Bokpriskommissionens femte delrapport 
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V 
 Delrapport från Bokpriskommissionen 
 Stockholm 2004 
 SOU 2004:90 
 SOU och Ds kan köpas från Morrison kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Morrison Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets för- valtningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. 
 Broschyren kan beställas hos: Information Rosenbad Regeringskansliet 
 103 33 Stockholm 
 Fax:  
 08–405 
  42 95 Telefon:  
 08–405 
  47 29 
 www.regeringen.se/propositioner/sou/pdf/remiss.pdf 
 Tryckt av Rogers Tryckeri AB 
 Stockholm 2004 
 ISBN  
 91-38-22204-3 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för Kulturdepartementet 
 Regeringen beslutade den 10 januari 2002 att tillkalla en kommission med uppgift att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m.m. efter den 1 januari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. Kommissionen skall verka för att åtgärden får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenten betalar för böcker, tidskrifter m.m. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. 
 Genom beslut den 28 november 2002 har rege- ringen ändrat direktivet för Kommissionen vad avser tidpunkterna för redovisning av uppdraget. Kommis- sionen skall enligt detta beslut slutligt redovisa sitt uppdrag i en rapport senast den 28 februari 2005. Delrapporter skall regelbundet lämnas under upp- dragets löptid. Aktuella tider för avlämning är den 31 augusti 2003, den 31 januari 2004 resp. den 31 augusti 2004. 
 Genom beslut den 10 januari 2002 förordnade chefen för Kulturdepartementet, statsrådet Jensen, numera kommunrådet Wallace som ordförande i kommissionen. Som övriga leda- möter förordnades samma dag direktören Smith, numera chefredaktören Rice, redak- tören Smith, kommunalnämndsordföranden White, direktören Paul, con- troller  
 Thomas, andre vice ordföranden Bowman, journalisten Rodriguez och bibliotekschef Long. Som sakkunniga förordnades skattedirektören Thompson, enhetschefen Phelps, avdelningschefen Mccarthy och programchefen Hendrix. 
 Genom beslut den 17 januari 2002 förordnades förläggaren Lewis som ledamot i kommis- sionen. 
 Genom beslut den 26 juni 2002 förordnades pol.mag. Lopez som ledamot i kommissio- nen. 
 Genom beslut den 24 september 2002 entlediga- des journalisten Rodriguez från sitt upp- drag som ledamot. 
 Samma dag entledigades enhetschefen Reed Walker och förordnades enhetschefen Rios som sakkunnig. 
 Genom beslut den 5 februari 2002 förordnades som experter hovrättsassessor, numera kanslirådet Baker samt departementssekreterarna Brooks och Smith. 
 Brooks entledigades genom beslut den 9 oktober 2002 och departementssekreteraren Williamson Vejsiu förordnades samma dag som expert. 
 Genom beslut den 4 mars 2003 entledigades andre vice ordföranden Bowman och redaktören Smith från deras uppdrag att vara ledamöter i kom- missionen. Som nya ledamöter förordnades kanslisten Nelson och författaren Johnson. 
 Samma dag entledigades enhetschefen Rios och förordnades enhetschefen Bailey som sakkunnig. 
 Genom beslut den 4 mars 2003 förlängdes för- ordnandena för ordförande och samtliga ledamöter, sakkunniga och experter t.o.m. den 28 februari 2005. 
 Genom beslut den 11 mars 2003 förordnades kulturansvariga Miller att vara ledamot av kommissionen. 
 Genom beslut den 17 december 2003 entledigades författaren Johnson från uppdraget att vara ledamot. Som ny ledamot förordnades samma dag översättaren King. 
 Genom beslut den 19 april 2004 entledigades nu- mera regeringsrådet Mccall Hamberg och den 24 maj 2004 förordnades skattehandläggaren Fletcher som sakkunnig. 
 Numera generaldirektören Taylor var kom- missionens sekreterare under tiden 10  
 januari–31 
  mars 2002. Som huvudsekreterare fr.o.m. den 6 maj 2002 förordnades departementsrådet Ramirez. 
 3 
  
 Brock Ormazábal är kommissionens assistent. Kom- missionen har engagerat journalisten Berger för att biträda som redaktör och att vara ansvarig för layout. 
 Kommissionen har tagit namnet Scott sionen. 
 Kommissionen har tidigare överlämnat fyra del- rapporter, Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter  
 I–IV, 
  den 2 juli 2002, den 31 januari 
 2003, den 29 augusti 2003 respektive den 3 februari 2004. Härmed överlämnas den femte delrapporten, vilken även kommer att finnas tillgänglig på  
 www.sou.gov.se/bok 
  
 Gemensam reservation har avgivits av ledamöterna Smith,  
 Thomas och Green vik. 
 Stockholm i augusti 2004 
  
 Wallace 
  
 Nelson 
  
 Smith 
  
 Rice 
  
 Miller 
  
 White 
  
 Paul 
  
 Lopez 
  
 Thomas 
  
 Long 
  
 King 
  
 Lewis 
  
 /Hans Sand 
  
 4 
 Innehåll 
  
 Förord ......................................................... 
  
 6 
  
 SCB:s redovisning ....................................... 
  
 15 
  
 Nordicoms rapporter: 
  
 Harry-Potter-effekten ................................ 
  
 36 
  
 Tryckta medier klarar sig bra ........................ 
  
 38 
  
 SOM-rapporten: 
  
 En av sju är  
 icke-läsare ................................ 
  
 40 
  
 Kommissionens slutsatser ............................ 
  
 43 
  
 Kartboksförlagen och momsen ..................... 
  
 60 
  
 Populärpressen hjälper invandrarna ............ 
  
 63 
  
 Curtis – bokhandelns köpfest ....................... 
  
 66 
  
 Läsvanestudier ............................................ 
  
 71 
  
 Reservation ................................................. 
  
 73 
  
 Kommittédirektivet ....................................... 
  
 75 
  
 Teckningar: Garcia 
 Fotografier: Becker 
 Omslag: Ward 
 Teknisk produktion: Mejia 
 Redaktör: Berger 
 5 
 Förord och sammanfattning 
  
 D 
 et här är Bokpriskommissionens femte och sista delrapport om utvecklingen av priser, läsvanor m.m. efter sänkningen av mervärdesskatten på böcker och tidskrif- ter m.m. från 25 procent till 6 procent 
 den 1 januari 2002. Med vårt treåriga uppdrag åter- står att redovisa en slutrapport. Det kommer att ske i slutet av februari år 2005. 
 I denna femte rapport redovisar vi hur moms- sänkningen har verkat från tidpunkten för sänk- ningen till och med våren 2004. Det betyder att det är utvecklingen under i stort två och ett halvt år som nu kan överblickas. 
 De som har följt redovisningarna i våra tidigare fyra rapporter har säkert noterat att vi har upprepat vissa uppgifter om bakgrunden till vår granskning och förutsättningarna för den. Orsaken är att vi anser det viktigt att varje rapport skall kunna läsas för sig och det förutsätter att viss bakgrundsinformation m.m. förmedlas i varje rapport. 
 Vi vill alltså också i denna rapport redovisa huvud- momenten i de uppdrag som vi har givits, hur arbetet har lagts upp och vilka resultat som har uppnåtts. 
 Sammanfattningsvis kan därför följande sägas om våra uppdrag och hur vi under det senaste halvåret har arbetat med att lösa våra uppgifter. 
 För det första skall Kommissionen  
 följa och granska prisutvecklingen  
 på böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattas av skattesänkningen. Den skall också verka för att åtgärden med sänkt mervärdesskatt skall få fullt och bestående genomslag i det pris som kon- sumenten betalar. 
 För det andra skall Kommissionen bidra till  
 kon- sumentinformationen om den sänkta mervärdesskatten  
 på böcker och tidskrifter m.m. liksom om den fortlö- pande prisutvecklingen på dessa varor. 
 För det tredje skall Kommissionen verka för att läsan- det ökar i alla grupper och redovisa  
 vilka effekter som har uppnåtts genom sänkningen av mervärdesskatten. 
  
 Slutligen ingår i uppdraget att vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av vår gransk- ning. 
 För en bredare redovisning av hur vi under de för- sta två åren arbetade med dessa frågor hänvisar vi till förorden i de fyra första delrapporterna. I detta sam- manhang berör vi i första hand hur verksamheten har lagts upp under våren 2004. 
 Följa och granska prisutvecklingen 
 Resultatet av de första två åren av vår granskning, dvs. från januari 2002 till december 2003, framgår av vår fjärde delrapport. En sammanfattning av detta resultat ges också i slutet av detta förord. 
 Med föreliggande rapport kan vi redovisa prisut- vecklingen under ytterligare ett halvår efter moms- sänkningen. I vår slutrapport, beräknad till februari år 2005, kommer vi alltså att kunna täcka upp ut- vecklingen under hela den granskningsperiod på tre år som ligger i vårt uppdrag. 
 Underlaget till Kommissionens rapporter utgörs av Statistiska centralbyråns (SCB) prismätningar. På uppdrag av regeringen fullgör SCB sålunda uppgiften att mäta och analysera prisutvecklingen och förser därmed Kommissionen med ett relevant underlag. Formellt redovisas SCB:s rapport till Kommissionen och Kulturdepartementet samtidigt som föreliggande Kommissionsrapport överlämnas. Kommissionen har dock under arbetets gång kunnat repliera på ett preli- minärt arbetsmaterial som SCB har ställt till Kom- missionens förfogande. 
 Den utvärdering av arbetet som Kommissionen regelmässigt genomför efter varje avslutad delrapport visar att kontakterna mellan Kommissionen och SCB är täta. Branschföreträdare ingår således i olika referensgrupper inom SCB och regelbundna samråd äger rum mellan Kommissionens sekretariat och SCB. SCB har för övrigt också en representant som sakkunnig i Kommissionen. 
 6 
 Förord och sammanfattning 
  
 En central fråga under hela vår granskningsperiod 
  
 boksektorn. Företrädarna för bok- och bokhandels- 
  
 har varit om de mätmetoder som har tillämpats på ett 
  
 intressena inom Kommissionen har vidare i en skrivel- 
  
 korrekt sätt har speglat prisutvecklingen. Särskilt har 
  
 se i mars 2004 till Kommissionen tagit upp frågor som 
  
 mätningarna inom boksektorn diskuterats. Företrä- 
  
 rör bl.a. mätningarna inom området facklitteratur. 
  
 dare för bokbranschen inom Kommissio- 
  
 Vi får anledning att senare under de avsnitt där 
  
 nen har i olika delar ifrågasatt de resultat 
  
 Det 
  
 skall 
  
 vi redovisar våra iakttagelser och 
  
 som SCB har presenterat i sina underlag 
  
 vara 
  
 billigt att 
  
 slutsatser återkomma till frågan 
  
 medan Kommissionens majoritet har 
  
 5 
  
 läsa 
  
 om mätmetoderna. 
  
 funnit dessa resultat relevanta. En kon- 
  
 RAPPORT 
  
 Låt oss nu ta upp frågan om 
  
 sekvens av bokbranschens ifrågasättan- 
  
 vilka områden som underlaget 
  
 de hållning var den reservation som tre 
  
 omfattar. 
  
 av Kommissionens ledamöter gjorde 
  
 I de tre första delrapporterna 
  
 inför de resultat som redovisades i 
  
 baserade Kommissionen sina slut- 
  
 den förra delrapporten. 
  
 satser på prismätningar av böcker 
  
 Diskussionen om prismätningar- 
  
 och tidskrifter. I den fjärde del- 
  
 na har fortsatt under våren 2004. 
  
 Från 
  
 rapporten kunde vi också redovisa de 
  
 SCB tillämpar från och med under- 
  
 Bokpriskommissionen 
  
 första resultaten av de mätningar som 
  
 laget till denna rapport en förbätt- 
  
 SCB, efter ett särskilt regeringsbeslut, 
  
 rad metodik för de prismätningar 
  
 genomfört av prisutvecklingen på 
  
 som avser svenskutgiven litteratur i 
  
 kurslitteratur inom universitet, högsko- 
  
 bokhandel och nätbokhandel. Denna metod kallas 
  
 lor och kommunal vuxenutbildning. 
  
 för hedonisk regression och innebär kortfattat att 
  
 Mätverksamheten på sistnämnda område är så 
  
 hänsyn kan tas till flera kvalitativa egenskaper hos 
  
 upplagd att nytt underlag kan påräknas först inför 
  
 varje bok vid beräkningarna av prisutvecklingen, och 
  
 Kommissionens slutrapport. I föreliggande delrap- 
  
 att en justering av prisjämförelsen görs med hänsyn 
  
 port tas sålunda kurslitteraturen inte upp som särskilt 
  
 till kvalitetsförändringar. Detta möjliggörs genom att 
  
 prisgranskningsområde men berörs i Kommissionens 
  
 en funktion upprättas som beräknar varje boks värde 
  
 överväganden rörande facklitteraturen. Redovis- 
  
 i kronor med hänsyn till bokens egenskaper. För en 
  
 ningen av prisgranskningen fokuseras här på all 
  
 närmare redovisning hänvisas till SCB:s underlag. 
  
 svenskutgiven litteratur (i föregående rapport be- 
  
 Metoden har aviserats tidigare av SCB som nu har 
  
 nämnd allmänlitteratur) och på tidskrifterna. 
  
 tillräckligt underlag för att införa den. Detta före- 
  
 Regeringens uppdrag till SCB omfattar böcker, 
  
 gicks under våren 2004 av ett seminarium där före- 
  
 tidskrifter och kurslitteratur. Bokpriskommissionens 
  
 trädare för bl.a. Bokpriskommissionen och bok- 
  
 uppdrag är dock något bredare. Beslutet att sänka 
  
 branschen medverkade. 
  
 mervärdesskatten omfattar också bl.a. noter och kar- 
  
 Även från bokbranschen har under våren initiativ 
  
 tor samt vissa program och kataloger m.m. För dessa 
  
 tagits. Sålunda inbjöds Bokpriskommissionen i mars 
  
 områden kan Kommissionen alltså inte påräkna nå- 
  
 till ett möte med företrädare för ett antal bokförläggare 
  
 got statistiskt underlag från SCB. Vi måste gå andra 
  
 och bokhandlare för att höra deras uppfattning om ar- 
  
 vägar för att kunna presentera någon form av slutsat- 
  
 betet med och ställa frågor om prissättningen inom 
  
 ser för dessa sektorer. 
  
 7 
 Förord och sammanfattning 
 I vår tredje delrapport kunde vi redovisa genom- slaget av momssänkningen för en av de vita fläck- arna. Det gällde  
 kulturtidskrifterna 
 , som visserligen formellt ingår i granskningen av tidskriftsområdet, men som har så små upplagor att de i praktiken inte omfattas av SCB:s prismätningar inom detta område. Här engagerade vi journalisten Martinez som redovisade sina iakttagelser i en artikel som pub- licerades i delrapporten. 
 Journalisten, tillika redaktören för Kommissionens rapporter, Berger, granskade på vårt upp- drag  
 notområdet  
 i en särskild artikel. Den publicera- des i vår fjärde delrapport. 
 Till arbetet med den femte delrapporten har Wig- strand åter engagerats för att i artikelform redovisa effekterna av momssänkningen på ett specialområde. Det gäller denna gång  
 kartområdet 
 . Hans artikel åter- finns senare i denna rapport. 
 Oneal har också i en artikel tagit upp hur man inom  
 tidskriftsbranschen  
 upplever situationen två år efter momssänkningen. Det var ett tema som berör- des vid Bokpriskommissionens seminarium i decem- ber 2003 och som ges ytterligare relief genom denna artikel, vilken redovisas senare i rapporten. 
 Konsumentinformationen om den sänkta mervärdesskatten 
 Som nämnts skall Bokpriskommissionen enligt sina direktiv bidra till konsumentinformationen om den sänkta mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m., liksom om den löpande prisutvecklingen på dessa varor 
 I den förra rapporten resonerade vi kring frågan om det fortfarande kunde anses rimligt för Kommis- sionen att agera för att hålla kunskapen om själva momssänkningen levande. Det skedde mot bakgrund av att röster hördes som menade att kunskapen om momssänkningen naturligen höll på att klinga av medan det var viktigt att hålla ett öga på effekten av 
 momssänkningen, dvs. att böcker och tidskrifter fort- satt är billiga. 
 Bokpriskommissionen hävdade då, och hävdar fortsatt, att det ännu är för tidigt att i konsument- informationen om bok- och tidskriftssektorerna släppa markeringen av den omständigheten att pris- utvecklingen i stor utsträckning sannolikt är en frukt av den sänkta mervärdesskatten. Vi tror att detta mo- ment i informationen bidrar till att hålla tillbaka ten- denser till prisökningar. 
 Huvudansvaret för konsumentinformationen inom bok- och tidskriftsområdena måste ligga på bran- scherna själva. Det är här kanalerna finns för denna information. Det är också här den nödvändiga branschkännedomen finns – och där vinsterna av en fortsatt hög konsumentkunskap kan skördas i form av högre upplagesiffror etc. Vi har goda förhopp- ningar att branscherna fortsatt kommer att ta på sig detta ansvar efter de reaktioner som resp. bransch skriftligen redovisade till Kommissionen efter våra förfrågningar. Ansvaret rymmer utan tvekan klara utmaningar. Siffror från  
 SOM-institutet 
  (se nedan) indikerade redan 2002 att det fanns en bristande medvetenhet hos många om att det faktiskt har blivit billigare att köpa böcker och tidskrifter. Detta kom- binerat med uppgiften att en sjundedel av befolk- ningen fortfarande är  
 icke-läsare 
  illustrerar utmaning- ens storlek. Vi återkommer senare till frågan om momssänkningens konsekvenser för läsandet. 
 Bokpriskommissionen har med sina mer begrän- sade möjligheter under årens lopp arbetat med olika instrument för att i enlighet med vårt uppdrag ge vårt bidrag till arbetet med att upprätthålla konsumentinformationen om den sänkta mervärdes- skatten. 
 Vi anser att ett moment i kunskapsspridningen ut- görs av Kommissionens delrapporter. Den utform- ning som vi har valt att ge dem tycks ändamålsenlig och har givit rapporterna en uppmärksamhet utöver 
 8 
 vad som normalt följer av ett utredningsbetänkande. Upplagan av varje rapport är beräknad till 2000 ex. Ca hälften av dessa har distribuerats genom Kommis- sionens försorg och utan kostnad för mottagaren till bokhandlarna, folk- och länsbibliotek, universitets- och forskningsbibliotek, bokförlag, tidskriftssektorn, konsumentvägledare, folkbildningsförbund m.fl. Me- dias intresse för frågan är fortfarande påtaglig även om det inte har nått samma nivå som efter den första rapporten. Det är förstås också ett uttryck för att bok- och tidskriftsbranscherna hittills har uppvisat så goda resultat att media inte har funnit anledning till särskilda påpekanden. 
 Det välvilliga mottagandet av rapporterna måste nog också tillskrivas de tematiska artiklar som på 
 Förord och sammanfattning 
 Kommissionens uppdrag har skrivits av fristående författare och som syftar till att belysa sakområdet från olika utgångspunkter. Vi fortsätter nu också den traditionen genom att i denna rapport inkludera fyra artiklar. 
 Som nämnts vill vi gärna belysa momssänkningens effekter inom ännu oredovisade delar av vårt upp- drag. Journalisten Berger tar i en artikel upp konsekvenserna på kartområdet. I en annan arti- kel följer Oneal upp den diskussion som Kom- missionen stimulerade vid sitt senaste seminarium genom att redovisa hur tidskrifterna uppfattar situa- tionen efter två år med lägre moms. Civilekonomen P. Brooks, med förlags- och bokhandelserfaren- het, behandlar i sin artikel bokhandelns verkliga köp- 
 9 
 Förord och sammanfattning 
 fest, den årliga rean. Den fjärde artikeln är ett bidrag från Foster vid Statens kulturråd och tar upp metoder och resultat angående läsvaneundersök- ningar. 
 Det förtjänar att betonas att artikelbidragen av- speglar författarnas synpunkter i frågorna. De syftar till att ge relief åt de områden som vi har att bevaka och bidra till debatt om dem. 
 Ett instrument som Kommissionen har prövat i arbetet med konsumentinformationen är utnyttjan- det av seminarier. I tidigare rapporter har vi infor- merat om de seminarier som Bokpriskommissionen har arrangerat i december månad 2002 resp. 2003. Vi är nöjda med utfallet av dessa seminarier och kan se att de har spelat en viss roll i informationsarbetet. Enligt den gällande arbetsplanen för Wagner missionen kommer nästa seminarium att äga rum i februari 2005 i anslutning till redovisningen av vår slutrapport och därmed utgöra en slutpunkt i vårt arbete. 
 I ett längre tidsperspektiv är det naturligt att själva momssänkningen kommer i bakgrunden och att konsumentinformationen fokuseras direkt på priserna, hur de utvecklas och hur konsumenterna kan jämföra priser för att kunna köpa så billiga böcker och tidskrifter som möjligt. I vår förra rap- port redovisade vi vissa iakttagelser om vilka möj- ligheter som Internet representerar. Efter den ge- nomgång av dessa möjligheter som gjordes vid ett av Kommissionens möten under våren 2004 finner vi anledning att återigen peka på detta betydelse- fulla område. För de konsumenter, som har möjlig- het att koppla upp sig, representerar nätet utomor- dentliga möjligheter att kunna göra prisjämförelser och beställningar av böcker. Med vårt uppdrag är det viktigt att framhålla det angelägna i att konsu- menterna blir medvetna om dessa möjligheter och utnyttjar dem. Vi återkommer till frågan i vår slut- rapport. 
 Verka för att läsandet skall öka och bred- das och redovisa effekterna av moms- sänkningen 
 Bokpriskommissionens kultur- och litteraturpolitiska utmaning ligger i uppdraget att verka för att läsandet skall öka och breddas, och att kunna redovisa effek- terna i dessa avseenden av momssänkningen. 
 För att kunna fullgöra den andra delen av detta uppdrag är vi i behov av statistiskt underlag för att kunna bedöma om den prissänkning som följer av momssänkningen och den uppmärksamhet som också kan antas följa av momsbeslutet leder till ökad och breddad läsning. 
 Frågan om läsandets utveckling följs i ett antal un- dersökningar. Sålunda har SCB träffat avtal med Nordicom och  
 SOM-institutet, 
  båda knutna till Gö- teborgs universitet, samt med Statens Kulturråd. 
 Nordicoms rapporter om bok- och tidskrifts- läsningen i den digitala tidsåldern har vi och SCB ut- nyttjat för att ge en generell bild av läsandet och hur det har utvecklats i Sverige. I den senaste versionen av Carter rapport, som täcker utvecklingen under perioden  
 1979–2003, 
  görs också iakttagelser och kommentarer som rör de möjliga läseffekterna av momssänkningsbeslutet. Denna fråga hade redan be- rörts i studien Läsa och bläddra, Resultat kring bok- och tidskriftsläsning från  
 SOM-undersökningen 
 1988-2002. 
  Resultatet, som var att betrakta som mycket preliminärt, utnyttjade Kommissionen i sin tredje delrapport och redovisade vissa slutsatser om effekten av momssänkningen på läsningen. I den se- naste versionen av  
 SOM-undersökningen, 
  som täcker perioden  
 1988–2003, 
  redovisar institutet ett mer om- fattande underlag i fråga om effekterna på både bok- och tidskriftsläsningen. 
 Nordicom- och SOM- rapporterna redovisas i sammanfattning i det följande i särskilda avsnitt. Rapporterna utgör Kommissionens huvudunderlag när det gäller att bedöma om inköp av böcker och 
 10 
 tidskrifter har förändrats och i vilken utsträckning läsandet i Sverige har påverkats av momssänkningen. Vi återkommer till detta under avsnittet där vi redo- visar våra iakttagelser och slutsatser. 
 Vi kan här notera att de nämnda rapporterna från Nordicom och  
 SOM-institutet, 
  enligt det avtal som SCB har träffat med dem, fullföljer och avslutar statistikunderlaget från dessa institutioner. Materialet utgör därmed också ett centralt underlag till den kulturpolitiska redovisningen i vår slutrapport. 
 Vi räknar dock med att detta underlag inför slut- rapporten skall kunna kompletteras i vissa delar. 
 Som vi tidigare har berättat har Kommissionen en- gagerat forskningen i fråga om momssänkningens litteraturpolitiska konsekvenser. För att komplettera den bild som statistiken kan ge har Kommissionen under våren 2003 träffat en överenskommelse med företagsekonomiska institutionen vid Stockholms Universitet om forskning när det gäller moms- sänkningen och dess konsekvenser för läsningen. 
 Förord och sammanfattning 
 Kommissionen är fortlöpande i kontakt med projek- tet, som redovisar sitt arbete kontinuerligt i form av skriftlig eller muntlig rapportering till Kommissio- nens möten. Vi räknar med att erhålla en slutredovis- ning under hösten 2004. Den kommer alltså att ut- göra ett kompletterande underlag till Kommissionens slutrapport i februari 2005. 
 Som vi har påpekat i tidigare rapporter utgör bok- och tidskriftsbranschernas eget engagemang i läs- främjandet den bästa garanten för ett fortsatt arbete med att nå nya läsargrupper. De reaktioner som vi har fått från branscherna på Kommissionens skriftliga propåer i det avseendet inger förhoppningar. 
 Ett stort problem är förstås att studier pekar på att  
 12–15 
  procent, eller en sjundedel av Sveriges befolk- ning, aldrig läser. Möjligheten att nå denna grupp är en utmaning. Vi återkommer till den frågan när vi närmare analyserar det underlag om läsarsituationen som vi nu har till vårt förfogande. I detta samman- hang bör dock nämnas de kontakter som Kommissio- 
 11 
 Förord och sammanfattning 
 nen har haft med det arbete som pågår inom den fackliga rörelsen för att nå grupper med särskilt svag läsprofil. Vi räknar med att kunna redovisa vissa upp- gifter om det arbetet i vår slutrapport. 
 Sammanfattning av iakttagelserna för utvecklingen fram till slutet av år 2003 
 Tyngdpunkten i Bokpriskommissionens femte del- rapport ligger givetvis i redovisningen av moms- sänkningens effekter till våren 2004. För att ge relief åt den redovisningen och också ge en bild av hur genomslaget har utvecklats över tiden vill vi översikt- ligt erinra om de iakttagelser som vi kunde göra två år efter momssänkningen och som presenterades i Kommissionens fjärde delrapport. 
 Iakttagelserna och slutsatserna bekräftade i stort den bild som vi hade redovisat i tidigare rapporter. 
 När det gällde all svenskutgiven litteratur (se tidi- gare kommentar rörande begreppet allmänlittera- tur), omfattande  
 skön-, 
  barn- och facklitteratur (inkl. kurslitteratur) som sålts över bokhandeln och bokklubbarna, motsvarade prissänkningarna sam- mantaget inte fullt ut genomslaget av momssänk- ningen. Det fattades minst någon procentenhet. Att det gjorde det berodde huvudsakligen på resultatet inom bokhandeln. Utfallet för bokklubbarna bedöm- des kunna ligga mycket nära idealresultatet. 
 Bokhandelsresultatet tycktes i sin tur i första hand bero på prisutvecklingen i fråga om facklitteraturen. Skön- och barnlitteraturen uppvisade siffror som väl eller nära motsvarade momsgenomslaget. 
 Priserna på den svenskutgivna litteratur som sålts i varuhus, dagligvarubutiker och kiosker hade ökat mer än den allmänna prisutvecklingen i samhället. Från det mönstret avvek nätbokhandelns bok- försäljning. Här hade priserna under det senaste året till och med sänkts. 
 Som nämnts innehöll den fjärde delrapporten för första gången uppgifter om utvecklingen av priserna 
 på kurslitteraturen inom universitet, högskolor och kommunal vuxenutbildning. Mätförutsättningen medgav inga bedömningar om vilken betydelse momssänkningen hade fått på detta område men vi- sade att priserna under det senaste året i stort hade följt den allmänna prisutvecklingen. 
 När det gällde tidskriftsområdet bekräftades bilden från tidigare analystillfällen. Momssänkningen hade inte fullt ut slagit igenom. Det fattades ett antal procentenheter. Resultaten för familje- och dam- tidningar liksom för tidskrifter inom områdena idrott, motion och friluftsliv var liksom tidigare bättre än för andra tidskrifter och i fråga om familje- och damtidningar mycket nära fullt genomslag av momssänkningen. Resultaten för datortidskrifter, tid- skrifter för ekonomi, teknik, hobby och foto, serie- tidningar och motortidningar var fortfarande klart sämre. 
 Vi konstaterade att försäljningen av böcker (upp- giften avser inte kurslitteratur) och tidskrifter fort- satt låg på en hög nivå även om den kraftiga ök- ningen året efter beslutet att sänka momsen hade klingat av. 
 Till den fjärde rapporten förelåg inget nytt under- lag rörande momssänkningens effekter på läsningens omfattning och bredd. Här hänvisade vi till de resul- tat som vi hade presenterat i den tredje delrappor- ten. 
 Sammanfattning av iakttagelserna för utvecklingen från 2001 till sommaren 2004 
 När det gäller den  
 skön-, 
  barn och facklitteratur som sålts över bokhandeln och bokklubbarna motsvarar prissänkningarna inte fullt ut genomslaget av moms- sänkningen. Det fattas minst  
 2-3 
  procentenheter. Det sammantagna resultatet är huvudsakligen baserat på utfallet inom bokhandeln. Utfallet för bokklubbarna kan ligga mycket nära idealresultatet. Prisutveck- 
 12 
 lingen under de senaste 18 månaderna är i stort en avspegling av utvecklingen av priserna hos bokför- lagen gentemot återförsäljarna. 
 Utfallet av prisutvecklingen på facklitteraturen tycks starkt ha påverkat resultaten för bokhandeln liksom för samtliga andra försäljningskanaler, dvs. bokklubbarna, varuhusen, dagligvarubutikerna, ki- oskerna och nätbokhandeln. När det gäller sist- nämnda försäljningskanal uppvisar facklitteraturen sjunkande priser men sänkningen är här mindre än för andra litteraturkategorier. Siffrorna för skön- och barnlitteraturen i bokhandeln och hos bok- klubbarna är nu liksom tidigare sådana att resultatet kan motsvara momsgenomslaget med undantag för prisutvecklingen av barnlitteraturen hos bokklub- barna. 
 I sin analys av möjliga orsaker bakom denna ut- veckling pekar Kommissionen på att en mindre priskänslighet hos köparna av facklitteratur kan vara 
 Förord och sammanfattning 
 en förklaring. En annan förklaring kan vara att pri- serna på kurslitteratur möjligen har utvecklats mindre förmånligt till följd av minskad marknad och att detta har en inverkan på slutresultatet. Men det kan också vara andra faktorer än de nämnda som spelar in. 
 Priserna på den skön- och barnlitteratur som Peterson de senaste åren har sålts genom å ena sidan varu- husen, dagligvarubutikerna och kioskerna och å an- dra sidan genom nätbokhandeln uppvisar helt olika utveckling. Medan de förstnämnda försäljnings- kanalerna redovisar prisökningar som kraftigt översti- ger den allmänna prisutvecklingen i samhället går priserna i nätbokhandeln den rakt motsatta vägen. Kommissionen redovisar synpunkter på vad som kan ligga bakom denna iakttagelse. 
 Genomslaget för momssänkningen på tidskrifts- området följer tidigare redovisat mönster. Det fattas dock minst 5 procentenheter denna gång för att man 
 13 
 Förord och sammanfattning 
 skall kunna tala om fullt genomslag av momssänk- ningen. Bäst resultat finner vi för familje- och dam- tidningar liksom för tidskrifter inom områdena idrott, motion och friluftsliv medan vi på den sämre halvan återfinner tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto, datortidskrifter och serietidningar. För vissa av tidskrifterna inom denna grupp tycks hela vinsten för konsumenten nu ha ebbat ut och prisnivåerna närmar sig läget före momssänkningen. I Kommissionens analys av situationen pekar vi på bl.a. portokostnadernas och annonsmarknadens ut- veckling men också på faktorer som varierande enga- gemang för uppföljning av momssänkningsbeslutet och mindre priskänslighet hos köpare av vissa special- tidskrifter m.m. 
 Vi konstaterar att försäljningen av böcker (se ovan vad som sagts om kurslitteratur) och tidskrifter ligger på en fortsatt hög nivå även om den kraftiga ök- ningen året efter beslutet att sänka momsen nu har planat ut. Vår bedömning är att den höga försälj- ningen beror på att momssänkningen och dess effek- ter på priserna fortsätter att spela en roll för konsu- menternas benägenhet att köpa böcker och tidskrif- ter. 
 På basis av nytt underlag från läsvaneundersök- ningar kan Kommissionen bekräfta de preliminära iakttagelser som presenterats i en tidigare rapport, nämligen att momssänkningen har lett till en ökning på höjden men inte på bredden. Tidigare läsare läser något mer, medan de som inte läser inte har påver- kats alls av prisförändringarna. Inte heller de grund- läggande sociala och könsbundna läsmönstren tycks ha påverkats. Vi menar också att det är för tidigt att fastställa om den ökade läsningen hos dem som redan läste kommer att kvarstå. Kulturvanor, inklusive läs- vanor, förändras långsamt. 
 14 
 SCB:S REDOVISNING 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 SCB:s rapport till Bokpriskommissionen, Ef- fekter av sänkt mervädesskatt på böcker och tidskrifter, återges delvis i det följande. Den fullständiga redovisningen finns på SCB:s webbplats  
 www.scb.se 
  
