sou 2000 7 d1 
  
 Statens offentliga utredningar 2000:7 
 Finansdepartementet 
 LÅNGTIDSUTREDNINGEN 
 1999/2000 
 Utarbetad inom Finansdepartementet 
 Stockholm 2000 
  
 SOU  
 och  
 Ds  
 kan  
 –med 
  undantag av 1999 å rs serie  
 –kö 
  pas frå n 
 Fritzes Kundservice.1999 å rs serie kan kö pas frå n Fakta Info Direkt, Kundservice. Fö r remissutsä ndningar av SOU och Ds fr.o.m. 2000 å rs nummerserie svarar 
 Fritzes Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets fö rvaltningsavdelning. 
  
 Beställningsadresser: 
  
 Fritzes Kundservice 
  
 Fakta Info Direkt, Kundservice 
  
 106 47 Stockholm 
  
 Box 6430 
  
 Tel:  
 08-690 
  91 90 
  
 113 82 Stockholm 
  
 Fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 Tel:  
 08-587 
  671 00 
  
 E-post: 
  fritzes.order@liber.se 
  
 Fax:  
 08-587 
  671 71 
  
 Internet: www.fritzes.se 
  
 E-post: 
  order@faktainfo.se 
  
 Svara på remiss. Hur och varför.  
 Morris. 
  
 –En 
  liten broschyr som underlä ttar arbetet Parks den som skall svara på remiss. 
 Broschyren kan beställas hos: 
 Information Rosenbad Regeringskansliet 103 33 Stockholm Tel:  
 08-405 
  47 29 Fax:  
 08-405 
  42 95 
 Grafisk utformning av omslag: Daugherty rling 
  
 ISBN  
 91-38-21126-2 
  
 Stockholm 2000 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Lå ngtidsutredningen 
 Fö rord 
 Lå ngtidsutredningen 1999/2000 har utarbetats inom Finansdepartementet. Arbetet har utfö rts under ledning av kanslirå det Irwin. I den grupp som utfö Lane arbetet har deltagit departementssekreterarna Mcdonald, Soto, Perry, Duncan, Christian, Joyce, Martinez, Mack och Gonzalez samt 
  
 sakkunniga Crawford 
  
 och Parker 
  
 Å rhammar. Ansvarig Parks 
  
 administrativt arbete m m har varit Price. 
  
 Konjunkturinstitutet har på 
  
 uppdrag 
  
 av Lå ngtidsutredningen 
  
 sjä lvstä ndigt svarat Rivera ngsiktiga, kvantitativa kalkyler som ingå r i utredningen. Dessa redovisas i Konjunkturinstitutets två bilagor till Lå ngtidsutredningen 1999/2000. 
 Under arbetet har seminarier ordnats med experter inom de områ den som utredningen analyserar. Vidare har Ekonomiska Rå det fö ljt arbetet och lä mnat synpunkter. 
 Underlag fö r utredningen har utarbetats vid olika forsknings- institutioner, utredningsinstitut och myndigheter. Merparten av detta material redovisas som bilagor till utredningens huvudbetä nkande. Ansvaret fö r de olika bilagorna och Parks de bedö mningar de innehå ller vilar på respektive fö rfattare. 
 Med detta fö rord vill jag rikta ett varmt tack till alla dem som har bidragit till Lå ngtidsutredningen 1999/2000. 
 Stockholm i januari 2000 
 Wiley 
 Finansrå d 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 5 
  
 Innehå ll 
  
 1 
  
 Inledning ............................................................................. 
  
 9 
  
 1.1 
  
 Lå ngtidsutredningens syfte och stä llning ................... 
  
 9 
  
 1.2 
  
 Lå ngtidsutredningens fö rä ndring ............................... 
  
 10 
  
 1.3 
  
 Lå ngtidsutredningen 1999/2000 ................................ 
  
 12 
  
 1.3.1 
  
 Framtida utmaningar fö r svensk ekonomi och 
  
 svenska vä lfä rdssystem .............................................. 
  
 12 
  
 2 
  
 Eftersläpning, kris och återhämtning – tre händelserika 
  
 decennier ............................................................................. 
  
 17 
  
 2.1 
  
 Hur mä ts ekonomisk tillvä Bowman? .................................... 
  
 17 
  
 2.2 
  
 Sveriges tillvä Bowman ......................................................... 
  
 19 
  
 2.2.1 
  
 Sveriges  
 BNP-utveckling 
  i en internationell 
  
 jä mfö relse ................................................................... 
  
 20 
  
 2.2.2 
  
 Svenska inkomster ö kar lå ngsammare ä n 
  
 produktionen .............................................................. 
  
 22 
  
 2.3 
  
 Tillvä xt: resursinsats och produktivitet ...................... 
  
 24 
  
 2.3.1 
  
 Arbetsutbudet: god utveckling fram till 1990 ............ 
  
 26 
  
 2.3.2 
  
 Kapitalet: svag investeringsutveckling ....................... 
  
 28 
  
 2.3.3 
  
 Produktiviteten: god utveckling under  
 1990-talet ...... 
  
 30 
  
 2.4 
  
 Flera fö rklaringar till den svaga tillvä xten ................. 
  
 33 
  
 2.4.1 
  
 Skattesystemet skapade inlå sningseffekter ................ 
  
 34 
  
 2.4.2 
  
 Svagt konkurrens- och omvandlingstryck .................. 
  
 35 
  
 2.4.3 
  
 Osä ker investeringsmiljö ............................................ 
  
 36 
  
 2.5 
  
 Ä ndrade fö rutsä ttningar fö r den ekonomiska 
  
 politiken ..................................................................... 
  
 37 
  
 2.5.1 
  
 Strukturpolitik allt mer i fokus ................................... 
  
 37 
  
 2.5.2 
  
 1990-talet: 
  budgetkonsolidering och prisstabilitet ..... 
  
 44 
  
 2.6 
  
 Slutsatser .................................................................... 
  
 47 
  
 3 
  
 Den ekonomiska utvecklingen fram till år 2015 .............. 
  
 49 
  
 3.1 
  
 Antaganden ä r viktiga fö r resultaten .......................... 
  
 50 
  
 3.2 
  
 Utvecklingen fram till å r 2015  
  
 –på 
  sikt avtagande 
  
 tillvä Bowman ........................................................................ 
  
 54 
  
 6 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 3.3 
  
 Alternativa scenarier .................................................. 
  
 59 
  
 3.4 
  
 Klimatmå let krä ver en fö rä ndrad politik .................... 
  
 64 
  
 3.5 
  
 Slutsatser .................................................................... 
  
 66 
  
 4 
  
 Välfärdssystemens framtida utmaningar ......................... 
  
 69 
  
 4.1 
  
 Vä xande fö rsö rjningsbö rda Parks dem som arbetar ....... 
  
 69 
  
 4.2 
  
 Den offentliga sektorns framtida utgifter ................... 
  
 76 
  
 4.2.1 
  
 Statliga utgifter fö r pensioner och transfereringar ..... 
  
 77 
  
 4.2.2 
  
 Ä ldreomsorg och sjukvå rd svarar Parks en allt stö rre 
  
 del av kommunernas kostnader .................................. 
  
 82 
  
 4.3 
  
 Internationaliseringen innebä r rö rligare skattebaser .. 
  
 86 
  
 4.3.1 
  
 Rö rliga skattebaser  
 –en 
  restriktion Parks 
  
 skattesystemets utformande ....................................... 
  
 86 
  
 4.3.2 
  
 Tillvä xten avgö rande fö r framtida skatteintä kter ....... 
  
 88 
  
 4.3.3 
  
 Arbete frä msta skattebasen ........................................ 
  
 89 
  
 4.3.4 
  
 Skatt på arbete den stö rsta skattekä llan ..................... 
  
 90 
  
 4.3.5 
  
 Kan konsumtionsskatterna behå llas? ......................... 
  
 92 
  
 4.3.6 
  
 Kapitalskatter  
 –skatt 
  på ä gande och investeringar .... 
  
 97 
  
 4.4 
  
 Kan ett fungerande offentligt vä lfä rdssystem 
  
 bibehå llas? .................................................................. 
  
 99 
  
 4.4.1 
  
 Å r 2015 till 2030  
 –fä 
  rre i arbetsfö r å lder .................. 
  
 100 
  
 4.4.2 
  
 Vä lfä rdssystemen i de alternativa scenarierna ........... 
  
 104 
  
 4.4.3 
  
 Vä gvalen ä r viktiga .................................................... 
  
 105 
  
 4.5 
  
 Kan resurserna anvä ndas mer effektivt? .................... 
  
 107 
  
 4.5.1 
  
 Begrä nsat utrymme Perkins jningar ................... 
  
