Till statsrådet Francis 
 Genom beslut den 14 september 2000 bemyndigade regeringen stats- rådet Mcdonald att tillkalla en särskild utredare med uppgift att analysera och kartlägga de förändrade samhällsbehoven av ekono- misk statistik och med utgångspunkt från dessa göra en genomlys- ning av statistiken och särskilt nationalräkenskaperna. 
 Generaldirektör Schroeder förordnades som särskild utredare. Som utredningens experter förordnades programchef  
 Miller 
  Bennett, kansliråd Sanchez, ekonom Yates, kansliråd Harrison, professor Hicks, prognos- chef Vargas och rådgivare Blevins. Programchef Lopez har adjungerats som expert till utredningen. 
 Utredaren har knutit tre internationella experter till utredningen, nämligen  
 Administrerende direktör  
 Taylor, chef för  
 Statistisk sentralbyrå  
 i Norge,  
 Professor  
 Burns, tidigare chef för  
 Office of National Statistics  
 (ONS) i Storbritannien, och  
 Leon  
 Jones, chef för  
 Bureau of Economic Analysis  
 (BEA) i USA. 
 Som huvudsekreterare anställdes ekonom Chen och som sekreterare avdelningsdirektör Velasquez. Vidare har utred- ningen till sitt sekretariat knutit rådgivare Chen från Sveriges riksbank och anlitat som assistent Fisher vid Statistiska centralbyrån. 
 Utredningen antog namnet Utredningen om översyn av den eko- nomiska statistiken och överlämnar härmed sitt slutbetänkande Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken (SOU 2002:118). 
 Stockholm i januari 2003 
 Schroeder 
 Roberts 
 Velasquez 
 Chen 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 11 
  
 Lagförslag ......................................................................... 
  
 13 
  
 1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 15 
  
 1.1 
  
 Direktiven................................................................................. 
  
 15 
  
 1.2 
  
 Arbetsmetoder ......................................................................... 
  
 17 
  
 1.3 
  
 Utredningens tidigare betänkanden........................................ 
  
 23 
  
 1.4 
  
 Huvudbetänkandets disposition ............................................. 
  
 24 
  
 2 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik.............................. 
  
 25 
  
 2.1 
  
 Sammanfattning av delbetänkandet Behovet av 
  
 ekonomisk statistik ................................................................ 
  
 25 
  
 2.2 
  
 SCB:s budgetunderlag  
 2003–2005 .......................................... 
  
 26 
  
 2.3 
  
 Uppföljning av delbetänkandet............................................... 
  
 33 
  
 2.4 
  
 Framtida behov av statistik ..................................................... 
  
 34 
  
 3 
  
 Den ekonomiska statistiken ......................................... 
  
 39 
  
 3.1 
  
 Statistiksystemet ...................................................................... 
  
 39 
  
 3.2 
  
 SCB:s ekonomiska statistik..................................................... 
  
 40 
  
 3.3 
  
 Förändrade produktionsförutsättningar ................................ 
  
 46 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2003:118 
  
 3.4 
  
 Valutaomräkning...................................................................... 
  
 58 
  
 Appendix 1: Kort beskrivning av statistikprodukter inom den 
  
 ekonomiska statistiken 
 ................................................. 
  
 64 
  
 Appendix 2: Statistikansvar avseende officiell ekonomisk 
  
 statistik 
 .......................................................................... 
  
 76 
  
 4 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder................................... 
  
 79 
  
 4.1 
  
 Samlad bild av den ekonomiska statistiken i de tolv 
  
 länderna..................................................................................... 
  
 79 
  
 4.2 
  
 Sverige ....................................................................................... 
  
 92 
  
 4.3 
  
 Danmark ................................................................................... 
  
 97 
  
 4.4 
  
 Finland .................................................................................... 
  
 103 
  
 4.5 
  
 Norge ...................................................................................... 
  
 109 
  
 4.6 
  
 Frankrike................................................................................. 
  
 115 
  
 4.7 
  
 Storbritannien......................................................................... 
  
 120 
  
 4.8 
  
 Tyskland.................................................................................. 
  
 126 
  
 4.9 
  
 Nederländerna ........................................................................ 
  
 131 
  
 4.10 
  
 USA......................................................................................... 
  
 137 
  
 4.11 
  
 Kanada..................................................................................... 
  
 143 
  
 4.12 
  
 Australien................................................................................ 
  
 149 
  
 4.13 
  
 Nya Zeeland............................................................................ 
  
 155 
  
 5 
  
 Internationella bedömningar ...................................... 
  
 161 
  
 5.1 
  
 Samlad bild av de internationella bedömningarna................ 
  
 161 
  
 5.2 
  
 En internationell bedömning av Sveriges ekonomiska 
  
 statistik.................................................................................... 
  
 165 
  
 5.3 
  
 EU:s handlingsplan för  
 EMU-statistik................................. 
  
 179 
  
 5.4 
  
 EU:s benchmarkingstudier.................................................... 
  
 184 
  
 6 
  
 SOU 2003:118 
  
 Innehåll 
  
 5.5 
  
 IMF:s syn på Sveriges ekonomiska statistik......................... 
  
 196 
  
 6 
  
 Förbättringar av nationalräkenskaperna....................... 
  
 203 
  
 6.1 
  
 Beräkningsrutiner för nationalräkenskaperna...................... 
  
 203 
  
 6.2 
  
 Revideringar i nationalräkenskaperna................................... 
  
 207 
  
 6.3 
  
 Kapitalstocksberäkningar i nationalräkenskaperna.............. 
  
 216 
  
 6.4 
  
 Input-output-statistik............................................................ 
  
 225 
  
 6.5 
  
 Metoder att redovisa produktivitet i offentlig sektor.......... 
  
 238 
  
 6.6 
  
 Snabbindikator för  
  
 BNP-tillväxten 
  baserad på 
  
 aktivitetsindex ........................................................................ 
  
 255 
  
 6.7 
  
 Uppsnabbning av de kvartalsvisa nationalräkenskaperna.... 
  
 260 
  
 6.8 
  
 Den svarta ekonomin............................................................. 
  
 266 
  
 6.9 
  
 Nämnd för nationalräkenskaperna ....................................... 
  
 277 
  
 6.10 
  
 Övriga förbättringar av nationalräkenskaperna ................... 
  
 279 
  
 Appendix: Utdrag ur Förordning (1988:137) med instruktion 
  
 för Statistiska centralbyrån rörande nämnderna för 
  
 byggnadsindex och konsumentprisindex  
 .................... 
  
 286 
  
 7 
  
 Förbättringar av den ekonomiska statistiken i övrigt ..... 
  
 289 
  
 7.1 
  
 Behov av  
 IT-statistik.............................................................. 
  
 289 
  
 7.2 
  
 Önskemål om ny statistik på ett antal områden .................. 
  
 302 
  
 7.3 
  
 Förbättrad statistik om hushållens inkomster ..................... 
  
 310 
  
 7.4 
  
 Prisstatistik............................................................................. 
  
 313 
  
 7.5 
  
 Snabbare statistik ................................................................... 
  
 327 
  
 7.6 
  
 Statistikansvaret för finansräkenskaperna ............................ 
  
 340 
  
 7.7 
  
 Spridning ................................................................................ 
  
 342 
  
 7.8 
  
 Säsongrensning....................................................................... 
  
 346 
  
 7.9 
  
 Långa tidsserier ...................................................................... 
  
 350 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2003:118 
  
 7.10 
  
 Ekonomisk statistik ur ett könsperspektiv........................... 
  
 353 
  
 7.11 
  
 Förstärkt analysverksamhet vid SCB.................................... 
  
 361 
  
 7.12 
  
 Stärka kontakterna med forsknings- och 
  
 utbildningsvärlden.................................................................. 
  
 366 
  
 Appendix 1: Startår för tidsserier för ekonomisk statistik i 
  
 Sveriges Statistiska Databaser 
 .................................... 
  
 376 
  
 Appendix 2: NR:s publicering av tidsserier genom olika 
  
 kanaler  
 ......................................................................... 
  
 379 
  
 8 
  
 Överväganden och förslag .......................................... 
  
 383 
  
 8.1 
  
 Allmänna överväganden......................................................... 
  
 384 
  
 8.2 
  
 Förbättrad statistik................................................................. 
  
 394 
  
 8.3 
  
 Förbättrade arbetssätt och förändrad organisation.............. 
  
 437 
  
 8.4 
  
 Kostnader och finansiering.................................................... 
  
 455 
  
 Referenser....................................................................... 
  
 473 
  
 Bilaga 1 
  
 Direktiv 
 ............................................................. 
  
 477 
  
 Bilaga 2 
  
 Kostnader för utredningens förslag 
 ........................ 
  
 483 
  
 8 
 Sammanfattning 
 Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken föreslår i detta slutbetänkande ett nivålyft för den ekonomiska statistiken. 
 Den ekonomiska statistiken har på senare år kommit att använ- das allt mer för uppföljning av ekonomisk politik på både nationell nivå och  
 EU-nivå, 
  vilket ställer allt större krav på tillförlitlighet och snabbhet. Samtidigt har svårigheterna att ta fram en ekonomisk sta- tistik av god kvalitet ökat genom de allt snabbare samhällsföränd- ringarna. 
 De resurser som avsätts för officiell statistik i Sverige är inter- nationellt sett förhållandevis små både i absoluta termer och i för- hållande till landets storlek. Resurserna för den ekonomiska statis- tiken har dessutom minskat sedan början av  
 1990-talet 
  trots sär- skilda satsningar på denna statistik. 
 Utredningens förslag omfattar både förbättrad statistik och för- bättrade arbetssätt och förändrad organisation. Tyngdpunkten i förslagen ligger på en förbättring av nationalräkenskaperna (NR). 
 När det gäller förbättrad statistik föreslår utredningen bland annat att prisstatistiken,  
 input-output-statistiken, 
 IT-statistiken 
  och kapitalstocksberäkningarna förbättras samt att den ekonomiska statistiken snabbas upp. Dessa krav kom starkast fram i den av ut- redningen genomförda kartläggningen av användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken. 
 Utredningen föreslår också förbättringar av statistiken över tjänste- näringarna, produktivitetsutvecklingen, den regionala utvecklingen, den offentliga sektorn, hushållens inkomster, priser på fastigheter och löner samt förbättrad redovisning av den svarta ekonomin och bättre valutakursomräkningar m.m. Vidare föreslås att långa tids- serier tas fram och att jämställdhetsperspektivet i statistikproduk- tionen stärks. 
 När det gäller förbättrade arbetssätt och förändrad organisation föreslår utredningen bland annat att analyskapaciteten och kompe- 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2002:118 
  
 tensen i nationalekonomi vid SCB förstärks. De flesta statistikby- råer i andra länder satsar mycket mer på analys än vad SCB gör. 
 Vidare bör samarbetet utvecklas mellan nationalräkenskaperna och både primärstatistiken och användarna. En nämnd för national- räkenskaperna bör inrättas och s.k.  
 Service Level Agreements  
 med viktiga användare utarbetas. Dokumentation och information om revideringar behöver också förbättras. SCB bör vidare överväga att samla datainsamlingen till en avdelning och att se över nationalrä- kenskapernas organisation. 
 En strategisk plan för förbättringar av den ekonomiska statisti- Ramos baserad på utredningens förslag bör utarbetas och planen bör följas upp årligen. 
 De totala kostnaderna för utredningens förslag uppgår till ca 64 miljoner kronor. Förslagen motsvarar  
 80–90 
  helårspersoner, varav ca 20 helårspersoner skulle vara mer direkt knutna till nationalrä- kenskaperna och övriga sysselsatta med underlag till nationalräken- skaperna eller andra delar av den ekonomiska statistiken. Förbätt- ringarna bör i första hand finansieras inom ramen för reform- utrymmet för nya satsningar inom statsbudgeten och i andra hand genom omprioriteringar inom närmast berörda departements an- slag. Förslagens fördelning på departement och år framgår av ned- anstående sammanställning. 
 Kostnader för utredningens förslag per departement 
 Miljoner kr 
  
 Förändring under året 
  
 Nivåhöjning av 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
 kostnaderna 2006 
  
 Finansdepartementet 
  
 20,4 
  
 27,6 
  
 6,7 
  
 54,6 
  
 Näringsdepartementet 
  
 5,2 
  
 2,6 
  
 -0,7 
  
 7,2 
  
 Socialdepartementet 
  
 0,7 
  
 0,6 
  
 1,3 
  
 2,6 
  
 Summa 
  
 26,4 
  
 30,8 
  
 7,3 
  
 64,4 
  
 Samtidigt med utredningen överlämnar SCB ett underlag för för- djupad prövning. Det tar också upp förbättringar av den ekono- miska statistiken. I budgetunderlaget finns en bilaga, som ger en samlad bild av utredningens och budgetunderlagets förslag. 
 10 
 Summary 
  
 In this final report, the  
 Commission on the Review of Economic Sta- tistics  
 proposes a substantial improvement of economic statistics. 
  
 In recent years, economic statistics have been used increasingly for following up economic policy on the national level Schneider level, thus placing greater demands on reliability and time- liness. Simultaneously, accelerating changes in society cause grow- ing difficulties producing economic statistics of good quality. 
 In international comparison, Rogers for official sta- tistics in Sweden are relatively small, both in absolute terms and in relation to the size of the country. Since the beginning of the 1990s, resources for economic statistics have also declined, despite speci- fic Daniels for Travis statistics. 
 The Commission's proposals include improved statistics, Taylor and a review of the organisation. The proposals emphasise a need for improvement of the National Ac- counts. 
 Concerning improved statistics, the Commission proposes that price statistics,  
 input-output 
  statistics,  
 IT-statistics 
  and measures of capital stocks should be improved. Economic statistics should also be produced more quickly. Gonzalez most evident in the user survey that was carried out by the Commission. 
 The Commission also proposes improvements in statistics on the service sector, productivity growth, regional developments, the public sector, household income, real estate prices and wages, Nelson better coverage of the hidden economy and improved ex- change rate calculation. In addition, it is proposed that longer time series be developed, and that the perspective of gender in statistics production be strengthened. 
 Regarding improved ways of working and ways to change the organisation, the Commission proposes that analysis and compe- tence in economics at Statistics Sweden be strengthened. The ma- 
 11 
  
 Summary 
  
 SOU 2002:118 
  
 jority of national statistical institutes in other countries use much more resources for analysis than does Statistics Sweden. 
 Moreover, cooperation should be developed between National Accounts and primary statistics as well as the users. A Board for National Accounts should be set up, and service level agreements with important users should be drawn up. Documentation and in- formation on revisions also need to be improved. Statistics Sweden should also consider unifying data collection in one department, and reviewing the organisation of National Accounts. 
 A strategic plan for improvements of economic statistics based on the proposals of the Commission should be drawn up and follow- ed up yearly. 
 The total cost for proposals of the Commission amounts to about SEK 64 million. The proposals would correspond to  
 80–90 
  persons annually, of which about 20 persons annually would be directly linked to the National Accounts and the others would be engaged with the input to the National Accounts or other parts of economic statistics. Improvements should firstly be Arroyo new reforms in the Government budget and secondly by a reconsideration of priorities of appropriations within those government ministries most concerned. The proposals have been assigned to government ministries as shown in the table be- low. 
 The Commission's proposals by government ministry 
 SEK million 
  
 Stokes 
  
 Level of increased 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
 costs in 2006 
  
 Ministry of Finance 
  
 20.4 
  
 27.6 
  
 6.7 
  
 54.6 
  
 Ministry of Industry, Employment and 
  
 Communications 
  
 5.2 
  
 2.6 
  
 -0.7 
  
 7.2 
  
 Ministry of Health and Social Affairs 
  
 0.7 
  
 0.6 
  
 1.3 
  
 2.6 
  
 Total 
  
 26.4 
  
 30.8 
  
 7.3 
  
 64.4 
  
 At the same time as this report is published, Statistics Sweden will submit a budget request. Proposals for improvements of economic statistics are also taken up. The supporting documents for the budget request include an appendix containing the proposals from the Commission as well as the proposals in the budget request. 
 12 
 Lagförslag 
 Förslag till förordning om ändring i förordningen (1988:137) med instruktion för Statistiska centralbyrån 
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1988:137) med instruktion för Statistiska centralbyrån 
  
 dels  
 att det skall införas två nya paragrafer, 17 a § och 26 a §, av följande lydelse, 
  
 dels  
 att 14, 18 och 24 §§, skall ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att rubriken närmast före 14 § skall ha följande lydelse. 
 Nuvarande lydelse 
 Nämnderna för byggnads- index, konsumentprisindex 
 Till centralbyrån är knutna en nämnd för byggnadsindex och en nämnd för konsumentpris- index. 
 Föreslagen lydelse 
 Nämnderna för byggnads- index, konsumentprisindex  
 och nationalräkenskaper 
  
 14 § 
 Till centralbyrån är knutna en nämnd för byggnadsindex, en nämnd för konsumentprisindex  
 och en nämnd för nationalräken- skaperna. 
  
 17 a § 
 Nämnden för nationalräken- skaper skall handlägga frågor om beräkningar av nationalräken- skaper och därvid avgöra frågor av principiell natur rörande till- lämpningen av de grunder som gäller för beräkning av national- räkenskaperna samt främja en ut- veckling av metoderna för beräk- ningarna av nationalräkenskaper. 
 13 
 Lagförslag SOU 2002:118 
  
 18 § 
 1 
  
 Nämnden 
  
 för konsument- 
  
 Nämnden 
  
 för 
  
 konsument- 
  
 prisindex består av en ord- 
  
 prisindex 
  
 och 
  
 nämnden 
  
 för 
  
 förande och åtta andra leda- 
  
 nationalräkenskaper  
 består av en 
  
 möter. Nämnden utser inom sig 
  
 ordförande och åtta andra leda- 
  
 en vice ordförande. För varje 
  
 möter. Nämnderna 
  
 utser 
  
 inom 
  
 ledamot finns en ersättare. 
  
 sig en vice ordförande. För varje 
  
 ledamot finns en ersättare. 
  
 24 § 
  
 Ordföranden och de andra 
  
 Ordföranden 
  
 och de andra 
  
 ledamöterna i nämnderna för- 
  
 ledamöterna i nämnderna för- 
  
 ordnas av centralbyrån för högst 
  
 ordnas av centralbyrån för högst 
  
 tre år. I nämnden för konsu- 
  
 tre år. I nämnden för konsu- 
  
 mentprisindex 
  
 förordnar dock 
  
 mentprisindex 
  
 och 
  
 i nämnden 
  
 regeringen en av de andra leda- 
  
 för nationalräkenskaper  
 förord- 
  
 möterna. 
  
 nar dock regeringen en av de 
  
 andra ledamöterna. 
  
 Vad som nu har sagts om ledamöter gäller också deras ersättare. 
  
 26 a § 
  
 Bland de åtta ledamöter i 
  
 Nämnden 
  
 för 
  
 nationalräkenska- 
  
 per som utses av centralbyrån för- 
  
 ordnas en efter förslag från Riks- 
  
 banken och en efter förslag av 
  
 Konjunkturinstitutet. Av de övri- 
  
 ga ledamöterna skall tre besitta 
  
 sådan vetenskaplig skicklighet, att 
  
 de sammantaget 
  
 har kompetens 
  
 inom områdena nationalekonomi 
  
 och statistik. 
  
 Vad som nu har sagts om leda- 
  
 möter gäller också deras ersättare. 
  
 1  
 Senaste lydelse 2002:656. 
 14 
 1 Inledning 
 Regeringen beslutade i september 2000 att en utredning skall göras av den ekonomiska statistiken och utsåg generaldirektör Schroeder att som särskild utredare genomföra denna. I detta inledan- de kapitel sammanfattas först direktiven till utredningen (avsnitt 1.1). Därefter redovisas arbetsmetoder, utredningens tidigare be- tänkanden, och huvudbetänkandets disposition (avsnitten  
 1.2–1.4). 
  
 1.1 
  
 Direktiven 
  
 Den särskilde utredaren skall enligt direktiven analysera och kart- lägga de förändrade samhällsbehoven av ekonomisk statistik. En bred genomlysning skall göras av tillståndet i statistiken och då sär- skilt nationalräkenskaperna. I utredarens uppdrag ingår också att studera statistiken i andra länder. Utredaren skall lämna förslag till förändringar av den svenska ekonomiska statistiken och ange be- hov av fortsatta utvecklingsinsatser. 
 I bakgrunden till uppdraget anges att den ekonomiska statistiken och i synnerhet nationalräkenskaperna har vuxit i betydelse de senas- te åren. En viktig orsak till detta är att  
 ekonomisk-politiska 
  mål i allt större utsträckning anges i kvantitativa termer. Regeringens mål för t.ex. utgiftstak, den offentliga sektorns sparande samt syssel- sättning och arbetslöshet kräver statistik av hög kvalitet för avstäm- ning. Direktiven pekar också på att penningpolitiken, som styrs ut- ifrån ett inflationsmål, är beroende av en tillförlitlig beskrivning av den ekonomiska utvecklingen. 
 Ytterligare orsaker till översynen tas upp i direktiven. En sådan är EU:s växande behov av jämförbar statistik för bl.a. beräkningar av medlemsavgifter, strukturfonder och kvalificeringskrav för EMU. Därutöver konstateras att de finansiella marknaderna noga följer publiceringen av ekonomisk statistik och att kraftiga reaktioner 
 15 
  
 Inledning 
  
 SOU 2002:118 
  
 kan förekomma som påverkar räntor och växelkurser. Vidare kon- stateras att kvalitetskraven har skärpts i takt med statistikens ökade betydelse. Detta gäller särskilt de kvartalsvisa nationalräkenskaper- na, som är ett viktigt underlag för den ekonomiska politiken. 
 Direktiven pekar också på att förutsättningarna för att mäta den ekonomiska utvecklingen har förändrats. Ett konkret exempel på en försämring är omläggningen av utrikeshandelsstatistiken efter  
 EU-medlemskapet. 
  Andra försvårande faktorer är den tekniska ut- vecklingen, globaliseringen, avregleringar samt strukturförändring- ar inom industrin. Varor och tjänster relaterade till informations- teknologin introduceras i snabb takt samtidigt som kvalitets- och prisförändringar är svåra att särskilja. 
 Direktiven uppmärksammar även företagens svårigheter att läm- na uppgifter enligt statistikens avgränsningar och definitioner. Bort- fall är ett växande problem. Samtidigt ger den nya informationstek- niken nya möjligheter som kan underlätta uppgiftslämnandet och förbättra uppgifternas kvalitet och användbarhet. 
 I direktiven konstateras vidare att statistikproduktionen i myck- et hög grad påverkas av krav från EU. Ungefär 90 procent av den ekonomiska statistiken, bl.a. nationalräkenskapssystemet, påverkas av EU:s regelverk. SCB:s resurser har i stor utsträckning inriktats på att genomföra nödvändiga anpassningar till olika förordningar. Därmed har utrymmet för att uppfylla nationella behov begränsats. Nya statistikkrav kan bli aktuella för att åstadkomma bättre under- lag för EU:s viktigare mål och EMU. 
 Direktiven tar också upp problem som rör den ekonomiska för- delningspolitiken. Brister i såväl nuvarande mätmetoder och defini- tioner som tillgången på data försvårar utvärderingen av den eko- nomiska politiken. Analyser ur ett könsperspektiv är enligt direkti- ven heller inte möjliga. 
 Utredaren skall börja med att kartlägga de förändrade samhälls- behoven samt fastställa användarnas behov och då särskilt beakta nationalräkenskaperna inklusive primärstatistiken. Behovet av ökad aktualitet skall belysas. 
 Vidare skall utredaren göra en grundlig genomlysning av natio- nalräkenskapssystemet och kraven på primärstatistiken, inklusive producentpriser, tjänsteproduktion och den dolda ekonomin. Be- räkningsrutinerna skall beskrivas, inklusive avstämningar, kalender- och säsongskorrigering samt revideringspolicy. Även förändrade 
 16 
  
 SOU 2002:118 
  
 Inledning 
  
 produktionsförutsättningar samt alternativa källor och produktions- metoder skall belysas. 
 Utredaren skall analysera hur produktiviteten mäts i näringslivet och offentlig sektor. Detta är enligt direktiven en fråga av stor vikt, vilket belyses av den ekonomiska debatten om bl.a.  
 IT-användningens 
  effekter på produktiviteten och en gynnsammare relation mellan tillväxt och inflation än tidigare. 
 Utredaren skall också belysa mät- och definitionsproblem i för- delningsstatistiken. Direktiven tar upp problem i inkomstbegrep- pet och hushållens sammansättning. Könsperspektivet skall också beaktas. 
 Utredningen skall omfatta jämförelser med andra länder och re- dovisa erfarenheter och lösningar. Utredaren skall dessutom låta utländsk expertis bedöma de svenska nationalräkenskaperna. 
 Utredaren skall föreslå förändringar och fortsatta utvecklingsin- satser samt göra en tydlig prioritering av olika statistikbehov. För- slagen skall redovisas med kostnader och möjlig finansiering. 
 Arbetet skall genomföras i nära kontakt med viktiga statistikan- vändare som Konjunkturinstitutet och Riksbanken. Berörda orga- nisationer och företag skall beredas möjlighet att lämna synpunkter på förslagen. Justitiedepartementet och Finansdepartementet skall fortlöpande informeras. 
 Uppdraget skall redovisas etappvis. Senast den 1 mars 2001 skall en kartläggning av användarbehoven presenteras. En ambition skall vara att huvudparten av förändringarna skall vara möjliga att genomföra senast den 1 januari 2004. Uppdraget skall redovisas slutligt senast den 31 december 2002 
 1 
 . Direktiven återges i sin helhet i bilaga 1. 
  
 1.2 
  
 Arbetsmetoder 
  
 Experter och sekretariat 
 Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken har letts av en särskild utredare, generaldirektör Schroeder vid Statistiska centralbyrån (SCB). Han har tidigare varit bl.a. chef för ekonomis- ka avdelningen och statssekreterare vid Finansdepartementet, chef för Konjunkturinstitutet och rådgivare vid Internationella valuta- fonden (IMF) i Washington. 
  
 1  
 Utredningen har i november 2002 anmält till Justitiedepartementet att huvudbetänkandet är försenat en månad för att möjliggöra en samordning med den fördjupade prövning av verksamheten som SCB enligt regeringsbeslut (Grant) fått i uppdrag att göra. 
 17 
  
 Inledning 
  
 SOU 2002:118 
  
 Regeringen utsåg en grupp experter att bistå utredningen: Pro- gnoschef Vargas vid Konjunkturinstitutet, rådgivare Green vid Riksbanken, kansliråd Sanchez vid Justi- tiedepartementet, kansliråd Harrison vid Finansdeparte- mentet, professor Hicks vid Uppsala universitet, ekonom Yates vid FöreningsSparbanken samt pro- gramchef  
 Miller 
  Bråthén vid SCB. Lopez, nuvarande programchef på statistikprogrammet för nationalräkenskaper vid SCB, har adjungerats som expert. 
 Utredaren har i enlighet med direktiven knutit internationella experter till utredningen: Taylor, Burns och Mueller feld.  
 Administrerende direktör  
 Taylor är chef för  
 Statistisk sentralbyrå  
 i Norge.  
 Professor  
 Burns,  
 University of Southampton,  
 har tidigare varit chef för  
 Office for National Statistics (ONS) 
 , som är den centrala statistikmyndigheten i Storbritannien.  
 Director  
 Ste- ven Odonnell är chef för  
 Bureau of Economic Analysis 
 , som bl.a. ansvarar för framtagandet av USA:s nationalräkenskaper. 
 Utredningens sekretariat har bestått av tre personer: Hernandez man, Velasquez och Chen. Ekonom Hernandez man var tidigare prognoschef vid Industriförbundet. Avdelningsdi- rektör Velasquez, Statistiska centralbyrån, var senast verk- sam på prisprogrammet. Dessa båda är förordnade av regeringen. Chen, rådgivare vid Riksbanken och tidigare chef för bankens avdelning för finansiell statistik, har varit utlånad från Riksbanken under hela utredningstiden. 
 18 
  
 SOU 2002:118 
  
 Inledning 
  
 Från vänster 
 : Chen, Chen, Schroeder, Lopez, Sanchez, Vargas, Blevins, Yates, Velasquez, Harrison. Infällda  
 Miller 
  Bennett och Hicks. 
  
 Från vänster 
 : Taylor, Schroeder, Jones och Burns. 
 19 
  
 Inledning 
  
 SOU 2002:118 
  
 Kontakter och samarbete med myndigheter och departement 
 Arbetet skulle enligt direktiven bedrivas i nära kontakt med Kon- junkturinstitutet och Riksbanken. Justitiedepartementet och Finans- departementet skulle fortlöpande informeras om hur arbetet fort- skrider. Det har underlättats av att dessa myndigheter och depar- tement har ingått i expertgruppen. 
 I de frågor som har att göra med mät- och definitionsproblem i fördelningsstatistiken har utredningen haft ett nära samarbete med Statistiska centralbyrån, Socialstyrelsen, Konsumentverket, Bover- ket, Finansdepartementet och Socialdepartementet. 
 Utredningen har under hela utredningstiden haft nära kontakter med berörda statistikprogram vid Statistiska centralbyrån. 
 Intervjuer och annan informationsinhämtning 
 För att få underlag för en beskrivning och analys av användarbeho- ven har ett stort antal intervjuer genomförts under perioden novem- ber 2000 till januari 2001. Representanter för drygt 30 departement, myndigheter, organisationer, finansiella företag och den akademis- ka världen har intervjuats. Intervjuerna har dokumenterats och där- efter stämts av. Utredningen har dessutom begärt att få skriftliga syn- punkter från fyra statistikanvändare med särskild tyngd – Finans- departementet, Näringsdepartementet, Konjunkturinstitutet och Riksbanken – samt från SCB:s program för nationalräkenskaper. 
 Intervjuer har också genomförts med samtliga berörda program- chefer inom SCB både före och efter de externa intervjuerna. 
 Dessutom har utredningen kartlagt andra krav och synpunkter som är av intresse för utredningen. EU:s handlingsplan för EMU- statistik ( 
 EMU Action Plan 
 ) är ett viktigt sådant dokument, som anger EU:s finansministrars krav på uppsnabbning och förbättring av den ekonomiska statistiken.  
 EU-arbetet 
  med att ytterligare för- bättra statistiken inom EU (benchmarkingstudier m.m.) har följts noga. Internationella valutafondens (IMF) bedömning av den svens- ka ekonomiska statistiken, vilken redovisades i september 2001, har också studerats. 
 Utredningen har vidare gått igenom protokoll från Vetenskapli- ga rådet och relevanta programråd knutna till SCB, användar- och leveransundersökningar och SCB:s budgetunderlag. 
 20 
  
 SOU 2002:118 
  
 Inledning 
  
 Under hela utredningstiden har ett omfattande samarbete bedri- vits med berörda statistikprogram vid SCB, vilka har försett utred- ningen med information och underlag. 
 Seminarier och konferenser 
 Utredningen har genomfört ett stort antal seminarier och konfe- renser under utredningstidens gång för att diskutera olika delar av utredningsuppdraget. 
 Den 10 november 2000 arrangerade utredningen tillsammans med Justitiedepartementet och Finansdepartementet ett seminarium un- der rubriken Den nya ekonomin och statistiken med inledningar av företrädare för Finansdepartementet, Riksbanken, Industriför- bundet, FöreningsSparbanken och SCB. 
 Utredningen arrangerade också ett seminarium om beräknings- metoder för produktiviteten den 15 december 2000. Tre olika me- toder för beräkning av produktiviteten i den offentliga sektorn pre- senterades av forskare Williams, Industrins Utredningsinsti- tut, chefekonom Johnston, Statskontoret, och program- ansvarig Robinson, Institutet för Hälso- och Sjukvårdsekonomi. 
 Ett seminarium om delbetänkandet  
 Behovet av ekonomisk stati- stik  
 (U 2001:34) anordnades tillsammans med Justitiedepartemen- tet den 29 maj 2001. Ett frukostmöte på samma tema ordnades för massmedia den 21 september 2001. 
 En tvådagars konferens arrangerades den  
 10–11 
  oktober 2001. På konferensen presenterade Chen från utredningens sekreta- riat en översikt av den svenska ekonomiska statistiken, Keller,  
 Danmarks Statistik 
 , redovisade IMF:s bedömning av den svenska ekonomiska statistiken, Dodson, Eurostat, presenterade EU:s benchmarkingstudier av den kortperiodiska ekonomiska statisti- Ramos. Forskare Williams presenterade ett utredningsförslag om produktivitetsutvecklingen i den offentliga sektorn och konsult Kennedy presenterade en rapport om förbättringar av input-  
 ouput-statistiken. 
  Två av utredningens internationella experter, Jones och Burns, deltog i seminariet och den förre redovisade läget i USA när det gäller utvecklingen av prisindex och produktivitetsmätningar för den privata tjänstesektorn. 
 Den 8 mars 2002 ordnades ett seminarium på temat Framtida behov av statistik. Fyra personer, Clark, Svenskt Närings- 
 21 
  
 Inledning 
  
 SOU 2002:118 
  
 liv, Hale, Stanley, Patton, SACO och Williams, SCB, bidrog med skriftliga underlag inför seminariet. 
 Den 30 augusti hölls ett seminarium om ekonomisk statistik ur ett könsperspektiv med deltagare från Finansdepartementet, När- ingsdepartementet, Medlingsinstitutet, Statistiska centralbyrån och Linköpings universitet. Inför seminariet fanns ett underlag utarbe- tat av Rose och King vid SCB. 
 En ny tvådagarskonferens anordnades den  
 3–4 
  oktober 2002. Vid konferensen redovisades ett antal expertrapporter som utredningen beställt. Ward presenterade en rapport om  
 IT-investe- 
  ringarnas betydelse för produktivitetstillväxten i Sverige, Holloway Wilson presenterade en metod för produktivitetsberäkningar i den offentliga sektorn,  
 Thompson 
  Öller redovisade en revideringsstudie av nationalräkenskaperna i Sverige och utlandet och Clark presenterade en utredning om möjligheterna att använda aktivitets- index som underlag för en  
 BNP-flash. 
  De tre utländska experterna Jones, Burns och Taylor deltog i konferensen och redovisade sin bedömning av den svenska ekonomiska statisti- Ramos. Schroeder presenterade utredningens preliminära förslag. 
 Internationella jämförelser 
 Utredningen skulle enligt direktiven jämföra den svenska ekono- miska statistiken med motsvarande statistik i andra länder. Studie- resor har i detta syfte gjorts till elva länder. Erfarenheterna har sammanfattats i sammanställningar för respektive land och redovi- sas i kapitel 4. 
 Utredningen har dessutom engagerats i ett europeiskt bench- markingprojekt som Statistiska centralbyrån och Eurostat (EU:s statistikkontor) har initierat. Projektet har omfattat den kortperio- diska ekonomiska statistiken och innefattar dels en jämförelse mel- lan EU och USA, dels jämförelser inom EU. Schroeder har varit ordförande i den arbetsgrupp som genomförde arbetet. Nio EU- länder samt Eurostat, ECB och OECD har deltagit i arbetsgrup- pen. Från utredningen har även Chen deltagit. Resultatet av projektet redovisas i kapitel 5. 
 Underlag för internationella jämförelser har utredningen också hämtat från EU:s handlingsplan för  
 EMU-statistik 
  (EMU Action Plan) och den studie av den svenska statistiken som IMF redovisa- de i september 2001. Underlagen redovisas i kapitel 5. 
 22 
  
 SOU 2002:118 
  
 Inledning 
  
 Slutligen har utredningens utländska experter gjort en bedöm- ning av den svenska ekonomiska statistiken i ett internationellt pers- pektiv. Rapporten redovisas översatt till svenska i sin helhet i kapi- tel 5. 
 Uppdrag 
 Utredningen har lagt ut ett antal utrednings- och forskningsupp- drag på externa experter där särskild sakkunskap har krävts. Chef- ekonom Johnston har utrett produktivitetsberäkningar i statliga myndigheter. Professor  
 Thompson 
  Öller och  
 Maxwell 
  Beltran vid SCB har gjort en studie av revideringarna i nationalrä- kenskaperna i Sverige och utlandet. Professor Koch har skrivit underlag om konsumtionsenhetsskalor. Clark vid SCB har gjort en studie om Aktivitetsindex. Konsult Howard har utrett metoder för att täcka svart ekonomi i statistiken. Fil.dr. May har gjort en studie av  
 IT-användningens 
  effekter på produktiviteten. Programchef  
 ThomasBennett har skrivit en dokumentation om beräkningsrutinerna för nationalräkenskaperna. Samtliga dessa arbeten finns som bilagor till utredningen. Dessut- om har forskarna Williams och Robinson för utredningen utrett metoder för beräkning av produktivitet i offentlig sektor. 
  
 1.3 
  
 Utredningens tidigare betänkanden 
  
 Utredningen har under utredningstiden publicerat två delbetän- kanden:  
 Behovet av ekonomisk statistik  
 (SOU 2001:34) och  
 Förbätt- rad statistik om hushållens inkomster  
 (SOU 2002:73). 
 Utredningen skulle enligt direktiven inledas med en behovsstu- die. Den har resulterat i betänkandet  
 Behovet av ekonomisk statistik  
 (SOU 2001:34). I detta betänkande redovisades en omfattande kart- läggning av användarnas synpunkter på den ekonomiska statistiken. Betänkandet har utgjort en grund för det fortsatta arbetet. En sam- manfattning av betänkandet återfinns i kapitel 2. 
 Enligt direktiven skulle utredningen också belysa mät- och defi- nitionsproblem i den ekonomiska fördelningsstatistiken, analysera inkomstbegreppen i nationalräkenskaperna och den ekonomiska fördelningsstatistiken samt belysa hur inkomstmåtten på ett rätt- visande sätt kan justeras för hushållens sammansättning. Dessa frå- 
 23 
  
 Inledning 
  
 SOU 2002:118 
  
 gor har behandlats i betänkandet  
 Förbättrad statistik om hushållens inkomster  
 (SOU 2002:73). 
  
 1.4 
  
 Huvudbetänkandets disposition 
  
 Betänkandet inleds i kapitel 2 med en kort sammanfattning av ut- redningens första delbetänkande. I detta kapitel finns också en över- sikt över SCB:s budgetunderlag för  
 2003–2005 
  samt ett avsnitt om framtida behov av ekonomisk statistik. 
 I kapitel 3 beskrivs det svenska statistiksystemet med inriktning på den ekonomiska statistiken. Vidare förs en diskussion om för- ändrade produktionsförutsättningar och problem som hänger sam- man med omräkning av data i utländsk valuta till svenska kronor. 
 I kapitel 4 och 5 redovisas hur produktionen av den ekonomiska statistiken är uppbyggd i Sverige och de elva länder som utredning- en har besökt samt hur den svenska ekonomiska statistiken står sig i ett internationellt perspektiv. 
 Kapitel 6 innehåller utredningens diskussioner om förbättringar i nationalräkenskaperna i ett antal olika avseenden och i kapitel 7 återfinns motsvarande diskussioner avseende andra förbättringar i den ekonomiska statistiken som utredningen bedömt som angeläg- na. 
 I kapitel 8 slutligen återfinns utredningens överväganden och för- slag inklusive uppskattningar av kostnader och förslag till finansie- ring. 
 24 
  
 2 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 I kapitel 2 sammanfattas utredningens första delbetänkande 
 1 
 , som kartlägger behoven av ekonomisk statistik i Sverige. Användarnas synpunkter, som sammanställts i betänkandet, har tjänat som ett viktigt underlag för utredningens fortsatta arbete. Vidare ges en översikt av SCB:s budgetunderlag för åren  
 2003–2005 
  vad gäller förbättringar av den ekonomiska statistiken. I budgetunderlaget framkommer att SCB i flera fall föreslår förbättringar som använ- darna framfört som önskemål till utredningen. Kapitel 2 redogör också för den uppföljning av delbetänkandet som utredningen gjor- de, både bland användarna och bland berörda statistikområden inom SCB. Kapitlet avslutas med ett avsnitt som tar upp frågan om hur SCB skulle kunna bygga upp en beredskap inför framtida be- hov av ekonomisk statistik. 
  
 2.1 
  
 Sammanfattning av delbetänkandet Behovet av ekonomisk statistik 
  
 Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken har fått i uppdrag att belysa hur den ekonomiska statistiken bättre skulle kunna anpassas till samhällets ökande och förändrade behov. Den ekonomiska statistiken utgör ett allt viktigare underlag för ekono- misk analys och politik. Kraven på statistikens kvalitet har ökat sam- tidigt som förutsättningarna att mäta den ekonomiska utvecklingen försämrats. 
 Som en första del av uppdraget har utredningen gjort en kart- läggning av behoven av svensk ekonomisk statistik utifrån ett brett användarperspektiv. Det finns på vissa punkter en bred enighet bland användarna om vilka förbättringar av statistiken som är mest angelägna. Det gäller exempelvis vilken typ av statistik som saknas 
  
 1  
  
 SOU 2001:34  
 Behovet av ekonomisk statistik. 
 25 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 SOU 2002:118 
  
 och är mest väsentlig att få fram. Det gäller också kvalitetsförbätt- ringar i ett antal avseenden. 
 Utredningen bedömer att det är särskilt angeläget att utveckla statistiken på fyra områden. Det gäller prismätningar för den priva- ta tjänstesektorn,  
 IT-statistik, 
  en  
 input-output-undersökning 
  samt kapitalstocksberäkningar. Det är de områden som oftast återkom- mer i intervjuer med användarna. Det är också de områden som i första hand behöver förbättras för att man bättre skall kunna analy- sera produktivitetsutvecklingen och betydelsen av de förändringar i samhällsekonomin som brukar hänföras till den nya ekonomin. 
 Det finns också ett antal andra områden som har nämnts i intervju- erna med statistikanvändarna. Det gäller regional statistik, löne- statistik samt statistik över statens finanser, hälso- och sjukvård m.m. Utredningen avsåg enligt delbetänkandet att i det fortsatta arbetet mer ingående analysera och diskutera möjligheterna att till- godose behoven på dessa områden. 
 Utredningen menar vidare enligt delbetänkandet att det redan på dåvarande stadium av utredningsarbetet framstod som särskilt an- geläget att snabba upp den ekonomiska statistiken på vissa områ- den. Utredningen konstaterade att den uppsnabbning av den kort- periodiska ekonomiska statistiken, som följer av den handlingsplan för  
 EMU-statistik, 
 EMU Action Plan 
 , som Ecofinrådet antog i sep- tember 2000, är nödvändig att genomföra. Utredningen avsåg en- ligt delbetänkandet att därutöver i det fortsatta arbetet pröva möj- ligheterna att ta fram preliminära nationalräkenskaper lika snabbt som i USA. 
 Det finns enligt användarna även en rad andra aspekter på den ekonomiska statistiken som borde förbättras. Det gäller snabbhe- ten på andra områden än de nämnda, tillförlitligheten, detaljerings- graden, tidsseriernas längd, jämförbarheten mellan olika statistik- produkter, jämförbarheten internationellt, tillgängligheten samt pre- sentationen. Utredningen avsåg enligt delbetänkandet att i det fort- satta arbetet även diskutera möjligheterna att tillgodose dessa be- hov. 
  
