Bilaga 4 
 Enkät till försäkringskassorna 
 Studiesociala utredningen har genomfört en enkät till landets alla försäkringskassor för att få information om vissa socialförsäk- ringsfrågor för studerande. Svar har inkommit från samtliga 21 för- säkringskassor. 
 Sjukpenningen 
  
 1. 
  
 När det gäller sjukförsäkringen kan konstateras att det från olika håll har påpekats problem exempelvis när det gäller studerandes möjligheter att uppbära sjukpenning under studietiden eller att vara sjukskriven på deltid. Upplever försäkringskassan att det finns några problem vid handläggning av sjukpenningärenden för studerande? 
  
 I stort sett samtliga försäkringskassor tar upp problem som rör att det inte är möjligt att vara sjukskriven på deltid och samtidigt stu- dera på deltid. Detta blir ett särskilt problem i rehabiliteringsären- den när den försäkrade kan klara av att studera på deltid, men där reglerna inte medger en sådan lösning. 
 Många av försäkringskassorna uppmärksammar också att regel- verket skiljer mellan studerande som uppbär studiestöd och stude- rande som finansierar sina studier på annat sätt. Man ifrågasätter om denna skillnad är sakligt motiverad och anser att reglerna miss- gynnar dem som studerar utan studiestöd. Det borde räcka med ett krav på att den studerande studerar på en utbildning som berättigar till studiestöd. Detta kan bli särskilt problematiskt för personer som t.ex. studerar på avgångsvederlag som kan missgynnas för att de studerar jämfört med om de varit arbetssökande. Ett annat problem uppstår om en vilande SGI sänks eller helt upphör av detta skäl och den försäkrade sedan blir gravid. Föräldrapenningen utbetalas då enligt grundbeloppet. 
 225 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:130 
  
 Några försäkringskassor tar upp gränsdragningsproblem när det gäller att bedöma rätten till sjukpenning då den studerande insjuk- nar i samband med sommarlov eller annan längre sammanhängande studieledighet. Det kan vara svårt att avgöra om och i vilken omfattning den studerande skulle ha arbetat under sommaren om han eller hon inte blivit sjuk. 
 Föräldrapenning 
  
 2. 
  
 Också när det gäller reglerna för föräldrapenning eller tillfällig föräldrapenning upplevs dessa ibland som svåra att tillämpa för studerande. Upplever försäkringskassan att det finns några problem vid handläggningen av föräldrapenningärenden för stu- derande? 
  
 Många försäkringskassor tar upp skilda informationsproblem. Regelverket är komplicerat och det är mycket information att hålla reda på. För många studerande är det i samband med frågor om föräldrapenningen som man har den första kontakten med försäk- ringskassan. 
 Svårigheter kan också uppstå kring hanteringen av reglerna om SGI. Dessa oklarheter gäller bl.a. vad som händer med studietids- SGI när studierna upphör. 
 Antagandeinkomsten 
  
 3. 
  
 Om sjuk- eller aktivitetsersättning beviljas skall en antagande- inkomst beräknas för de år som kvarstår till dess ålderspension kan beviljas. I de fall en studerande insjuknar under studietiden och därefter beviljas sjuk- eller aktivitetsersättning blir antagan- deinkomsten mycket låg. Förslag har därför framförts till utred- ningen att antagandeinkomsten skall beräknas med hänsyns- tagande till den utbildning den studerande har planerat. Upplever försäkringskassan att det finns några problem vid beräkning av antagandeinkomsten när det gäller studerande? 
  
 Ingen av försäkringskassorna uppger att de har stött på några sär- skilda tillämpningsproblem i detta avseende. Flertalet försäkrings- kassor uppger också att de finner nuvarande regelverk lämpligt. Ett par försäkringskassor påpekar att det skulle vara svårt att i stället för antagandeinkomsten göra en bedömning av framtida arbets- inkomster. En sådan bedömning skulle bli osäker, variera mellan olika handläggare och vara omöjlig att fastställa för många yrkes- 
 226 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 4 
  
 grupper. Man påpekar också att reglerna om antagandeinkomst gäller för alla försäkrade och att det saknas anledning att skapa sär- skilda regler för den som har bedrivit studier. 
 Beräkning av pensionsrätt 
  
 4. 
  
 Det nya pensionssystemet innebär bl.a. att pensionsrätt för studier kan beräknas i vissa fall. Upplever försäkringskassan att det finns några problem vid beräkningen av pensionsrätt för studier? 
  
 Försäkringskassorna har inte upplevt några särskilda tillämpnings- problem när det gäller beräkning av pensionsrätt för studier. Ett par kassor uppger dock att enskilda studerande anser att den befintliga gränsen för rätt till studieår (1995) är orättvist för dem som har påbörjat studierna före detta år. 
 Vårdbidraget och handikappförmåner 
  
 5. 
  