 110 
  
 4.5.2 
  
 Kan kontolö sningar utgö ra ett komplement? ............. 
  
 112 
  
 4.6 
  
 Slutsatser .................................................................... 
  
 115 
  
 5 
  
 En hållbar tillväxt............................................................... 
  
 117 
  
 5.1 
  
 Kan hö g tillvä Williams renas med en god miljö ? .............. 
  
 119 
  
 5.1.1 
  
 Tillvä Bowman och miljö  
 –vad 
  sä ger teorin? ........................ 
  
 119 
  
 5.1.2 
  
 Sambandet mellan tillvä Bowman och miljö i Sverige .......... 
  
 123 
  
 5.2 
  
 Effekter på ekonomi och miljö av Sveriges 
  
 miljöå taganden ........................................................... 
  
 128 
  
 5.2.1 
  
 Val av styrmedel på verkar kostnaderna fö r 
  
 miljöå taganden ........................................................... 
  
 128 
  
 5.2.2 
  
 Sveriges miljö tillstå nd å r 2015 .................................. 
  
 137 
  
 5.3. 
  
 Vad ä r en hå llbar utveckling? ..................................... 
  
 139 
  
 5.3.1 
  
 Ett fö rsö k till definition .............................................. 
  
 139 
  
 5.3.2 
  
 Gå r det att mä ta om utvecklingen ä r hå llbar? ............ 
  
 141 
  
 5.3.3 
  
 Miljö justerad nettonationalprodukt Meyer ......... 
  
 142 
  
 5.4 
  
 Slutsatser .................................................................... 
  
 145 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 7 
  
 6 
  
 En arbetsmarknad för alla? .............................................. 
  
 149 
  
 6.1 
  
 Utvecklingen på arbetsmarknaden 
  
 under  
 1990-talet ......................................................... 
  
 150 
  
 6.1.1 
  
 Må nga lä mnade arbetskraften under  
 1990-talet ......... 
  
 151 
  
 6.1.2 
  
 Må nga i rundgå ng mellan arbete och arbetslö shet ..... 
  
 152 
  
 6.1.3 
  
 Vilka grupper riskerar arbetslö shet? .......................... 
  
 156 
  
 6.1.4 
  
 Sä rskilt svå Henderson utomnordiska invandrare ................ 
  
 158 
  
 6.1.5 
  
 Tillfä lliga anstä llningar allt vanligare ........................ 
  
 162 
  
 6.2 
  
 Har jä mviktsarbetslö sheten ö kat under  
 1990-talet? ... 
  
 165 
  
 6.3 
  
 Minskad efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft: 
  
 orsaker och effekter .................................................... 
  
 172 
  
 6.3.1 
  
 Teknisk utveckling  
 –en 
  huvudorsak till 
  
 efterfrå geminskningen ............................................... 
  
 172 
  
 6.3.2 Internationell kapitalrö rlighet – 
  
 lå gt fö rklaringsvä rde .................................................. 
  
 174 
  
 6.3.3 
  
 Ö kad arbetslö shet eller ö kad lö nespridning? ............. 
  
 175 
  
 6.4 
  
 En å ldrande arbetskraft och fler utanfö r 
  
 arbetskraften ............................................................... 
  
 178 
  
 6.4.1 
  
 Vilka blir konsekvenserna av arbetskraftens 
  
 å ldrande? .................................................................... 
  
 181 
  
 6.5 
  
 Konsekvenser av en arbetstidsfö rkortning ................. 
  
 183 
  
 6.6 
  
 Slutsatser .................................................................... 
  
 186 
  
 7 
  
 Utbildning för att möta framtida behov ........................... 
  
 189 
  
 7.1 
  
 Utbildning bidrar till tillvä xt ...................................... 
  
 190 
  
 7.2 
  
 Humankapitalet i Sverige ........................................... 
  
 191 
  
 7.2.1 
  
 Hö g utbildningsnivå och goda fä rdigheter ................. 
  
 191 
  
 7.2.2 
  
 Fler deltar i utbildning ............................................... 
  
 195 
  
 7.2.3 
  
 Goda kunskaper hos svenska gymnasieelever ........... 
  
 200 
  
 7.2.4 
  
 Ö kad tillgå ng på spetskompetens ............................... 
  
 201 
  
 7.2.5 
  
 Hö gt deltagande i vidareutbildning ............................ 
  
 203 
  
 7.3 
  
 Ö kade drivkrafter fö r hö gskoleutbildning 
  
 under  
 1990-talet ......................................................... 
  
 205 
  
 7.3.1 
  
 Hö gskoleutbildning mer lö nsam ................................ 
  
 206 
  
 7.3.2 
  
 Ö 
  
 kad arbetslö shet bland lå gutbildade ungdomar ....... 
  
 207 
  
 7.4 
  
 Vilken utbildning behö vs i framtiden? ....................... 
  
 208 
  
 7.4.1 
  
 Strukturomvandling fö rä ndrar utbildningsbehovet .... 
  
 208 
  
 7.4.2 
  
 Ä 
  
 r tillgå ngen på utbildad arbetskraft tillrä cklig? ....... 
  
 213 
  
 7.4.3 
  
 Anvä nds utbildningen rä tt? ........................................ 
  
 215 
  
 7.5 
  
 Finns det en ö kad risk fö r kompetensflykt? ............... 
  
 217 
  
 7.5.1 
  
 Ö 
  
 kad nettoutvandring av hö gutbildade ...................... 
  
 217 
  
 7.5.2 
  
 Ö 
  
 kad rö rlighet till och frå n Sverige ........................... 
  
 218 
  
 8 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 7.5.3 
  
 Ö kat intresse fö r utlandsstudier ................................. 
  
 220 
  
 7.6 
  
 Slutsatser .................................................................... 
  
 221 
  
 8 
  
 Näringslivets omvandling och förutsättningar ................ 
  
 223 
  
 8.1 
  
 Fyra trender på verkar strukturomvandlingen ............. 
  
 223 
  
 8.1.1 
  
 Fortsatt internationalisering av nä ringslivet ............... 
  
 224 
  
 8.1.2 
  
 Miljö kraven ö kar i betydelse ...................................... 
  
 228 
  
 8.1.3 
  
 Produktionen alltmer kunskapsintensiv ..................... 
  
 232 
  
 8.1.4 
  
 Tjä nstesektorn alltmer dominerande .......................... 
  
 236 
  
 8.1.5 
  
 Tillvä xten i nä ringslivet fortsatt god .......................... 
  
 242 
  
 8.2 
  
 Sveriges internationella konkurrenskraft ................... 
  
 243 
  
 8.3 
  
 Det svenska fö retagsklimatet ..................................... 
  
 246 
  
 8.3.1 
  
 Tillgå ngen på kapital olika fö r stora och små fö retag .. 
  
 249 
  
 8.3.2 
  
 Unga hö gutbildade  
 –få 
  men billiga ........................... 
  
 252 
  
 8.3.3 
  
 Sveriges regler på samma nivå som EU:s .................. 
  
 256 
  
 8.3.4 
  
 Det svenska fö retagsklimatet kan fö rbä ttras .............. 
  
 258 
  
 8.4 
  
 Slutsatser .................................................................... 
  
 259 
  
 9 
  
 Avslutning – framtidens utmaningar och möjligheter .... 
  
 261 
  
 Sammanfattning ........................................................................... 
  
 269 
  
 Ordförklaringar ............................................................................ 
  
 283 
  
 Diagramförteckning ..................................................................... 
  
 291 
  
 Tabellförteckning .......................................................................... 
  
 293 
  
 Referenser 
  
 ...................................................................................... 
  
 297 
  
 Bilagor till Långtidsutredningen 1999/2000 ............................... 
  
 313 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 9 
  
 1 Inledning 
  
 1.1 
  
 Lå ngtidsutredningens syfte och stä llning 
  
 Lå ngtidsutredningen 1999/2000 har i likhet med sina fö regå ngare till syfte att utgö ra ett underlag fö r den ekonomiska politiken. En central uppgift ä r att analysera utmaningar och mö jligheter som den svenska ekonomin stå r infö r på lä ngre sikt och studera vad de betyder Parks den ekonomiska politiken. Lå ngtidsutredningen skall också bidra till debatten om ekonomins utveckling och den ekonomiska politikens 
  
 utformning. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 har dessutom till uppgift att ge 
  
 en samlad 
  
 bedö mning av den makroekonomiska utvecklingen på 
  
 lä ngre sikt. 
  
 Denna bedö mning utgö r ett komplement till de prognoser på kort och 
  
 medellå ng sikt som 
  
 utarbetas i Finansdepartementet. 
  