 2.2 
  
 SCB:s budgetunderlag  
  
 2003–2005 
  
 SCB:s budgetunderlag för perioden  
 2003–2005 
  överlämnades till regeringen den 22 februari 2002. SCB tog i budgetunderlaget upp ett antal angelägna utbyggnader. Några av förslagen har tagits upp i 
 26 
  
 SOU 2002:118 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 tidigare budgetunderlag och vid kontakter med användarna ansågs de fortfarande vara mycket angelägna. Nya utbyggnadsförslag redo- visades också. Det var därför relativt stora ambitionshöjningar som redovisades. 
 De förslag SCB tog upp baserades på omfattande kontakter med statistikanvändare, bl.a. i de elva programråd som SCB har inrättat för att åstadkomma en så god anpassning som möjligt till efterfrå- gan på statistik. Förslagen har också i de flesta fall presenterats för och diskuterats med företrädare för olika departement, bl.a. i de kontakter SCB:s generaldirektör har haft med statssekreterarna vid dessa departement. 
 I det följande redovisas utdrag ur budgetunderlaget avseende den ekonomiska statistiken och som berör utredningens område. SCB redovisar förslag till förbättringar av den anslagsfinansierade statis- tiken. Förslagen avser såväl ny statistik som utveckling av befintlig statistik. 
 Det bör observeras att SCB i januari 2003 samtidigt med detta betänkande överlämnar ett nytt budgetunderlag för åren 2004– 2006, ett s.k. underlag för fördjupad prövning. Detta underlag har dock inte varit tillgängligt under utredningens arbete. I underlaget för fördjupad prövning finns tabeller som ger en samlad överblick över förslagen i både detta betänkande och budgetunderlaget. 
 Förslag på Finansdepartementets område 
 Den ekonomiska statistiken svarar för merparten av den anslags- finansierade statistiken. En mycket viktig produkt är nationalräken- skaperna (NR), som avspeglar den ekonomiska verksamheten i dess helhet. Flera statistikprodukter har som ett av sina huvudsyften att ge underlag till NR. Till andra tunga statistikprodukter hör kon- sumentprisindex och utrikeshandelsstatistiken. Under år 2002 kom- mer statistikansvaret för näringslivets investeringar att överföras från SCB till Konjunkturinstitutet. 
 SCB producerar vidare en omfattande statistik över inkomster och konsumtion, baserad på både totalräknade register och särskil- da undersökningar, samt, på uppdragsbasis, över förmögenheter. Detta arbete har alltmer inriktats på att ge underlag till Finans- departementets beräkningar av de fördelningspolitiska och budget- mässiga effekterna av olika alternativ vad gäller skatter och bidrag. De stora uppdragen kommer också från Finansdepartementet och 
 27 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 SOU 2002:118 
  
 avser sådant statistiskt underlag som inte finansieras via anslag. Förslagen för år 2003 är en fortsättning på detta arbete och avser både sådant som nu görs som uppdrag och sådant som är en ytter- ligare utveckling av statistik och simuleringsmodeller. 
 För den ekonomiska statistiken erhöll SCB förstärkningar om 10 mkr per år för åren  
 2001–2003. 
  Fr.o.m. år 2004 reduceras förstärk- ningen till 3 mkr/år. Förstärkningarna avsåg förbättring av statis- tiken över tjänstenäringarna, fortsatta  
 EU-anpassningar, 
  kvalitets- förbättringar och uppdatering av det longitudinella inkomstregist- ret LINDA. För år 2002 erhölls ytterligare förstärkningar om 5,3 mkr för fortsatt  
 EU-anpassning 
  samt för livsmedelskonsumtions- undersökningar. 
  
 Tabell 2.1 
 . Anslag och uppdrag för den ekonomiska statistiken inom Finansdepartementets område 
 Miljoner kr 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 Anslag 
 1 
  
 163,1 
  
 162,4 
  
 175,7 
  
 185,0 
  
 Uppdrag 
  
 2,4 
  
 5,1 
  
 3,9 
  
 .. 
  
 Uppdrag från myndigheter 
  
 under departementet 
  
 18,8 
  
 21,7 
  
 15,7 
  
 .. 
  
 1) Exkl. tidsförskjutningar 
  
 Önskemålen och kraven på att utveckla och förbättra den ekono- miska statistiken är omfattande. En samlad redovisning av behoven finns i delbetänkandet Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) från Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken. Ut- redningen om översyn av konsumentprisindex (KPI) lämnade sitt slutbetänkande,  
 Konsumentprisindex  
 (SOU 1999:124), i slutet av 1999. I budgetpropositionen år 2001, bilaga 4, redovisas Nya rikt- linjer för konsumentprisindex baserade på denna utredning samt Konjunkturinstitutets följdutredning om bostadsposten i KPI. Genom- förandet av dessa nya riktlinjer ställer krav på ett antal utvecklings- aktiviteter inom KPI. 
 Förbättring av nationalräkenskaperna (NR) och de nya riktlinjerna för KPI står i fokus för de olika förslagen avseende den ekonomis- ka statistiken. Förslagen omfattar först och främst en aktionsplan 
 28 
  
 SOU 2002:118 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 för prisstatistiken som syftar både till att förbättra tillförlitligheten i NR:s  
 BNP-mätningar 
  av den ekonomiska tillväxten och till att implementera de nya riktlinjerna för KPI. Vidare innefattar försla- gen ett antal ytterligare förbättringar av NR avseende bättre statis- tiktäckning, värderegleringskonton m.m. Delar av dessa förslag sammanhänger med  
 EU-anpassning. 
  Det gäller medel till det har- moniserade indexet för konsumentpriser (HIKP), producentpris- index, köpkraftspariteter och vissa förslag rörande national- räkenskaperna. Arbetet har i de flesta fall redan påbörjats år 2002. 
 SCB lämnar också förslag som avser generella förbättringar av den ekonomiska statistiken. Förslagen gäller kvalitetsförbättringar, förbättrad tidsserieanalys, valutaomräkning och förbättrade statistis- ka klassifikationer. Dessutom föreslås förbättringar av kapacitets- utnyttjandestatistiken och ett utredningsarbete avseende utökad pub- licering av statistik om den offentliga sektorns finanser. 
 Kraven ökar på statistik över inkomster, konsumtion och förmö- genheter. Förbättringar har i flera fall klarats tillfälligt genom upp- dragsfinansiering. En rad av de förslag som framförs för år 2003 av- ser mera bestående förbättringar i form av statistik och databaser, bl.a. som underlag för Finansdepartementets beräkningar av hur olika alternativ för skatter och bidrag slår totalt och fördelnings- mässigt. Utbyggnaderna behövs i första hand för att utveckla möj- ligheterna att simulera konsekvenserna av olika politiska åtgärder. 
 På bostadsområdet läggs förslag om förbättrad statistik vad avser innehåll och kvalitet på ett par viktiga områden, nämligen bostads- och hyresundersökningar (BHU) samt intäkts- och kostnadsunder- sökningen (IKU). Ett par förslag avser bättre presentation och till- gänglighet genom ny publikation med statistik över boende och ny databas över bostadsområden. 
 Dessutom äskas ökade resurser för kvalitetssäkring av de beräk- ningar SCB gör i systemet för statsbidrag och inomkommunal ut- ämning. SCB lämnar också förslag vad gäller gratis kommunstatis- tik. 
 Förslagen på Finansdepartementets område uppgår sammantag- na till 45,2 mkr år 2003, varav 1,4 mkr avser utökade insatser för  
 EU-harmonisering. 
  Av förslagen är 8,1 mkr tillfälliga. Det bör ock- så noteras att anslaget vad avser den ekonomiska statistiken enligt gällande beslut minskar med 7 mkr år 2004. SCB avser att inkomma med en särskild skrivelse till regeringen för att kunna påbörja för- bättringarna av prisstatistiken redan i år. 
 29 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 SOU 2002:118 
  
 Förslag på Näringsdepartementets område 
 SCB producerar sysselsättningsstatistik från tre källor: arbetskrafts- undersökningarna, AKU, den företagsbaserade kortperiodiska syssel- sättningsstatistiken, FS, och den registerbaserade arbetsmarknads- statistiken, RAMS. Var och en av dessa källor har sina styrkor och svagheter och kompletterar därmed varandra. AKU och FS ger snabb kortperiodisk sysselsättningsstatistik ur ett individ- respektive företags- perspektiv. De är dock urvalsbaserade och statistiken kan inte redo- visas med finare uppdelningar. RAMS är totalräknad och möjliggör koppling mellan individ och företag/arbetsställe. Denna statistik kan redovisas med finare uppdelningar. Nackdelen är att RAMS blir tillgänglig med lång eftersläpning. 
 SCB bedriver arbete med övergripande analys av behov av jäm- ställdhetsstatistik och medverkar i utvecklingsarbete inom området jämställdhetsstatistik såväl nationellt som internationellt. Där- utöver genomför SCB på uppdrag av Regeringskansliet tidsanvänd- ningsundersökningar. På uppdragsbasis genomför SCB även med- arbetarundersökningar. 
  
 Tabell 2.2.  
 Anslag och uppdrag för den ekonomiska statistiken inom Näringsdepartementets område 
 Miljoner kr 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 Anslag 
  
 67,5 
  
 70,3 
  
 57,9 
  
 59,4 
  
 Uppdrag från departementet 
  
 0,3 
  
 19,9 
 1 
  
 0,6 
  
 .. 
  
 Uppdrag från myndigheter 
  
 under departementet 
  
 68,8 
  
 58,6 
  
 70,3 
  
 .. 
  
 1  
 Avser bl.a. tidsanvändningsundersökning för 15 miljoner kr. 
 I AKU har en successiv urvalsförstärkning för regional redovisning och  
 EU-anpassning 
  pågått under 2001. Den senare har inneburit att intervjuerna har förlängts och att de tilläggsfrågor som tidigare ofta lades till i frågorna i AKU inte längre får plats. Det finns därför ett stort behov av en parallell nationell AKU för tilläggsundersökning- ar. Förslagen till utbyggnader gäller för RAMS uppsnabbning och utveckling av ytterligare statistik och för FS utökning med egna företagare, mer information om avgångar, lönesummestatistiken 
 30 
  
 SOU 2002:118 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 som regional tillväxtindikator m.m. SCB önskar framledes anslags- finansiering för en samlad nationell medarbetarundersökning. 
 SCB har i sitt remissvar på förslaget till ett svenskt system för statistik om informations- och kommunikationsteknik instämt i att den svenska  
 IKT-statistiken 
  behöver utvecklas och samordnas. SCB föreslår att SCB skall få ett övergripande ansvar för IKT- statistiken samt ansvar att samordna denna. SCB föreslår vidare att SCB skall få ansvaret för att utveckla och producera både den del av  
 IKT-statistiken 
  som kan betecknas som sektorövergripande och den del som ingår i SCB:s statistikansvar. Med dessa utgångspunkt- er upprepar SCB de förslag angående  
 IKT-statistiken 
  som SCB redovisade i sitt remissvar. 
 Ökade krav på integrering av ett jämställdhetsperspektiv inom alla politikområden och förbättrad statistik för detta medför att området behöver utvidgas. SCB föreslår en förstärkning av grund- anslaget för jämställdhetsstatistik samt att särskilda resurser avsätts för framställning av en lärobok respektive en sammanfattande analys- publikation av jämställdhetsläget i Sverige. 
 Förslagen på Näringsdepartementets område uppgår samman- tagna till 19,5 mkr år 2003, varav 0,1 mkr avser  
 EU-harmonisering. 
  Av förslagen är 3,9 mkr tillfälliga. 
 Förslag på Socialdepartementets område 
 Sverige hör till det fåtal länder inom OECD, vilka ännu inte produ- cerar hälsoräkenskaper. SCB föreslår att ett förberedelsearbete för produktion av dessa satelliträkenskaper till nationalräkenskaper- na intensifieras under 2003. SCB föreslår också en förbättrad statis- tisk beskrivning av offentligt finansierad verksamhet som delvis ut- förs i privat regi. 
 31 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 SOU 2002:118 
  
 Tabell 2.3.  
 Vissa förslag till förbättringar, utbyggnader och nya produkter Tusental kronor 
  
 Förändring 
  
 Nivåhöjning 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 till 2005 
  
 Finansdepartementet 
  
 Utbyggn av SCB:s fördelningsmodellproj (FASIT) 
  
 1 500 
  
 0 
  
 0 
  
 1 500 
  
 Prel. inkomststat. i inkomst o förmögenhet 
  
 300 
  
 0 
  
 0 
  
 300 
  
 Urvalsförstärkning hushållens ekonomi 
  
 1 000 
  
 0 
  
 0 
  
 1 000 
  
 Kapacitetsutnyttj.stat o kortperiodisk ind.enkät 
  
 400 
  
 0 
  
 0 
  
 400 
  
 Svart arbete o värderegleringskonton i NR 
  
 1 050 
  
 -1 
  050 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Utbyggnad av omsättningsstatistiken 
  
 i inrikeshandelsstatistik 
  
 500 
  
 0 
  
 0 
  
 500 
  
 Utbyggn. med  
 aug-enkät 
  i näringslivets invest. 
  
 600 
  
 0 
  
 0 
  
 600 
  
 Förmögenhetsstatistik för hushåll 
  
 1 000 
  
 0 
  
 0 
  
 1 000 
  
 Databasen FRIDA 
  
 700 
  
 0 
  
 0 
  
 700 
  
 Fördelningseffekter offentlig konsumtion 
  
 500 
  
 0 
  
 0 
  
 500 
  
 Utveckling av prisstatistiken 
  
 13 000 
  
 -1 
  100 
  
 -3 
  600 
  
 8 300 
  
 Gratis kommunstatistik 
  
 4 200 
  
 -2 
  000 
  
 0 
  
 2 200 
  
 Rederistatistik 
  
 500 
  
 0 
  
 0 
  
 500 
  
 Hushållens  
 icke-vinstdrivande 
  org. 
  
 400 
  
 0 
  
 0 
  
 400 
  
 Den offentliga sektorns finanser 
  
 300 
  
 -300 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Förbättrad kvalitet i ekonomisk statistik 
  
 7 500 
  
 0 
  
 0 
  
 7 500 
  
 Tidsserieanalys 
  
 3 000 
  
 0 
  
 0 
  
 3 000 
  
 Uppsnabbning av  
 EU-statistik 
  
 1 000 
  
 500 
  
 500 
  
 2 000 
  
 Valutaomräkning 
  
 500 
  
 0 
  
 -500 
  
 0 
  
 Standardarbete 
  
 750 
  
 0 
  
 250 
  
 1 000 
  
 Näringsdepartementet 
  
 Utökning av kvartalsstat. sysselsättning 
  
 1 900 
  
 -550 
  
 0 
  
 1 350 
  
 Uppsnabbning av registerbaserad 
  
 arbetsmarknadsstatistik (RAMS) 
  
 900 
  
 -400 
  
 0 
  
 500 
  
 Utveckling av stat. från jämställdhetssynp 
  
 2 700 
  
 300 
  
 -1 
  000 
  
 2 000 
  
 Företags- och arbetsställedemografi (FAD) 
  
 1 000 
  
 -300 
  
 0 
  
 700 
  
 Snabb lönesummestatistik 
  
 1 700 
  
 -500 
  
 0 
  
 1 200 
  
 IKT-statistik 
  
 7 170 
  
 -770 
  
 0 
  
 6 400 
  
 Socialdepartementet 
  
 Hälsoräkenskaper 
  
 500 
  
 -500 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Offentligt finansierad verks. i privat regi 
  
 1 900 
  
 0 
  
 0 
  
 1 900 
  
 Anm.  
 I tabellens tre första kolumner anges förändring av kostnader i tusental kronor för respektive förslag och år och i den fjärde kolumnen den resulterande nivåhöjningen år 2005. 
 32 
  
 SOU 2002:118 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 2.3 
  
 Uppföljning av delbetänkandet 
  
 För att få synpunkter inför utredningens fortsatta arbete inbjöds våren 2001 användare att lämna synpunkter på utredningens första delbetänkande  
 Behovet av ekonomisk statistik  
 (SOU 2001:34). Dels inbjöds de att lämna skriftliga synpunkter på utredningens över- väganden i delbetänkandet, dels inbjöds de  
 30-tal 
  användare, som hade deltagit i kartläggningen av användarnas behov, till ett semina- rium, som hölls den 29 maj. Justitiedepartementet och statssekre- terare  
 RyanBuckley stod som värd för seminariet. 
 Vid seminariet inledde utredaren Schroeder med en presenta- tion av delbetänkandet och utredningens överväganden för det fort- satta arbetet. 
 Vissa av de användarbehov som framkommit menade Svante Park kommer att kunna lösas vid SCB under utredningens gång, vilket underlättas av att utredaren även är generaldirektör för SCB. Exempel på områden där arbete redan inletts med att tillgodose an- vändarnas önskemål är dokumentation, spridning, prisindex m.m. (Se vidare kapitel 6 och 7). 
 Vid seminariet fördes en diskussion om behoven på ett antal om- råden. Vissa användare ville betona behoven på flera områden, så- som behovet av mikrodata inom förmögenhetsstatistiken, förkla- ringar av diskrepanser i statistiken, hälsoräkenskaper, produktivitets- mätningar inom offentlig sektor, att fånga ny produktion i ekono- min, m.m. 
 Representanter från SCB fick vid seminariet möjlighet att kom- mentera användarnas synpunkter. Utredningen avsåg dessutom att mer grundligt och systematiskt gå igenom användarnas synpunkter med berörda vid SCB. Detta arbete genomfördes under maj och juni 2001. Utifrån denna genomgång framgick att vissa behov redan åtgärdats eller var på väg att åtgärdas vid SCB. Vissa användar- synpunkter tydde vidare på missförstånd eller brister i informatio- nen, som kan redas ut. Både delbetänkandet och uppföljningen av betänkandet har utgjort viktiga underlag för den fortsatta verksam- hetsplaneringen vid SCB. 
 Några användare valde att även lämna skriftliga synpunkter på utredningens överväganden: Riksbanken, Socialstyrelsen, Nutek, SIKA, IFAU samt Arbetslivsinstitutet. Dessa skriftliga yttranden har ingått i underlaget för utredningens fortsatta arbete. De syn- punkter som framkom hade till stora delar karaktären av förtydligan- den och utvecklingar av de synpunkter som redan framförts i del- 
 33 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 SOU 2002:118 
  
 betänkandet. Dessutom uttryckte användarna stöd för utredning- ens överväganden. 
 Utifrån uppföljningen av delbetänkandet drog utredningen slut- satsen att användarna i hög grad ställer sig bakom utredningens över- väganden och att vissa användare vill betona de områden som är särskilt angelägna för dem som enskilda användare. Utredningen fann därför stöd för att fokusera på de områden som utredningen pekat ut i sitt första betänkande, men också för att beakta de ytter- ligare synpunkter som framförts av användare under utredningens gång. 
 Utredningen ansåg det väsentligt att i det fortsatta arbetet få syn- punkter från både användare och producenter av statistiken. Möjlig- heter till detta gavs bland annat vid de konferenser och seminarier som utredningen arrangerade under utredningens gång. Utredning- en har vidare löpande informerat Programrådet för ekonomisk sta- tistik om det pågående arbetet och varit öppen för synpunkter. Utredningen har också löpande hållit ledningen för SCB:s avdel- ning för ekonomisk statistik informerad om det pågående arbetet. Samarbetet mellan utredningen och personal vid SCB har fungerat konstruktivt och fört arbetet framåt. 
 Sammantaget har utredningen genom den omfattande kartläggning- en i det första delbetänkandet och det fortsatta arbetet erhållit en mycket bra bild av användarnas behov av ekonomisk statistik och i vilken utsträckning den nuvarande statistiken fyller dessa behov. Denna kunskap ligger bakom de överväganden och förslag, som redovisas i kapitel 8. 
  
 2.4 
  
 Framtida behov av statistik 
  
 Utredningen har i uppgift att belysa hur den ekonomiska statisti- Ramos bättre kan anpassas till samhällets ökande och förändrade be- hov och användarnas syn på framtida ekonomisk statistik. I utred- ningens första delbetänkande Behovet av ekonomisk statistik (SOU 2001:34) beskrivs användarnas olika behov av förbättringar och för- ändringar i statistiken. Dessa behov beskrivs utifrån en rad olika aspekter: tillförlitlighet, aktualitet, detaljeringsgrad, jämförbarhet etc. Användarna identifierade också områden där statistik saknas helt eller delvis. Dessa nya behov motiveras bl.a. utifrån föränd- ringar i samhällsutvecklingen och omvärlden som redan inträffat eller pågått en längre tid: växande tjänsteproduktion,  
 IT-revolu- 
  
 34 
  
 SOU 2002:118 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 tionen, nya strukturer inom och mellan företag, internationalise- ring, avregleringar, privatiseringar, nya normer för den ekonomiska politiken, m.m. 
 Dessa brister och luckor i statistiken visar att statistiken har kommit på efterkälken i ett samhälle i snabb förändring. Ett tydligt exempel är diskussionen om den s.k. nya ekonomin. Beskrivningen av samhället blir i vissa viktiga avseenden ofullständig och ålder- stigen. Detta kan ha många orsaker. Det är svårt att förutse nya be- hov, i synnerhet på lite längre sikt. Användarna i behovsstudien tog även de upp områden där behovet redan uppstått medan exempel på renodlade framtida behov inte finns med i någon högre grad. 
 Utredningen tillfrågade därför fyra personer om synpunkter på framtida behov av statistik och anordnade ett seminarium i detta ämne den 8 mars 2002. De fyra personerna var Clark, Svenskt Näringsliv, Hale, Stanley, Patton, SACO och Williams, Statistiska centralbyrån. De tre första är vana statistikanvändare och Green Hagsten är projektledare för ett under år 2001 vid SCB inrättat projekt Statistik om den nya eko- nomin. Deras bidrag har använts vid utarbetandet av detta avsnitt. 
 Att långt i förväg förutse nya statistikbehov är mycket svårt. Den viktigaste frågan är i stället hur man kan organisera verksam- heten för att snabbt kunna mäta nya behov när de uppstår. Därvid måste man ställa sig frågor som: vilket förhållningssätt till och beredskap för förändringar i statistikproduktionen bör finnas hos statistikproducenten? Med vilka medel kan förändrade behov snab- bast identifieras och implementeras? Vad krävs organisatoriskt, kunskapsmässigt och operationellt? De statistikansvariga myndig- heterna och SCB i synnerhet måste, menade flera av de vid semina- riet deltagande personerna, bli mer framåtblickande och konti- nuerligt arbeta med uppgiften att anpassa den statistiska beskriv- ningen i takt med samhällsutvecklingen. 
 Ett sätt är att arbeta med omvärldsanalyser i en organiserad form med fokus på frågor som kan komma att innebära behov av föränd- rad eller ny statistik. Det kräver god kompetens inom det ekono- miska området och om samhällsutvecklingen i stort, men även om den tekniska utvecklingen. Dessutom är en internationell utblick viktig. Det behövs sannolikt särskilda resurser knutna till den eko- nomiska statistiken för att klara detta. 
 Särskilt viktigt för att fånga upp förändringar är kontakter med omvärlden. Statistikanvändarna är en viktig kunskapskälla. Prog- ramråd och andra användargrupper kan på ett mer tydligt sätt an- 
 35 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 SOU 2002:118 
  
 vändas för mer framåtblickande analyser. Andra typer av användar- grupper, breda såväl som nischade, kan bildas vid behov. Olika bransch- organisationer kan vara lämpliga för fördjupade diskussioner. Sär- skilda användarstudier som den utredningen har genomfört kan göras av SCB med längre intervall och inriktade på framtidsfrågor. Forskarvärlden är också en kunskapskälla som kan användas i detta sammanhang på ett organiserat sätt. 
 En stor resurs för att fånga förändringar är den producerande personalen. I det dagliga arbetet och i kontakterna med uppgifts- lämnare och användare framkommer mycket information om be- hov av förändringar i statistiken. Denna kunskap bör kunna tas till- vara på ett organiserat sätt och viss behovsanalys bör vara en natur- lig del av den löpande verksamheten. En sådan modell kräver sanno- likt kompetensutveckling och i viss utsträckning rekrytering av annan kompetens än i dag. En förstärkning av den analytiska kompe- tensen torde vara nödvändig liksom generella kompetensinsatser och inslag av ny kompetens i olika delar av organisationen. 
 Producenterna är också i vissa fall användare av statistik. Detta är tydligt när det gäller nationalräkenskaperna. I detta beräknings- och sammanställningsarbete identifieras brister, t.ex. på IT- och tjänsteområdena, som också bör ingå i en helhetsbild om förändrings- behoven. Även vid presentation av statistiken kan många frågor om bristande beskrivning av nya företeelser uppmärksammas av media och andra användare. I vissa länder åtföljs publiceringen av national- räkenskaperna av seminarier med utomstående intressenter. Ett så- dant forum skulle även kunna användas för diskussioner om nya behov. 
 SCB har inrättat en analysfunktion vid avdelningen för ekono- misk statistik. Det kan vara en lämplig enhet för styrning och sam- ordning av arbetet kring framtidsfrågor på det ekonomiska statis- tikområdet. Det ovan nämnda projektet Statistik om den nya eko- nomin har fått i uppgift att analysera tillgången på och behovet av sådan statistik som kan belysa det nya i ekonomin. 
 När problemet med brister i den statistiska beskrivningen av nya företeelser uppstår kan en lösning, i varje fall på kort sikt, vara att söka efter en ersättning för den information som saknas. Informa- tion kan också finnas dold i olika databaser och inte blivit för- ädlad eller synliggjord. Den eftersökta statistiska beskrivningen kanske kräver en kombination av data från olika källor. 
 En beredskapsåtgärd för att underlätta okända framtida statistik- behov kunde vara att upprätthålla långa tidsserier med primärdata 
 36 
  
 SOU 2002:118 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 som relativt lätt går att göra uttag ur och kombinera ihop med var- andra så att de ger svar på nya frågeställningar. Sverige har förutom data från löpande undersökningar en omfattande datakälla i olika administrativa register med i många fall närmast unika möjligheter att kombinera data med hjälp av  
 id-begrepp 
  och anknytningar. 
 Upprätthållande av stora databaser och långa tidsserier kan sam- tidigt te sig resurskrävande om syftet är användning för eventuella framtida behov. Så länge det inte rör sig om omfattande datainsam- ling bör dock kostnaderna vara måttliga. Ett större problem kan vara att de stora förändringarna i samhället innebär att relevanta jäm- förelser över tiden är svåra att göra. 
 Möjligheterna att kunna möta framtida behov som nu inte är kända kan också underlättas genom andra åtgärder som förbättrad tillgång till data från företag och myndigheter och utveckling av nya metoder. Tillgången till data och en ökad flexibilitet i data- inhämtandet kan underlättas genom anpassningar av redovisnings- systemen i privat och offentlig sektor. Förenklad och billigare data- inhämtning genom användning av modern teknik gör också statis- tiksystemen mer flexibla. 
 En grov bild av vilka tendenser som kan medföra krav på ny sta- tistik kan vara en annan utgångspunkt för att identifiera nya insat- ser. Exempel på sådana tendenser kan vara den fortsatta globalise- ringen, förändrad stabilitetspolitisk regim som följd av ett EMU- medlemskap, den accelererande tekniska utvecklingen och tjänste- näringarnas expansion. 
 För en statistikmyndighet finns problem behäftade med de olika ansatser som diskuterats. En grundläggande fråga gäller resurserna. Mer och snabbare statistik är svårt att åstadkomma inom oföränd- rade ramar. Även ur det här diskuterade perspektivet finns det där- för skäl att granska möjligheterna att ta bort existerande statistik och ersätta gammal med ny statistik. Det kan ske genom nedlägg- ning av undersökningar eller genom att datainsamlingen fortsätter för att hålla tidsserierna intakta, men att bearbetningen upphör. Nedläggning av existerande statistik bjuder dock nästan alltid mot- stånd från någon användargrupp. Dessutom är statistikproduk- tionen inom det ekonomiska området till allra största delen upp- bunden av olika  
 EU-åtaganden. 
  
 37 
  
 Kartläggning av ekonomisk statistik 
  
 SOU 2002:118 
  
 Slutsatser 
 Svårigheten att kunna se in i framtiden och i förväg kunna identi- fiera nya behov av statistik innebär att ansträngningarna måste in- riktas dels på kunskapsinhämtning och analys av omvärlden, dels på understödjande och förebyggande insatser i statistiksystemen när det gäller åtkomst och inhämtning av data från uppgiftslämnarna samt lagring och åtkomst av inhämtade data och registerdata. 
 En nödvändig kontinuerlig omvärldsanalys innebär bevakning av den ekonomiska utvecklingen och av samhällsutvecklingen i stort. En sådan analys kan inte inskränka sig till att enbart fokusera på svenska förhållanden utan måste i olika omfattning även ha ett internationellt perspektiv. Ett sådant arbete kräver en kompetent organisation. Särskilt avdelade resurser med bred ekonomisk och statistisk kompetens torde behövas inom en analysfunktion, som leder och samordnar arbetet med att identifiera nya krav på föränd- ringar i statistiken. Strategier för kunskapsinhämtning från omvärl- den och från den interna organisationen måste tas fram. 
 När det gäller understödjande och förebyggande åtgärder i statistik- systemen är åtkomsten av data av vikt. Åtgärder bör vidtas så att ut- tag och möjligheter att kombinera data i olika databaser och regis- ter underlättas. Därmed kan förutsättningarna öka för att redan existerande data kan ge svar på nya frågor. En annan åtgärd är att göra statistiksystemen flexiblare så att insamling av nya data snabb- are kan introduceras. En anpassning av redovisningssystemen i pri- vat och offentlig sektor är en väg. Användning av modern teknik vid datainsamling gör också statistiksystemen mer flexibla. 
 38 
 3 Den ekonomiska statistiken 
 I detta kapitel beskrivs kortfattat det svenska statistiksystemet med särskild inriktning på den ekonomiska statistiken (avsnitt 3.1) samt omfattningen av och resurserna för SCB:s ekonomiska statistik (avsnitt 3.2). Vidare redovisas hur produktionsförutsättningarna har förändrats i samband med den tekniska utvecklingen, globalise- ringen, strukturella förändringar i näringslivet m.m. (avsnitt 3.3). Problem i samband med valutaomräkning redovisas i avsnitt 3.4. 
  
 3.1 
  
 Statistiksystemet 
  
 Sverige har ett decentraliserat statistiksystem där ca 25 olika myn- digheter är s.k. statistikansvariga myndigheter med ansvar för olika delar av den officiella statistiken. SCB har samordningsansvaret för den officiella statistiken och för internationell rapportering. 
 För den ekonomiska statistiken är det SCB som har ansvar för huvuddelen. Det gäller bl.a. nationalräkenskaper, priser, korttidsindika- torer för industrin, räkenskaper för kommunerna, utrikeshandel, företagsstatistik och sysselsättning. Riksbanken, Finansinspektionen, Medlingsinstitutet, Institutet för tillväxtpolitiska studier, Konjunktur- institutet, Riksgäldskontoret och Ekonomistyrningsverket har an- svar för andra delar av den ekonomiska statistiken, se appendix över hur statistikansvaret fördelas. 
 Det decentraliserade statistiksystemet infördes i Sverige 1994 
 1 
 . Det innebar att ansvaret för vissa delar av statistiken, vilka tidigare hade legat på SCB, lades ut på andra myndigheter. För den ekono- miska statistiken var förändringarna inte så stora. Konjunktur- institutet fick ansvaret för hushållens inköpsplaner (HIP) samt in- vesterings- och kommunenkäter (ansvaret för de två senare har emellertid senare flyttats tillbaka till SCB). Konjunkturinstitutet är 
  
 1  
 Bakgrunden till denna förändring redovisas i SOU 1994:1  
 Ändrad ansvarsfördelning för den statliga statistiken. 
  
 39 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 dessutom producent när det gäller den s.k. Konjunkturbarometern. Vid decentraliseringen fick dåvarande NUTEK ansvaret för statis- tik avseende nyföretagande, konkurser och utlandsägda företag. Ti- digare hade Finansinspektionen fått ansvar för finansmarknads- statistiken, där finansräkenskaperna ingår. 
 Riksbanken är en myndighet direkt under riksdagen och ligger därmed utanför det officiella statistiksystemet. Riksbanken har uppdragit åt SCB att svara för produktionen av statistik över tjänste- handeln med utlandet och vissa andra delar av betalningsbalansen samt av statistik avseende bankernas balansräkningar, värdepapper samt in- och utlåningsräntor. För huvuddelen av dessa områden övergår statistikproduktionen till SCB under 2003. 
 Ansvaret för statistiken över offentliga sektorns finanser är upp- delat på flera myndigheter. Det finns ingen utpekad myndighet med samlat ansvar för statistik över offentliga sektorns finanser. Eko- nomistyrningsverket (ESV) ansvarar för den statliga sektorns finan- ser. Riksgäldskontoret publicerar statistik om statens upplåning. SCB samlar in och sammanställer data över socialförsäkringssyste- met och kommunernas räkenskaper. SCB gör också beräkningarna av hela den offentliga sektorn inom ramen för nationalräkenskaper- na. 
 Ansvaret för lönestatistik flyttades 2001 över till det då nybilda- de Medlingsinstitutet 
 1 
 . Under 2002 lades en rapport 
 2  
 fram där ansva- ret för olika delar av  
 IT-statistiken 
  föreslås fördelas mellan ett antal olika myndigheter, däribland SCB. 
  
 3.2 
  
 SCB:s ekonomiska statistik 
  
 Vid SCB:s avdelning för ekonomisk statistik arbetar ca 300 perso- ner. Avdelningen är uppdelad i nio ämnesområden: nationalräken- skaper, industri, tjänstenäringar, finansmarknad, priser, industri- indikatorer, utrikeshandel, forsknings- och informationsteknik samt offentlig ekonomi. Dessutom finns program/funktioner för företags- register, statistiska metoder, analyser och  
 IT-utveckling. 
  
 Kostnaderna för den ekonomiska statistiken uppgick 2001 till ca 128 miljoner kr. I detta belopp ingår kostnaderna för all anslags- finansierad verksamhet vid avdelningen för ekonomisk statistik. 
  
 1 
  
 SOU 1998:141  
  
 Medling och lönebildning 
 . Slutbetänkande från Utredningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut. 
  
 2 
  
 SIKA Rapport 2001:5  
  
 IKT-statistik. 
  Förslag till ett svenskt system för statistik om informations- och kommunikationsteknik 
 . 
  
 40 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 Kostnader används här som ett mått på de resurser som har stått till förfogande. 
 Ekonomisk statistik i en något vidare mening produceras också av andra avdelningar vid SCB. Kostnaderna för de delar av arbets- marknadsstatistiken som också kan räknas till den ekonomiska sta- tistiken uppgick 2001 till 58 miljoner kr. Denna del av statistiken omfattar arbetskraftsundersökningarna, statistik som grundas på kontrolluppgifterna, företagsbaserad sysselsättningsstatistik, statis- tik om vakanser och uppbördsstatistik. Även vid avdelningen för befolknings- och välfärdsstatistik framställs ekonomisk statistik (inkomst- och förmögenhetsstatistik, hushållens ekonomi (HEK), hushållsbudgetundersökningen (HBS)), liksom vid avdelningen för miljö- och regionalstatistik (byggnadsprisindex, faktorprisindex för byggnader samt statistik över boende, byggande och bebyggelse). Kostnaderna för dessa avdelningars delar av den ekonomiska statis- tiken uppgick 2001 till 17 respektive 14 miljoner kr. För en kort beskrivning av några av de viktigaste statistikprodukterna hänvisas till appendix. 
 Resurserna för den ekonomiska statistiken har ökat under 1990- talet, men det beror huvudsakligen på att statistikproduktion har förts över till SCB. 
 År 1999 överfördes ansvar och medel (ca 16 miljoner kr) för produktionen av statistik över export till och import från EU, den s.k.  
 Intrastat-undersökningen, 
  till SCB från Tullverket. I samband med en omorganisation 1997 flyttades programmet för offentlig ekonomi till avdelningen för ekonomisk statistik, vilket innebär att kostnaderna för avdelningen ökade med ca 4 miljoner kr. Om man följer de statistikprodukter som avdelningen för ekonomisk sta- tistik producerade i början av  
 1990-talet 
  över tiden kan man se att resurserna räknat i fasta priser har minskat med ca 14 miljoner kr till 2001, vilket motsvarar 11 procent. Antalet arbetade timmar har minskat med 20 700 sedan 1993, vilket motsvarar 9 procent. Se dia- gram 3.1 och 3.2. 
 De tre största områdena inom den ekonomiska statistiken är natio- nalräkenskaper, priser och utrikeshandel. Tillsammans svarar de för över hälften av kostnaderna inom avdelningen för ekonomisk statistik. Bortsett från medel för  
 Intrastat-undersökningen 
  som har tillförts SCB har kostnaderna för statistik över utrikeshandeln varit relativt oförändrade under perioden. Även kostnaderna för statistik över priser har, sett över perioden som helhet, varit oförändrade med en nedgång fram till 1997 och en uppgång därefter i fasta pri- 
 41 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 ser. Nationalräkenskaperna har ökat kontinuerligt sedan 1993 och förbrukade 2001 drygt 70 procent mer resurser än åtta år tidigare. De flesta andra ämnesområden/program har fått se sin resursanvänd- ning (uttryckt som kostnader) minska sedan 1993, se diagram 3.4. Till stora delar beror detta på en nödvändig och medveten om- prioritering inom SCB och inom den ekonomiska statistiken. 
 I samband med att Sverige ingick i  
 EES-avtalet 
  1994 och blev medlem i EU 1995 blev den svenska statistiken en del av det euro- peiska statistiksystemet. EU:s förordningar inom statistikområdet blev därmed gällande som en del i svensk lagstiftning. Det har inneburit att betydande insatser har fått göras för att implementera då gällande och därefter beslutade  
 EU-förordningar 
  inom ramen för totalt sett minskande reala resurser. Detta innebar bl.a. en full- ständig omläggning av nationalräkenskaperna till det Europeiska Natio- nalräkenskapssystemet (ENS 95). En annan viktig förändring var att  
 Intrastat-förordningen 
  trädde i kraft i samband med medlemskapet 1995. 
 42 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 Diagram 3.1 
 . Kostnader för ekonomisk statistik  
 på SCB. 
  
 Miljoner kr, 2001 års pris- och kostnadsnivå 
  
 150 
  
 140 
  
 130 
  
 Inkl. Intrastat och 
  
 offentlig ekonomi 
  
 120 
  
 110 
  
 100 
  
 Exkl. Intrastat och 
  
 offentlig ekonomi 
  
 90 
  
 93 
  
 94 
  
 95 
  
 96 
  
 97 
  
 98 
  
 99 
  
 00 
  
 01 
  
 Anm 
 . Den prickade kurvan är i möjligaste mån jämförbar över tiden. Kurvan är 
  
 justerad för: 
  
 – 
  
 Intrastat fördes över från Tullverket till SCB år 1999 (16 milj. 1999 och 2000 resp. 15 milj. 2001). 
  
 – 
  
 Programmet för offentlig ekonomi flyttades till avdelningen för ekonomisk statis- tik 1997  
  
 (3-4 
  milj. årligen fr.o.m. 1997). 
  
 – 
  
 Under 1993 gjorde SCB investeringsenkäter för 2,3 milj. 
  
 – 
  
 Under 2000 och 2001 utfördes prismätningar i Öresundsregionen för 1,3 respek- tive 1,4 milj. kr. 
  
 Kostnaderna i löpande priser har deflaterats med SCB:s lönekostnader (60 pro- cent) och konsumentprisindex (40 procent). 
 43 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 Diagram 3.2.  
 Antal arbetade timmar för ekonomisk statistik på SCB 
  
 250 000 
  
 240 000 
  
 230 000 
  
 220 000 
  
 210 000 
  
 200 000 
  
 190 000 
  
 93 
  
 94 
  
 95 
  
 96 
  
 97 
  
 98 
  
 99 
  
 00 
  
 01 
  
 Anm 
 . Intrastatundersökningen, offentlig ekonomi, investeringsenkäten, Öresunds- uppdraget ingår ej. Intervjuartimmar ingår ej eftersom det bara finns uppgift om dem från 1997. År 2000 uppgick intervjuartimmarna till 18 000, varav ca 85 pro- cent hänförde sig till KPI. 
 44 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 Diagram 3.3.  
 Kostnader för delar av den ekonomiska statistiken Miljoner kr, 2001 års pris- och kostnadsnivå 
  
 30 
  
 25 
  
 Priser 
  
 20 
  
 15 
  
 Nationalräkenskaper 
  
 Utrikeshandel 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 93 
  
 94 
  
 95 
  
 96 
  
 97 
  
 98 
  
 99 
  
 00 
  
 01 
  
 Anm.  
 I utrikeshandeln ingår kostnader för Intrastat sedan 1999. I priser ingår inte Öre- sundsuppdraget. Kostnaderna i löpande priser har deflaterats med SCB:s lönekostnader (60 procent) och konsumentprisindex (40 procent). 
 45 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 Diagram 3.4.  
 Kostnader för den övriga ekonomiska statistiken Miljoner kr, 2001 års pris- och kostnadsnivå 
  
 90 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 93 
  
 94 
  
 95 
  
 96 
  
 97 
  
 98 
  
 99 
  
 00 
  
 01 
  
 Anm.  
 Kostnaderna i löpande priser har deflaterats med SCB:s lönekostnader (60 procent) och konsumentprisindex (40 procent). 
  