 D 
 rygt två år efter momssänkningen, i den- na femte rapport, presenteras SCB:s re- sultat över prisutvecklingen på böcker och tidskrifter mellan år 2001 och april 2004. Prisutvecklingen mellan 2002 och 
 2003 för kurslitteratur vid universitet/högskolor och komvuxgymnasier presenterades i föregående rap- port (finns här med i bilaga). Vidare redovisas om- sättningsutvecklingen för  
 bok-, 
  pappers- och tidskriftshandeln mellan 1997 och april 2004. Nya data från  
 SOM-INSTITUTET 
  och NORDICOM- Sverige finns med i den här rapporten. De under- sökningarna är underlag för att bedöma om inköp av böcker och tidskrifter förändrats och i vilken ut- sträckning läsandet i Sverige har påverkats av moms- sänkningen. 
 Ytterligare en rapport, den sjätte och sista, kom- mer SCB att presentera i februari 2005. I den rap- porten redovisas prisutvecklingen på böcker och tid- skrifter för perioden  
 2001–2004 
  (kurslitteratur  
 2002–2004). 
  Som ett komplement till prisutveck- lingen för böcker och tidskrifter kommer SCB, med de möjligheter statistiken ger, att följa ekonomisk utveckling för företag som framställer och säljer böcker och tidskrifter under perioden  
 1997–2002. 
  För läsandet kommer enligt plan inget nytt att redo- visas från  
 SOM-institutet 
  och  
 Nordicom-Sverige 
  i den sista rapporten. 
 Samtliga rapporter finns tillgängliga på SCB:s webbplats www.scb.se/bokmoms 
 Sammanfattande kommentarer 
 Prisutvecklingen på böcker 
 Prissänkningarna på böcker når inte målet 
 Bokpriserna har totalt sett inte haft den prisutveck- ling som motiverats av momssänkningen på böcker. Det står nu klart vid SCB:s femte redovisning av bokprisernas utveckling sedan momssänkningen trädde i kraft den 1 januari 2002. Efter ytterligare en tidsperiod har bilden av prisförändringarna nu blivit tydligare. Införandet av en förfinad metod bekräftar och förstärker också bilden av de prishöjningar som i SCB:s föregående rapport uppmätts och redovisats tidigare för perioden  
 2002–2003. 
  SCB fortsätter att följa prisutvecklingen under 2004 och redovisar ut- vecklingen för helåret 2004 jämfört med 2003 i slutet av februari 2005. 
 Totalt för hela perioden, mellan 2001 och fram till april 2004, har priserna på böcker i Sverige sjunkit med 7,1  
 ±  
 2,1 procent vilket ska jämföras med den inflationsjusterade momssäkningen (IJM) som mot- svarar en prissänkning på 11,6 procent. För beskriv- ning av begreppet IJM se resonemang på  
 sid 17 
 . Även med hänsyn tagen till osäkerhetstalen 
 1  
 fattas det minst två procentenheter för att  
 IJM-målet 
  skulle ha nåtts. 
 Bokpriserna sänktes markant mellan 2001 och 2002 och kan om hänsyn tas till osäkerhetstalet då ha sjunkit i nivå med IJM. Året efter, mellan 2002 och 2003, steg bokpriserna klart mer än konsumentpri- serna generellt i Sverige. Det senaste året sammanta- get för alla försäljningskanaler, mellan april 2003 och april 2004, har det uppmätts en prisökning på 0,8 procent men den är inte statistiskt säkerställd. 
 Det är facklitteraturen totalt sett, för samtliga åter- försäljare sammantaget, som sjunkit minst i pris. Mellan 2001 och april 2004 saknas det åtminstone 
  
 1  
 Osäkerhetstal är ett uttryck för den variabilitet i resultaten som upp- står på grund av urval. 
 15 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 fem procentenheter. Skön- och barnlitteraturen kan ha nått målet, om hänsyn tas till osäkerhetstalen. 
 Kraftigt sänkta priser i nätbokhandeln det senaste året 
 Nätbokhandeln avviker från det generella mönstret genom att kraftigt ha sänkt priserna det senaste året. Priserna i nätbokhandeln har mellan april 2003 och april 2004 sjunkit med 12,0  
 ±  
 2,4 procent. Konsu- mentpriserna generellt i Sverige steg med 0,1 procent. Hos varuhus/dagligvarubutiker/kiosker har pri- 
 serna på böcker sedan 2002 och fram till april 2004 stigit i pris med 9,3  
 ±  
 3,4 procent, betydligt mer än  
 KPI-ökningen 
  på 2,0 procent. 
 Priserna hos bokklubbarna har totalt sett mellan 2001 och april 2004 sjunkit med 8,1  
 ±  
 3,0 procent. Med hänsyn tagen till osäkerhetstalet når bokklub- barna inte  
 IJM-målet 
  fullt ut. Hos bokklubbarna är det prissänkningarna på barnböcker som är mindre än de förväntade medan prissänkningarna på skön- och facklitteratur med hänsyn till osäkerhetstalen kan ligga i nivå med IJM. 
 Priserna på böcker i bokhandeln har sedan 2001 och fram till april 2004 sammantaget över genrer sjunkit i pris med 6,2  
 ±  
 3,3 procent. Jämfört med IJM som för hela perioden motsvarar en prissänkning på 11,6 procent har priserna därmed inte sjunkit i nivå med förväntningarna. Prisökningarna på facklit- teratur mellan 2002 och 2003 är en viktig förklaring till att bokhandeln inte når prissänkningsmålet. Prissänkningarna på skönlitteratur och barnlitteratur ligger i stort sett i nivå med IJM. 
 SCB har till denna redovisning ytterligare kunnat förfina prisjämförelserna för böcker i bokhandel och nätbokhandel. (Urvalen av böcker i bokhandel och nätbokhandel är identiska.) Sedan april 2002 har SCB med stöd av Kungliga biblioteket samlat in uppgifter om egenskaper hos böckerna i urvalen för bokhandel och nätbokhandel. I linje med vad SCB aviserat i tidi- 
 gare rapporter har SCB förfinat metoden som fått bättre tillförlitlighet genom att bland annat ta hänsyn till fler kvalitativa egenskaper och förändringen av desamma mellan olika år. De uppmätta prisföränd- ringarna mellan 2002 och 2003 har nu justerats med hänsyn till förändringarna av ett större antal egenska- per än tidigare. De redovisade prisförändringarna i den här rapporten är därmed säkrare än tidigare. 
 Konsumentprisförändringarna i bokhandeln och nätbokhandeln jämförs även med förlagsprisför- ändringarna för samma urval av böcker. Förlagens försäljningspriser motsvarar inköpspriser för detalj- handeln (före eventuella rabatter). Förlagspriserna har mellan 2002 och april 2004 totalt ökat med 8,8 pro- cent. Bokhandelns priser har ökat ungefär lika mycket, med 8,2 procent, medan nätbokhandelns priser sjunkit med 10,8 procent. 
 Prisutvecklingen på tidskrifter 
 SCB har följt prisutvecklingen på tidskrifter mellan oktober 2001 och april 2004. Priserna på tidskrifter vilka berörts av momssänkningen (tidskrifter, lös- nummer och abonnemang) har sjunkit med 5,9  
 ±  
 0,9 procent. Den inflationsjusterade momssänkningen under samma period som tidskriftspriserna har mätts motsvarar en prissänkning med 11,9 procent, vilket innebär att prissänkningsmålet IJM inte alls nås. Prisförändringarna varierar mellan olika tidskrifts- kategorier men efter SCB:s senaste prismätning fram- går att ingen av tidskriftskategorierna når prissänk- ningsmålet fullt ut. 
 Momssänkningens inverkan på prisutvecklingen 
 Prisutvecklingen för böcker och tidskrifter bör ställas i relation till momssänkningen, och även till allmän prisutveckling för varor och tjänster mellan de tids- perioder som jämförelserna avser. SCB redovisar här hur en sådan jämförelse har gjorts. 
 16 
 Mervärdesskatten på böcker och tidskrifter sänktes den 1 januari 2002 från 25 till 6 procent. Allt annat lika innebär detta en sänkning av prisnivån med 15,2 procent  
 (1–1,06/1,25). 
  
 För perioden 2001 till april 2004 så förväntas en momssänkning på 15,2 procent leda till en sänkning av priserna med  
 1,042 
 2 
 *1,001 
 3 
 *(1–0,152) 
  = 0,884. Detta motsvarar en sänkning med  
 (1–0,884), 
  det vill säga 11,6 procent. Vi kallar detta för den  
 inflations- justerade momssänkningen (IJM) 
 . En prissänkning på den nivån är vad man kan förvänta sig för perioden 2001 till april 2004, om bok- och tidskriftsbranscher- nas aktörer har en genomsnittlig kostnadsökning, som motsvarar KPI generellt samt en oförändrad marginal per såld bok. 
 Omsättningsutveckling för böcker och tidskrifter inom detaljhandeln 
 Omsättningen inom  
 bok-, 
  pappers- och tidnings- handeln (branschgrupp enligt Svensk näringsgrens- indelning, SNI 5247) har ökat något sedan 2001. Under 2002 tog försäljningen fart och omsättningen steg med 15 procent jämfört med året innan. Om- sättningen fortsatte att öka under de två första måna- derna 2003 men planade därefter ut. För helåret 2003 jämfört med 2002 sjönk omsättningen med 2,3 procent. De fyra första månaderna 2004 visar en om- sättning som är 8 procent lägre än motsvarande pe- riod 2003. 
 Läsandet i Sverige 
 Nya uppgifter avseende 2003 har till den här rappor- ten erhållits från  
 SOM-institutet 
  och Nordicom- Sverige. 
  
 2  
 KPI medeltal januari – december 2003 jämfört med KPI medeltal ja- nuari – december 2001. 
  
 3  
 KPI medeltal januari – april 2004 jämfört med KPI medeltal januari 
 – april 2003. 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 Inget uppenbart samband mellan momssänkning och bokläsning 
 I  
 SOM-institutets 
  nya rapport 2003 framkommer att man inte kan påvisa något uppenbart samband mellan sänkningen av bokmomsen den 1 januari 2002 och en breddning av bokläsandet till nya grup- per. Andelen som säger sig läsa böcker över huvud taget har inte ökat under de senaste 15 åren, snarare minskat. Däremot syns en tydlig förskjutning från sporadiskt läsande till  
 ofta-läsande. 
  Det är dock svårt att ur årliga mätningar kunna utläsa den önskade ef- fekten under en så kort tidsperiod som kommissio- nens mandatperiod – det tar betydligt längre tid att säkerställa sådana förändringar med tanke på den relativa långsamhet vad gäller förändringar i männis- kors vardagsliv och livssituation, enligt Nordicom- Sverige. 
 Uppgång i skönlitteraturläsningen, nedgång i läsningen av fackböcker 
 I  
 Mediebarometern 2003  
 framkommer att drygt en tredjedel (35 procent) av svenska folket uppger att de har läst böcker en vanlig dag. 87 procent av bok- läsarna säger att de läst böcker för nöjes skull och 17 procent att de läst för arbetet eller skolan. I nöjes- läsningen dominerar läsning av skönlitteratur och i den tidsserie som mäter nöjesläsningen kan en ök- ning noteras under senare år – 10 procentenheter se- dan 1996 – samtidigt som läsningen för arbetet/sko- lan minskar – minskningen omfattar 15 procenten- heter för samma tidsperiod. I båda fallen är trenden särskilt tydlig bland barn och ungdomar. Den vi- kande trenden vad gäller facklitteratur är också märk- bar bland högutbildade. 
 Nedgången i läsningen av facklitteratur kan till stora delar förklaras av att det i dag sker en omfattande läs- ning av material, som är att hänföra till facklitteratur och läromedel, på datorskärmen (internet) på bekost- nad av läsning av tryckt facklitteratur, säger Nordicom- 
 17 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 Sverige. Det finns i deras undersökning Medie- barometern resultat som visar en tydlig koppling mel- lan internetanvändning och facklitteraturläsning. 
 Den uppgång som gäller läsningen av skönlittera- tur kan huvudsakligen förklaras av faktorer som sänkt bokmoms, ökad tillgänglighet för bokinköp samt nya försäljningsställen, pocketbokens expansion, läskam- panjer, skolsatsningar och globala mediesuccéer. Vad gäller de ungas ökade läsning av skönlitteratur är det till exempel säkerligen riktigt att tala om en Wilson, 
  fortsätter  
 Nordicom-Sverige. 
  
 De grundläggande mönstren i bokläsningen är dock i stort sett de samma i dag som för tjugo år sedan; högutbildade läser mer än lågutbildade, kvinnor mer än män, flickor mer än pojkar. Någon utjämning att tala om här kan inte fastställas. 
 Kvinnor är storläsare 
 Storläsarna, som uppger att de ofta läser böcker åter- finns bland kvinnor, bland högutbildade, bland boen- de i storstad samt i åldrarna  
 30–59 
  år. Bland de äldsta läsarna,  
 70–85 
  år redovisades en kraftig ökning från 2002 till 2003 av andelen som läser ofta; 32 procent, som uppgav att de ofta läste böcker år 2002, har ökat till hela 42 procent 2003. Även bland de yngsta läsar- na,  
 15–19 
  år har andelen  
 ofta-läsare 
  ökat med 10 pro- centenheter från 29 procent 2002 till 39 procent 2003. 
 Ointresserade lockas inte av sänkta priser 
 Att en prissänkning främst lockar intresserade konsu- menter och inte de som är ointresserade är inget unikt fenomen för böcker och tidskrifter, menar SOM- institutet. 
 Både år 2002 och 2003 svarade 56 procent av kvin- norna och drygt 40 procent av männen att moms- sänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i Sverige. Samtidigt uppgav 17 procent 2002 och hela 23 procent 2003 att de inte hade nå- gon uppfattning i frågan. 
 Genre och innehåll viktiga faktorer för bokköpare 
 Hela 95 procent anser att typ av innehåll/genre är det absolut viktigaste när man köper en bok. Därefter kommer bokens handling som 91 procent anger som viktigt. Priset är viktigt för 57 procent av bokköparna. 
 Totalt sett är det enligt  
  
 SOM-undersökningen 
  
  2003  
 en tredjedel av befolkningen (33 procent) som inte brukar köpa böcker. Betydligt fler män än kvinnor an- ger att de inte brukar köpa böcker (43 mot 24 procent). 
 Möjliga orsaker till att man inte läser böcker 
 Av de läsare som läser ofta tror 28 procent enligt 
  
 SOM-undersökningen 
  
  2003 
 , att orsaken till att inte läsa, går att finna i bristande läskunnighet medan en- dast 14 procent av  
 icke-läsarna 
  tror på just den orsa- Rivera. Att böcker är för dyra tror 60 procent av kvin- norna och 43 procent av männen kan vara orsak till att man inte läser böcker. Att tiden inte räcker till tror 74 procent kan var anledning till att inte läsa böcker. En orsak som alla tre kategorierna av läsare är ganska ense om, är att många hellre tittar på TV än läser böcker;  
 icke-läsare 
  83 procent, sporadiska läsare 92 procent och storläsarna 95 procent. 
  
 TV-tittandet 
  dominerar 
  
 Enligt Carter  
 Läsning av populär- och fack- tidskrifter i den digitala tidsåldern  
 1997–2003 
 är TV- tittandet idag den enskilt, utan konkurrens, domine- rande fritidsaktiviteten. Trots det förändrade medie- landskapet med sina elektroniska medier har boken och tidningen fortfarande år 2003 en stark ställning i människors mediedag. 
  
 Veckopressens upplagor 
 Den traditionella veckopressens upplagor minskade i betydande omfattning under perioden  
 1970–1995 
  rapporteras i Nordicoms  
 Läsning av populär- och facktidskrifter i den digitala tidsåldern  
  
 1997–2003 
 . 
  Sedan mitten av  
 1990-talet 
  synes dock en stabilise- 
 18 
 ring ha inträtt med en total upplagesiffra kring 1,5 miljoner exemplar per vecka. I dagsläget är det även möjligt att tala om en svagt uppåtgående kurva. 
 Tidskriftsköpare 
 Uppåt 60 procent av det svenska folket köper tid- skrifter någon gång ibland enligt  
  
 SOM-undersök- 
  
  ningen 2003 
 . En dryg fjärdedel gör det aldrig och omkring 15 procent gör det ofta. Mellan 2002 och 2003 skedde en liten ökning av andelen som köper tidskrifter. Kvinnor köpte mer tidskrifter än män. 2003 var det 17 procent av kvinnorna och 13 pro- cent av männen som ofta köpte tidskrifter. 
 76 procent ansåg år 2003 att de varken köpte mer eller mindre tidskrifter än tidigare. År 2002 var det 71 procent som ansåg att deras inköp av tidskrifter var oförändrade. De flesta ansåg inte heller att deras läs- ning förändrats. Det är många fler som anser att deras köp har minskat 2003 (15 procent) än det är som an- ser att deras köp har ökat (9 procent). 
 Läsning av  
 vecko-/månadstidningar 
  
 När det gäller läsningen av  
 vecko-/månadstidningar 
  kan man konstatera att det under perioden 1999– 2003 skedde stora förändringar, främst från och med årsskiftet  
 2001–2002. 
  Då ökade andelen frekventa läsare med 14 procentenheter från 36 till 50 procent. Året därefter gick andelen läsare tillbaka något enligt 
  
 SOM-undersökningen 
  2003  
 men var kvar på en högre nivå än 2000. Detta kan tolkas som en direkt effekt av momssänkningen som därefter planar ut men ändå stannar vid en högre nivå 2003 än tidigare år. Totalt sett, under hela femårsperioden  
  
 1999–2003 
  
  har läs- ningen av  
  
 vecko-/månadstidningar 
  
  ökat bland dem som läser ofta från 32 till 45 procent samtidigt som andelen sporadiska läsare har sjunkit från 47 till 40 procent. 
  
 En ökad läsning bland de yngsta, det vill säga 9 till  
 14-åringarna, 
  noteras under de senaste åren för 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
  
 vecko-/månadstidningar 
  på samma sätt som för skönlitteratur som inkluderar barn- och ungdoms- böcker. Det handlar med andra ord om förströelse- medier. 
 Läsning av  
 special-/facktidskrifter 
  
 Under hela perioden  
 1999–2003 
  har det skett små förändringar vad gäller läsning av  
 special-/ 
  fack- tidskrifter. Andelen  
 icke-läsare 
  ökade något från 27 till 32 procent och andelen som läser ofta har ökat från 23 till 25 procent. Mellan åren  
 2001–2002 
  sker dock även här ett brott i trenden. Efter vad som tycks vara en långsam nedgång i andelen frekventa läsare av  
 special-/facktidskrifter 
  från 23 procent 1999 till 19 procent 2001 hoppar andelen frekventa läsare upp till 27 procent 2002. Därefter går andelen frekventa lä- sare ner med två procentenheter 2003. 
 Läsandet av  
 special-/facktidskrifter 
  uppvisar inte samma mönster som läsandet av  
 vecko-/månads- 
  tidningar. Under de senaste fem åren har andelen frekventa läsare av  
 special-/facktidskrifter 
  bara ökat marginellt samtidigt som andelen sporadiska läsare gradvis har minskat. Effekten av momssänkningen är mindre och har i stort sett helt klingat av 2003. 
 Läsning av tryckta medier en genomsnittlig vecka 
 Andelen i befolkningen som läser de tryckta medi- erna bok, vecko- och månadstidningar samt special- och facktidskrifter har sjunkit något mellan åren 2001 och 2003. 
 SCB:s uppdrag 
 Riksdagen biföll den 12 december 2001 regeringens proposition om sänkt skattesats vid omsättning av böcker, tidskrifter med mera 
 4  
 från 25 till 6 procent. 
  
 4  
 Sänkt skattesats tillämpas för omsättning av böcker, broschyrer, häf- ten och liknande alster, tidningar och tidskrifter, bilderböcker, rit- böcker och målarböcker för barn, noter och kartor. 
 19 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 Sänkningen trädde i kraft den 1 januari 2002. Rege- ringen anförde också i den propositionen vikten av att en sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter. 
 Regeringen tillsatte en kommission för bokpris- frågor (Bokpriskommissionen) med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen för de varor som omfat- tas av den sänkta mervärdesskatten. I kommissionens uppdrag ingår även att redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten. 
 SCB har fått i uppdrag att förse kommissionen med relevant underlag i enlighet med SCB:s offert av den 21 december 2001 med förändring den 25 juni 2002 samt offerten avseende prismätningar på kurslitteratur av den 16 maj 2002. Uppdraget inne- bär i huvudsak att mäta prisutvecklingen på böcker och tidskrifter under perioden  
 2001–2004. 
  Som ett komplement till prisutvecklingen för böcker och tid- skrifter ska SCB, med de möjligheter statistiken ger, följa ekonomisk utveckling för företag som framstäl- ler och säljer böcker och tidskrifter under perioden 1997– 2002.  
 Nordicom-Sverige 
  och  
 SOM-institutet 
  har årligen levererat underlag till SCB om läsandet av böcker och tidskrifter inför rapporteringarna i augusti  
 2002–2004. 
  SCB ställde frågor i SCB:s om- nibuss 2002 om konsumenternas upplevelse av pris- sänkningen på böcker och tidskrifter och eventuella förändrade inköp efter momssänkningen. Därutöver har relevant information från andra undersökningar som SCB och andra gör också infogats i rapporter- na. 
 Rapportering till Kulturdepartementet och kom- missionen för bokprisfrågor sker totalt sex gånger, i augusti och januari år  
 2002–2005 
  (sista rapporten i februari 2005). Prismätningarna på kurslitteratur rapporteras även till Utbildningsdepartementet i ja- nuari 2004 och februari 2005. 
 Prisutveckling för böcker och tidskrifter 
 SCB:s uppgift är att följa prisutvecklingen på böcker och tidskrifter mellan 2001 och 2004. I denna rap- port presenteras prisförändringarna mellan 2001 och april 2004, 2002 och april 2004 och mellan april 2003 och april 2004. SCB:s uppdrag är att prismäta all litteratur av kommersiell betydelse som är utgiven av svenska förlag. 
 5  
 I föregående rapport använde SCB uttrycket allmänlitteratur för att beteckna detta. Be- greppet allmänlitteratur används inom bokbranschen i en snävare bemärkelse och vi har därför valt att från och med denna rapport i stället skriva svenskutgiven litteratur. 
 Inför fastställande av metodik och praktiskt till- vägagångssätt har referenspersoner och fokusgrupper med deltagare från bokbranschen medverkat. Syn- punkter inhämtas också löpande från olika bransch- företrädare. 
 Prismätningar genomförs två gånger per år, under april och oktober månad, för litteratur i bokhandel och nätbokhandel samt i varuhus/dagligvarubutik/ kiosk. Prisförändringar hos bokklubbar följs genom bokklubbarnas medlemstidningar. För de retroaktiva prisjämförelserna mellan 2001 och 2002 använde SCB bokhandelskedjornas butikskataloger och bok- klubbarnas medlemstidningar. För kurslitteratur görs särskilda prismätningar under augusti månad, år  
 2002–2004, 
  i bokhandlar samt via nätbokhandelns sajter. 
 För tidskrifter prismäts lösnummer- och abonne- mangspriser två gånger per år, i april och oktober må- nad år  
 2001–2004. 
  
 Prisförändringarna på böcker och tidskrifter ställs i relation till den allmänna prisutvecklingen i Sverige enligt konsumentprisindex (KPI). 
  
 5  
 Även kurslitteratur på olika utbildningsnivåer ska ingå i förhållande till deras andel av den totala utgivningen. 
 20 
 Prisutveckling för böcker 
 Resultaten av prismätningarna på böcker hos samt- liga återförsäljare åskådliggörs nedan i  
 tabell  
  
 2.1–2.2. 
  
 De resultat som redovisas är prisutvecklingen i kon- sumentled under hela perioden 2001 till april 2004 samt uppdelad på perioderna  
 2001–2002, 
  2002– 2003 och april  
 2003–april 
  2004. 
 Prisutvecklingen för böcker i bokhandel och nät- bokhandel jämförs även med förlagsprisutvecklingen på samma urval av böcker, se  
 tabell 2.4 
 . Förlagspriser- na motsvarar detaljhandelns inköpspriser (före even- tuella rabatter). En prisförändring i förlagsled kan ge upphov till motsvarande prisförändring hos återför- säljare av böcker. 
 Resultat – böcker 
 Sedan momssänkningen genomfördes – perioden  
 2001–april 
  2004 
 För att följa den totala prisutvecklingen på böcker från 2001/2002 till april 2004 räknas den senaste pe- riodens resultat samman med tidigare resultat från 2001 till 2003. I den totala prisförändringen för pe- 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 rioden  
 2001–april 
  2004, se  
 tabell 2.1,  
 är samtliga ka- naler inräknade. Prisförändringen redovisas även för respektive försäljningskanal och mätperiod i  
 tabell 2.3 
 . Vad gäller perioden mellan  
 2001 och april 2004 
  
 kan följande resultat redovisas: 
  
 Priserna på böcker sammantaget har sjunkit med 7,1  
  
 ±  
 2,1 procent. 
  
 Priserna på böcker i bokhandel har sjunkit med 6,2 
  
 ±  
 3,3 procent. 
  
 Priserna på böcker i bokklubbar har sjunkit med 8,1  
  
 ±  
 3,0 procent. 
  
 IJM motsvarar under samma period en sänkning med 11,6 procent. 
  
 För  
 samtliga försäljningskanaler  
 sammanvägt har det under hela perioden 2001– april 2004, skett en pris- sänkning på böcker med 7,1  
  
 ±  
  
 2,1 procent. Den in- flationsjusterade momssänkningen, IJM, motiverar en prissänkning med 11,6 procent. Det fattas minst två procentenheter för att  
  
 IJM-målet 
  
  skulle ha nåtts. För samtliga försäljningskanaler kan den samman- vägda prissänkningen på skönlitteratur, med 10,4  
  
 ±  
  
 2,9 procent och den sammanvägda prissänkningen 
  
 Tabell 2.1 Prisutveckling för böcker i samtliga försäljningskanaler samt totalt  
 2001–april 
  2004. Procentuell förändring samt osäkerhetstal 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 Totalt 
  
 IJM/KPI- 
  
 förändring 
  
 Samtliga 
  
 försäljningskanaler 
  
 01/apr 04 
 6 
  
 –10,4 
 ±  
 2,9 
  
 –10,0 
 ±  
 4,4 
  
 –2,7 
 ±  
 3,7 
  
 –7,1 
 ±  
 2,1 
  
 –11,6 
  
 Bokhandel 
  
 01/april 04 
  
 –11,0 
 ±  
 5,0 
  
 –11,7 
 ±  
 7,0 
  
 –0,2 
 ±  
 5,2 
  
 –6,2 
 ±  
 3,3 
  
 –11,6 
  
 Bokklubbar 
  
 01/april 04 
  
 –10,1 
 ±  
 3,6 
  
 –5,9 
 ±  
 4,9 
  
 –6,2 
 ±  
 6,5 
  
 –8,1 
 ±  
 3,0 
  
 –11,6 
  
 Källa: SCB 
  
 6  
 Mellan 2001 och 2002 ingår bokhandel och bokklubb. Nätbokhandel och varuhus samt dagligvarubutik/kiosk ingår från och med 2002 och framåt. 
 21 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 på barnlitteratur med 10,0  
 ±  
 4,4 procent, med hän- syn tagen till osäkerhetstalen, vara i nivå med IJM- målet. Facklitteraturen har en mindre sänkning med 2,7  
 ±  
 3,7 procent och uppnår inte alls  
 IJM-målet. 
  Det saknas minst fem procentenheter. Se  
 tabell 2.1  
 ovan. 
 För  
 böcker i bokhandeln 
  
 7  
 har det under hela perio- den  
 2001–april 
  2004 skett en prissänkning med 6,2  
 ±  
 3,3 procent. Totalt sett har således priserna i bokhan- deln inte sjunkit i nivå med den inflationsjusterade momssänkningen. För böcker i bokhandeln är prisför- ändringen på facklitteratur den främsta förklaringen till att böcker i bokhandeln inte nått prisförändrings- målet (IJM). Facklitteraturen har sjunkit i pris med 0,2  
 ±  
 5,2 procent och det är säkerställt att prissänk- ningarna på facklitteratur 
 8  
 inte alls nått ner till den förväntade prissänkningsnivån. Differensen är även med beaktande av osäkerhetstalet minst sex procent- enheter. Sedan 2001 har skön- och barnlitteratur hos bokhandeln sjunkit i pris med 11,0  
 ±  
 5,0 respektive 11,7  
 ±  
 7,0 procent och kan i stort sett ligga i nivå med IJM,  
 –11,6 
  procent. Se  
 tabell 2.1  
 ovan. 
  
 Bokklubbspriserna 
  
 9  
 har totalt, för samtliga genrer, sänkts med 8,1  
 ±  
 3,0 procent under perioden 2001– april 2004. Även med hänsyn tagen till osäkerhetsta- len har priserna inte sjunkit fullt ut i nivå med IJM. Hos  
 bokklubbarna  
 har skön- och facklitteratur sjunkit i pris med 10,1  
 ±  
 3,6 procent respektive 6,2  
 ±  
 6,5 
 procent och kan med hänsyn tagen till osäkerhetsta- len ha nått  
 IJM-målet. 
  Barnlitteraturen som sedan år 2001 sjunkit i pris med 5,9  
 ±  
 4,9 procent har däre- mot inte nått  
 IJM-målet. 
  
 Sedan prismätningarna inleddes för samtliga åter- försäljare – perioden 2002– april 2004 
 SCB har utöver i bokhandel och hos bokklubbar mätt priser på böcker i nätbokhandel, varuhus och i dagligvarubutik/kiosk sedan 2002. 
 Vad gäller perioden  
 2002–april 
  2004 kan följande resultat redovisas: 
  
 Priserna på böcker sammantaget har ökat med 6,2 
  
 ±  
 1,9 procent. 
  
 Priserna på böcker i bokhandel har ökat med 8,2  
  
 ±  
 3,1 procent. 
  
 Priserna på böcker i bokklubbar har ökat med 2,8  
  
 ±  
 2,8 procent. 
  
 Priserna på böcker i nätbokhandel har sjunkit med 10,8  
  
 ±  
 2,9 procent. 
  
 Priserna på böcker i varuhus/dagligvarubutik/kiosk har ökat med 9,3  
  
 ±  
 3,4 procent. 
  
 KPI har under samma period ökat med 2,0 procent. 
  
 För  
 samtliga försäljningskanaler  
 sammanvägt har det mellan 2002 och april 2004 skett en prisökning på böcker med 6,2  
  
 ±  
  
 1,9 procent. Konsumentpriserna (KPI) steg med 2,0 procent under samma period. Det 
  
 7  
 För böcker i bokhandel och nätbokhandel används från och med denna rapport en förfinad metod för kvalitetsjusteringar, så kallad hedonisk reg- ression. Tidigare redovisade resultat för bokhandel och nätbokhandel för perioden  
 2002–2003 
  har härvid räknats om. 
  
 8  
 I begreppet facklitteratur ryms alla svenskutgivna böcker under aktuell tidsperiod som varken är skön- eller barnlitteratur. Memoarer och biogra- fier är klassade som skönlitteratur. Facklitteratur för barn tillhör kategorin barnlitteratur. 
  
 9  
 I Bokpriskommissionens direktiv framgår att staten har som mål att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. SCB har bland annat därför valt att väga titlar lika. Det innebär att alla titlar inom respektive litteratur- genre och bokklubb har samma tyngd/betydelse i beräkningen oavsett om de svarar för en stor eller liten del av bokklubbens omsättning. Några bokklubbar har framfört önskemål om att böckerna i deras medlemstidningar skall viktas efter ekonomisk betydelse, eftersom huvudboken utgör den största delen av bokklubbarnas försäljning. Denna synpunkt har beaktats såtillvida att vi här presenterar resultatet av en alternativ beräkning där huvudboken har beaktats separat och där hänsyn tagits till den del av omsättningen som huvudboken utgör samt dess genre. Se också den tek- niska rapporten,  
 avsnitt 5.1.1 
 . Enligt denna beräkning har priserna sammantaget för  
 skön-, 
  barn- och facklitteratur sjunkit med 10,7 procent under perioden  
 2001–april 
  2004 (skönlitteratur:  
 –13,7 
  procent, barnlitteratur:  
 –0,1 
  procent och facklitteratur:  
 –7,8 
  procent. Osäkerhetstalen för dessa al- ternativa resultat är högst så stora som de i huvudberäkningen (se  
 tabell 2.1 
 ). 
 22 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 Tabell 2.2 Prisutveckling för böcker i samtliga försäljningskanaler samt totalt 2002– april 2004. Procentuell förändring samt osäkerhetstal 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 Totalt 
  
 IJM/KPI- 
  
 förändring 
 10a 
  
 Samtliga 
  
 försäljningskanaler 
  
 02/apr 04 
  
 +4,9  
 ±  
 2,7 
  
 +2,5  
 ±  
 4,0 
  
 +9,1  
 ±  
 3,5 
  
 +6,2  
 ±  
 1,9 
  
 +2,0 
  
 Bokhandel 
  
 02/april 04 
  
 +5,3  
 ±  
 4,8 
  
 +3,1  
 ±  
 6,6 
  
 +12,5  
 ±  
 5,0 
  
 +8,2  
 ±  
 3,1 
  
 +2,0 
  
 Bokklubbar 
  
 02/april 04 
  
 +2,6  
 ±  
 3,2 
  
 +0,8  
 ±  
 3,8 
  
 +3,9  
 ±  
 5,9 
  
 +2,8  
 ±  
 2,8 
  
 +2,0 
  
 Nätbokhandel 
  
 02/april 04 
  
 –16,1 
 ±  
 3,5 
  
 –18,2 
 ±  
 4,5 
  
 –7,5 
 ±  
 4,3 
  
 –10,8 
 ±  
 2,9 
  
 +2,0 
  
 Varuhus/Daglig- 
  
 varubutik/ kiosk 
  
 02/april 04 
  
 +9,5  
 ±  
 3,6 
  
 +5,3  
 ±  
 7,7 
  
 +14,7  
 ±  
 10,1 
  
 +9,3  
 ±  
 3,4 
  
 +2,0 
  
 Källa: SCB 
 är tydligt att prisökningarna på böcker varit klart större än den allmänna prisutvecklingen i Sverige. Pri- serna på barnlitteratur har ökat med 2,5  
 ±  
 4,0 och kan med hänsyn tagen till osäkerhetstalet ligga i nivå med  
 KPI-ökningen. 
  Skön- och facklitteraturen har ökat i pris med 4,9  
 ±  
 2,7 respektive 9,1  
 ±  
 3,5 vilket är mer än och – för facklitteraturen – betydligt mer än KPI. 
 Böcker i  
 bokhandeln  
 har ökat i pris med 8,2  
 ±  
 3,1 procent vilket är minst tre procentenheter mer än KPI. Det är främst facklitteraturen som bidrar till denna prishöjning 
 10b 
 . Skön- och barnlitteraturen kan ligga i i nivå med  
 KPI-förändringen 
  om hänsyn tas till osäkerhetstalen. 
  