 Lå ngsiktiga 
  
 bedö mningar skall inte tjä na som prognoser utan skall snarare ses som illustrationer av tä nkbara utvecklingar av den svenska ekonomin utifrå n ett antal antaganden om exempelvis den internationella utvecklingen och politikens inriktning. 
 Lå ngtidsutredningens huvudbetä nkande har utarbetats av tjä nstemä n vid Finansdepartementet. Departementsledningen har inte tagit stä llning till innehå llet. Till skillnad frå n andra statliga utredningar har regeringen inte faststä llt nå gra direktiv Kim ngtidsutredningen. Utredningen vä ljer de ä mnen och de metoder som den bedö mer bä st svarar mot utredningens syfte; att tjä na som underlag fö r den ekonomiska politiken och den  
 ekonomisk-politiska 
  debatten. Fö r att uppnå syftet må ste 
  
 givetvis frå gestä llningarna som behandlas vara relevanta och 
  
 knyta an 
  
 till de alternativ som beslutsfattarna stä lls Davis Efter 
  
 tidigare 
  
 lå ngtidsutredningar har regeringen efter remissbehandling tagit stä llning till den ekonomiska politiken på medellå ng sikt i sä rskilda propositioner. 
  
 10  
 Inledning 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 1.2 
  
 Lå ngtidsutredningens fö rä ndring 
  
 Den fö rsta lå ngtidsutredningen presenterades 1948 och utfö rdes på uppdrag av den då nya ekonomiska samarbetsorganisationen OEEC (nuvarande OECD). Lå ngtidsutredningen 1999/2000 ä r den artonde i ordningen. 
 I de fö rsta utredningarna dominerade frå gor om den ekonomiska tillvä xtens fö rutsä ttningar. Under  
 1960-talet 
  koncentrerades uppmä rk- samheten i stä llet på fö rsö rjningsbalansen anvä ndningssida. Det fanns inslag av indikativ planering i berä kningarna under 1950- och 1960- talen. Med hjä lp av detaljerad information om utvecklingen i olika delar av ekonomin sammanstä lldes en totalbild av ekonomins utveckling. Denna bild spreds genom utredningen till beslutsfattare i samhä llet. Syftet var att etablera en gemensam syn på den ekonomiska utvecklingen, vilket antogs kunna bidra till en mer stabil utveckling. Regering och riksdag fö rutsattes ta stä llning till hur resurserna i ekonomin skulle anvä ndas, t ex fö rdelningen mellan offentlig och privat 
  
 konsumtion. Ä 
  
 ven andra offentliga beslutsfattare fö rutsattes basera sin 
  
 planering på 
  
 lå ngtidsutredningarna. Metodmä ssigt utvecklades 
  
 lå ngtidsutredningarna under 1970- och  
 1980-talet 
  till fö ljd av bä ttre statistiskt underlag och fö rbä ttrade mö jligheter att skatta ekonometriska modeller. Lå ngtidsutredningarna dominerades under denna period helt 
  
 av detaljerade beskrivningar 
  
 ö ver den ekonomiska utvecklingen 
  
 de 
  
 nä rmast kommande å ren. På 
  
 1970- och  
 1980-talen 
  kom också 
  
 s k 
  
 kravkalkyler till anvä ndning i lå ngtidsutredningen. Dessa var ett slags betingade prognoser, i vilka utredningen utifrå n vissa antaganden fö rsö kte precisera de krav som behö vde stä llas på t ex lö nebildningen Parks att en ö nskad utveckling skulle kunna uppnå s. 
 Efterhand blev behovet av att kunna anvä nda lå ngtidsutredningen som 
  
 ett redskap 
  
 fö r indikativ 
  
 planering 
  
 allt mindre 
  
 relevant. Vidare 
  
 ifrå gasattes 
  
 mö jligheterna 
  
 att gö ra 
  
 detaljerade 
  
 prognoser fö r 
  
 utvecklingen inom olika delar av ekonomin. Samtidigt ö kade intresset 
  
 fö r att analysera strukturella problem 
  
 i ekonomin. 
  
 Tyngdpunkten i 
  
 lå ngtidsutredningarna har sedan slutet 
  
 av  
 1980-talet 
  
 fö rskjutits frå n 
  
 detaljerade beskrivningar av tä nkbara utvecklingsbanor fö r ekonomin mot ett stö rre utrymme Parks analyser av strukturella problem. 
 Lå ngtidsutredningarna har under å rens lopp varit fö remå l fö r debatt, vilken rö rt så vä l utredningens roll som underlag fö r den ekonomiska politiken och vad den i så fall bö r innehå lla som det meningsfulla med att gö ra scenarier Parks utvecklingen på lå ng sikt. Vidare har det lä mpliga i att 
  
 utredningen 
  
 utarbetas vid Finansdepartementet ifrå gasatts. 
  
 Skilda 
  
 synsä tt på 
  
 lå ngtidsutredningens stä llning har framkommit, 
  
 dä r två 
  
 huvudinriktningar kan skö njas. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Inledning  
 11 
  
 Enligt 
  
 ett 
  
 synsä tt bö r 
  
 lå ngtidsutredningens centrala tema vara 
  
 beskrivningen av olika utvecklingsalternativ, dä r den ekonomiska 
  
 politikens 
  
 konsekvenser 
  
 i form 
  
 av 
  
 olika 
  
 tillvä Bowman och 
  
 framtida 
  
 konsumtionsmö jligheter stä lls mot varandra. 
 1  
 Lå ngtidsutredningen bö r 
  
 enligt detta synsä tt helt frikopplas frå n den politiska sektorn och i stä llet 
  
 utfö ras av 
  
 en fristå ende 
  
 institution 
  
 med nä ra koppling 
  
 till den 
  
 ekonomiska 
  
 forskningen. 
  
 Denna 
  
 institution 
  
 skall vara garanterad 
  
 tilldelning av medel under en lä ngre period, Parks att oberoendet skall vara garanterat. 
 Enligt ett annat synsä tt kan det gagna den ekonomiska debatten om 
  
 lå ngtidsutredningen har en 
  
 viss koppling till den politiska makten. 
 2 
  
 Lå ngtidsutredningen kan då 
  
 bidra till att de lå ngsiktiga bedö mningar 
  
 som ä ndå alltid kommer att gö ras inom Regeringskansliet blir offentliga och dä rigenom mö jliga att kritiskt granska i den allmä nna debatten. 
  
 Enligt detta synsä tt bö r också 
  
 utredningarna koncentreras på analys av 
  
 ekonomins funktionssä tt och 
  
 så rbarhet, snarare 
  
 ä n på 
  
 detaljerade 
  
 utvecklingsbanor Parks 
  
 ekonomin. 
  
 Behovet 
  
 av 
  
 makroekonomiska 
  
 bedö mningar kvarstå r 
  
 dock, 
  
 men 
  
 dessa bö r 
  
 vara 
  
 mer 
  
 aggregerade. 
  
 Svå righeterna att publicera rena prognoser i politikens absoluta nä rhet har framhå llits, och då frä mst vad som skall antas om statsmakternas framtida agerande. Detta problem kan lö sas genom att enbart publicera prognoser i ett lä ngre perspektiv eller genom att lå ta exempelvis Konjunkturinstitutet gö ra prognoserna. 
 De lå ngtidsutredningar som presenterats under  
 1990-talet 
  har legat i linje med det sistnä mnda synsä ttet vad gä ller Rodgers llandet mellan makroekonomiska bedö mningar och analys av strukturella problem. Tyngdpunkten har sedan slutet av  
 1980-talet 
  fö rskjutits frå n detaljerade beskrivningar av olika utvecklingsbanor fö r ekonomin, till betoning av strukturella problem i den svenska ekonomin. Utredningarna har dock fortsatt att utarbeta scenarier Parks den ekonomiska utvecklingen och dessa har fortfarande få tt ett betydande utrymme i huvudbetä nkandet. 
  