 3.3 
  
 Förändrade produktionsförutsättningar 
  
 I utredningsdirektiven konstateras att samtidigt som behoven av ekonomisk statistik har ökat, har förutsättningarna att mäta den ekonomiska utvecklingen förändrats. Den allt snabbare tekniska utvecklingen, globaliseringen, konkurrensfrämjande avregleringar på ett flertal områden och strukturförändringar inom näringslivet är faktorer som försvårar den statistiska mätningen. Nya varor och tjänster och kombinationer av varor och tjänster relaterade till informationsteknologin introduceras i snabb takt samtidigt som kvalitets- och prisförändringarna i många fall är svåra att särskilja. Verksamhetsformer förändras, både inom och mellan näringsgrenar och samhällssektorer. Om statistiken inte förmår att spegla detta skapas en missvisande bild av den ekonomiska utvecklingen. 
 Globaliseringen av näringslivet och de snabba förändringarna av strukturen mellan och inom företag innebär också att företagen har svårt att lämna underlag enligt statistikens avgränsningar och defi- nitioner. Bortfall är också ett stort och växande problem på vissa områden. Sådana mätproblem i den ekonomiska statistiken är inter- 
 46 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 nationellt kända. Informationssamhället erbjuder emellertid också nya möjligheter när det gäller uppgiftsinhämtande och kvalitets- kontroll. Informationstekniken kan användas för att underlätta upp- giftslämnandet för företagen och därigenom förbättra uppgifternas kvalitet och användbarhet. 
 Enligt direktiven skall utredningen belysa förändrade produktions- förutsättningar, särskilt vad gäller insamling av uppgifter, och disku- tera alternativa källor och produktionsmetoder. Inom SCB pågår arbete inom dessa områden. Den följande diskussionen i detta av- snitt bygger till stor del på dessa erfarenheter. Utredningen har ock- så tagit del av erfarenheter och utvecklingstendenser från de länder som utredningen har studerat (se kapitel 4). 
 Omvärldsförändringar och effekter på statistikverksamheten 
 Det svenska näringslivets struktur förändras i snabb takt. Ett antal olika fenomen, mer eller mindre besläktade med och kopplade till varandra, medför att de begrepp, klassifikationer och standarder som är statistikinsamlingens hjälpmedel blir föråldrade eller irrele- vanta. Många av de förändrade förutsättningarna hänger ihop med globaliseringsprocessen, men det finns också en rad andra föränd- rade förutsättningar som spelar in. 
 Det svenska näringslivets ökande samhörighet med utländska aktörer (närstående företag, kunder, leverantörer, etc.) har pågått under lång tid. Detta fenomen har vuxit i betydelse de senaste åren, framför allt genom att även tjänstesektorn har blivit internationa- liserad på ett helt annat sätt än tidigare. För mindre än tio år sedan var tjänstesektorn i stort sett helt hemmamarknadsbaserad. Nu in- går även tjänsteföretag i stora globala koncernbildningar med trans- aktioner över gränserna i en ständigt ökande omfattning. Samtidigt har även tillverkningsindustrins internationalisering ökat genom gränsöverskridande uppköp, samgåenden och andra former av ex- pansion. Denna globaliseringstrend påverkar möjligheten att samla in statistiska data på flera olika sätt. 
 Globaliseringsprocessen innebär bl.a. att förändringstakten i närings- livsstrukturen har ökat väsentligt. Ombildningar, utflyttningar, ned- läggningar och skapande av nya företag sker i ett tempo som är så snabbt att statistikinsamlingen inte hinner anpassas i tillräcklig utsträckning. Man kan inte från en undersökningsomgång till en annan vara säker på att ett och samma undersökningsobjekt (med 
 47 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 samma identitet) har samma innehåll i form av verksamhet. Det innebär en ökad risk för både över- och undertäckning i statistiken. Koncerner kan, även om verksamheten totalt sett är oförändrad, skifta verksamheter mellan de olika ingående juridiska enheterna, så att de har bytt bransch och storleksklass flera gånger mellan två ur- valsdragningar. Risken för över- och undertäckning eller att man helt enkelt undersöker fel företag har därmed ökat väsentligt. 
 Dessutom innebär den höga förändringstakten att nomenklatu- rer och klassifikationer snabbt blir föråldrade. När nya varor och tjänster introduceras finns ingen plats för dessa i existerande no- menklaturer. Det finns en växande risk att statistiken inte förmår att belysa nya fenomen för att standarder och klassifikationer inte kan anpassas till de nya förutsättningarna i tillräckligt snabb takt. När nomenklaturer och klassifikationer väl ändras uppstår dess- utom besvärande brott i tidsserier. 
 I takt med att produkterna som företagen erbjuder förändras för- åldras också den gamla indelningen i varor och tjänster, som har varit en av grundbultarna i de flesta olika klassifikationer och stan- darder. De moderna produkterna är komplexa och innehåller ofta både varor och tjänster. Värdet av produkten bestäms av denna kom- bination. De basstationer som Li tillverkar består exempelvis av en varudel men också av en tjänstedel i form av alla de speciali- serade och kundanpassade programvaror som behövs för att statio- nen skall fungera. Det gör det svårt att fördela värdena i pro- duktions- respektive utrikeshandelsstatistiken på vad som är varor och vad som är tjänster. 
 Problemen ställs på sin spets när globala koncerner skickar kom- ponenter till dessa komplicerade produkter mellan enheter i olika länder och när värderingen och klassificeringen kan vara helt av- hängig av i vilket skede av produktionsprocessen produkten eller de enskilda komponenterna befinner sig när de passerar gränsen. 
 Blandningen av varor och tjänster gör också att mätningar av pri- ser och produktivitet försvåras. När produkterna är individuellt an- passade till kundens behov är det mycket svårt att mäta kvantiteter och priser per styck. Det behövs förfinade prismätningsmekanis- mer för att spegla prisutveckling i förhållande till kvalitetsutveck- ling. På samma sätt kan det vara med vissa produktivitetsmått. När volymerna är svårmätta blir begrepp som producerad volym per ar- betad timme också svårmätta. Även här finns det behov av mer för- finade mått och mätmetoder. 
 48 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 En annan effekt av globaliseringen är att de stora företagen ofta har en global organisation och tänker globalt. Statistiken, med natio- nalräkenskaperna som slutprodukt, är nationellt fokuserad. Det inne- bär att det är produktion, sysselsättning etc. i Sverige som är det primära intresset. För företag som är globalt organiserade är det ett växande problem att rapportera data som är nationellt avgränsade. Problemet för statistiken är uppenbart när det gäller t.ex. data av- seende produktion och import/export. Ett begrepp som orderin- gång kan också förlora sin relevans om produktionen senare visar sig ske i utlandet. 
 Den ökande specialiseringen, vilken innebär att de globala kon- cernerna koncentrerar vissa verksamheter till vissa länder beroende på konkurrensfördelar som tillgång till utbildad arbetskraft, löne- läge etc., gör också att klassifikationer som bransch kan förlora en del i intresse. Det är naturligtvis fortfarande av intresse att mäta vilka aktiviteter som utförs i Sverige, men när dessa utförs i ett större, globalt sammanhang faller en del av bilden bort om man snävt inriktar sig på aktiviteten i sig. 
 Om exempelvis forskning koncentreras till Sverige medan till- verkning och utveckling av de produkter som är resultatet av denna forskning läggs någon annanstans, kommer det i statistiken att se ut som om det svenska näringslivet i stor utsträckning består av forsk- ning. Detta är då i sig sant, men det vore naturligtvis mer intressant om man kunde koppla ihop detta faktum med vilken aktivitet som nyttjar forskningsresultaten. Det kan alltså bli nödvändigt att se över och komplettera begrepp som bransch för att få en relevant analysmöjlighet av det svenska näringslivet. 
 Specialiseringen gör också att det blir allt svårare att bestämma aktiviteten. Den svenska textilindustrin består i dag i princip av design- och utvecklingsföretag, som har som affärsidé att tillverka och sälja kläder. Designen och utvecklingen sker i Sverige, medan själva tillverkningen av kläderna läggs ut på entreprenad i ett land med lägre produktionskostnader. Hur skall då aktiviteten i det svenska företaget beskrivas? Är detta ett tillverkande företag eller ett tjänsteföretag? Var går gränsen för den ena eller den andra klassi- ficeringen? Denna typ av specialisering har blivit allt vanligare. 
 Även denna globaliseringseffekt gör att statistikens begrepp och klassifikationer blir irrelevanta för uppgiftslämnarna. Många under- sökningar är antingen inriktade på enskilda branscher eller använ- der branschanpassade blanketter för att få in detaljerad information som är relevant för olika branscher. Den nu beskrivna effekten av 
 49 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 specialiseringen innebär också att denna typ av datainsamling blir svår att vidmakthålla, då det kan finnas företag som kommer att hänföras till en viss bransch utan att de för den skull med nödvän- dighet uppvisar de egenskaper som ett typföretag i branschen upp- visar. 
 För att möta dessa förändrade förutsättningar måste statistik- insamlingen anpassas. Nomenklaturer och standarder måste anpas- sas till ett globaliserat näringsliv där varor och tjänster produceras blandade. Det måste emellertid också finnas beredskap och förut- sättningar att göra ad  
 hoc-artade 
  undersökningar som baseras på andra begrepp än de gängse klassifikationerna för att kunna mäta och spegla de nya produkter etc. som kommer fram. Företags- registret måste i högre grad anpassas till de snabba strukturföränd- ringar som sker och förmedla dessa ut i statistikproduktionen. Kunskaperna hos statistikproducenterna om företagens och kon- cernernas sammansättning och förändring måste utvecklas. Be- grepp som bransch måste anpassas och kanske kompletteras för att ge vettiga analysmöjligheter. Den strikta uppdelningen i varor och tjänster kan inte vidmakthållas utan måste ersättas eller komplet- teras med ett statistiksystem som kan belysa helheten i företagens verksamhet utan dubbelräkningar eller undertäckning. 
 De ökade svårigheterna att statistiskt mäta olika företeelser inne- bär i många fall också ökade svårigheter för uppgiftslämnarna. Upp- delningen på vara/tjänst eller svenskt/utländskt kan i många fall kräva ett merarbete för uppgiftslämnarna. I vissa fall blir det nöd- vändigt med uppskattningar eller särskilda beräkningar. Samtidigt rationaliserar företagen sin administration. Uppgiftslämnarkostna- derna kommer därmed i fokus. En effekt är ett ökat motstånd mot att lämna statistikuppgifter till myndigheterna med ökande bortfall och ökande kostnader för uppföljning som resultat. Därmed för- sämras kvaliteten i de olika statistiska undersökningarna och i slut- ändan även i nationalräkenskaperna. 
 För att öka villigheten att lämna efterfrågade uppgifter måste kraven anpassas till den uppgiftslämnarkapacitet som finns och till vilka uppgifter som finns tillgängliga hos företagen. Det kan till och med vara nödvändigt att företagsanpassa uppgiftsinsamlandet till enskilda företags förutsättningar, i stället för att som i dag för- söka tvinga in alla uppgiftslämnare i de mallar som de färdiga blan- ketterna anvisar. 
 När det gäller individuellt anpassat uppgiftslämnande är det vik- tigast att börja med de största och mest betydelsefulla uppgiftsläm- 
 50 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 narna. Den svenska ekonomin, och därmed också statistiken, är i stor utsträckning beroende av ett mindre antal mycket stora före- tag. Om man kan lösa de problem som de förändrade produktions- förutsättningarna medför för dessa företag, och samtidigt säker- ställa kvaliteten och konsistensen i dessa företags data, är mycket vunnet. Ett sådant arbete med de största företagen har initierats på SCB och påbörjats i begränsad omfattning. 
 Samtidigt är det viktigt att arbeta med uppgiftslämnarfrågor på två fronter. För att minimera riskerna för bortfall och hålla nere upp- giftslämnarbördan är det också viktigt att arbeta för ett förenklat och standardiserat uppgiftslämnande för små och medelstora före- tag så att inte bördorna på dessa blir orimligt stora. Det är också tydligt att behovet av information om små företag som en särskild grupp ökar, vilket gör att det inte är sannolikt att önskemålen om data för denna grupp av företag kommer att minska i någon av- sevärd omfattning, snarare tvärtom. En möjlighet kan dock vara att i större utsträckning täcka in småföretagen via annan tillgänglig in- formation, t.ex. registerdata i stället för via enkäter även om infor- mationen inte blir lika komplett och detaljerad. Enkäter kan också utformas något enklare och vara mindre omfattande för småföre- tag. Undersökningarna kan också göras mindre frekventa. 
 Krav på ad  
 hoc-artade 
  och företagsanpassade undersökningar inne- bär även speciella krav på de system som skall användas för utveck- ling av elektroniska insamlingssystem. Tillgången till beskrivande data (metadata) om företaget och de variabler man efterfrågar blir en allt viktigare faktor. Med ett väl utbyggt metadatasystem kan datainsamlingsprocessen automatiseras i högre grad än vad som är möjligt i dag. Elektroniska blanketter kan genereras med hjälp av metadata, vilket minskar behovet av  
 IT-relaterade 
  arbetsmoment. Detta kan göra det möjligt att effektivt klara av t.ex. företags- anpassad uppgiftsinsamling och ad  
 hoc-artade 
  undersökningar. 
 Svårigheterna att mäta den ekonomiska utvecklingen och samla in relevant underlag förändras ständigt. En tillbakablick visar att det finns ett stort ackumulerat behov av att anpassa statistiken till effekterna av tjänstesamhället, globaliseringen etc. Samtidigt för- ändras de tekniska möjligheterna oavbrutet i snabb takt. Det är där- för viktigt att kontinuerligt arbeta med dessa frågor. 
 51 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 Pågående arbete vid SCB 
 Mot bakgrund av de ovan beskrivna problemen med att samla in underlag enligt statistikens nuvarande avgränsningar och definitio- ner samt det växande problemet med bortfall är det av stor vikt att noga utvärdera de möjligheter och fördelar som informationstekni- Ramos kan erbjuda. SCB bedriver sedan två år tillbaka ett projekt med syfte att samordna utvecklingen av elektroniska inrapporterings- alternativ för i första hand företag. Utbredningen av Internet gör att det i dag finns förutsättningar för att nå de flesta företag via Internetbaserade insamlingssystem. Förutsättningarna för att an- vända elektroniska alternativ varierar dock mellan företagen och pappersbaserade blanketter kommer under lång tid framöver att finnas kvar även om den totala volymen kommer att minska. 
 SCB:s uppgiftsinsamling kan delas in i två huvudgrupper: admi- nistrativ datainsamling och direktinsamling. Administrativ data- insamling står volymmässigt för den största delen av SCB:s data- insamling och avser uppgifter som hämtas från redan befintliga regis- ter. Direktinsamling avser uppgifter som i olika former samlas in direkt från uppgiftslämnaren. 
 SCB strävar efter att i så stor utsträckning som möjligt utnyttja administrativt material som finns hos andra myndigheter. Detta görs i dag t.ex. i företagsstatistiken där standardiserade räkenskaps- utdrag från Riksskatteverket (RSV) används för företag med färre än 50 anställda. För att kunna bibehålla och vidareutveckla använ- dandet av administrativt material är det förutom att tillgången till data finns kvar, dels viktigt att SCB är medvetet om och helst kan påverka innehåll och förändringar i det administrativa materialet så att inte kvaliteten försämras, dels att även dataleverantören är med- veten om materialets betydelse för statistikändamål. En metod kan vara att skriva kontrakt med de viktigaste dataleverantörerna om informationsåtaganden och former för SCB:s inflytande på infor- mationsinnehållet i registren. 
 För att uppnå en effektiv och säker dataöverföring mellan myn- digheter är det vikigt att kommunikationen standardiseras. Det myndighetsgemensamma spridnings- och hämtningssystemet (SHS) förväntas här få stor betydelse. På sikt är förhoppningen att även företag kan hämta och lämna uppgifter via standardiserad SHS- kommunikation. SCB bedriver för närvarande provverksamhet med SHS. För närvarande använder SCB ett antal elektroniska över- föringsmetoder för direktinsamling: 
 52 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 Elektroniska formulär baserade på specialanpassade program, webbläsare eller Excel 
  
 Filöverföring via Internet 
  
 TDE – Touch Tone Data Entry. Insamling via telefon 
  
 Faxskanning. Blanketten faxas till SCB där den hanteras direkt av skanningsystemet 
  
 I SCB:s plan för utveckling av system för elektronisk datainsamling finns ca 60 företagsbaserade undersökningar med. SCB uppskattar antalet blanketter som årligen skickas ut till företag till ca 790 000. I dag finns system för elektronisk datainsamling utvecklade för ca 15 undersökningar som vänder sig till företag, kommuner och organisationer. Därutöver finns ett minst lika stort antal undersök- ningar som använder Excel för sin insamling. Exempel på företags- undersökningar med Internetbaserade system är den månatliga el- energiundersökningen, sjuklöneaviseringar och yrkesregistret. In- om företagsstatistiken rapporterar en stor mängd företag in statistik- underlaget via Excelblanketter. Pågående utvecklingsarbete omfatt- ar bl.a. nya system för finansmarknadsstatistiken och delar av betal- ningsbalansstatistiken, vilka SCB övertar från Riksbanken 2003. 
 Till de mer omedelbara och uppenbara fördelarna med elektro- nisk insamling hör minskad risk för fel. Återkontakter med upp- giftslämnarna på grund av felaktigheter i lämnat underlag är en tids- krävande och dyr process för både SCB och uppgiftslämnare. Ut- över minskat behov av återkontakter förväntas detta leda till ökad kvalitet i statistikunderlaget. Elektronisk datainsamling kan även snabba upp insamlingsprocessen och därmed på sikt möjliggöra en snabbare publicering av statistiken. Internetbaserade system ger även möjlighet till en bättre återrapportering till uppgiftslämnaren. En sådan återrapportering kan bestå av olika typer av nyckeltal som är av intresse för uppgiftslämnaren. Ju mer individualiserad denna in- formation kan utformas desto större blir mervärdet för uppgifts- lämnaren. 
 Det är viktigt att uppgiftslämnaren erbjuds en valfrihet vid rappor- teringen. Valfriheten i sig förväntas påverka viljan att lämna upp- gifter positivt. Det som passar för ett litet företag är nödvändigtvis inte det mest optimala för ett stort företag. Exempel på detta är företag som sänder in underlaget via filer. Större företag kan här ha önskemål om att använda filöverföringsprogram som finns integre- rade i deras egna  
 IT-system. 
  För ett mindre företag är ofta ett stöd för filöverföring via webbläsaren det mest optimala. Lika viktigt är 
 53 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 att ta hänsyn till de olika överföringsmetodernas lämplighet för olika typer av uppgiftsinlämning. TDE är t.ex. inte lämpligt om an- talet uppgifter som skall lämnas är stort. Vidare måste hänsyn tas till uppgiftslämnarens möjlighet att vara uppkopplad mot Internet under hela inrapporteringsprocessen. För viss uppgiftsinlämning av omfattande art där kanske flera enheter inom företaget skall lämna uppgifter bör alternativ där uppgifterna kan sparas lokalt användas. 
 SCB uppskattar att det totala uppgiftslämnararbetet för företag, kommuner och organisationer uppgick till ca 950 000 timmar 2001. Erfarenheter visar att elektroniska blanketter i sig inte ger någon dra- matisk minskning av den tid som uppgiftslämnaren behöver lägga ned på uppgiftslämnandet. Betydande effektivitetsvinster uppnås först om delar av statistikunderlaget kan hämtas från uppgiftsläm- narnas egna informationssystem. 
 Det finns olika ansatser för denna typ av insamling. Direktkopp- ling dator till dator är svår att tillämpa vid statistisk datainsamling. Ett alternativ som därför prövats på SCB och i internationella ut- vecklings- och forskningsprojekt är att ge uppgiftslämnaren möjlig- het att kontrollera och komplettera de automatiskt inlästa uppgif- terna innan de sänds till SCB. Rent praktiskt går det till så att auto- matinlästa värden överförs till en elektronisk blankett som granskas och kompletteras av uppgiftslämnaren innan den sänds in. I Sverige finns goda förutsättningar för att skapa kopplingar mellan upp- gifter i ekonomiska redovisningssystem och statistiska variabler i en elektronisk blankett tack vare att många företag använder den s.k.  
 BAS-kontoplanen. 
  
 Det finns också ett standardiserat filformat (SIE) som stöds av många redovisningssystem.  
 SIE-formatet 
  kan användas för att hämta data från redovisningssystem till en elektronisk blankett. Försök som SCB har genomfört inom ramen för  
 TELER-projektet 
  ( 
 Tele- matics for Enterprise Reporting 
 ) visar att ca 70 procent av variablerna i resultatredovisningsdelen i företagsstatistiken var möjliga att kop- pla till redan befintliga data hos uppgiftslämnarna. SCB:s erfaren- heter och erfarenheter från andra statistikbyråer visar dock att denna typ av koppling blir relativt kostsam att underhålla för både insamlare och uppgiftslämnare. Vid förändringar uppstår ofta ett upp- graderingsbehov av programvaran hos uppgiftslämnarna. Det finns därför ett behov av mer standardiserade format och programvaror som stödjer detta format. 
 På det internationella planet finns stora förhoppningar om att XBRL ( 
 eXtensible Business Reporting Language 
 ) skall bli den stan- 
 54 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 dard som används för finansiell rapportering. XBRL är en bransch- specifik tillämpning av XML ( 
 eXtensible Markup Language 
 ), som i dag har brett stöd från alla ledande  
 IT-företag 
  och programvaru- leverantörer. En av de ledande aktörerna för XBRL har varit den amerikanska revisorsorganisationen (AICPA), som tidigt såg ett behov av att snabba upp företagens finansiella rapporteringspro- cess, inte minst för att möta ökade krav på utökad och snabbare information till aktiemarknaden. I dag får företagen lägga ner mycket arbete på att framställa rapporter för olika mottagare. Med XBRL kan denna process standardiseras. Med XBRL skapas också förbättrade möjligheter att söka information tack vare att XML- formatet innehåller beskrivande data (metadata). 
 I Sverige har ett arbete startats för att driva på  
 XBRL-utveckl- 
  ingen. Den grupp som bildats innehåller både företag och myndig- heter. Det är revisionsbyråbranschen via föreningen FAR som till- sammans med bl.a. Patent- och registreringsverket (PRV) och Riks- skatteverket (RSV) tagit initiativet till en  
 XBRL-utveckling 
  i Sverige. SCB deltar i detta arbete för att utreda vilka möjligheter XBRL kan ge vid statistikrapportering. Om en bred acceptans för XBRL kan uppnås är det troligt att det utvecklas en svensk  
 XBRL-taxonomi. 
  På Europanivå pågår inom statistiksektorn ett arbete där diskussio- ner förs med leverantörer av stora affärs- och redovisningssystem (SAP, PeopleSoft, Oracle m.fl.) för att påverka dessa att utveckla gränssnitt för XBRL. Ett första tänkbart tillämpningsområde som diskuteras är betalningsbalansstatistiken. 
 Ett utvecklingsarbete har startat under ledning av Eurostat i syf- te att genomföra en revision av EU:s näringsgrensstandard, NACE. Målet är att till 2007 ha utvecklat ett modernt klassifikationssystem som återspeglar den ekonomiska verkligheten. SCB kommer att del- ta i detta arbete. SCB kommer samtidigt att utveckla en ny svensk näringsgrensindelning (SNI 2007) baserad på NACE. SCB kom- mer även att delta i en översyn av den aktivitetsanknutna pro- duktklassificeringen CPA och den svenska versionen (SPIN 2007) som innehåller specifika svenska underindelningar. Mot bakgrund av att strukturen i näringslivet under de senaste decennierna för- ändrats i snabb takt med förskjutning från traditionell industri till mer kunskapsintensiva sektorer har det också gjorts försök med att ta fram alternativa klassifikationssystem som komplement till den centrala aktivitetsklassifikationen. 
 55 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 Några exempel från andra länder 
 Erfarenhetsutbyte med andra länder visar att den elektroniska in- samlingen och i synnerhet den automatiska insamlingen är i sin in- ledande fas. Ingen statistikbyrå har uppnått en omfattande auto- matik i sin direktinsamling. När det gäller administrativ datainsam- ling ligger de nordiska länderna långt fram i utvecklingen. 
 I Norge levererar staten och kommunerna statistikuppgifter en- ligt ett standardiserat system, KOSTRA. Systemet är i full drift sedan 2001 och innebär att rapporteringen sker elektroniskt på ett standardschema via Internet. KOSTRA innebär att de egna räken- skapssystemen är länkade till blanketterna. Statistisk sentralbyrå har fått ca 20 miljoner kr för att under en fyraårsperiod utreda elek- tronisk uppgiftsinsamling från företagen. 
 I Finland används direktinsamling enbart från stora företag medan småföretagen täcks via register m.m. I Finland finns en lång tradi- tion av samarbete mellan myndigheter och flera intressanta utveck- lingsprojekt pågår. Ett av dem är  
 Easy Pay  
 där en  
 Internet-portal 
  för arbetsgivare kommer att kunna användas för utbetalning av löner. När denna tjänst tas i drift kommer underlaget till ett antal myndigheter att kunna genereras automatiskt. Ett annat projekt är  
  
 email-enabled 
  
  receiver/responder system  
 (eMeRr) vars syfte är att skapa en standardiserad meddelandestruktur inom statsförvaltning- en. Projektet har stora likheter med SHS. För direktinsamlingen används egna system eller en gemensam operatör (TYVI). 
 I Nederländerna medverkar statistikbyrån (CBS) i  
 EDH-projek- 
  tet ( 
 Electronic Governmental Services 
 ).  
 EDH-projektets 
  mål är att minska uppgiftslämnarbördan genom ett samarbete mellan skatte- myndigheten, socialförsäkringsmyndigheten och statistikbyrån. Pro- jektets ansats är att förändra processerna hos uppgiftslämnare, in- samlare och programvaruleverantörer för att därmed effektivisera datarapporteringen för alla inblandade parter. 
 Strävan att effektivisera datainsamlingen mer generellt har lett till att många statistikbyråer centraliserat hela eller merparten av in- samlingen till en gemensam avdelning som är skild från den vidare bearbetningen och sammanställningen av de olika statistikproduk- terna. Av de länder som utredningen har studerat är detta fallet i Australien, Kanada, Nederländerna, Nya Zeeland och Storbritan- nien. Förändringar i samma riktning pågår i Norge. Verksamheter- na skiljer sig innehållsmässigt mellan länderna, men omfattar i regel utskick av enkäter, påminnelser och mottagande samt registrering 
 56 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 av svar. I Kanada utförs även vissa kontroller och kontakter med uppgiftslämnarna. Storbritannien har utvecklat ett effektivt skanning- system för den ekonomiska statistiken. 
 När det gäller strävanden efter individuellt anpassat uppgiftsläm- nande med fokus på de viktigaste rapportörerna finns flera exempel från andra länder på hur en sådan verksamhet kan utvecklas och drivas. Utredningen har sett de tydligaste exemplen i Australien, Kanada, Nya Zeeland och Storbritannien. I alla dessa länder finns särskilda organisatoriska enheter som har ansvar för kontakterna med storföretagen. Statistikinsamlingen sker normalt inte från des- sa enheter utan personalen har kontaktansvar och träffar regel- bundet företrädare för företagen. Man diskuterar uppgiftslämnar- frågor och kartlägger också företagens struktur och förändringar i denna och i verksamheten. Detta är information som återförs till den egna organisationen och bl.a. kan leda till ändringar i företags- registret. I Kanada har kontaktpersonerna också visst utrymme att förhandla t.ex. avseende tiden för rapportering. 
 Denna typ av verksamhet är mest omfattande i Australien där 30 personer tar hand om ca 600 företag. I Kanada har sju personer ansvaret för ca 80 företag. Målsättningen är att verksamheten skall byggas ut och omfatta de 300 största företagen vilka svarar för 10 procent av BNP. 
 Avslutande kommentarer 
 Den ekonomiska statistiken står inför stora utmaningar när det gäl- ler att kunna beskriva den ekonomiska utvecklingen på ett rättvisan- de sätt. Globalisering, avregleringar och omstruktureringar natio- nellt och internationellt medför att klassificeringssystem snabbt blir föråldrade liksom traditionella uppdelningar mellan varor och tjänster. Internationella företag möts av rapporteringskrav på nationell nivå. Nya behov av beskrivningar av ekonomin kan inte tas fram med nuvarande struktur på den insamlade informationen. 
 Förändringar krävs på många områden. Bransch- och produkt- indelningar måste anpassas till förändringar i näringslivets struktur. Företagsregister måste anpassas till nya förhållanden och göras mer flexibla. Kopplingar mellan företag blir viktigare. Metoder för att skilja svensk och utländsk verksamhet åt är viktigt att utveckla. Uppgiftslämnarna måste ägnas mer uppmärksamhet. De stora, och därmed statistiskt viktiga, företagen måste bli föremål för särskilda 
 57 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 ansträngningar när det gäller statistikförsörjningen både avseende snabbhet och kvalitet. Uppgiftslämnarbördan för småföretagen bör mildras med hjälp av alternativa informationskällor, enklare och mindre frekventa undersökningar m.m. 
 Elektronisk insamling har en stor potential för att effektivisera och underlätta datainsamlingsprocessen. SCB har i likhet med öv- riga nordiska länder en omfattande administrativ datainsamling och har startat utvecklingen av Internetbaserade system för direktinsam- ling. Elektroniska blanketter är dock bara första steget i en process för att underlätta företagens uppgiftslämnande. För att uppnå en ökad grad av effektivisering krävs att metoder för automatisk in- samling och användning av administrativa data vidareutvecklas och att standardiserade programvaror och dataformat tas fram. Flera lovande utvecklingsansatser på europanivå pågår och SCB följer utvecklingen noggrant. För att klara kraven på  
 ad-hoc-artade 
  och företagsanpassade undersökningar behöver system för beskrivande data (metadata) utvecklas. Även här förväntas utvecklingsarbete på  
 EU-nivå 
  kunna bidra med standardiserade lösningar. 
 Det är viktigt att en central statistikmyndighet som SCB har en kontinuerlig och framåtblickande verksamhet när det gäller att tackla de problem som diskuterats i detta avsnitt och att tillvarata de nya tekniska möjligheter som ständigt kommer fram och som kan underlätta statistikinsamlingen. 
  
 3.4 
  
 Valutaomräkning 
  
 I utredningens intervjuer som redovisats i delbetänkandet  
 Behovet av ekonomisk statistik 
 , (SOU 2001:34), framkom från flera håll tvek- samheter till hur omräkningen från utländsk till svensk valuta sker i systemet för producentprisindex (PPI). Man understryker behovet av konsistens när det gäller valutaomräkning i utrikeshandels- statistiken,  
 PPI-systemet 
  och deflateringen i nationalräkenskaper- na. Dessa synpunkter har föranlett utredningen att analysera dessa frågor. Utredningen har tagit del av den interna diskussion vid SCB som förekommit och de slutsatser som denna lett till. 
 Tidigare har ett internt  
 SCB-projekt 
  på en bredare basis under- sökt problemen kring valutaomräkning i den ekonomiska statisti- Ramos. En arbetsrapport 
 1  
 presenterades 1997. Utredningen har gått igenom detta arbete och de slutsatser som presenterades. I SCB:s 
  
 1  
 Valutaomräkningsprojektetet – intern slutrapport, SCB april 1997. 
 58 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 budgetunderlag för  
 2003–2005 
  har frågan på nytt aktualiserats och förslag finns om utredningsaktiviteter under de närmaste åren. Valuta- omräkningsfrågor är också föremål för överväganden i det utred- ningsarbete som SCB redovisat i regeringsuppdraget att analysera praktiska frågor vid ett eventuellt senare deltagande i EMU. 
 Problem i statistiken 
 Valutaomräkningar är ett osäkerhetsmoment i den ekonomiska sta- tistiken. Om omräkning från utländsk valuta till svenska kronor görs på olika sätt hos uppgiftslämnarna vid rapporteringen till SCB eller om SCB:s antaganden om valutaomräkningsmetod är felaktiga uppkommer fel i statistiken. Hur stora dessa fel är och hur all- varliga de är beror dels på storleken på transaktionerna, dels på stor- leken på valutakursrörelserna. 
 Den teoretiskt korrekta omräkningskursen är den rådande växel- kursen på transaktionsdagen. Varje annan kurs ger upphov till inkon- sistenser av varierande storlek i det statistiska systemet. Av prak- tiska skäl skall eller kan i vissa fall andra kurser användas, t.ex. tull- kurs i utrikeshandelsstatistiken (se nedan). Dessa skall ses som approximationer av rådande växelkurser vid transaktionstillfället. 
 I den projektrapport som presenterades 1997 beskrivs omfattan- de problem och brister. Effekterna av felaktiga valutaomräkningar och antaganden kan ge allvarliga fel i statistiken under perioder när valutakursförändringarna är kraftiga och går i en riktning. Under mer stabila förhållanden bedöms dock den sammantagna effekten ha marginell betydelse på makroekonomiska aggregat. 
 Rapporten visar att med undantag för utrikeshandeln och pris- statistiken var kunskapen inom SCB om valutaomräkning i den egna statistiken mycket liten. Ingen särskild metod rekommende- ras, anvisningar saknas och man vet inte hur valutaomräkningen görs hos uppgiftslämnarna. 
 I rapporten redovisas också resultatet av en enkät till uppgifts- lämnarna avseende statistikprodukterna leverans och order, företa- gens utländska tillgångar och skulder, investeringsenkäten, import- och exportpriser, utrikeshandel, industristatistiken samt den årliga finansstatistiken för företag. Frågor ställdes bl.a. om vilken kurs som används vid omräkning från utländsk valuta till svenska kronor samt om förekomsten av valutasäkring. 
 59 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 Sammantaget för alla tillfrågade, exklusive rapportörerna till utri- keshandeln, uppgavs i 40 procent av de besvarade enkäterna en acceptabel valutaomräkningsprincip. I 20 procent av enkäterna upp- gavs att valutasäkrade värden används. För utrikeshandeln följdes Tullverkets anvisningar endast i begränsad utsträckning. Hälften av företagen använde godkända metoder. 18 procent av företagen, de flesta storföretag, uppgav att de använde valutasäkrade kurser. En rad andra modeller för valutaomräkning förekom enligt enkäten. 
 Projektet rekommenderade fortsatt arbete på ett antal områden, bl.a. fortsatta diskussioner med rapportörer och Tullverket, under- sökning av bokföringsregler, utarbetande av rekommendationer och anvisningar till rapportörerna, uppskattning av storleken på felen och implikationerna på centrala  
 NR-aggregat 
  samt utvecklande av metoder för central estimering av värden som rapporteras enligt felaktiga omräkningsprinciper. Merparten av de rekommenderade åtgärderna har inte kommit till stånd, delvis på grund av resursbrist. 
 Valutaomräkning i utrikeshandelsstatistiken och PPI 
 Inom SCB har ett fortsatt arbete skett avseende i första hand om- räkningsprinciperna i utrikeshandelsstatistiken. Bestämmelserna (regle- rade i  
 EU-förordningar) 
  för valutaomräkning av utrikeshandeln med varor är olika för transaktioner med länder utanför EU (Extra- stat) och för transaktioner med andra  
 EU-länder 
  (Intrastat). För Extrastathandeln, för vilken uppgifter samlas in av Tullverket via tulldeklarationer, gäller att den s.k. tullkursen 
 1  
 skall användas vid import. Vid export skall tullkursen eller dagskursen vid tidpunkten för exporten användas. För Intrastathandeln, för vilken uppgifter sam- las in av SCB direkt från företagen, gäller att rapportören skall använ- da antingen tullkursen eller dagskursen för leveransen. Enligt en tilläggsförordning för Intrastat kan ett medlemsland tillämpa sär- skilda bestämmelser för valutaomräkning. 
 Som framgår av redovisningen i föregående avsnitt avviker före- tagen i stor utsträckning från de gällande reglerna för valutaomräk- ning. Företagen använder i stället valutasäkrade kurser, koncern- kurser, olika egenkonstruerade snittkurser etc. Tillämpningarna kan också variera inom koncerner och företag. Användningen av den 
  
 1  
 Tullverkets valutakurser återfinns på www.tullverket.se och baseras på Nordea:s säljkurser den näst sista onsdagen i månaden före mätmånaden. Vid kursändringar över 5 procent kan kurserna revideras under mätmånaden. 
 60 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 s.k. tullkursen ger upphov till fel i statistiken av varierande storlek beroende på hur mycket dessa kurser avviker från den ideala omräk- ningskursen, dvs. växelkursen vid transaktionstillfället. 
 I Intrastatsystemet finns utrymme att välja nya omräkningskur- ser eftersom varje medlemsland, enligt förordningen, har rätt att tillämpa egna bestämmelser. 
 Reglerna för valutaomräkning i Extrastatsystemet återfinns i tull- lagstiftningen. Möjligheterna att förändra dessa regler har inte under- sökts. I Extrastatsystemet rapporteras transaktioner löpande under månaden, vilket innebär att en genomsnittskurs för månaden inte all- tid finns tillgänglig. Det är viktigt att det finns en samordning av reglerna i Extrastat och Intrastat eftersom rapportörerna ofta rappor- terar i båda systemen. En lösning på problemen med valutaomräk- ning i utrikeshandeln vore att all rapportering sker i utländsk valu- ta. SCB kunde sedan göra omräkningen på ett lämpligt och enhet- igt sätt. 
 Det pris som samlas in i  
 PPI-systemet 
  skall definitionsmässigt avse det under månaden för varan genomsnittligt fakturerade priset. I export- respektive importledet faktureras priset ofta i utländsk valuta. Företaget har i dessa fall frihet att rapportera i utländsk valuta eller att själv räkna om till svenska kronor. Enligt den enkät som refererats i föregående avsnitt faktureras minst 55 procent av im- portvarorna i  
 PPI-undersökningarna 
  i utländsk valuta. Motsvarande siffra för exportvarorna är minst 42 procent. Rapporteringen i ut- ländsk valuta till SCB uppgår till 28 procent för importen och 8 procent för exporten. Företagen gör enligt enkäten i stor utsträck- ning omräkningar själva. 
 Enkäten visar att också dessa omräkningar sker på många olika sätt: valutasäkrade kurser, dagskurser, tullkursen, olika snittkurser och andra förutbestämda kurser. SCB ger inga rekommendationer eller anvisningar och känner inte till hur omräkningarna går till. Den riktiga omräkningsprincipen vore att använda genomsnitts- kursen för mätperioden. Detsamma gäller för SCB:s omräkning av den rapportering som sker i utländsk valuta. SCB använder emeller- tid tullkursen. Denna princip följs för att uppnå harmonisering med utrikeshandeln. 
 En harmonisering av sättet att hantera valutaomräkning i olika delar av statistiken är väsentlig för nationalräkenskaperna, eftersom Elliott indextal används för deflatering av utrikeshandelsstatistiken. Nationalräkenskaperna skulle emellertid helst vilja att transaktions- kurs användes. Harmoniseringen av valutaomräkningen i utrikes- 
 61 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 handeln respektive producentpriserna störs emellertid av att regler- na inte är enhetliga (olika metoder tillåts i utrikeshandeln) samt att tillämpningen av reglerna inte följs. 
 Förutsättningarna för ett eventuellt senare deltagande i EMU 
 SCB har på regeringens uppdrag analyserat praktiska frågor vid ett eventuellt senare deltagande i EMU. SCB omfattas av s.k. full euro- option 
 ,  
 vilket innebär att företag har rätt att lämna uppgifter i euro till statistiken under övergångsperioden, dvs. från inträdet i EMU till dess att den svenska kronan upphör att vara lagligt betalnings- medel. 
 Två valutor skall alltså kunna hanteras samtidigt i statistiksyste- met. Det kräver en anpassning till två valutor när det gäller bl.a. blanketter, anvisningar och  
 IT-system. 
  SCB:s ambition är att klara omräkning mellan valutorna automatiskt i databaserna och att i viss omfattning kunna redovisa statistiken i både kronor och euro redan under övergångsperioden. I publikationerna kommer statistiken där- emot i allmänhet att redovisas endast i kronor under övergångs- perioden. 
 Det finns ett flertal rekommendationer för konvertering av his- toriska data. De viktigaste är att originaluppgifter i svenska kronor inte får ändras, att historiska data konverteras med det fasta omräk- ningstalet med eller utan hänsyn till växelkurser beroende på om uppgifterna skall användas nationellt eller internationellt, att kon- verterade uppgifter från svenska kronor till euro skall förses med beteckningar som anger hur konverteringen är gjord samt att klass- gränser i statistik, t.ex. gränser mellan inkomstklasser, konverteras exakt med omräkningstalet och avrundas enligt fastställda regler. 
 SCB kommer att informera företag och organisationer som be- rörs av uppgiftslämnande i kronor och euro om hur uppgifterna kommer att behandlas. Informationen kommer att gälla omräkning av företagens uppgifter i euro till svenska kronor under övergångs- perioden. 
 62 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 Avslutande kommentarer 
 Valutaomräkningar är ett osäkerhetsmoment i den ekonomiska sta- tistiken. Användandet av felaktiga valutakurser ger fel i statistiken. Under vissa omständigheter kan felen bli mycket stora. Olika för- faranden i olika statistikgrenar ger också upphov till inkonsistenser i statistiken. De problem som finns beror på hanteringen både inom SCB och hos företagen. 
 Ett grundläggande problem är avsaknaden av regler och anvisning- ar för hur rapportörerna skall räkna om värden till svensk valuta (med undantag för utrikeshandeln). Detta innebär att valutaomräk- ningar sker på en mängd olika sätt. Bristen på kunskap om hur om- räkningarna går till skapar också en osäkerhet om problemens stor- lek. 
 Den enkät som genomfördes 1997 ger en bild av ett antal pro- blem, som borde undersökas vidare och i många fall åtgärdas. De mer ingående studierna av problemen inom utrikeshandelsstatisti- Ramos och  
 PPI-systemet 
  samt inkonsistensen i denna statistik visar att även när det finns regler (utrikeshandelsstatistiken) uppkommer många frågor kring reglernas utformning och tillämpning. 
 SCB:s budgetunderlag för  
 2003–2005 
  innehåller ett förslag till ett nytt projekt för att i första hand ta upp de frågor som kom fram i den rapport som presenterades 1997 och de frågor som aktualise- rats i utredningsarbetet om den ekonomiska statistiken. Inför ett eventuellt svenskt deltagande i EMU aktualiseras också en rad pro- blem som har med valutaomräkning att göra. Om Sverige går med i EMU reduceras problemens omfattning, men de kommer fort- farande att finnas för de delar av utrikeshandeln och priserna som avser relationer med länder utanför  
 EMU-området. 
  