 Bokklubbarnas  
 prisförändringar är totalt 2,8  
 ±  
 2,8 
 procent. Samtliga genrer kan ha prisförändringar som ligger i nivå med  
 KPI-förändringen 
  om hänsyn tas till osäkerhetstalen. Barnlitteraturen har den lägsta pris- ökningen på 0,8  
 ±  
 3,8 procent, att jämföra med KPI- förändringen på 2,0 procent. 
 Böcker i  
 nätbokhandel  
 har mellan 2002 och april 2004 i stället sjunkit i pris och det med hela 10,8  
 ±  
 2,9 procent. Barnlitteratur har sjunkit i pris med 18,2  
 ±  
 4,5 procent, skönlitteratur har sjunkit med 16,1  
 ±  
 3,5 procent och facklitteratur har sjunkit med 7,5  
 ±  
 4,3 procent. Jämfört med andra återförsäljares prisökningar har således priserna på böcker i nät- bokhandeln ur konsumenternas perspektiv haft en mycket gynnsam utveckling. 
  
 10a  
  
 KPI-förändring 
  +2,0 i tabellen motsvarar  
 KPI-medeltal 
  för  
 januari–december 
  2003 jämfört med  
 KPI-medeltal 
  för  
 januari–december 
  2002 länkat med  
 KPI-medeltal 
  för  
 januari–april 
  2004 jämfört med  
 januari–april 
  2003. 
  
 10b  
 Facklitteratur är en heterogen bokkategori och innehåller såväl breda titlar för massmarknaden som högt specialiserad litteratur. t.ex. kurslittera- tur. SCB har undersökt om det finns skillnader mellan olika delar av marknaden. För tidsperioden  
 2002–2003 
  har kategorin skolböcker (titlar som används på grundskole- och gymnasienivå) specialstuderats. Skolböcker utgör cirka 10 procent av all facklitteratur i urvalet. Om dessa exkluderas blir prisutvecklingen 0,5 procentenheter lägre än den redovisade. Skillnaden är inte statistiskt signifikant. 
 23 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
  
 Priserna på böcker  
 i varuhus/dagligvarubutik/kiosk  
 steg med 9,3  
  
 ±  
  
 3,4 procent mellan 2002 och april 2004. Det är betydligt mer än KPI som ökat med 2,0 procent under samma period. Skönlitteraturen ökade i 
  
 pris med 9,5  
 ±  
 3,6, facklitteraturen ökade med 14,7  
 ±  
 10,1 procent och barnlitteratur ökade med 5,3  
 ±  
 7,7 procent. Prisförändringarna på barnlitteratur kan ligga i nivå med KPI om hänsyn tas till osäkerhetstalen. 
 Tabell 2.3 Prisutveckling för böcker i samtliga försäljningskanaler uppdelat på samtliga prismätta tidsperioder. Procentuell förändring samt osäkerhetstal 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 Totalt 
  
 IJM/KPI- 
  
 förändring 
 11 
  
 Samtliga försäljnings- 
  
 kanaler 01/02 
 12 
  
 –14,6 
 ±  
 1,1 
  
 –12,2 
 ±  
 1,8 
  
 –10,8 
 ±  
 1,4 
  
 –12,6 
 ±  
 0,8 
  
 –13,4 
  
 Samtliga försäljnings- 
  
 kanaler 02/03 
  
 +4,1 
  
 ±  
 1,5 
  
 +3,8 
  
 ±  
 2,5 
  
 +7,2 
  
 ±  
 2,0 
  
 +5,3 
  
 ±  
 1,1 
  
 +1,9 
  
 Samtliga försäljnings- 
  
 kanaler apr03/apr 04 
  
 +0,7 
  
 ±  
 2,2 
  
 –1,2 
 ±  
 3,1 
  
 +1,8 
  
 ±  
 2,8 
  
 +0,8 
  
 ±  
 1,6 
  
 +0,1 
  
 Bokhandel 01/02 
  
 –15,5 
 ±  
 1,5 
  
 –14,4 
 ±  
 2,2 
  
 –11,3 
 ±  
 1,6 
  
 –13,3 
 ±  
 1,0 
  
 –13,4 
  
 Bokhandel 02/03 
  
 +5,6 
  
 ±  
 2,6 
  
 +5,5 
  
 ±  
 4,1 
  
 +10,4 
  
 ±  
 2,9 
  
 +7,8 
  
 ±  
 1,8 
  
 +1,9 
  
 Bokhandel april 03/ 
  
 april 04 
  
 –0,4 
 ±  
 4,0 
  
 –2,3 
 ±  
 5,2 
  
 +1,9 
  
 ±  
 4,1 
  
 +0,4 
  
 ±  
 2,5 
  
 +0,1 
  
 Bokklubbar 01/02 
  
 –12,4 
 ±  
 1,6 
  
 –6,6 
 ±  
 3,1 
  
 –9,7 
 ±  
 2,9 
  
 –10,6 
 ±  
 1,1 
  
 –13,4 
  
 Bokklubbar 02/03 
  
 +2,2  
 ±  
 1,9 
  
 +0,3  
 ±  
 2,0 
  
 +0,2 
  
 ±  
 2,7 
  
 +1,0 
  
 ±  
 1,4 
  
 +1,9 
  
 Bokklubbar april 03/ 
  
 april 04 
  
 +0,4  
 ±  
 2,6 
  
 +0,5  
 ±  
 3,2 
  
 +3,7 
  
 ±  
 5,2 
  
 +1,8 
  
 ±  
 2,4 
  
 +0,1 
  
 Nätbokhandel 02/03 
  
 –2,7 
 ±  
 2,0 
  
 –2,4 
 ±  
 2,7 
  
 +3,6 
  
 ±  
 2,5 
  
 +1,4 
  
 ±  
 1,7 
  
 +1,9 
  
 Nätbokhandel 
  
 april 03/april 04 
  
 –13,8 
 ±  
 2,9 
  
 –16,2 
 ±  
 3,6 
  
 –10,7 
 ±  
 3,5 
  
 –12,0 
 ±  
 2,4 
  
 +0,1 
  
 Varuhus/Dagligvaru- 
  
 butik/Kiosk 02/03 
  
 +3,6  
 ±  
 1,9 
  
 +4,0  
 ±  
 4,5 
  
 +4,1 
  
 ±  
 5,3 
  
 +3,8  
 ±  
 1,8 
  
 +1,9 
  
 Varuhus/Dagligvaru- 
  
 butik/Kiosk 
  
 april 03/april 04 
  
 +5,6  
 ±  
 3,1 
  
 +1,2  
 ±  
 6,2 
  
 +10,2 
  
 ±  
 8,6 
  
 +5,2  
 ±  
 2,9 
  
 +0,1 
  
 Källa: SCB 
  
 11 
  
 KPI-förändringen 
  
  motsvarar KPI medeltal för aktuell period jämfört med samma period ett år tidigare. 
  
 12 
  
 Mellan  
  
 2001–2002 
  ingår bokhandel och bokklubb. Nätbokhandeln och varuhus samt dagligvarubutik/kiosk ingår från och med 2002 och framåt. 
 24 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 Prisutveckling för böcker i samtliga försäljnings- kanaler och prismätta tidsperioder 
 I tabellen nedan presenteras resultaten för respektive återförsäljare och samtliga tidsperioder mellan 2001 och april 2004. 
 Det senaste året – april  
 2003–april 
  2004 
 Vad gäller det senaste året, mellan  
 april 2003 och april 2004,  
 kan följande resultat redovisas: 
  
 Priserna på böcker sammantaget har ökat med 0,8 
  
 ±  
 1,6 procent. 
  
 Priserna på böcker i bokhandel har ökat med 0,4  
  
 ±  
 2,5 procent. 
  
 Priserna på böcker i bokklubbar har ökat med 1,8  
  
 ±  
 2,4 procent. 
  
 Priserna på böcker i nätbokhandel har sjunkit med 12,0  
  
 ±  
 2,4 procent. 
  
 Priserna på böcker i varuhus/dagligvarubutik/kiosk har stigit med 5,2  
  
 ±  
 2,9 procent. 
  
 KPI ökade med 0,1 procent. 
  
 Mellan april 2003 och april 2004, kan prisföränd- ringarna  
 sammantaget för samtliga återförsäljare  
 samt hos  
 bokhandeln  
 och  
 bokklubbar  
 med hänsyn tagen till osäkerhetstalen ligga i nivå med  
 KPI-förändringen. 
  Noterbart är att  
 nätbokhandelns  
 prisutveckling mar- kant avvikit från den generella prisutvecklingen med en prissänkning på 12,0  
 ±  
 2,4, samtidigt som KPI ökat med 0,1 procent. Prismätningen för nätbokhan- deln bygger på samma titelurval som för bokhandeln. I  
 varuhus/dagligvarubutik/kiosk  
 har priserna ökat med 5,2  
 ±  
 2,9 procent. 
 Jämförelse mellan förlags- och konsument- priser  
 2002–april 
  2004 
 För bokurvalen i bokhandel och nätbokhandel har SCB som ett komplement till prisutvecklingen i konsumentled även beräknat utvecklingen av förlagens priser (fpriser, exklusive moms) mellan 2002 och april 
 Tabell 2.4 Jämförelse mellan priser i förlagsled och konsumentpriser hos bokhandel respektive nätbokhandel 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 Samtliga 
  
 Förlagen  
 (F-priser) 
  
 02/apr 04 
  
 +5,8 
  
 +3,4 
  
 +13,3 
  
 +8,8 
  
 Bokhandel 
  
 02/apr 04 
  
 +5,3 
  
 +3,1 
  
 +12,5 
  
 +8,2 
  
 Nätbokhandel 
  
 02/ apr 04 
  
 –16,1 
  
 –18,2 
  
 –7,5 
  
 –10,8 
  
 Förlagen 
  
 (F-priser) 
  02/03 
  
 +4,4 
  
 +5,5 
  
 +10,0 
  
 +7,2 
  
 Bokhandel 02/03 
  
 +5,6 
  
 +5,5 
  
 +10,4 
  
 +7,8 
  
 Nätbokhandel 
  
 02/03 
  
 –2,7 
  
 –2,4 
  
 +3,6 
  
 +1,4 
  
 Förlagen 
  
 (F-priser) 
  
 apr 03/apr 04 
  
 +1,3 
  
 –2,0 
  
 +3,0 
  
 +1,5 
  
 Bokhandel 
  
 apr 03/apr 04 
  
 –0,4 
  
 –2,3 
  
 +1,9 
  
 +0,4 
  
 Nätbokhandel 
  
 apr 03/apr 04 
  
 –13,8 
  
 –16,2 
  
 –10,7 
  
 –12,0 
  
 Källa: SCB 
 2004. Förlagspriserna motsvarar detaljhandelns in- köpspriser (före eventuella rabatter). En prisförändring i förlagsled kan ge upphov till motsvarande prisföränd- ring hos återförsäljare av böcker. 
 I  
 tabell 2.4  
 nedan redovisas en jämförelse mellan priser i förlagsled  
 (f-priser) 
  och konsumentpriser i bokhandel och nätbokhandel. 
 Skillnaderna mellan aktörerna har en förhållande- vis liten urvalsosäkerhet tack vare att de bygger på samma titelurval. Av tabellen ovan framgår att bok- handelns prisökningar i huvudsak följt förlagens prisökningar även om prisutvecklingen skiljer sig nå- got åt för olika genrer. I nätbokhandeln har priserna i det stora hela sjunkit rejält och gått stick i stäv med förlagens prishöjningar. 
 25 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 Portopriser för bokklubbar och nätbokhandlar 
 Som en bakgrund till prisförändringarna för bok- klubbar och nätbokhandlar redovisas här den gene- rella portoprisutvecklingen, som är en väsentlig del av dessa försäljningskanalers kostnadsbild. Enskilda fö- retag kan ha särskilda avtal eller överenskommelser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från den här redovisade. 
 Enligt samtal med företrädare i branschen är vanligt förekommande bokförsändelser sorterade respektive osorterade brev samt brev 800 gram och brev/paket 1,25 kg. SCB har jämfört priserna för dessa försändelse- typer enligt Postens officiella prislista för företag och sammanställt prisförändringarna i diagrammet nedan för åren  
 1998–april 
  2004. Postens portopriser följer i stort sett samma prisutveckling oavsett viktklass vilket gör att vi nöjt oss med att redovisa den ena av vikt- klasserna i diagrammen. 
 Prisförändringen för osorterade brev är något min- dre än  
 KPI-förändringen 
  under åren  
 1998–april 
  2004. 
  
 Diagram 2.1 Osorterad brevsändning, riks, A- resp  
 B-post, 
  
 0,8 kg i jämförelse med  
 KPI-utvecklingen 
  i Sverige år 1998– 
  
 april 2004 
  
 Index 
  
 110 
  
 109 
  
 KPI 
  
 KP 
  
 108 
  
 A-post 
  0,8 kg 
  
 107 
  
 B-post 
  0,8 kg 
  
 106 
  
 105 
  
 104 
  
 103 
  
 102 
  
 101 
  
 100 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Källa: Posten, SCB 
  
 Diagram 2.2 Sorterad brevsändning, riks, A- respektive B- 
  
 post, 1,25 kg i jämförelse med  
 KPI-utvecklingen 
  i Sverige år 
  
 1998–april 
  2004 
  
 Index 
  
 110 
  
 KPI 
  
 100 
  
 A  
 5000 - 10 000 ex 
  
 90 
  
 A  
 25 001 - 50 000 ex 
  
 B  
 5000 - 10 000 ex 
  
 80 
  
 B  
 25 001 - 50 000 ex 
  
 70 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Källa: Posten, SCB 
 Under perioden har portopriserna för osorterade brev ökat med cirka åtta procent medan KPI har ökat med drygt åtta procent. 
 Portot för de brev som sorteras före inlämning har blivit billigare sedan år 1998. Brevförsändelse- rna har sjunkit i pris med mellan två och 16 pro- cent. KPI har under samma period ökat med drygt åtta procent. 
 Perioden efter att momssänkningen på böcker och tidskrifter trädde i kraft, mellan år 2001 och april 2004, har de officiella portopriserna för såväl osorte- rad som sorterad brevsändning stigit med cirka fem procent. KPI har under samma period ökat med drygt fyra procent. 
 Tillvägagångssätt – böcker år  
 2002–2004 
  
 Hur urvalet tas fram och prisförändringar beräknas finns mer utförligt beskrivet i den tekniska rapporten för samtliga prismätta försäljningskanaler. 
 26 
 Bokhandeln 
 Prismätning av totalt 1 000 svenskutgivna boktitlar per tillfälle genomförs i april och oktober  
 2002–2004 
  i 51 bokhandlar tillhörande fyra bokhandelskedjor och ett antal fristående butiker. I genomsnitt pris- mäter SCB cirka 150 titlar per butik vid varje tillfälle. För varje prismätningsomgång görs nya titelurval. Titlarna är valda ur BTJ Seelig AB:s titelregister och med utgivningstidpunkt under innevarande och före- gående år. 
 Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser för ett år jämförs med medelpriser för året innan. Hänsyn tas härvid till den genomsnittliga kvalitets- skillnaden mellan titlarna enligt en – från och med denna rapport – förfinad statistisk modell (hedonisk regression). Värdet av denna skillnad skattas och den råa medelprisförändringen korrigeras, genrevis, för skillnadens priseffekt. 
 Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpris per titel inom bokhandelskedja. 
  
 2. 
  
 Medelpris per titel över alla bokhandlar. 
  
 3. 
  
 Medelpris för samtliga titlar inom genren (skön, barn, fack). 
  
 4. 
  
 Korrigering för genomsnittlig kvalitetsskillnad. Skattning av prisutveckling för vår respektive höst erhålls per genre. 
  
 5. 
  
 Prisutveckling för alla genrer beräknas med genre- vikter som beräknats med hjälp av uppgifter från bokhandeln. 
  
 6. 
  
 Sammanvägning mellan första och andra halvårets prisförändring, med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). 
  
 Nätbokhandeln 
 Prismätningar hos nätbokhandlar genomförs på sam- ma urval av titlar som i bokhandeln. De nätbokhand- lar som prismäts har alla egenskapen att vara Sverige- baserade och välsorterade, det vill säga de saluför tit- 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 lar utgivna av svenska förlag samt inom alla katego- rier. 
 Samma beräkningsprincip som för bokhandeln tilläm- pas. Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpriser per titel. I medelpriset ingår även fraktkostnaden. 
  
 2. 
  
 Medelpris för samtliga titlar inom genren (skön, barn, fack). 
  
 3. 
  
 Korrigering för genomsnittlig kvalitetsskillnad. Skattning av prisutveckling för vår respektive höst erhålls per genre. 
  
 4. 
  
 Prisutveckling för alla genrer beräknas med genre- vikter som beräknats med hjälp av uppgifter från nätbokhandeln. 
  
 5. 
  
 Sammanvägning mellan första och andra halvårets prisförändring, med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). 
  
 Varuhus 
 Titeluppsättning och pris varierar inte nämnvärt mel- lan försäljningsställena inom en och samma varuhus- kedja. Därför har det varit möjligt att begränsa anta- let undersökta försäljningsställen till en per kedja. To- talt prismäter SCB böcker hos tre  
 varuhus-kedjor. 
  Urvalet av titlar för prismätning är dragna utifrån den population av titlar som respektive varuhuskedja saluför. Antalet prismätta titlar är cirka 300 per varu- huskedja, det vill säga 900 totalt, varav cirka 500– 600 återfinns vid butiksbesök. 
 Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser) 
  
 2. 
  
 Medelpris för genre 
  
 3. 
  
 Prisutveckling för böcker i varuhus (prisförändring över genrer har viktats samman med hjälp av anta- let observerade titlar inom respektive genre). 
  
 4. 
  
 Sammanvägning mellan första och andra halvåret med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). 
  
 27 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 Dagligvarubutik/kiosk 
 Vid prismätning i dagligvarubutik och kiosk har samtliga titlar som observerats hos aktuella försälj- ningsställen prismätts. Alla förekommande titlar är pocketböcker. Prismätningen har genomförts hos två företagskedjor med enhetlig prissättning över alla försäljningsställen. Därmed är det möjligt att begrän- sa prismätningen till tre försäljningsställen totalt. An- talet prisobservationer totalt är cirka 300. 
 Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpris för grupper av böcker (uppdelade på antal sidor) inom kedja. 
  
 2. 
  
 Medelpris för alla grupper tillsammans inom kedja. 
  
 3. 
  
 Prisutveckling för kedja totalt. 
  
 4. 
  
 Total prisutveckling (sammanvägning görs med hjälp av kedjornas totala omsättning för böcker i kronor). 
  
 5. 
  
 Sammanvägning av första och andra halvåret har gjorts med lika vikt. 
  
 Bokklubbar 
 I prismätningen för bokklubbar ingår de 14 största bokklubbarna i Sverige (sedan år 2003 har en bok- klubb tillkommit). Prisjämförelse görs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstidningar. 
 Pris som är förknippat med villkor eller motpresta- tion utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem en viss tid eller redan gjort ett visst an- tal inköp). 
 Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser för ett år jämförs med medelpriser året innan. Böcker inom samma bokklubb jämförs med varandra. Böcker med samma genre, bandtyp, sidantal och il- lustrationer enligt färg och bild delas in i grupper (kvalitetsklasser) 
 .  
 Gruppindelningen syftar till att få så homogena grupper som möjligt för prisjämförelser mellan åren. 
 I varje bokklubb beräknas medelpriser för respek- tive grupp och tidsperiod (helår eller  
 januari–april 
  beroende på SCB:s redovisningstillfälle till Bokpris- kommissionen). I medelpriset ingår även bokklub- bens expeditionsavgift. Expeditionsavgiften divideras med det antal böcker som medlemmarna i genom- snitt köper per beställningstillfälle. 
 Gruppernas medelpriser vägs samman till medel- priser per genre för varje bokklubb. Med hjälp av medelpriserna beräknas prisförändringar för respek- tive bokklubb per genre. 
 Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpriser per grupp i varje bokklubb. 
  
 2. 
  
 Medelpriser per genre i varje bokklubb. 
  
 3. 
  
 Prisförändring per genre i varje bokklubb mellan år/period (till exempel 2001 och 2002). 
  
 4. 
  
 Prisförändring per genre i bokklubbar sammanta- get, sammanvägt med ledning av antalet observe- rade titlar för respektive genre och medlemsantalet i respektive bokklubb. 
  
 5. 
  
 Prisförändring totalt för bokklubbar. Prisföränd- ring över genre viktas samman med ledning av an- talet observerade titlar inom respektive genre. 
  
 Prisutveckling för tidskrifter  
 2001–april 
  2004 
 Prisutvecklingen avser en sammanvägning av lös- nummerpriser och abonnemangspriser 
 13 
 . Avvikel- serna mellan lösnummerprisernas och abonne- mangsprisernas genomsnittliga utveckling redovisas inte här. Kategoriseringen av tidskrifterna grundas på en indelning av Tidningsstatistik AB men är mo- difierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en kategori. 
  
 13  
 Tidskrifter med liten omsättning ingår ej i urvalet. 
 28 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
  
 Tabell 2.5 Tidskrifternas prisutveckling oktober 2001– april 2004, efter kategori 
  
 Tidskriftskategori 
  
 Prisförändring 
  
 Prisförändring 
  
 Prisförändring 
  
 Prisförändring 
  
 okt  
 01–okt 
  02 
  
 okt  
 02–okt 
  03 
  
 okt  
 03–apr 
  04 
  
 okt  
 01–apr 
  04 
  
 Familje- och damtidningar 
  
 –11,9 
 ±  
 1,1 
  
 +1,4 
  
 ±  
 0,4 
  
 +2,1  
 ±  
 0,3 
  
 –8,9 
 ±  
 1,2 
  
 Hem, bostad, trädgård 
  
 –9,6 
 ±  
 0,7 
  
 +2,6 
  
 ±  
 0,4 
  
 +2,8  
 ±  
 0,8 
  
 –4,7 
 ±  
 1,1 
  
 Ekonomi, teknik, hobby, foto 
  
 –6,9 
 ±  
 1,1 
  
 +4,6 
  
 ±  
 1,9 
  
 +2,5  
 ±  
 0,5 
  
 –0,1 
 ±  
 2,3 
  
 Idrott, motion, friluftsliv 
  
 –11,2 
 ±  
 0,8 
  
 +2,3 
  
 ±  
 0,6 
  
 +2,1  
 ±  
 0,4 
  
 –7,3 
 ±  
 1,1 
  
 Datortidskrifter 
  
 –6,6 
 ±  
 0,9 
  
 +4,5 
  
 ±  
 0,8 
  
 +1,9  
 ±  
 0,6 
  
 –0,5 
 ±  
 1,4 
  
 Motor 
  
 –10,0 
 ±  
 0,8 
  
 +4,6 
  
 ±  
 0,6 
  
 +2,2  
 ±  
 0,5 
  
 –3,8 
 ±  
 1,2 
  
 Serietidningar 
  
 –9,4 
 ±  
 0,7 
  
 +4,7 
  
 ±  
 1,0 
  
 +3,8  
 ±  
 0,4 
  
 –1,5 
 ±  
 1,3 
  
 Övriga tidskrifter 
  
 –8,6 
 ±  
 0,7 
  
 +1,8 
  
 ±  
 0,6 
  
 +2,6  
 ±  
 0,4 
  
 –4,6 
 ±  
 1,1 
  
 Totalt momssänkta tidskrifter 
  
 –10,3 
 ±  
 0,7 
  
 +2,4 
  
 ±  
 0,5 
  
 +2,4  
 ±  
 0,2 
  
 –5,9 
 ±  
 0,9 
  
 Ej momssänkta tidskrifter 
 14 
  
 +4,4  
 ±  
 0,8 
  
 –1,1 
 ±  
 2,0 
  
 ± 
 0,0  
 ±  
 0,0 
  
 +3,3  
 ±  
 2,2 
  
 Dagstidningar enligt KPI 
  
 +3,4 
  
 +2,2 
  
 +1,2 
  
 + 7,0 
  
 IJM /  
 KPI-förändring 
 15 
  
 –13,2 
  
 +1,3 
  
 +0,2 
  
 –11,9 
  
 Källa: SCB 
  
 Resultat för tidskrifter oktober  
 2001–april 
  2004 
 Prisförändringen för tidskrifter, totalt 117 stycken varav 112 är momssänkta, presenteras nedan i  
 tabell 2.4. 
  
 De tidskrifter som berörts av momssänkningen har sammantaget inte alls genomfört prissänkningar i nivå med den inflationsjusterade momssänkningen (IJM). Tidskrifterna har under perioden oktober  
 2001–april 
  2004 i genomsnitt sjunkit i pris med 5,9 
  
 ±  
 0,9 procent. IJM beräknas under samma period till 11,9 procent. Tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto samt datortidskrifter uppvisar de minsta prissänkningarna. Familje- och damtidningar samt tidskrifter för idrott, motion och friluftsliv har de största prissänkningarna men inte heller de når ner 
 till  
 IJM-målet. 
  Det förekommer variationer vad gäller prisförändringarna inom enskilda tidskriftskategorier. 
 Under den senaste mätperioden för tidskrifter (mellan oktober 2003 och april 2004) har priserna stigit med i genomsnitt 2,4  
 ±  
 0,2 procent samtidigt som konsumentpriserna generellt i Sverige under samma period har stigit med 0,2 procent. Serie- tidningar har stigit mest i pris. 
 De tidskrifter som berörts av momssänkningen har ökat mer än dagstidningspriserna. Dagstidningar, som redan innan 2002 hade en momssats på sex procent, ökade i pris med 7,0 procent mellan oktober 2001 och april 2004. Vid en jämförelse mellan dagstid- ningars prisökning på 7,0 procent och tidskrifternas prissänkning på 5,9  
 ±  
 0,9 under samma period, måste hänsyn tas till momssänkningen för tidskrifter på 15,2 
  
 14 
  
 Vissa tidskrifter berördes inte av momssäkningen den 1 januari 2002. Det kunde till exempel bero på att de redan tidigare hade sex procents moms eller var momsbefriade, som kulturtidskrifter och medlemstidskrifter med flera. Vissa tidningar, som till exempel annonstidningar, är fortfa- rande belagda med 25 procents moms. 
  
 15 
  
 KPI-förändring 
  
  avser perioden oktober 2002 till oktober 2003 samt oktober 2003 till april 2004. 
 29 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 procent. Justerat för denna momssänkning motsvarar tidskrifternas prissänkning på 5,9  
 ±  
 0,9 procent en prisökning på 11,0 procent 
 16  
 under perioden. Denna prisökning är jämförbar med dagstidningarnas pris- ökning på 7,0 procent under samma period. 
 De officiella portopriserna på försändelser som tid- skrifterna betalar för att nå ut till prenumeranterna har ökat de senaste åren.  
 A-postförsändelser 
  har ökat i pris med 19 procent mellan 2001 och april 2004 och  
 B-postförsändelser 
  har ökat med drygt 10 pro- cent. KPI steg under samma period med drygt fyra procent, se  
 diagram 2.4 
 . 
 Portoprisutveckling tidskrifter 
 Som en bakgrund till prisförändringarna för tidskrif- ter redovisas här den generella portoprisutvecklingen, som är en väsentlig del av tidskrifternas kostnadsbild. Enskilda företag kan ha särskilda avtal eller överens- kommelser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från den här redovisade. Tidskrifter med utgivning varje vecka skickas med  
 A-post 
  och tid- skrifter som har månadsvis utgivning skickas med B- post, enligt uppgift från Sveriges Tidskrifter. 
 Posttidningar Riks 
 Konsumentpriserna i Sverige (KPI) har ökat med drygt åtta procent under perioden  
 1998–april 
  2004. Portopriserna för tidskrifter som skickas med  
 A-post 
  har samma period ökat med drygt 11 procent medan  
 B-postförsändelserna 
  sjunkit i pris med nästan 5 procent. 
 Under perioden från det att momssäkningen på tidskrifter trädde i kraft, år 2001– april 2004, har portopriserna för tidskriftsförsändelser ökat mer än 
  
 16  
 Momssänkningen är 15,2 procent, vilket motsvarar en prisnivå på  
 (100-15,2) 
  Rodriguez 84,8 procent efter sänkningen. Den observerade pris- sänkningen för tidskrifter är 5,9 procent, vilket motsvarar en prisnivå på  
 (100-5,9) 
  Rodriguez 94,1 procent. Skillnaden mellan dessa prisnivåer; 84,8 och 94,1 procent, motsvarar en prishöjning med  
 (94,1-84,8)/84,8 
  = 0,1096 eller 11,0 procent. 
  
 Diagram 2.4 Prisutvecklingen för posttidningssändningar, A- 
  
 respektive  
 B-post 
  i jämförelse med  
 KPI-utvecklingen 
  åren 
  
 1998–april 
  2004 
  
 Index 
  
 120 
  
 115 
  
 KPI 
  
 A - post 
  
 110 
  
 B - post 
  
 KP 
  
 105 
  
 100 
  
 95 
  
 90 
  
 85 
  
 80 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Källa: Posten, SCB 
 KPI. Priserna på  
 A-postförsändelser 
  har sedan år 2001 stigit med 19 procent och  
 B-postförsändelser 
  med drygt 10 procent samtidigt som KPI ökat med drygt fyra procent. 
 Tillvägagångssätt – tidskrifter 
 Urvalet är gjort så att de tidskrifter som är omsätt- ningsmässigt störst inkluderas, 117 tidskrifter ingår i beräkningarna. 
 Såväl lösnummer- som abonnemangspris (distribu- tionssätt) beaktas var för sig. Vid alla genomsnitts- beräkningar används uppgifter om tidskriftens för- säljningsintäkter, som i de flesta fall hämtas från Tid- ningsstatistik AB. 
 Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Prisförändringen beräknas för varje distributions- sätt och tidskrift var för sig. 
  
 2. 
  
 Genomsnittlig förändring beräknas för samtliga tidskrifter för ett visst distributionssätt. 
  
 3. 
  
 Genomsnittlig prisförändring beräknas för båda distributionssätten tillsammans. 
  
 30 
 Ekonomisk utveckling i bok- och tidskriftsbranschen 
 Som ett komplement till prisutvecklingen för böcker och tidskrifter ska SCB, med de möjligheter statisti- Rivera ger, följa ekonomisk utveckling för företag som framställer och säljer böcker och tidskrifter under pe- rioden  
 1997–2002. 
  Den ekonomiska utvecklingen följs i termer av intäkter, kostnader och lönsamhet för aktuella branscher och kommer att redovisas i februari 2005. 
 Läsandets utveckling 
 En sammanfattning 
 Sedan SCB:s tredje rapport har nya uppgifter erhållits från  
 SOM-INSTITUTET 
 17 
  
 och  
 NORDICOM-Sve- 
  rige 
 18 
 . Här nedan ingår av SCB utvalda delar av ana- lyserna vilka gjorts på uppdrag av SCB för Bokpris- kommissionens räkning. 
 I tidigare rapporter har SCB låtit resultat från an- dra undersökningar som rör läsande finnas med i kapitel 4. Samtliga rapporter finns tillgängliga på  
 www.scb.se/bokmoms 
  
 Positiva trender men mönster bekräftas 
 Överlag råder flera positiva trender för både bok- och veckotidningsläsning i Sverige. Men man ser fortfa- rande att arbetare och lågutbildade läser veckotidnin- gar medan högutbildade och de med akademiska yr- Rivera läser böcker. Att läsandet har ökat 2003 menar  
 SOM-institutet 
  2003 innebär framför allt en ökning på höjden och inte en ökning på bredden. Med detta menas att läsningen inte har spridit sig till dem som inte har vana av att läsa vare sig böcker eller tidskrif- ter. Bok- och tidskriftskonsumenterna, som också kan antas haft störst intresse av att följa debatten 
  
 17 
  
 SOM-undersökningarna 
  
  år 2002 och 2003. 
  