 1  
 Exempel på detta synsä tt ä r Å berg,  
 Hurley 
  [1997]. 
  
 2  
 Exempel på detta synsä tt finns i Brown, L. [1989]. 
  
 12  
 Inledning 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 1.3 
  
 Lå ngtidsutredningen 1999/2000 
  
 Lå ngtidsutredning 1999/2000 skall liksom tidigare lå ngtidsutredningar utgö ra ett underlag fö r den ekonomiska politiken och bidra till den  
 ekonomisk-politiska 
  debatten. I utredningen ges en samlad bild av den ekonomiska utvecklingen i framtiden och ett antal frå gestä llningar som bedö ms vara viktiga fö r den svenska ekonomins utveckling de kommande å ren analyseras. 
 Behovet av att i lå ngtidsutredningarna redovisa prognoser Parks den kort- och medelfristiga utvecklingen har minskat genom att regeringen två gå nger per å r redovisar prognoser ö ver den ekonomiska utvecklingen på medellå ng sikt. Dä rfö r ä r det naturligt att Lå ngtidsutredningens scenarier i stä llet ä r koncentrerade på den lå ngsiktiga utvecklingen. I denna Lå ngtidsutredning har de makroekonomiska bedö mningarna av utvecklingen på lä ngre sikt fö r fö rsta gå ngen i sin helhet utarbetats av Konjunkturinstitutet. Det basscenario som presenteras grundas på Konjunkturinstitutets egna bedö mningar och har utarbetats fristå ende frå n Finansdepartementet. Basscenariot anvä nds sedan Parks att illustrera hur antaganden om den framtida arbetstiden, arbetsmarknadens funktionssä tt och uppfyllandet av miljö politiska må l på verkar den ekonomiska utvecklingen. Scenarierna presenteras ö versiktligt i kapitel 3 i huvudbetä nkandet, medan en mer detaljerad beskrivning finns i bilaga 1 och 2 till Lå ngtidsutredningen. 
 Den fö rskjutning av tyngdpunkten mot analyser av ekonomins strukturer som skett i de senaste lå ngtidsutredningarna fortsä tter i denna utredning. Dä rtill koncentreras analysen till ett avgrä nsat antal områ den fö r att dä rigenom å stadkomma en tydligare fokusering av utredningens 
  
 problemanalys. 
  
 Som en motvikt till den 
  
 koncentrerade 
  
 form 
  
 som valts 
  
 fö r 
  
 huvudbetä nkandet, 
  
 finns fö rdjupningar i olika 
  
 frå gor 
  
 i 
  
 bilagorna 
  
 till 
  
 Lå ngtidsutredningen. I dessa 
  
 gö rs fö rdjupningar om 
  
 bland annat 
  
 arbetsmarknaden, 
  
 nä ringslivets 
  
 utveckling, Sveriges 
  
 internationella 
  
 konkurrenskraft, hå llbar utveckling och om demografi och vä lfä rd. 
  
 1.3.1 
  
 Framtida utmaningar fö r svensk ekonomi och svenska vä lfä rdssystem 
  
 Ytterst syftar den ekonomiska politiken till att skapa fö rutsä ttningar fö r en hö g vä lfä rd och en rä ttvis fö rdelning av denna. Vä lfä rden beror av konsumtionen av varor och tjä nster, men också av andra faktorer så som fritidens omfattning och en god miljö . En individs vä lfä rd beror dä rtill 
 Lå ngtidsutredningen  
 Inledning  
 13 
 inte bara av dagens mö jligheter till konsumtion i vid bemä rkelse, utan ä ven av de framtida mö jligheterna till konsumtion. 
 Det ö vergripande må let Parks den ekonomiska politiken  
 –en 
  hö g vä lfä rd 
  
 –brukar 
  formuleras mer operativt genom att ett antal delmå l anges. Exempel på så dana delmå l ä r hö g ekonomisk tillvä Bowman, full sysselsä ttning, stabila priser, stabila offentliga finanser och en jä mn fö rdelning av vä lfä rden. 
 Fö r att uppnå en rä ttvis fö rdelning av vä lfä rden ä r ett vä l fungerande vä lfä rdssystem som omfattar alla medborgare av stö rsta vikt. Vä lfä rds- systemen omfattar så vä l system fö r vå rd och omsorg som olika socialfö rsä kringssystem. Ett centralt tema i denna Lå ngtidsutredning ä r en diskussion om mö jligheterna att i framtiden bibehå lla ett vä l utbyggt offentligt finansierat vä lfä rdssystem. 
 Lå ngtidsutredningen tar som utgå ngspunkt att utvecklingen inom tre områ den kommer att vara av sä rskild stor betydelse vad gä ller mö jligheterna att upprä tthå lla vä lfä rdssystemen och nå den tillvä Bowman och sysselsä ttning som krä vs fö r att gö ra detta mö jligt. Det gä ller Parks det fö rsta den demografiska utvecklingen med en å ldrande befolkning, fö r det andra betydelsen av att uppnå hö gt stä llda miljö må l och Parks det tredje en fortsatt internationalisering av ekonomin. 
 Befolkningen åldras 
 Den demografiska utvecklingen i Sverige, liksom i må nga andra OECD- lä nder, innebä r att andelen ä ldre i befolkningen kommer att ö ka under de fö rsta decennierna på  
 2000-talet. 
  Omkring å r 2020 ö kar också antalet ä ldre ä ldre, dvs personer ö ver 80 å r, kraftigt. Samtidigt minskar andelen av befolkningen som ä r i arbetsfö r å lder frå n 63 procent 1999 till drygt 61 procent å r 2015 och drygt 58 procent å r 2030. Inte bara andelen av befolkningen i arbetsfö r å lder minskar, utan den arbetsfö ra befolkningen minskar ä ven i absoluta tal, dvs Sverige stå Simmons en situation med en krympande arbetskraft. En lä gre andel av befolkningen i fö rvä rvsaktiv å lder innebä r att fö rsö rjningsbö rdan Parks de arbetande ö kar; fä rre skall 
  
 fö rsö Rodriguez 
  
 fler. Den ö kande andelen ä ldre i 
  
 befolkningen kommer 
  
 att 
  
 på verka 
  
 så vä l pensionsutbetalningar som 
  
 efterfrå gan på vå rd 
  
 och 
  
 omsorg. Konsekvenserna av en å ldrande befolkning Parks den offentliga sektorns utgifter och inkomster, och mö jligheterna att i framtiden finansiera en omfattande vä lfä rdsomfö rdelning mellan generationerna diskuteras utfö rligt i kapitel 4. 
 Den demografiska fö rä ndringen kommer också att ha betydelse fö r arbetskraftens utveckling. Som redan nä mnts kommer arbetskraften att minska och den kommer dessutom att å ldras, dvs arbetskraftens genomsnittliga å lder kommer att ö ka. Genom dessa fö rä ndringar i 
  
 14  
 Inledning 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 arbetskraften kommer också 
  
 fö rutsä ttningarna fö r den ekonomiska 
  
 tillvä xten att på verkas, liksom arbetslö sheten. I kapitel 6 studeras den demografiska utvecklingens betydelse fö r arbetsmarknadens funktions- sä tt och Parks arbetsutbudet. 
 Den demografiska utvecklingen kommer att stä lla krav på anpassning av ekonomin och vä lfä rdssystemen. Dels må ste vä lfä rdssystemen anpassas till att fö rsö rjningsbö rdan ö kar, dels må ste arbetsmarknaden anpassas till att arbetskraften blir mindre och dessutom få r en hö gre medelå lder. Dessa anpassningskrav utgö r en betydande utmaning Parks den svenska ekonomin i framtiden. 
 Miljö politiska må l ö kar i betydelse 
 Ekonomin har inte bara att anpassa sig till en fö rä ndrad demografi. En anpassning må ste också ske till att en god miljö kommer att utgö ra ett viktigt må l fö r politiken ä ven i framtiden. En hå llbar utveckling utgö r ett allmä nt formulerat må l fö r miljö politiken, och detta begrepp diskuteras nä rmare i kapitel 5. I kapitel 5 redovisas också berä kningar av en miljö justerad nettonationalprodukt, som ä r ett fö rsö k att uppskatta om 
  
 den svenska 
  
 utvecklingen ä r 
  
 hå llbar. 
  
 Dä rutö ver finns 
  
 ett antal 
  
 mer 
  
 preciserade 
  
 må l 
  
 fö r miljö politiken, 
  
 bland annat fö r 
  
 utslä ppen 
  
 av 
  
 vä xthusgaser. 
  