 Av de olika handikappförmånerna har framför allt reglerna för vårdbidraget ansetts missgynna studerande vid beräkningen av studiemedelssystemets fribelopp (framför allt i de fall vårdbidraget har beviljats retroaktivt och en större engångssumma betalats ut). Upplever försäkringskassan att det finns några problem vid bedömningen av olika handikappförmåner till studerande? 
  
 Knappt hälften av försäkringskassorna uppger att de inte har upp- levt några särskilda problem när det gäller tillämpningen av reglerna för olika handikappförmåner. En del försäkringskassor kommente- rar särskilt de problem som kan uppstå vid retroaktivutbetalningar, men menar att reglerna är lika oavsett om föräldrarna studerar eller inte. Problemet ligger därför, menar dessa kassor, i sättet att beräkna studiemedel. 
 Ett par andra problem, när det gäller möjligheten för personer med funktionshinder att studera, tas upp av kassorna. Personer med sjukdomar och funktionshinder kan behöva längre studietid än andra, och klarar därför inte alltid den studietakt som krävs för stu- diemedel. 
 Bostadsbidrag 
  
 6. 
  
 Studerande kan under vissa förutsättningar också vara berättigade till bostadsbidrag. Det har framförts till utredningen att inkomst- prövningsreglerna för bostadsbidraget missgynnar studerande. 
  
 227 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:130 
  
 Upplever försäkringskassan att det finns några problem vid bedömningen av reglerna för bostadsbidrag och studerande? 
 Flertalet av försäkringskassorna tar upp situationen för studerande som endast studerar en termin under ett kalenderår. Om en stude- rande avslutar sina studier under vårterminen och sedan får ett arbete, och därför avsäger sig bostadsbidraget, uppstår ändå en återbetalningssituation då bostadsbidraget bedöms efter kalenderår. Dessa problem finns även för andra grupper med oregelbundna inkomster. En annan vanlig kommentar är att den studerande ofta har svårt att uppskatta inkomsten under året, då feriearbetet är osäkert. En del studerande anger en högre inkomst för att vara säker på att inte bli återbetalningsskyldiga och det finns exempel på att han eller hon då kommer över gränsen för att bostadsbidrag kan beviljas. 
 Några försäkringskassor anser att det kan upplevas som orättvist att studiebidrag, som inte beskattas, ända skall tas upp som inkomst vid beräkning av bostadsbidrag. 
 Några försäkringskassor anser att bostadsbidrag skall kunna beviljas även till dem som fyllt 29 år. 
 Försäkringskassorna uppmärksammar också att regelverket är olika beroende på om den studerande bor med en kamrat jämfört med om han eller hon är sammanboende. Det är oftast svårt för kassan att avgöra dessa familjeförhållanden. 
 228 
 Bilaga 5 
 Enkät om socialbidrag 
 Studiesociala utredningen har genomfört en enkät till landets samt- liga kommuner för att få information om dels hur vanligt det är att kommunerna betalar ut försörjningsstöd (härefter: socialbidrag) till studerande, dels vilka problem kommunerna upplever när det gäller socialbidrag och studerande. 
 Sammanlagt har 277 av landets 290 kommuner besvarat enkäten, vilket innebär en svarsfrekvens på 96 procent. Av dessa uppger 246 stycken (ca 89 procent) att de beviljat socialbidrag till stu- derande någon gång under 2002. 
 Studerande som beviljats socialbidrag 
 Åttiosex kommuner kan inte ange antalet studerande som beviljats socialbidrag eller beloppets storlek. Spännvidden är stor bland de kommuner som kunnat lämna sådana uppgifter. De genomsnittliga belopp som har betalats ut till studerandehushåll uppgår till 15  
 000–17 
  000 kronor per hushåll. 
 Studerande med barn 
 Det är framför allt studerande med barn som är i behov av social- bidrag. I ungefär hälften av kommunerna har mer än hälften av de studerande som beviljats socialbidrag barn. I tio kommuner har nästan varje studerandehushåll som beviljats socialbidrag barn. 
 I vilken situation har socialbidrag beviljats? 
 Kompletterande socialbidrag under terminerna är vanligare än stöd under studieledigheten på sommaren. Endast i 31 kommuner får 
 229 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:130 
  