 18 
  
 Undersökningen Mediabarometern. 
  
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 kring momssänkningen, har däremot ökat sin kon- sumtion ytterligare. 
 Uppgång i skönlitteraturläsningen, nedgång i läsningen av fackböcker 
 I  
 Mediebarometern 2003  
 framkommer att drygt en tredjedel (35 procent) av svenska folket uppger att de har läst böcker en vanlig dag. 87 procent av bok- läsarna säger att de läst böcker för nöjes skull och 17 procent att de läst för arbetet eller skolan. I nöjes- läsningen dominerar läsning av skönlitteratur och i den tidsserie som mäter nöjesläsningen kan en ök- ning noteras under senare år – 10 procentenheter se- dan 1996 – samtidigt som läsningen för arbetet/sko- lan minskar – minskningen omfattar 15 procenten- heter för samma tidsperiod. I båda fallen är trenden särskilt tydlig bland barn och ungdomar. Den vi- kande trenden vad gäller facklitteratur är också märk- bar bland högutbildade. 
 Nedgången i läsningen av facklitteratur kan till stora delar förklaras av att det i dag sker en omfat- tande läsning av material, som är att hänföra till fack- litteratur och läromedel, på datorskärmen (internet) på bekostnad av läsning av tryckt facklitteratur, säger  
 Nordicom-Sverige. 
  Det finns i deras undersökning Mediebarometern resultat som visar en tydlig kopp- ling mellan internetanvändning och facklittera- turläsning. 
 Den uppgång som gäller läsningen av skönlittera- tur kan huvudsakligen förklaras av faktorer som sänkt bokmoms, ökad tillgänglighet för bokinköp samt nya försäljningsställen, pocketbokens expan- sion, läskampanjer, skolsatsningar och globala medie- succéer. Vad gäller de ungas ökade läsning av skön- litteratur är det till exempel säkerligen riktigt att tala om en Wilson, 
  fortsätter Nordicom- Sverige. 
 De grundläggande mönstren i bokläsningen är dock i stort sett de samma i dag som för tjugo år sedan; 
 31 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 högutbildade läser mer än lågutbildade, kvinnor mer än män, flickor mer än pojkar. Någon utjämning att tala om här kan inte fastställas. 
 Åsikter om momssänkningens inverkan på bokläsandet 
 I  
  
 SOM-undersökningen 
  
 svarade 56 procent av kvin- norna och drygt 40 procent av männen både år 2002 och 2003 att momssänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i Sverige. Samtidigt uppger 17 procent 2002 och 23 procent 2003 att de inte har någon uppfattning i frågan. 
 År 2002 hade priset på böcker sjunkit med 13 procent jämfört med året innan (SCB 2003). Samma år ansåg 69 procent enligt  
 SOM-institutet 
  att människor skulle köpa mer böcker om de vore billigare. Detta kombinerat med att 17 procent inte hade någon uppfattning om frågor som rör moms- sänkningen år 2002 tydde på en bristande medve- tenhet hos en del av befolkningen om att det fak- tiskt hade blivit billigare att köpa böcker och tid- skrifter. Omkring  
 10–15 
  procent av befolkningen verkar vara  
 icke-läsare. 
  Så är det nu och så har det sett ut sedan 1988. 
 Genre och innehåll viktiga faktorer vid bokköp 
 Hela 95 procent anser i  
  
 SOM-undersökningen 
  
  2003  
 att typ av innehåll/genre är det absolut viktigaste när man köper en bok. Därefter kommer bokens hand- ling som 91 procent anger som viktigt samt rekom- mendationer från vänner, 73 procent. Författaren till boken är viktig för 69 procent och priset för 57 pro- cent. Att boken är nyutkommen är av underordnad betydelse; endast 10 procent tycker att det är viktigt. Mindre viktigt är också eventuella litterära pris 16 procent, bokens omslag 17 procent samt bästsäljar- listor 24 procent. Baksidestexten är viktig för kvinnor men inte av lika stor vikt för män, 60 procent jäm- fört med männens 39 procent. 
 Författaren är viktigare för äldre bokköpare än för yngre; 83 procent av  
 60–69- 
  åringar och 89 procent av  
 70–85-åringarna 
  tycker att författaren är viktig. 
 Bokens omslag däremot, som för större delen av bok- köparna är ganska oviktigt, är viktigt för de yngre kö- parna. Hela 32 procent av  
 15–19-åringarna 
  och 27 procent av  
 20–29-åringarna 
  anser att omslaget är vik- tigt. 
 Recensionerna är av större betydelse för högutbil- dade och för bokköpare i storstad än för övriga kö- pare. Av samtliga tillfrågade anser 39 procent att recensionerna är av betydelse vid bokköp medan 53 procent av högutbildade och 46 procent av storstads- borna anser detsamma. De äldsta, de högutbildade, akademikerna/de högre tjänstemännen samt stor- stadsborna anser även att eventuella litterära pris har fem till sex procentenheters större inverkan på deras bokköp än vad det har på samtliga köpares. 
 En tredjedel av befolkningen köper inte böcker 
 Totalt sett är det, enligt  
  
 SOM-undersökningen 
  
  2003,  
 en tredjedel av befolkningen (33 procent) som inte brukar köpa böcker. Här följer det vid det här laget gamla välkända mönster. Betydligt fler män än kvin- nor anger att de inte brukar köpa böcker (43 mot 24 procent). Andelen som inte brukar köpa böcker sjun- ker gradvis med utbildningsnivå från 54 procent av de lågutbildade till 10 procent av de högutbildade. Det är 45 procent bland arbetare, 35 procent bland företa- gare, 23 procent bland tjänstemän och 11 procent bland akademiker/högre tjänstemän som inte brukar köpa böcker. Bland de som bor på mindre tätort och ren landsbygd är det omkring 40 procent som inte brukar köpa böcker medan det i stad/större tätort och storstad är  
 26–28 
  procent som anger detsamma. 
 Ointresserade lockas inte av prissänkning 
 Att en prissänkning främst lockar intresserade konsu- menter och inte dem som är ointresserade är inget 
 32 
 unikt fenomen för böcker och tidskrifter, menar  
 SOM-institutet 
  (jfr Mesak  Clelland 1979.). För att locka till läsning handlar det snarare om format, innehåll och genre. Läsande och vanan därav går från  
 vecko- /månadstidningar, 
  till tidskrifter, till pocket- böcker och lättare genrer som deckare/thrillers och vidare till romaner och inbundna böcker. De mest ovana läsarna attraheras främst av  
 vecko-/ 
  månads- tidningar och de riktiga bokslukarna håller sig främst till böcker. 
 Inget uppenbart samband mellan momssänkning och breddat bokläsande 
 I  
 SOM-institutets 
  rapport framkommer att man inte kan påvisa något uppenbart samband mellan sänk- ningen av bokmomsen den 1 januari 2002 och en breddning av bokläsandet till nya grupper. Andelen som säger sig läsa böcker över huvud taget har inte ökat under de senaste 15 åren, snarare minskat. Däre- mot ser vi en tydlig förskjutning från sporadiskt lä- sande till  
 ofta-läsande. 
  År 1988 uppgav 88 procent att de läste böcker; 30 procent läste ofta och 58 pro- cent läste sporadiskt. Resterande 12 procent var  
 icke-läsare. 
  År 2001, året före momssänkningen, var det fortfarande 88 procent bokläsare, då med fördel- ningen 35 procent som läste ofta och 53 procent spo- radiska läsare. Andelen  
 ofta-läsare 
  har fortsatt att öka, till 41 procent 2003. Samma år utgjorde de spora- diska läsarna 44 procent och ickeläsarna 15 procent, vilket innebär att andelen som över huvud taget läste böcker 2003 var 85 procent. Under perioden 2000 till 2003 har andelen arbetare som inte läser ökat från 20 procent till 23 procent. Andelen kvinnor som tidi- gare klassats som  
 icke-läsare 
  har varierat en del un- der åren  
 2000–2003 
  (10, 8, 7 respektive 9 procent under periodens fyra år). 
 På frågan om den egna läsningen av böcker ökat eller minskat under 2002 respektive 2003 eller om den är av ungefär samma omfattning som tidigare, 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 svarade mellan 60 och 70 procent att bokläsningen varken ökat eller minskat. 
 Möjliga orsaker till att inte läsa böcker 
 I  
  
 SOM-undersökningen 
  
  2003  
 bad man de som aldrig läser, läser sporadiskt respektive läser ofta att göra en bedömning av möjliga orsaker till att många inte lä- ser. Av de läsare som läser ofta tror 28 procent, att orsaken till att inte läsa, går att finna i bristande läs- kunnighet medan endast 14 procent av  
 icke-läsarna 
  tror på just den orsaken. Att många människor sak- nar tradition hemifrån att läsa böcker, tror 84 pro- cent av  
 ofta-läsarna 
  är orsak till sviktande läslust medan bara 51 procent av  
 icke-läsarna 
  anger att de tror på den orsaken. Att böcker är för dyra tror 60 procent av kvinnorna och 43 procent av männen kan vara orsak till att människor inte läser böcker. Att ti- den inte räcker till tror 74 procent av samtliga kan vara anledning till att inte läsa böcker. En orsak som alla är ganska ense om, är att många hellre tittar på TV än läser böcker;  
 icke-läsare 
  83 procent, spora- diska läsare 92 procent och storläsarna 95 procent. 
 I SCB:s omnibussundersökning 2002 frågades också om varför man inte läser. Bland de som svarade att de i stort sett aldrig läser böcker angav hälften brist på tid som den främsta orsaken. Bland personer som inte läser böcker var det få som angav något som skulle motivera dem att läsa. 
 De facto: Liten ökning av tidskriftsköpare mellan 2002 och 2003 
 Uppåt 60 procent av svenska folket köper tidskrifter någon gång ibland enligt  
  
 SOM-undersökningen 
  
  2003 
 . En dryg fjärdedel gör det aldrig och omkring 15 pro- cent gör det ofta. Mellan 2002 och 2003 sker en liten ökning av andelen som köper tidskrifter. 
 Totalt instämmer 39 procent av svenska folket i påståendet att Om tidskrifter vore billigare skulle jag köpa fler medan 19 procent tar avstånd från det på- 
 33 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 ståendet. Hela 43 procent är neutrala eller har ingen uppfattning i frågan. 
 Tidskriftsköparna 
 Kvinnor köper mer tidskrifter än män. 2003 var det 17 procent av kvinnorna och 13 procent av männen som ofta köpte tidskrifter. I åldersgrupperingen var den tydligaste tendensen att unga köpte färre tidskrif- ter än andra. År 2003 var det 44 procent mellan 15 och 19 år som aldrig köpte någon tidskrift och ande- len som ofta köpte tidskrifter var betydligt lägre i åld- rarna  
 15–29 
  år än bland de äldre. Dock var andelen sporadiska tidskriftsköpare störst i gruppen  
 20–49 
  år (omkring 70 procent 2003). Bland hög- och lågut- bildade utmärkte sig de högutbildade genom en be- tydligt lägre andel frekventa tidskriftsköpare. Bland lågutbildade har det dock mellan 2002 och 2003 skett en kraftig ökning i andelen som aldrig köper tidskrifter (från 28 till 42 procent). 
 Upplevt: Köp av tidskrifter – i stort sett ingen förändring 
 76 procent i  
  
 SOM-undersökningen 
  
  2003  
 anser att de varken köper mer eller mindre tidskrifter än tidigare. År 2002 var det 71 procent som ansåg att deras inköp av tidskrifter var oförändrade. De flesta ansåg inte heller att deras läsning förändrats. Dock är det många fler som anser att deras köp har minskat 2003 (15 procent) än det är som anser att deras köp har ökat (9 procent). Detta ser ungefär likadant ut bland kvin- nor och män. Fördelat på ålder är det främst de under 30 som anser att deras tidskriftsköp har ökat  
 (15–17 
  procent). 
 År 2002 ansåg 42 till 46 procent i åldersgruppen  
 70–85 
  år, att deras tidskriftsköp minskat. Även 2003 är det  
 22–28 
  procent av  
 70–85-åringarna 
  som anser att deras tidskriftsinköp minskat. 
 Sett till utbildningsnivå och subjektiv klass (arbe- tare, tjänsteman, egen företagare, akademiker/högre 
 tjänsteman) är det främst bland lågutbildade och ar- betare som tidskriftsköpen har minskat medan de har ökat bland högutbildade, akademiker och högre tjänstemän. 
 Något ökat läsande av  
 vecko-/månadstidningar 
  
 Om vi utgår ifrån  
 vecko-/månadstidningar 
  kan vi fastslå att det för perioden 1999– 2003 skedde stora förändringar i läsningen, främst från och med års- skiftet 2001– 2002. Då ökade andelen frekventa lä- sare med 14 procentenheter från 36 till 50 procent. Året därefter gick andelen läsare tillbaka något enligt 
  
 SOM-undersökningen 
  
  2003  
 men var kvar på en högre nivå än 2000. Detta kan tolkas som en direkt effekt av momssänkningen. Samtidigt ligger andelen spora- diska läsare fast vilket innebär att andelen  
 icke-läsare 
  minskar. Totalt sett, under hela femårsperioden  
 1999–2003 
  har läsningen av  
 vecko-/månadstid- 
  ningar ökat bland dem som läser ofta från 32 till 45 procent samtidigt som andelen sporadiska läsare har sjunkit från 47 till 40 procent och andelen  
 icke-lä- 
  sare har sjunkit från 21 till 15 procent. Med andra ord ser vi ett allmänt ökat läsande av  
 vecko-/månads- 
  tidningar. Under 2002, första året efter moms- sänkningen, sjönk dessutom andelen  
 icke-läsare 
  till 9 procent vilket tyder på att många som vanligtvis inte läser  
 vecko- /månadstidningar 
  lockades till viss läs- ning det året. 
 Små förändringar vad gäller läsning av  
 special-/facktidskrifter 
  
 Enligt  
  
 SOM-undersökningen 
  
  2003  
 pekar resultaten på en något mindre frekvent läsning av den avgränsade och innehållsinriktade kategorin  
 special-/facktidskrif- 
  ter än när det gäller  
 vecko-/ 
  månadstidningar. Under hela perioden  
 1999–2003 
  har det skett små föränd- ringar. Andelen  
 icke-läsare 
  ökade något från 27 till 32 procent och andelen som läser ofta har ökat från 23 till 25 procent. Mellan åren  
 2001–2002 
  skedde 
 34 
 dock även här ett brott i trenden. Efter vad som tycks vara en långsam nedgång i andelen frekventa läsare av  
 special-/facktidskrifter 
  från 23 procent 1999 till 19 procent 2001 ökar andelen frekventa läsare till 27 procent 2002. Därefter minskade andelen frekventa läsare med två procentenheter 2003. Läsandet av spe-  
 cial-/facktidskrifter 
  uppvisar inte samma mönster som läsandet av  
 vecko-/månadstidningar. 
  Under de senaste fem åren har andelen frekventa läsare av spe-  
 cial-/facktidskrifter 
  bara ökat marginellt samtidigt som andelen sporadiska läsare gradvis har minskat. Effekten av momssänkningen är mindre och har i stort sett helt klingat av 2003. 
 Resultaten är i huvudsak de förväntade. Det är de breda vecko- eller månadsutgivna tidningarna som i första hand påverkas av en prissänkning. Genom att de har ett bredare innehåll så har de större möjlighet att på kort sikt attrahera nya läsare. Specialtidningar och tidskrifter som är inriktade på snävare ämnesom- råden och läses av en begränsad grupp intresserade är mindre priskänsliga och därmed mindre påverkade också av en prissänkning. 
 De yngre läser mer tidskrifter 
 På samma sätt som för böcker kan en svagt nedåt- gående trend noteras i andelen som läser, även för tidskriftsläsningen i sin helhet, under senare år. Sam- tidigt, vilket också gäller för bokläsningen, kan upp- åtgående trender noteras när t ex vissa grupper stude- ras. 
 Totalt sett håller populärtidningarna med sina vecko- och månadstidningar och de nytillkomna specialtidningarna ställningarna väl enligt Nordicom. Här kan dessutom en ökad läsning bland de yngsta, det vill säga 9- till  
 14-åringarna, 
  noteras under de se- naste åren på samma sätt som för skönlitteratur som inkluderar barn- och ungdomsböcker. Det handlar med andra ord om förströelsemedier. Den senaste mätningen visar en påfallande uppgång (44 procent 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 uppger att de läser vecko- och månadstidningar en genomsnittlig dag) och samma tendens kan avläsas i veckoläsningen. Även den andel som prenumererar på populärtidningar har blivit större vad gäller denna åldersgrupp vilket är förvånande då det är ett faktum att prenumerationerna ökar med ålder. Frågan är om denna utveckling kommer att fortsätta. En motsva- rande om än svagare uppgång finns även för  
 special- / 
  facktidskrifter i denna åldersgrupp. 
 35 
 INGA BATTERIER? INGA SLADDAR? INGA HÖRLURAR? SKITSMART! 
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
 Följande är ett utdrag ur Carter underlag som utarbetats på uppdrag av SCB och Bok- priskommissionen. Hela undersökningen finns på SCB:s webbplats  
 www.scb.se 
  
 R 
 egeringen har i sina direktiv till Bokpris- kommissionen uttryckt en önskan om att sänkningen av bokmomsen även skall uppnå en litteraturpolitisk effekt – ett ökat läsande i befolkningen. Det är dock 
 svårt att ur årliga mätningar kunna utläsa den öns- kade effekten under en så kort tidsperiod som kom- missionens mandatperiod – det tar betydligt längre tid att säkerställa sådana förändringar med tanke på den relativa långsamheten vad gäller förändringar i människors vardagsliv och livssituation. 
 En svagt vikande trend för bokläsningen sedan mitten av  
 1990-talet 
  kan säkerställas genom Medie- barometerns årliga mätningar. Den vikande trenden kan hänföras till läsningen av facklitteratur. Läs- ningen av skönlitteratur uppvisar däremot en uppåt- gående kurva – denna uppgång är dock svagare än nedgången för läsning av facklitteratur. I båda fallen är trenden särskilt tydlig bland barn och ungdomar. I det sammanhanget skall påminnas om att facklitte- ratur här även inkluderar läromedel. Internet kan mot den bakgrunden förklara åtminstone en del av nedgången i facklitteraturläsningen, idag är det möj- ligt att från nätet hämta material som tidigare endast var tillgängligt i tryckta publikationer. Den vikande trenden vad gäller facklitteratur är också tydlig bland högutbildade. Även här är Internet en förklarings- faktor med tanke på att s k allmän facklitteratur inom många ämnesområden med därtill hörande tid- skrifter idag är tillgängliga i elektronisk form via Internet. Det finns i Mediebarometerns resultat en tydlig koppling mellan Internetanvändning och facklitteraturläsning – idag sker en omfattande läs- ning av material som är att hänföra till facklitteratur 
 och läromedel på skärmen på bekostnad av läsning av tryckt facklitteratur. 
 Det är inte förvånande att förändringar sker i medievanorna. Med tanke på de stora förändringar som medielandskapet genomgått under den senaste tioårsperioden – med ett ökat och alltmer nischat utbud främst via televisionen, och ett helt nytt förmedlingsmedium, Internet – är det istället mer förvånande att förändringarna inte är mer omfat- tande. Trots att Internet så påfallande är de ungas medium ökar t ex läsningen av skönlitteratur bland de unga. Den uppgång som kan skönjas i läsningen av skönlitteratur har en förklaring i den sänkta bok- momsen men även andra faktorer som ökad tillgäng- lighet för bokinköp genom nya försäljningsställen, pocketbokens expansion, läskampanjer och globala mediesuccéer bidrar till förklaringen. Vad gäller bar- nens ökade läsning av skönlitteratur är det t ex säker- ligen riktigt att tala om en Wilson. 
  Det är en vanlig företeelse på dagens globala mediemarknad att koppla olika medier som film,  
 tv-program, 
  böcker, tidningen och inte sällan därtill leksaker och kläder kring en och samma historia.  
 Gilbert  
 är ett så- dant exempel, ett annat för de mindre barnen är  
 Byg- gare Crawford. Många exempel kan hämtas från varumär- ket Wilcox. Skolans särskilda satsning på läsning av skönlitteratur under det senaste decenniet är dess- utom en nog så viktig förklaringsfaktor. När de se- naste årens resultat pekar på en uppåtgående trend i skönlitteraturläsningen bland barn och ungdomar med nya läsargrupper skall skolans insatser beaktas. 
 Det är således viktigt att konstatera att årliga un- dersökningar om våra medievanor som Medie- barometern och även  
 SOM-undersökningen 
  inte vi- sar några tecken på att det skulle föreligga någon kris för bokläsandet i Sverige. De tryckta medierna klarar sig väl i konkurrensen i en tid då de elektroniska me- dierna snabbt ökar både sitt utbud och sin spridning. Det är pocketbokens uppsving ett bra exempel på. 
 36 
 I Sverige där närmare 80 procent av befolkningen har tillgång till persondator i hemmet är det inte  
 e-boken 
  som de senaste åren fått en kraftigt ökad spridning utan det är den tryckta  
 pocket-boken. 
  Det tryckta ordet är fortfarande 2004 en kraftfull förmedlings- form för såväl information som förströelse. I samman- hanget skall dock understrykas att de grundläggande mönstren i bokläsningen är i stort sett de samma idag som för tjugofem år sedan: högutbildade läser mer än lågutbildade, kvinnor mer än män, flickor mer än pojkar. Någon utjämning att tala om här kan inte fastställas. 
 Vanorna uttrycker både stabilitet och förändring. 
 Den långsiktiga stabiliteten hos bokläsningen är till stor del en följd av att det hela tiden faktiskt skett föränd- ringar.  
 Utbudet har förändrats med tiden, nya genrer har vuxit fram, nya boktyper som pocketboken har lanserats, läskampanjer har genomförts, nya distri- butionsvägar och försäljningsställen har tillkommit samt prisförändringar har genomförts. Sådana insatser 
  
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
 har otvivelaktigt haft betydelse för att upprätthålla bokläsningen på en fortsatt hög nivå men det är effek- ter som med säkerhet endast kan utläsas på lång sikt. 
 Genom att fortsätta fråga om människors läsvanor kommer vi innan detta decennium är till ända att ha ett underlag att tillgå för en diskussion om ändrade läsvanor blev en varaktig effekt av den sänkta bok- momsen 2002. Då vet vi också i vilken utsträckning och hur de som är ungdomar idag med sin uppväxt i det nya medielandskapet har ändrat sina läsvanor som vuxna. 
 Avslutningsvis kan det vara skäl att påminna om en skämtteckning, som publicerades för några år se- dan: En bokhandlare står utanför sin bokhandel och en tonårsyngling med  
 free-stylelurar 
  i öronen brom- sar just in på sin mountainbike. Ur den obligatoriska reaboklådan utanför affären plockar bokhandlaren upp en bok som han visar för ynglingen, som säger: – Det menar du inte?! Inga batterier? Inga sladdar? Inga hörlurar? Skitsmart! 
 37 
 DE TRYCKTA MEDIERNA KLARAR SIG ALLDELES UTMÄRKT 
 Tidskriftsläsning i den digitala tidsåldern 
 Följande är ett utdrag ur Carter undersök- ning. Hela undersökningen finns på SCB:s webbplats  
 www.scb.se 
  
 R 
 egeringen har i sina direktiv till Bokpris- kommissionen uttryckt en önskan om att sänkningen av bokmomsen även skall uppnå en litteraturpolitisk effekt – ett ökat läsande i befolkningen. Det är dock 
 svårt att ur årliga mätningar kunna utläsa den öns- kade effekten under en så kort tidsperiod som kom- missionens mandatperiod – det tar betydligt längre tid att säkerställa sådana förändringar med tanke på den relativa långsamheten vad gäller förändringar i människors vardagsliv och livssituation. 
 På samma sätt som för böcker kan en svagt nedåt- gående trend noteras även för tidskriftsläsningen i sin helhet under senare år. Tidskriftsmarknaden har ge- nomgått stora förändringar, bl a med tillkomsten av en rad nya specialtidningar med relativt stora läsar- grupper, under det senaste decenniet vilket gör att detta resultat skall tolkas med försiktighet med tanke på att tidskrift idag är ett mycket mångtydigt begrepp. Mediebarometerns mätningar som har genomförts varje år sedan 1979 visar dock att tidskriftsläsningen totalt sett är relativt stabil. Men vid en närmare granskning kan vissa förändringar noteras. 
 Den nedgång som kan förmärkas gäller främst spe- cial- och facktidskrifterna under de senare åren och är tydlig t ex vad gäller gruppen högutbildade. Men en något minskad läsning är märkbar i hela den grupp som utgörs av de yrkesverksamma åldrarna. Förkla- ringen till denna nedgång är säkerligen densamma som för nedgången i läsningen av facklitteratur, d v s läsningen har här flyttat från den tryckta skriften till läsning på datorskärmen. Internet tillhandahåller idag skrifter/ material som tidigare endast återfanns i den tryckta tidskriften/facklitteraturen. Många special- tidskrifter är också tillgängliga i fulltext via Internet. 
 Nämnas kan också att  
 special-/facktidskrifterna 
  som tidigare i första hand var männens medium nu- mera läses i nästan lika hög grad av kvinnor. Någon sådan utjämning finns inte vad gäller vecko- och månadsmagasin, de synes fortsatt vara inriktade på kvinnor. De nya specialtidningarna har dock företrä- desvis män som läsare. 
 En mycket svagt nedåtgående trend kan också skönjas för vissa grupper, särkilt män och de äldre åldersgrupperna samt bland 15- till  
 24-åringar 
  när det gäller läsning av populärtidskrifter, d v s  
 vecko-/ 
  månadstidningar/magasin. 
 Men totalt sett håller populärtidningarna med sina vecko- och månadstidningar och de nytillkomna specialtidningarna ställningarna väl. Här kan dess- utom en ökad läsning bland de yngsta, d v s 9- till  
 14-åringarna, 
  noteras under de senaste åren på samma sätt som för skönlitteratur som inkluderar barn- och ungdomsböcker. Det handlar m a o om förströelsemedier. Den senaste mätningen visar en påfallande uppgång (44 procent uppger att de läser vecko- och månadstidningar en genomsnittlig dag) och samma tendens kan avläsas i veckoläsningen. Även den andel som prenumererar på populärtid- ningar har blivit större vad gäller denna åldersgrupp vilket är förvånande då det är ett faktum att prenu- merationsbenägenheten ökar med ålder. Frågan är om denna utveckling kommer att fortsätta. En mot- svarande om än svagare uppgång finns även för spe-  
 cial-/facktidskrifter 
  i denna åldersgrupp. 
 Det kan finnas flera förklaringar till uppgången, den sänkta momsen på tidskrifter kan vara en bidra- gande faktor. Men huvudförklaringen finns säkerli- gen att söka i ett ökat utbud riktat till barn och unga. Många nya tidningar som har unga människor som målgrupp har sett dagens ljus under det senaste de- cenniet och med dagens livsstilskultur har dessa tid- ningar en roll att spela. 
 Globala mediesuccéer som inkluderar  
 vecko-/må- 
  
 38 
 Tidskriftsläsning i den digitala tidsåldern 
  
 nads-/specialtidningar 
  skall heller inte glömmas bort i detta sammanhang. Det är en vanlig företeelse på da- gens globala mediemarknad att koppla olika medier som film,  
 tv-program, 
  böcker, tidningen och inte säl- lan därtill leksaker och kläder kring en och samma historia.  
 Gilbert  
 är ett sådant exempel, ett annat för de mindre barnen är  
 Byggare Bob 
 . Det s k fler- kanalskonceptet med koppling till starka varumärken har visat sig särskilt lönande när det gäller målgrup- pen barn och unga. 
 Datorer och Internet har en självklar plats i de ungas liv och en rad specialtidningar utges, t ex vad gäller dataspel, och denna utgivning har även den sä- kerligen bidragit till uppgången i de ungas läsning av tidskrifter. 
 Det är inte förvånande att förändringar sker i medievanorna. Med tanke på de stora förändringar som medielandskapet genomgått under den senaste tioårsperioden – med ett ökat och alltmer nischat utbud främst via televisionen, och ett helt nytt förmedlingsmedium, Internet – är det istället mer förvånande att förändringarna inte är mer omfat- tande. Trots att Internet så påfallande är de ungas medium ökar t ex läsningen av skönlitteratur och po-  
 pulär-/specialtidskrifter 
  bland de unga. 
 Det är således viktigt att konstatera att årliga un- dersökningar om våra medievanor som Mediebaro- metern och även  
 SOM-undersökningen 
  inte visar några tecken på att det skulle föreligga någon kris för läsandet i Sverige. De tryckta medierna klarar sig väl i konkurrensen i en tid då de elektroniska medierna snabbt ökar både sitt utbud och sin spridning. Det tryckta ordet är fortfarande 2004 en kraftfull för- medlingsform för såväl information som förströelse. 
 Vanorna uttrycker både stabilitet och förändring. 
 Den långsiktiga stabiliteten hos tidskriftsläsningen är till stor del en följd av att det hela tiden faktiskt skett för- ändringar.  
 Utbudet har förändrats med tiden, nya genrer har vuxit fram, nya tidningstyper har lanserats, 
  
 läskampanjer har genomförts, nya distributionsvägar och försäljningsställen har tillkommit samt prisför- ändringar har genomförts. Sådana insatser har otvi- velaktigt haft betydelse för att upprätthålla tidskrifts- läsningen på en fortsatt hög nivå men det är effekter som med säkerhet endast kan utläsas på lång sikt. 
 Genom att fortsätta fråga om människors läsvanor kommer vi innan detta decennium är till ända att ha ett underlag att tillgå för en diskussion om ändrade läsvanor blev en varaktig effekt av den sänkta mom- sen på böcker och tidskrifter 2002. Då vet vi också i vilken utsträckning och hur de som är ungdomar idag med sin uppväxt i det nya medielandskapet har ändrat sina läsvanor som vuxna. 
 39 
 EN AV SJU VERKAR FÖRBLI  
 ICKE-LÄSARE 
  
 Läsa och bläddra 
 Följande är ett utdrag ur  
 SOM-institutets 
  undersökning. Hela undersökningen finns på SCB:s webbplats  
 www.scb.se 
  
 S 
 änkningen av momsen på böcker och tid- skrifter har haft effekt, åtminstone momen- tärt och i samspel med andra faktorer. När det gäller  
 vecko-/månadstidningar 
  är detta resultat mycket tydligt eftersom det skiljer 
 stort mellan 2001 och 2002 och därefter planar ut något 2003. Med andra ord ökade läsandet av  
 vecko- /månadstidningar 
  markant under det första året efter momssänkningen. Därefter sjönk andelen  
 vecko-/ 
  månadstidningsläsare något 2003 men ligger idag ändå klart högre än 2001. Effekten på läsandet av  
 special-/facktidningar 
  ser likartad ut men den totala bilden av  
 special-/facktidskriftsläsandet 
  är att det minskar. Andelen sporadiska läsare minskar sakta men säkert under perioden  
 1999–2003 
  och även om andelen frekventa läsare ökade och andelen  
 icke-lä- 
  sare minskade mellan 2001 och 2002 så varade detta bara tillfälligt. 2003 är andelen frekventa läsare och andelen  
 icke-läsare 
  tillbaka på samma nivå som före momssänkningen. 
 När det gäller bokläsning är det mer problematiskt att se effekten av momssänkningen. Det har att göra med att det samtidigt sker andra stora förändringar på bokmarknaden, med nya försäljningsställen och förlagens satsningar på billiga pocketutgåvor och att dessa förändringar tycks ha haft en positiv inverkan på bokläsningen redan innan momssänkningen. Där- för är det svårt att säkert säga vad som är en effekt av momssänkningen och vad som är resultatet av bok- marknadens förändring och ansiktslyftningen för bo- Rivera som produkt. Sannolikt är dock den ökning i bokläsning som uppmätts mellan 1999 och 2003 en samverkande effekt av att boken har blivit billigare och mer lätttillgänglig. 
 Svenska folket läser idag mer böcker och veckotid- 
 ningar än de gjorde i slutet på  
 1980-talet. 
  Det hand- lar främst om att de som tidigare läste böcker och veckotidningar bara då och då nu gör det mer regel- bundet. För både böcker eller veckotidningar är det fortfarande så att ungefär tolv procent av svenskarna överhuvudtaget aldrig läser dem. Det ökade läsandet är således främst en följd av att de tidigare sporadiska läsarna nu läser oftare och är för både bok- och vecko- tidningsläsande främst koncentrerat till de senaste åren. 
 När det gäller gruppskillnader återkommer kända mönster. Kvinnor läser mer böcker än män, hög- utbildade mer än lågutbildade, högre tjänstemän och akademiker mer än arbetare och storstadsbor mer än människor på landsbygden. Om man ser till ålder så finns flest bokläsare bland ungdomar mellan 15 till 19 år. Sett till hela undersökningsperioden 1988– 2003 läser de flesta av dem dock inte särskilt ofta. Den höga andelen sporadiska läsare bland de yngsta kan antagligen förklaras med att många av dem be- finner sig i någon form av utbildning. Mellan 2002 och 2003 sker dock en kraftig ökning av läsandet i denna grupp från 29 till 39 procent frekventa bok- läsare. Detta kan till viss del härledas till en ökad konsumtion av pocketböcker. 
 Även veckotidningarnas läsekrets domineras av kvinnor, men hur graden av utbildning relaterar till veckotidningsläsningen är mindre tydlig. Bland de lågutbildade finns både största andelen som läser ofta och den största andelen  
 icke-läsare. 
  De hög- utbildade är minst benägna att läsa veckotidningar. Om klassgränsen i slutet av åttiotalet gick vid veckotidningen, så har detta gränsland till stor del suddats ut idag. Det är fortfarande de som ser sig som arbetare som läser mest veckotidningar, men skillnaden har minskat mellan dem och de högre tjänstemännen och akademikerna, som idag läser veckotidningar, inte mer, men oftare än de gjorde 1988. Om vi utgår från att momssänkningen har 
 40 
 Läsa och bläddra 
 inneburit fler läsare av  
 vecko-/månadstidningar 
  så skiljer sig effekten mellan olika grupper. Den har haft störst betydelse bland lågutbildade och minst bland högutbildade. Den har således förstärkt redan existerande läsmönster. 
  