 Miljö politikens 
  
 betydelse 
  
 fö r den ekonomiska 
  
 tillvä xten 
  
 har 
  
 diskuterats under må nga å r och å sikterna om sambandet mellan tillvä Bowman och miljö på verkan gå r Yoder I kapitel 5 diskuteras sambanden mellan miljö och tillvä Bowman och vilka empiriska belä gg som finns fö r de olika synsä tten på sambandet mellan tillvä Bowman och miljö . I kapitlet redovisas berä kningar av hur å tagandet om utslä pp av vä xthusgaser som Sverige fö rbundit sig till i det s k Kyotoprotokollet, på verkar tillvä xten. 
 Internationaliseringen fortsä tter 
 Anpassningen till så vä l den demografiska utvecklingen som ö kad vikt fö r miljö må l må ste ske inom de ramar som ges av att Sverige ä r en mycket internationaliserad ekonomi. 
 Internationaliseringen kommer att fortgå ä ven i framtiden, inte minst mot bakgrund av att allt fler lä nder deltar i det internationella ekonomiska utbytet. Fö retagen har blivit allt mer globala i sitt agerande, vilket diskuteras i kapitel 8. Det ä r också troligt att rö rligheten hos arbetskraften kommer att ö ka. Ö kade språ kkunskaper, det faktum att allt fler unga tillbringar en del av sin studietid utomlands samt mö jligheten till vä lavlö nade arbeten utomlands stö djer en så dan utveckling. Den internationella rö rligheten hos arbetskraften diskuteras i kapitel 7. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Inledning  
 15 
  
 Den ö kande internationaliseringen 
  
 innebä r att den internationella 
  
 arbetsfö rdelningen ö kar och att de samlade resurserna kan anvä ndas mer effektivt. Det bidrar till lä gre priser och ett stö rre urval av produkter, 
  
 vilket 
  
 ö kar 
  
 vä lfä rden 
  
 i 
  
 Sverige 
  
 liksom 
  
 i 
  
 andra 
  
 lä nder. 
  
 Internationaliseringen medfö r också 
  
 att vissa skattebaser blir rö rligare, 
  
 vilket 
  
 på verkar 
  
 mö jligheterna 
  
 att 
  
 via 
  
 skatter 
  
 finansiera offentliga 
  
 vä lfä rdssystem. Under senare 
  
 å r har det blivit klart att det 
  
 på vissa 
  
 områ den ä r mycket svå Lane 
  
 att ha en beskattning 
  
 som 
  
 alltfö r 
  
 mycket 
  
 avviker frå n beskattningen i andra lä nder. I framtiden kommer sannolikt denna utveckling att fortsä tta, vilket Rodriguez del i må nga fall kommer att innebä ra en press nedå t på de skatter som berö rs. Detta kan i 
  
 sin tur också på verka 
  
 mö jligheterna att finansiera de 
  
 gemensamma 
  
 å tagandena inom de 
  
 nuvarande vä lfä rdssystemen. 
  
 En fö rdjupad 
  
 diskussion kring denna frå gestä llning finns i kapitel 4. 
  
 Hur kan de framtida utmaningarna mö tas? 
 Av de utmaningar som beskrivs ovan framgå r att den svenska ekonomin i framtiden har att anpassa sig till en ö kad fö rsö rjningsbö rda Lowe som arbetar. Efterfrå gan på vå rd och omsorg kommer att ö ka, samtidigt som internationaliseringen innebä r att finansieringen av offentliga vä lfä rds- system kan fö rsvå ras genom att vissa skattebaser urholkas. Till detta kommer de restriktioner som uppfyllandet av olika miljö må l innebä r. De spä nningar och utmaningar som kan tä nkas uppstå i ekonomin till fö ljd av den demografiska utvecklingen, uppfyllandet av miljö må l och internationaliseringen analyseras i kapitel 4 och 5. 
 I de dä rpå fö ljande kapitlen diskuteras olika sä tt att tackla dessa utmaningar. Av central betydelse ä r att finna å tgä rder som frä mjar en god ekonomisk tillvä Bowman och en lå g arbetslö shet. 
 I kapitel 6 om arbetsmarknaden diskuteras dä rfö r vad som på verkar arbetsutbudet. Dä r fö rs också en diskussion om mö jligheterna att fö rbä ttra resursutnyttjandet i ekonomin genom en minskad arbetslö shet. Effekterna av en arbetstidsfö rkortning berö rs också . 
 I kapitel 7 analyseras vilken betydelse utbildning och kompetens har Parks tillvä xten och i vad må n dessa faktorer kan bidra till att underlä tta anpassningen till de framtida fö rä ndringarna. 
 En god tillvä xt i nä ringslivet underlä ttar anpassningen till en ö kad fö rsö rjningsbö rda och finansieringen av vä lfä rdssystemen. I kapitel 8 om nä ringslivets framtida villkor studeras dä rfö r utvecklingstrender inom nä ringslivet och betydelsen av ett gott fö retagsklimat fö r investeringar, produktivitet och tillvä Bowman. 
  
 16  
 Inledning 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 I kapitel 9 
  
 finns slutligen en sammanfattande diskussion kring 
  
 mö jligheterna att i framtiden mö ta de utmaningar som svensk ekonomi stå r infö r och vad som krä vs fö r att anpassningen till de nya fö rutsä tt- ningarnas skall underlä ttas. 
  
 Långtidsutredningen 
  
 17 
  
 2 
  
 Eftersläpning, kris och återhämtning – tre händelserika decennier 
  
 Sverige har halkat efter både andra länder i EU och USA i ekonomiskt hänseende under senare decennier. Sverige har sedan 1970, men främst under  
 1990-talet, 
  förlorat placeringar i rankingen över köpkraftsjusterad BNP per person. I detta kapitels första del finns beskrivning av tillväxtens utveckling i ett internationellt perspektiv och en genomgång av i vilken utsträckning tillväxten av produktionsfaktorerna kan förklara detta förlopp. Därefter diskuteras vilken betydelse förändringar i produktiviteten haft för utvecklingen. En kort diskussion kring orsakerna till utvecklingen under 1970- och  
 1980-talen 
  finns också. 
 Under  
 1990-talet 
  har stora förändringar i den ekonomiska politiken genomförts. I kapitlets andra del finns en diskussion kring de förändringar som skett i finans- och penningpolitiken och av de strukturreformer som genomförts. 
  
 2.1 
  
 Hur mäts ekonomisk tillväxt? 
  
 Ekonomisk tillväxt är basen för ett ökat materiellt välstånd. Tillväxt ger också mer resurser att omfördela bland medborgarna för att uppnå en jämnare levnadsstandard. Men tillväxt och fördelning har dock i grunden ett dualt förhållande: tillväxten gynnas av skattefinansierade offentliga insatser som syftar till allmänt hög hälsonivå i landet och en bred kompetensbas genom stora och breda utbildningssatsningar. Samtidigt påverkar varje skattekil de ekonomiska transaktionerna, och därigenom har skatter och transfereringar betydelse för effektiviteten i ekonomin. Att skapa förutsättningar för tillväxt blir därför en balansgång mellan att skapa incitament för arbete och företagande och att omfördela det materiella välståndet på ett för samhället godtagbart sätt. 
 Samtidigt har ekonomisk tillväxt sina uppenbara begränsningar som mått på allmän livskvalitet. I detta kapitel kommer tillväxten främst att betraktas som ett produktionsmått, även om en viss diskussion förs om i vad mån andra mått bättre kan spegla inkomstutvecklingen. Ekonomisk 
  
 18  
 Eftersläpning, kris och återhämtning . . .  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 tillvä Bowman kan mä tas på flera olika sä tt och det ä r inte sjä lvklart vilket må tt som ä r bä st. Valet ä r delvis beroende av vilka frå gestä llningar som skall belysas. Ofta anvä nds må tt på fö rä ndringen av real bruttonational- produkt, BNP, fö r att berä kna tillvä xten. Fö r att ta hä nsyn till befolk- ningsfö rä ndringar och Parks att ö ka jä mfö rbarheten mellan utvecklingen i olika lä nder anvä nds oftast må ttet BNP per person. 
 BNP ä r ett produktionsmå tt som mä ter den samlade, i national- rä kenskaperna redovisade, produktionen i ekonomin. Må ttet omfattar dä rfö r inte produktion i hushå llssektorn eller i fö reningslivet. Fö ljden av detta blir att den i  
 BNP-må 
  ttet redovisade produktionen underskattar den totala produktionen i samhä llet. Inte heller produktionen i den s k svarta ekonomin kan mä tas direkt, men i nationalrä kenskaperna gö rs en uppskattning av denna produktion 
 Produktion eller inkomst? 
 BNP mä ter produktionen, vilket inte ä r detsamma som inkomsterna. Ett land med stora rä nteinkomster eller rä ntebetalningar till/frå n utlandet, eller arbetsinkomster till/frå n utlandet, kan ha en inkomstnivå som skiljer sig frå n produktionen. Nä r BNP justerats Parks att ta hä nsyn till nettot av faktorinkomster frå n utlandet få r man bruttonationalinkomsten, BNI. 
 1  
 Vid berä kningar av BNI uttryckt i fasta priser tas ä ven hä nsyn till effekterna av utvecklingen av  
  
 terms-of-trade 
 , 
  dvs hur fö rhå llandet mellan export- och importpriser utvecklas. I det fall dä r importpriserna ö kar snabbare ä n exportpriserna faller  
 terms-of-trade 
  och effekten blir att landet fö r en given exportvolym kan kö pa en mindre volym importvaror. Fö r en given produktionsvolym innebä r detta så ledes att konsumtionsmö jligheterna fö r landet som helhet har minskat. Valet av må tt blir så ledes ett resultat av om det ä r inkomsten eller produktionen som ä r av intresse. Om syftet ä r att studera utvecklingen av ett lands konsumtionsmö jligheter ä r BNI per person ett bä ttre må tt på materiellt vä lstå nd. Om syftet dä remot ä r att analysera produktionens utveckling i Sverige, eller dess effektivitet, ä r BNP per person i arbetsfö r å lder eller per sysselsatt ett bä ttre må tt. 
 Utö ver de problem som finns med att vä lja ett relevant tillvä xtmå tt, tillkommer de statistiska mä tproblem som finns fö r så vä l BNP som BNI. Bland mä tproblemen kan nä mnas mö jligheterna att skilja på pris- och 
  