 63 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 Appendix 1 
 Kort beskrivning av statistikprodukter inom den ekonomiska statistiken 
 Företagsstatistik för  
 industri-, 
  bygg- och tjänsteföretag 
 Företagsstatistiken belyser näringslivets (exkl. den finansiella sek- torn) struktur med avseende på exempelvis lönsamhet, tillväxt, ut- veckling, finansiering och produktion. Statistiken baseras huvud- sakligen på räkenskaper för företag med mer än 50 anställda, vilket motsvarar ungefär 6 000 företag. Information om mindre företag erhålls från administrativa register. Statistiken tas fram årligen och publiceras ca 18 månader efter referensåret. För några branscher finns data tillbaka till 1968. För några branscher finns tidsserier från 1951. 
 Branschundersökningar inom tjänstesektorn 
 Undersökningar av intäkter fördelat på intäktsslag och kunder i oli- ka tjänstebranscher görs intermittent med mellan ett och fem års mellanrum, beroende på bransch. Data över post- och telekommu- nikationer samt transporter samlas in varje år. Informationen an- vänds huvudsakligen i nationalräkenskaperna. Statistiken tas fram årligen och publiceras ca 18 månader efter referensåret. Tidsserier saknas. 
 Industrins förbrukning av inköpta varor och tjänster 
 Statistiken beskriver industriföretagens insatser av produkter och tjänster i den egna produktionen. Undersökningen genomförs en- ligt ett treårigt rullande schema, dvs. en tredjedel av industrin under- söks varje år. Undersökningar för bygg- respektive tjänstesektorn planeras. Statistiken ingår i den officiella statistiken, men har hit- tills inte publicerats. 
 64 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 Industrins varuproduktion 
 Statistiken beskriver värden och volymer för det som produceras inom industrin. Undersökningen görs bland industriföretag med fler än 20 anställda. Statistiken tas fram årligen. Preliminära data publiceras  
 8-9 
  månader efter referensåret och definitiva data kom- mer 18 månader efter referensåret. 
 Industrins produktion, order, leveranser, lager och kapacitetsutnytt- jande 
 Statistiken omfattar data över industrins produktionsvolym, indu- strins leverans- och orderläge, industrins lager och industrins kapa- citetsutnyttjande. Industrins produktionsvolym bygger på olika upp- gifter för olika branscher. Till största delen används leveranser, men ibland används produktionsvolym och i mindre utsträckning arbe- tade timmar. Leveranser mäts som summan av försäljningsvärdet av egentillverkade varor netto (exkl. indirekta skatter och avgifter). Orderingången omfattar värdet av varor av egen tillverkning m.m. som beställts under månaden. Lageruppgifterna fördelas på fyra typer: insatsvaror, varor i arbete, färdiga varor av egen tillverkning och färdiga varor av främmande tillverkning. Kapacitetsutnyttjandet av- ser det faktiska utnyttjandet i procent av tekniskt möjligt utnytt- jande. 
 En gemensam undersökning används för datainsamlingen. Pro- duktionsvolym, order och leveranser samlas in månadsvis. Lager och kapacitetsutnyttjande ingår var tredje månad. Resultaten redovisas för omkring 60 branscher eller aggregat utom för kapacitetsutnytt- jande där det är 12. Samtliga företag med mer än 200 anställda ingår i undersökningen och bland övriga företag görs ett urval. Totalt ingår 2 500 företag. Resultaten publiceras knappt 50 dagar efter referensmånaden respektive omkring 55 dagar efter kvartalsskiftet. Tidsserier finns från 1990. 
 Näringslivets investeringar 
 Undersökningen visar företagens verkställda investeringar och in- vesteringsplaner. Undersökningen genomförs tre gånger om året, i februari, maj och oktober. Investeringarna redovisas fördelade på bransch samt ca 15 olika investeringsobjekt. Innevarande år redo- 
 65 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 visas per kvartal och nästföljande år per kvartal. Undersökningen täcker större delen av näringslivet. Samtliga företag med mer än 200 anställda ingår och bland övriga företag görs ett urval. Totalt under- söks ca 6 500 företag. Resultaten från februarienkäten redovisas i början av mars, majenkäten i början av juni och oktoberenkäten i mitten av november. Tidsserier finns från 1990. 
 Omsättning inom tjänstesektorn 
 Statistiken visar omsättningen i detalj- och partihandeln samt stör- re delen av tjänstesektorn. Bland de större företagen görs urvals- undersökningar, medan uppgifter om de mindre företagen hämtas från skattemyndighetens momsredovisningar. Omsättningen för detalj- handeln redovisas varje månad ca sex veckor efter referensmånaden. Resultat för partihandeln och tjänstesektorn redovisas varje kvartal, sex till åtta veckor efter referenskvartalet. Tidsserier för försäljning i den egentliga detaljhandeln finns från 1955. Mer detaljerade tids- serier finns från 1990. 
 Omsättning – SCB:s momsregister 
 I momsregistret finns omsättningsuppgifter på företag. Uppgifter- na kan sammanställas och fördelas på olika branscher, region (riket, län och kommunnivå) och storleksgrupp. Omsättningen hämtas från företagens momsdeklarationer via Riksskatteverket. Den skatteplik- tiga omsättningen beräknas utifrån redovisad skatt, medan den skatte- fria och exporten tas i ursprungligt skick. Alla företag som bedrivit verksamhet någon gång under året och som har inlämnat en moms- deklaration ingår i statistiken. Uttag ur databasen kan beställas. 
 Utrikeshandel 
 Statistiken visar värde och volym av Sveriges export och import fördelat på ca 10 500 varor och världens alla länder. För handel med länder utanför EU används data från Tullverket. Efter Sveriges EU- inträde 1995 samlas data om handeln med  
 EU-länder 
  in genom en särskild undersökning. Alla företag som har export eller import som överstiger 1,5 miljoner kr under de senaste 12 månaderna ingår i undersökningen. 
 66 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 Resultat över totalt värde för export och import publiceras 25 dagar efter månadsskiftet. Detaljerade uppgifter om vara och land publi- ceras 70 dagar efter referensmånaden. Volym- och prisindex på varu- grupper publiceras 80 dagar efter referenskvartalet. Tidsserier finns från 1995. 
 Konsumentprisindex 
 Konsumentprisindex (KPI) mäter hur konsumentpriserna igenom- snitt utvecklas och är det vanligaste måttet på inflationstakten. Utifrån KPI beräknas även underliggande inflation, harmoniserat index för konsumentpriser (inom EU), nettoprisindex (KPI minus indirekta skatter plus subventioner) och prisbasbeloppet. Priserna samlas in av intervjuare i butiker under den vecka den 15 infaller. Priser som är desamma över hela landet, t.ex. alkohol, samlas in per telefon eller med hjälp av blankett. KPI publiceras ca 15 dagar efter referensmånadens slut. Tidsserier finns tillbaka till 1830 för KPI totalt och på varugrupper till 1980. 
 Prisindex i producent- och importled (producentprisindex) 
 Prisindex i producent- och importled (PPI) mäter utvecklingen av de priser som erhålls av svenska producenter samt de priser som betalas av svenska importörer. Priser samlas in för hemmamarknad, export respektive import och index beräknas för varugrupper på dessa marknader liksom för produktionen totalt (hemmamarknad plus export ger producentprisindex) samt för varutillförseln totalt (hemmamarknad plus import ger prisindex för inhemsk tillgång). Statistiken samlas in månadsvis från 1 200 företag. Publicering sker ungefär 25 dagar efter månadsskiftet. Tidsserier finns från 1990. 
 Köpkraftsparitetsundersökningen (internationella prisnivåjämförelser, PPP) 
 Sveriges prisnivå jämförs med resten av Europa i form av index både på total nivå och för olika delgrupper, t.ex. livsmedel. PPP an- vänds också för att jämföra olika länders BNP, eftersom en om- räkning med de vanliga växelkurserna inkluderar andra ovidkom- mande faktorer än prisnivån. Undersökningen görs i samarbete 
 67 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 mellan ländernas statistikbyråer och EU:s statistikorgan Eurostat. Prismätningarna som görs i Sverige omfattar ca 2 200 produkter. Resultaten publiceras av Eurostat närmare två år efter referensåret. Tidsserier finns från 1993. 
 Aktivitetsindex 
 Aktivitetsindex är en indikator på  
 BNP-tillväxten 
  och mäter den volymmässiga förändringen av aktiviteten i ekonomin. Aktivitets- index är en sammanvägning av uppgifter om industrins produktion, arbetade timmar i offentlig sektor, detaljhandelsomsättning samt export och import av varor. Statistiken tas fram varje månad och publiceras knappt 50 dagar efter månadens utgång. Tidsserier finns från 1993. Aktivitetsindex är ej officiell statistik. 
 Nationalräkenskaper 
 Nationalräkenskaperna (NR) sammanfattar och beskriver Sveriges ekonomiska aktiviteter och utveckling. Beskrivningen omfattar pro- duktionen av varor och tjänster, inkomstbildning, omfördelning och inkomstanvändning, kapitalbildning samt transaktioner med utlan- det. Det finns även uppgifter över antal sysselsatta och arbetade timmar. 
 Uppgifterna redovisas både för kvartal och för helår. Kvartals- NR innehåller uppgifter främst om produktion och användning. Årsvisa NR görs mer fullständiga och detaljerade och innehåller dessutom inkomster och sparande för de institutionella sektorerna. NR utgår från en stor mängd statistik som sammanställs i konto- form.  
 Kvartals-NR 
  publiceras 70 dagar efter kvartalsskiftet utom efter andra kvartalet då publicering sker efter knappt 40 dagar. Års- NR publiceras efter 11 månader. Tidsserier finns på detaljerad nivå från 1993 och på mer aggregerad nivå från 1980. Försörjningsbalans m.m. finns från 1950. 
 Finansräkenskaper 
 Finansräkenskaperna visar var i samhällsekonomin finansiella över- skott och underskott uppstår, hur överskotten placeras och hur under- skotten finansieras. Finansräkenskaperna belyser till exempel utveck- 
 68 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 lingen i hushållssparandet och i hushållens finansiella förmögenhet. Statistiken bygger på uppgifter för de olika samhällssektorerna, bl.a.  
 finansmarknads-, 
  kommun- och företagsstatistik. Finansräkenskaper tas fram kvartals- och årsvis. Kvartalsdata publiceras efter tre måna- der och årsdata inom fem månader efter årsskiftet. Tidsserier finns från 1996 på kvartal och 1995 på år. 
 Värdepappersfonder 
 Statistiken över värdepappersfonder visar förändringar i fondernas tillgångar och skulder. Även antalet fondandelar, fondandelsvärde, placering av likvida medel, belopp för sålda och inlösta fondandelar samt hur fondernas tillgångar är fördelade. Uppgifterna samlas in kvartalsvis av samtliga värdepappersfonder som står under tillsyn av Finansinspektionen. Statistiken publiceras  
 7–8 
  veckor efter kvartals- skiftet. Tidsserier finns från 1991. 
 Aktieägande 
 Aktieägarstatistiken visar olika samhällssektorers innehav av aktier i noterade bolag samt deras röstandelar i bolagen. Statistiken bely- ser även olika samhällssektorers ägande på olika marknadsplatser, de största utländska ägarländerna och aktieägarnas fördelning efter ålder och kön. Statistiken grundar sig på VPC:s register och tas fram två gånger om året. Resultaten publiceras  
 7–10 
  veckor efter halv- respektive helårsskiftet. Tidsserier finns från 1983. 
 Räkenskapssammandrag för kommuner (kommunernas finanser) 
 Statistiken beskriver ekonomin i Sveriges 289 kommuner vad gäller drift, investeringar, resultat- och balansräkning, ansvarsförbindel- ser, externa utgifter och inkomster samt de kommunägda företa- gen. Totalt finns runt 3 000 variabler. Preliminära data över resul- tat- och balansräkning tillsammans med nyckeltal publiceras i maj året efter räkenskapsåret. Definitiva siffror, som också visar hur resurserna används, publiceras i september året efter räkenskaps- året. Tidsserier finns från 1998. 
 69 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 Inkomstfördelning 
 Undersökningen Hushållens ekonomi (HEK) visar hur inkomster- na fördelas bland hushållen och hur stora inkomster olika typer av hushåll har. I inkomsterna ingår bl.a. lön, företagarinkomst, sjuk- penning, föräldrapenning, pension, inkomst av kapital och bidrag. Data samlas in med hjälp av telefonintervjuer och administrativa register för ca 15 000 individer (hushåll). Statistiken samlas in årli- gen och publiceras 17 månader efter referensåret. Tidsserier finns från 1997. 
 Hushållsbudgetundersökningar 
 Hushållsbudgetstatistiken (HBS) redovisar hushållens konsumtion av varor och tjänster för att belysa konsumtionsstandard hos olika typer av hushåll. Under två veckor (fördelat över hela året) för hus- hållen kassabok över samtliga utgifter. Större utgifter för t.ex. bo- stad, semester och bil samlas in vid ett tillfälle för den senaste 12- månadersperioden. Via register insamlas uppgifter om inkomst, fastig- hetsskatt m.m. Urvalet år 2003 består av 4 000 individer samt de personer som ingår i samma hushåll som urvalspersonerna. Under- sökningen har gjorts intermittent, men planeras att göras årligen från 2003. Sedan mitten av  
 90-talet 
  finns resultat för 1995, 1996, 1999, 2000 och 2001. 
 Inkomst och förmögenhet 
 Inkomst- och förmögenhetsundersökningen innehåller uppgifter om inkomster, avdrag, skatter, förmögenhet och sociala ersättning- ar för hela Sveriges befolkning. Statistiken bygger på deklarations- uppgifter från Riksskatteverket och redovisas bl.a. efter kommun, kön och ålder. Resultaten publiceras ungefär 1,5 år efter referens- året. 
 Arbetskraftsundersökningar 
 I arbetskraftsundersökningarna (AKU) får man fram hur många som är sysselsatta respektive arbetslösa samt en mängd annan in- formation om befolkningen sett ur arbetsmarknadens perspektiv, 
 70 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 t.ex. yrke, arbetstid, om man har barn, nationalitet, civilstånd och kommun. AKU görs med hjälp av telefonintervjuer och varje månad intervjuas knappt 22 000 personer. På kvartal och år framställs mer detaljerad statistik. Resultaten publiceras två veckor efter månads- skiftet. Tidsserier finns från 1987. För arbetskraftsstatus, arbets- lösa, de som ej ingår i arbetskraften och veckoarbetstid finns tidsserier från 1976. 
 Löner 
 Lönestatistiken mäter ersättningen man får för utfört arbete och uttrycks för en given tidsenhet, t.ex. kronor per timme eller månad.  
 Konjunkturlönestatistiken  
 görs varje månad för olika sektorer (pri- vat, statlig, kommunal och landsting) och belyser lönenivåns ut- veckling. Den årliga lönestatistiken, den s.k. lönestrukturstatisti- Ramos, ger information om lönernas utveckling, spridning och struk- tur för män och kvinnor, yrkes- och utbildningsgrupper, närings- grenar och regioner. Konjunkturlönestatistiken publiceras ca två månader efter referensmånaden och har för arbetare i privat sektor funnits sedan 1973 uppdelat på näringsgren. Lönestrukturstatisti- Ramos publiceras ca fem månader efter referensåret. Timlön efter när- ingsgren finns från 1992 (månadslön från 1993). För tillverknings- industrin finns serier från 1952 respektive 1947. Lönestrukturstati- stik finns från 1992. 
 Arbetskostnadsindex 
 Arbetskostnadsindex beskriver den totala arbetskostnadens utveck- ling över tiden. I arbetskostnadsindex ingår lön för arbetad och ej arbetad tid, kontanta ersättningar och andra förmåner samt arbets- givaravgifter enligt lagar och avtal. AKI beräknas månadsvis och data samlas in i undersökningen över konjunkturella löner. Prelimi- nära indextal publiceras nio veckor efter mätperiodens slut och definitiva indextal sex månader senare. Tidsserier finns från 1994. För industriarbetare har AKI funnits sedan 1973. 
 71 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 Lönesummor 
 Vid SCB finns två produkter från vilka lönsummestatistik tas fram, den kontrolluppgiftsbaserade lönesummestatistiken (LSUM) och lönesummor, arbetsgivaravgifter och preliminär  
 A-skatt 
  (LAPS) från skattedeklarationerna. Den kontrolluppgiftsbaserade lönesumme- statistiken (LSUM) bygger på information från de kontrolluppgif- ter (KU), som arbetsgivare och andra utbetalare varje år redovisar till inkomsttagare och skattemyndigheter inför deklarationen. Uppgifterna från kontrolluppgifterna hämtas via Riksskatteverket (RSV) och SCB får härigenom uppgifter om kontant bruttolön, preli- minär  
 A-skatt, 
  skattepliktiga förmåner och sociala ersättningar. Via identiteterna personnummer, organisationsnummer och arbetsställe- nummer på kontrolluppgifterna kan även det utbetalande företagets sektortillhörighet liksom arbetsställets näringsgren och belägenhet m.m. hämtas för alla anställningar som ägt rum. Tidsserier finns från 1985. De fullständiga resultaten finns tillgängliga 14 månader efter referensårets slut. 
 Den andra produkten som mäter lönesummor, Lönesummor, arbetsgivaravgifter och preliminär  
 A-skatt 
  (LAPS), hämtas från skattedeklarationerna. Även LAPS är en totalundersökning och baseras på 230 000 skattedeklarationer från företag varje månad. LAPS belyser kvartalsvis nivå och utveckling av aggregerade löne- summor, arbetsgivaravgifter och preliminär  
 A-skatt 
  och redovisas främst efter näringsgren och sektor. Dessa öveförs på datafiler från Riksskatteverket. Uppgifterna publiceras knappt två månader efter kvartalets slut och revideras påföljande kvartal. Tidsserier på total nivå finns från 1988. 
 Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) 
 Den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS) ger årlig information om sysselsättning, pendling, personal- och närings- struktur. Statistiken är totalräknad och kan brytas ner till låg regio- nal nivå. Statistiken baseras på arbetsgivarnas kontrolluppgifter och de egna företagarnas självdeklarationer. Därmed är det möjligt att redovisa personer efter branscher, sektorer, företagsstorlekar m.m. Dessutom kan företagen beskrivas utifrån de anställdas egenskaper, t.ex. kön, utbildning och ålder. Enskilda personer, företag och arbets- ställen kan också följas över tiden. Statistiken publiceras drygt ett 
 72 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 år och tre månader efter referensårets slut. Tidsserier finns från 1985. 
 Sysselsättning 
 Kortperiodisk sysselsättningsstatistik mäter hur antalet anställda på olika delar av arbetsmarknaden förändras samt frånvaro och perso- nalomsättning. Resultaten presenteras efter sektor, näringsgren, storleksklass, län och kön. Uppgifterna samlas in kvartalsvis från ett urval om 19 500 arbetsställen i den privata sektorn. I den offent- liga sektorn undersöks 5 800 arbetsställen. Resultaten presenteras mellan sex och sju veckor efter kvartalets slut. Tidsserier i databa- serna finns från 1993. 
 Vakanser 
 Undersökningen om vakanser beskriver efterfrågesidan på arbets- marknaden i form av antalet lediga jobb och vakanser. Ett ledigt jobb definieras som att arbetsgivaren har påbörjat extern rekryte- ring av en medarbetare men ännu inte tillsatt jobbet. De lediga job- ben delas upp i bemannade och obemannade. Vakanser avser obe- mannade lediga jobb som kan tillträdas omedelbart. Undersök- ningen görs kvartalsvis till ett urval (25 000) av arbetsställen i privat och offentlig sektor. Resultaten presenteras ca två månader efter kvartalets slut och redovisas efter sektor, bransch, arbetsställestor- lek och region. Tidsserier finns från år 2000. 
 Bostadsbyggande och ombyggnad 
 Bostadsbyggnadsstatistiken finns både på kvartal och år. Kvartals- statistiken avser bostadslägenheter i påbörjade och färdigställda hus. Årsstatistiken avser bostadslägenheter i färdigställda hus. Den preliminära kvartalsstatistiken skall ge snabbinformation om bostads- byggandets utveckling med avseende på påbörjade och färdigställda bostadslägenheter fördelat på olika hustyper. Den årliga statistiken skall belysa nytillskottet av bostäder mer detaljerat med avseende på lägenheternas och husens utformning samt beskriva regionala och kommunala variationer. Uppgifter finns tillgängliga för alla år 
 73 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 och kvartal sedan 1975. Framställningstid för kvartalsstatistiken är  
 6–8 
  veckor, för årsstatistiken  
 4–5 
  månader. 
 Statistiken över ombyggnad och rivning av flerbostadshus mäter främst antalet lägenheter och nettoförändring av lägenhetsantalet, lägenhetstyper i ombyggda respektive rivna hus samt bostadsarea i ombyggda hus. Kvartalsstatistiken avser bostadslägenheter i påbör- jade och färdigställda ombyggda hus. Årsstatistiken avser bostads- lägenheter i färdigställda ombyggda hus och påbörjade lägenheter i rivna hus. Framställningstid för kvartalsstatistiken är  
 6–8 
  veckor, för årsstatistiken  
 4–5 
  månader. Uppgifter finns tillgängliga för alla år och kvartal sedan 1989. 
 Bygglovsstatistiken 
 Bygglovsstatistiken omfattar alla nybyggda hus innehållande bostä- der och lokaler. Syftet med statistiken är att den tillsammans med annan statistik om bl.a. sysselsättning och orderingång skall utgöra en konjunkturindikator för byggsektorn. Statistiken redovisar antal bygglovsprojekt, m2 bruttoarea, antal bostadslägenheter samt antal fritidshus. Indelningsgrunderna är byggnadstyp (bostadshus, lokal- hus) samt kvartal för bygglovsbeslut/bygganmälan. Statistiken in- delas efter län, storstadsområden och kommungrupper efter antal invånare. Uppgifterna avser det senaste kvartalet, tidigare uppgifter för innevarande år samt de tre föregående åren. Statistikinsamlingen påbörjades januari 1996. Undersökningen genomförs löpande och publiceras kvartalsvis. Bygglovsstatistiken för bostäder och lokaler publiceras varje kvartal i Statistiska meddelanden. Fr.o.m. kvartal 3 1999 är dessa tillgängliga via SCB:s webbplats på Internet som s.k.  
 webb-SM. 
  Bygglovsstatistiken finns i Sveriges statistiska data- baser fr.o.m. kvartal 4 2000. 
 Outhyrda bostadslägenheter 
 Statistiken över outhyrda bostadslägenheter i flerbostadshus bely- ser antalet outhyrda lägenheter som är lediga till uthyrning. Stati- stiken belyser även antalet övriga outhyrda lägenheter (och anled- ningen till att de är outhyrda) samt lägenhetsbeståndets struktur. Undersökningen om outhyrda lägenheter har bedrivits av SCB sedan mitten av  
 1970-talet. 
  Statistiken publiceras i Statistiska med- 
 74 
  
 SOU 2002:118 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 delanden, som normalt utkommer i juni respektive november, dvs. ca 2,5 månader efter mättidpunkten. Resultaten läggs också in i Sveriges statistiska databaser. 
 Fastighetspriser 
 Fastighetsprisstatistiken avser att ge en allmän information om om- sättningen på fastighetsmarknaden och om priser och prisutveck- lingen på försålda småhus, hyreshus, industrienheter, obebyggd tomt- mark samt jord- och skogsbruksenheter. Tidsserier kan erhållas fr.o.m. 1957 för småhus, hyreshus och lantbruk (lantbruken fr.o.m. 1938 på riksnivå) och fr.o.m. 1981 för industrier och obebyggd tomtmark. Rapporterna avser kvartal resp. år. Fastighetsprisstati- stik för småhus redovisas även månatligen i form av pressmed- delanden. 
 75 
  
 Den ekonomiska statistiken 
  
 SOU 2002:118 
  
 Appendix 2 
 Statistikansvar avseende officiell ekonomisk statistik 
  
 Statistikprodukt 
  
 Ansvarig myndighet 
  
 Företagsstatistik för  
 industri-, 
  bygg- 
  
 och tjänsteföretag 
  
 SCB/ES 
  
 Industriproduktionens utveckling 
  
 SCB/ES 
  
 Industrins leveranser och order 
  
 SCB/ES 
  
 Industrins lager 
  
 SCB/ES 
  
 Industrins kapacitetsutnyttjande 
  
 SCB/ES 
  
 Näringslivets investeringar 
  
 SCB/ES 
  
 Omsättning inom tjänstesektorn 
  
 SCB/ES 
  
 Utrikeshandel 
  
 SCB/ES 
  
 Konsumentprisindex 
  
 SCB/ES 
  
 Prisindex i producent- och importled 
  
 SCB/ES 
  
 Köpkraftspariteter 
  
 SCB/ES 
  
 Nationalräkenskaper 
  
 SCB/ES 
  
 Finansräkenskaper 
  
 Finansinspektionen 
  
 Aktieägarstatistik 
  
 Finansinspektionen 
  
 Finansiella företag utom 
  
 försäkringsföretag 
  
 Finansinspektionen 
  
 Försäkringsföretag inkl. 
  
 understödsföreningar 
  
 Finansinspektionen 
  
 Internationella företag 
  
 Institutet för tillväxt- 
  
 politiska studier 
  
 Konkurser och offentliga ackord 
  
 Institutet för tillväxt- 
  
 politiska studier 
  
 Nyetableringar 
  
 Institutet för tillväxt- 
  
 politiska studier 
  
 Kommunernas finanser 
  
 SCB/ES 
  
 Statlig upplåning och statsskuld 
  
 Riksgäldskontoret 
  
 Taxering 
  
 Ekonomistyrnings- 
  
 verket 
  
 Utfallet av statsbudgeten 
  
 Ekonomistyrnings- 
  
 verket 
  
 Inkomst och förmögenhet 
  
 SCB/BV 
  
 Inkomstfördelningsundersökningen 
  
 SCB/BV 
  
 Hushållsbudgetundersökningen 
  
 SCB/BV 
  
 Hushållens inköpsplaner 
  
 Konjunkturinstitutet 
  
 76 
  
 SOU 2002:118 Den ekonomiska statistiken 
  
 Arbetskraftsundersökningar 
  
 SCB/AM 
  
 Löner och arbetskostnader 
  
 Medlingsinstitutet 
  
 Lönesummor 
  
 SCB/AM 
  
 Sysselsättning, förvärvsarbete och 
  
 arbetstider 
  
 SCB/AM 
  
 Vakanser och arbetslöshet 
  
 SCB/AM 
  
 Bostadsbyggande och ombyggnad 
  
 SCB/MR 
  
 Bygglovsstatistik för bostäder 
  
 och lokaler 
  
 SCB/MR 
  
 Intäkter, kostnader och outhyrt i 
  
 flerbostadshus 
  
 SCB/MR 
  
 Byggnadskostnader 
  
 SCB/MR 
  
 Fastighetspriser och lagfarter 
  
 SCB/MR 
  
 Bostads- och hyresuppgifter 
  
 SCB/MR 
  
 Fastighetstaxeringar 
  
 SCB/MR 
  
 Byggnadsprisindex samt faktor- 
  
 SCB/MR 
  
 prisindex för byggnader 
  
 77 
 4 Ekonomisk statistik i tolv länder 
 I detta kapitel redovisas hur produktionen av den ekonomiska sta- tistiken är uppbyggd i Sverige och de elva länder, som utredningen har besökt under arbetets gång. Kapitlet inleds i avsnitt 4.1 med en samlad bild av vad utredningen har funnit vid sina studieresor. Där- efter följer tolv avsnitt  
 4.2–4.13 
  med redogörelser för statistik- systemen i de tolv länderna. Det första länderavsnittet avser Sverige. Det finns med för att det skall vara lättare att förstå de följande elva avsnitten och för att utredningen i engelsk översättning skall bli mer användbar i andra länder. Uppgifter om befolkning och BNP avser 2001 och är hämtade från OECD:s publikation  
 Main Econo- mic Indicators 
 , september 2002. Uppgifterna om BNP avser löpan- de priser omräknat till USD. 
  
 4.1 
  
 Samlad bild av den ekonomiska statistiken i de tolv länderna 
  
 Utredningen har i enlighet med sina direktiv besökt elva länder under arbetets gång för att studera hur de har organiserat sin verk- samhet och för att få idéer till hur verksamheten skulle kunna för- ändras i Sverige. De elva länderna är Danmark, Finland, Norge, Frankrike, Storbritannien, Tyskland, Nederländerna, USA, Kanada, Australien och Nya Zeeland. Denna typ av lärande jämförelser ( 
 bench- marking 
 ) har varit en mycket viktig och värdefull del av utred- ningens arbete. 
 Utredningen har vid besöken koncentrerat sig på två frågor. Den första är de fem områden, som vid kartläggningen av användarnas behov av ekonomisk statistik framstod som särskilt angelägna att utveckla. Det gäller prismätningar för den privata tjänstesektorn,  
 IT-statistik, 
 input-output-statistik, 
  kapitalstocksberäkningar och uppsnabbning av den ekonomiska statistiken. Den andra frågan är nationalräkenskaperna. Därutöver har utredningen samlat in infor- 
 79 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 mation om statistiksystemen i de olika länderna, det nationella statistikinstitutets plats och organisation, resurser för officiell statistik och nationalräkenskaper, hanteringen av produktivitets- utvecklingen i den offentliga sektorn m.m. 
 Inriktningen vid studiebesöken har varit att få underlag för för- bättringar av den svenska ekonomiska statistiken. Med denna in- riktning framstår lätt den svenska ekonomiska statistiken i en ofördelaktig dager. På områden där Sverige har problem har andra länder kunnat lösa problemen. De andra länderna kan emellertid ha andra problem, som Sverige har funnit lösningar på. Det framgår inte av utredningens genomgång. Som framgår av redovisningen i kapitel 5, står sig den svenska ekonomiska statistiken relativt väl i en internationell jämförelse, samtidigt som det finns viktiga för- bättringsområden. 
 Avsnittet inleds med två delavsnitt om resurser: ett för officiell statistikproduktion och ett om resurser för nationalräkenskaper. Det tar sedan upp vissa organisatoriska frågor som centraliserat/ decentraliserat statistiksystem, uppgiftsplikt och svarsprocent, in- tern organisation och analysverksamhet. Sist i avsnittet tas de sta- tistikområden upp, som utredningen särskilt har fokuserat på: priser i tjänstesektorn,  
 IT-statistik, 
 input-output-statistik 
  och kapital- stockar. 
 Resurser för statistikproduktion 
 Utredningen har gjort jämförelser av de resurser som avsätts för de nationella statistiksystemen i Sverige och i de övriga länder, som utredningen har besökt. Sådana jämförelser är förknippade med en hel del problem. Det har att göra med att de nationella statistik- systemen och redovisningsprinciperna skiljer sig åt mellan länder- na. 
 Alla länder har inte något klart avgränsat som de benämner offi- ciell statistik. De centrala nationella statistikinstitutens roll skiljer sig åt, en del länder har centraliserade och andra har decentralise- rade statistiksystem. Omfattningen av den verksamhet vid det cent- rala nationella statistikinstitutet som avser annat än officiell statis- tik skiljer sig också. Statistiska centralbyrån är i detta sammanhang speciell genom att så stor del av intäkterna kommer från uppdrag. Vidare skiljer sig länderna med avseende på vilka resurser som ingår i redovisningen, exempelvis om intervjuare och resurser för folk- 
 80 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 räkning ingår eller inte i personalantalet och om lokalkostnader och lönebikostnader ingår i de redovisade kostnaderna. 
 Utredningen har i möjligaste mån tagit hänsyn till sådana skill- nader för att få siffrorna jämförbara. I de redovisade uppgifterna om antalet anställda i de nationella statistikinstituten i tabell 4.1 ingår uppdragsfinansierade resurser och intervjuare. Däremot är resurser för folkräkning exkluderade liksom resurser för speciella verksamheter som kan förekomma i vissa nationella statistikinsti- tut. Sålunda har avseende resurser folkbokföring (Storbritannien) och högre utbildning (Frankrike) exkluderats. I uppgifterna i sam- ma tabell om antalet anställda som arbetar med officiell statistik (eller motsvarande) ingår samtliga sådana resurser i respektive land, dvs. anställda dels i det nationella statistikinstitutet, dels resurser i andra myndigheter. Uppdragsfinansierad verksamhet i de nationella statistikinstituten har exkluderats liksom resurser för befolknings- räkning och speciella verksamheter (se ovan). Resurser utanför de nationella statistikinstituten har i vissa fall uppskattats av utred- ningen (se notapparaten till tabell 4.1). 
 Jämförelsen visar att resurserna för den officiella statistiken varie- rar mycket mellan länderna. Det beror dels på hur stort landet är, vilket har betydelse för möjligheterna att finansiera statistikverksam- heten, dels på hur högt landet har prioriterat den officiella statisti- Ramos. 
 De studerade länderna kan indelas i fem grupper med avseende på storlek: 
  
 1. 
  
 USA är störst med 285 miljoner invånare 
  
 2. 
  
 Frankrike, Storbritannien och Tyskland med  
  
 60–82 
  miljoner invånare 
  
 3. 
  
 Australien, Kanada och Nederländerna med  
  
 16–31 
  miljoner invånare 
  
 4. 
  
 Sverige med 9 miljoner invånare 
  
 5. 
  
 Danmark, Finland, Norge och Nya Zeeland med  
  
 4–5 
  miljoner invånare 
 I Sverige uppgick kostnaderna för SCB:s anslagsfinansierade verk- samhet samt kostnaderna för officiell statistik vid de övriga 23 statistikansvariga myndigheterna till ca 620 miljoner kronor 2001, vilket motsvarar 0,27 procent av BNP. Denna verksamhet syssel- satte närmare 1 100 anställda, vilket motsvarar 0,12 anställda per tusen invånare, se tabell 4.1. 
 81 
 Ekonomisk statistik i tolv länder SOU 2002:118 
  
 Tabell 4.1 
 . Antal anställda för officiell statistikproduktion 2001 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Befolk- 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 anställda 
  
 anställda 
  
 ning 
  
 anställda 
  
 anställda 
  
 nationellt 
  
 officiell 
  
 per tusen 
  
 NR 
  
 statistiskt 
  
 statistik 
  
 invånare 
  
 institut 
  
 Sverige 
  
 1 369 
  
 1 094 
  
 Danmark 
  
 625 
  
 625 
  
 Finland 
  
 1 099 
  
 1 099 
  
 Norge 
  
 1 040 
  
 990 
  
 Frankrike 
  
 6 400 
  
 9 228 
  
 Storbritannien 
  
 3 957 
  
 (3) 
  
 6 122 
  
 Tyskland 
  
 2 700 
  
 9 000 
  
 Nederländerna 
  
 2 592 
  
 2 592 
  
 USA 
  
 13 907 
  
 (4,5) 
  
 38 000 
  
 Kanada 
  
 8 500 
  
 (7) 
  
 8 500 
  
 Australien 
  
 3 069 
  
 (4) 
  
 3 069 
  
 Nya Zeeland 
  
 965 
  
 (4) 
  
 965 
  
 (1) 
  
 8,9 
  
 0,12 
  
 38 
  
 (2) 
  
 5,4 
  
 0,12 
  
 40 
  
 (2) 
  
 5,2 
  
 0,21 
  
 34 
  
 4,5 
  
 0,22 
  
 27 
  
 59,2 
  
 0,16 
  
 200 
  
 59,8 
  
 0,10 
  
 85 
  
 82,3 
  
 0,11 
  
 110 
  
 16,0 
  
 0,16 
  
 80 
  
 (6) 
  
 285,0 
  
 0,13 
  
 100 
  
 (2) 
  
 31,1 
  
 0,27 
  
 345 
  
 (2) 
  
 19,6 
  
 0,16 
  
 55 
  
 (2) 
  
 3,9 
  
 0,25 
  
 42 
  
 1) 
  
 Uppgiften är baserad på en uppskattning av kostnaderna för produktion av officiell statistik hos statistikansvariga myndigheter inkl. SAM och SCB (620 miljoner kro- nor). Detta har ställts i relation till hur många anställda SCB finansierade med sitt an- slag 2001, under antagandet att statistikproduktionen är liknande vid de olika myndig- heterna. 
  
 2) 
  
 För dessa länder har antagits att det antal anställda som finansieras av uppdrags- intäkter hos det nationella statistikinstitutet kan kvittas mot antalet anställda som tar fram officiell statistik hos andra producenter. 
  
 3) 
  
 ONS, Storbritanniens nationella statistikinstitut, har utöver statistikproduktion även ansvar för folkbokföring. Denna personal är inte inkluderad här. 
  
 4) 
  
 Dessa nationella statistikinstitut har personal anställd som arbetar med folkräkning. Dessa är inte inkluderade här. 
  
 5) 
  
 Då USA inte har en enskild nationell statistikbyrå redovisas antalet anställda hos de tio dominerande producenterna av federal statistik. 
  
 6) 
  
 Proportionen mellan anslag och anställda för de tio myndigheter där antal anställda är känt har använts för att skatta antalet anställda även hos de andra myndigheterna. Endast federala myndigheter med anslag större än $500 000 är inkluderade. 
  
 7) 
  
 I siffrorna för Kanada väger antalet intervjuare och tillfälligt anställda särskilt högt. 
  
 82 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 USA är det land som satsar mest resurser totalt sett på nationell statistik. USA har ett decentraliserat statistiksystem med ett stort antal federala statistikmyndigheter, som är ansvariga för olika delar av den officiella statistiken. Totalt uppgick statistikanslagen år 2001 till 3 792 miljoner dollar, vilket motsvarar 0,38 procent av BNP och i svensk valuta 39 miljarder kronor. Uppskattningsvis sysselsätter hela statistiksystemet i USA omkring 38 000 anställda, vilket mot- svarar 0,13 anställda per tusen invånare. 
 USA har således ungefär 60 respektive 35 gånger större resurser än Sverige för nationell statistik beroende på om man ser till bud- geten eller antalet anställda (en ovanligt hög dollarkurs 2001 drar upp budgetsiffran för USA i kronor). Eller omvänt: Med  
 2–3 
  pro- cent av resurserna i USA skall Sverige ta fram statistik som i stort sett behöver täcka samma områden. 
 I Frankrike, Storbritannien och Tyskland sysselsätts mellan 6 000 och 10 000 personer med officiell statistikproduktion. I nästa grupp varierar resurserna för statistikproduktion kraftigt från 2 600 i Nederländerna och 3 100 i Australien till 8 500 i Kanada inräknat drygt 2 000 intervjuare. I de mindre länderna (Danmark, Finland, Norge och Nya Zeeland) är mellan 600 och 1 100 personer syssel- satta med produktion av officiell statistik. I denna jämförelse ham- nar Sverige lågt när det gäller resurser för officiell statistikproduk- tion. I antal anställda ligger Sverige på samma nivå som Norge och Finland, vilka är betydligt mindre länder. Bara Danmark har betyd- ligt mindre resurser. 
 Den låga resursåtgången i Sverige kan möjligen ses som ett resul- tat av en allmänt effektiv förvaltningstradition i Sverige relativt många andra länder. Samtidigt omfattas jämförelsen av bl.a. övriga nordiska länder med en likartad tradition. Tillgången till administra- tiva data har stor betydelse för resursåtgången i statistikproduk- tionen. Sverige har god tillgång till registerdata vilket sparar resur- ser. Registerdata har emellertid störst betydelse i befolkningsstatisti- Ramos och mindre betydelse för den ekonomiska statistiken. I resurs- jämförelserna har befolkningsräkningar exkluderats. 
 Det finns skalfördelar i statistikproduktion. Särskilt gäller det urvalsundersökningar; det behövs inte ett så mycket större urval i ett större land än i ett mindre för att uppnå samma precision i skattningen. Det gör att resurserna för statistikproduktion som an- del av landets totala resurser borde minska med landets storlek. Totalundersökningar är däremot resurskrävande i proportion till landets storlek. I realiteten är statistiksystemen uppbyggda av en 
 83 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 kombination av urvals- och totalundersökningar, vilket innebär att vissa skalfördelar finns. Ett visst samband av detta slag finns också när det gäller de studerade länderna, se diagram 4.1 och 4.2. 
  
 Diagram 4.1.  
 Antal anställda per tusen invånare 
  
 0,30 
  
 0,25 
  
 0,20 
  
 0,15 
  
 0,10 
  
 0,05 
  
 0,00 
  
 KA NZ NO 
  
 FI 
  
 AU FR 
  
 NL US SE DK DE UK 
  
 Diagram 4.2.  
 Befolkning och antal anställda per tusen invånare 
 Anställda per tusen invånare 
  
 0,30 
  
 0,25 
  
 NZ 
  
 KA 
  
 NO 
  
 0,20 
  
 FI 
  
 0,15 
  
 NL 
  
 AU 
  
 FR 
  
 DK 
  
 US 
  
 DE 
  
 0,10 
  
 SE 
  
 UK 
  
 0,05 
  
 0,00 
  
 1 
  
 10 
  
 100 
  
 1 000 
  
 Befolkning, miljoner (logaritm) 
 84 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 Landets prioriteringar av den officiella statistiken ger dessutom genom- slag i hur mycket som satsas på detta område i förhållande till lan- dets totala resurser. I förhållande till landets storlek tyder denna jämförelse på att Danmark, Sverige och Storbritannien samt i viss mån även Tyskland satsar särskilt lite på officiell statistik, medan Nya Zeeland, Norge och i synnerhet Kanada satsar särskilt mycket. Kanada ligger högst av alla länder med 0,27 anställda per tusen invånare. En jämförelse av kostnaderna för statistiksystemen i de studerade länderna ger en liknande bild. En sådan redovisning åter- finns i SCB:s rapport  
 Fördjupad prövning av den officiella stati- stiken,  
  
 2003-01-31. 
  
 För statsmakterna kan det naturligtvis inte vara ett mål att den officiella statistikproduktionen skall kosta så mycket som möjligt. Det är i stället vad man får ut av de resurser som satsas på officiell statistik som är det viktiga. Samtidigt finns det ett samband mellan hur mycket man satsar och vad man får ut. Det illustreras väl av att Kanada, som satsar mest i förhållande till landets storlek och i abso- luta tal i stort sett lika mycket som de betydligt större länderna Frankrike och Tyskland och mer än Storbritannien, också är det land som framstår som det bästa landet när det gäller officiell statistik. 
 För att komma upp i nivå med Kanada i relativa termer skulle resurserna för officiell statistikproduktion i Sverige behöva  
 2–3- 
  dubblas och för att komma upp i nivå i absoluta termer skulle de behöva  
 8-dubblas. 
  