 Special-/facktidskrifter 
  läses till skillnad från både böcker och  
 vecko-/månadstidningar 
  mer av män än av kvinnor. I övrigt ser det dock likartat ut. Hög- utbildade läser mer än lågutbildade, akademiker mer än arbetare och så vidare. Var man bor – på landet, i mindre tätort eller i storstad – visade sig inte ha nå- gon betydelse för frekvensen av varken veckotidnings- läsning eller  
 special-/facktidskriftsläsning. 
  Däremot inverkar det på hur man får tillgång till det man läser, både när det gäller läsning av tidskrifter av olika slag samt gällande bokläsning. Ju mer Park omgivningen är, desto mer benägen är man att spontant handla det man läser. Med försäljningsställen som kiosker, pressbyråer, pocketshop och Miller, som har ett stadigt ökande utbud av böcker och tidskrifter, blir det lättare att ta till sig något att läsa. På lands- bygden, där detta utbud är mycket mer begränsat, köper man det man läser på ett mera regelbundet sätt. Man prenumererar på sina tidskrifter och man är med i bokklubbar. 
 Överlag råder positiva trender för både bok- och tidskriftsläsningen i Sverige. Men de grundläggande läsmönstren har inte ändrats. Arbetare och låg- utbildade läser veckotidningar medan högutbildade och akademiker läser böcker. Att läsningen har ökat 2003 innebär framför allt en ökning på höjden och inte på bredden. Läsningen har inte spridit sig till de som inte har vana av att läsa varken böcker eller tid- skrifter. Bok- och tidskriftskonsumenterna, som också kan antas haft störst intresse av att följa debat- ten kring momssänkningen, har däremot ökat sin konsumtion ytterligare. Trots att priset på böcker 2002 hade sjunkit med 13 procent jämfört med året innan (SCB 2003) så är det fortfarande 69 procent 
 som tror att människor skulle köpa mer böcker om de vore billigare. Detta kombinerat med att 14 till 17 procent inte har någon uppfattning om frågor som rör momssänkningen tyder på en bristande medve- tenhet om att det faktiskt har blivit billigare att köpa böcker och tidskrifter. Omkring en sjundedel av be- folkningen förefaller att förbli  
 icke-läsare. 
  Så är det 2003 och så har det sett ut sedan 1988. 
 41 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
  
 I 
 våra fyra tidigare rapporter, överlämnade till kulturministern den 2 juli 2002, den 31 januari respektive den 29 augusti 2003 och den 3 februari 2004, har vi fortlöpande redovisat och analyserat prisutvecklingen m.m. efter beslutet att fr.o.m. 
 den 1 januari 2002 sänka mervärdesskatten på böcker, tidskrifter m.m. från 25 procent till 6 procent. I när- mast föregående rapport, den fjärde, kunde Bokpris- kommissionen redovisa resultatet två år efter moms- sänkningen. Slutsatserna av den granskningen sam- manfattas i förordet till föreliggande rapport. 
 I denna vår femte rapport kan vi överblicka hur priserna har utvecklats under de två och ett halvt år som nu har förflutit sedan momssänkningen genom- fördes. Vi har också möjlighet att diskutera om momssänkningen har haft betydelse för utvecklingen av läsningen i landet. 
 Som tidigare grundar sig våra iakttagelser och slutsatser på det underlag som Statistiska centralby- rån (SCB) har ställt till förfogande. Via SCB har vi också fått tillgång till de läsundersökningar som har genomförts på SCB:s uppdrag. Det rör sig om Carter två rapporter, Bok- resp. Tidskrifts- läsning i den digitala tidsåldern  
 1979–2003, 
  och  
 SOM-institutets 
  undersökning Läsa och bläddra, som täcker åren  
 1988-2003. 
  Dessa läs- undersökningar utgör centrala källor för Bokpris- kommissionens arbete när det gäller att bedöma momssänkningens effekter på läsningen. 
 Rapporterna från de två nämnda statistikprodu- cerande institutionerna, som är knutna till Göteborgs universitet, sammanfattas i SCB:s underlag till Kom- missionen men har också i sin helhet levererats till oss. Sammanfattningar redovisas också i särskilda av- snitt i föreliggande rapport. De återfinns i sin helhet, liksom också SCB:s eget underlag, på SCB:s webbplats:  
 www.scb.se/bokmoms 
  
 Eftersom SCB:s underlag spelar en så central roll för Bokpriskommissionens arbete finns det anledning 
 att något dröja vid frågan om hur vi ser på detta un- derlag. 
 SCB:s uppgift att tillhandahålla ett statistiskt un- derlag till Kommissionen bygger på särskilda rege- ringsuppdrag, i vilka preciseras vad som skall utföras och vilka resurser som ställs till förfogande för dessa uppgifter. SCB:s roll är därmed klart formulerad och har kommit att utövas i enlighet därmed. 
 De diskussioner som har förekommit inom Kom- missionen, och som har redovisats i tidigare rapporter och kommit att markeras särskilt genom den reserva- tion som tre av ledamöterna anmälde till Kommissio- nens slutsatser i den fjärde rapporten, har huvudsak- ligen berört bärigheten och relevansen i det underlag som SCB har ställt till Kommissionens förfogande. Kommissionens majoritet har dock inte funnit anled- ning att ifrågasätta de metoder och därpå grundade iakttagelser som SCB har redovisat. 
 Kommissionen har alltså accepterat det siffer- underlag som finns i underlaget och fört det vidare som sina iakttagelser. Vår egen roll kommer framför allt till uttryck i tolkningen och slutsatserna av detta underlag. Den kompetens som Kommissionen besit- ter i form av bl.a. branschkännedom och kunskaper om bok- och tidskriftssektorerna i olika avseenden utnyttjas därvid. 
 En fråga som uppställer sig i detta sammanhang är hur sifferunderlaget från mätningarna lämpligen pre- senteras i våra rapporter. Eftersom siffrorna i SCB:s underlag gäller också för våra iakttagelser skulle man kunna tänka sig att vi helt enkelt hänvisar till SCB:s material, som ju också i sammanfattning återges i vår rapport. Vi har dock funnit anledning att gå fram på det sätt som har framgått av tidigare rapporter. Vi menar att det är angeläget att Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser skall kunna läsas och förstås separat. Därför tillåter vi oss en viss upprepning i rapporten vad gäller siffermaterialet. Ett komplette- rande motiv är också att Kommissionen på detta sätt 
 43 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
  
 kan strukturera sina iakttagelser på det sätt som vi 
  
 område innebär att vi planenligt erhåller nytt under- 
  
 menar bäst gagnar vår framställning. Slutsatsen av 
  
 lag i samband med vår slutrapport och alltså åter- 
  
 detta resonemang är att vi avser att fortsätta på den 
  
 kommer till den frågan då. 
  
 inslagna vägen, vilket framgår av upplägget av före- 
  
 Genom att underlaget speglar olika tidsperioder 
  
 liggande rapport. 
  
 ger det möjlighet till en fördjupad analys. För den 
  
 Mot bakgrund av det sagda vill vi nu beröra vilka 
  
 svenskutgivna litteraturen som säljs genom bokhan- 
  
 möjligheter som SCB:s underlag skapar för den ana- 
  
 del eller bokklubbar kan alltså utvecklingen studeras 
  
 lys som vi har att utföra. 
  
 alltifrån tiden före momssänkningen till april 2004, 
  
 Siffermaterialet efter två och ett halvt 
  
 men med olika mätmetoder. Prisobservationerna för 
  
 års mätningar bli alltmer omfattande och 
  
 Det 
  
 skall 
  
 motsvarande litteratur som säljs 
  
 ger möjlighet att på ett än mer sofistike- 
  
 vara 
  
 billigt 
  
 att läsa 
  
 genom nätbokhandlare, varu- 
  
 rat sätt strukturera iakttagelserna och dra 
  
 hus, dagligvarubutiker och kios- 
  
 slutsatser om utvecklingen. Följande 
  
 RAPPORT 
  
 ker omfattar perioden från april 
  
 kan sägas om situationen inom bok- 
  
 2002 och kan alltså inte direkt 
  
 sektorn: 
  
 relateras till momssänkningen. 
  
 I de första rapporterna fokuserades 
  
 Detta gäller också för kurs- 
  
 intresset på de böcker som såldes i 
  
 litteraturen. 
  
 bokhandeln  
 och över  
 bokklubbarna 
 . 
  
 Underlaget ger också förutsätt- 
  
 Fr.o.m. den tredje rapporten har 
  
 5  
 ningar för att titta på  
 utvecklingen 
  
 dessa försäljningskanaler komplette- 
  
 Från 
  
 under vissa perioder 
 . Bokpris- 
  
 rats med uppgifter om den försälj- 
  
 Bokpriskommissionen 
  
 kommissionen kommer att utnyttja 
  
 ning som sker via s.k.  
 nätbok- 
  
 den möjligheten för att belysa vilka 
  
 handlar  
 och genom  
 varuhus, 
  
 prisutvecklingstrender som bran- 
  
 dagligvarubutiker och kiosker 
 . Mät- 
  
 scherna uppvisar. 
  
 perioderna för de olika försäljningskanalerna varie- 
  
 På  
 tidskriftsområdet  
 är läget något 
  
 rar och skapar olika förutsättningar för att granska 
  
 enklare. Urvalet av tidskrifter är oförändrat liksom 
  
 genomslaget av momssänkningen. Samtliga nämnda 
  
 försäljningskanalerna 
 . Liksom för bokhandels- och 
  
 försäljningskanaler är aktuella i den nu presenterade 
  
 bokklubbsområdet ger underlaget möjlighet att ana- 
  
 granskningen. Vi återkommer till dessa frågor senare. 
  
 lysera utvecklingen under såväl hela granskningspe- 
  
 Även i fråga om antalet genrer har prismätningarna 
  
 rioden, dvs. oktober 2001 – april 2004, som delar 
  
 vidgats. Den  
 svenskutgivna litteraturen  
 (i föregående 
  
 av denna period. Vi avser att utnyttja de senare upp- 
  
 rapport benämnd allmänlitteratur), omfattande 
  
 gifterna för att studera trenden inom tidskriftsom- 
  
 skön-, 
  barn- och facklitteratur (inklusive kurslittera- 
  
 rådet. 
  
 tur), kompletterades i den fjärde rapporten med spe- 
  
 Prisutvecklingen inom både bok- och tidskrifts- 
  
 cialstudier rörande  
 kurslitteratur  
 inom universitet, 
  
 sektorerna kan vara beroende av faktorer som förla- 
  
 högskolor och kommunal vuxenutbildning. Vi pre- 
  
 gen har svårt att själva påverka.  
 Portokostnaderna  
 spe- 
  
 senterade då de första resultaten och slutsatserna om 
  
 lar förstås en roll för det pris som bokklubbar och 
  
 hur priserna hade utvecklats inom denna sektor sedan 
  
 tidskriftsförlag tar ut.  
 Kronans internationella värde 
  
 juni 2002. Upplägget av prismätningarna på detta 
  
 kan påverka inköpen av litteratur, t.ex. den utländska 
  
 44 
 kurslitteraturen. Den sistnämnda faktorn är som nämnts dock inte nu aktuell. 
 I SCB:s underlag görs också vissa andra redovis- ningar som ger relief åt prisutvecklingen på bok- och tidskriftsmarknaden. De berör bl.a. de s.k.  
 förlags- prisernas utveckling  
  
 (F-priserna, 
  dvs. det pris som för- lagen åsätter sina böcker och som används till åter- försäljarna) och prisutvecklingen på  
 dagspressområdet 
 . Kommissionen kommer att i förekommande fall knyta an till dessa uppgifter i anslutning till analysen av berörda områden. 
 Mätmetoder 
 Mätningar av bokpriser uppvisar vissa särdrag med specifika svårigheter eftersom produkterna på mark- naden ständigt förändras till beskaffenhet och kvali- tet. För att kunna få fram korrekta resultat måste man använda en metodik som ser till att kvalitets- förändringar avskiljs från de rena prisförändringar som skall uppmätas. 
 I det aktuella underlaget till Kommissionen har SCB anmält att man för mätningen av svenskutgiven litteratur i bokhandel och nätbokhandel har övergått från en metod som bygger på kvalitetsklasser till en metod, som kallas för  
 hedonisk regression 
 . Metoden, som noggrant redovisas i SCB:s underlag, anses ge förfinade resultat och diskuterades ingående vid ett expertseminarium, som SCB arrangerade under våren 2004, innan den antogs av SCB som mätmetod för nämnda områden. 
 Den nya metoden har tillämpats inte bara vid framräkningen av resultaten i den senaste mätningen utan har också utnyttjats för att retroaktivt räkna om resultaten från tidigare mätningar. Enligt underlaget förstärks därmed tendenserna i de tidigare iakttagel- serna men grunderna i tidigare slutsatser förändras inte. 
 En annan omständighet som omnämns i underla- get berör mätningarna inom området  
 facklitteratur 
 . 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 Utvecklingen av priserna i fråga om bokhandelns för- säljning av fackböcker har i tidigare rapporter note- rats och branschföreträdarna har, som nämnts i inled- ningen, påkallat särskild uppmärksamhet kring frå- gan om hur mätningarna på detta område har arran- gerats. Man har ifrågasatt om det är rimligt att pris- mätningarna på fackboksområdet också omfattar kurslitteratur på olika utbildningsnivåer. I underlaget påpekar SCB att SCB:s uppgift är att prismäta all svenskutgiven litteratur och således även kurslittera- tur. 
 Vi finner mot bakgrund av dessa omständigheter det angeläget att påpeka att när vi i det följande redo- visar resultaten av prismätningarna inom facklitteraturens område så omfattar dessa också kurs- litteratur. Samtidigt vill vi betona att när det gäller möjligheten att bedöma hur många böcker som har försålts under vår granskningsperiod så bygger branschstatistiken i princip på att kurslitteratur inte ingår. 
 Sedan vi har noterat dessa frågor bör något sägas också om de allmänna förutsättningarna för mät- verksamheten. 
 Prismätningarna på de böcker som säljs via  
 bok- handeln  
 grundade sig inledningsvis på de konsument- inriktade katalogerna som ett urval av Sveriges bok- handlar använder. Sedan april 2002 utförs omfat- tande prismätningar i butik. Resultatet av dessa mät- ningar jämförs för perioden som helhet med de katalogbaserade resultaten från 2001. Trend- beskrivningen utgår från de prisobservationer som har gjorts i butik under åren  
 2002-2004. 
  SCB har i sin rapport till Kommissionen redovisat hur man har gått till väga för att välja ut bokhandlar och boktitlar m.m. Vi hänvisar till denna redovisning. 
 Prisutvecklingen på böcker som säljs genom  
 bok- klubbar  
 mäts nu liksom tidigare genom observationer i klubbarnas medlemstidningar. Det är en metod som kommer att tillämpas under hela granskningsperio- 
 45 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 den. Metoden redovisas utförligt i SCB:s underlag. Prisobservationerna för böcker hos  
 nätbokhandlar 
 , 
 varuhus, dagligvarubutiker och kiosker  
 omfattar iaktta- gelser från april 2002 och framåt. Mätmetoderna anges i SCB.s underlag. 
  
 På  
 tidskriftssidan  
 görs noteringarna nu liksom tidi- gare genom observationer i butik eller information från Internet. Det är en metod som kommer att til- lämpas under hela granskningen. Mätperioden i före- liggande underlag är oktober 2001 till april 2004 med möjlighet att också göra avstämning av utveck- lingen under delar av denna period. Vad gäller grun- derna för urvalet av tidskrifter och metoderna för att beräkna prisändringar m.m. hänvisas till relevant av- snitt i SCB:s underlag. 
 Eftersom vi till denna rapport också har ett Mack material som utvisar det  
 svenska folkets läsvanor  
 m.m. finns det anledning att kortfattat säga något om de metoder som respektive statistikproducent har tilläm- pat för att få fram materialet i fråga. 
 Nordicoms resultat bygger på telefonintervjuer till ett slumpmässigt urval av befolkningen mellan  
 7–79 
  år. Verksamheten inleddes 1979 och intervjuer har genomförts varje år sedan dess. 2003 utfördes drygt 3500 intervjuer under 41 slumpmässigt valda dagar. 
  
 SOM-institutets 
  rapport Läsa och bläddra bygger på data om den svenska allmänhetens bok- och tidskriftsvanor insamlade inom ramen för den natio- nella  
 SOM-undersökningen, 
  som har pågått sedan 1986. I samband med momssänkningen ställdes en rad nya, mer detaljerade frågor i  
 SOM-undersök- 
  ningen 2002 och 2003 angående bok- och tidskrifts- läsning, bok- och tidskriftsinköp och den allmänna attityden till att läsa böcker och tidskrifter. Frågorna formulerades bl.a. efter samråd med SCB och Bok- priskommissionens sekretariat. De allmänna SOM- frågorna, som också omfattar frågor rörande läsning, går årligen ut via en postenkät till 6000 slumpmässigt utvalda personer. De nämnda specialfrågorna med 
 särskild inriktning på att följa upp momssänkningen gick ut till hälften, dvs. 3000, av de slumpmässigt ut- valda personerna under 2002 och 2003. 
 Säkerheten i våra bedömningar 
 I våra fyra tidigare rapporter har vi i samband med att vi har redovisat våra iakttagelser och slutsatser också kommenterat med vilken grad av säkerhet vi har kunnat presentera våra resultat. Det har varit ett resonemang som har utgått från de s.k. osäkerhets- talen i underlaget. 
 I den fjärde rapporten resonerade vi ingående om hur vi har behandlat osäkerhetstalen i våra tidigare analyser. Vi hänvisar till denna redovisning. 
 Inför genomgången av de senaste redovisnings- resultaten vill vi framföra följande. 
 Att det finns en viss osäkerhet kring redovisningen av en statistisk undersökning är i och för sig inget märkligt. Osäkerhetstalen är ett uttryck för den varia- tion i resultaten som uppstår till följd av urvalet. Om vi tittar på hur osäkerheten har utvecklats över tiden när det gäller mätningarna på vårt område kan vi konstatera att de har varierat och varit olika stora för boksektorn resp. tidskriftssektorn. Vi kan också kon- statera att de har varierat för de olika litteratur- kategorierna. 
 I princip skall man kunna räkna med att osäkerhe- ten minskar om antalet observationer ökar. Det kunde vi t.ex. konstatera i vår fjärde rapport. 
 I denna femte rapport kan vi dock notera att osäkerhetstalen, trots ännu fler prisobservationer, ge- nerellt sett återigen är större i jämförelse med vad vi redovisade i februari. Det beror på omständigheter som vi kommenterade när vi förra gången lade fram en rapport som inkluderar ett halvårsresultat (jfr. vår tredje rapport, s. 50). 
 Trots ökad osäkerhet menar vi att utfallssiffrorna i föreliggande underlag är så tydliga att detta inte bör påverka huvuddragen i slutsatserna. 
 46 
 Vissa förutsättningar 
 Liksom i tidigare rapporter är det angeläget att be- tona att våra iakttagelser och slutsatser avser genom- snittet dels generellt för böcker respektive tidskrifter, dels för de olika granskade kategorierna inom respek- tive grupp. Det betyder att det kan finnas böcker, tid- skrifter och aktörer inom de olika kategorierna med resultat som är både bättre och sämre än genomsnit- tet. Det är inte möjligt för oss att uttala oss om utfallet på andra nivåer eller med högre detaljerings- grad än dem som redovisas i underlaget. 
 IAKTTAGELSER 
 Under detta avsnitt koncentrerar vi oss på resultatet av prismätningarna inom bok- och tidskriftssekto- rerna. Iakttagelser och slutsatser rörande momssänk- ningens effekter på läsningen tar vi upp i ett särskilt avsnitt om Läsvanor m.m.. 
 Som angivits i tidigare rapporter har vi vid gransk- ningen av SCB:s underlag haft som utgångspunkt att en sänkning av momsen på böcker och tidskrifter från 25 procent till 6 procent borde ge utrymme för en sänkning av prisnivån generellt med 15,2 procent under förutsättning att alla övriga omständigheter som påverkar prisnivån är lika. 
 Nu liksom tidigare måste vi dock betona att det är nödvändigt att väga in också andra faktorer vid be- 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 dömningen av om prissänkningen på böcker och tid- skrifter verkligen har uppnått denna nivå. 
 Om man alltså tar hänsyn till den allmänna prisut- vecklingen under den aktuella mätperioden, dvs.  
 2001–april 
  2004 för böcker och oktober  
 2001–april 
  2004 för tidskrifter, måste den förväntade prissänk- ningen justeras. För att en bok i april 2004 skall an- ses ha sänkts till den nivå som momssänkningen mo- tiverar skall den uppvisa ett sänkt pris med  
 11,6 pro- cent 
 . Motsvarande siffra för tidskrifterna är  
 11,9 pro- cent 
 . För närmare beskrivning av beräkningsgången hänvisas till SCB:s rapport. 
 De 11,6 respektive 11,9 procenten utgör alltså måttstockarna för jämförelserna av prissänkningar- na inom bok- respektive tidskriftssektorerna. 
 Låt oss i det följande, med beaktande av de an- givna utgångspunkterna och inledningsvis med fokus på resultatet för hela mätperioden, göra iakttagelser vad gäller utvecklingen inom bokområdet. 
 Iakttagelser om prisutvecklingen för böcker under perioden  
 2001–april 
  2004 
 Sammantaget har böcker från samtliga försäljnings- kanaler minskat i pris med 7,1  
 ±  
 2,1 procent. 
 Om man separerar bokhandelns och bokklubbarnas böcker finner vi att böcker sålda över  
 bokhandeln  
 har prissänkts med 6,2  
 ±  
 3,3 procent medan  
 bokklubbarnas  
 sänkning ligger på 8,1  
 ±  
 3,0 procent. 
 Om vi tittar på de olika bokkategorierna inom dessa grupper finner vi betydande skillnader i moms- sänkningens genomslag. 
 Inom  
 bokhandeln  
 har  
 skönlitteraturen  
 sänkts med 11,0  
 ±  
 5,0 procent och  
 barnlitteraturen  
 med 11,7  
 ±  
 7,0 procent. Prissänkningen för  
 facklitteraturen  
 ligger på en annan nivå, 0,2  
 ±  
 5,2 procent. Som vi tidigare har no- terat är osäkerhetstalen genomgående relativt höga. 
 Även på  
 bokklubbsområdet  
 är differenserna påtag- liga mellan de olika kategorierna. Den mest markanta 
 47 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 prissänkningen uppvisar  
 skönlitteraturen  
 med 10,1  
 ±  
 3,6 procent medan  
 barn-  
 och  
 facklitteraturen  
 uppvisar sänkningar på 5,9  
 ±  
 4,9 procent respektive 6,2  
 ±  
 6,5 procent. Osäkerhetstalen är marginellt mindre än för bokhandelsområdet. 
 Iakttagelser om prisutvecklingen inom boksektorn från och med april 2002 
 Underlaget gör det möjligt att avläsa trender dels un- der hela den tid som har förflutit sedan moms- sänkningen trädde i kraft, dels under det senaste året. 
 Låt oss först titta på hur utvecklingen av bokpri- serna står sig i förhållande till den allmänna prisut- vecklingen i samhället under de senaste  
 ett och ett halvt åren 
 . Vi kan konstatera att den allmänna prisni- vån under denna period har ökat med 2,0 procent. 
 Vad har skett med bokpriserna efter den omedel- bara sänkningen av priserna som följde av ikraftträ- dandet av momssänkningen? Följande kan noteras: 
  
 – 
  
 bokhandelns  
 priser har ökat med 8,2  
 ±  
 3,1 pro- cent. Den största ökningen svarar  
 facklitteraturen  
 för med 12,5  
 ±  
 5,0 procent medan  
 skön 
 - och  
 barn- litteraturen  
 uppvisar en betydligt mindre ökning, 5,3  
 ±  
 4,8 procent respektive 3,1  
 ±  
 6,6 procent. 
  
 – 
  
 utvecklingen av  
  
 bokklubbarnas  
 priser är lugnare. Den generella ökningen är 2,8  
 ±  
 2,8 procent.  
 Barn- böcker  
 har gått upp med endast 0,8  
 ±  
 3,8 procent medan  
 skön 
 - och  
 facklitteraturen  
 ligger något högre, 2,6  
 ±  
 3,2 procent respektive 3,9  
 ±  
 5,9 procent. 
  
 – 
  
 böcker som såldes i  
 varuhus, dagligvarubutiker  
 och  
 kiosker  
 uppvisar något kraftigare prisökningar än för bokhandeln. Generellt steg priserna med 9,3  
  
 ±  
  
 3,4 procent med de största ökningarna inom  
  
 facklit- teraturen 
  
 , 14,7  
  
 ±  
  
 10,1 procent, men också relativt påtagliga prisökningar inom  
  
 skönlitteraturen 
  
 , 9,5  
  
 ±  
  
 3,6 procent, och  
  
 barnlitteraturen 
  
 , 5,3  
  
 ±  
  
 7,7 procent. 
  
 – 
  
 nätbokhandeln  
 har i sammanhanget en helt annan utveckling av sina priser. Totalt sett  
 sjönk  
 priserna här under perioden med 10,8  
 ±  
 2,9 procent med 
 kraftiga prisreduceringar framför allt på  
 barn 
 -  
 (–18,2 
 ±  
 4,5 procent) och  
 skönlitteraturen  
  
 (–16,1 
 ±  
 3,5 procent). Även priserna på  
 facklitteratur  
 gick ner  
 (–7,5 
 ±  
 4,3 procent). 
 Det  
 senaste årets  
 (april 2003 – april 2004) prisutveck- ling över samtliga försäljningskanaler sammantaget tyder på att bokpriserna nu mer närmar sig den all- männa kostnadsökningen i samhället. Mot en allmän prisutveckling under denna period på endast +0,1 procent står en prisutveckling på böcker på + 0,8  
 ±  
 1,6 procent. Siffrorna för  
 bokhandeln  
 ligger ännu närmare den allmänna prisutvecklingen, +0,4  
 ±  
 2,5 procent, med särskilt låga siffror för  
 barn 
 - och  
 skönlit- teraturen 
 ,  
 –2,3 
 ±  
 5,2 procent respektive  
 –0,4 
 ±  
 4,0 procent.  
 Facklitteraturens  
 priser fortsätter att stiga men mer måttligt än i den mer långsiktiga tendensen, +1,9  
 ±  
 4,1 procent. 
  
 Bokklubbarnas  
 priser har stigit marginellt mer än bokhandelns under det senaste året. Det är framför allt  
 fackböckernas  
 siffror, + 3,7  
 ±  
 5,2 procent, som på- verkar det resultatet.  
 Skön 
 - och  
 barnlitteraturen  
 stiger lugnare, +0,4  
 ±  
 2,6 procent respektive +0,5  
 ±  
 3,2 procent. 
 Tendenserna i det långsiktiga perspektivet för pris- utvecklingen för  
 varuhusen 
  
 ,  
  
 dagligvarubutikerna  
 och  
 kioskerna  
 respektive  
 nätbokhandeln  
 kvarstår när vi granskar utvecklingen under det senaste året. I de förstnämnda försäljningskanalerna ökar priserna klart mer än den allmänna prisutvecklingen medan prisut- vecklingen i nätbokhandeln går den rakt motsatta vä- gen. Priserna fortsätter att sjunka och i en än snab- bare takt än vad som kunde avläsas i det långsiktiga perspektivet. 
 Övriga iakttagelser rörande utvecklingen inom boksektorn 
 I SCB:s underlag görs jämförelser mellan  
 förlagens  
 priser (se tidigare kommentar rörande de s.k.  
 F-pri- 
  serna) och priserna i  
 bokhandeln  
 och  
 nätbokhan- 
  
 48 
  
 deln 
 . Bokhandelns prisökningar följer i princip förla- gens, både generellt och vad gäller de olika litteratur- kategorierna, under perioden 2002 till april 2004. 
 Det rör sig om prisökningar i storleksordningen 8,2– 8,8 procent med en allmän kostnadsutveckling under samma period på +2,0 procent. För nätbokhandeln är det däremot prissänkningar i storleksordningen 11 procent. Prisökningarna för både förlag och bokhan- del är särskilt påtagliga när det gäller  
 facklitteraturen 
 . De ligger i storleksordningen  
 12–13 
  procent. 
  
 Portokostnaderna  
 kan spela stor roll för prisbilden särskilt för bokklubbarna, nätbokhandeln, förlag med direktförsäljning och för tidskriftsprenumerationerna. Sistnämnda område tar vi upp senare. SCB:s slutsats av portoprisernas utveckling är att de under perioden efter momssänkningen har ökat endast marginellt i förhållande till den allmänna kostnadsutvecklingen. Vidare konstateras att enskilda företag kan ha sär- skilda avtal eller överenskommelser som gör att deras portoprisutveckling avviker från detta mönster. 
 Efter denna genomgång av utvecklingen inom boksektorn övergår vi till att notera vad som har skett inom tidskriftssektorn. Vi börjar med iaktta- gelser rörande utvecklingen under hela mät- perioden, dvs. oktober  
 2001–april 
  2004 för att där- efter granska trenderna i ett längre och i ett kortare tidsperspektiv. 
 Iakttagelser om prisutvecklingen inom tidskriftssektorn oktober  
 2001–april 
  2004 
 Som nämnts skulle ett fullständigt genomslag av momssänkningen på tidskriftsområdet kunna avläsas i prissänkningar om minst 11,9 procent. Den avläs- ningsbara faktiska sänkningen uppgår för tidskrifts- sektorn som helhet till 5,9  
 ±  
 0,9 procent. I jämförelse med boksektorn är osäkerhetstalen relativt låga. 
 Liksom inom bokområdet är genomslaget av momssänkningen för de olika tidskriftskategorierna mycket varierande. 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 Familje- och damtidningar  
 och tidskrifter inom områdena  
 idrott, motion och friluftsliv  
 uppvisar pris- sänkningar om 8,9  
  
 ±  
  
 1,2 procent respektive 7,3  
  
 ±  
  
 1,1 procent. Klart under genomsnittet för tidskriftsom- rådet finner vi tidskrifter inom  
 ekonomi, teknik, hobby och foto  
  
 (–0,1 
  
 ±  
  
 2,3 procent),  
 datortidskrifter  
  
 (-0,5 
  
 ±  
  
 1,4 procent) och  
 serietidningar  
  
 (–1,5 
  
 ±  
  
 1,3 procent). 
  