 mer än hälften socialbidrag beviljade under sommarmånaderna. Av kommunernas svar framgår också att i 14 kommuner avser det beviljade socialbidraget inte sommarmånaderna utan enbart komp- letterande socialbidrag under termin. 
 Vilka studerande har fått socialbidrag? 
 Av materialet framgår att det framför allt är studerande i vuxen- utbildning som får socialbidrag. Andelen högskolestuderande är betydligt lägre. 
 Inga särskilda normer för studerande 
 Det finns ingen kommun som beloppsmässigt tillämpar andra normer för socialbidrag till studerande jämfört med övriga perso- ner som får socialbidrag. Några enstaka kommuner har däremot upplyst att studerande i vissa fall kan beviljas extra stöd för inköp av kurslitteratur. 
 Särskilda föreskrifter för socialbidrag till studerande 
 Det är vanligt att kommunerna utarbetar egna riktlinjer för pröv- ning av rätt till socialbidrag för bl.a. studerande. Ungefär hälften av kommunerna har uppgett att det finns sådana riktlinjer som komplement till gällande lag och Socialstyrelsens allmänna råd. I de flesta fall framgår av riktlinjerna att en studerande, för att få social- bidrag under sommarferier, skall stå till arbetsmarknadens förfo- gande och i god tid före lovet ha försökt få jobb. 
 Övriga synpunkter 
 Flera kommuner påpekar att Centrala studiestödsnämndens hand- läggningstider är långa, vilket medför att de studerande kan ha svårt att klara av sin ekonomi. Det innebär att kommunerna tvingas bevilja socialbidrag i förskott med återbetalningsskyldighet på kommande studiemedel. 
 230 
 Bilaga 6 
 Enkät till arbetslöshetskassorna 
 Studiesociala utredningen har genomfört en enkät till samtliga 38 arbetslöshetskassor. Syftet har varit att ta del av arbetslöshets- kassornas erfarenhet av gällande regelverk och de problem som kan finnas vid handläggning av ärenden som avser studerande. 
 Enkäten har besvarats av 35 kassor. Av dessa har 7 arbetslöshets- kassor meddelat att de inte upplever några tillämpningsproblem när det gäller arbetslöshetsförsäkringen och studerande. 
 Arbetsvillkoret 
  
 1. 
  
 Enligt 16 § lagen om arbetslöshetsförsäkring (ALF) kan viss tid betraktas som överhoppningsbar vid bedömandet om arbetsvill- koret är uppfyllt. För studerande gäller bl.a. att studierna skall anses vara avslutade. Har arbetslöshetskassan upplevt att gällande bestämmelser innebär några särskilda problem i fråga om stude- randes rätt till arbetslöshetsersättning? 
  
 Synpunkterna från kassorna handlar i dessa delar främst om de problem som uppkommer vid bedömning om huruvida studier är avslutade eller inte. Om den studerande planerar att fortsätta stu- dierna kan arbetslöshetsersättning endast lämnas under ferieuppe- håll och då enbart om sökande erhållit ersättning inom tolv måna- der. Är studierna däremot avslutade och den enskilde står till arbetsmarknadens förfogande kan arbetslöshetsersättning beviljas direkt efter studiernas avslutande utan tillämpning av reglerna för studerande. Många högskoleutbildningar är i dag kursbaserade; den studerande plockar själv samman sin utbildning av fristående kur- ser. Det innebär problem när arbetslöshetskassan skall bedöma om studierna är avslutade eller inte. Liknande problem uppstår när en vuxenstuderande avslutar sina gymnasiestudier men har för avsikt att fortsätta studera på högskolan. Reglerna upplevs också som orättvisa av de sökande. 
 231 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:130 
  
 Vid fastställande av om arbetsvillkoret är uppfyllt kan heltids- utbildning som avslutats efter att den sökande fyllt 25 år eller före- gåtts av sammanhängande heltidsarbete i minst fem månader hop- pas över. Denna regel upplevs som orättvis och svår att förklara för sökande. Sökande som fyllt 25 år innan de avslutat sin utbildning behöver inte särskilt styrka sin koppling till arbetsmarknaden medan de som avslutat sin utbildning före 25 års ålder måste göra det. Kravet på fem månaders heltidsarbete missgynnar dem som arbetat deltid eller under kortare perioder. Detta drabbar särskilt kvinnor som oftare har deltidsanställningar. 
 Ett annat problem som lyfts fram är att studierna, för att studie- tiden skall vara överhoppningsbar, måste ha bedrivits på heltid. Denna regel missgynnar inte minst småbarnsföräldrar. 
 Studerandevillkoret 
  
 2. 
  
 Det s.k. studerandevillkoret regleras i 18 § ALF. Har arbetslös- hetskassan upplevt några särskilda problem när det gäller att bedöma studerandevillkoret och därtill anslutande praxis? 
  
 Ett problem som påtalats är att utbildningen måste vara fullföljd för att studerandevillkoret skall anses uppfyllt. Det innebär att t.ex. en studerande som fullföljt en 40 poängsutbildning uppfyller vill- koret till skillnad från en studerande som avbrutit en längre utbild- ning efter fyra terminer. Dessa regler kan upplevas som orättvisa. Det kan också ge problem med kvalifikationstiden på 90 kalender- dagar som skall uppfyllas inom en ramtid av 10 månader efter full- följd utbildning. Denna tid kan inte förlängas med studier. Med den nu rådande situationen på arbetsmarknaden väljer många, som inte får anställning efter avslutad utbildning, att fortsätta studera och är därmed inte ersättningsberättigade enligt studerandevillko- ret om inte även de senare studierna är fullföljda. 
 Flera arbetslöshetskassor anser att reglerna om studerandevillko- ret är krångliga, tidskrävande och svåra att tillämpa. 
 Regler om ferier 
  
 3. 
  