 Resurser för nationalräkenskaper 
 Även resurserna för nationalräkenskaper varierar påtagligt. De fyra stora länderna (USA, Frankrike, Storbritannien och Tyskland) har mellan 85 och 200 anställda vid nationalräkenskaperna. Kanada stick- er ut som speciellt land även i detta avseende med 345 anställda. De andra två länderna i denna storleksgrupp (Australien och Neder- länderna) har 55 respektive 80 anställda vid nationalräkenskaperna. I de små länderna (Danmark, Finland, Norge och Nya Zeeland) varierar resurserna från 27 personer i Norge till mellan 34 och 42 personer i de övriga tre länderna, se diagram 4.3. 
 85 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Diagram 4.3.  
 Antal anställda vid nationalräkenskaperna 
  
 400 
  
 350 
  
 300 
  
 250 
  
 200 
  
 150 
  
 100 
  
 50 
  
 0 
  
 KA 
  
 FR DE US 
  
 UK 
  
 NL 
  
 AU NZ DK SE 
  
 FI 
  
 NO 
  
 Storleksfördelarna är än mer påtagliga när det gäller nationalräken- skaper än när det gäller statistik generellt. Alla länder behöver göra i stort sett samma typ av grundläggande beräkningar. Därmed be- höver en mindre andel av landets resurser användas för att ta fram dessa grundläggande beräkningar ju större landet är. Därutöver kan man göra kompletterande beräkningar och rapporter på olika om- råden. Det kan gälla satelliträkenskaper, kapitalstocksberäkningar och produktivitetsanalyser. Vidare kan man vara mer eller mindre ambitiös när det gäller kvaliteten i beräkningarna, analysen av dem och utvecklingsarbetet. Medan resurserna för officiell statistik varierar från 1 till 60 så varierar resurserna för nationalräkenskaper från 1 till 13 eller bortsett från Kanada från 1 till 7. 
 Även i detta fall är resurserna i Sverige, med knappt 40 anställda vid nationalräkenskaperna, närmast jämförbara med dem i gruppen små länder. 
 Vad som kan vara en rimlig nivå är förstås svårt att uttala sig om. Några länder som framstår som föredömen i olika avseenden är na- turligtvis Kanada (bäst i utredningens revideringsstudie, bra rappor- ter om kapitalstockar, produktivitetsutveckling m.m.), USA (snabb- ast, systematiska och regelbundet publicerade revideringsstudier, bästa teoretiska nivå och samarbete med forskningen) och Stor- britannien (snabbast i Europa). Samtliga har betydligt större resur- ser än Sverige. 
 86 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 Organisation 
 De nationella statistiksystemen är olika i de länder utredningen har besökt. De skiljer sig med avseende på grad av centralisering, förekomsten av en regional organisation m.m. 
 Några länder har i huvudsak  
 centraliserade  
 nationella statistiksys- tem. Det gäller de mindre länderna Danmark, Norge och Nya Zeeland och de medelstora länderna Australien, Kanada och Nederländerna. Andra länder har ett mellanting mellan ett centraliserat och ett decentraliserat system med en central nationell statistikmyndighet, som svarar för en stor del av den officiella statistiken, och ett antal andra myndigheter, som producerar delar av den officiella statisti- Ramos. Det gäller Finland och Sverige samt Frankrike och Storbritan- nien. USA har ett decentraliserat statistiksystem med ett stort antal myndigheter, som är ansvariga för olika delar av den officiella sta- tistiken. Det finns ingen dominerande myndighet men väl en cent- ralt placerad samordningsfunktion. 
 Tyskland har ett ämnesmässigt centraliserat nationellt statistik- system, men en omfattande regional organisation. Det finns en fede- ral myndighet, som producerar statistik för Tyskland som helhet baserad på statistik från 16 delstatsmyndigheter och ca 100 själv- ständiga myndigheter på kommunal nivå. Även andra länder har regio- nala organisationer. Det gäller Australien, Frankrike, USA och Kanada. Flera länder har ingen regional organisation, men väl kontor dels i huvudstaden, dels på en eller ett par andra orter. Det gäller Neder- länderna, Norge, Nya Zeeland, Storbritannien och Sverige. Bara Danmark och Finland har fördelen av att ha all personal samlad på en ort. 
 Det anses allmänt i internationella statistikkretsar vara en fördel med ett centraliserat statistiksystem med en nationell statistikmyn- dighet som ansvarig för den officiella statistiken. Det ger en bättre jämförbarhet mellan olika statistikområden, bättre möjligheter att samutnyttja insamlade data och ett starkare oberoende för och där- med tilltro till statistiken. Australien och Kanada är exempel på län- der med centraliserade statistiksystem och stark ställning inom lan- det för det nationella statistikinstitutet. Å andra sidan visar genom- gången ovan att länderna har valt olika organisationer för sina natio- nella statistiksystem. Som nationellt statistikinstitut får man an- passa sig till de givna förutsättningarna och göra det bästa av situa- tionen. 
 87 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Länderna skiljer sig också med avseende på huruvida datainsamling- en är förknippad med  
 uppgiftsplikt 
 . I Sverige råder uppgiftsplikt för företag och organisationer på de områden som ingår i den officiella statistiken, däremot inte på områden som inte ingår i den officiella statistiken och inte för individer. Det är bara i samband med folk- och bostadsräkningar som uppgiftsplikt för individer har förekom- mit, men det är nu länge sedan en sådan gjordes. Det är naturligtvis lättare att nå en hög svarsandel i undersökningar med uppgiftsplikt, vilket illustreras av att det i Sverige finns en markant skillnad i svars- benägenhet mellan undersökningar med och utan uppgiftsplikt. 
 De flesta länder har uppgiftsplikt för företag och organisationer när det gäller att lämna uppgifter till den officiella statistiken. Ett undantag är USA där uppgiftsplikt råder för den årliga statistiken men inte för den kortperiodiska ekonomiska statistiken. Det har medfört att statistikmyndigheterna lägger ner mycket arbete på kon- takter med företagen för att få en bra kvalitet på indata och en hög svarsandel. De lyckas också därigenom uppnå en relativt hög svars- andel, typiskt ca 80 procent. 
 Det skiljer också mycket mellan länder huruvida de utnyttjar de möjligheter som finns att använda medel som vitesförläggande m.m. för att få in uppgifter från företag och organisationer. I Sverige är det relativt ovanligt att SCB tillämpar vitesföreläggande. Man använ- der i stället mjukare metoder som påminnelser och övertalning för att få in uppgifterna. Ett exempel på motsatsen är Danmark där Danmarks statistik systematiskt tillämpar sin rätt att bötfälla de före- tag som inte lämnar uppgifter i tid. Svarsprocenten är också mycket hög,  
 95–100 
  procent. 
 I vissa länder råder det uppgiftsplikt även för individundersök- ningar. Det gäller exempelvis i Nya Zeeland där alla undersök- ningar,  
 som Statistics New Zea 
 land (SNZ) genomför, är förknippa- de med uppgiftsplikt. Det gäller även sådana som SNZ utför på uppdrag. Å andra sidan är det relativt ovanligt att SNZ åtar sig att genomföra undersökningar på uppdrag. Ett annat exempel är Norge där uppgiftsplikt råder för arbetskraftsundersökningarna men inte för andra urvalsundersökningar på individområdet. Folk- och bostadsräkningar är i alla länder förknippade med uppgiftsplikt. 
 Den  
 interna organisationen  
 vid de nationella statistikinstituten varierar mycket mellan länderna, så mycket att det inte är lätt att finna några gemensamma drag. Ofta finns det emellertid en avdelning för ekonomisk statistik och en för social statistik. Sverige skiljer sig från de flesta andra länder genom att det vid SCB finns 
 88 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 en avdelning för arbetsmarknads- och utbildningsstatistik. Det tor- de avspegla den starka ställning arbetsmarknadsfrågorna av tradi- tion har haft i det svenska samhället och den väl utvecklade statisti- Ramos på detta område. 
 En annan skillnad av mer principiellt slag är huruvida de natio- nella statistikinstituten är organiserade efter ämnesområde eller efter delprocesser i statistikproduktionen. I Sverige är SCB i huvudsak organiserat efter ämnesområde. Varje statistikprogram (enhet) är i princip ansvarigt för produktionen av en viss statistikprodukt från datainsamling till publicering. En sådan organisation kallas  
 stove pipe-  
 organisation. 
 Vissa delar av verksamheten vid SCB är emellertid organiserade efter delprocesser. Det gäller exempelvis intervjuarbetet, som sköts av en särskild intervjuenhet, och en del av insamlingen av enkätdata på individområdet, som på uppdragsbasis sköts av en särskild enkät- enhet. Det gäller också publiceringsverksamheten inklusive webb- platsen, som sköts av en särskild informations- och publicerings- enhet. Motsvarande processorganisation finns inte när det gäller företagsstatistiken. 
 Flera länder har en processorganisation eller går för närvarande över till en sådan. Det gäller exempelvis Kanada, Nya Zeeland och Storbritannien, som länge har haft en sådan organisation, där sär- skilda avdelningar eller enheter svarar för insamlingen av data för hela statistikmyndighetens behov och andra svarar för bearbetning och publicering. Det gäller också Australien och Nederländerna, som nyligen har övergått till en processorganisation. Även Norge har en processorganisation. I länder med en processorganisation finns ofta särskilda enheter för kontakter med och kunskaper om stora företag och samlade resurser för att utveckla metoder för elektronisk insamling m.m. 
 En annan sak som skiljer sig mellan de nationella statistik- instituten är i vilken utsträckning de ägnar sig åt  
 analys  
 av den sta- tistik de producerar. I detta avseende är Sverige speciellt. Analys- verksamheten är svagt utvecklad vid SCB. På några områden, t.ex. demografi och levnadsförhållanden, finns en viss analyskapacitet. På den ekonomiska statistikens område har det förekommit väldigt lite analys. Analys och prognoser av den svenska och internationella utvecklingen sker istället vid Konjunkturinstitutet. Under utred- ningens arbete har emellertid en analysfunktion inrättats vid Avdel- ningen för ekonomisk statistik för att stärka denna typ av verksam- het. 
 89 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 De flesta länder ägnar betydligt mer resurser vid de nationella statistikinstituten åt analys än vad Sverige gör. Australien, Frank- rike, USA, Kanada, Nederländerna, Nya Zeeland och Storbritan- nien har särskilda enheter för analys. Vid dessa görs rapporter om t.ex. den ekonomiska utvecklingen och produktivitetsutvecklingen. I USA förekommer ett omfattande samarbete och utbyte med forskningen. I Frankrike ingår till och med en organisation för ut- bildning i statistik och ekonomi som en del av det nationella sta- tistikinstitutet. Däremot är Tyskland mer inriktat på att enbart producera statistik. 
 Bland de nordiska grannländerna är det främst Norge, där  
 Statis- tisk sentralbyrå  
 har en särskild forskningsavdelning, som ägnar mer betydande resurser åt analysverksamhet och bland annat utarbetar prognoser avseende den ekonomiska utvecklingen. Vid Danmarks statistik finns en god nationalekonomisk kompetens och en viss modell- och prognosverksamhet. 
 Särskilda områden 
  
 Priser i tjänstesektorn  
 är ett av de områden som utredningen särskilt har intresserat sig för. Innan utredningen påbörjades ägnades knappt några resurser vid SCB åt att utveckla producentprisindex för tjäns- ter. Under utredningens gång har emellertid resurserna på detta område kunnat ökas väsentligt. Vidare har initiativ tagits till en kart- läggning av arbetet i de nordiska länderna och till en gemensam arbetsgrupp för EU och OECD för att driva på det internationella samarbetet. 
 Alla länder har problem med att få fram bra prisindex för tjänster och de flesta länder arbetar för att hantera problemet. Det är viktigt att utvecklingen på området samordnas internationellt. Annars upp- står än större problem än för närvarande med jämförbarheten mel- lan länder som tillämpar nya typer av index och länder som använ- der traditionella metoder för deflatering av tjänstproduktion. 
 Sådana problem finns redan i dag, särskilt när det gäller IT- relaterade tjänster. I ett underlag, som har tagits fram vid  
 Australian Bureau of Statistics  
 (ABS) visas exempelvis att de prisindex som an- vänds för investeringar i  
 IT-mjukvara 
  skiljer sig kraftigt mellan län- derna. Australien och Sverige utgör extremerna; Australien redo- visar en prisminskning med drygt 25 procent och Sverige en pris- ökning med knappt 30 procent för perioden  
 1995–2000. 
  
 90 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 Utvecklingen på detta område har kommit längst i USA. Där finns ett omfattande samarbete med forskningen för att utveckla prisindex för tjänstesektorer. Det är kopplat till möjligheterna att bättre mäta produktivitetsutvecklingen i tjänstesektorn och därmed i hela ekonomin samt till diskussionen om den nya ekonomin. Andra länder som har kommit långt i detta avseende är Australien och Storbritannien. Några länder har inte påbörjat något särskilt arbete på området och har för närvarande inga planer på att göra det. Det gäller exempelvis Danmark. 
 Ett annat område som utredningen har ägnat särskilt intresse är  
  
 IT-statistik 
 . 
  I Sverige kom utvecklingen på detta område av sig i mitten av  
 1990-talet 
  i samband med den statistikreform som då genomfördes. Resurser för att ta fram  
 IT-statistik 
  togs bort från SCB:s anslag och ingen myndighet gavs statistikansvar för om- rådet. Sedan dess har Statens institut för kommunikationsanalys (SIKA) på regeringens uppdrag utrett den framtida  
 IT-statistiken 
  och lämnat en rapport till regeringen. Frågan om ansvar och resurser för  
 IT-statistik 
  bereds för närvarande inom Regerings- kansliet. 
 Många länder har prioriterat utvecklingen av  
 IT-statistik 
  och tar fram särskilda publikationer om  
 IT-produktion, 
 IT-användning, 
  e- handel m.m. Det gäller exempelvis Danmark. Däremot är det mer ovanligt att  
 IT-statistiken 
  systematiskt knyts till nationalräkenska- perna. 
 Ytterligare en fråga som utredningen har fokuserat på vid studie- besöken i andra länder är  
  
 input-output-statistik 
 . 
  I Sverige uttrycktes mycket kritik vid utredningens intervjuer över bristen på input-  
 output-statistik. 
  Det berodde främst på att sådan statistik inte hade publicerats på senare år, vilket i sin tur hade att göra med att de nya datasystem som behövdes för att ta fram statistiken i den nya client-  
 server-miljön 
  efter millennieskiftet inte hade utvecklats. De flesta länder tar regelbundet fram  
 input-output-statistik 
  som också publi- ceras. 
 Även när det gäller statistiken över  
 kapitalstockar  
 framfördes stark kritik vid intervjuerna med statistikanvändarna. Även i detta fall bottnade kritiken i bristen på publicerade data, vilken i sin tur hade att göra med att datasystemen inte hade utvecklats. De flesta länder tar även fram kapitalstocksberäkningar regelbundet.  
 Statistics Canada  
 är det statistikinstitut, som gör mest på detta område. Det finns en särskild enhet för investeringar och kapitalstockar med ca 40 anställda. Den tar fram rapporter med långa tidsserier med 
 91 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 kapitalstockar i löpande och fasta priser baserade på fyra olika metoder för kapitalförslitning för ett stort antal kapitaltillgångar, branscher och geografiska områden. 
  
 4.2 
  
 Sverige 
  
 Sverige har ett decentraliserat statistiksystem med Statistiska central- byrån (SCB) som samordnande myndighet. Totalt finns 24 statistik- ansvariga myndigheter. SCB har samordningsansvaret för den offi- ciella statistiken och för internationell rapportering. SCB ansvarar i ekonomiska termer för 62 procent av den officiella statistiken och producerar 88 procent av den. SCB ansvarar för huvuddelen av den ekonomiska statistiken. 
 SCB gör befolknings- och arbetskraftsprognoser, men bedriver för övrigt inte utåtriktad analys- eller prognosverksamhet i någon högre grad. En ny funktion för analyser vid SCB startade emellertid 2001, med inriktning på att analysera och utveckla den ekonomiska statistiken. 
 På SCB arbetar 1 400 personer, varav 150 är intervjuare. SCB finns på två orter: Drygt 50 procent av personalen arbetar i Örebro och knappt 40 procent i Stockholm. Ca 55 procent har akademisk utbildning. Ca 1 100 personer arbetar med den officiella statistiken i de statistikansvariga myndigheterna. 
 Den ekonomiska statistiken 
 SCB består av fyra ämnesavdelningar: arbetsmarknad och utbild- ning, befolkning och välfärd, ekonomisk statistik samt miljö och regioner. Vid avdelningen för ekonomisk statistik arbetar ca 300 personer. Avdelningen är uppdelad i nio statistikprogram: national- räkenskaper, industri, tjänstenäringar, finansmarknad, priser, indu- striindikatorer, utrikeshandel, forskning och informationsteknik samt offentlig ekonomi. Dessutom finns enheter/program för sta- tistiska metoder, företagsregister, analyser och IT samt en lednings- grupp. Vid andra avdelningar på SCB produceras ekonomisk statis- tik över sysselsättning och löner, inkomster och förmögenheter för individer och hushåll samt boende och byggande. 
 Medlingsinstitutet ansvarar för löner och arbetskostnader, Finans- inspektionen för finansmarknadsstatistik, Institutet för tillväxtpoli- 
 92 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 tiska studier för internationella företag, nyetableringar och konkur- ser, Riksgäldskontoret för den statliga upplåningen och statsskul- den, samt Ekonomistyrningsverket för taxering och utfallet av stats- budgeten. Konjunkturinstitutet har ansvaret för hushållens inköps- planer och konjunkturbarometern. Riksbanken ansvarar för betalnings- balansen och delar av finansmarknadsstatistiken. 
 I Sverige har frågan om vilken myndighet som skall ha samord- ningsansvar för  
 IT-statistiken 
  varit oklar under flera år. SCB har ändå publicerat uppgifter om hushållens användning av IT m.m. del- vis som uppdrag. Som underlag för NR är primärstatistikens upp- gifter om produktion, förbrukning och förädlingsvärde vad gäller  
 IT-området 
  delvis tillgodosedda, men det saknas uppgifter om exem- pelvis produktionsfaktorer som kan relateras till IT, investeringar i IT, prisindex för  
 IT-produkter 
  m.m. 
 I dagsläget finns prisindex för knappt hälften av den privata tjänste- sektorn. Löpande produceras tjänsteprisindex för sju branscher: hotell, flygresor, uthyrning av kommersiella lokaler, telekommu- nikationer, biluthyrning, datakonsulter och övriga databehandlings- tjänster samt arkitekttjänster. Under 2002 pågår arbete för att utveckla prisindex för postbefordran, juridisk och ekonomisk konsultverk- samhet samt arkitekt- och teknisk konsultverksamhet. Index för telekommunikationer ses över. Under 2003 planeras arbete inom finansiella tjänster, försäkringstjänster och reklam. Index inom uthyrnings- och fastighetsförmedlingsbranschen kommer att komp- letteras. Totalt arbetar drygt tre årspersoner med tjänsteprisindex. 
 Vad gäller snabbhet uppfyller Sverige inte kraven enligt  
 EMU Action plan  
 på flera områden. Den benchmarkingstudie som genom- förts av EU visar å andra sidan att svensk statistik hävdar sig väl i ett europeiskt perspektiv när det gäller snabbhet. Länder som Stor- britannien och Tyskland har dock snabbare statistik. Den svenska statistiken ligger också långt efter den amerikanska i aktualitet. 
 Nationalräkenskaper 
 Vid nationalräkenskaperna (NR) i Sverige arbetar knappt 40 perso- ner. Personalen är indelad i grupper efter olika ämnesområden och arbetar med både kvartals- och årsberäkningarna. Arbetet med till- gångs- och användningstabeller  
 (T/A-tabeller) 
  är integrerat i de löpande beräkningarna av BNP. Särskilda beräkningsområden, så- som kapitalstockar och satelliträkenskaper, ligger också integrerade 
 93 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 inom NR:s löpande arbete. Det finns satelliträkenskaper för tu- rism, regionala räkenskaper m.m. 
 Årliga  
 T/A-tabeller 
  tas fram för ca 135 branscher i näringslivet och ca 400 produktgrupper. Tabellerna enligt ESA95 täcker perio- den  
 1993–2000. 
  Användningssidan är uppdelad på över 400 använd- ningsområden. Under 2003 skall en ny  
 input-output-matris 
  för år 1995 tas fram och levereras till Eurostat.  
 I/O-tabellerna 
  görs till baspris och i löpande priser för 60 produktgrupper och 60 bransch- er. Motsvarande  
 I/O-tabeller 
  avseende år 2000 skall levereras till Eurostat i slutet av 2003. 
 De senaste årens kapitalstocksberäkningar har främst använts för interna behov och har inte publicerats. Fullständiga beräkningar uppdelade på branscher samt institutionella sektorer har skjutits på framtiden. Under 2003 skall emellertid nya kapitalstocksberäkning- ar publiceras för ett  
 80-tal 
  branscher, avseende perioden 1993– 2001. Äldre tidsserier avser dels  
 1950–1984, 
  dels  
 1980–1995. 
  Under 2003 påbörjas ett flerårigt arbete med att förbättra dataunderlaget avseende nivåer och omklassificeringar för olika branscher och sek- torer. Nya beräkningar av nationalförmögenheten kommer också att göras. 
 De svenska nationalräkenskaperna beräknar BNP i ett system av  
 T/A-tabeller 
  i både löpande och fasta priser. De kvartalsvisa BNP- beräkningarna stäms av på en mer aggregerad nivå än årsräkenska- perna. Huvudansatsen i  
 BNP-beräkningarna 
  ligger på användnings- sidan, eftersom det där finns relativt väl utbyggd och detaljerad sta- tistik. Med andra ord styr användningssidan normalt i högre grad än produktionssidan, när avstämningen görs och BNP beräknas. 
 Definitioner och begrepp i de svenska nationalräkenskaperna är i stort sett i enlighet med det nya nationalräkenskapssystemet SNA93/ESA95. Det finns tidsserier från och med år 1993 på detalje- rad nivå, och på mer aggregerade nivåer från och med år 1980. 
 Årsräkenskaperna bygger ofta på annan, mer komplett och defi- nitiv statistik och är mer detaljerade än kvartalsräkenskaperna. Då nya årsräkenskaper har tagits fram anpassas kvartalsräkenskaperna till de nya beräkningarna bakåt i tiden. 
 Publiceringen av kvartal 1, 3 och 4 görs normalt  
 66–67 
  dagar efter kvartalsskiftet. För andra kvartalet publiceras en snabbversion efter 39 dagar medan den vanliga versionen kommer efter 88 dagar. Årsräkenskaperna publiceras i slutet av november. 
 Revideringar i nationalräkenskaperna för längre tidsperioder bakåt i tiden sker med ojämna mellanrum. Det nya systemet, dvs. 
 94 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 ENS 95, infördes i Sverige 1999. Stora revideringar brukar man informera om, men normalt ges ingen löpande information om hur revideringarna sett ut bakåt i tiden. 
 Ännu finns ingen snabbindikator för  
 BNP-tillväxten. 
  Däremot produceras vid SCB ett  
 aktivitetsindex 
 , som har som syfte att vara en månadsindikator för  
 BNP-förändringen 
  i fasta priser. 
 Övriga frågor 
 Totalt arbetar närmare 40 personer med prisindex, merparten med KPI. Sju årspersoner arbetar med PPI. Månadsvis samlas in knappt 4 000 prisuppgifter från ungefär 1 100 företag, med uppdelning på hemmamarknadspriser, exportpriser och importpriser. Uppgifterna publiceras omkring 25 dagar efter månadsskiftet. Hälften av upp- gifterna samlas in via knapptelefon (TDE) och flertalet av de övriga med hjälp av skyttelblanketter. Hedoniska index används för kläder i KPI och för persondatorer i importprisindex. 
 SCB övergick 1999 till att använda säsongrensningsmetoden TRAMO/SEATS för NR. Den skall successivt införas även i andra statistikprodukter. En till två personer arbetar med säsongrensning och utveckling på området. Förutom säsongrensade serier tar man även fram trendskattningar för ett antal tidsserier, som finns till- gängliga på SCB:s webbplats under ingången Sveriges ekonomi. 
 Statistik över produktivitetsutvecklingen publiceras inte av SCB. Användarna kan dock få hjälp med detta av nationalräkenskaperna eller själva göra egna produktivitetsberäkningar utifrån national- räkenskapernas uppgifter om produktion och arbetade timmar. I brist på information om produktionsvolymen för offentliga tjäns- ter på detaljerad nivå i offentlig sektor har hittills antagits att för- ändringen i förädlingsvärdet är lika med förändringen av sysselsätt- ningen i timmar. 
 All officiell statistik finns tillgänglig utan kostnad på SCB:s webb- plats och i SCB:s databaser. Alla publikationer läggs ut i  
 PDF-format 
  på webbplatsen. Antalet s.k. hits på webbplatsen uppgick till 72 miljoner och antalet unika besök till 2,1 miljoner år 2002. 
 95 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Statistiksystemet i Sverige 
  
 Grundläggande data 2001:  
 Befolkning: 8,9 miljoner, BNP: USD 209,8 miljoner. 
 Chef för Statistiska centralbyrån:  
 Generaldirektör Schroeder. 
  
 Historia:  
 Första folkräkningen ägde rum 1749 och 1858 blev SCB en egen myndighet. 
  
 Karaktäristika:  
 Statistikansvaret är uppdelat på 24 myndigheter. SCB är samordningsmyndighet och har ansvar för 62 procent och producerar 88 procent av den officiella statistiken. 
  
 Ansvarsfördelning:  
 SCB är en myndighet som sorterar under Finans- departementet. Svenska myndigheter är självständiga gentemot depar- tementen. 
  
 Ledning:  
 SCB leds av en generaldirektör och en överdirektör. En gång i månaden sammanträder verksledningen som också inklu- derar avdelningscheferna och cheferna för de centrala enheterna. 
  
 Organisation:  
 SCB består av fyra ämnesavdelningar: ekonomisk statistik, arbetsmarknad och utbildning, befolkning och välfärd samt miljö och regioner. Under avdelningarna finns ca 40 statistik- program. Dessutom finns enheter för metod och IT, ekonomi, personal, information och publicering, intervjuer, ledning och en enhet för internationell konsultverksamhet. 
  
 Finansiering:  
 De totala intäkterna för SCB är ca SEK 800 miljoner, varav ca hälften är uppdrag. Av uppdragsintäkterna kommer drygt 40 procent från andra statistikansvariga myndigheter. Kostnaderna för den officiella statistiken uppgår till ca SEK 620 miljoner. 
  
 Prispolicy:  
 All officiell statistik finns tillgänglig utan kostnad på SCB:s webbplats och i databaser. 
  
 Personal:  
 Antalet anställda på SCB är ca 1 400, varav ca 150 är fält- intervjuare. Ca 700 arbetar i Örebro och ca 550 i Stockholm. An- delen akademiker är ca 55 procent. Ca 1 100 personer arbetar med den officiella statistiken i de statistikansvariga myndigheterna. 
 96 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 4.3 
  
 Danmark 
  
 Danmark har ett centraliserat statistiksystem där  
 Danmarks Statistik  
 ansvarar för produktionen av nästan all offentlig statistik, vilken finansieras med statliga medel. Därutöver finns en uppdragsbaserad verksamhet som utgör knappt 1/3 av statistikbyråns totala verk- samhet.  
 Danmarks Statistik  
 samordnar övrig statistikproduktion i Danmark. 
  
 Danmarks Statistik  
 har ingen egen prognosverksamhet inom av- delningen för ekonomisk statistik. Däremot har avdelningen byggt upp makromodellen ADAM, som används av flera viktiga använda- re, som exempelvis Økonomiministeriet, Finansdepartementet och  
 Dansk Industri 
 . Det finns ett begränsat utrymme för analyser vid  
 Danmarks Statistik  
 utifrån den ekonomiska statistiken. 
  
 Danmarks Statistik  
 har 625 anställda. I förhållande till befolk- ningen ligger antalet anställda betydligt under genomsnittet för de studerade länderna. Antalet anställda har ökat under senare år, bl.a. för att klara  
 EU-anpassningen 
  av statistiken, men ifjol har beslut fattats om en neddragning med ca 15 procent under fyra år fram till 2006 av de årsarbeten som finansierats via anslag från statsbudge- ten. 
 Den ekonomiska statistiken 
 Vid avdelningen för ekonomisk statistik arbetar knappt 150 perso- ner. Statistiken omfattar nationalräkenskaper, offentliga finanser och kreditmarknad, prisstatistik, utrikeshandel, miljö och energi samt ekonomiska modeller. 
 De danska nationalräkenskaperna använder löneindex i viss ut- sträckning för deflatering av tjänstebranscher. Metoden har kritise- rats även i Danmark, särskilt beträffande användningen på IT- området.  
 Danmarks Statistik  
 använder i stället USA:s prisindex för deflatering av de hårdvaror som produceras i eller importeras till landet. Det motiveras med att Danmark så gott som uteslutande importerar dessa varor. För mjukvaror används en sammanvägning av prisindex för hårdvaror och löneindex. 
 Tidigast under  
 2003–2004 
  kan  
 Danmarks Statistik  
 få resurser för att ta fram och utveckla tjänsteprisindex. Dessförinnan vill stati- stikbyrån lägga mer resurser på att förbättra producentprisindex. 
 97 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Det är stor efterfrågan på  
 IT-statistik 
  i Danmark och det saknas sådan statistik som efterfrågas.  
 Danmarks Statistik  
 har ansvar för att ta fram  
 IT-statistiken 
  och har påbörjat ett projekt för att bestämma vilken  
 IT-statistik 
  som bör tas fram. Finansieringen för detta kommer från olika departement. Enheten (kontoret) för  
 Tjänste- näringar och  
  
 IT-statistik 
  
 vid  
 Danmarks Statistik  
 ansvarar för under- sökningar och publikationer med  
 IT-statistik. 
  Enheten samarbetar med nationalräkenskaperna och använder  
 input-output-tabeller 
  för olika beräkningar avseende  
 IT-produkter 
  och  
 IT-tjänster. 
  
 Danmarks Statistik  
 genomförde under 2001 en uppsnabbning av de kvartalsvisa nationalräkenskaperna, från  
 85–90 
  dagar mellan kvar- talets slut och publiceringen ned till 60 dagar. Den snabbare ver- sionen redovisar nationalräkenskaperna på mer aggregerad nivå. En mer detaljerad redovisning publiceras numera 95 dagar efter det aktuella kvartalet. 
 Statistiken över utrikeshandeln snabbades upp en månad, och publiceras 40 dagar efter referensperioden. Statistiken över utrikes- handeln med tjänster är primärt baserad på statistiken över ut- landsbetalningar från  
 Danmarks Nationalbank 
 , och är tillgänglig efter ca 30 dagar. En ändring av finanslagen medförde vidare att moms- inbetalningarna för stora företag skall göras per månad. Därmed kan nationalräkenskaperna använda momsuppgifter även för det första preliminära kvartalsutfallet. 
 Nationalräkenskaper 
 Nationalräkenskaperna berör tre enheter vid den ekonomiska av- delningen - Nationalräkenskaperna, BNI samt Finanser och Priser. Denna organisation har funnits sedan 1995. Det finns ingen sär- skild analysfunktion, men däremot en modellgrupp, som arbetar med prognosmodellen ADAM, som  
 Danmarks Statistik  
 också säljer till externa användare. Den delfinansieras av de största användarna bland statliga myndigheter, dvs. Finansministeriet och Økonomi- ministeriet. I denna grupp och inom nationalräkenskaperna finns experter på  
 input-output-systemet. 
  
 Miljöräkenskaperna utgör sedan 1996 en sektion på tre personer inom nationalräkenskaperna. Arbetet med att ta fram miljöräken- skaperna sköts löpande i direkt anslutning till arbetet med input-  
 output-tabellerna. 
  Miljöräkenskaperna deltar i nationalräkenskaper- 
 98 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 nas avstämning inom  
 input-output-systemet. 
  Miljöräkenskaperna har en eftersläpning på ca 16 månader. 
 Vid enheten för nationalräkenskaper arbetar relativt många eko- nomer. Av de drygt 30 anställda finns 17 ekonomer samt 2 program- merare och 4 studenter. Flera av cheferna för andra statistik- områden är rekryterade från nationalräkenskaperna. 
  
 Danmarks Statistik  
 har den mest detaljerade varugruppsindel- ningen vad gäller  
 input-output-tabeller 
  bland samtliga  
 EU-länder. 
  Reyes  
 I/O-tabeller 
  täcker ca 2 300 varor och drygt 400 tjänst- er. Samma produktnomenklatur används för produktionen som för utrikeshandeln. Nya  
 I/O-tabeller 
  tas fram tre veckor efter de defi- nitiva årsräkenskaperna, som i sig tas fram med knappt tre års efter- släpning. Årsvisa och över tiden jämförbara  
 I/O-tabeller 
  i löpande och fasta priser finns från och med 1966 och framåt. 
 Det finns en stark koppling mellan  
 I/O-systemet 
  och de löpande beräkningarna av nationalräkenskaperna. Sedan år 2000 undersöks industrins insatsstruktur årligen. Uppgifterna om produktion och förbrukning uppdateras då på detaljerad nivå. För övrigt görs sär- skilda undersökningar för hushåll (hushållsbudgetundersökningar). Importandelarna på användningssidan bygger på olika antaganden, som i sin tur utgår från importandelar på produktionssidan i I/O- systemet.  
 Danmarks Statistik  
 anser att arbetet med att ta fram I/O- tabellerna underlättas av att informationen är så detaljerad på pro- duktnivå. 
  
 BNI-enheten 
  vid  
 Danmarks Statistik  
 beräknar kapitalstockar och, med början år 2001, årliga finansiella konton på institutionell nivå och finansiella ställningskonton. Tidigare låg enheten integrerad i nationalräkenskaperna, men är sedan våren 2000 en fristående en- het.  
 BNI-enheten 
  beräknar kapitalstockar för 53 branscher och ett större antal produkter i löpande och fasta priser (1995 års priser). Kapitalstocksberäkningarna är konsistenta med investeringsserierna. Det finns tidsserier från och med 1966, tillgängliga på webbplatsen. Nya kapitalstockar publiceras med lite över ett års eftersläpning. 
  
 BNI-enheten 
  använder olika avskrivningstider för olika bransch- er. Avskrivningstiderna har stämts av mot empiriskt material samt de avskrivningstider som används i andra länder. Avskrivnings- tiderna uppdateras löpande, med fokusering på de viktigaste områ- dena, såsom byggnader, bostäder, datorer och mjukvaror. För egen- producerade mjukvaror används en avskrivningstid på 6 år, för köpta mjukvaror 4 år och för datorer 5 år. Andra länder använder i det här avseendet något längre avskrivningstider än Danmark. Finansiella 
 99 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 transaktions- och ställningskonton täcker åren tillbaka till 1995. De offentliggörs med en eftersläpning på ca 13 månader. 
 Både kvartals- och årsräkenskaperna bygger på detaljerade varu- balanser över produktion och användning. Arbetet baseras dels på automatiserade kontrollsystem samt en manuell process, varav en rimlighetsbedömning spelar en väsentlig roll, dels på avstämning mot information från olika källor, t.ex. momsstatistiken respektive detaljhandelsstatistiken. Då det uppstår en residual mellan produk- tions- och användningssidan delas i kvartalsräkenskaperna normalt differensen upp med hälften på respektive del. I de årliga räkenska- perna görs normalt en mer ingående undersökning av orsakerna till differenserna. 
 Nationalräkenskaperna kan ibland få värdefull feedback från an- vändarna av ADAM. Inkonsistenser i primärstatistiken har ibland upptäckts med hjälp av modellen. 
 Nationalräkenskaperna kan göra undantag från sin reviderings- policy om det har kommit in nya uppgifter som kraftigt påverkar BNP. En målsättning är att revideringarna i genomsnitt skall understiga 0,6 procentenheter av  
 BNP-tillväxten. 
  Nationalräken- skaperna följer sina egna revideringar löpande. De planerar att pub- licera information om revideringar, t.ex. i pressmeddelanden. Dess- utom kommer de sannolikt att informera om osäkerheten i statisti- Ramos, bl.a. hur stor andel av en uppgift som bygger på estimering utifrån preliminära uppgifter. 
 För att öka tillförlitligheten i nationalräkenskaperna planerar  
 Danmarks Statistik  
 att bygga upp tidsserier över preliminära utfall och definitiva utfall i primärstatistiken. Därmed skall de kunna föl- ja revideringarna löpande och identifiera var svagheter normalt lig- ger. Revideringarna i primärstatistiken kan då jämföras med mot- svarande i nationalräkenskaperna. Därmed erhålls ett mått på hur stor del av revideringarna i nationalräkenskaperna, som kan hän- föras till revideringar i primärstatistiken. Informationen kan även komma att utgöra ett viktigt underlag för beslut om var det finns störst behov av utvecklingsinsatser inom primärstatistiken. 
 Enligt  
 Danmarks Statistik  
 är det viktigt att kunna frikoppla per- sonal från det löpande arbetet för exempelvis tillbakaskrivningar. 1993 startade  
 Danmarks Statistik  
 ett revideringsprojekt, som pågick i ca fem år, för att räkna fram långa tidsserier från 1966. Samtidigt inarbetades en ny branschnomenklatur samt gjordes basårsbyte. I samband med övergången till de nya nationalräkenskaperna (ENS 95) år 1997 gjordes tillbakaskrivningar i en första omgång för peri- 
 100 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 oden  
 1988–1992. 
  Under  
 1998–1999 
  genomfördes ett nytt projekt- arbete med att räkna om tidsserier för perioden  
 1966–1987. 
  Arbetet omfattade 130 branscher, enligt indelningen i  
 input-output-tabellerna, 
  och tog två år att slutföra för en från det löpande arbetet med nationalräkenskaperna fristående grupp. 
 Övriga frågor 
 Detaljerad statistik tas fram för den offentliga sektorns verksam- het, vilket underlättas av de detaljerade  
 input-output-tabellerna. 
  Ett omfattande utvecklingsarbete bedrivs för att ta fram kvartalsräken- skaper för den offentliga sektorn. 
 Nationalräkenskaperna har under senare år visat en produktivi- tetstillväxt för offentlig sektor på ca en procent per år. Produktivi- tetsökningen förklaras av förändringar i sammansättningen av per- sonal t.ex. av att fler akademiker med högre lön anställts, vilket antas motsvara en ökning av produktiviteten. Vid nationalräken- skaperna anser man att det inte finns någon bra lösning på att mäta produktiviteten inom offentlig sektor. De alternativa metoder som hittills har testats är alldeles för skakiga och skulle kunna ge kons- tiga resultat i nationalräkenskaperna. 
 Under 2003 planerar  
 BNI-enheten 
  att beräkna och publicera arbetsproduktivitet branschvis med tidsserier från och med 1966. Med början 2003 kommer även årlig statistik över total faktorpro- duktivitet att tas fram och publiceras. 
 Svarsprocenten från företag är hög,  
 95–100 
  procent. Statistik- byrån har inte märkt någon försämring under senare år. Företagen får vanligen någon form av återkoppling till resultaten av enkät- undersökningarna.  
 Danmarks Statistik  
 planerar att satsa mer resurser på detta. Man tillämpar systematiskt sin rätt att bötfälla de företag som inte lämnar uppgifter i tid. För hushåll, vars deltagande i undersökningarna alltid är frivilligt är svarsprocenten för hushålls- budgetundersökningen ca 60 procent och för arbetskraftsunder- sökningen ca 70 procent. 
 101 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Statistiksystemet i Danmark 
  
 Grundläggande data 2001:  
 Befolkning: 5,4 miljoner, BNP: USD 161,5 miljarder. 
 Chef för Danmarks Statistik:  
 Riksstatistiker Harrell. 
  
 Historia:  
 Den första folkbokföringen ägde rum 1769. Den första statistikbyrån grundades 1850. De första nationalräkenskaperna publicerades 1945. 1966 antog Folketinget en ny lag, som gav sta- tistikbyrån självständighet. 
  
 Karaktäristika:  
 Danmark har ett centraliserat statistiksystem. Lagen ger DS rättighet att få tillgång till alla typer av dataregister, även individdata. Enligt lagen måste företag och institutioner svara på enkäter från DS. Däremot är individundersökningarna frivilliga. 
  
 Ansvarsfördelning:  
 DS har huvudansvaret för den offentliga statistiken. Enligt lagen skall DS koordinera all statistikproduktion i Danmark. Utomstående organisationer/myndigheter m.fl. som pro- ducerar statistik måste alltid informera DS om sin statistikpro- duktion. 
  
 Ledning:  
 Styrelsen för DS har sex ledamöter och leds av Riks- statistikern. Ledningen består, förutom av Riksstatistikern, av av- delningscheferna samt den administrative chefen. Styrelsen beslutar bland annat om den årliga verksamhetsplanen samt lägger fram för- slag på budget till finansministern. 
  
 Organisation:  
 Organisationen består av 22 s.k. kontor, dvs. en- heter, fördelade på de fyra avdelningarna befolkningsstatistik, näringsstatistik, ekonomisk statistik samt användarservice. Det finns en styrgrupp för ekonomiska modeller. Dessutom finns sex rådgivande nämnder. 
  
 Finansiering:  
 2/3 av verksamheten finansieras med anslag, resten med uppdragsverksamhet. De totala intäkterna för år 2001 beräk- nades till DKK 313 miljoner. 
  
 Prispolicy:  
 Faktiska kostnader för uppdrag, marginalkostnad för spridning av officiell statistik. Gratis uttag via webbplatsen ur data- baserna fr.o.m. januari 2001. 
  
 Personal:  
 625 anställda. Andelen akademiker är nära 40 procent. 
 102 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 4.4 
  
 Finland 
  
 Finlands statistiksystem är ett mellanting av ett centraliserat och ett decentraliserat system.  
 Statistikcentralen  
 är den centrala statistik- myndigheten och står för tre fjärdedelar av den officiella statistiken. Ytterligare tre statistikmyndigheter samt ett stort antal andra myn- digheter producerar officiell statistik.  
 Statistikcentralen  
 lyder under Finansdepartementet, men ansvarar självständigt för sin statistik. Statistikverksamheten styrs av statistiklagen. Enligt denna skall man i första hand använda underlag som samlats in i något annat sam- manhang. 
  
 Statistikcentralen  
 gör inga prognoser och har mycket begränsade analys- och forskningsresurser. Man har ingen analys- eller forsknings- enhet för den ekonomiska statistiken. 
  