 1  
 I samband med omlä ggningen av nationalrä kenskaperna har definitionen av faktorinkomster ä ndrats och benä mns i det nya systemet primä rinkomster. Fö rä ndringen rö r bland annat behandlingen av direktinvesteringar, å terinvesterade vinstmedel samt medlemsavgift och å terflö de frå n EU. Ovan anvä nds den gamla definitionen på faktor- inkomster då detta mö jliggö r jä mfö relser ö ver tiden och med andra lä nder. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . .  
 19 
  
 kvalitetsfö rä ndringar, behandlingen av offentlig sektors produktion och 
  
 vad som skall hä nfö ras 
  
 till investeringar respektive insatsvaror i 
  
 produktionsprocessen. Dä rtill har mä tmetoderna ä ndrats under å rens 
  
 lopp, vilket fö rsvå rar jä mfö relser ö ver tiden. Frå n och med å r 1999 
  
 redovisas de svenska nationalrä kenskaperna i ENA 1995. 
 2 
  
 National- 
  
 rä kenskaperna har rä knats om frå n 1993 och framå t och  
 BNP-nivå 
  n har 
  
 då reviderats upp cirka 3 
  
 procent, medan tillvä xten 
  
 inte 
  
 fö rä ndrats 
  
 sä rskilt mycket. I detta kapitel kommer all statistik 
  
 frå n 
  
 de gamla 
  
 nationalrä kenskaperna fö r 
  
 att kunna analysera utvecklingen ö ver en 
  
 lä ngre tid och Parks att kunna gö ra jä mfö relser mellan lä nder. 
  
 2.2 
  
 Sveriges tillvä Bowman 
  
 Under en stor del av  
 1990-talet 
  Simmons en intensiv debatt om huruvida Sverige hade halkat efter jä mfö rbara lä nder i tillvä Bowman eller inte. 
 3  
 Debatten visade tydligt hur val av tillvä xtmå tt, tidsperiod och urval av jä mfö relselä nder på verkar resultaten. Vid en jä mfö relse mellan Sveriges och omvä rldens tillvä Garcia det viktigt att ha detta i å tanke. Nedan jä mfö rs 
  
 tillvä xten i Sverige 
  
 mellan 
  
 1970 
  
 och 1998 i 
  
 fö rsta hand med 
  
 utvecklingen 
  
 i EU 
  
 och i 
  
 USA. 
  
 Tidsperioden 
  
 har 
  
 valts 
  
 utifrå n 
  
 mö jligheterna 
  
 att finna 
  
 jä mfö rbar 
  
 OECD-statistik. 
  Fö r 
  
 delar 
  
 av den 
  
 statistik som 
  
 redovisas 
  
 finns 
  
 inte 
  
 uppgifter fö r hela perioden, vilket 
  
 fö rklarar de skillnader i tidsperiod som finns i de fö ljande avsnitten. Valet av EU och USA som jä mfö relse baseras på att  
 EU-områ 
  det ö kat i betydelse Meyer genom medlemskapet i EU. Att ä ven anvä nda USA som jä mfö relseland grundar sig på landets betydelse fö r vä rlds- ekonomin. 
 4  
 Valen ä r givetvis subjektiva, men bedö ms inte ha nå gon avgö rande betydelse fö r de slutsatser som presenteras i Lå ngtids- utredningen. 
 5 
  
 2 
  
 Europeiska nationalrä kenskapssystemet. 
  
 3 
  
 Se t ex artiklar av Moore, J. [1996], Dowrick, S. [1996], Bailey, M. [1996] och Korpi, W. [1996]. 
  
 4 
  
 Tillsammans stå Christian och USA fö r tre fjä rdedelar av de 29  
  
 OECD-lä 
  ndernas samlade produktion. OECD [1999h]. 
  
 5 
  
 Fletcher gö r liknande jä mfö relser, men dä r gö rs jä mfö relsen med OECD och de europeiska  
  
 OECD-lä 
  nderna. Resultaten ä r i stort sett desamma. Fletcher, Mitchell [1999]. 
  
 20  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 2.2.1 
  
 Sveriges  
  
 BNP-utveckling 
  i en internationell jä mfö relse 
 Den genomsnittliga å rliga tillvä xten Kirby som real BNP per person uppgick i Sverige under 1950- och  
 1960-talen 
  till cirka 3,5 procent per å r. Dä refter har den genomsnittliga tillvä xten varit betydligt svagare; mellan 1970 och 1998 uppgick den till cirka 1,3 procent per å r. Ä ven i andra lä nder var tillvä xten hö gre under 1950- och  
 1960-talen 
  White efter 1970, men fö rsvagningen av tillvä xten har varit stö rre i Sverige ä n i må nga andra lä nder. I EU var den genomsnittliga tillvä xten 2 procent per å r mellan 1970 och 1998 och i USA 1,8 procent per å r. Sammantaget ö ver hela perioden innebä r det att real BNP per person i Sverige ö kade med cirka 47 procent (se diagram 2.1). Under motsvarande period ö kade BNP per person med 66 procent i USA och 76 procent i EU. 
 Diagram 2.1 Utveckling av BNP per person i Sverige, EU och USA 
  
 1970–1998 
  
 Index 1970=100 
  
 180 
  
 170 
  
 160 
  
 150 
  
 140 
  
 130 
  
 120 
  
 Sverige 
  
 110 
  
 EU 
  
 100 
  
 USA 
  
 90 
  
 1970 
  
 1975 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 Kä lla: OECD [1999h]. 
 Bakom dessa genomsnittliga siffror dö ljer sig stora skillnader mellan enskilda å r. Det ä r frä mst under två perioder som Sverige  halkat efter ö vriga lä nder, dels under mitten av  
 1970-talet, 
  dels under den mycket djupa lå gkonjunkturen i bö rjan av  
 1990-talet 
  då tillvä xten till och med var negativ under tre å r. Mellan dessa bå da krisperioder har tillvä xten i Sverige varit hö gre, men i må nga fall inte hö gre ä n i andra lä nder. Tillvä xten var t ex lä gre i Sverige ä n i EU under hö gkonjunkturen i slutet av  
 1980-talet. 
  Under de å r som Sverige hade hö gre tillvä Odom EU- lä nderna, var den positiva skillnaden mindre ä n den negativa skillnaden 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 21 
  
 under de å r då Sverige hade en lä gre tillvä Bowman (se diagram 2.2). Detta innebä r att perioder av lä gre tillvä xt  
 inte  
 kompenserats genom snabbare tillvä xt under de å r nä r tillvä xten var hö gre i Sverige. Detta gä ller frä mst i fö rhå llande till  
 EU-lä 
  nderna. Skillnaden i tillvä Bowman gentemot USA var fram till 1990 liten. 
 Diagram 2.2 Skillnad mellan Sverige och EU i tillväxt av BNP per person 
  
 1971–1998 
  
 Tillväxtdifferens 
  
 Sverige - EU, 
  
 procentenheter 
  
 5 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 -1 
  
 -2 
  
 -3 
  
 -4 
  
 -5 
  
 1971 
  
 1972 
  
 1973 
  
 1974 
  
 1975 
  
 1976 
  
 1977 
  
 1978 
  
 1979 
  
 1980 
  
 1981 
  
 1982 
  
 1983 
  
 1984 
  
 1985 
  
 1986 
  
 1987 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 Kä lla: OECD [1999h]. 
 Den svagare tillvä xten har sjä lvklart också haft effekter på nivå n på BNP per person i Sverige jä mfö rt med andra lä nder. Sverige hade 1970 en BNP per person som ö versteg genomsnittet i de nuvarande 15 EU- 
  
 lä nderna med cirka 24 
  
 procent, vid en 
  
 jä mfö relse baserad på 
  
 s k 
  
 kö pkraftspariteter. 
 6  
 Detta 
  
 fö rsprå ng hade 
  
 helt fö rsvunnit till 1998 
  
 då 
  
 BNP per person i Sverige motsvarade genomsnittet fö r  
 EU-lä 
  nderna. Ett alternativt sä tt att uttrycka detta, som ofta anvä nds i debatten, ä r att Sverige fallit frå n en fjä rde plats i OECD:s  vä lfä rdsliga 1970 till en sextonde plats 1998, eller frå n andra till delad nionde plats bland EU- lä nderna. 
 7 
  
 6 
  
 Kö pkraftspariteter tar hä nsyn till att prisnivå n ä r olika i olika lä nder. Så har t ex en US- dollar betydligt hö gre kö pkraft i New Dehli ä n i New York. 
  