 Som regel lämnas inget studiesocialt stöd under ferieuppehåll, men enligt föreskrift till 9 § ALF kan arbetslöshetsersättning lämnas under ferier som överstiger 45 kalenderdagar till en person som uppfyller villkoren i övrigt. Har denna bestämmelse vållat några problem för arbetslöshetskassan? 
  
 232 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 6 
  
 Många kassor upplever dessa bestämmelser som svåra att tillämpa. Det är inte helt självklart vad som menas med ferier. Sommaruppe- hållet räknas som ersättningsberättigad tid men inte ett studie- avbrott under terminen. Ett annat problem är att om den stude- rande beviljats arbetslöshetsersättningen under ferieuppehåll kan han eller hon inte studera, vilket innebär att den studerande inte kan läsa in tidigare underkända tentamina. 
 Enligt kassorna upplever många sökande det som orättvist att endast en period som överstiger 45 kalenderdagar räknas som ferier. Studerande menar att de är arbetssökande även om ferie- perioden endast är t.ex. 42 dagar. Särskilt kan detta missgynna stu- derande som går en arbetsmarknadsutbildning under sommaren då perioden mellan arbetsmarknadsutbildningen och terminsstarten är kortare än 45 dagar och det därmed inte är möjligt att få ersättning under denna period. En person som övergår från arbetsmarknads- utbildning till studiestödsberättigad utbildning vid årsskiftet kan inte heller beviljas ersättning under julferierna medan den som uppbär studiemedel båda terminerna får studiestöd även under jul- uppehållet. 
 Kassorna menar att det är mycket arbete med hanteringen av dessa ärenden. De upplever att många inte söker ersättning av eko- nomiska skäl utan för att hålla ersättningsperioden levande. Av den anledningen ser vissa sökanden också till att få några dagars arbetslöshet under ferieuppehållet. Enligt kassorna ser många sökande det som orättvist att en studerande som går arbetslös en sommar kan hålla ersättningsperioden levande till nästa sommar medan en studerande som arbetar den första sommaren inte kan få ersättning förrän studierna är avslutade. Kassorna påtalar också att kraven på studerande som har studieuppehåll under ferierna ibland är lägre än för övriga arbetssökande. Som exempel nämns att en studerande som anvisas ett lämpligt arbete som varar längre än ferieuppehållet kan avböja erbjudandet och i ställer beviljas arbets- löshetsersättning. 
 Grundproblemet är att studerande egentligen inte är i en omställningssituation och att arbetslöshetsförsäkringen därmed inte är konstruerad för att hantera studerandes situation. En del arbetslöshetskassor efterfrågar en reformering av studiemedels- systemet så att studiemedel beviljas under årets alla månader. Då skulle, enligt dessa kassor, många av problemen för ferielediga stu- derande avhjälpas. 
 233 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:130 
  
 Gränsdragningsproblem 
  
 4. 
  
 Ersättning i samband med utbildning kan enligt 10 § ALF lämnas i vissa fall. Det finns dock gränsdragningsproblem när det gäller att finansiera studierna med statligt studiestöd eller arbetslöshets- ersättning. Exempel på sådana gränsdragningsproblem kan vara frågan om en utbildning skall anses vara en orienteringskurs och frågan om studiernas omfattning vid deltidsstudier. Vilka problem har arbetslöshetskassan upplevt när det gäller arbetslöshetsersätt- ning under utbildning? 
  
 Många arbetslöshetskassor uppger att det finns definitionsproblem. Det är t.ex. oklart vad som menas med deltidsstudier och hur mycket man måste läsa. Det kan också vara svårt att avgöra om den sökande i första hand är arbetssökande eller studerande. En arbetslöshetskassa menar att studier kan bedrivas på 50 procent av heltidsstudier för att kassan skall kunna bevilja ersättning, medan andra arbetslöshetskassor har satt gränsen vid  
 75–80 
  procent. 
 Arbetslöshetsersättning kan lämnas till sökande som fortsätter redan påbörjade studier på deltid med studiestöd och som före arbetslöshetens inträde varaktigt bedrev studier vid sidan av del- tidsarbetet. I enkätsvaren har framkommit synpunkter på att det är orättvist att det i dessa fall ställs krav på att studierna skall finansie- ras med hjälp av studiestöd. Det upplevs som orättvist att deltids- studier måste bedrivas med studiestöd för att berättiga till ersätt- ning. 
 5. Övriga synpunkter 
 Arbetslöshetskassorna har också inkommit med synpunkter på en del problem som inte direkt har efterfrågats i enkäten. Dessa syn- punkter redovisas nedan. 
 Utbildning utomlands jämställs vid bedömning av arbetslöshets- ersättning med utbildning i Sverige om den studerande varit berät- tigad till svenskt statligt studiestöd. Att man kopplat kravet för ersättningen till studiestödet får till konsekvens att den som bedri- ver postdoktorala studier med stipendier eller av andra orsaker inte beviljas studiestöd inte kan jämställa sin utbildning utomlands med utbildning i Sverige. Detta har betydelse för bl.a. reglerna om över- hoppningsbar tid och för bedömning av om studerandevillkoret är uppfyllt. 
 234 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 6 
  