 Statistikcentralen  
 har fått ökade resurser under senare år, främst för att finansiera  
 EU-anpassningen 
  av statistiken. Statistikcentralen har ca 1 100 anställda varav, 230 intervjuare. Anslag över statsbud- geten finansierar ca 75 procent av verksamheten. 
 Den ekonomiska statistiken 
 Den ekonomiska statistiken tas huvudsakligen fram på avdelning- arna för priser och löner, företagsstrukturer, företagskonjunkturer och ekonomisk statistik. National- och finansräkenskaperna sam- manställs på avdelningen för ekonomisk statistik som har ca 70 personer anställda. 
 Statistik över informationssamhället samordnas av avdelningen för företagsstrukturer. Sedan 1996 görs en undersökning vart tredje år till hushållen om  
 IT-användning. 
  Hushållen tillfrågas också fyra gånger om året om  
 PC-innehav, 
  internetuppkoppling m.m. En pilot- undersökning till företagen om IT genomfördes 1999 som en del i ett nordiskt samarbetsprojekt. Undersökningen genomförs där- efter årligen. Det är mycket svårt att få fram uppgifter om före- tagens  
 IT-investeringar. 
  Nationalräkenskaperna beräknar i stället  
 invester-ingarna 
  i mjukvara utifrån produktionsdata för datakon- sulter (samma gäller i Sverige). Ett nytt nordiskt projekt avseende  
 IT-användningen 
  i offentlig sektor startades i november 2001.  
 Sta- tistikcentralen  
 ser stora problem i uppgiftsinsamlingen. Det saknas t.ex. information om datoranvändningen i kommunernas redovis- ning. 
 103 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Priser och löner bildar en egen avdelning. Ca 30 personer arbetar med prisstatistik varav 9 personer med KPI och 7 personer med PPI. Inom  
 PPI-systemet 
  insamlas 1 500 noteringar som man avser att fördubbla. Urvalet av varor ses över vart femte år och skall täcka 80 procent av alla producerade varor. Prisnoteringen skall avse den 15 i månaden men avser i många fall annat datum eller snitt/listpriser. Insatserna för utveckling av tjänsteprisindex har ökat, från 0 till 3 personer på tre år. Under 2001 påbörjades prisinsamling för hotell, telekom, redovisning och revision samt kemtvätt. Under 2002 pla- neras prisinsamling på ett stort antal nya områden. 
  
 Statistikcentralen  
 genomför en uppsnabbning av den ekonomiska statistiken, i första hand för att möta  
 EU-kraven 
  enligt EMU  
 Action Plan.  
 Kvartalsberäkningarna av nationalräkenskaperna har pub- licerats efter närmare 3 månader och månadsstatistiken för BNP efter ca 2 månader. Under 2002 kom man ner till 70 dagar för kvar- talsräkenskaperna och uppfyller därmed nuvarande  
 EU-krav. 
  Upp- snabbningen av nationalräkenskaperna har krävt snabbare månads- statistik. Nationalräkenskaperna behöver underlag senast  
 50–55 
  dagar efter kvartalsslut. Denna uppsnabbning har skett bl.a. med hjälp av snabbare korttidsstatistik men också genom större inslag av estimering. En uppsnabbning sker också på andra områden som offentliga finanser, främst kommunernas finanser, och regionala räkenskaper. 
 Nationalräkenskaperna 
 Totalt arbetar ca 35 personer med nationalräkenskapssystemet in- om avdelningen för ekonomisk statistik. Inom avdelningen finns en enhet för nationalräkenskaper. Där tas de årliga beräkningarna fram. Dessutom görs beräkningarna av kapitalstockar samt produk- tivitetsberäkningar på enheten. Kvartalsstatistiken och beräkning- arna av en månadsindikator för BNP görs på en annan enhet, eko- nomiska indikatorer, och  
 input-output-statistiken 
  samt regionala räkenskaper tas fram på enheten för ekonomiska strukturer. 
 Framtagningen av officiella nationalräkenskaper startade 1948. Tidsserier konsistenta med ESA95 finns tillgängliga från 1975. Historiska serier på aggregerad nivå finns från 1860. Årsberäkning- arna bygger i huvudsak på information från produktionssidan. Det huvudsakliga underlaget per bransch är produktion, förädlings- 
 104 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 värde, sysselsättning och arbetade timmar, fasta bruttoinvesteringar samt information om industrins lagerförändring. 
 Informationen om användningssidan är mindre detaljerad än den om produktionssidan. Ett  
 20-tal 
  sektorspecialister arbetar med års- räkenskaperna och har kontakt med primärstatistiken. Avstäm- ningsarbetet görs i huvudsak mellan produktion och sysselsättning samt mot föregående års uppgifter. Avstämningen görs i mindre grad mellan tillgång och användning. Avstämning sker också i viss utsträckning mot finansräkenskaperna men försvåras av att finans- räkenskaperna färdigställs senare än den reala sidan av national- räkenskaperna. Man har ännu inte integrerat tillgångs- och använd- ningstabeller i årsräkenskaperna men  
 input-outputtabeller 
  tas fram i efterhand utifrån de slutliga nivåerna i årsräkenskaperna. 
 Kvartalsräkenskaperna tas fram i ett system som är separerat från årsräkenskaperna. Sammanställningen görs av 2,5 årsarbetare. Infor- mation om insatsfaktorer saknas. Förädlingsvärden skattas i stället utifrån volymindikatorer för olika branscher.  
 Statistikcentralen  
 tar även fram en månadsindikator, Totalproduktionen, för BNP. Beräk- ningarna görs för sex näringsgrenar och BNP (Totalproduktionen). Statistiken tas fram i form av ett index för de sex näringsgrenarna samt på totalnivå. Dessutom redovisas en säsongskorrigerad trend- serie. Med hjälp av tillgänglig snabb statistik för de ingående näringsgrenarna beräknas en indikator för respektive näringsgren. Dessa viktas efter föregående års  
 BNP-andelar 
  till en total. Serier finns från 1985. 
 Månadsindikatorn publiceras efter 60 dagar och revideras allt- eftersom ny och bättre grundstatistik blir tillgänglig. Kvartals- räkenskaperna publiceras från 2002 efter 70 dagar. Det fjärde kvar- talet tas dock fram snabbare och publiceras vid utgången av februa- ri. Kvartalssiffrorna revideras löpande i samband med publiceringen av efterföljande kvartal. Kvartalsutfallen anpassas så att konsistens uppnås med årsstatistiken. En första årsberäkning görs i februari (samtidigt med fjärde kvartalet). En mer komplett årsberäkning kommer i juli. Ytterligare tre versioner publiceras med sex måna- ders intervall. 
 Den senaste stora undersökningen som underlag för input- output tabellerna gjordes 1970. Därefter har mindre undersökning- ar gjorts. Den senaste  
 I/O-tabellen 
  avser 1995 och är kopplad till de motsvarande regionala beräkningarna. Detaljerade beräkningar gjordes för 1 300 produktgrupper samt 190 branscher. Publicering görs på nivån 68 produktgrupper och branscher. Nya tabeller enligt 
 105 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 EU-krav 
  avseende 1995 och 2000 skall tas fram på nivån 60 bransch- er och produktgrupper på publiceringsnivån. Därefter avser man att löpande ta fram årliga tabeller med två års eftersläpning. 
 Kapitalstocksberäkningarna görs inom ramen för de årliga beräkningarna av nationalräkenskaperna. Det finns konsistenta serier enligt SNA93/ESA95 över branschvisa kapitalstockar från 1975. Man använder den s.k.  
 PIM-metoden 
  med linjär avskrivning. Den senaste undersökningen av livslängder inom industrin gjordes 1990. I övrigt används administrativt material som underlag. För mjuk- varor används en avskrivningstid på fem år. 
 En studie har gjorts av revideringarna av kvartalsstatistiken under perioden  
 1993–2000. 
  Under denna period av ekonomiskt uppsving underskattades  
 BNP-tillväxten 
  systematiskt. Den genomsnittliga upprevideringen uppgick till 0,7 procentenheter. De löpande revide- ringarna redovisas inte systematiskt. 
 Säsongsrensningen av kvartalsräkenskaperna görs med X11 ARIMA- metoden. Varje delserie säsongsrensas och vägs samman till en total (indirekt metod). Metoden för säsongsrensning skall ses över.  
 Sta- tistikcentralen  
 överväger att i högre grad redovisa säsongsrensade serier och utvecklingstal för den senaste perioden jämfört med när- mast föregående period (utöver jämförelser med motsvarande period föregående år). 
 De viktigaste användarna ingår i en expertgrupp för national- räkenskaperna och träffas  
 3–4 
  gånger per år 
 Övriga frågor 
 Nationalräkenskaperna använder den s.k.  
 input-metoden 
  vid beräk- ning av produktionsvolym för offentlig sektor, dvs. volymen beräknas som summan av produktionskostnaderna i fasta priser. Därmed redovisas ingen produktivitetsförändring för  
 icke-marknadspro- 
  ducenter. Däremot beräknas och publiceras produktivitetsföränd- ringen för marknadsproducenter. Publicering sker också för den totala ekonomin. 
 1995 pågår ett projekt för att beräkna produktiviteten och ta fram volymindikatorer för statlig verksamhet. De indikatorer som tagits fram visar kraftig volatilitet mellan myndigheter och över tiden och är därmed ännu alltför osäkra för att användas i nationalräkenska- perna. Projektet har utökats till att även omfatta kommunal verk- samhet samt sjuk- och hälsovård. Målsättningen är att national- 
 106 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 räkenskaperna i framtiden skall kunna använda de volymindika- torer som nu utvecklas och utvärderas. 
 Inkomststatistiken baseras på både en urvalsundersökning och registerstatistik. Man använder kosthushåll och följer Canberra- gruppens rekommendationer. Jämförelser med nationalräkenska- pernas disponibelinkomst visar på stora skillnader för kapital- och företagarinkomster. Den svarta ekonomin ses inte som något stort statistiskt problem. 
  
 Statistikcentralen  
 använder i första hand administrativa källor för datainsamlingen. Mätt i Martinez hämtas 95 procent av informa- tionen från register. Direkt datainsamling sker i huvudsak bara från stora företag och hushåll. För att få fram kostnadseffektiv företags- statistik arbetar  
 Statistikcentralen  
 utifrån tre principer: direktinsam- ling enbart från stora företag, kombination av urvals- och admi- nistrativa data samt acceptans för imputering. 
  
 Statistikcentralen  
 ger ut ca 300 pressmeddelanden per år. Eko- nomisk korttidsstatistik släpps kl. 8 och övrig statistik kl. 13. Press- meddelanden skall vara på högst två sidor och skrivs lokalt enligt mall. Antalet presskonferenser per år är ca 10, varav hälften avser den ekonomiska statistiken. Den viktigaste äger rum den sista feb- ruari när nationalräkenskaperna presenteras för föregående år. Det finns tre onlinedatabaser:  
 StatFin  
 som är gratis samt  
 FinSeries  
 och  
 FinRegion 
 . Dessutom har det tillkommit en ny databas,  
 International Business Statistics 
 , som innehåller internationell statistisk informa- tion. Man producerar också en avgiftsfinansierad  
 statistik-bulletin. 
  Sex gånger om året kommer en papperspublikation,  
 Economic Trends 
 . Ett fåtal stora kunder erhåller mot avgift automatisk överföring av data samtidigt med publiceringen. 
 107 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Statistiksystemet i Finland 
  
 Grundläggande data 2001:  
 Befolkning: 5,2 miljoner, BNP: USD 120,9 miljarder. 
  
 Chef för Statistikcentralen 
 : Generaldirektör Johnson. 
  
 Historia:  
 Finlands statistikbyrå grundades 1865. Framtagningen av officiella nationalräkenskaper startade 1948. 
  
 Karaktäristika:  
 Statistiksystemet är ett mellanting av ett centralt och ett decentraliserat system med  
 Statistikcentralen  
 som den cent- rala myndigheten med ett samordningsansvar för den officiella sta- tistiken. Omkring 95 procent av datainsamlingen sker från register. 
  
 Ansvarsfördelning:  
 Administrativt lyder  
 Statistikcentralen  
 under Finansministeriet, men ansvarar självständigt för sin statistik. Sta- tistikcentralen är den centrala statistikmyndigheten och producerar tre fjärdedelar av den officiella statistiken. Det finns ytterligare tre statistikmyndigheter samt ett  
 15-tal 
  andra myndigheter som produ- cerar officiell statistik. Insamling och sammanställning av statistik regleras i statistiklagen. 
  
 Ledning 
 : Under direktionen leds verksamheten av en general- direktör. Avdelningarna ligger direkt under generaldirektören. 
  
 Organisation:  
 Verksamheten är indelad i nio avdelningar varav sex ämnesavdelningar: individstatistik, välfärdstatistik, priser och löner, företagsstrukturer, företagskonjunkturer samt ekonomisk statistik. Därutöver finns ett antal stabsenheter samt ett vetenskapligt råd. 
  
 Finansiering:  
  
 Statistikcentralens  
 verksamhet finansieras med statliga budgetmedel och avgiftsbelagd verksamhet. År 2001 uppgick den totala finansieringen till EUR 49,2 miljoner. Nära 20 procent av kostnaderna täcktes av den avgiftsbelagda verksamheten. Kostna- derna för den officiella statistiken uppgår till ca EUR 64. 
  
 Prispolicy:  
 Fri tillgång till databasen StatFin via Internet med statistik- källor, internationell statistik samt drygt 220 tabeller med statistik på olika områden. Övriga databaser är avgiftsbelagda. 
  
 Personal:  
  
 Statistikcentralen  
 har ca 1 100 anställda, varav 230 inter- vjuare. Drygt hälften av personalen har högskoleexamen. 
 108 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 4.5 
  
 Norge 
  
 Norge har ett mycket centraliserat statistiksystem, där  
 Statistisk sentralbyrå  
 (SSB) svarar för den helt övervägande delen av den offi- ciella statistiken. SSB gör även beräkningarna av de offentliga finan- serna och står för omräkningen från de institutionella räkenskaper- na till realräkenskaperna. SSB har också ansvaret för statistiken över utrikeshandeln, inklusive tjänster. Man arbetar en hel del med ana- lyser och prognoser. Varje kvartal presenteras t.ex. en prognos över den ekonomiska utvecklingen. 
 SSB har 1 040 anställda (inklusive 170 intervjuare). Den officiella statistiken sysselsätter totalt 990 personer i Norge. 
 Den ekonomiska statistiken 
 Det finns fyra ämnesavdelningar på SSB. Avdelningen för ekono- misk statistik omfattar NR, miljöstatistik, energi- och industrista- tistik, ekonomiska indikatorer, offentliga finanser och kreditmark- nadsstatistik, arbetsmarknadsstatistik samt utrikeshandel. 
 Framväxten av  
 IT-statistik 
  har en liknande utveckling i de nord- iska länderna, vilket syns i att man tagit fram gemensamma publi- kationer. Man har liknande problem som i Sverige när det gäller för grova näringsgrensdefinitioner och telekomindustrin (interna leve- ranser och avsaknaden av prisindex). SSB publicerar  
 IT-statistik 
  på årsbasis och har planer på att börja publicera kvartalsvis. 
 Tjänsteprisindex finns för arkitekter och byggteknisk konsult- verksamhet där man parallellt tagit fram ett outputprisindex och ett inputprisindex. Outputprisindex har högre förklaringsgrad, men är instabilt och ger en prisutveckling som branschen inte känner igen. Med hänsyn till uppgiftslämnarbördan valde man inputprisindex. Efter att uppgiftslämnarplikt infördes ökade svarsfrekvensen betyd- ligt. Utvecklingsarbetet för tekniska konsulter, databehandling och reklambranschen har inte kommit så långt. 
 Snabbheten i statistiken upplever inte SSB som något problem. Merparten av den ekonomiska korttidsstatistiken publiceras efter  
 5–6 
  veckor, t.ex. industriproduktionen. KPI och PPI kommer ännu snabbare, ca  
 2–3 
  veckor efter månadens slut. Priserna mäts i mitten av referensmånaden. Situationen är sämre när det gäller tjänste- näringarna. Korttidsstatistik saknas i stor utsträckning, t.ex. för telebranschen, och existerande statistik har längre eftersläpning. 
 109 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Detaljhandelsstatistiken utnyttjar momsstatistiken, men för vissa tjänster finns inte momsplikt. Momsinbetalningarna sker varannan månad och efter sex månader får NR tillgång till statistiken. Detalj- handelsindex kommer efter drygt tre veckor och justeras senare med hjälp av momsstatistiken. Det beräknas också ett månatligt index över hushållens totala konsumtion. 
 Kvartalsvisa nationalräkenskaper publiceras  
 7–8 
  veckor efter kvar- talets slut. Det finns inga starka krav på uppsnabbning av statisti- Ramos. Ökad osäkerhet, ökat resursbehov och en ökad uppgiftsläm- narbörda bidrar också till att man inte prioriterar en uppsnabbning av  
 kvartals-NR. 
  
 Vid forskningsavdelningen arbetar 75 personer, varav 5 med ma- kroprognoser. Varje kvartal presenteras en prognos över den eko- nomiska utvecklingen i Norge. Forskningsavdelningen har allt mer arbetat med prognosberäkningar och allt mindre med analyser av NR och dess primärstatistik. Forskningsavdelningen gör säsong- rensningen, men den skall läggas över på NR i framtiden. 
 Nationalräkenskaperna 
 Nätverket kring det nationalekonomiska systemet är noga planlagt. Inför varje kvartalspublicering hålls schemalagda möten med de sektioner som lämnar primärstatistik. Man träffar också forsk- ningsavdelningen. En vecka före publicering träffas NR, alla berör- da sektioner samt SSB:s verksledning för att gå igenom utfallet i NR jämfört med primärstatistiken. NR har också seminarier för t.ex. avstämningsproblem. 
 Års- och kvartalsberäkningarna görs i separata system och med en särskild ansvarig för  
 kvartals-NR. 
  Kvartalsberäkningarna är auto- matiserade och nya körningar tar bara några minuter. Färdiga mo- deller kan uppskatta kvartal på basis av preliminära uppgifter.  
 Kvartals-NR 
  kommer  
 7–8 
  veckor efter referensperioden. Dokumen- tation över beräkningsrutinerna publicerades i slutet av  
 90-talet. 
  
 Årsvisa NR kommer i fyra versioner varav den sista är mest detaljerad. Den utgår från strukturstatistiken där man deflaterar värden i löpande priser. Den preliminära statistiken utgår i högre grad från volymindikatorer. Under 2002 genomfördes en omfattan- de revidering av NR tillbaka till 1990. BNP justerades uppåt med ca 0,6 procentenheter i genomsnitt per år  
 1995–1999, 
  huvudsakligen beroende på tjänstenäringarna. 
 110 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SSB förlitar sig mest på produktionssidan vid avstämningen. För nivåtal är osäkerheten störst vad gäller hushållens konsumtion och lager. Hushållsbudgetundersökningarna har för litet urval och är inte tillräckligt detaljerad. Lagerstatistik saknas, vilket har bidragit till att restposten har blivit så stor som 2 procentenheter av BNP. 
 Man tar inte fram någon  
 BNP-indikator. 
  Det finns tekniska möj- ligheter, men man tror inte på resultaten. Norge är en liten ekono- mi och mycket beroende av oljan som är väderberoende. Det finns dock bra månadsstatistik som underlag för bedömningar. 
 Sektorsräkenskaper görs årligen och skall från 2002/2003 även göras för kvartal. Ny datainsamling skall även ge underlag för sektor- räkenskaper för företag. NR har separata publikationer för sektor- och realräkenskaper. På webbplatsen ligger  
 kvartals-NR 
  och sektor- räkenskaper från 1978 och reala räkenskaper från 1970. NR har en egen databas som kunder får abonnera på med bl.a. tidsserier med valfritt referensår och diagram. 
 Tillgångs- och användningstabellerna (SUT) täcker 1 200 produk- ter och 180 branscher. Industrins insatsstruktur undersöks vart fjärde år. För tjänstesektorn kommer uppgifterna via skattemyndig- heten samt från en särskild undersökning som SSB genomför. Handelsmarginaler för partihandeln och detaljhandeln undersöktes 1998 respektive 1996. SUT är utgångspunkt för att konstruera  
 input-output-tabeller 
 (I/O-tabeller). 
 I/O-tabeller 
  produceras årli- gen som en integrerad del av NR.  
 I/O-tabellerna 
  är kvadratiska med antagandet att det är samma marknadsandelar på tillgångssidan i varje användningskategori. 
 Tidsserier över kapitalstockar finns från 1970 för 180 branscher. Norge använder den s.k.  
 PIM-metoden 
  som flera andra länder ock- så använder. Uppgifter om avskrivningstider hämtas delvis från t.ex. Sverige, Danmark, USA och Kanada. 1995 gick man över från linjär avskrivning till geometrisk metod för avskrivningar, enligt internationella rekommendationer. 
 Övriga frågor 
 Produktiviteten antas vara 0,5 per år inom varje enskild del av den offentliga sektorn, utom inom försvaret där den antas vara noll. Det bygger på en äldre empirisk studie. Produktionsvärdet för offent- lig sektor deflateras med prisindex för insatsfaktorer. Lönekostna- derna korrigeras för antagandet om produktivitetsökningen på 0,5 
 111 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 procent. SSB skall nu pröva att ta fram vissa indikatorer på pro- duktionsvolym inom hälso- och sjukvård samt eventuellt även inom utbildningsområdet. 
 SSB ansvarar för all sjuk- och hälsostatistik i Norge. Uppgifter samlas in från hälso- och sjukvårdens egna register enligt systemet KOSTRA (omfattar även kommunerna). Det är inte några problem att rapportera till OECD och  
 System of Health Accounts 
 . 
 Arbetet med att ta fram producentprisindex ligger utspritt på respektive ämnesenhet. Totalt PPI görs på NR. För industrin finns tre index: producentprisindex, prisindex för inhemsk tillgång samt varuindex för industrivaror. PPI får inte revideras och därför har man utarbetat en analysserie (varuindex för industrivaror), som finns tillbakaräknad till 1995. Referensperiod är den 15 i varje månad. Priset som samlas in är det som den senaste kunden fick. Priset rapporteras i norska kronor och med valfri valutakursomräkning. En halv till en årsperson sysslar med företagskontakter. 
 SSB gör kvartalsvisa arbetskraftsundersökningar (AKU) och års- visa registerundersökningar. I registerstatistiken skall yrke och av- talad arbetstid ingå från 2001. Faktisk arbetstid som efterfrågas av NR saknas dock. Lönestatistiken är årlig. Dessutom finns kvartals- vis löneindex, arbetskraftskostnader vart fjärde år och lönesummor från arbetsgivaren. Uppgifter om optioner hämtas inte in, men begränsad information (antal tilldelade per år) kommer från Skatte- myndigheten. Prestationsknuten bonus ingår sedan länge på kvartal och år. 
 Näringsgrenskodningen av nya företag görs av SSB. En vanlig fel- orsak är att verksamheten ändras när arbetet kommit igång på all- var.  
 E-handelsföretagen 
  finns med i registren, dessvärre ofta i fel bransch. Förändrad branschklassificering fångas upp med en årlig blankett till alla företag med fler än ett arbetsställe och till alla före- tag med fler än fem anställda. 
 SSB har normalt reella nedskärningar om  
 2–2,5 
  procent per år. Genom att hänvisa till rationaliseringar (7 procent 2000) kan SSB starta undersökningar utan att ha fått direkt finansiering för dem. I alla uppdragsöverenskommelser står att SSB har rätt att publicera resultaten som officiell statistik. 
 SSB lägger ut allt som publiceras på webbplatsen. Det innebär att det finns mer på webbplatsen än som papperspublikationer. Webb- platsen har mellan 2 och 3 miljoner hits per månad. Utbyggnaden av databaser har nyligen påbörjats. Totalt kommer drygt 800 press- meddelanden om året. Kunderna kan abonnera på nyheter per e- 
 112 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 post. Presskonferenser har man egentligen bara för kvartalsräken- skaper och konjunkturtendenserna som presenteras av forsknings- avdelningen och generaldirektören varje kvartal. 
 113 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Statistiksystemet i Norge 
  
 Grundläggande data 2001:  
 Befolkning: 4,5 miljoner, BNP: USD 163,7 miljoner. 
  
 Chef för Statistisk Sentralbyrå (SSB):  
  
 Administrerende direktör  
 Taylor. 
  
 Historia:  
 Första folkräkningen ägde rum 1769 och 1876 blev SSB en egen institution. 
  
 Karaktäristika:  
 Norge har ett centraliserat statistiksystem som till stor del baseras på administrativa register. Det finns en forsknings- avdelning och nära samarbete mellan NR och prognoser. 
  
 Ansvarsfördelning:  
 SSB är en oberoende myndighet under Finans- departementet. Budget och allmänna ramar bestäms av Stortinget. Statistiklagen från 1989 specificerar SSB:s rättigheter och ansvar 
  
 Ledning:  
 En styrelse med sju medlemmar (och fem ersättare) och den  
 Administrerende direktören  
 träffas sex gånger om året för att dis- kutera och besluta om strategier, budget, årliga arbetsplaner och rapporter. Styrelsen har också en allmän tillsynsroll. Utifrån styrelsens beslut har  
 Administrerende direktör  
 har ansvaret för driften och hur arbetet skall utföras. Ledningsgruppens sex medlemmar träffas varje vecka. 
  
 Organisation:  
 Det finns fyra avdelningar: ekonomi, näringar, sociala förhållanden och en forskningsavdelning som är indelade i sektioner. Det finns fem centrala staber: spridning, IT, statistiska metoder, internationell konsultverksamhet och administration. 
  
 Finansiering:  
 Intäkterna för SSB uppgår till ca NOK 425 miljoner varav 25 procent uppdrag. Kostnaderna för den officiella statistiken uppgår till NOK 400 miljoner. 
  
 Prispolicy:  
 Faktiska kostnader för skräddarsydda produkter, margi- nalkostnad för spridning av officiell statistik, gratis via Internet. 
  
 Personal:  
 SSB har ca 1 040 anställda i Oslo och Kongsvinger varav 170 intervjuare. Mer än 55 procent har högre utbildning. Den officiella statistiken omfattar ca 990 anställda. 
 114 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 4.6 
  
 Frankrike 
  
 Den officiella statistiken i Frankrike produceras av en lång rad olika organisationer: departement, myndigheter och även privata organi- sationer. Den dominerande producenten är den franska statistik- byrån lInstitute National de la Statistique et des Études Économi- ques (INSEE), som står för ca 70 % av statistiken (mätt i antalet anställda). INSEE är en del av det franska Ekonomi- och Finans- departementet. Statistiksystemet hålls ihop av en stark institutio- nell och teknisk samordning som utövas av INSEE och ett natio- nellt statistikråd, CNIS (Conseil National de l´Information Statis- tique). INSEE´s verksamhet finansieras i huvudsak via stats- budgeten. Mindre än 10 % finansieras via uppdrag. 
 Inom avdelningen för Ekonomiska studier, prognoser och national- räkenskaper finns en enhet som arbetar med analyser och prog- noser. Prognoserna sträcker sig 6 månader framåt i tiden och görs fyra gånger om året. Man tar fram data för Euroområdet totalt samt f.n. separat för Frankrike, Tyskland, Italien och snart Spanien. INSEE har också en särskild avdelning som omfattar forskning samt utbildning på akademisk nivå vid två skolor. 
 Det franska statistiksystemet har totalt ca 9 200 anställda. INSEE har 6 400 anställda varav merparten finns i de 24 regionala konto- ren. 
 Den ekonomiska statistiken 
 Inom INSEE tas den ekonomiska statistiken fram i huvudsak inom tre avdelningar. Avdelningen för företagsstatistik producerar struktur- och kunjunkturstatistik, PPI för industrin samt tjänsteprisindex. Vid avdelningen för social och demografisk statistik produceras också KPI och arbetsmarknadsstatistik. Avdelningen för ekono- miska studier, prognoser och nationalräkenskaper ansvarar för national- räkenskaper, analys och prognoser. 
 Viktigt underlag produceras emellertid utanför INSEE. Tullen ansvarar för utrikeshandeln med varor, centralbanken producerar betalningsbalans och finansräkenskaper, olika departement tar fram statistik för bl.a. offentliga finanser, industriproduktion och arbets- marknad. Dessutom hämtas statistik från branschorganisationer och andra privata producenter. INSEE är således beroende av många externa producenter. 
 115 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Underlag för  
 IT-statistik 
  insamlas dels löpande, bl.a. i den årliga företagsstatistiken, dels via ad  
 hoc-undersökningar. 
  I företagssta- tistiken ingår sedan 2002 bl.a. frågor om företagens försäljning via Internet. Man planerar att lägga in frågor om mjukvaruinvester- ingar. Särskilda undersökningar om  
 IT-användning 
  i företagen m.m. görs bl.a. i samarbete med Eurostat och OECD. 
 Utvecklingen av tjänsteprisindex pågår sedan början av 1990- talet. Hittills har man tagit fram index för sex områden som täcker 25 % av tjänstesektorn. Med ett undantag tar man fram indexarna kvartalsvis. Utvecklingsarbetet görs av 9 personer och man avser att öka resurserna. Man räknar med att det tar ca 2,5 år innan ett nytt index kan publiceras. Utvecklingstiden är ca 1 år och därefter vill man ha 6 kvartal beräknade innan publiceringen kan starta. 
 Uppsnabbning av statistiken är inte en stor fråga i Frankrike. Man avser dock att arbeta med denna fråga i ett  
 EMU-perspektiv. 
  Den splittrade bilden när det gäller ansvaret för statistikinsamling- en försvårar en uppsnabbning. Ett särskilt problem är att grunddata ibland inhämtas från privata arbetsgivare- och branschorganisatio- ner och en uppsnabbning kan kräva att statistiken i stället samlas in direkt från företagen av INSEE. 
 Nationalräkenskaperna 
 Nationalräkenskaperna produceras inom ramen för ett decentrali- serat system. INSEE samordnar, svarar för definitioner, metoder m.m. och tar fram räkenskaper för företagssektor/näringslivet. En annan avdelning inom Finansdepartementet tar fram räkenskaper för den offentliga sektorn. Centralbanken tar fram finansiella räken- skaper och betalningsbalansen. Hushållssektorn är en residual. Sam- manlagt arbetar ca 200 personer med nationalräkenskaperna varav ca 115 i INSEE. Enheten för nationalräkenskaper sysselsätter 70 perso- ner. Resterande arbetar i företagsstatistiken med tillgångs- och användningstabeller, avstämningar m.m. 
 Vid enheten för nationalräkenskaper sammanställs års- och kvar- talsräkenskaper i två skilda system där kvartalsberäkningarna i hög grad är modellbaserade. 
 Årsräkenskaperna kommer i tre versioner. Den första prelimi- nära versionen publiceras i slutet av april efterföljande år, de två följande versionerna publiceras ett resp. två år senare. Det första utfallet baseras på korttidsindikatorer, kvartalsvisa momsdata och 
 116 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 andra administrativa källor m.m. Inför den definitiva redovisningen finns fullständig information från skattemyndigheterna tillgänglig. Årsräkenskaperna bygger på tre skilda beräkningar av BNP, dvs. från  
 produktions-, 
  användnings- och inkomstsidan. De tre beräk- ningarna görs samtidigt och balanseras i en typ av  
 input-output- 
  matris. Man använder kedjeindex. 
 Kvartalsräkenskaperna publiceras i en första version efter 55 dagar, försörjningsbalansen i fasta och löpande priser. En detaljerad version med institutionella konton kommer efter 90 dagar. Kvar- talsräkenskaperna beräknas i ett eget modellbaserat system som är skilt från årsräkenskaperna. Man använder tillgängliga korttidsindi- katorer samt annan statistik och information. För saknade indika- torer används  
 ARIMA-prognoser. 
  Lagerstatistik saknas och lager- posten utgör en residual som används för att balansera tillgång och användning. Kvartalsstatistiken anpassas löpande till årsstatistiken med hjälp av ekonometriska modeller för att nå konsistens. Det historiska sambandet mellan kvartals- och årsutvecklingen för en variabel antas gälla även för beräkningsperioden. Ett problem med detta förfaringssätt är att kvartalsberäkningarna kan missa vänd- punkterna i konjunkturen. Denna fråga analyseras. 
 Statistiken publiceras på nivån 40 produktgrupper årligen med tre års eftersläpning. Användare kan beställa mer detaljerad infor- mation. Det finns tidsserier från 1978. I det franska systemet sak- nas information om arbetsställen och deras insatsförbrukning. Det saknas också heltäckande information om insatsförbrukningen per produkt. I stället används information om hela företagets verksam- het samt om försäljningen m.m. för att få fram en traditionell in-  
 put-output-tabell. 
  
 Svårigheten med beräkningarna anses vara att bedöma livslängder för olika kapitalobjekt. Livslängdsantagandena skiljer sig mellan länder och det är svårt att avgöra om man kan anta samma livsläng- der som i vissa andra länder. I Frankrike samlas information vart femte år om värdet på bostäder, men för övrigt saknas direkt information om avskrivningstakter för kapitalobjekt. 
 Revideringarna i statistiken har varit relativt begränsade jämfört med andra länder. En förklaring kan vara den anpassning som löpande görs av kvartalsstatistiken till årsberäkningarna för före- gående år. 
 Kvartalsräkenskaperna publiceras dagkorrigerade och säsongren- sade. Beräkningarna utgår från ett basår, f.n. 1995, till skillnad från årsräkenskaperna som använder kedjeindex. Detta ger mindre skill- 
 117 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 nader i tillväxttakten. Tidsserier finns från 1978. 15 personer arbe- tar med kvartalsräkenskaperna. 
 Övriga frågor 
 INSEE räknar fram förändringstal för den s.k. arbetsproduktivite- ten, dvs. förädlingsvärdet per arbetad timme eller per sysselsatt. Resultaten anses emellertid osäkra, eftersom det är svårt att mäta antalet arbetade timmar och även antalet sysselsatta. Därför läggs inte fokus på dessa tal i någon publikation. Användare kan ändå få tillgång till tidsserier över produktivitetsutvecklingen. För övrigt har vissa produktivitetsstudier genomförts vid avdelningen för ekonomiska studier. 
 När det gäller att beräkna svart ekonomi använder INSEE fasta vikter för skilda sektorer för att korrigera för undertäckningen av de svarta inkomsterna i nationalräkenskaperna. De utgår från ett s.k. benchmarkår, där vikterna bygger på expertbedömningar, eller särskilda studier. Exempelvis har vissa företag undersökts om deras egna uppskattningar av undertäckningen. INSEE räknar med att ca fyra procent av BNP utgör svart produktion. 
 Det finns ett begränsat intresse för regionala räkenskaper, främst för att Frankrike är utpräglat centralstyrt. Viss statistik bryts emel- lertid ned på 20 regioner, exempelvis för privat konsumtion samt förädlingsvärden. 
 Vid INSEE arbetar man med tre huvudundersökningar som gäll- er hushållens inkomster. Den viktigaste är en urvalsundersökning av deklarationer som ger underlag för fattigdomsstudier och jämfö- relser med disponibel inkomst i nationalräkenskaperna. Det hus- hållsbegrepp som används är ett slags kosthushåll. Som konsum- tionsenhetsskala används  
 OECD-skalan 
  men man ser behovet av en nationell skala som bättre speglar utgiftsmönstret i Frankrike. 
 118 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 Statistiksystemet i Frankrike 
  
 Grundläggande data 2001:  
 Befolkning: 59,2 miljoner, BNP: USD 1 309,8 miljarder. 
  
 Chef för lInstitute National de la Statistique et des Études Éco- nomiques (INSEE):  
 Generaldirektör Williams. 
  
 Historia:  
 Den första befolkningsräkningen gjordes 1772, INSEE grundades 1946. 
  
 Karaktäristika:  
 Det franska statistiksystemet består av ett stort an- tal producenter. Även privata organisationer producerar underlag för den officiella statistiken. En stark institutionell och teknisk samordning utövas av INSEE och CNIS ( 
 Conseil National de l´Information Statistique 
 ). 
  
 Ansvarsfördelning:  
 INSEE är en självständig del av Ekonomi- och Finansdepartementet. Generaldirektören utnämns av regeringen och kan inte avskedas. De sju avdelningscheferna utses av departe- mentschefen. Verksamheten regleras i statistiklagen från 1951. 
  
 Ledning:  
 Det finns ingen styrelse eftersom INSEE är en del av departementet. Generaldirektören leder verksamheten och bildar tillsammans med de sju avdelningscheferna en ledningsgrupp. 
  
 Organisation:  
 Under Generaldirektören sorterar sju avdelningar: Generalsekretariatet med budget; Personal och IT; Samordning och internationella relationer; Företagsstatistik; Social och demografisk statistik inkl. KPI och arbetsmarknad; Ekonomiska studier; prog- noser och nationalräkenskaper; Publicering och regional statistik; samt Forskning och egna skolor. INSEE har 24 regionala kontor. 
  
 Finansiering:  
 Budgeten för INSEE är EUR 348 miljoner. Upp- dragsverksamheten utgör mindre än 10 %. Kostnaderna för hela statistiksystemet uppgår till ca EUR 497 miljoner. 
  
 Personal:  
 Det franska statistiksystemet har totalt ca 9 200 anstäl- lda, varav 6 400 i INSEE och 2 800 i andra departement. INSEE har 2 000 anställda vid huvudkontoret i Paris och 4 400 i den regionala organisationen. 
 119 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 4.7 
  
 Storbritannien 
  
 Statistikproduktionen i Storbritannien samordnas av  
 The Office for National Statistics  
 (ONS) som också producerar en väsentlig andel av  
 National Statistics 
 (NS). Statistik som produceras utanför ONS, är exempelvis  
 utbildnings-, 
  jordbruks- och utrikeshandelsstatistik. 
 Inom avdelning för ekonomisk statistik bildades 1995  
 The Eco- nomic Analysis  Satellite Accounts Division 
 . Den har ett övergri- pande ansvar för tolkning och analys av statistiken. Vid divisionen arbetar ett tjugotal ekonomer med hög akademisk kompetens. Genom att bevaka förändrade behov av ekonomisk statistik initi- erar ekonomerna nya projekt, som syftar till att möta behoven och därmed förbättra statistiken. Divisionen verkar också för att för- bättra den externa informationen om produktionsmetoder, osäker- hetsintervall, revideringar m.m. 
 ONS har totalt ca 4 000 anställda som arbetar med statistikpro- duktion. Därutöver arbetar ca 600 med folkbokföring. Hela stati- stiksystemet har ca 6 100 anställda. Det är i förhållande till folk- mängden lägst bland de studerade länderna. 
 Den ekonomiska statistiken 
 Under avdelningen för ekonomisk statistik ligger tre undergrupper: 
 Prices  Business Group 
 ,  
 National Accounts Group  
 samt  
 Economic Analysis  Satellite Accounts 
 . Totalt arbetar omkring 1 200 personer vid avdelningen. 
  
 Inom prisstatistiken arbetar 15 personer med att utveckla tjäns- teprisindex (TPI). Parallellt arbetar 17 personer med att vidare- utveckla den relativt nya månadsindikatorn för tjänstesektorn. Mål- sättningen är att täcka in både privat och offentlig tjänstesektor med tjänsteprisindex i slutet av 2005, för att därigenom kunna för- bättra kvaliteten på volymberäkningarna för tjänsteproduktionen. Hittills finns prisindex för ca hälften av den privata tjänstesektorn. Nu använder nationalräkenskaperna åtta av de indexar som tagits fram inom projektet. Normalt tar det två till tre år för att få fram ett nytt prisindex som kan publiceras. Både det nya tjänsteproduk- tionsindexet samt nya tjänsteprisindex publicerades för första gången 2000. 
 En stor del av  
 IT-statistiken 
  tas fram inom enheten för ekono- misk analys. Den har startat flera projekt på området med inrikt- 
 120 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 ning på att mäta den s.k. nya ekonomin. Hit hör att mäta och ana- lysera effekterna av  
 IT-användning 
  på ekonomin, såsom effekter på priser, real  
 BNP-tillväxt, 
  investeringar och kapitalstockar, företag och hushåll. Enheten har bl.a. tagit initiativ till ny datainsamling om elektronisk handel för att mäta effekterna av  
 e-handeln 
  på före- tagens utveckling. De senaste två åren har ONS även undersökt företagens kvartalsvisa utgifter för mjukvaror och övriga IT- produkter. En uppdelning av maskininvesteringarna på datorer och övrigt ingår. ONS använder också en stor del redan befintlig stati- stik för att mäta påverkan på ekonomin av  
 IT-användningen. 
  
 Vad gäller uppsnabbning har Storbritannien redan relativt snabb ekonomisk statistik. Exempelvis publiceras ett första utfall för de kvartalsvisa BNP med endast ca en månads eftersläpning. Beräk- ningarna bygger på relativt snabba korttidsindikatorer, både för industrin och för tjänstesektorn. Månadsindikatorn för produk- tionsvolymen i privat tjänstesektor, som tagits fram sedan år 2000, är delvis ett led i uppsnabbningen av nationalräkenskaperna. Den är också ett led i arbetet med att täcka in tjänstesektorn bättre i den ekonomiska statistiken. 
 Nationalräkenskaper 
 Vid nationalräkenskaperna arbetar omkring 200 personer totalt, varav 85 personer med beräkningarna av nationalräkenskaper och övriga med betalningsbalansstatistik, finansräkenskaper, korttids- indikatorer samt systemutveckling. 35 personer arbetar med input-  
 output-tabeller 
  och sammanvägningar av BNP från produktions- respektive utgifts- och inkomstsidan, 50 med beräkningar av BNP från utgifts- och inkomstsidan, 40 med betalningsbalansen, 40 med korttidsindikatorer samt 30 med programmering, databashantering etc. 
 Man skiljer mellan  
 datasuppliers 
  och  
 compilers 
  å ena sidan och  
  
 co-ordinators 
  
  å den andra. De senare har kunskap om de olika underlagen ( 
 expenditure/income/output 
 ) och hur de bäst stäms av mot varandra. Det hålls särskilda s.k.  
 balancing meetings  
 med dem som ställer samman statistiken och även med ekonomerna från ana- lysdivisionen inom den ekonomiska avdelningen. 
 Kvartalsserier för huvudaggregat för BNP finns från 1970, med 1995 som basår. En övergång till kedjeindex i nationalräkenskaper- na görs under 2002. Det kommer att kräva nya insatser för att få 
 121 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 fram långa tidsserier. Årsserier finns nu från och med 1948, vilka togs fram under 2001. 
  