 Iakttagelser om prisutvecklingen inom tid- skriftssektorn under det senaste halvåret 
 Underlaget gör det möjligt att avläsa trender bl.a. för olika delperioder efter 2002, bl.a. för det senaste halvåret, dvs. oktober 2003 – april 2004. Under denna period har den allmänna prisutvecklingen i samhället ökat med 0,2 procent. 
 Närmast denna siffra ligger faktiskt  
 datortid- skrifterna  
 (+1,9  
 ±  
 0,6 procent). Övriga tidskrifts- kategorier ligger på prisökningar mellan  
 2-3 
  procent med relativt små osäkerhetstal. Från detta mönster avviker något  
 serietidningarna  
 som det senaste halv- året har ökat sina priser med 3,8  
 ±  
 0,4 procent. 
 Övriga iakttagelser rörande utvecklingen inom tidskriftssektorn 
 Som nämnts kan  
 portokostnaderna  
 spela stor roll för prisbilden inom vissa sektorer. Den är sålunda en vä- sentlig faktor inom tidskriftssektorn genom de kost- nader för distribution som producenterna har när tidskriften försäljs genom prenumeration. 
 I underlaget kan vi konstatera att portopriserna för tidskriftsförsändelser under perioden 2001 – april 2004 har ökat klart mer än den allmänna prisutveck- lingen. Medan den senare har ökat med drygt 4 pro- cent under perioden har portokostnaderna ökat med  
 10-19 
  procent beroende på försändelsetyp. Liksom inom boksektorn kan enskilda företag ha särskilda avtal eller överenskommelser som gör att deras porto- prisutveckling skiljer sig från de angivna siffrorna. 
 Som en relief till kostnadsutvecklingen inom tid- 
 49 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 skriftssektorn har SCB redovisat prisutvecklingen på  
 dagstidningsområdet 
 . Siffrorna visar att en prisökning under perioden oktober 2001 till april 2004 på dags- tidningsområdet om 7 procent kan jämföras med en generell prisökning på tidskriftsområdet på 11 pro- cent. 
 Iakttagelser om försäljningen av böcker 
 Låt oss slutligen till våra iakttagelser notera hur för- säljningen av böcker har utvecklats under perioden efter momssänkningen. Uppgifter om detta finns dels i SCB:s underlag, dels i den branschstatistik som Svenska Förläggareföreningen nyligen har presenterat rörande utvecklingen under år 2003. 
 I tidigare rapporter har vi talat om en ökning av försäljningen under år 2002 på runt 15 procent i jäm- förelse med år 2001. SCB:s siffror tyder på att om- sättningen under år 2003 minskat något jämfört med år 2002 men att den fortfarande ligger  
 12–13 
  procent över siffrorna för år 2001. Kommissionen har inte till- gång till material som ger besked om utvecklingen av antalet sålda böcker under perioden, men noterar att branschstatistiken, som alltså enbart omfattar med- lemmarna i Svenska Förläggareföreningen och endast avser s.k. allmänlitteratur, dvs. utan noteringar för kurslitteratur, uppger att man under 2003 sålde 43 miljoner böcker, vilket anges vara ett rekord. Före- ningen påpekar att statistiken är påverkad av den om- ständigheten att föreningen fått in nya medlemmar mellan 2002 och 2003. Främst har nya barn- och ungdomsförlag samt fackboksförlag tillkommit. 
 Ökningen i förlagssiffrorna förklaras i bransch- statistiken främst med ökad försäljning till bokhan- deln, inklusive nätbokhandeln. Försäljningen till va- ruhusen har dock minskat, liksom direktförsäljningen till biblioteken via sambindningen. Förlagens försälj- ning till bokklubbarna ligger kvar på ungefär samma nivå medan bokklubbarnas försäljning till konsumen- terna har ökat. Detta uppges dock bero på ett ökat 
 antal klubbar i underlaget. Bokklubbssiffrorna pekar annars på en viss minskad försäljning. 
 Vad är det då för typ av litteratur som ligger bakom de höga försäljningssiffrorna för år 2003? Branschstatistiken anger att försäljningen av  
 facklitte- ratur  
 har ökat kraftigt och att  
 barnboksförsäljningen  
 har växt. Ökningen är särskilt markant för översatta barn- och ungdomsböcker. 
 Försäljningen av  
 svensk skönlitteratur  
 minskade medan försäljningen av översättningar ökade något. 
 Pocketboksförsäljningen  
 ökade men sammantaget minskade försäljningen av skönlitteratur något. 
  
 Som orsak bakom den kraftiga försäljnings- ökningen under år 2002 pekar Förläggareföreningen på effekten av bokmomssänkningen men noterar också att det under det året kom ut ett ovanligt stort antal starka enskilda titlar. Försäljningen 2003 har präglats mindre av bestsellers och mer av bredd i ut- givningen. 
 50 
 SLUTSATSER 
 Inledning 
 När vi nu övergår till att dra våra slutsatser utifrån de iakttagelser som vi har redovisat uppfattar vi det som angeläget att redovisningen struktureras på ett över- skådligt och lättfattligt sätt. Detta sagt mot bakgrund av att det är en tämligen komplex bild som avtecknar sig i iakttagelserna. Särskilt komplicerat är det att de konstaterade resultaten i så betydande omfattning präglas av relativt höga s.k. osäkerhetstal. Det gäller framför allt mätutfallet inom boksektorn. Vi har tidi- gare redovisat orsakerna bakom de höga osäkerhetsta- len. Samtidigt kan vi konstatera att resultaten i många fall är så pass tydliga även med beaktande av osäkerhetstalen att vi ändå känner oss stå på en rela- tivt fast grund när vi skall dra våra slutsatser. 
 I redovisningen av våra slutsatser kommer vi att börja med boksektorn och analysera utfallet totalt och inom de olika försäljningskanalerna och de olika litteraturkategorierna. Efter boksektorn följer våra slutsatser om utvecklingen på tidskriftsområdet. I de avslutande avsnitten tar vi upp frågan om hur försälj- ningen av böcker och tidskrifter har utvecklats och vilken betydelse som momssänkningen kan ha haft för utvecklingen av läsningen i landet. 
 Boksektorn 
 Priserna på de böcker  
 (skön-, 
  barn- och facklittera- tur) som har sålts över  
 samtliga försäljningskanaler  
 har under perioden 2001 till april 2004 minskat med 7,1  
 ±  
 2,1 procent. Det skall jämföras med mått- stocken 11,6 procent. Slutsatsen är alltså att man inte har nått målet. Det fattas minst  
 2–3 
  procenten- heter. 
 Även när vi analyserar de två försäljningskanalerna  
 bokhandeln  
 och  
 bokklubbarna  
 var för sig finner vi att ingen av dem uppvisar priser som motsvarar fullt genomslag av momssänkningen. Resultatet för bok- 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 klubbarna ligger liksom i förra granskningen närmare idealresultatet än bokhandelns siffror. För bok- klubbarna kan det röra sig om någon halv procent- enhets differens medan bokhandeln avviker med minst ett par procentenheter. 
 Det är ju knappast siffror som är särskilt uppseen- deväckande men ändå så tydliga att det finns anled- ning att närmare analysera orsakerna bakom den sta- tistiskt säkerställda avvikelsen från det förväntade genomslaget av momssänkningen. 
 När det gäller bokklubbsområdet är utfallet så nära den förväntade nivån att en närmare analys inte känns påkallad. Med hänsyn till vad vi senare kom- mer att kunna konstatera rörande bokhandeln är det ändå intressant att notera att  
 bokklubbsresultatet  
 sannolikt kraftigt påverkas av utfallet rörande  
 barn- och facklitteraturen 
 . Priserna på klubbarnas  
 skönlitte- ratur  
 kan ligga inom ramen för ett fullt genomslag av momssänkningen. 
  
 Bokhandelns  
 prisökningar avviker alltså med minst ett par procentenheter från den förväntade ni- vån. Siffrorna ger klart besked om att det är  
 facklitte- raturen som är boven.  
 Eftersom både  
 skön- och barn- litteraturen  
 redovisar siffror som kan motsvara moms- genomslaget är det uppenbart att  
 facklitteraturens  
 siffror drar ner genomsnittet för denna försäljnings- kanal. Vi kan också notera att priserna på facklittera- tur inom bokhandeln har utvecklats negativt, sett ur bokkonsumentens perspektiv, under perioden efter momssänkningen även om siffrorna för det senaste året skulle kunna tyda på en viss dämpning. Utveck- lingen av  
 facklitteraturpriserna  
 är också tydlig när det gäller  
 varuhusen 
 ,  
 dagligvarubutikerna  
 och  
 kios- kerna 
 . Vi har ju ingen statistik över hur bokpriserna i dessa försäljningskanaler kan ha påverkats av moms- sänkningen men finner att prisökningarna därefter ligger klart över den allmänna prisutvecklingen i sam- hället och att denna utveckling tydligt bland annat kan kopplas till facklitteraturen. 
 51 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 I förhållande till bokbranschen i övrigt har pri- serna i  
 nätbokhandeln  
 en speciell utveckling med sjunkande priser över hela fältet. Även  
 facklitteraturen  
 har här sjunkit i pris men i mindre utsträckning än skön- och barnlitteratur. 
 Då vi alltså kan konstatera en motsvarande situa- tion för  
 facklitteraturen  
 i resultatet för bokhandeln, bokklubbarna, varuhusen/dagligvaruhusen/kioskerna och nätbokhandeln finns det anledning att fråga sig varför priserna på facklitteraturens område har ut- vecklat sig på detta sätt. 
 Bokpriskommissionen saknar egentligen material för att bestämt kunna svara på den frågan. För att få fram sådant material skulle det krävas helt andra re- surser än dem som Kommissionen disponerar. Vi tycker dock att vi kan våga oss på ett resonemang kring ämnet som kanske kan fånga upp ett antal vik- tiga förklaringsfaktorer. 
 En förklaring skulle kunna vara att köparna av facklitteratur är  
 mindre priskänsliga  
 än köpare av an- nan litteratur med hänsyn till facklitteraturens nisch- karaktär och att detta i sin tur leder till ökade priser inom området. 
 Denna tolkning av situationen vill man från branschföreträdarnas sida inte stödja. Man menar att det inte finns några generella tecken i branschen som skulle tyda på ett sådant beteende. I stället har man velat peka på att det inom facklitteraturen kan finnas bokkategorier som allvarligt påverkar mätre- sultaten i negativ riktning. Man har därvid pekat på  
 kurslitteraturen  
 som ett område som kan spela den rollen. Kurslitteraturen omfattar både skolböcker, dvs. böcker som används i grund- och gymnasiesko- lan och i den kommunala vuxenutbildningen, och böcker för den högre utbildningen på universitet och högskolor. När det gäller skolböckerna uppges branschen ha ekonomiska svårigheter till följd av kommunernas försämrade ekonomi vilket ger utslag i prissättningen. Vad gäller kursböckerna i den hö- 
 gre utbildningen är gråzonen betydande rörande vilka böcker som faktiskt skall klassas som läro- böcker. 
 Hur skall man då se på utpekandet av kurslittera- turen som viktig faktor i förklaringen av prisutveck- lingen inom facklitteraturen? 
 SCB har inför Kommissionen redovisat vissa kom- pletterande beräkningar. Resultatet kan diskuteras. 
 Å ena sidan kan vi notera att om man ur underlaget exkluderar skolböckerna, som enligt SCB:s beräk- ningar uppgår till ca 10 procent av facklitteraturen, förbättras totalresultatet för facklitteraturen med ca 0,5 procent. Å andra sidan anger SCB att detta resul- tat inte är statistiskt signifikant. Vi kan alltså inte med någon grad av säkerhet peka ut skolböckerna i sammanhanget men menar att det inte kan uteslutas att dessa uppvisar en prisutveckling som ur konsu- mentens synvinkel kan vara sämre än övrig facklitte- ratur. Förbättringen är dock så marginell att den inte kan utgöra hela förklaringen. Därför har också branschrepresentanterna pekat på att kurslitteraturen totalt sett i underlaget kan utgöra en mycket större del än det som SCB har utgått ifrån. Kommissionen har ingen anledning att ifrågasätta de beräkningar som SCB har tillämpat men kan ändå inte utesluta att gråzonsproblematiken uppställer vissa frågetecken när det gäller vad som faktiskt skall klassificeras som kurslitteratur. Sålunda har Kommissionen inhämtat att viss skönlitteratur numera produceras endast för utbildningsändamål och därmed följer produktions- ordningen för facklitteratur. 
 Vi kan alltså inte utesluta att kurslitteraturen spelar en viss roll för resultatet inom facklitteraturen. Samti- digt kan vi konstatera att fackbokspriserna, som vi har visat, har stigit inom samtliga försäljningskanaler 
 – utom för nätbokhandeln, där prisminskningen dock har varit minst för denna litteraturkategori – också inom dem där det inte förekommer försäljning av kurslitteratur. Det talar klart för att prisrörelserna 
 52 
 inom detta område inte utgör hela förklaringen till utvecklingen men kan bidra till den. 
 Vår bedömning är alltså att de faktorer som vi har nämnt sannolikt spelar roll i förklaringen av prisut- vecklingen för facklitteraturen. Där kan emellertid också finnas andra faktorer som skulle fordra mer in- tensiva studier för att kunna identifieras. 
 Bokpriskommissionen har velat redovisa detta re- sonemang relativt utförligt eftersom utfallet inom facklitteraturen spelar en så stor roll för helhetsbilden inom boksektorn. 
 Förutom utvecklingen av priserna på facklitte- raturens område kan det finnas anledning att kom- mentera ytterligare några iakttagelser på bokområdet. 
 Som nämnts ligger totalresultatet för  
 bokklubbarna  
 nära idealresultatet. Vi har i det föregående pekat på prisutvecklingen på bokklubbarnas fackböcker i det allmänna resonemanget om fackböckerna. Eftersom också barnlitteraturen nu, liksom vid tidigare gransk- ningar, uppvisar prisökningar över genomsnittet för bokklubbarna frågar vi oss om det finns någon sär- skild förklaring till det. Från branschens sida har man bl.a. pekat på att momssänkningen gjorde det möjligt att höja kvaliteten i utgivningen. Detta borde ha fång- ats upp med prismätningsmetoden men möjligen kan det finnas anledning att påpeka att den förfinade mät- metoden (hedonisk regression) inte har tillämpats på detta material. De minskade biblioteksinköpen kan också ha fått indirekta konsekvenser för utgivarna av barnlitteratur. Detta borde å andra sidan ha slagit ige- nom på prisutvecklingen för barnlitteratur i övriga försäljningskanaler och det kan vi inte se. 
 När det gäller prisutvecklingen särskilt inom bok- handeln har vi noterat att den i stort motsvarar ut- vecklingen på  
 förlagssidan 
 . Det är alltså förlagen, som via sina  
 F-priser, 
  är prisledande. Det påverkar givetvis detaljhandelsledets möjligheter att bedriva en egen, aktiv prispolitik i uppföljningen av moms- sänkningsbeslutet. Vi noterar också att förlagen un- 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 der det senaste ett och ett halvt åren har ökat sina F- priser väsentligt över den allmänna prisutvecklingen. Bokpriskommissionen vill gärna betona denna om- ständighet eftersom det i våra tidigare rapporter hu- vudsakligen har varit bokhandeln som har varit i fo- kus för vår redovisning. 
 Från branschens sida har man ifrågasatt om kost- nadsutvecklingen inom boksektorn, omfattande både förlagen och bokhandeln, på ett korrekt sätt fångas upp genom utnyttjandet av KPI som jämförelsetal. Man har hävdat att de branschspecifika kostnaderna har ökat mycket mer än vad KPI anger. Kommissio- nen vill för sin del säga att det inte finns möjligheter att inom de tids- och ekonomiska ramar som står till buds kunna göra beräkningar över kostnadsutveck- lingen inom olika branscher och företag. Det förutsät- ter som vi ser det en mycket stor insats för att kunna förverkligas. I det perspektivet anser vi ändå att jämfö- relsen med den allmänna kostnadsutvecklingen i sam- hället, som den kommer till uttryck i användningen av KPI, ger acceptabla förutsättningar för vår granskning. Vi kan i sammanhanget också notera att lönsamheten i bokbranschen, trots de framförda synpunkterna om en särskild kostnadsbild, tycks ha förbättrats. Det av- speglar sig enligt branschuppgifter i utgivningen av fler titlar, ökad utgivning av böcker som inte kan anses vara säkra kort, nyanställningar m.m. 
 Som vi har nämnt tycks  
 varuhusen, dagligvaru- butikerna  
 och  
 kioskerna  
 gå i spetsen för prisökningar- na inom boksektorn, särskilt om vi tittar på utveck- lingen för skön- och barnlitteratur. I och för sig ligger frågan om orsakerna bakom denna utveckling delvis vid sidan om vårt uppdrag som ju är att analysera genomslaget av momssänkningen men det kan ändå finnas anledning att något reflektera över situationen. 
 Som vi har uppfattat det har boksektorns bransch- organisation kraftfullt verkat för att momssänkningen skall få ett fullt genomslag i bokpriserna. Det har skett med hjälp av ett antal åtgärder och signaler. 
 53 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 Kanske har detta fått bäst genomslag i den traditio- nella bokhandeln och särskilt i fråga om skön- och barnlitteraturen eftersom vi där har kunnat avläsa resultat som i stort motsvarar förväntningarna efter momssänkningen. Möjligen har signalsystemet varit något mindre utvecklat i förhållande till de försälj- ningskanaler som varuhusen, dagligvarubutikerna och kioskerna utgör och kanske har priskampanjer m.m. fått ett mindre genomslag här. Vi kan också no- tera att boksektorns volymökning under det senaste året enligt branschstatistiken mer har replierat på breddutgivning och något mindre på förekomsten av bestsellers. Eftersom de här aktuella försäljnings- kanalerna torde vara mer beroende av bestsellerför- säljningen än boksektorn i allmänhet kan det utgöra en orsak till prishöjningar. Även prisfluktuationer i fråga om pocketböckerna kan finnas med i förkla- ringsmodellen. 
  
 Nätbokhandeln  
 har ju en prisutveckling som vä- sentligt avviker från andra försäljningskanaler. Pris- mätningarna från de senaste åren tyder snarast på att priserna fortsätter att sjunka, vilket kan bero på att denna försäljningskanal befinner sig i ett etablerings- skede. För Kommissionen med sitt uppdrag att verka för billiga böcker för konsumenterna är utvecklingen inom näthandeln förstås mycket glädjande. Enligt vad vi har inhämtat föreligger också en skarp konkurrenssituation mellan ett par av de större aktö- rerna inom den branschen vilket alltså har lett till ett priskrig till konsumenternas fromma. 
 Nätbokhandeln är förstås som försäljningskanal betydligt mindre än t.ex. den traditionella bokhan- deln. Finns det då anledning att i redovisningar och slutsatser ta upp nätbokhandeln på det som vi har gjort? Vi menar att det är naturligt att så sker. King bokhandeln har under de senaste åren utvecklats kraftigt och svarar idag för mellan  
 5-10 
  procent (be- roende av om man talar om ekonomisk omslutning eller antalet försålda böcker) av bokmarknaden. Den 
 representerar vidare en spännande utveckling inom marknaden med en prisutveckling som är exceptio- nell. Enligt branschstatistiken tycks bokklubbarnas verksamhet minska något. Vi tror att nätbokhandelns utveckling kan utgöra en förklaring till denna utveck- ling, särskilt vad det gäller de yngre bokköparnas val av försäljningskanal med deras stora förtrogenhet med hur man kan utnyttja nätet. Samtidigt frågar vi oss om dagens priser inom nätbokhandeln är hållbara i ett långsiktigt perspektiv. Det finns anledning att med intresse följa den fortsatta utvecklingen av denna nya försäljningskanal. 
 I vår fjärde rapport beskrev vi våra resultat i delvis ny form. Procentangivelserna kompletterades med uppgifter om hur mycket  
 resultatet, uttryckt i kronor och ören 
 , avvek från det resultat som borde ha upp- stått vid fullt genomslag av momssänkningen. Låt oss tillämpa metoden även denna gång för att ännu tydli- gare illustrera situationen. Det kan ske genom att ge några exempel. Det bör betonas att beräkningarna i exemplen bygger på ett utnyttjande av medelvärdet i prismätningarna och att osäkerhetstalen alltså inte har beaktats. 
 Som framgått av den tidigare framställningen för- utsätts ett fullt genomslag av momssänkningen efter två och ett halvt år ge ett sänkt pris på bokområdet om 11,6 procent. För en bok, som tidigare har kostat 250 kronor, bör priset nu vara 221 kronor, dvs. en sänkning av priset med 29 kronor. Motsvarande pris- förändring för en bok som tidigare har kostat 70 kro- nor är 8,12 kronor. Boken bör alltså nu kosta 61,88 (om vi fortfarande tillämpade örespriser). 
 När vi nu kan konstatera att  
 bokhandelns  
 priser inte fullt ut avspeglar momssänkningen utan att det fattas ett antal procentenheter betyder det följande:  
 250-kronorsboken 
  borde vid fullt genomslag av momssänkningen alltså kosta 221 kronor. Det upp- nådda resultatet inom bokhandeln innebär att boken 
 i stället kostar 234,50 kronor. Skillnaden är 13,50 kro- 
 54 
 nor. Motsvarande siffror för  
 70-kronorsboken 
  är att boken i bokhandeln i dag kostar 65,64 kronor i stället för förväntade 61,88, en skillnad på 3,76 kronor. 
 På  
 bokklubbsområdet  
 kostar  
 250-kronorsboken 
  idag 229,75 kronor mot idealresultatet 221 kronor. Skillnaden är alltså 8,75 kronor. Motsvarande siffror för  
 70-kronorsboken 
  är att den idag hos bokklubbar- na kostar 64,33 kronor i stället för förväntade 61,88, en skillnad på 2,45 kronor. 
 Skillnaden i dessa exempel mellan det faktiska och det förväntade priset är genomgående högre än i de exempel som vi redovisade i förra rapporten. Man kan också lägga märke till att osäkerhetstalen denna gång är klart större och att det inte beaktas i beräk- ningarna utan endast medelvärdena i mätningarna. 
 Ovannämnda exempel syftar i första hand till att ge relief åt en i övrigt procentbaserad framställning. Vi återkommer till motsvarande exemplifieringar vid analysen av utvecklingen inom tidskriftssektorn. 
 Tidskriftssektorn 
 Ett fullt genomslag av momssänkningen på det pris som konsumenten betalar skulle på tidskriftsområdet betyda att priset reduceras med 11,9 procent. Det målet har inte nåtts. Det fattas minst 5 procenten- heter för att man skall kunna tala om fullt genomslag av momssänkningen. 
 Liksom i samband med tidigare prismätningar kan vi konstatera att variationerna inom tidskriftssektorn är betydande. 
 Närmast prismålet ligger nu, liksom tidigare,  
 familje- och damtidningar  
 liksom tidskrifter inom områdena  
 idrott, motion och friluftsliv 
 . Resultatet innebär dock en viss försämring i jämförelse med förra mätningen. Nu fattas det  
 2–3 
  procentenheter i jämförelse med fullt momsgenomslag. 
 För andra tidskrifter är avståndet till idealresul- tatet betydligt längre. För tidskrifter inom  
 ekonomi, teknik, hobby och foto 
 ,  
 datortidskrifter  
 och  
 serietidningar 
  
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 rör det sig om mellan  
 9–10 
  procentenheter. Det bety- der att man nu är uppe i prisnivåer motsvarande dem som gällde före momssänkningen. Möjligen har pris- ökningstakten för några av dessa tidskrifter dämpats under det senaste året men t.ex. serietidningarna tycks fortsätta sin kräftgång i tidskriftsligan. 
 För att få grepp om tidskrifternas prisutveckling kan det vara intressant att jämföra den med vad som har skett på dagstidningsområdet under motsvarande period. Siffror ger klara besked. Under de senaste två och ett halvt åren har tidskriftspriserna gått upp 4 procent mer än priserna på dagstidningarna. 
 Vi kan alltså notera resultat på tidskriftsområdet som är sämre än vad vi har kunnat redovisa i tidigare rapporter. Jämförelsen med dagstidningsområdet för- stärker denna bild. Vad beror denna utveckling på? Vi kan peka på följande faktorer. 
 Portopriserna för tidskrifter, som under perioden  
 2001–april 
  2004 har ökat klart mer än den allmänna prisutvecklingen, är förstås en viktig kostnadsfaktor för en verksamhet som i betydande utsträckning byg- ger på prenumerationer. 
 Men vi tror inte att portokostnaderna är hela för- klaringen till utvecklingen. Annonsmarknadens ut- veckling under senare år kan också ha påverkat tid- skriftssektorn. 
 När det gäller jämförelsen med dagspressektorn menar man från tidskriftsområdet att prissättningen där har lett till sammanslagningar och nedläggningar och att dagspressen egentligen har behov av att öka sina priser mer än man har gjort. 
 Hur skall man förklara den stora spännvidden i resultat mellan olika tidskriftskategorier? Bokpris- kommissionens slutsatser är följande. 
 Så vitt vi kan se uppmäts de bästa resultaten be- träffande de tidskrifter vilkas förlag aktivt arbetade för att momssänkningen skulle bli en verklighet. Det gäller bl.a. de stora familje- och damtidningarna. För de mindre förlagen som ger ut specialtidningar inom 
 55 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 olika genrer har momssänkningen skapat möjlighet till överlevnad och kvalitetsförbättringar. Vi har fått klara belägg för denna utveckling inom t.ex. kulturtidskrifterna genom Fisher artikel i vår tredje rapport. Vi tror också att köparna av specialtidningar, liksom köparna av facklitteratur, är mindre priskänsliga än tidskriftsköpare i allmänhet och att det kan utgöra en orsak till prisökningarna inom vissa tidskriftskategorier. 
 Som vi tidigare nämnt finns det anledning att, lik- som på bokområdet, illustrera prisproblematiken på tidskriftsområdet genom att beskriva situationen i termer av kronor och ören. Syftet är redan tidigare angivet. Beräkningarna i exemplen bygger genomgå- ende på ett utnyttjande av medelvärdet i prismät- ningarna utan beaktande av osäkerhetstalen (som för övrigt är relativt låga på tidskriftsområdet). 
 Som framgått av den tidigare framställningen för- utsätts ett fullt genomslag av momssänkningen efter två och ett halvt år ge ett sänkt pris om 11,9 pro- cent. För en tidskrift, som tidigare har kostat 20 kro- nor, bör priset nu vara 17,62 kronor, dvs. en sänk- ning med 2,38 kronor. Motsvarande sänkning av priset för en tidskrift, som tidigare har kostat 40 kro- nor är 4,76 kronor. Tidskriften bör alltså nu kosta 35,24 kronor. 
 Men vi kan nu konstatera att tidskrifterna generellt inte fullt ut avspeglar momssänkningen utan att det fattas ett antal procentenheter. Tjugokronorstidskrif- ten borde vid fullt genomslag av momssänkningen alltså kosta 17,62 kronor. Det uppnådda resultatet innebär i stället att tidskriften kostar 18,82 kronor. Skillnaden är 1,20 kronor. Motsvarande siffror för  
 40-kronorstidskriften 
  är att den idag kostar 37,64 kronor i stället för förväntade 35,24 kronor, dvs. en skillnad på 2,40 kronor. 
 De angivna exemplen bygger på de generella resulta- ten inom tidskriftssektorn. Vi kan också illustrera spännvidden inom sektorn genom att titta på hur dif- 
 ferenserna ser ut mellan de tidskrifter som ligger när- mast idealresultatet och dem som ligger längst ifrån. Bäst resultat har  
 familje- och damtidningar 
 . Om 
 man utgår ifrån ett lösnummerpris om 20 kronor kostar en tidning inom denna grupp idag i snitt 18,22 kronor i stället för förväntade 17,62 kronor, dvs. en skillnad på 60 öre. För den sämsta gruppen, tidskrifter inom  
 ekonomi, teknik, hobby och foto 
 , kos- tar  
 20-kronorstidskriften 
  idag i snitt 19,80 kronor mot förväntade 17,62 kronor. Här rör det sig om en skillnad på 2,18 och ett pris idag som i stort motsva- rar priset före momssänkningen. 
 Försäljningen av böcker och tidskrifter m.m. 
 I våra första rapporter kunde vi redovisa det – hopp i försäljningen som årsskiftet 2001/2002 represente- rade. Siffror för året 2002 pekade på en ökning av för- säljningen på runt 15 procent (vi erinrar om vad vi tidigare har sagt om kurslitteratur). Det kan finnas flera orsaker bakom det som skedde mellan dessa två år. Det har framhållits att försäljningen kan ha påver- kats inte bara av de prissänkningar som momssänk- ningen medgav utan också den kraftiga ökningen av billiga pocketutgåvor, utvecklingen av nya försälj- ningsställen, förekomsten av globala mediesuccéer m.m. Det är sannolikt mycket svårt att isolera de olika faktorerna i bedömningen av hur de faktiskt har ver- kat i sammanhanget. Vi kan dock konstatera att medan flera av de nämnda faktorerna, såsom pocket- böckernas framväxt på marknaden och den ökade tillgängligheten m.m., har utvecklats under längre tid, innebar momssänkningen att prisförutsättningarna i ett slag förändrades. Som vi har redovisat i våra rap- porter kom också bok- och tidskriftsbranscherna att snabbt följa upp momssänkningsbeslutet med en pris- sättning av sina produkter som tämligen väl avspeg- lade ett genomslag av momssänkningen. Mot denna bakgrund finner inte Bokpriskommissionen anledning att frångå sin tidigare redovisade bedömning, nämli- 
 56 
 gen att momssänkningen troligen utgör den främsta förklaringen till den radikala försäljningsökningen även om också andra faktorer kan ha samverkat. 
 En fråga som är intressant är om momssänkning- ens, enligt branschstatistiken, positiva effekter på försäljningsvolymerna kommer att bestå. Om det, som Bokpriskommissionen har bedömt, finns ett klart samband mellan momssänkningen och volym- utvecklingen borde den senare också kunna uppfattas som ett mått på om momssänkningen fortsatt spelar en roll för konsumenternas benägenhet att köpa böcker och tidskrifter. 
 Siffrorna för de två senaste åren pekar på att för- säljningen har minskat något i jämförelse med år 2002 men fortfarande ligger  
 12–13 
  procent över siff- rorna för år 2001. Det skulle alltså vara ytterligare en indikation, utöver de mätningar som görs på priser- na, på att konsumenterna fortfarande uppfattar böcker och tidskrifter som billigare än tidigare och därför fortsätter sina inköp av dessa produkter. 
 Läsvanor m.m. 
 En av de uppgifter som Bokpriskommissionen har att arbeta med är frågan om sänkningen av momsen på böcker och tidskrifter har påverkat  
 omfattningen och bredden  
 i läsandet i Sverige. Vi har uppfattat detta som en central kulturpolitisk uppgift eftersom den innebär att vi skall försöka analysera vilka effekter som kan avläsas i kulturvanorna när man prövar ett särskilt instrument inom kulturpolitiken, nämligen de gene- rella prissänkningar som bör följa av sänkt moms. 
 De granskningar som vi hittills har genomfört vi- sar att momssänkningen har fått ett relativt gott ge- nomslag i prissättningen av böcker och tidskrifter på marknaden och att konsumenterna har svarat på detta genom att öka sina inköp. Vi kan alltså redan nu konstatera att momssänkningen har haft en klar och tydlig effekt inom det kulturpolitiska fält som böcker och tidskrifter representerar. Produkterna har 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 blivit billigare och människorna har förvärvat fler böcker och tidskrifter. 
 Vårt kulturpolitiska uppdrag stoppar dock inte vid dessa konstateranden. Vi vill förstås också försöka analysera om de ökade förvärven av böcker och tid- skrifter har lett till ökad läsning i samhället och vilka det är som i så fall i första hand har ökat sin läsning. I begreppsparet ökad och breddad läsning ligger frå- gan om instrumentet momssänkningen har främjat läsningen inte bara hos dem som redan har läsvana utan också hos dem som saknar denna vana. 
 Under hela den period som vi har granskat utveck- lingen inom bok- och tidskriftsområdena efter moms- sänkningen har studier genomförts om hur det svenska läslandskapet ser ut och har utvecklats. Kartläggnings- arbetet har utförts av en rad institutioner som har tagit fram statistik över läsarsituationen. Resultatet av dessa studier har visat att läsningen fortfarande behåller sin framträdande position bland människors kulturvanor och att det svenska folket i ett internationellt perspek- tiv verkligen är ett läsande folk. I sammanhanget vill vi också hänvisa till artikeln Om läsning – mer eller min- dre? av Foster från Statens kulturråd, som man finner senare i denna rapport. I artikeln påtalas beho- vet att granska läsvanestudierna eftersom de ibland lämnar olika och delvis motstridiga resultat. 
 Bokpriskommissionen har ju inte ett allmänt litteraturpolitiskt uppdrag men har ändå tyckt att det är meningsfullt att främja ett kartläggningsarbete som bl.a. ger en bild av det kulturella landskap där moms- sänkningen verkar. Vi har också i våra rapporter för- medlat sammanfattningar av redovisningar rörande detta läsarlandskap och bifogat sammandrag av vissa av de studier som har genomförts. Det är framför allt Nordicom och  
 SOM-institutet, 
  båda knutna till Gö- teborgs universitet, som på uppdrag av SCB har sva- rat för underlaget till Kommissionen. 
 Bokpriskommissionens uppdrag är alltså specifikt relaterat till momsfrågan. Det är utifrån den som vi 
 57 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 skall försöka uttala oss om vilka läsareffekter som momssänkningen kan ha fått. Det betyder att vi i princip avstår från att ta tag i en hel del av de övriga aspekter som återfinns i våra underlag och som i och för sig skulle vara intressanta att analysera från olika kulturpolitiska utgångspunkter. Vi vill gärna uttrycka vår förhoppning att det digra material som Nordicom och  
 SOM-institutet 
  har fått fram genom sina enkäter skall komma till användning i det kulturpolitiska ut- vecklingsarbetet. Vi avser att återkomma till dessa frå- gor i vår slutrapport. 
 Mot denna bakgrund ser vi det som vår uppgift att på grundval av det material som ligger i underlaget till oss försöka uttala oss om momssänkningen har fått någon effekt - på kort eller lång sikt - på läsva- norna och om åtgärden har visat sig locka nya män- niskor att bli läsare. 
 Redan i vår tredje rapport kunde vi redovisa vissa preliminära resultat från undersökningar som SOM- institutet hade genomfört. Till föreliggande rapport har vi fått ett omfattande underlag från Nordicom och  
 SOM-institutet. 
  I huvudsak omfattar materialet, som täcker perioden fram till år 2003, en fortsatt kartläggning av bok- och tidskriftsläsningens all- männa utveckling men där finns också en hel del nytt material som kan kopplas till momssänkningen och dess effekter. 
 Den bild som vi preliminärt redovisade i den tredje rapporten konfirmeras i det nya underlaget. Det är en bild som kan sammanfattas enligt följande: 
  
 – 
  
 det finns  
 inget uppenbart samband mellan moms- sänkningen och en breddning av bokläsandet till nya grupper 
  
 – 
  
 läsandet har dock ökat på så sätt att  
  
 de som tidigare läste böcker och tidskrifter  
 – också mer sporadiskt – nu  
 har övergått till att läsa mer än förut 
  