 Det framhålls att för sökande som gör ett längre avbrott i sina studier och således avsäger sig möjligheten att få studiestöd bör det finnas möjlighet att erhålla arbetslöshetsersättning under förutsätt- ning att de ställer sig till arbetsmarknadens förfogande. En grupp som är aktuell i detta sammanhang är forskarstuderande – där stu- dierna ofta bedrivs med medel i form av stipendier eller inom ramen för en doktorandtjänst. Om dessa medel skulle upphöra bör möjlighet finnas att ställa sig till arbetsmarknadens förfogande för viss tid och söka arbetslöshetsersättning utan att helt avsäga sig sin doktorandplats. 
 235 
 Bilaga 7 
 Statistikuppgifter om studerande med barn 
 Studiesociala utredningen har inhämtat uppgifter från Statistiska centralbyrån (SCB). SCB har gjort en bearbetning av  
 Registret över befolkningens studiedeltagande 2001  
 och  
 Registret över totalbefolk- ningen 2001 
 . Uppgifterna avser alla vuxna personer som studerat någon gång under året 2001. Såväl heltids- som deltidsstuderande ingår. Om en person har studerat på flera utbildningsnivåer under året är den högsta nivån avgörande. 
 I materialet redovisas familjeuppgifter. Uppgifter om barnfamil- jer med gifta föräldrar och sambor som fått barn tillsammans åter- finns i materialet. Däremot kan sambor med enbart barn från tidi- gare förhållanden inte identifieras. Dessa familjer blir felaktigt noterade som ensamstående. I materialet sker således en viss över- skattning av ensamstående. 
 Uppgifter om sysselsättning grundas på SCB:s registerbaserade sysselsättningsstatistik där en bedömning görs av kontrolluppgif- ten för november månad. Om inkomsten bedömts motsvara i genomsnitt en timmes förvärvsarbete per vecka under november räknas personen som sysselsatt. 
  
 Tabell 1.  
 Antal studerande (2001) 
  
 Kvinnor 
  
 Ålder 
  
 Studerar inom: 
  
 –19 
  
 20–24 
  
 25–29 
  
 30–34 
  
 35–39 
  
 40–49 
  
 50+ 
  
 Samtliga 
  
 Högskolan 
  
 5 915 
  
 79 852 
  
 50 912 
  
 28 228 
  
 23 507 
  
 30 013 
  
 12 145 
  
 230 572 
  
 Folkhögskolan 
  
 1 940 
  
 6 401 
  
 2 748 
  
 1 981 
  
 2 105 
  
 2 940 
  
 2 784 
  
 20 899 
  
 KOMVUX 
  
 4 813 
  
 34 207 
  
 28 011 
  
 30 350 
  
 30 769 
  
 42 641 
  
 25 545 
  
 196 336 
  
 KY 
  
 103 
  
 2 081 
  
 1 571 
  
 935 
  
 824 
  
 772 
  
 67 
  
 6 353 
  
 Övriga studerande 
  
 1 188 
  
 8 096 
  
 5 269 
  
 2 655 
  
 2 821 
  
 6 125 
  
 3 634 
  
 29 788 
  
 Samtliga 
  
 13 959 
  
 13 0637 
  
 88 511 
  
 64 149 
  
 60 026 
  
 82 491 
  
 44 175 
  
 483 948 
  
 237 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2003:130 
  
 Män 
  
 Ålder 
  
 Studerar inom: 
  
 –19 
  
 20–24 
 25–29 
 30–34 
 35–39 
 40–49 
  
 50+ 
  
 Samtliga 
  
 Högskolan 
  
 4 415 
  
 63 989 
  
 42 483 
  
 19 081 
  
 10 842 
  
 10 392 
  
 5 320 
  
 156 522 
  
 Folkhögskolan 
  
 1 146 
  
 4 314 
  
 1 881 
  
 1 100 
  
 964 
  
 1 395 
  
 1 253 
  
 12 053 
  
 KOMVUX 
  
 3 579 
  
 25 992 
  
 16 016 
  
 14 095 
  
 13 664 
  
 18 514 
  
 13 417 
  
 105 277 
  
 KY 
  
 247 
  
 3 233 
  
 1 759 
  
 1 014 
  
 624 
  
 532 
  
 68 
  
 7 477 
  
 Övriga studerande 
  
 320 
  
 4 528 
  
 3 305 
  
 1 517 
  
 1 044 
  
 1 435 
  
 762 
  
 12 911 
  
 Samtliga 
  
 9 707 
  
 102 056 
  
 65 444 
  
 36 807 
  
 27 138 
  
 32 268 
  
 20 820 
  
 294 240 
  
 Tabell 2 
 . Studerande med barn  
 0–17 
  år efter ålder (2001) 
  