 Input-output-tabeller 
  tas fram vid  
 The National Accounts Co- ordination Division 
 , som består av 35 personer. Tabellerna tas en- dast fram i löpande priser och för 123 produktgrupper. Input-  
 output-tabellerna, 
  eller rättare de s.k. tillgångs- och användnings- tabellerna som bygger på  
 input-output-matriser, 
  används alltså ännu inte i de löpande kvartalsberäkningarna av BNP. Ett forsknings- projekt för att beräkna  
 input-output-tabeller 
  i fasta priser har pågått under de senaste sex åren. Målsättningen är att i framtiden integrera tillgångs- och användningstabeller i det löpande arbetet med att beräkna BNP realt. 
 Vid enheten för ekonomisk analys arbetar två till fyra personer med att utveckla kapitalstocksberäkningarna. ONS använder  
 Hughes Inventory Method  
 (PIM) och linjärt avskrivningsmönster. De studerar även möjligheten till samt effekter av att använda ett geo- metriskt avskrivningsförlopp. ONS har utvecklat en egen modell för att korrigera för att stora delar av kapitalstocken skrotas under djupa lågkonjunkturer. Ekonomerna vid ONS anser att det dess- utom med PIM är svårt att fånga upp snabb teknisk utveckling och ersättning av kapital, vilket ställer ökade krav på snabbare uppdate- ringar av avskrivningstakter. Som underlag för kapitalstocksberäk- ningarna har ONS genomfört en pilotundersökning om existerande kapitalstockar samt byggt upp ett dataregister över företags kapital- tillgångar. 
 Information om revideringspolicyn finns i månadsrapporten  
 Economic Trends 
 . Tre olika uppskattningar av BNP görs för varje kvartal. Den första kommer redan fyra veckor efter det senaste kvartalet och baseras huvudsakligen på korttidsindikatorerna för produktionen inom industrin och tjänstesektorn. Den andra kom- mer efter 57 dagar och baseras på information för två månader om utgifter och inkomster. En avvägning mot produktionssidan görs då också. Den tredje uppskattningen, som baseras på mer fullstän- dig statistik, bl.a. sektorräkenskaperna, kommer efter 90 dagar. Dessutom görs revideringar av år  
 t-1 
  samt  
 t-2. 
  Vidare kommer den årliga uppdateringen av tillgångs- och användningstabellerna, inklu- sive  
 input-output-tabeller, 
  i juni för år  
 t-2. 
  
 Det finns även en policy för hur stora revideringarna får vara. Den introducerades på  
 1990-talet. 
  En regel är att estimeringarna för det innevarande året inte får variera för kraftigt. Det finns revision  
 size targets 
  för olika delar av BNP. Ett exempel är att revideringar- 
 122 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 na för  
 BNP-tillväxten 
  för ett år bör understiga sex tiondelar under en treårsperiod efter det år som avses. En gång om året publiceras en artikel i Economic Trends om revideringarna, i vilken det ingår en uppskattning av om det funnits en bias i de första preliminära utfallen. 
 Övriga frågor 
 ONS beräknar arbetsproduktivitet både per timme och per syssel- satt. Produktivitetstal per månad publiceras för den privata sektorn och kvartalsvis för hela ekonomin. Produktivitetstalen publiceras separat, men i nära anslutning till publiceringen av nationalräken- skaperna. Det finns en  
 productivity section 
  på hemsidan för den officiella statistiken. 
 Sedan 1995 har ONS arbetat med att få fram volymmått för pro- duktion inom offentlig sektor. Det finns en styrgrupp med repre- sentanter från Finansdepartementet, nationalräkenskaperna samt eko- nomer från analysdivisionen för att diskutera utvecklingsarbetet. I takt med att indikatorer av tillfredsställande kvalitet tas fram tas de in i nationalräkenskaperna. Det gjordes för första gången 1998. Nu baseras ca 60 procent av den offentliga sektorn (statliga och kom- munala myndigheter exklusive statliga företag) i nationalräkenska- perna på nya volymberäkningar. Nya indikatorer för ytterligare tio procent av offentlig sektor är nu under utveckling. Nu tar ONS även fram ett index för statlig produktivitetsutveckling. Det kommer att publiceras för första gången i maj 2002, som  
 experi- mental serie 
  och skall därefter publiceras en gång per år. 
 ONS driver vidare ett projekt för att bygga upp hälsoräkenska- per enligt OECD:s riktlinjer. Arbetet övervakas av en styrgrupp med representanter för ONS, departement, hälsovårdsmyndigheter och forskningsvärlden. Inom ONS bedrivs arbetet som ett tvärpro- jekt och involverar personal från både den ekonomiska och den sociala statistiken. 
 Statistikinsamlingen på det ekonomiska området är koncentrerad till kontoret i Newport. Där sker statistikinsamlingen både för den kortperiodiska statistiken och den årliga strukturstatistiken i en rationell miljö Även om svarsprocenten för företagsstatistiken är hög,  
 80–90 
  procent, finns vissa problem med att få in uppgifter sär- skilt från stora företag. ONS har därför skapat en särskild grupp på sex till åtta personer, ett s.k.  
 business profile team 
 , som skall ha 
 123 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 närmare kontakter direkt med företagen och lösa problem tillsam- mans med uppgiftslämnarna. 
 ONS ökar nu personalstyrkan inom metodavdelningen till följd av ambitionen att genomföra helhetslösningar för ONS vad gäller informations- och databassystem, klassificeringar, analysredskap, metoder m.m. En övergripande målsättning är att öka konsistens och jämförbarhet mellan olika statistikprodukter. Det gäller även säsongrensningsmetod och behandlingen av tidsserier över huvud taget. Det skall finnas metoder som skall vara standard inom samt- liga statistikområden. 
 Under de senaste åren har ONS satsat särskilt mycket på att i huvudsak sprida statistik och publikationer gratis via Internet. Månads- publikationen  
 Economic Trends  
 sprids exempelvis huvudsakligen från webbplatsen. Den omfattande spridningen via Internet har lett till att det externa intresset för presskonferenser i samband med publiceringar minskat. Antalet tryckta publikationer har också mins- kat. 
 124 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 Statistiksystemet i Storbritannien 
  
 Grundläggande data 2001 
 : Befolkning: 59,8 miljoner, BNP: USD 1 424,1 miljarder. 
  
 Chef för Office for National Statistics (ON 
 S):  
 National Statiti- cian  
 Johnson. 
  
 Historia:  
 ONS bildades 1996 genom en sammanslagning av  
 Cent- ral Statistics Office  
 (CSO), som i huvudsak ansvarade för den eko- nomiska statistiken, och  
 Office of Population, Censuses and Surveys 
  
 (OPCS), som ansvarade för den sociala statistiken. 
  
 Karaktäristika:  
 I juni 2000 etablerades begreppet National Statis- tics (NS), som är ett samlingsnamn för den officiella statistiken. ONS är den viktigaste producenten av den nationella statistiken och har samordningsansvaret för NS. Viss statistik produceras utanför ONS, exempelvis  
 utbildnings-, 
  jordbruks- och utrikes- handelsstatistik. Inom ONS finns även the  
 General Register Office for England and Wal 
 es, som har hand folkbokföringen. 
  
 Ansvarsfördelning 
 : Ansvaret för NS vad gäller kvalitet och stan- dard ligger hos the  
 National Statistician 
 . Ansvaret för produktionen av den nationella statistiken ligger hos  
 Government Statistical Servi- ce 
 . I juni 2000 bildades även en statistikkommission, som är ett oberoende och rådgivande organ till regeringen i frågor om den nationella statistiken. 
  
 Ledning:  
  
 ONS leds av  
 National Statistician. 
  
 Organisation 
 : Statistikproduktionen är uppdelad på dels den eko- nomiska, dels den sociala statistiken. Datainsamling, sammanställ- ning och analys ligger integrerat inom varje ämnesområde. Den ekonomiska respektive sociala statistiken rapporterar vardera till varsin chef. 
  
 Finansiering 
 : Kostnaderna för ONS:s statistikproduktion uppgick till GBP 87 miljoner 2000/01 Hela statistiksystemet kostar ca GBP 180 miljoner. 
  
 Prispolicy:  
 Gratis spridning av publikationer via Internet. Databa- serna är tillgängliga gratis från webbplatsen. 
  
 Personal:  
 ONS har totalt ca 4 000 anställda för statistikproduk- tion. Hela statistiksystemet sysselsätter ca 6 100 personer. 
 125 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 4.8 
  
 Tyskland 
  
 Tyskland har ett decentraliserat statistiksystem med en samord- nande myndighet, som producerar statistik för nationen Tyskland. Det tyska statistiska systemet består av den federala statistikmyn- digheten  
 Statistisches Bundesamt  
 (Destatis), 16 delstatsmyndigheter samt ca 100 självständiga myndigheter på kommunnivå. 
 Den officiella statistiken utgörs i huvudsak av federal statistik. Det finns en allmän statistiklag samt särskilda lagar för varje en- skild undersökning, vilka omfattar detaljerade bestämmelser om urvalsstorlek, periodicitet etc. Det finns mer än 100 sådana lagar. Varje förslag till ny undersökning måste godkännas av förbundsda- gen. 
  
 Statistisches Bundesamt  
 (SBA) ansvarar för metoder och tekniska lösningar för att få jämförbar statistik i Tyskland, sammanställer och publicerar federal statistik och ansvarar för det internationella samarbetet. Verksamheten är inriktad på att producera statistik. Man arbetar normalt inte med analyser och tar fram prognoser en- dast för befolkningsutvecklingen. Av den totala budgeten för Des- tatis utgörs ca 5 procent av uppdragsintäkter. All statistikinsamling (med några få undantag) sker på delstatsnivå. 
 Hela statistiksystemet har 9 000 anställda. Destatis har 2 700 an- ställda, 2 000 i Wiesbaden och 700 i Bonn. De 16 statistikmyndig- heterna på delstatsnivå har sammanlagt 6 300 anställda. 
 Den ekonomiska statistiken 
 Destatis består av tio avdelningar. Den ekonomiska statistiken finns spridd på fem av dessa: nationalräkenskaper och sysselsättning; näringsstatistik, företagsregister och miljöräkenskaper; handel och transport; priser, löner, offentliga finanser och skatter; hälsa, miljö och tjänster. 
 När det gäller  
 IT-statistik 
  följer Tyskland det internationella ut- vecklingsarbetet. Man deltar t.ex. i Eurostats pilotstudier för insam- ling av  
 IT-statistik 
  bland hushåll och företag och avser att införa ny statistik på  
 EU-nivå. 
  
 Tjänsteprisindex är ett tämligen outvecklat område i Tyskland. De som finns är de som passar väl ihop med KPI, som restaurang och hotell, samt för  
 ITK-tjänster. 
  För att bygga upp nya undersök- ningar krävs ny lagstiftning. 
 126 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 Den tyska korttidsstatistiken är genomgående snabb. Tyskland uppfyller helt kraven i  
 EMU Action Plan 
 . Nationalräkenskaperna presenteras ca 55 dagar efter kvartalsskifte och man avser att anpas- sa sig till de nya  
 EU-kraven 
  på en (begränsad) version efter 45 dagar. Bland övrig korttidsstatistik publiceras industriproduktions- index 40 dagar och detaljhandeln 32 dagar efter månadens utgång. 
 Nationalräkenskaper 
 Nationalräkenskaperna tar fram års- och kvartalsräkenskaper, in-  
 put-output-tabeller, 
  kapitalstockar och produktivitetsberäkningar. 
 Beräkningar för BNP görs utifrån användning och produktion. Vid avstämningen mellan användnings- och produktionssidan i de definitiva beräkningarna väljer NR normalt den som ger den högsta nivån, vilket normalt är användningssidan. 
 Regionala räkenskaper görs av statistikkontoren i delstaterna. Det görs huvudsakligen på årsbasis, även om några försöker med kvartalsräkenskaper. Eftersläpningen är ca 6 veckor. Miljöräken- skaper görs på en avdelning utanför NR. 
 Vid NR arbetar totalt ca 110 personer fördelade på fyra divisio- ner. Ca 50 stycken arbetar med löpande produktion av kvartals- och årsräkenskaper. Ca 30 stycken arbetar med inkomstfördelning, statens finanser och utrikeshandel. 25 stycken arbetar med input-  
 output-tabeller 
  och förmögenhetsräkenskaper samt 40 med syssel- sättning. Ledningsgruppen består av fem personer. Ett fåtal arbetar med utveckling av ett socioekonomiskt system. 
 Tysklands kvartalsräkenskaper är relativt snabba och publiceras 55 dagar efter kvartalsskiftet. Målsättningen är att snabba upp till 45 dagar genom snabbare insamling och estimeringar av den tredje månaden med hjälp av ekonometriska modeller. Estimeringarna skall göras utifrån indikatorer från både produktions- och efterfrå- gesidan för att försöka hålla fast vid principen för hur beräkningar- na brukar gå till. 
 Den första årsberäkningen publiceras omkring 15 dagar efter års- skiftet. Uppgifter om det fjärde kvartalet kommer i slutet av febru- ari. Beräkningen görs på basis av god information för de tre första kvartalen samt preliminär och ofullständig snabbstatistik för fjärde kvartalet. 
 Revideringspolicyn är att revidera kvartal för innevarande år i samband med att ett nytt kvartal tas fram. Däremot hålls normalt 
 127 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 föregående kalenderår oförändrat. När sedan nya årsräkenskaper publiceras i augusti revideras också kvartalsräkenskaperna för alla år som är berörda. Revideringarna av årsutfallet är normalt små, 0,1– 0,2 procentenheter på BNP. 
 Det finns tidsserier enligt ESA95 från 1970 på kvartal och år. Det gäller även sysselsättning. Tillbakaskrivningarna har delvis finan- sierats av Eurostat, särskilt från 1990 och bakåt. Samtliga inom års- och kvartalsräkenskaperna arbetar med revideringar bakåt. Det ger överblick, bl.a. över konsistensen mellan kvartals- och årsstatisti- Ramos. 
 Tillbakaskrivningar är tidskrävande och tar längre tid på vissa områden. Ibland krävs estimeringar och kreativitet. Särskilt när det gäller att skriva tillbaka serier för relativt nya branscher och produkter. Ett exempel är produktion av mjukvaror som används i den egna produktionen. 
  
 Input-output-tabeller 
  tas fram separat från års- och kvartals- beräkningarna med en viss eftersläpning. Resultaten från input-  
 output-beräkningarna 
  kan därför endast användas i  
 BNP-beräk- 
  ningarna vid revideringarna av nationalräkenskaperna vilket sker ungefär vart femte år. De symmetriska  
 I/O-tabellerna 
  publiceras nedbrutna på 70 produktgrupper. Tillgångs- och användnings- tabeller täcker 59 branscher och produktgrupper.  
 I/O-tabeller 
  en- ligt ESA95 har tagits fram för 1995 och 1997. Dessutom finns be- räkningar för åren  
 1991–2000 
  i löpande och fasta priser (med 1995 som basår). Tilläggstabeller över privat konsumtion per produkt- grupp samt export och import per produkt beräknas årligen. In- formation om handelsmarginaler beräknas från den årliga handels- statistiken och företagsstatistiken. Drygt 20 personer arbetar med  
 input-output-statistiken 
  och deflatorer för nationalräkenskaperna. 
 Kapitalstocksberäkningar baseras på PIM med linjär avskrivning. De försöker ta hänsyn till särskilda händelser som påverkar den ekonomiska utvecklingen. Det saknas direkta undersökningar om kapitalstockar. Den huvudsakliga källan för beräkning av livsläng- der för olika kapitalobjekt är information från Finansdepartemen- tet om skattemässiga regler. Livslängderna antas dock vara längre än vad som föreskrivs av skattemyndigheterna. Sju personer arbetar med kapitalstocksberäkningar. 
 128 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 Övriga frågor 
 Totalt arbetar 100 personer med prisindex, merparten med KPI.  
 PPI-statistiken 
  samlas huvudsakligen in av delstatskontoren. Des- tatis sköter beräkningar och publicering. Resultaten publiceras någ- ra dagar efter månadsskiftet. En  
 KPI-skattning 
  publiceras  
 6–7 
  dagar före månadens utgång baserad på resultatet för de sex största delstaterna. Hedoniska index används i KPI för datorer och plane- ras för bilar från 2003. En för KPI och PPI gemensam hedonisk modell för datorinstallation planeras. 
 Säsongrensning görs decentraliserat på Wells med hjälp av X12 Arima. Man har ett gemensamt system med centralbanken, men själva utförandet görs på ämnesenheterna. NR gör även säsong- rensning med hjälp av X12 Arima och en särskild metod som ut- vecklats av Wells  
 (BV4-metoden). 
  
 NR publicerar tidsserier över produktivitetsutvecklingen, räknad som förädlingsvärdet per timme respektive per kapitalinsats, bransch- uppdelat. Man gör emellertid inte beräkningar av total faktor- produktivitet. Produktivitetstillväxten för den offentliga sektorn antas uppgå till 0,5 procent per år. Utöver den antagna produktivi- tetstillväxten kan det tillkomma effekter på produktiviteten av att personalstrukturen förändras. Det finns detaljerad statistik om yrkeskategorier kopplad till löneutvecklingen. Man är skeptisk till outputmetoder för att beräkna volymer och menar att det kommer att försvåra jämförbarheten mellan ländernas tillväxt. 
 Basinformation är gratis men standardprodukter (tryck och via Internet) är avgiftsbelagda. Man publicerar årligen  
 450-500 
  press- meddelanden, 850 tryckta titlar och 6 000  
 CD-Rom. 
  Pressmedde- landen skrivs av ämnessidan, men presstjänsten och generaldirektö- ren är ansvariga för den slutliga utformningen. Nyhetsbyråerna  
 (12–15 
  företag) får vissa pressmeddelanden (finansiella och eko- nomiska indikatorer) en halvtimma före publicering. Mellan 10 och 20 presskonferenser hålls om året och de leds av generaldirektören. Efter publiceringen av de första årsberäkningarna hålls ett mer ana- lyserande seminarium. En månadspublikation ( 
 Wirtschaft und Perkins tistik 
 ) innehåller bl.a. artiklar om revideringar, omläggningar, meto- der, avstämningsproblem i NR och effekter av detta på samhället. 
 129 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Statistiksystemet i Tyskland 
  
 Grundläggande data 2001:  
 Befolkning: 82,3 miljoner, BNP: USD 1 846,1 miljarder. 
  
 Chef för Statistisches Bundesamt (Destatis):  
  
 Präsident  
 Wright. 
  
 Historia:  
 Tyska rikets statistikmyndighet etablerades 1872. Efter andra världskriget skapades federala statistikmyndigheter och regio- nala myndigheter i Öst- och Västtyskland. Efter återföreningen 1990 utvidgades det västtyska statistiska systemet till att omfatta hela Tyskland. 
  
 Karaktäristiska:  
 Det tyska statistiksystemet präglas av samarbete och förhandlingar mellan regional och federal nivå. Korttidsstati- stiken är relativt snabb. Det är svårt och tar lång tid att starta ny statistik, beroende på det legala systemet, som styr även hur en- skilda undersökningar skall läggas upp. 
  
 Ansvarsfördelning:  
 Den federala myndigheten, Destatis, svarar för metoder för att uppnå jämförbar statistik för hela Tyskland, publi- cering av federal statistik samt internationella kontakter. De regio- nala statistikkontoren svarar för insamling av statistiken och för implementering av den federala lagstiftningen. Förbundsdagen fat- tar beslut om nya undersökningar. 
  
 Ledning:  
 Destatis leds av en  
 Präsident  
 och därunder finns en vize- präsident. 
  
 Organisation:  
 Destatis är indelat i tio avdelningar, varav åtta är ämnesavdelningar. Under avdelningarna finns ett  
 40-tal 
  enheter. Den ekonomiska statistiken är spridd över fem avdelningar. 
  
 Finansiering:  
 Destatis har en budget på EUR 133 miljoner (2002), varav uppdragsintäkter utgör 5 procent. Hela statistiksystemet kos- tar ca EUR 500 miljoner. 
  
 Prispolicy:  
 Basinformation är gratis Standardiserade produkter säljs till marknadspris. 
  
 Personal:  
 Hela statistiksystemet omfattar ca 9 000 anställda, varav 2 700 på den federala nivån. 
 130 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 4.9 
  
 Nederländerna 
  
 Nederländerna har ett centraliserat statistiksystem där  
 Central Bureau of Statistics  
 (CBS) ansvarar till 95 procent för all officiell statistik. Endast fem procent av verksamheten utgör uppdrag. Den neder- ländska centralbanken har ansvaret för betalningsbalansstatistik och viss finansmarknadsstatistik. 
 CBS bedriver ingen egen prognosverksamhet. CBS har emeller- tid ett nära samarbete med det statliga konjunkturinstitutet CPB. Det görs en rad analyser vid statistikbyrån på olika områden, som också publiceras i en serie s.k.  
 Occasional papers 
 . Dessutom ger CBS ut en årlig rapport, som beskriver det föregående årets ekonomiska utveckling i Nederländerna. 
 CBS har ca 2 600 anställda i Voorburg och Underwood. 
 Den ekonomiska statistiken 
 Divisionen för makroekonomisk statistik och spridning samman- ställer samt analyserar den ekonomiska statistiken. Nationalräken- skaper, ekonomisk korttidsstatistik, prisstatistik samt statistik för finansiella institutioner och statsfinanser ingår här. Totalt arbetar 400 personer vid divisionen. 
 Samtliga divisioner vid CBS har egna utvecklingsavdelningar. Divisionen för Makroekonomisk statistik och spridning har också en särskild avdelning för metod- och utvecklingsfrågor. Den ansva- rar bl.a. för anpassningen till  
 EMU Action Plan 
 , utveckling av satellit- räkenskaper samt utveckling av deflateringsmetoder. 
 Tjänsteprisindex (TPI) utvecklas inom prisstatistiken. Hittills finns TPI för biluthyrning samt transporter. TPI för arkitekt- samt juridiska tjänster är under utveckling. Målsättningen är att inom fem år ha TPI för ca 80 procent av den privata tjänstesektorn. 
  
 IT-statistiken 
  har på senare tid fått en större tyngd inom CBS och har lyfts fram i strategiprogrammet för CBS. Statistikbyrån tog fram en ny publikation 2001,  
 The Digital Economy 
 , som beskri- ver företagens och hushållens  
 IT-användning 
  samt  
 IT-sektorns 
  be- tydelse för hela ekonomin. Innehållet baseras i huvudsak på natio- nalräkenskaperna. 
 CBS håller på att utveckla indikatorer utifrån nationalräkenska- perna samt satelliträkenskaperna för att kunna analysera  
 the know- 
  
 131 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 ledge intensity of industries 
  och effekter av  
 knowledge investe- ments 
  på den ekonomiska tillväxten. 
  
 Vad gäller uppgifter om företagens investeringar i mjuk- respek- tive hårdvara hämtas de från en separat enkät, som vänder sig till  
 IT-chefer. 
  Det finns tidsserier från  
 1980-talet. 
  CBS har alltså lång erfarenhet av att redovisa företagens  
 IT-investeringar 
  och de anser att svaren är tillförlitliga. En huvudförklaring är att enkäten vänder sig till  
 IT-chefer 
  och inte redovisningspersonal, menar CBS. En nackdel är att resultaten kommer relativt sent, dvs. de redovisas som årsdata och utfall för föregående år. 
 Vad gäller uppsnabbning har CBS som målsättning att kunna an- vända estimeringar, eller s.k.  
  
 now-casting 
 , 
  i högre grad i framtiden. CBS har redan prövat  
  
 now-casting 
  
 för att beräkna företagens inve- steringar i forskning och utveckling, men utan större framgång. De har dragit slutsatsen att  
  
 now-casts 
  
 ger för grova uppskattningar på just detta område. 
 I arbetet med uppsnabbningen ingår att identifiera vilka statistik- områden som bör snabbas upp. Producentprisindex är ett sådant område, där CBS planerar att testa effekterna av att göra mätningar för en vecka i stället för ett månadsgenomsnitt. Andra sådana om- råden är kvartalsräkenskaperna,  
 Labour Accounts  
 samt utrikeshan- delsstatistiken. 
 Nationalräkenskaper 
 CBS har byggt upp ett integrerat system med konsistens mellan nationalräkenskaper (tillgångs- och användningstabeller samt sek- torräkenskaper),  
 Social Accounts 
 , finansräkenskaper, miljöräkenska- per samt  
 Labour Accounts 
 . De senare integrerades 1995. Systemet är unikt i en internationell jämförelse. Då nationalräkenskaperna stäms av mellan tillgångs- och användningssidan används således även de övriga integrerade räkenskaperna i avstämningsprocessen. Det ses som en fördel i arbetet med konsistensprövningen efter- som de får fler möjligheter att testa konsistensen mot fler relevanta variabler. Det har resulterat, enligt CBS, i en ökad tillförlitlighet i nationalräkenskaperna och en mindre grad av revideringar. Att även inkludera sysselsättningsdata har resulterat i tillförlitligare mått på produktivitetsutvecklingen i ekonomin, enligt CBS. 
 Då det uppstått restposter mellan produktions- och användnings- sidan i beräkningarna av BNP är det vanligast att korrigeringar görs 
 132 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 på användningssidan. Efter att  
 Intrastat  
 infördes har uppgifterna om utrikeshandeln blivit mer osäkra, vilket medfört större korrige- ringar av importen än tidigare. Utrikeshandeln med tjänster utgör också en stor osäkerhetsvariabel. Det görs i stället olika antaganden för användningssidan. Det saknas också prisindex för importen av tjänster. I stället används hemmamarknadspriser för motsvarande tjänster, vilket ger osäkra volymtal för tjänsteimporten. 
 CBS har arbetat systematiskt med  
 input-output-statistik 
  sedan  
 1950-talet. 
  Nya  
 input-output-tabeller 
  tas fram årligen i löpande och fasta priser för år  
 t-3. 
  Preliminära tabeller tas fram för  
 t-2 
  och  
 t-1. 
  Det finns tidsserier från och med 1969. Underlaget för input-  
 output-tabellerna 
  bygger på årliga enkätundersökningar för större delen av näringslivet. Vissa branscher undersöks emellertid vartan- nat år. 1995 gjordes en omfattande revision av nationalräkenska- perna, då viss ny statistik för tjänstesektorn infördes, vilket lyfte nivån på förädlingsvärdet. 
 Tillgångs- och användningstabellerna omfattar 800 produkt- grupper varav ca 200 tjänster och 600 för industri, byggverksamhet samt jordbruk. Tabellernas kolumner omfattar ca 250 branscher varav ca 60 tjänstebranscher. Användarna kan beställa mer detalje- rade tabeller än de som publiceras. 
 Omkring 35 industrispecialister och sektorspecialister samt specialister på slutanvändningen arbetar med  
 input-output-statistiken 
  (både kvartals- och årsstatistiken). Detta inkluderar de specialister, som arbetar med kvartalsräkenskaperna. Ytterligare fem personer arbetar med avstämningen mellan produktions- och användnings- sidan för BNP. I denna process arbetar de nämnda experterna tillsammans för att bestämma vilka korrigeringar som skall göras. 
 För beräkningen av kapitalstockar används  
 Perpetual Inventory Method  
 (PIM), vilken rekommenderas i ESA95. Med hjälp av PIM beräknas kapitalstocken som summan av de fasta bruttoinvestering- arna under tidigare år. Avskrivningstakter kan sedan estimeras ut- ifrån den beräknade kapitalstocken. 
 Eftersom PIM bygger på estimeringar utifrån historiska data an- vänder CBS även kompletterande information för att estimera kapitalstockar. CBS har sedan början av  
 1980-talet 
  haft ambitionen att använda direkt mätbara uppgifter över kapitalstockar. För till- verkningsindustrin används tre statistikkällor för beräkningarna, som också har samma klassificering för fasta tillgångar respektive för branscher. CBS har använt s.k.  
 benchmarks  
 för kapitalstockarna för olika branscher inom tillverkningsindustrin, som uppdaterats 
 133 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 vart femte år utifrån direkta uppgifter från företag. Dessutom har CBS, med början 1992, använt en enkätundersökning med uppgif- ter om kapitalförslitning ( 
 discard survey 
 ). I kombination med uppgifter om investeringar ger enkätundersökningen information om i vilken grad gamla reala tillgångar ersätts och i vilken grad kapitalstockens nivå växer. Beräkningarna utifrån de direkta under- sökningarna används som underlag för att beräkna avskrivningstak- ter för fasta tillgångar samt nettokapitalstocken i nationalräkenska- perna. 
 Nationalräkenskaperna följer sedan flera år tillbaka löpande revi- deringar genom att jämföra det första preliminära utfallet med de mer definitiva. Även osäkerhetsmått för de preliminära nationalrä- kenskaperna beräknas. Den senaste studien av revideringarna, ut- förd av CBS, visar att  
 BNP-tillväxten 
  för perioden  
 1990–1999 
  i genomsnitt reviderats upp med 0,35 procentenheter per år. 
 De kvartalsvisa nationalräkenskaperna publiceras efter 45 respek- tive 90 dagar. Årsberäkningarna publiceras i tre versioner, från förs- ta preliminära utfall till senare mer definitiva, efter 6 månader, 1,5 år respektive 2,5 år. 
 Nationalräkenskaperna ger sedan några år tillbaka ut en rapport med analyser av det senaste årets utveckling i Nederländernas eko- nomi,  
 The Dutch Economy 
 . Personalen vid nationalräkenskaperna skriver rapporten. Den publiceras åtta månader efter årsskiftet och presenteras vid en välbesökt presskonferens. Inför presskonferen- sen läggs det ned noggranna förberedelser för att kunna bemöta frågor som sannolikt kommer att ställas av massmedia. 
 Övriga frågor 
 I samband med en omfattande revidering av nationalräkenskaperna i början av  
 1990-talet 
  introducerades en ny metod för att estimera volymutvecklingen för statlig produktion. En uppdelning på admi- nistration, försvar, utbildning samt övriga statliga tjänster görs numera för beräkningen. Övergången till deflateringsmetoden innebar en betydlig uppskrivning av volymutvecklingen för sektorn i national- räkenskaperna. 
 Inom divisionen för makroekonomisk statistik och spridning har olika analyser av produktivitetsutvecklingen blivit alltmer angeläg- na under senare år. Bland annat har CBS arbetat med att komma fram till bättre produktionsmått för offentliga tjänster. Man kom- 
 134 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 mer att använda hälsoräkenskaper för att försöka studera effekter på produktiviteten av de senaste årens stora offentliga investeringar inom hälso- och sjukvården. Man kommer bland annat att studera effekterna av kortare och billigare behandlingar av sjukdomar inom hälso- och sjukvården. Studien kommer att göras i två separata delar, dels vad gäller sjukvården och dels vad gäller tidsanvändning- en. Man kommer också att försöka följa utvecklingen av kunskaps- innehållet i de kapitalvaror som används och effekter på produktions- och produktivitetsutvecklingen. 
 Kraven på omfattande budgetnedskärningar ledde till att CBS i september 2000 inledde arbetet med att gå över till ett nytt system för insamling, bearbetning och redovisning av statistiken. Från att tidigare haft ett ämnesorienterat system valde statistikbyrån ett s.k. processorienterat system. För att kunna garantera jämförbarhet mellan olika statistikprodukter baseras all statistik på samma statis- tiska enheter, klassificeringar samt definitioner av variabler. 
 Datainsamlingen är under utveckling, bl.a. genom ansträngningar att förbättra kontakterna med uppgiftslämnarna, finna effektivare sätt att få kontakt med rätt kontaktperson vid företagen, samt genom att i högre grad använda administrativa register framför en- käter m.m. 
 Den makroekonomiska divisionen svarar för all publicering och spridning av statistik, även på det  
 icke-ekonomiska 
  området. Publice- ringen på papper har dragits ned markant. Kriteriet för att publicera på papper är att statistiken måste kompletteras med en analys samt att publikationen skall gå att sälja i minst 300 exemplar. 
 135 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Statistiksystemet i Nederländerna 
  
 Grundläggande data 2001:  
 Befolkning: 16,0 miljoner, BNP: USD 380,1. 
  
 Chef för Centraal Bureau voor de Statistiek (CBS):  
 General- direktör Soto. 
  
 Historia:  
 CBS etablerades 1899. Verksamheten regleras i en ny lag från 2001 vilken förstärker CBS självständiga roll. 
  
 Karaktäristika:  
 95 procent av den officiella statistiken är centralise- rad till CBS. 
  
 Ansvarsfördelning:  
 CBS är en oberoende myndighet under  
 Mini- stry of Economic Affairs 
 . Generaldirektören beslutar om metoderna för hur statistiken skall produceras samt publiceras. CBS:s ansvars- område bestäms av en oberoende kommission,  
 Central Commission for Statistics  
 (CCS) som beslutar årligen om ett program för vilken statistik som skall produceras. 
  
 Ledning:  
 Verksledningen ( 
 Board of Directors 
 ) består av general- direktören och dennes ställföreträdare 
  
 Organisation:  
 Verksamheten är indelad i fyra statistikområden: näringsstatistik: social och arealstatistik, makroekonomisk statistik och publicering samt teknik och service. Under de s.k. divisionerna sorterar totalt 20 avdelningar. 
  
 Finansiering:  
 CBS:s budget uppgick till EUR 169 miljoner 2001. Uppdrag utgör endast 5 procent av de totala intäkterna. CBS har fattat beslut om att i princip minimera uppdragsverksamheten. 
  
 Prispolicy:  
 Faktiska kostnader för skräddarsydda produkter, margi- nalkostnad för spridning av officiell statistik. Användare har gratis tillgång till CBS:s databas  
 StatLine  
 via CBS:s webbsida. 
  
 Personal:  
 Ca 2 600 personer (inklusive 190 intervjuare) arbetar vid huvudkontoret i Voorburg utanför Den Haag och i Herleen. Andelen akademiker är ca 30 procent. 
 136 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 4.10 
  
 USA 
  
 USA har ett statistiksystem som är geografiskt centraliserat på federal nivå. Statistikproduktionen utförs av federala myndigheter utifrån federala program. Produktionen är samtidigt decentraliserad till ett stort antal federala myndigheter. Bland de största är  
 Sexton  
 (CB),  
 Bureau of Labour Statistics  
 (BLS) och  
 Bureau of Eco- nomic Analysis  
 (BEA), som svarar för större delen av den ekono- miska statistiken. Den amerikanska centralbanken  
 Federal Reserve Board  
 (FED) är inte en federal statistikbyrå, men producerar bl.a. finansräkenskaper samt ett industriproduktionsindex. Statistiksyste- met är löst sammanhållet av the Chief Statistician och en liten grupp tjänstemän i  
 Office of Management and Budget  
 (OMB). 
 Inslaget av analys är betydande i det amerikanska statistiksyste- met. Tillgången till kvalificerad kompetens på ekonomområdet är relativt stort i de amerikanska myndigheterna. Ekonomer deltar i alla delar av produktionsprocessen. I USA är också samarbetet med forskningsvärlden starkt liksom kontakterna med användarna. Ana- lyser är tillgänglig för användarna i olika former, bl.a. från statistik- byråernas webbplatser. 
 Uppskattningsvis sysselsätter det nationella statistiksystemet i USA ca 38 000 anställda. CB, den största statistikbyrån, har ca 8 000 anställda, vilket inkluderar en stor andel fältpersonal. Vid folkräk- ningarna, som görs vart tionde år, tillkommer ytterligare personal. BLS har ca 2 800 anställda. BLS har en regional struktur med sex regionkontor. BEA har omkring 450 anställda varav drygt 100 arbe- tar med nationalräkenskaperna. 
 De totala anslagen för statistikproduktion uppgick till USD 3,8 miljarder år 2001, (exklusive kostnader för  
 Decennial Census 
 ). 
 Den ekonomiska statistiken 
 CB ansvarar för stora delar av primärstatistiken, bl.a. för företag, parti- och detaljhandel, byggsektorn m.m. samt dess företagsregis- ter. CB har också ansvar för större delen av snabbstatistiken. BLS ansvarar i första hand för  
 sysselsättnings-, 
  löne- och produktivitets- statistik samt KPI, PPI m.fl. prisindexar. BEA ansvarar främst för nationalräkenskaper och betalningsbalansstatistik. 
 Det finns relativt andra länder stora resurser för prisstatistik. Ungefär 260 personer vid BLS arbetar med producentprisindex 
 137 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 (PPI). Prisundersökningarna delas upp i varaktiga varor, icke- varaktiga varor samt tjänster. Det finns 65 s.k. branschanalytiker, som täcker 580 branscher, förutom de som arbetar med datainsam- lingen. Ungefär 9 500 prisindexar tas fram av BLS för PPI. 
 Tjänsteprisindex tas fram enligt samma principer som för varor. I det inledande skedet besöker man handelsorganisationer, bransch- företag och experter inom den akademiska världen. Hedoniska in- dex finns för datorer, hårddiskar, några begränsade index för tele- kommunikationsutrustning samt detaljhandel för alkoholhaltiga dryck- er. BLS planerar att utveckla prisindex för partihandel, banktjänster, vissa företagstjänster, utbildningsindex och producenter av Internet- tjänster. 
 CB fortsätter att ha ett nära samarbete med BEA för att förbätt- ra statistiken bl.a. för att täcka in IT- och tjänstesektorn bättre. I budgetförslaget för 2003 finns bl.a. förslag på att starta insamling av detaljerade uppgifter om näringslivets infrastruktur. På tjänste- området föreslås en kvartalsindikator för aktiviteten i tjänstebransch- erna, framtagning av betydligt mer detaljerad statistik över tjänste- produktionen samt årlig information om insatsstrukturen i tjänste- branscherna. 
 Den amerikanska kortperiodiska statistiken är i högsta grad in- riktad på snabbhet. Beslut om en snabbare publicering av viktiga indikatorer togs av statsmakterna redan i slutet av  
 1960-talet. 
  Nu- varande riktlinjer innebär att 36 s.k.  
 Principal Federal Economic Indicators  
 (Torres) publiceras senast 22 arbetsdagar efter referens- perioden. Exempel på sådana indikatorer är omsättningen i detalj- och partihandeln, orderingång och leveranser för tillverknings- industrin och byggproduktion. 
 Snabb månadsstatistik uppnås också genom att i många fall base- ra statistiken på en kortare mätperiod, t.ex. en dag eller en vecka i mitten eller början av månaden. Inrapporteringen kan då ske innan månadens utgång och processen kan påbörjas några veckor tidigare än om hela månaden används som mätperiod. 
 BEA planerar att snabba upp de branschvisa årsräkenskaperna med ungefär ett halvår, för publicering i april efter referensåret. Det kommer emellertid att innebära en grövre detaljeringsgrad. Vi- dare vill BEA och CB snabba upp utrikeshandelsstatistiken till en månad efter referensmånaden. BEA vill även snabba upp de kvartals- visa nationalräkenskaperna till två veckor efter referensperioden. BEA har begärt ökade medel för att kunna genomföra uppsnabb- ningen. 
 138 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 Vidare har publiceringen av  
 input-output-tabellerna 
  snabbats upp till ca tre år efter referensåret. (Under 2002 kommer tabeller av- seende 1999). Målet är att snabba upp dem till ett år efter referens- året. 
 Nationalräkenskaper 
 Kvartalsräkenskaperna tas fram från inkomst- och utgiftssidan. BEA lutar sig mest mot utgiftssidan, dvs. beräkningarna av privat respektive offentlig konsumtion, brutto- respektive lagerinveste- ringar samt nettoexporten. Det statistiska underlaget för inkomst- sidan är osäkrare, bl.a. eftersom det saknas kvartalsvisa inkomst- uppgifter från skattemyndigheterna. BNP från utgiftssidan är således det officiella måttet på BNP. Eftersom BEA inte kan korri- gera i utfallen för primärstatistiken från andra statistikmyndigheter i syfte att uppnå bättre balans mellan inkomst- och utgiftssidan har BEA valt att i de mer definitiva beräkningarna också redovisa dis- krepanserna mellan de två beräkningarna av BNP, för att låta an- vändarna se dessa, och själva analysera skillnader och förklaringar i primärstatistiken. 
 Den första beräkningen av ett kvartal ( 
 advanced 
 ) publiceras ca 30 dagar efter referensperioden och bygger på ofullständiga uppgif- ter för kvartalet, dvs. till stor del på uppgifter för endast de två första månaderna i kvartalet. Det finns då luckor i uppgifterna främst avseende lager, byggande och utrikeshandel. Estimeringar görs för den tredje månaden. BEA publicerar en  
 technical note 
 , som förklarar vilka antaganden som gjorts, vilka aktuella trender beräk- ningarna bygger på etc. Informationen om beräkningsmetoderna är mycket öppen. Den andra beräkningen av kvartalet ( 
 preliminary 
 ) bygger på uppgifter för hela kvartalet samt reviderade data för de två första månaderna. Den slutliga versionen ( 
 final 
 ) publiceras unge- fär 90 dagar efter referensperioden och baseras på reviderade data för samtliga tre månader. Kvartalsberäkningarna revideras i juli var- je år, samtidigt med årsräkenskaperna för de senaste tre åren. Då publiceras även nya kapitalstockar, beräkningar för offentlig sektor m.m. Vart femte år tas nya  
 benchmarks  
 fram för årsräkenskaperna, som bygger på nya, omfattande undersökningar, som genomförs av Taylor. 
 BEA sammanställer  
 input-output-tabeller 
  vart femte år, som ut- gör Griffin. benchmark  
 för den årliga statistiken. Årliga  
 input-output- 
  
 139 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 beräkningar upphörde vid BEA i slutet av  
 1980-talet, 
  men återupp- togs 1999. BEA tar fram nya tillgångs- och användningstabeller ut- ifrån existerande årsstatistik samt estimeringar. BEA förväntar sig en förbättring av konsistensprövningen i nationalräkenskaperna med hjälp av  
 input-output-statistiken. 
  De stämmer av BNP från produktions- och användningssidan i den  
 I/O-tabell 
  som görs vart femte år. För övriga år extrapoleras eller interpoleras BNP utifrån efterfråge- och inkomstsidan. Målet är dock att på sikt få beräk- ningarna att balansera, vilket kommer att kräva mer detaljerad statistik. Ett problem med  
 input-output-statistiken 
  är att den byg- ger på föråldrade s.k. benchmarkundersökningar. Normalt görs en ny  
 benchmark  
 vart femte år. Sammanställningen av en benchmark för BNP för 1997 startade 1998 och  
 input-output-tabellen 
  kommer att bli klar 2002. Nya benchmarks för  
 Expenditure and Income Accounts  
 kommer att tas fram under 2003. Ett nytt budgetförslag från BEA är att i första hand uppdatera informationen om IT- sektorn oftare än vart femte år. 
 BEA tar fram  
 input-output-tabeller 
  för 500 branscher, men av- gränsar publiceringen till 100 branscher. Tabeller på  
 66-branschnivå 
  (Stevens) kommer att läggas ut från webbplatsen. 
 En s.k. branschgrupp (fem personer) vid BEA gör kapitalstocks- beräkningarna. BEA följer OECD:s rekommendationer och an- vänder PIM ( 
 Perpetual Inventory Method 
 ), liksom många andra län- der gör, bl.a. Sverige. Estimeringarna för investeringar är balanse- rade mellan nationalräkenskapernas beräkningar, (som går efter typ av kapitaltillgång), och investeringsenkäten som går efter bransch. BEA menar att regelbundna undersökningar bland företag om deras kapitaltillgångar, avskrivningar och nyinvesteringar vore en hjälp i uppskattningarna av kapitalstockar. En nyhet är att BEA lägger ut Excelfiler på webbplatsen med tidsserier över investering- ar, kapitalstockar m.m. fördelade på nästan 65 branscher samt ca 80 typer av kapitaltillgångar. 
 BEA publicerar regelbundet artiklar om revideringar i national- räkenskaperna. En grundlig genomgång görs dessutom vart tredje år avseende de tre senaste åren. Den senaste stora rapporten om revideringar gavs ut i januari 2002. En genomgång och analys görs av vad revideringarna kan förklaras av i primärstatistiken. Genom- gången är en hjälp i BEA:s arbete med att försöka komma till rätta med eventuell Atkins, dvs. en systematisk under- eller överskattning i de preliminära utfallen. 
 140 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 Övriga frågor 
 Det finns två grupper inom BLS, som har ansvar för produktion och publicering av produktivitetstal. Den ena gruppen, på ca 15 perso- ner, producerar och publicerar arbetsproduktivitet för kvartalsvisa aggregat samt produktivitetstal för tillverkningsindustrin totalt. De tar också fram årsstatistik över multifaktorproduktivitet, inklusive tidsserier över (livslängder). Den andra gruppen, på ca 30 anställda, producerar och publicerar årliga beräkningar för arbetsproduktivi- tet för över 600 branscher samt multifaktorproduktivitet för över 140 branscher. 
 Kvartalsvisa produktivitetstal för näringslivet exklusive jordbru- ket har producerats sedan 1959. För flera branscher startar serierna från år 1948, men de flesta startar från 1972 eller 1987. Dessa serier publiceras ca fem arbetsdagar efter publiceringen av BNP. BLS startade 1983 med publicering av tidsserier för industrins multifak- torproduktivitet. Dessa årsserier startar också med år 1948, men för flertalet branscher startar serierna med år 1987. 
 141 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Statistiksystemet i USA 
  
 Grundläggande data 2001:  
 Befolkning: 285,0 miljoner. BNP: USD 10 143,2 miljarder. 
 Chief Statistician:  
 West 
  
 Historia:  
 Den första folkräkningen i USA gjordes 1790. Beslut om en uppsnabbning av viktiga korttidsindikatorer togs av statsmakter- na i slutet av  
 1960-talet. 
  