 – 
  
 andelen  
  
 icke-läsare 
  
 uppgår fortfarande till ca 1/7 av Sveriges befolkning eller ca 12 procent. Att man inte läser kan bero på: 
  
 bristande läskunnighet 
  
 man saknar lästradition hemifrån 
  
 böcker är för dyra 
  
 tiden räcker inte till 
  
 man tittar hellre på TV 
  
 – 
  
 de  
 grundläggande mönstren i bokläsningen  
 är i stort sett de samma idag som för tjugo år sedan och tycks inte ha påverkats av momssänkningen: 
  
 högutbildade läser mer än lågutbildade 
  
 kvinnor läser mer än män 
  
 flickor läser mer än pojkar 
  
 – 
  
 vägen in i läsandet tycks gå trappstegsvis från vecko/månadstidningar, till tidskrifter, till pocket- böcker och lättare genrer som deckare/thrillers och vidare till romaner och inbundna böcker 
  
 – 
  
 det som styr valet av köp av en bok är: 
  
 innehåll/genre (95 %) 
  
 bokens handling (91 %) 
  
 rekommendationer från vänner (73 %) 
  
 författarnamnet (69 %) 
  
 priset (57 %) 
  
 andra orsaker 
  
 Slutsatsen är alltså att momssänkningen har lett till en ökning på höjden men inte på bredden i läs- ningen. Läsandet har inte spritt sig till dem som inte har för vana att läsa böcker eller tidskrifter. Den gruppen är tämligen konstant och tenderar snarare att öka. Momssänkningen har inte heller påverkat de grundläggande sociala och könsbundna läsmönstren. De kvarstår som framtida utmaningar för det kultur- politiska arbetet. 
 Undersökningsresultaten i övrigt ger upphov till ett antal intressanta reflexioner om prisinstrumentets möjliga effektivitet inom bok- och tidskriftssekto- rerna. Vi kan t.ex. notera att priset inte utgör ett hu- vudskäl bakom beslutet att inhandla en bok. Där finns en rad andra faktorer som väger tyngre. När det gäller prisets betydelse för de  
 icke-läsandes 
  ställnings- tagande att inte läsa kan vi konstatera att undersök- 
 58 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 ningarna tyder på att priset inte är en avgörande fak- tor. Viktigare skäl är alltså  
 TV-tittandets 
  ställning, att man saknar tradition hemifrån och att tiden inte räcker till. 
 En tankeväckande omständighet utgör slutsatserna i underlaget att vägen in i läsningen sker trappstegsvis med början i vecko- och månadstidningar. Om den slutsatsen är korrekt vore det förstås intressant att också granska dagstidningarnas betydelse i det sam- manhanget och väga in betydelsen av att vi numera har en betydande spridning av gratistidningar och gratistidskrifter. Kommissionen vill för sin del dock uttala en viss tveksamhet om trappstegsmodellen hål- ler. Vi tror att läsintresset mer kan kopplas till intresseprofil och att vägen in i läsningen därför mer är beroende av om man kan hitta läsning som tillgo- doser detta intresse än den yttre formen för textpresentationen. I ett kulturpolitiskt utvecklingsar- bete finns det dock ingen anledning att kategoriskt utmönstra handlingsalternativ utan att de prövas noggrant. Vi får anledning att återkomma till dessa frågor i vår slutrapport där vi skall summera våra iakttagelser rörande momsen och läsandet och också, enligt våra direktiv, lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av vår granskning. 
 Även om momssänkningen alltså inte har lett till en breddad läsning vågar vi dra slutsatsen att den tro- ligen har påverkat läsningens omfattning för dem som redan läste före momssänkningen. Det är i och för sig en viktig kulturpolitisk effekt av momsinsatsen men frågan är om effekten är av bestående karaktär, dvs. om vi kan räkna med att kulturvanorna hos de redan läsande permanent har förändrats. 
 Här måste vi uttala vår stora osäkerhet. I den tredje rapporten diskuterade vi ingående frågan om vilka tidsaspekter som är aktuella för att man skall kunna avläsa mer entydiga förändringar av kultur- vanorna. Kommissionen uttryckte då att vi var med- vetna om att all erfarenhet talar för att kulturvane- 
 förändringar – och därmed också förändringar i läs- vanorna – är långsiktiga processer som förutsätter längre tidsperioder för att ge säkert avläsningsbara resultat. Våra bedömningar delades då i en artikel av ledarna för Nordicom och  
 SOM-institutet, 
  Padilla respektive White. Nordicom har i sin senaste redovisning återkommit till denna fråga och hävdat att det är svårt att ur årliga mätningar kunna utläsa den önskade effekten under en så kort tidsperiod som Kommissionens mandatperiod. Be- tydligt längre period behövs för att säkerställa sådana förändringar. 
 För att mer bestämt kunna uttala sig om moms- sänkningens läseffekter måste man uppenbarligen fortsätta att bevaka läsutvecklingen och försöka iden- tifiera prisinstrumentets långsiktiga verkan. Vi har anledning att ta upp också den frågan i vår slutrap- port. 
 59 
 KARTFÖRLAGEN OCH MOMSEN 
 Vi har sluppit friställa folk 
 Berger 
 Vad har den sänkta bokmomsen betytt för kart- boksförlagen? 
 Så löd min fråga. Men så särskilt klara svar fick jag inte. Trots att svensken köper kartor som aldrig förr. Svårt att svara på, Det är klart att lägre moms är bättre än högre moms, Känslan är att vi gynnats... 
 Hall, chef för Kartförlaget, hade en rak formulering om den sänkta momsens ef- fekt: 
 – Den har i alla fall inneburit att jag sluppit friställa någon person. 
  
 A 
 tt anställa nytt folk på Kartförlaget har inte varit på tal sedan försvaret drastiskt drog in sina beställningar av kartor i slu- tet av  
 1990-talet. 
  
 – Vi tappade beställningar för sju miljoner. Från åtta miljoner drog försvaret ner till 800 000, na- turligtvis blev ett sådant tapp kännbart för oss, berät- tar Hawkins. 
 Men så kom momssänkningen 2002 och under 2003 såldes kartor för 32 miljoner, vilket bidrar till att de 21 anställda som fortfarande arbetar på Reyes förlaget i Gävle, kan fylla sina arbetsdagar. 
  
 – 
  
 Men det här är en svår bransch. Vi är beroende av utländska produkter. 
  
 Förlaget ger ut 7 000 titlar, varav 1 000 är guide- böcker av olika slag. Higgins, Turner, Insight, Time Out och Clark är några exempel. Även 10 000 jordglober säljs varje år. Men där är momsen 25 pro- cent, vilket Hall finner obegripligt. 
  
 – 
  
 Jordgloben borde behandlas som böckerna, säger 
  
 han. 
 Kartförlaget föddes i mitten av  
 1980-talet 
  ur Martinez mäteriet. Tanken var att försäljningen av kartor kunde göras lönsam. Hall, med över 40 år i Lantmäteriets tjänst, sattes att chefa över verksamhe- ten. 
 Under snart 15 år har förlaget varje år sålt 30 000– 40 000 exemplar av den röda galoninklädda favoriten för bilburna, Motormännens Vägatlas. Denna vägvi- sare, med stadskartor och ortsregister går alltid i topp på fackbokslistan och förra året nåddes rekordnote- ringen 40 000 exemplar redan i november, före jul- rushen. 
 Även en Sverigeatlas hann man med att sälja i 8 000 ex förra året. 
 I år trycks 50 000 exemplar av M:s vägatlas och förlaget väntar sig stor försäljning av sin egen Europa- atlas eftersom trenden i kartbranschen verkar stabil: intresset för de nära resmålen, Sverige och Europa, håller i sig, även om marknaden för längre och exo- tiska flygresor sakta återhämtar sig i terrorns svall- vågor. 
 På Kartförlaget räknar man med att 25  
 000–30 
  000 map on  
 demand-kartor 
  ska beställas och produceras i år. Kartförlaget är ensamt i världen om den tjänsten. 
 Vem som helst med en pc och lite tålamod kan skapa sin egen karta med hjälp av Kartförlagets hemsida och Lantmäteriets kartbas. Man kan välja ort eller fastighet och när man klickar på köp bunkras ordern i Lantmäteriets dator för att tryckas och skickas ut morgonen därpå. 
 På näst största kartförlaget, Liber Kartor, säger redaktionschefen Delgado, att mer kommu- nikation i en aggressivare marknadsföring kanske är ett starkare argument för den rekordartade försälj- ningen förlaget noterat under  
 2000-talet. 
  Man bear- betar bokhandeln och kan se tillbaka på en 400 procentig försäljningsökning under de senaste fem åren. År 2000 ökade man sin försäljning med 67 pro- cent, medan de tre följande årens ökning hamnade kring 30 procent jämfört med året innan, vilket indikerar att enbart den sänkta momsen (som sänktes från 25 till 6 procent år 2002) inte hade den absolut avgörande betydelsen för kartböckernas rekordsiffror. 
 – Jag har inga siffror på att momsen spelat någon 
 60 
 Vi har sluppit friställa folk 
 särskild roll, men det känns som om även vi inom kartområdet har gynnats av de sänkta momssatserna. Längre är så vågar jag inte dra mina slutsatser. 
 På Liber arbetar cirka tjugo personer med kartor. Bokhandeln är förlagets stora kund och man säljer sin världsatlas i 20 000 exemplar per år. Även KAK:s bilatlas är en väletablerad storsäljare, om än ej riktigt i klass med motormännens dito som utkommer via Kartförlaget. 
 Både Kartförlaget och Liber har lagt ner mycket krut på elektroniska kartor. 
 – Men  
 cd-produktion 
  och elektroniska kartor går trögt och hittar inte direkt till konsumenten. Tryckta produkter har än så länge ett större värde, säger Delgado. Men att gå så långt som att momsen spe- lat en avgörande roll vill hon inte. 
 Om man bortser från Kartförlaget och Liber, som i princip är de enda förlag som sysslar med tillverkning av kartböcker, är momsfrågan av ytterligt marginell art. På Bonniers uppger man att den ringa utgivning av kartböcker man ger ut inte krävt någon närmare analys och på  
 ICA-förlaget 
  pratar man om en mark- nad där alla ger ut en världsatlas från och till och där det råder priskrig hela tiden. 
 Med andra ord: priset på en karta verkar inte kunna jämföras med priserna på böcker och tidskrif- ter. Kartförlagen har inte behövt banta ner verksam- heten efter momssänkningen och för sjöfolk och fjäll- vandrare är kartan inte sällan ett måste som får kosta vad den kostar. 
 HANS WIGSTRAND 
 Berger är frilansjournalist och redaktör för Bokpriskommissionens tryckta rapporter. 
 62 
 TVÅ ÅR MED LÄGRE MOMS FÖR ALLA TIDNINGAR 
 Populärpressen hjälper invandrare 
 Statsmakten ska inte fatta beslut om publi- cistiskt innehåll, skrev Brooks. Han är en av flera kända publicister som framfört sitt ogillande av moms på läsning i allmänhet och orättvisa momssatser mellan dags- och vecko- press i synnerhet. 
 Så vad är de drivande redaktörernas åsikt idag, när den sexprocentiga momsen verkat Peterson drygt två år? Rättvisa har skipats, säger re- daktörerna på de populärkulturella veckotid- ningarnas redaktioner. Vår status har lyfts. Det är rentav så att många invandrare snabbare tar sig in i det svenska samhället tack vare den numera billigare populärpressen? 
  
 N 
 är momssänkningen trädde i kraft år 2002 var annonskonjunkturen för tid- ningar och tidskrifter i botten. Fortfa- rande plågas många facktidningar av att annonsörerna inte bildar kö med sina 
 pengabidrag när arbetslivet stöpts om med Internet och intranät som länkar när nya tjänster ska utlysas. 
  
 – 
  
 Men antagligen överlevde många tidskrifter tack vare momssänkningen, hävdar King, VD för Sveriges Tidskrifter. Och populärpressen har fått ett lyft; läsandet i landet håller ställningarna gente- mot tittandet och Internet. 
  
 Själv trodde han länge att ny teknik skulle göra att de unga läsarna övergav papperstryckta alster. Men där fick han fel. Om den sänkta momsen gjort att tidningen blivit billigare och utgör skälet till att de unga läser vidare, vill han i skrivande stund låta vara osagt. Ty svenska folket är ett läsande folk, precis som det finländska folket. 
 Mycket beror på att Sverige har en djup folkrörel- setradition, säger han. 
  
 – 
  
 Få länder har så mycket organisationstidskrifter som vi. 
  
 Organisationstidskrifter och dagstidningar undan- 
 togs tidigare från den  
 25-procentiga 
  momssatsen, vil- ket är skälet till många publicisters missnöje. Varför ska staten, genom olika momssatser, bestämma vilken typ av innehåll i tidningar som ska beskattas och inte? Varför ska dagstidningen betraktas som vikti- gare än veckotidningen? Så här säger Gentry, chefredaktör på Hemmets Journal, och en av pådri- varna till att momsen sänktes till sex procent för alla tidningar: 
  
 – 
  
 Kvällstidningarna startade sina bilagor för  
  
 25–30 
  år sedan. De började skriva om sånt som veckotid- ningen ägnade sig åt. Varför det är nyttigt att cykla till exempel. Men för sina bilagor betalade de dags- pressens sex procent i moms. När vi i veckopressen skrev om att det var nyttigt att cykla tvingades vi be- tala 25 procent i moms. Det var hårresande orättvist. 
 Nu är rättvisa skipad och familjetidningarna har fått en statushöjning. Det som nu återstår är en an- nan orättvisa, reklamskatten, säger Boyd. 
 Tre stora medieföretag har hetast drivit moms- frågan;  
 Aller-koncernen, 
 ICA-förlaget 
  och Egmont AB (Diaz som bl a ger ut Hemmets Journal och sysslar med berättelser via tidningar och  
 tv-produk- 
  tioner). På den gemensamma sajten rattvismoms.nu, skriver Roach VD Collins: 
 Vi lovade att våra läsare skulle få en billigare tid- ning om momsen sänktes till sex procent. För våra tidningar innebar detta att en helårsprenumeration blev 120 kronor billigare och varje lösnummer kos- tade tre kronor mindre. Det har vi levt upp till. 
  
 Aller-koncernens 
  tidningar läses varje vecka av 2,4 miljoner människor. Här finns Femina, Årets Runt och Svensk Damtidning, men även tidningar om bi- lar, båtar och fotografi. Sammanlagt läser 3,8 miljo- ner människor koncernens tidningar någon gång un- der ett år, berättar Le. 
  
 – 
  
 Generellt ökar läsandet av tidskrifter. Och det gäller alla åldersgrupper; även den svårflirtade yngre läsarskaran har ökat. 
  
 63 
 Populärpressen hjälper invandrare 
 Vad läser en  
 Allers-VD 
  helst själv, Antik  Auk- tion eller Fiskejournalen? 
  
 – 
  
 Svensk Damtidning. Nu när det varit bröllop i Danmark... Högskolan i Kalmar gjorde en undersök- ning som kom fram till att invandrare läste våra tid- skrifter mer än dagstidningar. Genom dem introdu- cerades de i svenska seder och bruk. Via Roach fick de läsa om vanligt svenskt liv, hur människor tänker, hur allting fungerar i landet. Bättre introduktion i en ny kultur är det svårt att få. 
  
 Sedan 1994 har Hemmets Journal regelbundet skickat tidningen till Rosengård i Malmö, där den används i svenskundervisningen för invandrare. Den begripliga vardagssvenskan i tidningen har varit ett verktyg för den svenske platschefen som håller i verk- samheten i området. 
 1999 gjordes en statlig utredning som kom fram till att 42 procent invandrare och 36 procent svenskar varje vecka läser veckotidning. När det gällde dags- tidningen var siffrorna ungefär de omvända; svensk- arna läste mer dagstidning är invandrarna. 
 Så såg det ut före momssänkningen. När publicis- terna gick till attack mot orättvisan anfördes konkur- rensskäl inför politikerna. Momssatsen ska vara lika, oavsett tidning och publicistiskt innehåll. I Europa är det bara Irland som har olika momssats när det gäller dagstidningar och veckopress. 
  
 – 
  
 Skälen är religiösa. Veckotidningar anses syndiga, berättar Le. 
  
 I England har man ingen moms på läsning. Även Frankrike och Tyskland har små momssatser, men man gör ingen skillnad på dagstidningar och popu- lärpress. Så är det i de flesta europeiska länder och Le kallar det det enda rimliga. 
  
 – 
  
 Tänk om engelsmännen haft olika momssatser på dagstidningen Financial Times och veckotid- ningen The Economist, båda seriösa och välrenom- merade affärstidningar? Vem ska avgöra var ordet är finast, i Dagens Industri eller i Allers? 
  
 64 
 Populärpressen hjälper invandrare 
 På  
 ICA-förlaget 
  säger marknadsdirektören Curtis att han gärna ser att reklamskatten tas bort. Han ansvarar för sex facktidningar, som i huvudsak går till företag. 
 – För dem är momsen ointressant. Men det sker en ständig avstämning och naturligtvis innebär ett lägre pris stor effekt på lång sikt. 
  
 Aller-koncernens 
  välkände mediaprofil Whitaker, som gick ur tiden för några år sedan, brukar vara den person alla hänvisar till när det gäller kampen mot moms på tidningar. Ståhl ville ha bort momsen redan på  
 1980-talet. 
  Tre decennier senare kan man konsta- tera att påhittigheten att komma undan momsen på sina håll varit enastående. 
 Eller som publicisten och gamle etikkommissionä- ren Heath uttryckt det: Ålandsjippot (trycker man sin tidning på Åland kommer man un- dan momsfakturan) och medlemskap i stället för prenumerantregister (organisationstidningar hade lägre moms före den nya momsordningen), visar prov på en tänkvärd tes: de styrda har alltid fler vägval än de styrande. 
 Johnson, DN:s förre chefredaktör, har också pekat ut den nya gratiskulturen, på nätet och bland tidningar, som ett modernt argument att av- styra orättvisa momssatser. 
 HANS WIGSTRAND 
 65 
 GRÅKALL FEBRUARI, MEN..... 
 Den årliga rean – bokhandelns köpfest 
 P Brooks 
  
 I 
 den gråkalla februarikvällen ligger gatorna tomma. Men utanför bokhandeln ringlar köerna redan innan portarna slås upp vid midnatt. Hundratals boksugna kunder trotsar det ovänliga vädret och inväntar chansen att vara tidigt ute för att komma 
 åt godbitarna på årets bokrea. De som inte är lika kvällspigga kommer i stället tidigt morgonen därpå. Ingen bokhandlare med självaktning öppnar senare än klockan sju den första readagen. 
 Föreställningen om att Marsh skulle ha tappat sin lockelse kommer åter på skam. Trots negativa ton- gångar bland kulturarbetarnas förståsigpåare kommer kunderna i långa banor, för att spendera miljontals kronor medan reaböckerna fortfarande upplevs som färska fynd. 
 Historiska anor 
 Den årliga bokrean är egentligen en kvarleva från en svunnen tid. Kommissionssystemets tid, då böckerna i bokhandeln ägdes av förlagen, och förläggarna inte bara bestämde vem som skulle få handla med böcker, utan också vilket pris konsumenten skulle betala. 
 När förlagens lager växt sig för stora togs de ut på rea. Enligt dåtidens affärsregler fick detta inte ske förrän böckerna var minst fem år gamla. På  
 1930-talet 
  kortades tiden till fyra år. Då upplevdes det säkert som en dramatisk förändring. Idag är det mer sensa- tionellt om en bok hunnit fylla tre år innan den dy- ker upp i reakatalogerna. 
 Från början framställde vart och ett förlag sin egen katalog. Inte varje år, men de år de hade nå- got att rea. Efter hand började förlagen slå sig sam- man för att spara både produktions- och distribu- tionskostnader. 1940 samlade den gemensamma katalogen åtta förlag, och 1945 hade skaran växt till 14. Bonniers valde dock att stå utanför, och det dröjde till 1973 innan hela reautbudet samlades i en katalog, producerad av BMI (Bokbranschens Marknadsinstitut, ett tidigare branschägt nu privat 
 företag som sysslar med katalog- och matrikel- utgivning). 
 Kedjorna tar över 
 Men lyckan blev kortvarig. De framväxande kedjorna upptäckte snart att rean var en högintressant aktivitet där det gällde att profilera sig mot konkurrenterna. 
 Först ut att exploatera denna idé i stor skala var Dodson, vars katalog snabbt var uppe i en upplaga på ett par miljoner exemplar som spreds till alla hushåll i medlemsbokhandlarnas upptagningsområden. Till- sammans med de effektivitetsvinster som kom av ge- mensamma (centrala) inköp, och enhetlig hantering, prismärkning och ämnessortering, gjorde den kraft- 
 fulla reklamen bokrean till en kommersiell kedjesuccé. Andra kedjor inspirerades naturligtvis av May framgångar, och sedan flera år distribueras kataloger i 
 stora upplagor också från Akademibokhandeln, JB- Gruppen och Ugglan. Dessutom gör BMI fortfa- rande en katalog som används av bokhandlare som inte ingår i någon kedjekonstellation. Till detta kom- mer omfattande reklam från varuhus och stormark- nader. Många hushåll får alltså reareklam från flera olika håll. 
 Inte bara rester 
 I det fackbokhandelsavtal som reglerade ramarna för förhållandet mellan bokhandel och förlag från den 1 april 1970, då kommissionssystemet upphörde och de fasta bokpriserna försvann, och fram till 1991/92 då avtalet efter många modifieringar slutgiltigt gick ur tiden, var bokhandlarna garanterade att få välja bland förlagens reautbud innan varuhusen fick chans att göra sina inköp. Detta bidrog till framväxten av de omdiskuterade tilltrycken under  
 1980-talet. 
  Efter- som det inte fanns så mycket böcker kvar för varuhu- sen att erbjuda i rean när bokhandeln tagit sitt, be- ställde de specialupplagor av titlar som förväntades kunna sälja i stora antal under rean. 
 66 
 Den årliga rean – bokhandelns köpfest 
 Idag spelar tilltrycken en viktig roll även för den gängse bokhandeln. Efter några misstag som fick stor publicitet i mitten på  
 90-talet, 
  då tilltrycken hade avsevärt sämre kvalitet i papper och bindning än ori- ginalutgåvorna, är förlagen idag noggrannare med att upprätthålla utförandet, eller att tydligt informera om när avvikelser från originalet ägt rum. Tilltrycken skapar en möjlighet att saluföra böcker som inte på flera år ingått i det ordinarie sortimentet, och ger konsumenterna tillgång till böcker som annars bara skulle ha funnits på bibliotek eller i antikvariat. Detta gäller såväl illustrerade fackböcker som diktsamlingar och romaner, inte minst klassiker. 
 I några fall har dock tilltryck av samma böcker år efter år skapat en enformighet som gjort kritikernas invändningar förståeliga och motiverade. 
 Svåröverblickat utbud 
 Kedjornas framgångar och stora aktivitet i samband med rean har gjort det svårt för konsumenten att få en samlad bild av hela reautbudet. Inköpen till rean påbörjas redan innan den närmast kommande har startat (reaböcker som säljs i februari år 1, har till stor del beställts redan i början på år 0). Ett viktigt skäl till detta är att kedjorna vill vara tidigt ute för att kunna köpa ut hela restupplagor, så att de kan fylla sina kataloger med böcker som konkurrenterna inte har i sina sortiment. Det finns alltså ingen samlad redovisning av alla titlar som ingår i årets rea. BMI- katalogen, som av tidningen Svensk Bokhandel ut- nämnts till den fylligaste katalogen, innehåller ju bara de titlar som förlagen har anledning att annon- sera sedan kedjorna tagit sitt. 
 Den årliga bokrean är i allt väsentligt fortfarande förlagens rea. De får en chans att tömma sina lager på svårsålda exemplar, och som sagt att komplettera detta med tilltryck av böcker som förväntas sälja i stora antal till reducerat pris jämfört med tidigare ut- gåvor. Till detta kommer mindre antal av böcker som 
 bokhandlarna gallrat ur sina egna lager. Böcker som de missat vid den årliga returen, eller för vilka de inte haft returrätt. Butiksdatoriseringen har gjort det möj- ligt för bokhandlarna att lättare identifiera de verkliga hyllvärmarna. 
 Hundratals miljoner 
 Under 1980 och  
 90-talet 
  växte den totala reaförsälj- ningen i stort sett varje år i takt med att kedjorna, varuhusen och stormarknaderna ökade och förfinade sina insatser för att göra rean till ett stort jippo. Så är till exempel nattöppet första readygnet idag mycket vanligare än det var för tio år sedan. Sänkningen av bokmomsen från den 1 januari 2002 bidrog till att försäljningen under det årets rea ökade med  
 15–20 
  procent jämfört med året innan. De två följande årens reor har visat avsevärt beskedligare ökningstal. För rean 2004 redovisar flera handlare till och med en minskning jämfört med året innan. En erfarenhet som få har behövt göra under de senaste tio till 15 åren. 
 Den årliga bokrean är av nästan lika stor betydelse för handeln med allmänböcker som julhandeln. För- säljningen på rean står för cirka 15 procent av årsom- sättningen på böcker för en typisk allmänbokhand- lare. Mer för de små än för de större bokhandlarna. Curtis är därför viktigare för May butiker än för JB- Gruppen eller Akademibokhandeln. För KFs stor- marknader svarar rean för över 40 procent av bok- försäljningen, och rean är det största jippot för COOPs specialvaror under första halvåret. 
 Marginalen är något lägre än på den ordinarie för- säljningen, det vill säga 35 till 40 procent. Eftersom böckerna är billiga innebär det färre bidragskronor per exemplar. Med sin intensitet, stora volymer ska in i butiken och ut igen på kort tid, drar rean givetvis en del extra kostnader. Men de är enkelt burna, då in- täkterna är stora. Den totala reaförsäljningen, räknat i konsumentpris, exkl moms, torde vara cirka  
 350–400 
  Mkr (2004). 
 68 
 För den växande näthandeln är rean av mindre be- tydelse. En del av deras affärsidé är ju att sälja böcker utan att lagerhålla dem. När det blir readags är stora delar av sortimentet redan slut hos förlagen och alltså oåtkomligt för näthandlarna. Det hindrar inte att dessa har speciella aktiviteter i samband med rean, för att vara med och dela på konsumenternas bok- inköpskronor. Nätet kan också användas som kanal för förhandsbeställningar till bokhandeln, vilket effektiviserar den hanteringen. Något som till exem- pel Akademibokhandeln utnyttjar. 
 För förlagen är rean som redan påpekats ett väl- kommet tillfälle att lätta på trögrörliga delar av lagret. Ekonomiskt är dock betydelsen mindre än för detalj- handeln. För Svenska Förläggareföreningens medlem- mar utgjorde reaböcker 2003 omkring 200 Mkr av försäljningen, mindre än 10 procent av totalen, och marginalen är per definition sämre än på ordinarie försäljning. 
 Reastarten är helig 
 Datum för reastarten fastställs av Svenska Bokhand- lareföreningens styrelse, och respekteras av all detalj- handel. Reans ställning i handeln med böcker vårdas av alla inblandade. Det faktum att alla som handlar med böcker påbörjar den stora årliga realisationen samma dag bidrar till unika marknadsföringsmöjlig- heter. Det mediala intresset är fortfarande stort. Tid- ningarna skriver om rean, kvällstidningarna gör pris- jämförelser mellan katalogerna, och lokala radio- och  
 tv-kanaler 
  bevakar starten. Den bokintresserade all- mänheten har också lärt sig när rean äger rum och vilka möjligheter till goda affärer som då bjuds. En- ligt både Bokia och Åhléns lockar rean köpare för vilka detta är årets enda bokinköpstillfälle. Detsamma torde gälla även andra handlare, vissa kunder ser man bara till i samband med rean. 
 Tidpunkten för reastarten har varit omdiskuterad. Somliga menar att med sin placering i slutet på fe- 
 Den årliga rean – bokhandelns köpfest 
 bruari blir tiden för knapp mellan jul och rean för att arbeta med nyheter eller ordinarie backlist. Och tiden efter reaavslutningen (slutet av mars) fram till som- maren är också kort. Det är dock svårt att hitta nå- gon, både bland förlagsfolk och bland handlare, som skulle våga ta risken att flytta rean mer än någon vecka hit eller dit i slutet på februari. Man ändrar inte ett vinnande koncept, och Marsh har en status som gör handlare och leverantörer i andra branscher avundsjuka. 
 Grammofonbolagen har de senaste åren försökt att åstadkomma en gemensam rea, men hittills har man inte lyckats komma i närheten av bokrean med avse- ende på försäljningsvolym eller publicitet. Det beror nog inte bara på att musikförsäljningen totalt haft en ogynnsam utveckling de senaste åren. Det tar åratal att etablera en detaljhandelsinstitution. 
 En nordisk företeelse 
 I de andra nordiska länderna reas böcker ungefär på motsvarande sätt som i Sverige, fast i Finland startar man några veckor tidigare. 
 I England och USA däremot är rean ett okänt be- grepp. Där säljer förlagen sina restlager (remainders) till företag som specialiserat sig på handel med billiga böcker. Somligt når sedan marknaden genom remain- derbokhandlar, medan annat säljs genom den regul- jära bokhandeln, som har mer eller mindre perma- nenta lågprisavdelningar. 
 Remainders på engelska säljs också via bokhandlar i andra länder, särskilt illustrerade fackböcker. Expor- ten av remainders från framför allt England är bety- dande. 
 Detta sätt att sälja restlager lockar inte svenska ak- törer. Bokhandlare och förläggare är rörande överens om att den svenska reamodellen är ett effektivare sätt att prångla ut förlagens felsatsningar. Den draghjälp som publiciteten kring den gemensamma rean ger, kan inte åstadkommas på annat sätt, tror man. 
 69 
 Den årliga rean – bokhandelns köpfest 
 Fyndens tid är inte förbi 
 Enligt somliga bedömare i media är det inte längre lika lätt att göra fynd på rean som det var förr (på  
 1950-talet 
  eller så). Det är sant när det gäller dem som jagar dammiga förstaupplagor av svensk skönlit- teratur, särskilt häftade och oskurna böcker. När karenstiden för rea var fem år fanns det fler glada överraskningar i utbudet än vad det gör nu för tiden. Förlagen hade också sämre ordning på sina lager förr, så godbitar kunde bli liggande bortglömda länge innan de såg readagens ljus. 
 Nu har förlagen bättre ordning på sin lagerredovis- ning, de följer månatligen varje titels försäljnings- utveckling. Förstaupplagesamlandet är mindre ut- brett än förr. Det finns alltså massor av människor som inte bryr sig om förstaupplagor, utan för vilka chansen att köpa böcker billigt alltid är välkommen. Därtill kommer att handeln med fackböcker är mer omfattande och viktigare än handeln med skönlitte- ratur. Barnfamiljer tillhör inte vår tids ekonomiska vinnare. Barnböcker på rea är därför en möjlighet att fylla på hyllorna i barnkammaren som inte ska för- ringas. 
 Även om rariteterna i bibliofil bemärkelse alltså är svåra att hitta, talar försäljningsvolymerna och kund- tillströmningen för att utanför kulturjournalisternas skara finns det fortfarande många människor som tycker att rean är ett gyllene tillfälle att köpa böcker. Mycket böcker. 
 Reans framtid 
 Bokbranschens aktörer är som framgått väldigt över- ens om att den årliga rean är en institution att värna. Marknadens och medias intresse är trots vissa kritiska inslag av stor betydelse för att åstadkomma den stora bokhandelsfesten i  
 februari–mars. 
  
 Ändå kan man inte låta bli att undra om inte räds- lan för förändringar är väl stark. Ingenting varar för evigt, och rean har som sagt ändrat karaktär om man 
 ser över flera decennier. Litet kreativitet och experi- mentlusta skulle säkert inte skada. 
 Risken finns också att branschen själv tar kål på sitt guldägg, genom alltför flitigt återkommande med gamla säljsuccéer bland tilltrycken och genom som- mar- och höstreor. Pocketböcker erbjuds snart fyra till priset av tre oftare är de säljs till fullpris. Många förväntade storsäljare erbjuds till extrapris redan på utgivningsdagen. Om kunderna vänjer sig vid att ald- rig behöva betala fullt ordinarie pris för en bok kan rean snart ha spelat ut sin roll. Den skärpta konkur- rensen i detaljhandeln kan alltså vara ett hot mot den årliga rean. 
 P JONAS SJÖGREN 
 P Brooks är civilekonom med erfarenhet från för- lags- och bokhandelsbranschen. 
 70 
 STATENS KULTURRÅD 
 Om läsning – mer eller mindre? 
  