 Kvinnor 
  
 Ålder 
  
 Studerar inom: 
  
 –19 
  
 20–24 
  
 25–29 
  
 30–34 
  
 35–39 
  
 40–49 
  
 50+ 
  
 Samtliga 
  
 Högskolan 
  
 7 
  
 1 060 
  
 6 906 
  
 15 117 
  
 18 339 
  
 21 676 
  
 2 540 
  
 65 645 
  
 Folkhögskolan 
  
 43 
  
 379 
  
 787 
  
 1 207 
  
 1 568 
  
 1 892 
  
 288 
  
 6 164 
  
 KOMVUX 
  
 125 
  
 4 742 
  
 13 721 
  
 22 782 
  
 25 627 
  
 28 404 
  
 3 391 
  
 98 792 
  
 KY 
  
 2 
  
 43 
  
 241 
  
 513 
  
 642 
  
 552 
  
 20 
  
 2 013 
  
 Övriga studerande 
  
 0 
  
 130 
  
 571 
  
 1 424 
  
 2 289 
  
 4 303 
  
 710 
  
 9 427 
  
 Samtliga 
  
 177 
  
 6 354 
  
 22 226 
  
 41 043 
  
 48 465 
  
 56 827 
  
 6 949 
  
 182 041 
  
 Män 
  
 Ålder 
  
 Studerar inom: 
  
 –19 
  
 20–24 
  
 25–29 
  
 30–34 
  
 35–39 
  
 40–49 
  
 50+ 
  
 Samtliga 
  
 Högskolan 
  
 2 
  
 351 
  
 2 522 
  
 5 533 
  
 5 289 
  
 5 981 
  
 1 385 
  
 21 063 
  
 Folkhögskolan 
  
 20 
  
 89 
  
 154 
  
 249 
  
 292 
  
 501 
  
 167 
  
 1 472 
  
 KOMVUX 
  
 25 
  
 947 
  
 2 908 
  
 5 434 
  
 7 008 
  
 9 671 
  
 2 450 
  
 28 443 
  
 KY 
  
 0 
  
 34 
  
 157 
  
 344 
  
 321 
  
 275 
  
 20 
  
 1 151 
  
 Övriga studerande 
  
 1 
  
 36 
  
 184 
  
 484 
  
 581 
  
 888 
  
 235 
  
 2 409 
  
 Samtliga 
  
 48 
  
 1 457 
  
 5 925 
  
 12 044 
  
 13 491 
  
 17 316 
  
 4 257 
  
 54 538 
  
 238 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 7 
  
 Tabell 3 
 . Andel av de studerande som har barn  
 0–17 
  år efter ålder (2001, procent) 
  
 Kvinnor 
  
 Ålder 
  
 Studerar inom: 
  
 –19 
  
 20–24 
  
 25–29 
  
 30–34 
  
 35–39 
  
 40–49 
  
 50+ 
  
 Samtliga 
  
 Högskolan 
  
 0 
  
 1 
  
 14 
  
 54 
  
 78 
  
 72 
  
 21 
  
 28 
  
 Folkhögskolan 
  
 2 
  
 6 
  
 29 
  
 61 
  
 74 
  
 64 
  
 10 
  
 29 
  
 KOMVUX 
  
 3 
  
 14 
  
 49 
  
 75 
  
 83 
  
 67 
  
 13 
  
 50 
  
 KY 
  
 2 
  
 2 
  
 15 
  
 55 
  
 78 
  
 72 
  
 30 
  
 32 
  
 Övriga studerande 
  
 0 
  
 2 
  
 11 
  
 54 
  
 81 
  
 70 
  
 20 
  
 32 
  
 Samtliga 
  
 1 
  
 5 
  
 25 
  
 64 
  
 81 
  
 69 
  
 16 
  
 38 
  
 Män 
  
 Ålder 
  
 Studerar inom: 
  
 –19 
  
 20–24 
  
 25–29 
  
 30–34 
  
 35–39 
  
 40–49 
  
 50+ 
  
 Samtliga 
  
 Högskolan 
  
 0 
  
 1 
  
 6 
  
 29 
  
 49 
  
 58 
  
 26 
  
 13 
  
 Folkhögskolan 
  
 2 
  
 2 
  
 8 
  
 23 
  
 30 
  
 36 
  
 13 
  
 12 
  
 KOMVUX 
  
 1 
  
 4 
  
 18 
  
 39 
  
 51 
  
 52 
  
 18 
  
 27 
  
 KY 
  
 0 
  
 1 
  
 9 
  
 34 
  
 51 
  
 52 
  
 29 
  
 15 
  
 Övriga studerande 
  
 0 
  
 1 
  
 6 
  
 32 
  
 56 
  
 62 
  
 31 
  
 19 
  
 Samtliga 
  
 0 
  
 1 
  
 9 
  
 33 
  
 50 
  
 54 
  
 20 
  
 19 
  
 Tabell 4 
 . Andel av övriga personer som har barn (2001, procent) 
  