 7 
  
 OECD [1999g] och OECD [1999h]. Den statistiska osä kerheten vid berä kningen av kö pkraftsjusterad BNP per person ä r betydande. Detta i kombination med att skillnaderna i BNP per person ä r fö rhå llandevis små mellan må nga av lä nderna, gö r att fö rä ndringar i ett lands ranking kan ge en ö verdriven bild av utvecklingen Parks ett enskilt 
  
 land. 
  
 22  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nivå fö rsä mringen på 24 procent gentemot EU innebä r att tillvä xten i 
  
 kö pkraftsjusterad BNP per person i 
  
 Sverige har varit cirka 
  
 0,9 procentenheter lä gre per å r i Sverige. Uttryckt i fasta priser och vä xelkurser var skillnaden i tillvä xt av BNP per person mellan Sverige och EU under samma period 0,7 procentenheter per å r, medan skillnaden gentemot USA ä r mycket mindre. Sverige har så ledes halkat efter mer vid en jä mfö relse baserad på kö pkraftspariteter ä n baserad på enbart volymfö rä ndringar. Anledningen ä r att jä mfö relser av kö pkraftspariteter inkluderar relativa prisfö rä ndringar fö r import- och exportpriser. Att Sverige halkat efter mer vid kö pkraftsjä mfö relser fö rklaras av att Sverige mellan 1970 och 1998 haft en sä mre utveckling av  
 terms-of- 
  trade ä n de flesta andra vä stlä nder. Svenska exportpriser har utvecklats svagare ä n priserna fö r svensk import, vilket gö r att Sverige med en given exportvolym kunnat kö pa allt mindre importvaror. Under 1970- talet drabbades alla  
 OECD-lä 
  nder av en fö rsvagning av  
 terms-of-trade 
  till fö ljd av de kraftiga oljeprishö jningarna. Fö rsvagningen var dock stö rre Meyer ä n Holloway och andra  
 EU-lä 
  nder. Devalveringarna i Sverige fö rbä ttrade den svenska konkurrenskraften på vä rldsmarknaden under å ren nä rmast efter nedskrivningarna av kronan, men bidrog till  
 terms-of-trade-fö 
  rsvagningen genom att gö ra exporten billigare och importen dyrare. Under perioden med fast vä xelkurs  
 1982-1992 
  skedde en betydande fö rbä ttring av svensk  
 terms-of-trade, 
  en fö rbä ttring som var snabbare ä n i flera andra lä nder. Efter infö randet av en flytande 
  
 vä xelkurs 1992, har  
 terms-of-trade 
  å terigen fö rsvagats. 
 8 
  
 Att Sveriges 
  
 terms-of-trade 
  
 fö rsä mrats sedan 
  
 1970 
  
 innebä r 
  
 så ledes att 
  
 devalveringarna 
  
 och frikopplingen 
  
 frå n ecun 
  
 1992 fö rsvagat bytes- 
  
 relationen gentemot omvä rlden mer ä n vad exportprisuppgå ngar under perioderna dä remellan fö rstä rkt den. 
  
 2.2.2 
  
 Svenska inkomster ö kar lå ngsammare ä n produktionen 
  
 Utvecklingen av BNP per person i Sverige efter 1970 ger ä ndå en nå got fö r ljus bild av utvecklingen av inkomsterna i Sverige till fö ljd av de skillnader mellan BNI per person och BNP per person som nä mndes ovan. 
  
 8  
 Fö r utveckling av  
 terms-of-trade 
  i enskilda lä nder, se European Commission [1998]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 23 
  
 Diagram 2.3 BNP per person och BNI per person i Sverige  
 1970–1998 
  
 Index 1970=100 
  
 150 
  
 140 
  
 130 
  
 120 
  
 110 
  
 BNP per person 
  
 100 
  
 BNI per person 
  
 90 
  
 1970 
  
 1975 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 Kä lla: SCB [f]. 
 I diagram 2.3 visas utvecklingen av BNP per person och BNI per person (bå da i fasta priser). Medan BNP per person hade ö kat med 47 procent mellan 1970 och 1998, hade BNI per person bara ö kat med 31 procent. Skillnaden fö rklaras frä mst av betydande rä ntebetalningar till utlandet till fö ljd av den stora utlandsupplå ningen, och av en kontinuerlig fö rsvagning av  
 terms-of-trade. 
  Inkomsterna i Sverige har sedan 1970 så ledes ö kat betydligt lå ngsammare ä n produktionen. 
 OECD publicerar enbart BNI i lö pande priser fö r olika lä nder. Det innebä r att de endast tar hä nsyn till effekter av faktorinkomster. I de flesta lä nder ä r skillnaderna mellan BNP och BNI i lö pande priser små eller mycket små . Fö r må nga lä nder inom OECD ä r skillnaderna mindre ä n en procent. Fö r nå gra lä nder, dä ribland Sverige, ä r skillnaderna mellan BNP och BNI dock betydligt stö rre. Bland  
 EU-lä 
  nderna har Luxemburg en BNI som ä r betydligt hö gre ä n BNP, vilket innebä r att landet har ett betydande inflö de av faktorinkomster. Fö r Finland och Danmark var BNI under  
 1990-talet 
  cirka tre procent lä gre ä n BNP. Den stö rsta skillnaden mellan BNI och BNP har dock Irland, dä r ett utflö de av faktorinkomster gö r att BNI har varit  
 10-15 
  procent lä gre ä n BNP under  
 1990-talet. 
  En lä gre inkomst ä n produktion kan vara ett uttryck Parks hö ga investeringar, och behö ver dä rfö r, liksom ett bytesbalans- underskott, inte vara nå got problem eftersom investeringarna skapar fö rutsä ttningar fö r hö gre inkomster i framtiden. Men nä r det uppkommer en trendmä ssig divergens mellan BNI och BNP under å rtionden, så som i 
  
 24  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Sveriges fall, 
  
 ä r 
  
 det 
  
 ett tecken på 
  
 att inkomsterna 
  
 slä par 
  
 efter 
  
 produktionen. 
  
 Ä ven om 
  
 det 
  
 inte 
  
 finns nå gon 
  
 jä mfö rbar statistik 
  
 ö ver 
  
 BNI- 
  
 utvecklingen i fasta priser, ä r det troligt att Sverige ä ven vid en så dan jä mfö relse skulle uppvisa nå got sä mre resultat ä n andra lä nder. Orsaken ä r att Sverige, som redan nä mnts, har haft en i jä mfö relse med andra lä nder svag utveckling av  
 terms-of-trade, 
  och att detta bidragit till en svagare utveckling av BNI i fasta priser. 
  
 2.3 
  
 Tillvä xt: resursinsats och produktivitet 
  
 Ekonomisk tillvä Bowman kan genereras antingen genom att mer resurser sä tts in i produktionen eller genom att de befintliga resurserna anvä nds mer effektivt. Det ä r så ledes insatsen av arbete och kapital, samt produktiviteten som avgö r den ekonomiska tillvä xten. Av tabell 2.1 framgå r att under  
 1970-talet 
  ö kade den sammanlagda faktorinsatsen relativt lå ngsamt i Sverige frä mst till fö ljd av en minskning av antalet arbetade timmar. Detta bidrog till den relativt svaga ekonomiska tillvä xten. Denna tendens fö rstä rktes av en svag produktivitets- utveckling. Observera att i tabellen avses, till skillnad frå n tidigare avsnitt, den totala tillvä xten, dvs inte uttryckt per person. Under  
 1980-talet 
  ö kade faktorinsatsen snabbare ä n under  
 1970-talet 
  frä mst genom att antalet arbetade timmar ö kade. Dä remot gjorde en mycket svag produktivitetsutveckling att tillvä xten trots den ö kade faktor- insatsen blev relativt blygsam. Under  
 1990-talet 
  ä r bilden delvis en annan. Den genomsnittliga tillvä xten har varit svag, frä mst till fö ljd av den negativa tillvä xten i bö rjan av decenniet. Den svaga tillvä xten fö rklaras frä mst av en betydande minskning av antalet arbetade timmar till fö ljd av den minskande sysselsä ttningen. Den sammanvä gda faktorinsatsen minskade under perioden. Dä remot var produktivitets- utvecklingen god, vilket till betydande del kan fö rklaras av utslagning av lå gproduktiv verksamhet. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 25 
  