 F 
 örmågan att läsa och att uttrycka sig har en stark koppling till inflytande, demokrati, kunskap och förströelse. Denna traditio- nella folkbildningsidé har inte alltid varit och är inte heller idag alldeles självklar. 
 I en tid innan folkbildningstanken fått fast förank- ring fanns en uppfattning att läsandet kunde vara ris- kabelt. I synnerhet kvinnors läsande kunde rent av vara fördärvligt. En vanlig illustration av denna före- ställning är historien om Campbell, som av vissa ansågs ha blivit galen av allt romanläsande. 
 I dag utmanas idén om läsandet som något i sig själv gott av en generation som inte nöjer sig med att låta sig ledas genom en berättelse av en författare från första sidan i en bok till den sista, utan som själva vill ta kommando över fiktionen. Detta yttrar sig exempel- vis i företeelser som  
 fan-fiction 
  och rollspel. På nätet finns hundratusentals berättelser som skrivits, framför allt av ungdomar, som fortsättningar på redan skapade fiktioner. Dessa egentillverkade historier utgår inte nödvändigtvis från böcker utan lika gärna från  
 tv-se- 
  rier, manga och dataspel. Gränserna mellan producent och konsument, avsändare och mottagare suddas ut. 
 Vi lever i en brytningstid är en sliten fras, men frågan är om den inte är adekvat att använda om den situation som vi befinner oss i just nu beträffande läs- ning. Kulturrådets förre chef Jacobs formule- rade detta förhållningssätt i en intervju i  
 Ikoner  
 1999:3 på följande sätt: 
 Att Läsa bok kommer att bli ett starkt klass- kiljande moment i framtiden. De som kan läsa 300 sidor utan bilder och rubriker, hålla tex- ten, ta den till sig, skapa en egen bild och ett eget innehåll av den och möjligen t.o.m. om- sätta den i egna anteckningar, är de som kom- mer att förstå vad allting går ut på. 
 Det kommer att finnas de som kan läsa och de som kan utnyttja sin förmåga att läsa. Och så långt vi kan 
 blicka framåt i tiden kommer det dominerande sam- hällssystemet att vara textbaserat. Jacobs hade antagligen helt rätt: Att läsa och förstå och själv formulera sig kommer att vara avgörande för den uppväxande generationens möjligheter att påverka sin individuella levnadsbana och det samhälle de kom- mer att leva i. 
 Det finns alltså ett starkt samhällsintresse av att undersöka läsandet – och i synnerhet barns läsande. Många olika institutioner och myndigheter ställer frågor om läsandet. 
 Men vad är det vi vill använda läsvaneundersök- ningar till? Vad vill vi ha reda på egentligen? Och var- för vill vi ha reda på det? I dag handlar det uppenbar- ligen inte om att mäta läskunnighet. Det handlar om att läsa böcker. Och eftersom man i de ursprungliga undersökningarna betonade att det gällde all läsning (av böcker, utom viss läsning) kan man läsa mellan raderna att läsning av böcker a priori uppfattas som läsning av skönlitteratur. 
 När bokmomsen sänktes den 1 januari 2002 ökade intresset för svenska folkets läsvanor. Statens kultur- råd, som är en av de aktörer som finansierar läsvane- undersökningar, har uppfattat att de olika undersök- ningar som genomförs lämnar olika och delvis mot- stridiga resultat. För att granska detta förhållande närmare har en kommenterade jämförelse av läsvane- undersökningar genomförts. Denna finns i sin helhet i rapporten  
 Om läsning – mer eller mindre. En kom- menterande jämförelse av fem läsvanestudier  
 på Kultur- rådets webbsida  
 www.kulturradet.se 
  
 Det finns flera skäl att granska läsvanestudierna. En orsak är att det inte minst i dagspressen påstås att läsandet har minskat drastiskt. En närmare studie av de olika undersökningarna visar emellertid att det inte går att dra alltför säkra slutsatser. En annan orsak är att barns och ungdomars läsande är allt mer varie- rande och att de frågor som ställs inte täcker in alla former för läsande. Vidare är samhällets insatser när 
 71 
 Om läsning – mer eller mindre? 
 det gäller läsande, genom bibliotek, skola och andra instanser som arbetar läsfrämjande, mycket omfat- tande. Det finns därför ett särskilt intresse att följa utvecklingen av läsandet, inte minst när det gäller barn och unga. Kulturrådet har i uppdrag att följa och analysera läsvanor och har därför ett starkt in- tresse av att det finns tillförlitliga undersökningar. 
 Resultaten från de fem olika läsvaneundersök- ningarna – Kulturbarometern, Mediebarometern,  
 ULF-undersökningarnas 
  rapporter, Barnbarometern och  
 SOM-institutets 
  material – är svåra att jämföra, eftersom de ställer olika frågor, till olika stora urval med olika åldersintervall. De har också olika sätt att presentera sina resultat. Metoderna har varierat över tid inom en och samma undersökning. Några under- sökningar frågar t.ex. om all läsning, medan andra frågar enbart efter fritids- och nöjesläsning. 
 De fyra undersökningar som frågar hela befolk- ningen om de har läst en bok under det senaste året visar ett relativt samstämmigt resultat, nämligen att mellan 80 och 90 procent har läst en bok under det senaste året. Däremot är tendenserna över tid olika. Tre undersökningar anger att bokläsandet minskar, medan en undersökning anger att läsandet ökar. När det gäller frågor om bokläsning varje vecka skiljer sig resultaten åt betydligt mer. Den undersökning som uppger lägst andel bokläsare per vecka ligger på 35 procent, den högsta ligger på 60 procent. 
 Ser man till läsandet fördelat på kvinnor och män visar undersökningarna en något större överensstäm- melse, nämligen att gapet mellan mäns och kvinnors läsning visar en tendens att öka. 
 Även när det gäller barns läsning är resultaten skif- tande. Det finns undersökningar som tyder på att läs- ningen har haft en vikande trend under de senaste  
 10–15 
  åren, även om de allra senaste undersökning- arna tyder på att läsandet ökar.  
 Barnbarometerns  
 siff- ror om att de riktigt små barnens läsning minskat är tydligast på den punkten, men dess resultat är osäkra. 
 De något äldre barnens läsning tycks inte ha för- ändrats under samma period enligt  
 MedieSveriges  
 uppgifter om läsning det senaste året. Däremot verkar det högfrekventa läsandet ha minskat för såväl  
 9–14- 
  åringarna som  
 15–24-åringarna 
  enligt  
 Mediebaro- metern 
 . Övriga undersökningar visar inte samma tyd- ligt negativa trender. Beträffande lästiden visar  
 Barn- barometern  
 en påtaglig minskning för de minsta bar- nen som trots alla reservationer måste betraktas som en tydlig trend. Även för  
 9–14-åringarna 
  tycks lästi- den ha minskat från 1994 enligt  
 Mediebarometern 
 . 
 Även om andelen barn och ungdomar som läser tycks minska är inte tendenserna helt entydiga. Däre- mot förefaller lästiden minska. Men fler och bättre underbyggda undersökningar skulle behöva göras för att bekräfta detta. 
 För framtiden förefaller det viktigt att formulera frågor som täcker in olika typer av läsning. Om det inte är läskunnighet man vill mäta, utan ett kvalita- tivt läsande, måste frågeformuleringarna anpassas till detta. Läsning av debattinlägg på webbplatser som  
 sourze.se  
 och samhällsdiskuterande, månghundra- sidiga bokverk av Pittman borde vara lika intressant att mäta som läsning om Garcia, Jackson eller Gilbert. Det kanske skulle vara intressant att veta om en fjortonåring läser 100 dikter skrivna av andra fjortonåringar, som lagt ut dem på Internet eller dessa fjortonåringars representationer av Freeman verk. De frågor som borde ställas är om man har läst något, om det man har läst har varit fik- tion eller fakta, och i vilket format man har tagit till sig det lästa. Dessutom kan det vara minst lika viktigt att ställa frågor om eget skrivande för att mäta just den process som Jacobs beskrev, nämligen förmågan att läsa, bearbeta det lästa och själv formu- lera sig. 
 ERIK PEURELL 
 Statens kulturråd 
 72 
 Reservation 
 AV LEDAMÖTERNA KRISTINA AHLINDER, DAVID STANSVIK OCH  
 LARS-ERIK 
  LINDER 
 Svenska Förläggareföreningens, Nordiska föreningen för mindre förlags (NOFF) och Svenska Bokhandlare- föreningens ledamöter i bokpriskommissionen reser- verar sig härmed mot kommissionens skrivningar i avsnitten  
 Förord och sammanfattning  
 samt  
 Iakttagelser och slutsatser  
 i föreliggande rapport nr. 5. 
 Bakgrunden till vår reservation är att vi anser att kommissionens skrivningar, som bygger på SCB:s prisundersökningar, ger en felaktig bild av bokmoms- sänkningens effekter. Det är vår bestämda mening att genomslaget i konsumentledet är väsentligt starkare än vad som framgår av SCB:s mätresultat. Skillnaden mellan vår och SCB:s uppfattning om utvecklingen har en rad orsaker både på ett övergripande plan och i detaljer. Vi räknar med att få anledning att återkom- ma till detta i kommissionens slutrapport. I det föl- jande pekar vi på några av dessa centrala punkter i SCB:s mätmetoder som enligt vår mening leder till felaktiga resultat. 
 SCB använder Jenkins AB:s bokdatabas över nyheter som bas för det urval av titlar man prismäter. Bok- databasen innehåller en mycket stor mängd olika tit- lar inom flera olika litteraturkategorier, avsedda för olika marknader. Således innehåller basen  
 både  
 s k allmänlitteratur: barn- och ungdomsböcker, skönlit- teratur och fackböcker  
 och  
 läromedel, kurslitteratur etc. När SCB drar titlar ur basen grupperas dessa i tre kategorier: barn- och ungdomsböcker, skönlitteratur och facklitteratur. Inom gruppen facklitteratur ingår både fackböcker allmänlitteratur och läromedel/kurs- böcker. Denna sammanblandning av två så skilda utgivningsformer, avsedda för olika marknader och med helt olika förutsättningar gör att mätresultaten blir felaktiga. 
 SCB har sedan prismätningarna börjat använt sig av tre olika mätmetoder. Den första omfattade alla titlar i bokhandelns kataloger. Dessa mätningar jäm- fördes senare med mätning i butik då ett urval titlar ur Seeligs bokdatabas användes på det sätt som be- 
 skrivs ovan. Prisutvecklingen för fackböcker framstår då i den jämförelsen som kraftigare än vad den i verk- ligheten varit eftersom man i butiksmätningen också med all sannolikhet får med läromedel/kursböcker, vilka då inte är med i katalogmätningen. Den tredje mätmetod som SCB nu använder, s k hedonisk reg- ression, är enligt SCB en förfinad metod. Den fel- källa, som Seeligs bokdatabas och sammanbland- ningen av fackböcker och läromedel/kurslitteratur utgör, kvarstår dock vilket gör att även dessa mät- ningar leder till felaktiga mätresultat. Som tidigare påpekats försvåras situationen av att SCB, med hän- visning till gällande sekretessregler, inte får lämna ut listor över vilka titlar som prismäts. En kontroll från vår sida av hur omfattande sammanblandningen är låter sig inte göras. 
 SCB har valt att jämföra bokprisernas utveckling i förhållande till  
 KPI-utvecklingen, 
  vilken ju under se- nare år endast ökat med några procent. För bok- branschen ser kostnadsutvecklingen ut på ett annat sätt. Exempelvis har lönekostnaderna för tjänstemän i privat sektor tjänsteföretag, t ex förlag, och lönekost- naderna för detaljhandelssektorn, t ex bokhandeln, ökat med  
 3-4 
  % per år. Alltså betydligt mer än KPI. Lönekostnaderna är tillsammans med papperspriser och lokalhyror den största kostnadsposten för förlag och bokhandel. Om hänsyn till den verkliga kost- nadsutvecklingen i bokbranschen togs skulle det innebära en skillnad i bokprisutvecklingen på ett par procentenheter, dvs. nära nog hela det utrymme som kommissionen i sin sammanfattning menar fattas för att resultatet skulle vara optimalt. 
 Bokpriserna hålls nere i enlighet med de utfästelser branschen gjort – det vet vi genom egna kontinuer- liga undersökningar och kontakter med förlag och bokhandlar och genom prismätningar tillsammans med TEMO – men det sker inom ramen för en dy- namisk utveckling som skall ses i ljuset av den kost- nadslättnad momssänkningen inneburit. Kostnads- 
 73 
 Reservation 
 lättnaden har bl. a lett till att utgivningen, och då sär- skilt fackboksutgivningen, ökat i variation och kvali- tet (ökad satsning på mera påkostade och redak- tionellt ambitiösa böcker) och det är också främst inom detta område som vår och SCB:s uppfattning om prisutvecklingen går mest isär. Den här beskrivna dynamiska effekten kan SCB uppenbarligen inte fånga in på ett tillfredsställande sätt vilket leder till att deras underlag också brister i jämförbarhet över tiden. 
 När kommissionen nu återigen väljer att i sina skrivningar endast redogöra för SCB:s mätresultat och inte väger in de viktiga och för slutsatserna helt avgörande synpunkter bokbranschens företrädare för fram, baserade både på noggranna analyser och på branschkännedom, har vi ingen annan möjlighet än att reservera oss. 
 Stockholm den 12 augusti 2004 
 Smith, Lewis och  
 JenkinsKommittédirektiv 
 Kommission för bokprisfrågor m m 
 Dir. 2002:2 
 Beslut vid regeringssammanträde den 10 januari 2002. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En kommission skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 ja- nuari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. Kommissio- nen skall verka för att åtgärden får fullt och bestå- ende genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter m m. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteratur- politiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. 
 Bakgrund 
 Åtgärder för litteraturen, läsandet och språket 
 Förbättrade villkor för litteraturen och läsandet är en av regeringen högt prioriterad fråga. Målet med sta- tens insatser på området är att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur, samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Särskild vikt läggs vid läsandets betydelse för barn och ungdo- mar. Av dessa skäl får folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel årligen del av statsbidrag i olika for- mer. Under 2001 uppgick insatserna på litteratur- området till drygt 240 miljoner kronor. Under fem- årsperioden  
 1997–2001 
  har området förstärkts med ca 65 miljoner kronor. 
 I budgetpropositionen för 2002 (prop. 2001/ 02:1, utgiftsområde 17) gör regeringen bedöm- ningen att de statliga insatserna har en avgörande betydelse för att förbättra villkoren för litteraturen och läsandet. Det finns dock vissa oroande tecken 
 på att läsandet minskar i olika grupper, särskilt bland yngre. I det läget är det viktigt att pröva flera olika vägar för att ytterligare förstärka och bekräfta de statliga insatserna. 
 Till de ytterligare åtgärder som regeringen bedö- mer behövs för att stimulera barns och ungdomars läsning, hör de särskilda insatser för litteraturen och läsandet som kommer att göras under utgiftsom- råde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen anvisar 15 miljoner kronor för ändamålet år 2002. Staten lämnar sedan 2001 också ett riktat och frivilligt statsbidrag till skolsektorn för personal- förstärkningar i syfte att nå en ökad måluppfyllelse. Denna satsning kommer under en femårsperiod att uppgå till sammanlagt 17 miljarder kronor. Rege- ringen bedömer att personalförstärkningarna bör komma att ge förbättrade förutsättningar för skol- biblioteksverksamhet och läsfrämjande arbete, särskilt i grundskolan. 
 Sänkt mervärdesskatt 
 Som ännu en åtgärd föreslår regeringen i budget- propositionen för 2002 att mervärdesskatten för böcker och tidskrifter sänks från 25 procent till 
 6 procent. Sänkningen av mervärdesskatten är ett komplement till andra litteraturpolitiska insatser och syftar till att öka läsandet i alla grupper. 
 Frågan om sänkt mervärdesskatt på försäljningen av böcker har diskuterats under lång tid och bl a varit föremål för återkommande riksdagsmotioner. Kultur- departementet har låtit analysera de kulturpolitiska konsekvenserna av en sänkt mervärdesskatt på böcker. Analysen har redovisats i en rapport hös- 
  
 ten 2000,  
 Kulturpolitiska effekter av en eventuell sänk- ning av bokmomsen (dnr Ku2000/ 3371) 
 . Där dras 
  
 bl a slutsatsen att en mervärdesskattesänkning förut- sätter, för att bli kulturpolitiskt effektiv, att förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och andra aktörer på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de tro- 
 75 
 Kommittédirektiv 
 liga omedelbara prissänkande effekterna av en skatte- sänkning blir bestående. 
  
 I propositionen  
 Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. (prop. 2001/02:45)  
 föreslår rege- ringen att skattesatsen vid omsättning, gemenskaps- internt förvärv och import av böcker, broschyrer, häf- ten, tidningar, tidskrifter, däribland kulturtidskrifter som inte redan är undantagna från mervärdesskatt, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, no- ter och kartor samt vissa program och kataloger sänks från 25 procent till 6 procent fr o m den 1 januari 2002. Detsamma föreslås även gälla omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av inspelade kassettband eller annat tekniskt medium, som i tal återger innehållet på en sådan produkt. Den reduce- rade skattesatsen föreslås dessutom gälla för andra va- ror som genom teckenspråk, punktskrift eller på lik- nande sätt gör skrift eller annan information tillgäng- lig för personer med läshandikapp. Följdändringar föreslås vidare i reglerna om beskattningsunderlag vid sådan förenklad marginalbeskattning som tillämpas i handel med begagnade varor. 
  
 Regeringen fäster stor vikt vid att en sänkt mervär- desskatt verkligen får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter för att skattesänkningen skall vara motive- rad. På motsvarande sätt måste även konsumentpriset på bilderböcker, rit- och målarböcker för barn, noter och kartor, broschyrer och häften m m påverkas för att skattesänkningen i denna del skall anses motiverad. 
 Företrädare för den svenska bokbranschen har i en skrivelse till Kulturdepartementet uttalat sin vilja och avsikt att vid en sänkning av mervärdesskatten på böcker låta prissänkningen gå vidare till konsument. Regeringen aviserade i propositionen sin avsikt att dessutom tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter den 1 januari 2002 för de varor som omfattas av den sänkta mer- värdesskatten. 
 Riksdagen har den 12 december 2001 bifallit re- geringens förslag om en sänkning av mervärdes- skatten på böcker och tidskrifter m m från 25 pro- cent till 6 procent (bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/ 02:122). Genom dessa direktiv tillsätts den i prop. 2001/02:45 aviserade kommissionen. 
 Prisundersökningar 
 Statens kulturråd har fr o m 1999 ett utvidgat upp- drag att följa utvecklingen på litteratur- och kultur- tidskriftsområdet genom att utveckla, framställa och presentera statistik (prop. 1997/98:86, bet. 1997/ 98:KrU15, rskr. 1997/98:240). 
 Uppdrag ges också särskilt till Statistiska Central- byrån att löpande förse kommissionen med relevanta uppgifter om och analyser av prisutvecklingen på böcker och tidskrifter. 
 Uppdraget 
 Kommissionen skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 januari 2002, då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. 
 Kommissionen skall verka för att åtgärden med sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genom- slag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattas av skatte- sänkningen. Det ankommer på kommissionen att från denna utgångspunkt inhämta och bearbeta upp- gifter som kan belysa prisutvecklingen, för i första hand böcker och tidskrifter. Förändringar i konsu- mentpriserna skall analyseras och en bedömning gö- ras i vad mån dessa förändringar kan relateras till mervärdeskattesänkningens genomslag på konsu- mentpriset. 
 Kommissionen skall bidra till konsumentinforma- tion om den sänkta mervärdesskatten på böcker, tid- skrifter m m, liksom om den löpande prisutveck- 
 76 
 lingen på dessa varor och om kommissionens arbete i övrigt. 
 Därutöver skall ett mål för kommissionens arbete vara att läsandet ökar i alla grupper, vilket också är ett uttalat litteraturpolitiskt syfte med den sänkta mer- värdeskatten på böcker och tidskrifter. Det ingår i kommissionens uppdrag att redovisa hur målet har uppnåtts. Kommissionen skall även i övrigt redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mer- värdesskatten som ett komplement till andra insatser för litteraturen, läsandet och språket. 
 Det ingår i uppdraget att vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av kommissionens granskning. Kommissionen skall därvid särskilt ta hänsyn till vad som anges i 14 § kommittéförord- ningen (1998:1474) i fråga om kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. 
 Arbetsformer och redovisning 
 I kommissionen skall bl a företrädare för förlag, tid- skrifter, bokhandeln, bibliotek, författare och läsare ingå. Även berörda myndigheter som Statens kultur- råd, Statistiska Centralbyrån och Konsumentverket skall beredas plats. Kommissionen skall slutligt redo- visa sitt uppdrag i en rapport senast den 20 december 2004. Delrapporter skall regelbundet lämnas under uppdragets löptid; senast den 30 juni 2002, den 
 20 december 2002, den 30 juni 2003, den 20 decem- ber 2003 resp. den 30 juni 2004. 
 Kommittédirektiv 
 Tilläggsdirektiv till Bokpriskommissionen (Ku 2002:01) 
 Dir. 2002:144 
 Beslut vid regeringssammanträde den 28 november 2002. 
 Ändrade tidpunkter för redovisning av uppdraget 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 10 ja- nuari 2002 tillkallade chefen för Kulturdepartementet en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 januari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent (dir. 2002:2). Kommissionen, som antagit namnet Scott sionen, skall enligt direktiven redovisa uppdraget slut- ligt i en rapport senast den 20 december 2004. Del- rapporter skall dessutom regelbundet lämnas under uppdragets löptid: senast den 30 juni 2002, den 20 december 2002, den 30 juni 2003, den 20 december 2003 resp. den 30 juni 2004. 
 Tidpunkterna för Bokpriskommissionens redovis- ning av uppdraget ändras, vilket innebär att Bokpris- kommissionen skall redovisa uppdraget slutligt senast den 28 februari 2005. Delrapporter skall lämnas Peterson uppdragets löptid: senast den 31 januari 2003, den 31 augusti 2003, den 31 januari 2004 resp. den 31 augusti 2004. 
 (Kulturdepartementet) 
 77 
 Statens offentliga utredningar 2004 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Ett nationellt program om person- säkerhet. Ju. 
  
 2. 
  
 Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 3. 
  
 Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. 
  
 + Bilagor. S. 
  
 4. 
  
 Förnybara fordonsbränslen. Nationellt mål för 2005 och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. M. 
  
 5. 
  
 Från klassificering till urval. En översyn av Totalförsvarets pliktverk. Fö. 
  
 6. 
  
 Översyn av personuppgiftslagen. Ju. 
  
 7. 
  
 Ledningsrätt. Ju. 
  
 8. 
  
 Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. U. 
  
 9. 
  
 Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Ku. 
  
 10. 
  
 Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. N. 
  
 11. 
  
 Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga  
  
 1–2 
  till Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 12. 
  
 Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. S. 
  
 13. 
  
 Samhällets insatser mot hiv/STI 
  
 – att möta förändring. S. 
  
 14. 
  
 Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska 
  
 styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Fi. 
  
 15. 
  
 Tolkförmedling. Kvalitet registrering tillsyn. Ju. 
  
 16. 
  
 Digital Radio. Ku. 
  
 17. 
  
 Turistfrämjande för ökad tillväxt. N. 
  
 18. 
  
 Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. Ju. 
  
 19. 
  
 Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 20. 
  
 Genetik, integritet och etik. S. 
  
 21. 
  
 Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. Ju. 
  
 22. 
  
 Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Ju. 
  
 23. 
  
 Från verksförordning till myndighets- förordning. Fi. 
  
 24. 
  
 Utlandstjänstens villkor. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. UD. 
  
 25. 
  
 Informera om samhällets säkerhet. Fö. 
  
 26. 
  
 Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. N. 
  
 27. 
  
 En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. U. 
  
 28. 
  
 Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. Fi. 
  
 29. 
  
 Tre vägar till den öppna högskolan. U. 
  
 30. 
  
 Folkbildning i brytningstid 
  
 – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. U. 
  
 31. 
  
 Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. UD. 
  
 32. 
  
 Informationssäkerhet i Sverige och internationellt – en översikt. Fö. 
  
 33. 
  
 Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens Sverige. Ju. 
  
 34. 
  
 Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 35. 
  
 Utan timplan – med målen i sikte. U. 
  
 36. 
  
 Reformerade egendomsskatter. Fi. 
  
 78 
  
 37. 
  
 Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. M. 
  
 38. 
  
 Alternativ för miljöbalkens prövnings- organisation. M. 
  
 39. 
  
 Nytt regelverk för marksänd digital- TV. Ku. 
  
 40. 
  
 Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. M. 
  
 41. 
  
 Totalförsvarets forskningsinstitut. En översyn. Fö. 
  
 42. 
  
 Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. U. 
  
 43. 
  
 Den könsuppdelade arbetsmarknaden. N. 
  
 44. 
  
 Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 45. 
  
 Nationaldagen – ny helgdag. Ju. 
  
 46. 
  
 Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. Ju. 
  
 47. 
  
 Näringslivet och förtroendet. + Bilagedel. Ju. 
  
 48. 
  
 Kategorisering och integration. Om föreställda identiteter i politik, forskning, media och vardag. Ju. 
  
 49. 
  
 Engagemang, mångfald och integra tion. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. Ju. 
  
 50. 
  
 Skolans ansvar för kränkningar av elever. U. 
  
 51. 
  
 Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. U. 
  
 52. 
  
 Samhällets behov av betaltjänster. N. 
  
 53. 
  
 Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. U. 
  
 54. 
  
 Handikappolitisk samordning 
  
 – organisation för strategi och genomförande. S. 
  
 55. 
  
 Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. Ju. 
  
 56. 
  
 E-tjänster 
  
  för alla. Fi. 
  
 57. 
  
 Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. UD. 
  
 58. 
  
 Försvarshögskolan. En översyn. Fö. 
  
 59. 
  
 Kvinnors organisering. Ju. 
  
 60. 
  
 Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. U. 
  
 61. 
  
 En översyn av Brottsoffer- myndigheten. Ju. 
  
 62. 
  
 Handla för bättre klimat – handel med utsläppsrätter  
  
 2005–2007, 
  m.m. N. 
  
 63. 
  
 Skatt på väg. Fi. 
  
 64. 
  
 Allmänna vattentjänster. M. 
  
 65. 
  
 En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. Fi. 
  
 66. 
  
 Egendomsskatter. Reform av arvs- och gåvoskatter. Fi. 
  
 67. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. M. 
  
 68. 
  
 Sammanhållen hemvård. S. 
  
 69. 
  
 Marknadsmissbruk. Fi. 
  
 70. 
  
 Tid och pengar – dela lika? 
  
 Bilaga 13 till Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 71. 
  
 Sexuell exploatering av barn i Sverige. S. 
  
 72. 
  
 Utsädeskontroll i förändring. Jo. 
  
 73. 
  
 Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 74. 
  
 Utlänningslagstiftningen i ett domstolsperspektiv. UD. 
  
 75. 
  
 Insyn och sekretess 
  
 – 
  
 i statliga företag 
  
 – 
  
 i internationellt samarbete. Ju. 
  
 76. 
  
 Godstransporter – noder och länkar i samspel. N. 
  
 77. 
  
 Snö, mörker och kyla. Fö. 
  
 78. 
  
 Byggnadsdeklarationer. Inomhusmiljö och energianvändning. M. 
  
 79. 
  
 Allt ljus på storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal? 
  
 Förslag till nationellt utvärderings- program. Ju. 
  
 80. 
  
 Kompletterande bestämmelser till den nya Bryssel  
  
 II-förordningen. 
  Ju. 
  
 81. 
  
 Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. Ju. 
  
 82. 
  
 Sluta strunta i EU 
  
 – 
  
 EU  
  
 2004-kommitténs 
  förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. SB. 
  
 83. 
  
 Hjälpmedel. + Lättläst, Scott och sammanfattning på teckenspråk. S. 
  
 84. 
  
 SWENTEC AB – för en nationell kraftsamling på svensk miljöteknik. N. 
  
 85. 
  
 Genomförande av direktivet om information och samråd. N. 
  
 86. 
  
 Var går gränsen? S. 
  
 79 
  
 87. 
  
 Ny reglering för transporter av farligt gods. Fö. 
  
 88. 
  
 Tobakskontroll i internationellt perspektiv. S. 
  
 89. 
  
 Verksamheten vid IMEGO AB. U. 
  
 90. 
  
 Bokpriskommissionens femte del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. Ku. 
  
 80 
 Statens offentliga utredningar 2004 
 Systematisk förteckning 
 Statsrådsberedningen 
 Sluta strunta i EU 
 – EU  
 2004-kommitténs 
  förslag till permanent bidragsgivning och utåt- riktad verksamhet. [82] 
 Justitiedepartementet 
 Ett nationellt program om personsäkerhet. [1] 
 Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. [7] 
 Tolkförmedling. Kvalitet registrering tillsyn. [15] 
 Brottsförebyggande kunskapsutveckling. [18] 
 Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. [21] 
 Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. [22] 
 Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens Sverige. [33] 
 Nationaldagen – ny helgdag. [45] Svensk kod för bolagsstyrning. 
 Förslag från Kodgruppen. [46] Näringslivet och förtroendet. + Bilagedel. 
 [47] 
 Kategorisering och integration. Om före- ställda identiteter i politik, forskning, media, och vardag. [48] 
 Engagemang, mångfald och integration. Om möjligheter och hinder för politisk jämlikhet. [49] 
 Ett utvidgat skydd mot könsdiskrimi- nering. [55] 
 Kvinnors organisering. [59] 
 En översyn av Brottsoffermyndigheten. [61] 
 Insyn och sekretess 
  
 – 
  
 i statliga företag 
  
 – 
  
 i internationellt samarbete. [75] Allt ljus på storstadspolitikens lokala 
  
 utvecklingsavtal? 
 Förslag till nationellt utvärderings- program. [79] 
 Kompletterande bestämmelser till den nya Bryssel  
 II-förordningen. 
  [80] 
 Ett steg mot ett enklare och snabbare skuldsaneringsförfarande. [81] 
 Utrikesdepartementet 
 Utlandstjänstens villkor. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. [24] 
 Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. [31] 
 Tillsyn för säkra varor och öppna marknader. [57] 
 Utlänningslagstiftningen i ett domstols- perspektiv. [74] 
 Försvarsdepartementet 
 Från klassificering till urval. En översyn av Totalförsvarets pliktverk. [5] 
 Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i Sverige och 
 internationellt – en översikt. [32] Totalförsvarets forskningsinstitut. 
 En översyn. [41] Försvarshögskolan. En översyn. [58] Snö, mörker och kyla. [77] 
 Ny reglering för transporter av farligt gods. [87] 
 81 
 Socialdepartementet 
 Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. 
 + Bilagor. [3] Patientskadelagen och läkemedels- 
 försäkringen – en översyn. [12] Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta 
 förändring. [13] 
 Genetik, integritet och etik. [20] Handikappolitisk samordning 
 – organisation för strategi och genom- förande. [54] 
 Sammanhållen hemvård. [68] 
 Sexuell exploatering av barn i Sverige. [71] Hjälpmedel. + Lättläst, Scott och 
 sammanfattning på teckenspråk. [83] Var går gränsen? [86] 
 Tobakskontroll i internationellt perspektiv. [88] 
 Finansdepartementet 
 Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till Långtidsutredningen 2003/04. [2] Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga  
 1–2 
  till Långtidsutredningen 
 2003/04. [11] 
 Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [14] 
 Långtidsutredningen 2003/04. [19] Från verksförordning till myndighets- 
 förordning. [23] Hyressättning av vissa ändamåls- 
 byggnader. [28] 
 Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till Långtidsutredningen 2003/04. [34] 
 Reformerade egendomsskatter. [36] Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till Långtidsutredningen 2003/04. [44] 
  
 E-tjänster 
  för alla. [56] Skatt på väg. [63] 
 En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. [65] 
 Egendomsskatter. Reform av arvs- och gåvoskatter. [66] 
 Marknadsmissbruk. [69] Tid och pengar – dela lika? 
 Bilaga 13 till Långtidsutredningen 2003/04. [70] 
 Migration och integration – om fram- tidens arbetsmarknad. Bilaga 4 till Långtidsutredningen 2003/04. [73] 
 Utbildningsdepartementet 
 Folkbildning och lärande med  
 ITK-stöd 
  
 – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. [8] 
 En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. [27] 
 Tre vägar till den öppna högskolan. [29] Folkbildning i brytningstid 
 – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. [30] 
 Utan timplan – med målen i sikte. [35] Lärare, forskare och läkare – 
 tre kompetenser i en befattning. [42] Skolans ansvar för kränkningar av elever. 
 [50] 
 Vem får vara med? En belysning av folkbildningens relation till icke del- tagarna. [51] 
 Bevara ljud och rörlig bild. Insamling, migrering – prioritering. [53] 
 Samspel och integration. Nationell organisation för deltagande i EU:s forsknings- och utvecklingsarbete. [60] 
 Verksamheten vid IMEGO AB. [89] 
 Jordbruksdepartementet 
 Utsädeskontroll i förändring. [72] 
 Kulturdepartementet 
 Bokpriskommissionens fjärde delrapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. [9] 
 Digital Radio. [16] 
 Nytt regelverk för marksänd  
 digital-TV. 
  [39] 
 Bokpriskommissionens femte delrapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter V. [90] 
 Miljödepartementet 
 Förnybara fordonsbränslen. Nationellt mål för 2005 och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. [4] 
 Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. [37] 
 Alternativ för miljöbalkens prövnings- organisation. [38] 
 82 
 Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. [40] 
 Allmänna vattentjänster. [64] Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2004. 
 [67] 
 Byggnadsdeklarationer. Inomhusmiljö och energianvändning.[78] 
 Näringsdepartementet 
 Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. [10] 
 Turistfrämjande för ökad tillväxt. [17] Arbetstid vid vägtransporter – förslag till 
 ny lag. [26] 
 Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43] Samhällets behov av betaltjänster. [52] Handla för bättre klimat – handel med 
 utsläppsrätter  
 2005–2007, 
  m.m. [62] Godstransporter – noder och länkar i 
 samspel. [76] 
 SWENTEC AB – för en nationell kraft- samling på svensk miljöteknik. [84] Genomförande av direktivet om informa- 
 tion och samråd. [85] 
 83