 Kvinnor 
  
 Ålder 
  
 –19 
  
 20–24 
  
 25–29 
  
 30–34 
  
 35–39 
  
 40–49 
  
 50+ 
  
 Samtliga 
  
 Samtliga 
  
 13 
  
 23 
  
 44 
  
 71 
  
 81 
  
 62 
  
 6 
  
 34 
  
 Män 
  
 Ålder 
  
 –19 
  
 20–24 
  
 25–29 
  
 30–34 
  
 35–39 
  
 40–49 
  
 50+ 
  
 Samtliga 
  
 Samtliga 
  
 2 
  
 7 
  
 22 
  
 47 
  
 61 
  
 58 
  
 11 
  
 31 
  
 239 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2003:130 
  
 Tabell 5 
 . Ålder hos barn till studerande (2001) 
  
 Kvinnor 
  
 Yngsta barnets ålder 
  
 Studerar inom: 
  
 0 år 
  
 1år 
  
 2 år 
  
 3–5 
  år 
  
 6–12 
  år 
  
 13–17 
  år 
  
 Samtliga 
  
 Högskolan 
  
 4 691 
  
 4 586 
  
 4 785 
  
 12 808 
  
 28 074 
  
 10 534 
  
 65 478 
  
 Folkhögskolan 
  
 359 
  
 304 
  
 493 
  
 1 372 
  
 2 588 
  
 981 
  
 6 097 
  
 KOMVUX 
  
 5 853 
  
 6 143 
  
 9 284 
  
 22 947 
  
 38 604 
  
 15 595 
  
 98 426 
  
 KY 
  
 75 
  
 88 
  
 131 
  
 532 
  
 940 
  
 241 
  
 2 007 
  
 Övriga studerande 
  
 388 
  
 425 
  
 508 
  
 1 531 
  
 4 132 
  
 2 378 
  
 9 362 
  
 Samtliga 
  
 11 366 
  
 11 546 
  
 15 201 
  
 39 190 
  
 74 338 
  
 29 729 
  
 181 370 
  
 Män 
  
 Yngsta barnets ålder 
  
 Studerar inom: 
  
 0 år 
  
 1år 
  
 2 år 
  
 3–5 
  år 
  
 6–12 
  år 
  
 13–17 
  år 
  
 Samtliga 
  
 Högskolan 
  
 3 614 
  
 2 949 
  
 2 066 
  
 4 066 
  
 5 877 
  
 2 176 
  
 20 748 
  
 Folkhögskolan 
  
 195 
  
 126 
  
 136 
  
 265 
  
 437 
  
 207 
  
 1 366 
  
 KOMVUX 
  
 3 539 
  
 3 063 
  
 2 579 
  
 5 462 
  
 9 230 
  
 3 736 
  
 27 609 
  
 KY 
  
 194 
  
 160 
  
 143 
  
 259 
  
 314 
  
 61 
  
 1 131 
  
 Övriga studerande 
  
 295 
  
 235 
  
 175 
  
 427 
  
 854 
  
 361 
  
 2 347 
  
 Samtliga 
  
 7 837 
  
 6 533 
  
 5 099 
  
 10 479 
  
 16 712 
  
 16 712 
  
 53 201 
  
 Tabell 6 
 . Barnfamiljer där minst en av föräldrarna är studerande efter föräldrarnas sammanboendeform och antal hemmaboende barn  
 0–17 
  (2001) 
  
 Antal barn 
  
 Sammanboendeform 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4+ 
  
 Samtliga 
  
 Gifta sammanboende 
  
 45 984 
  
 58 637 
  
 23 830 
  
 7 602 
  
 136 053 
  
 Sambor 
  
 20 091 
  
 23 518 
  
 6 381 
  
 1 432 
  
 51 422 
  
 Samtliga 
  
 66 075 
  
 82 155 
  
 30 211 
  
 9 034 
  
 187 475 
  
 240 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 7 
  
 Tabell 7 
 . Barnfamiljer där båda föräldrarna är studerande efter för- äldrarnas sammanboendeform och antal hemmaboende barn  
 0–17 
  (2001) 
  
 Antal barn 
  
 Sammanboendeform 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4+ 
  
 Samtliga 
  
 Gifta sammanboende 
  
 4 096 
  
 5 028 
  
 2 268 
  
 1 023 
  
 12 415 
  
 Sambor 
  
 2 099 
  
 1 838 
  
 558 
  
 126 
  
 4 621 
  
 Samtliga 
  
 6 195 
  
 6 866 
  
 2 826 
  
 1 149 
  
 17 036 
  
 Tabell 8 
 . Barnfamiljer med ensamstående föräldrar där föräldern är studerande efter antal hemmaboende barn  
 0–17 
  (2001) 
  