 Karaktäristika:  
 Statistiksystemet är geografiskt centraliserat på federal nivå. Produktionen av statistiken är samtidigt decentralise- rad till ett stort antal federala myndigheter. Statistikproduktionen finansieras av federala program och regionalt nedbrutna ekonomis- ka indikatorer tas normalt inte fram. 
  
 Ansvarsfördelning:  
 Statistiksystemet är löst sammanhållet av  
 Chief Statistician  
 och en liten grupp tjänstemän i  
 Office of Management and Budget  
 (OMB). OMB ansvarar bl.a. för statistiska standarder och klassificeringssystem samt andra generella regler, principer och riktlinjer för statsförvaltningen på statistikområdet. OMB beslutar om nya undersökningar och omprövar gamla vart tredje år. Chefs- statistikern leder också  
 Interagency Council on Statistical Policy 
 , som är ett samarbetsorgan för statistikproducenterna. Statistiken pro- duceras av ett  
 70-tal 
  federala myndigheter. Tre specialiserade myn- digheter –  
 Bureau of the Census  
 (CB),  
 Bureau of Economic Analysis  
 (BEA) och  
 Bureau of Labor Statistics  
 (BLS) samt.  
 Federal Reserve Board  
 (FED) är de viktigaste producenterna av ekonomisk stati- stik. 
  
 Finansiering:  
 De totala anslagen för statistikproduktionen uppgick till USD 3,8 miljarder för 2001. Anslagen avseende den ekono- miska statistiken vid Taylor, Evans och BEA motsvarar ca USD 1,1 mil- jarder. 
  
 Prispolicy:  
 Den ekonomiska statistiken finns tillgänglig utan kostnad via den gemensamma Internetportalen  
 FedStats  
 (www.fedstats.gov). 
  
 Personal:  
 Hela statistiksystemet sysselsätter uppskattningsvis om- kring 38 000 anställda. CB har ca 8 000 anställda, BLS 2 800 an- ställda och BEA 450 anställda. 
 142 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 4.11 
  
 Kanada 
  
 Kanada har ett centraliserat statistiksystem. Statistikförsörjningen är ett federalt ansvarsområde.  
 Statistics Canada  
 är den centrala sta- tistikmyndigheten och har ansvaret för statistikförsörjningen för både nationen och provinserna. Statistikverksamheten finansieras till största delen med anslag från statsbudgeten. En mindre del av budgeten, ca 18 procent, kommer från uppdrag m.m. Resurserna har ökat kraftigt, med ca 20 procent, under senare år, vilket har motiverats av behovet av utbyggd och förbättrad ekonomisk och social statistik på främst provinsnivå. 
 Verksamheten innehåller starka inslag av forskning och analys. En särskild analysavdelning kompletterar de analysenheter som ock- så finns inom de olika statistikområdena. Denna verksamhet resul- terar i en omfattande publicering av kvalificerade rapporter. 
  
 Statistics Canada  
 är en stor organisation med ca 5 200 fast anställ- da. Därtill kommer ca 900 tillfälligt anställda och 2 400 intervjuare. Med sammanlagt 8 500 anställda är statistiksystemet i Kanada störst bland de studerade länderna i relation till befolkningen. Vid huvud- kontoret i Ottawa arbetar närmare 5 700 personer och vid 5 regio- nala kontor ca 400 personer. 
 Den ekonomiska statistiken 
 Den ekonomiska statistiken är uppdelad på två avdelningar: före- tagsstatistiken ( 
 Business and Trade 
 ) och nationalräkenskaperna ( 
 National Accounts and Analytical Studies 
 ). Företagsstatistiken om- fattar primärstatistiken och även priser och kapitalstockar. National- räkenskaperna inkluderar betalningsbalansstatistik, miljöräkenska- per och analys/forskningsverksamhet. 
 Intresset för  
 IKT-statistik 
  har ökat kraftigt även i Kanada. Industri- departementet har varit pådrivande och knytningen dit är stark. Det finns även en stor extern krets av uppdragsgivare och samarbets- partners. Delar av verksamheten är externt finansierad. Våren 2001 publicerades  
 Networked Canada 
 , som var resultatet av ett projekt för att beskriva  
 IKT-utvecklingen 
  i form av infrastruktur, produk- tion och användning. Man gör ett stort antal undersökningar för att undersöka hur företagen påverkas av  
 IT-användning, 
  näthandel, internetanvändning etc. 
 143 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Inom prisenheten på 110 personer arbetar ca 7 personer med tjänsteprisindex. Arbetet med tjänsteprisindex påbörjades 1992 och har först på senare tid tagit fart. I dag finns index för konsulter inom IT, teknik och redovisning, hotell, samt telekom. Tillsam- mans med nationalräkenskaperna skall man arbeta fram en plan för att få mer resurser. Inom  
 2–3 
  år hoppas man ha ett dussintal index och täcka 1/3 av företagstjänsterna. Alla index tas fram årligen och man har inga planer på att öka periodiciteten. Index för offentlig sektor har låg prioritet. 
 När det gäller uppsnabbning av den ekonomiska statistiken har en generell regel införts som innebär att den årliga statistiken skall vara klar inom 15 månader. Det är ingen press på att snabba upp nationalräkenskaperna. Detta kan delvis bero på att man tar fram BNP på månadsbasis 60 dagar efter referensmånaden. 
 Nationalräkenskaperna 
 Nationalräkenskaperna bildar tillsammans med en enhet för analy- tiska studier en egen avdelning med totalt 385 anställda varav 345 arbetar med produktionen av nationalräkenskaperna. Under NR finns sex enheter: inkomst- och utgifter, branschmått, betalnings- balans, offentliga institutioner,  
 input-output 
  samt miljöräkenska- per. 
  
 Statistics Canada  
 lade tidigt om statistiken enligt SNA93. Den snabba omläggningen medförde en del mindre lyckade lösningar vilket gör att man nu skall rätta till detta. Man pekar på att SNA93 till skillnad från ESA95 inte är definitivt bindande varför man till- låter sig vissa avvikelser där det är lämpligt. Man menar att för- troendet för statistiken är av grundläggande betydelse och vinn- lägger sig därför om största möjliga transparens. Detta innebär bl.a. att man utförligt dokumenterar och redovisar förändringar i sta- tistiken vilket t.ex. gjordes vid övergången till SNA93. 
 Alla undersökningar kvalitetsdeklareras. Användarna kräver ock- så nya tidsserier när statistiken förändras.  
 Statistics Canada  
 anser att detta är viktigt och att det skall göras centralt. Efter övergången till SNA93 har nya tidsserier från 1961 presenterats tillsammans med utförlig dokumentation. Frågan är på nytt aktuell i samband med övergången till nya standarder för näringsgren och produkter. 
 Sedan slutet av  
 1960-talet 
  beräknar  
 Statistics Canada  
 BNP även på månadsbasis med publicering efter ca 60 dagar. Beräkningarna 
 144 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 görs från produktionssidan. Månadsberäkningen bygger till stora delar på estimeringar av det historiska sambandet mellan månads- indikatorer från undersökningar och skattedata samt årsestimat av förädlingsvärdet på branschnivå från  
 input-output-tabellerna. 
  De- flateringen i årsberäkningarna används som benchmark. I avsaknad av värde- och volymuppgifter används volymindikatorer.  
 Statistics Canada  
 hävdar att beräkningarna stämmer ganska väl med efterföl- jande kvartalsberäkningar. Beräkningarna sker också på ett konsi- stent sätt med kvartalsstatistiken vad gäller beräkningarna från pro- duktionssidan. 
 Arbetet med kvartalsräkenskaperna är organiserat utifrån använd- ningssidan med sektioner för investeringar, privat konsumtion etc. Kvartalsräkenskaperna utgår från  
 input-output-tabellerna 
  och är fullt integrerade med betalningsbalans och finansräkenskaper. Kvar- talsräkenskapernas ca 400 produktgrupper säsongrensas med X11- metoden. 
 Den enhet som tar fram den årliga  
 input-output-statistiken 
  om- fattar ca 70 personer. De definitiva  
 input-output-tabellerna 
  kom- mer i oktober t+4. Med dessa som benchmark tas preliminära interna tabeller fram 10 månader efter årets slut.  
 Lopez 
  tabellerna innehåller drygt 700 varu- och tjänstegrupper och ca 300 branscher, varav ca 80 tjänstebranscher. Detaljerade årstabeller finns årligen från 1961. Regionala (provinser/territorier)  
 input-output- 
  tabeller finns från 1996 då snabbare och mer detaljerad statistik in- fördes i samband med att ett skatteutjämningssystem infördes. 
  
 Statistics Canada  
 har byggt upp en omfattande databas för kapital- stocksberäkningar med över 2 miljoner serier. Enheten för kapital- stocksberäkningar ligger åtskild från nationalräkenskaperna, men ett nära samarbete finns för att uppnå konsistens vad gäller investeringar, avskrivningar, prisindex etc. Estimering av kapital- stockar och bestämning av avskrivningstider görs till stor del utifrån en omfattande enkätundersökning inom privat näringsliv, som gått ut till ca 30 000 arbetsställen. Statistiken tas fram för drygt 200 branscher samt 150 olika kapitalobjekt varav 100 avser bygg- sektorn. Statistiken finns på provinsnivå. Man använder den s.k.  
 PIM-metoden. 
  Viktiga förutsättningar för bättre beräkningar, som nämns av  
 Statistics Canada 
 , är mer information om prisindex för kapital samt en kontinuerlig uppdatering av avskrivningstiderna. 
  
 Statistics Canada  
 redovisar tillförlitligheten i statistiken på tre sätt: de viktigare serierna redovisas med en subjektiv kvalitetsbe- dömning på en skala 1 till 3, revideringarnas storlek publiceras och 
 145 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 information om den statistiska variansen för viktigare serier läm- nas. 
 Vid publicering skrivs ett pressmeddelande med fokus på det intres- santa. Journalister får tillgång till pressmeddelandet en timme före offentliggörandet och kan samtidigt ställa frågor till experterna. Två dagar efter publicering inbjuds användare till ett briefingmöte för mer ingående redogörelse av statistikutfallet. Det finns en särskild rådgivande kommitté för nationalräkenskaperna,  
 The Na- tional Accounts Advisory Committee 
 , med representanter för viktiga användare. 
 Övriga frågor 
  
 Statistics Canada  
 ansvarar till skillnad från förhållandena i de flesta länder för betalningsbalans- och finansmarknadsstatistiken. Utrikes- handeln med varor baseras på administrativa data från tullmyndig- heten. Sedan 1990 finns ett särskilt datautbyte med USA som inne- bär att de båda länderna endast samlar in importdata och använder motpartens data för beräkning av den egna exporten. 
 Vid enheten för forskning och analys som ligger i anslutning till nationalräkenskaperna bedrivs olika arbeten om den ekonomiska statistiken, t.ex. avseende bidraget från  
 IT-användningen 
  till pro- duktivitetsutvecklingen, metodutveckling för beräkningar av eko- nomins effektivitet och beräkningar av kapitalstockar. Forsknings- rapporter presenteras och en årsrapport med fokus på produktivitets- mätningar tas fram.  
 Statistics Canada  
 har genomfört produktivitets- beräkningar årligen sedan 1961. Beräkningar av arbets- och multi- faktorproduktivitet finns aggregerad efter ett år och på detaljerad branschnivå efter 3 år. En kvartalsberäkning av arbetsproduktivi- teten i företagssektorn publiceras. Det finns ett ökat tryck i sam- hället för att få fram mått på produktivitetsutvecklingen inom offen- tlig sektor, inte bara inom sjukvård och undervisning utan även inom statlig förvaltning. 
 Medan inkomstbegreppen är fullt konsistenta inom nationalrä- kenskaperna, råder dålig överensstämmelse med hushållsundersök- ningar och skattedata. Användarna har inte uttryckt starka krav på ökad konsistens.  
 Statistics Canada  
 har utvecklat en mikrosimule- ringsmodell för beräkningar av effekterna på hushållens inkomster av olika  
 ekonomisk-politiska 
  beslut. Det kostar CAD 5 000 att 
 146 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 abonnera på denna. Det finns även longitudinella modeller för be- räkning av inkomster långt fram i tiden. 
 Sedan 1985 sker datainsamlingen centraliserat med undantag för transporter, företagsinvesteringar samt några undersökningar avse- ende priser och betalningsbalans. Enheten på 400 personer sköter utskick och påminnelser, registrerar data och gör formella kontrol- ler. Fördelen med denna typ av organisation är möjligheterna till effektivisering genom storskalighet och utjämning av arbetstoppar. Problem man pekar på är hög personalrörlighet (genomgångsjobb) och för hög ambitionsnivå,  
 60–100 
  procent av uppgiftslämnarna kontaktas vid granskningen. 
 Man går ifrån den gemensamma insamlingen för företag i novem- ber och försöker i stället att anpassa utskicken av enkäter till före- tagens räkenskapsår. Man har också övergått till att splittra upp ut- skicken till olika mottagare i företagen. Man har försökt att införa elektronisk insamling men resultatet är hittills nedslående. Man tror att det dröjer lång tid innan uppgiftslämnarna är beredda att till- lämpa ny teknik i stor skala. 
  
 Statistics Canada  
 har en särskild grupp på i dag sju personer, som ansvarar för kontakterna med storföretagen. Målsättningen är att de 300 största företagen (som svarar för 10 % av BNP) skall ha en särskild kontaktperson. Kontaktpersonerna skall ha regelbunden kontakt med sina företag och besöka dem några gånger per år. I dag har man kontakt med ca 80 företag. 
 Spridning av statistiken sker via papper, webbplatsen och databa- serna (CANSIM). Dagligen kommer pappers- och webbpublika- tionen Daily som innehåller information om allt som publiceras. Webbsidan är en av de mest besökta i Kanada och besöks av 15 000 personer per dag. CANSIM innehåller 800 000 tidsserier. Uppdate- ring sker samtidigt som publiceringen görs. Täckningen av den ekonomiska statistiken är bra. Det kostar CAD 3 att ta ut en serie. Detta ger en total intäkt på CAD 1 miljon. 
 147 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Statistiksystemet i Kanada 
  
 Grundläggande data 2001:  
 Befolkning: 31,1 miljoner, BNP: USD 694,5 miljarder. 
 Chef för Statistics Canada:  
 Chief Statistician  
  
 Smith. 
  
 Karaktäristiska:  
 I Kanada är statistikförsörjningen, såväl på natio- nell nivå som provinsnivå, en federal angelägenhet och är starkt centraliserad. Det finns starka inslag av forskning och analys i verk- samheten. 
  
 Ansvarsfördelning:  
  
 Statistics Canada  
 lyder under regeringen och är den centrala myndigheten för statistikförsörjningen. Verksamhe- ten regleras i  
 Statistics Act 
 .  
 Statistics Canada  
 skall också stå för sam- ordning och ledning av landets statistiska system. 
  
 Ledning:  
 Statistics Canada  
 leds av en  
 Chief Statistician  
 som utses av regeringen. Han har en rådgivande kommitté,  
 the National Statistics Council 
 , som utses av regeringen. Under sig har han sju  
 Assistant Chief Statisticians  
 med verksamhetsansvar. 
  
 Organisation:  
  
 Statistics Canada  
 är indelad i sju huvudområden som vardera leds av en  
 Assistant Chief Statistician 
 . Under dessa finns 18 avdelningar/program. Dessa är i sin tur indelade i enheter, totalt 69 stycken. 
  
 Finansiering:  
  
 Statistics Canada  
 har en finansiering för 2001 på ca CAD 481 miljoner. 18 procent finansieras via uppdrag. 
  
 Prispolicy:  
 Uttag ur databaserna kostar CAD 3 per serie. Viss sta- tistik är gratis via hemsidan. 
  
 Personal:  
  
 Statistics Canada  
 har totalt ca 8 500 anställda. 5 200 är fast anställda, 900 tillfälligt anställda och 2400 är intervjuare. Om- kring 5 700 personer arbetar i Ottawa och 400 vid fem provinskon- tor som arbetar med datainsamling, spridning, information och marknadsföring. 
 148 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 4.12 
  
 Australien 
  
 Australien har ett centraliserat statistiksystem.  
 Australian Bureau of Statistics  
 (ABS) ansvarar för ca 90 procent av den officiella statisti- Ramos. Anslagen har länge varit i stort sett oförändrade och ABS har stor frihet att bestämma vad som skall göras inom ramen för anslaget. ABS är en självständig myndighet. Parlamentet skall infor- meras om nya undersökningar, men ABS bestämmer självständigt om ny datainsamling etc. Till hjälp finns ett nationellt statistikråd. Rådet har en extern ordförande och fungerar som rådgivande både till generaldirektören och till finansministern. Ca 10 procent av de totala intäkterna kommer från uppdrag, huvudsakligen avseende spridning av officiell statistik. 
 ABS har ca 3 100 anställda, hälften finns i Canberra och hälften vid de åtta delstatskontoren. 
 Den ekonomiska statistiken 
 ABS består av två ämnesmässiga avdelningar: ekonomisk statistik och individstatistik. Ett antal enheter sköter utvärdering, IT, säker- het, personal. Ca 1 050 personer (inklusive 60 personer inom arbets- marknad) arbetar med ekonomisk statistik, varav 450 på huvud- kontoret i Canberra. Antalet anställda kommer troligen att minska med  
 10–15 
  procent de närmaste åren. Den ekonomiska statistiken vid ABS är indelad i fyra huvudområden: ekonomiska räkenskaper, näringsstatistik, datainsamling samt integration och ny ekonomi. De ekonomiska räkenskaperna består av nationalräkenskaper, inter- nationella och finansiella räkenskaper, prisstatistik och korttidsindi- katorer. 
 ABS producerar statistik inom IT,  
 biotech, innovation, RD  
 samt  
 human resources 
 . Man har en egen definition av  
 IT-sektorn, 
  där man även inkluderar företag som säljer  
 IT-tjänster. 
  Satelliträken- skaper för IT är under utveckling. 
 Tjänsteprisindex har tagits fram sedan 1994 och i dag finns ca 40 index, vilket innebär att man täcker hälften av de privata tjänsterna. Under några års tid arbetade tio personer heltid, då det krävs om- fattande personliga kontakter med företagen. Innan index börjar publiceras produceras det i två år. 
 ABS har få månadsundersökningar. De flesta korttidsindikatorer tas fram på kvartalsbasis. Månadsstatistik finns avseende utrikes- 
 149 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 handelsstatistik (tulldata), detaljhandel, arbetskraftsundersökning- en, byggnadstillstånd och bilförsäljning. Användarna prioriterar till- förlitlighet snarare än periodicitet. 
 Policyn är att månadsstatistik skall komma ut inom en månad, kvartalsstatistik inom ett kvartal och årsstatistik inom tolv månader, räknat från referensperiodens slut. Det fungerar med ett par undan- tag. 
 Nationalräkenskaperna 
 Nationalräkenskaperna (NR) producerar års- och kvartalsberäk- ningar,  
 input-output-tabeller, 
  kapitalstockar och produktivitet.  
 Kvartals-BNP 
  är en avvägning mellan de tre beräkningarna från  
 efterfråge-, 
  inkomst- respektive produktionssidan. Differenserna publiceras. De tre beräkningarna balanseras årligen med hjälp av tillgångs- och användningstabeller. För att göra volymskattningar använder ABS kedjeindex (Laspeyres) i NR och byter referensår varje år till det senaste räkenskapsåret, så att komponenterna för det senaste kvartalet summerar till totalen. 
 Två sektioner med vardera 15 personer arbetar med kvartalsrä- kenskaperna. Man har regelbundna möten med producenterna av primärstatistiken när denna levereras. 
 Den huvudsakliga källan för årsberäkningarna från produktions- respektive inkomstsidan är den årliga aktivitetsundersökningen, som täcker 14 000 företag och kompletteras med skatteuppgifter för 80 000 företag. Årsräkenskaper samt tillgångs- och använd- ningstabeller tas fram i tre versioner. Statistiken publiceras i november varje år (4 månader efter räkenskapsåret). I december publiceras första kvartalet i räkenskapsåret och då är de konsistenta med de nya årsräkenskaperna.  
 Kvartals-NR 
  publiceras nio veckor efter referens- kvartalet. Det finns tidsserier från 1959 och för delstaterna från  
 1970-talet. 
  Konsistenta årsvisa tillgångs- och användningstabeller finns från 1994/1995. 
 Dagen före publicering av  
 kvartals-NR 
  får finansministern till- gång till materialet och normalt håller han en egen presskonferens. Efter publicering görs flera föredragningar för användare i olika delar av landet. Förutom en beskrivning av det aktuella läget i eko- nomin ges förklaringar till de faktorer som har påverkat konjunk- turbilden. 
 150 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 ABS tar fram kapitalstocksberäkningar enligt OECD:s manual. Man använder PIM och har valt en hyperbolisk funktion för livs- längder. Det finns tidsserier från slutet av  
 1960-talet. 
  Kapitalstock- ar publiceras på branschnivå samt för institutionella sektorer. 
  
 Input-output-sektionen 
  (I/O) består av 15 personer och tar fram årliga tillgångs- och användningstabeller samt  
 I/O-tabeller 
  vartannat år, vilka erhålls mot beställning. Eftersläpningen är nor- malt 3,5 år, men är för närvarande större. Den senaste  
 I/O-tabellen 
  avser 1996/97. Tabellerna omfattar 106 branscher och 1 000 pro- duktgrupper. 
 I/O baseras i huvudsak på en årlig industrienkät samt en census, som görs vart femte år. Insatsstrukturen i olika branscher hämtas bl.a. från s.k.  
 case studies 
 . Enheten för stora företag samlar också in data. Intermittenta undersökningar, som normalt görs rullande vart femte år, används också. För byggsektorn får man information från företag som arbetar med att beräkna materialåtgång och material- kostnad. Det finns ingen direkt information om importandelar. Uppgifter om handelsmarginaler hämtas från den årliga undersök- ningen om ekonomisk aktivitet, men bara för huvudaggregat. En direkt undersökning om handelsmarginaler görs vart sjätte år. 
 NR ger ut en omfattande dokumentation om definitioner, källor och metoder. Den senaste avser 2000 och skall uppdateras 2003. För både kvartals- och årsräkenskaperna finns över 100 tabeller tillgängliga på webbplatsen. En årlig publikation innehåller BNP för delstaterna i löpande priser och volymer. Revideringar jämfört med föregående publicering beskrivs. Det skrivs forskningsrappor- ter och aktuella frågor och förändringar kommenteras och förklaras i artikelform. 
 Övriga frågor 
 PPI innehåller kvartalsvisa index avseende  
 producent-, 
  export- och importpriser samt index för olika förädlingsled. De 3 500 företagen lämnar 65 000 prisnoteringar för 16 000 produkter. Drygt tio fält- arbetare besöker företagen, diskuterar produkturvalet och samlar in transaktionsuppgifter. Alla företag besöks vartannat år. Prisinsam- lingen avser en dag mitt i månaden. För hårdvara använder man ett index från  
 Bureau of Economic Analysis  
 i USA. För mjukvaror använ- der man s.k.  
 matched model 
 . Ca 50 personer arbetar med PPI. 
 151 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Arbetsmarknadsstatistiken omfattar arbetskraftsundersökning (månad), löner och vakanser (kvartal), arbetskraftsstruktur (vart- annat år), strejk och lockout (månad) samt arbetskraftskostnader (vart sjätte år). Företagsundersökningar av löner ingår numera i en samordnad kvartalsundersökning av den ekonomiska aktiviteten. 
 Finansräkenskaperna produceras kvartalsvis med tre månaders eftersläpning. Inför publicering för man diskussioner med NR och andra enheter för att få konsistens med NR, betalningsbalansen och offentliga finanser. Differenser mellan NR och finansräken- skaper publiceras. 
 NR publicerar kvartalsvis arbetsproduktivitet för hela ekonomin samt det privata näringslivet totalt och index för trendutveckling- en. Produktionen i fasta priser beräknas enligt  
 input-metoden, 
  dvs. kostnaderna för produktionen deflateras med priserna för insats- faktorerna. För hälso- och sjukvård samt utbildning använder man olika metoder. För att beräkna förädlingsvärde används, bl.a. dub- bel deflatering, extrapolering av benchmark med hjälp av outputin- dikatorer eller deflaterade inputkostnader. Årlig dubbel deflatering är den vanligaste metoden.  
 Diagnosis Related Groups  
 används för hälso- och sjukvård, medan undervisningstimmar och kostnader per elev används för undervisning. Experimentella, kvalitetsjustera- de beräkningar av multifaktorproduktivitet har publicerats. 
 ABS har 11 personer som arbetar med att bygga modeller för säsong- rensning av 1 600 serier. Man använder  
 X-11. 
  I tidsserier publiceras huvudsakligen trendskattningar i form av glidande medelvärden av de säsongrensade serierna. 
 Datainsamlingen är centraliserad till en enhet vardera för individ- respektive den ekonomiska statistiken. Både person- och företags- undersökningar omfattas av uppgiftslämnarskyldighet. På enheten för insamling av ekonomisk statistik skall, när den är helt utbyggd, 250 personer arbeta med datainsamling, påminnelser och viss gransk- ning. Makrogranskning görs på olika ämnesenheter, vilka också svarar för tabeller, analys och reguljär output samt har kontakt med både uppgiftslämnare och användare. Den översta delen i statistik- produktionskedjan svarar för konceptuell utveckling, internationel- la riktlinjer och rekommendationer, kontakter med användare på hög nivå och ämnesövergripande publicering. 
 Sedan 15 år finns en enhet för datainsamling från de stora företa- gen. Ca 30 s.k. profilerare besöker och har kontakt med de 5 500 största företagen. De 250 största företagen besöks årligen, medan de nästföljande 450 företagen besöks vartannat år. Profilerarna 
 152 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 skriver också rapporter om företagens struktur som sprids till berörda som arbetar med datainsamling. ABS har generellt höga svarsfrekvenser i sina företagsundersökningar. Kvartalsundersök- ningen om ekonomisk aktivitet har minst 80 procent oviktad svars- frekvens och över 90 procent viktad. 
 På webben finns gratis sammanfattning av all publicerad statistik, årsboken, de viktigaste indikatorerna på nationell nivå, dokumenta- tion samt befolkningsdata på kommunnivå. Antalet träffar låg 2001 på 27 miljoner. I övrigt är data på webbplatsen avgiftsbelagt. 
 153 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Statistiksystemet i Australien 
  
 Grundläggande data 2001:  
 Befolkning: 19,6 miljoner, BNP: USD 366,2 miljarder. 
 Chef för Australian Bureau of Statistics (ABS):  
 Chief Statistician 
  
 Gonzalez. 
  
 Historia:  
 ABS låg före 1975 under Finansdepartementet men är nu en självständig myndighet. 
  
 Karaktäristika:  
 I Australien är statistiken centraliserad. Månads- statistik är ovanligt. Det finns starka inslag av forskning och analys i verksamheten. 
  
 Ansvarsfördelning:  
 ABS lyder under regeringen och är den centra- la myndigheten för statistikförsörjningen. Verksamheten regleras i en statistiklag som bl.a. innebär uppgiftslämnarskyldighet för indi- vider och företag. 
  
 Ledning:  
 ABS leds av  
 Australian Statistician  
 som utses av rege- ringen. Under denne finns två  
 deputy Australian Statistician 
 : en för individstatistik och en för ekonomisk statistik. Det finns en rådgi- vande kommitté,  
 the Australian Statistics Advisory Council 
 . 
  
 Organisation:  
 ABS är indelat i sex huvudområden som vardera leds av en  
 Assistant Chief Statistician 
 . Under dessa finns 22 enheter. Dess- utom finns åtta regionala kontor som arbetar med statistikproduk- tion. 
  
 Finansiering:  
 ABS har en budget på ca AUD 233 miljoner. 10 pro- cent finansieras via uppdrag. Resurserna har varit tämligen konstan- ta under lång tid. 
  
 Prispolicy:  
 På webbplatsen finns en del övergripande statistik gra- tis, annars betalar användarna för att beställa eller ladda ner publi- kationer. 
  
 Personal:  
 Totalt finns ca 3 100 anställda inklusive 200 fältintervjua- re. 
 154 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 4.13 
  
 Nya Zeeland 
  
 Merparten av den officiella statistiken, inklusive den ekonomiska statistiken, i Nya Zeeland produceras av den centrala statistikmyn- digheten  
 Statistics New Zealand  
 (SNZ). På vissa områden, t.ex. hälso- vård, utbildning och rättsväsende, ligger dock ansvaret på andra myndigheter och departement. Verksamheten finansieras till 85 procent via anslag över statsbudgeten. 
 SNZ har små resurser för analys och forskning. I ett nystartat program inom avdelningen för ekonomisk statistik arbetar fyra per- soner med att utveckla underlag för analyser av den nya ekonomin, produktivitetsberäkningar och liknande ämnen. 
 Statistikbyrån har ca 965 anställda varav ca 210 intervjuare på del- tid. I Wellington finns 370 anställda, i Kline 280 och i Auckland 110. 
 Den ekonomiska statistiken 
 Den ekonomiska statistiken är samlad i en avdelning med ca 185 anställda. Avdelningen är organiserad i sex olika program: national- räkenskaper, betalningsbalans inklusive utrikeshandel, priser samt tre program för företagsstatistik m.m. Det praktiska arbetet med datainsamling är centraliserat till en gemensam datainsamlings- organisation för hela statistikbyrån. 
 Nya undersökningar avseende IT håller på att utvecklas. SNZ har samlat in statistik från  
 IT-industrin 
  sedan 1992 i en särskild un- dersökning. Den täcker försäljning av  
 IT-produkter 
  till handeln och slutanvändare samt export. Man har också gjort en engångs- undersökning om användningen av IT i företagen. 
 Det finns prisindex för hela tjänstesektorn, även för vissa import- och exporttjänster. Det har inte skett något utvecklingsarbete sedan 1997/98 och många index är i behov av översyn. För datorer an- vänds amerikanska index. 
 Kortperiodisk statistik tas i allmänhet fram på kvartal. Månads- statistik förekommer endast på några få områden (bygglov, detalj- handel och utrikeshandel). Statistiken över den ekonomiska ut- vecklingen kommer ut förhållandevis sent i Nya Zeeland. National- räkenskaperna (kvartal) publiceras först efter  
 12–13 
  veckor, betal- ningsbalansen (kvartal) också efter  
 12–13 
  veckor, utrikeshandeln (månad) efter  
 8–9 
  veckor, industriproduktionen (kvartal) efter 10– 
 155 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 11 veckor, partihandeln (kvartal) efter 8 veckor och detaljhandeln (månad) efter  
 5–6 
  veckor. 
 Förbättring av andra kvalitetskomponenter än aktualitet har prio- riterats. En uppsnabbning av nationalräkenskaperna faller på avsak- naden av snabb månadsstatistik. Man vill inte tillämpa modeller efter- som det betraktas som en uppgift för analytiker. Förbättringar kan i första hand ske i den interna processen. SNZ menar att användare inte har efterfrågat snabbare statistik. I stället vill de att SNZ för- bättrar tillförlitligheten och utvecklar ny statistik. 
  
 Ett forum,  
 Advisory Committee on Economic Statistics 
 , med de viktigaste användarna involverade upprättades i början av  
  
 1990-talet. 
  
  Kommittén diskuterar och ger råd om utvecklingen av den eko- nomiska statistiken. Mötesprotokoll och utlåtanden är offentliga. 
  
 Nationalräkenskaperna 
 Programmet för nationalräkenskaper är organiserat i fyra enheter: kvartalsräkenskaper, årsräkenskaper, statlig sektor samt utveckling och stöd. Totalt arbetar 42 personer på programmet. 
 Kvartalsräkenskaperna beräknas och publiceras från produktions- sidan i fasta priser och från utgiftssidan i löpande och fasta priser. Det saknas såväl kvartalsvisa sektorräkenskaper som beräkningar av BNP från inkomstsidan (finns endast som årsstatistik) eftersom det saknas en kvartalsundersökning om vinstutvecklingen i företags- sektorn. Kvartalsräkenskaperna stäms av mot de årliga  
 input-output- 
  tabellerna men detta sker först efter  
 2–3 
  år. Det finns inte tillgångs- och användningstabeller på kvartal. 
 Man sätter fokus på produktionsberäkningarna och menar att beräkningarna från utgiftssidan är mer volatila. Lagerstatistiken är en stor felkälla. Beräkningarna publiceras utan att balanseras och utan att skillnaden i  
 BNP-utvecklingen 
  redovisas, vilken kan uppgå till  
 3–6 
  tiondelar av en procentenhet. 
 Årsstatistiken omfattar också inkomstsidan. Årstatistiken avser inte kalenderår utan perioden  
 april–mars. 
  Preliminära beräkningar från inkomst- och utgiftssidan publiceras efter åtta månader, i novem- ber. Definitiva årsräkenskaper publiceras efter tre år och innehåller en nedbrytning på 52 branscher. Produktionstiden avses förkortas till två år. 
 En benchmarkundersökning för att få fram underlag till input-  
 output-statistiken 
  enligt SNA 93 genomfördes 1995/96. Tillgångs- 
 156 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 och användningstabeller i löpande priser togs fram för 220 varu- grupper och 126 branscher. SNZ har inte löpande data på produkt- nivå om insatsförbrukningen. Man behöver resurser för att göra rullande undersökningar. Direktinformation om handelsmarginaler på produktnivå saknas vilket gör beräkningarna osäkra. 
 Kapitalstockar tas fram enligt  
 PIM-metoden. 
  Beräkningar av av- skrivningstider baseras dels på en stor undersökning som genom- fördes 1992/93, dels på skatteregler. Uppgifterna stäms av mot andra länders beräkningar. 
 I arbetet med kvartalsräkenskaperna ingår ett nära samarbete med primärstatistiken. Kort tid före publicering hålls också ett  
 pre- release meeting  
 då man går igenom resultaten. Efter publicering hålls också gemensamma möten för att diskutera den senaste publice- ringsomgången och frågor inför nästa publicering. Nationalräken- skaperna revideras kontinuerligt när ny information finns. Det finns konsistenta tidsserier enligt SNA93 fr.o.m. räkenskapsåret 1986/ 87. 
 Säsongrensningen utförs på en särskild enhet inom metodavdel- ningen. Ca tre personår läggs ner på säsongrensningen, som sker i nära samarbete med statistikproduktionen. Totalt rensas ca 3 500 serier med hjälp av  
 X-12 
  ARIMA som man anser ger bättre resultat för den volatila ekonomin i Nya Zeeland än alternativet TRA- MO/SEATS. Den volatila ekonomin gör också att man föredrar den direkta metoden, dvs. säsongrensning av aggregaten. Man pub- licerar inga trendskattade  
 NR-serier. 
  Inte heller räknar man upp kvartalsvärden till årstakt eftersom resultaten blir alltför volatila. 
 Inom  
 NR-programmet 
  finns en särskild utvecklingsenhet på 10 personer som driver olika utvecklingsprojekt, t.ex. satelliträken- skaper, kapitalstocksberäkningar och tidsserier. På den senare punkten pågår ett arbete att skriva tillbaka tidsserierna till 1971. 
 SNZ publicerar inte produktivitetsberäkningar. Det har tidigare ansetts att sådana beräkningar, som grundas på antaganden, inte ryms inom statistikbyråns mandat. Det innebär dock att det inte finns någon gemensam syn på produktivitetsutvecklingen under den ekonomiskt omvälvande perioden från 1985. Synen har ändrats och statistikbyrån arbetar med att få fram underlag för sådana beräk- ningar. 
 157 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 SOU 2002:118 
  
 Övriga frågor 
 Det praktiska arbetet med datainsamling är centraliserat till en sär- skild avdelning. Den har ansvar för utskick av enkäter, mottagande av svar, påminnelser och registrering. Vissa tjänster köps från utom- stående (utskick och skanning). Avdelningen ansvarar också för företagsregistret och fältundersökningar. En liten grupp på tre per- soner har särskilt ansvar för de största uppgiftslämnarna, f.n. ett  
 20-tal 
  företag, med vilka man löpande diskuterar utformningen av och innehållet i rapporteringen, förändringar inom företaget etc. 
 Alla undersökningar, både avseende företag och avseende enskil- da, är förenade med uppgiftslämnarplikt. Svarsfrekvensen uppgår till  
 80–85 
  procent. Man arbetar aktivt med att försöka höja svars- andelen. Uppgiftslämnarbördan är föremål för stort intresse från politiskt håll. I en rapport till regeringen har kostnaderna beräknats till ca NZD 75 miljoner (ca SEK 350 miljoner). Ökad användning av registerdata, främst skattedata, bedöms som en väg att minska kostnaderna. 
 Statistikspridningen sker huvudsakligen via webbplatsen, där den största delen av publicerade data är tillgängliga. Det finns också en avgiftsbelagd tidsseriedatabas, som dock har få abonnenter och ger intäkter på ca NZD 300 000. Informationstjänsten sysselsätter ca 30 personer. Forskare kan mot betalning få tillgång till mikrodata för sin forskning. 
 158 
  
 SOU 2002:118 
  
 Ekonomisk statistik i tolv länder 
  
 Statistiksystemet i Nya Zeeland 
  
 Grundläggande data 2001:  
 Befolkning: 3,9 miljoner, BNP: USD 50,2 miljarder. 
  
 Chef:  
 Government Statistician  
 Williams. 
  
 Historia:  
 En första förordning om en befolkningsräkning utförd av lokala myndigheter utfärdades 1851. En särskild statistikmyndighet bildades 1936 och fick sitt nuvarande namn 1993. 
  
 Karaktäristika:  
  
 Statistics New Zealand  
 (SNZ) producerar merpar- ten av den officiella statistiken, däribland nästan all ekonomisk sta- tistik. Det finns ett stort antal andra myndigheter och departement som producerar officiell statistik, bl.a. inom hälsovård, utbildning och rättsväsende. SNZ skall genomföra en census vart femte år. 
  
 Ansvarsfördelning:  
 SNZ är en självständig myndighet som rappor- terar till ministern för statistik. Statistiklagen från 1975 reglerar verk- samheten samt bestämmer rollen och ansvarsområdet för  
 Govern- ment Statistician  
 (GS). GS leder självständigt SNZ och ansvarar för samordningen av all officiell statistik. Statistiklagen stadgar upp- giftslämnarplikt för alla undersökningar. 
  
 Ledning:  
 Verksamheten leds av GS som utnämns självständigt av 
 State Service Commissioner 
 . 
  
 Organisation:  
 Organisationen är uppdelad på tre statistikområden: ekonomisk statistik, miljö, regional statistik och metod samt social- och befolkningsstatistik. Varje avdelning leds av en  
 Deputy Govern- ment Statistician 
 . Dessutom finns en central avdelning för data- insamling som också organiserar intervjupersonalen, företagsregist- ret och en mindre grupp som arbetar med de stora företagen. Där- utöver finns ett antal stödfunktioner. 
  
 Finansiering:  
 Budgeten är NZD 52 miljoner. Intäkterna för upp- dragsverksamheten uppgår till ca NZD 9 miljoner. 
  
 Prispolicy:  
 Huvuddelen av statistiken är gratis tillgänglig på webb- platsen. Det finns också en avgiftsbelagd tidsseriedatabas. 
  
 Personal:  
  
 Statistics New Zealand  
 har ca 965 anställda varav ca 200 intervjuare. 
 159