 Antal barn 
  
 Sammanboendeform 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4+ 
  
 Samtliga 
  
 Ensamstående mammor 
  
 15 285 
  
 15 249 
  
 4 540 
  
 1 539 
  
 36 613 
  
 Ensamstående pappor 
  
 1 936 
  
 87 
  
 16 
  
 2 
  
 2 041 
  
 Samtliga 
  
 17 221 
  
 15 336 
  
 4 556 
  
 1 541 
  
 38 654 
  
 Tabell 9 
 . Barnfamiljer där minst en av föräldrarna är studerande efter föräldrarnas sammanboendeform och yngsta barnets ålder (2001) 
  
 Yngsta barnets ålder 
  
 Sammanboendeform 
  
 0 år 
  
 1 år 
  
 2 år 
  
 3–5 
  år 
  
 6–12 
  år 
  
 13–17 
  år Samtliga 
  
 Gifta sammanboende 
  
 8 869 
  
 8 905 
  
 9 707 
  
 24 397 
  
 53 569 
  
 30 606 
  
 136 053 
  
 Sambor 
  
 7 555 
  
 6 650 
  
 6 453 
  
 12 653 
  
 14 823 
  
 3 288 
  
 51 422 
  
 Samtliga 
  
 16 424 
  
 15 555 
  
 16 160 
  
 37 050 
  
 68 392 
  
 33 894 
  
 187 475 
  
 Tabell 10 
 . Barnfamiljer där båda föräldrarna är studerande efter för- äldrarnas sammanboendeform och yngsta barnets ålder (2001) 
  
 Yngsta barnets ålder 
  
 Sammanboendeform 
  
 0 år 
  
 1 år 
  
 2 år 
  
 3–5 
  år 
  
 6–12 
  år  
 13–17 
  år Samtliga 
  
 Gifta sammanboende 
  
 1 126 
  
 1 008 
  
 1 240 
  
 2 794 
  
 4 345 
  
 1 902 
  
 12 415 
  
 Sambor 
  
 881 
  
 699 
  
 653 
  
 1 148 
  
 1 054 
  
 186 
  
 4 621 
  
 Samtliga 
  
 2 007 
  
 1 707 
  
 1 893 
  
 3 942 
  
 5 399 
  
 2 088 
  
 17 036 
  
 241 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2003:130 
  
 Tabell 11 
 . Barnfamiljer med ensamstående föräldrar där föräldrarna är studerande efter yngsta barnets ålder (2001) 
  
 Yngsta barnets ålder 
  
 Sammanboendeform 
  
 0 år 
  
 1 år 
  
 2 år 
  
 3–5 
  år 
  
 6–12 
  år 
  
 13–17 
  år 
  
 Samtliga 
  
 Ensamstående mammor 
  
 1 032 
  
 805 
  
 1 538 
  
 6 164 
  
 17 898 
  
 9 176 
  
 3 6613 
  
 Ensamstående pappor 
  
 16 
  
 27 
  
 54 
  
 291 
  
 982 
  
 671 
  
 2 041 
  
 Tabell 12 
 . Föräldrarnas sysselsättning i barnfamiljer med samman- boende föräldrar (2001) 
  
 Mammans sysselsättning 
  
 Studerar 
  
 Studerar och 
  
 Arbetar 
  
 Annat 
  
 Samtliga 
  
 Pappans sysselsättning 
  
 arbetar 
  
 Studerar 
  
 4 182 
  
 1 933 
  
 6 867 
  
 4 700 
  
 17 682 
  
 Studerar och arbetar 
  
 3 684 
  
 7 237 
  
 21 876 
  
 3 490 
  
 36 287 
  
 Arbetar 
  
 38 045 
  
 81 286 
  
 570 421 
  
 81 958 
  
 771 710 
  
 Annat 
  
 7 880 
  
 6 295 
  
 47 438 
  
 31 680 
  
 93 293 
  
 Samtliga 
  
 53 791 
  
 96 751 
  
 646 602 
  
 121 828 
  
 918 972 
  
 Tabell 13 
 . Förälderns sysselsättning i barnfamiljer med ensamstå- ende föräldrar (2001) 
  
 Studerar Studerar och 
  
 Arbetar 
  
 Annat 
  
 Samtliga 
  
 arbetar 
  
 Ensamstående mammor 
  
 17 107 
  
 19 506 
  
 112 376 
  
 35 907 
  
 184 896 
  
 Ensamstående pappor 
  
 936 
  
 1 105 
  
 20 577 
  
 3 696 
  
 26 314 
  
 Kommentar 1: Tabell  
 1–3 
  avser alla studerande. I tabell  
 5–13 
  ingår inte studerande som bor med sina föräldrar. 
 Kommentar 2: I kategorin övriga studerande ingår personer som studerar på tekniskt basår. Även personer som studerar utomlands med studiestöd och studerande på uppdragsutbildningar inkluderas. 
 242