 Tabell 2.1 Tillväxt, resursinsats och produktivitet 
 Å rlig procentuell fö rä ndring 
  
 1970–1980 
  
 1980–1990 
  
 1990–1998 
  
 Kapitalintensitet 
  
 5,3 
  
 1,8 
  
 1,8 
  
 Arbetade timmar 
  
 -0,5 
  
 1,0 
  
 -0,8 
  
 Sammanvä gd faktorinsats 
  
 1,2 
  
 1,6 
  
 -0,2 
  
 Totalfaktorproduktivitet 
  
 0,8 
  
 0,4 
  
 1,2 
  
 BNP 
  
 2,0 
  
 2,0 
  
 1,0 
  
 Anm: Kapitalintensitet mä ts som realkapitalstock dividerat med antal arbetade timmar. Den sammanvä gda faktorinsatsen mä ts som en sammanvä gning av tillvä xten i realkapitalstock och tillvä xten i arbetade timmar, dä r dessa ä r sammanvä gda med lö nekostnadernas respektive kapitalkostnadernas andel av BNP. Totalfaktorproduktivitet utgö r skillnaden mellan  
 BNP-tillvä 
  Bowman och tillvä xt i den sammanvä gda faktorinsatsen. 
 Kä llor: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000] och 
 SCB [f]. 
 Internationella jä mfö relser ä r besvä rliga till fö ljd av brist på statistik, frä mst ö ver kapitalackumulation och dä rigenom ä ven ö ver totalfaktor- produktiviteten. Uppskattningar frå n OECD pekar på att av EU:s tillvä xt på drygt 2 procent per å r mellan 1971 och 1995, stod en ö kad arbetsinsats fö r ungefä r 0,1 procentenheter, medan ö kningen av kapitalstocken och fö rbä ttrad totalfaktorproduktivitet vardera bidrog med cirka en procentenhet. I USA var tillvä xten under samma period cirka 2,5 procent per å r. Dä r bidrog ö kningen av arbetsinsatsen till knappt en halv procentenhet av tillvä xten, kapitalackumulation med knappt 1,5 procentenhet och ö kad totalfaktorproduktivitet med cirka en halv procentenhet. 
 9  
 I USA bidrog så ledes en ö kad arbetsinsats i betydligt stö rre utsträ ckning till tillvä xten ä n i EU, medan utvecklingen av totalfaktorproduktiviteten var betydligt svagare. I Sverige, liksom i ö vriga  
 EU-lä 
  nder, bidrog en ö kad arbetsinsats till en mycket liten del av tillvä xten, sett ö ver hela perioden. I stä llet har totalfaktorproduktiviteten lä mnat det stö rsta bidraget till tillvä xten i bå de Sverige och EU. I de fö ljande avsnitten jä mfö rs mer i detalj hur insatsfaktorer och produktivitet utvecklats i Sverige jä mfö rt med i EU och USA. 
  
 9  
 OECD [1997d]. 
  
 26  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 2.3.1 
  
 Arbetsutbudet: god utveckling fram till 1990 
  
 Det totala antalet arbetade timmar i ekonomin bestä ms dels av hur må nga som arbetar, dels av hur må nga timmar var och en arbetar. Dä rtill beror andelen som arbetar av den totala befolkningen på hur stor del av befolkningen som ä r i arbetsfö r å lder, vanligen definierat som 16 till 64 å r, och på hur må nga av personerna i denna å lder som faktiskt arbetar. 
 10 
  
 Antalet arbetade timmar i Sverige var 1998 drygt en procent lä gre ä n 1970, dvs den totala arbetsinsatsen hade minskat nå got. 
 11  
 Utvecklingen gå r att dela upp i delperioder: under  
 1970-talet 
  minskade antalet arbetade timmar med 5 procent, under  
 1980-talet 
  Schmidt kade antalet timmar med drygt 10 procent och under  
 1990-talet 
  minskade antalet arbetade timmar, frä mst under de fö rsta å ren. En betydande del av den nedgå ng som skett under fö rsta halvan av  
 1990-talet 
  ä r av konjunkturell karaktä r, men konjunktureffekter kan knappast fö rklara varfö r antalet arbetade timmar inte steg mer nä r konjunkturen vä nde. 
 Arbetstiden har ö kat i Sverige 
 Under 1960- och  
 1970-talen 
  sjö nk den genomsnittliga arbetstiden kontinuerligt i Sverige. Under  
 1970-talet 
  fö rklaras det till en betydande del av att antalet deltidsarbetande ö kade nä r kvinnorna i stö rre utsträ ckning bö rjade delta i fö rvä rvslivet. Arbetstiden minskade dock ä ven fö r mä nnen och till detta bidrog reformer så som en femte semestervecka och generö sare regler Brooks ldraledighet och sjuk- fö rsä kring. En minskad genomsnittlig arbetstid som fö ljer av kortare arbetsdag, mer semester eller fö rä ldraledighet sä nker visserligen produktionen, men har samtidigt en positiv effekt på vä lfä rden genom 
  
 ö kad fritid. 
  
 Eftersom arbete 
  
 ä r en 
  
 av de skattebaser som ger stö rst 
  
 intä kter 
  
 kan 
  
 dock 
  
 individens 
  
 och 
  
 samhä llets vä rdering av balansen 
  
 mellan 
  
 arbete och 
  
 fritid skilja sig å t till fö ljd av fö rekomsten av 
  
 skattekilar. Ä 
  
 ven om den privata vä lfä rdsö kningen tack vare ö kad fritid 
  
 ä r lika stor som den privata fö rlusten av lä gre inkomst efter skatt, kan det samhä llsekonomiska nettot bli negativt. 
 Den genomsnittliga å rsarbetstiden har ö kat i Sverige sedan 1980, inte minst under  
 1990-talet. 
  Semestern kortades i bö rjan av  
 1990-talet, 
  
 10 
  
 Internationell statistik definierar arbetsfö r å lder som  
  
 15-64 
  å r och Parks att kunna gö ra internationella jä mfö relser anvä nds denna definition hä r. 
  
 11 
  
 Genom omlä ggningen av nationalrä kenskaperna har antalet arbetade timmar i ekonomin justerats nå got. Fö r att mö jliggö ra en jä mfö relse ö ver tiden har antal arbetade timmar enligt de gamla nationalrä kenskaperna anvä nts. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . .  
 27 
  
 sjukfrå nvaron minskade, nativiteten sjö nk, vilket gjorde att uttagen av fö rä ldraledighet minskade, och slutligen ö kade ö vertidsarbetet nå got. Dessutom har andelen yngre personer i arbetskraften minskat kraftigt under  
 1990-talet. 
  Dessa hade en betydligt kortare medelarbetstid ä n genomsnittet av de Parks rvsarbetande eftersom de oftast var studerande med ferie- eller helgarbete. 
 Internationella jä mfö relser av genomsnittlig å rsarbetstid ä r behä ftad 
  
 med betydande 
  
 osä kerhet. 
  
 Jä mfö relserna 
  
 indikerar dock att Sverige 
  
 under lå ng tid 
  
 varit ett 
  
 av de lä nder 
  
 med lä gst genomsnittlig 
  
 å rsarbetstid. 
 12  
 Utvecklingen sedan 1970 har dock gjort att skillnaderna minskat. I Sverige har medelarbetstiden bara sjunkit med cirka 5 procent fram till 1998, medan den i flera lä nder har sjunkit med 15 till 20 procent under samma period. I USA liksom i Sverige har medelarbetstiden ö kat sedan 1980. Utvecklingen av den genomsnittliga arbetstiden skulle så ledes ha givit ett mer positivt bidrag till tillvä xten i Sverige ä n i EU- lä nderna. 
 Sysselsä ttningsgraden ä r fortfarande hö g 
 Den totala arbetsinsatsen i ekonomin beror av hur stor andel av dem som ä r i arbetsfö r å lder som arbetar. I Sverige ö kade sysselsä ttningsgraden bland personer i arbetsfö r å lder frå n 73 procent 1970 till som hö gst 
  
 82 procent 1989 fö r 
  
 att 1998 uppgå 
  
 till 71 procent. I EU 
  
 har 
  
 sysselsä ttningsgraden 
  
 bland personer i 
  
 arbetsfö r å lder minskat 
  
 frå n 
  
 65 procent 1970 till 61 procent 1998, medan den i USA har ö kat frå n 63 till 74 procent. 
 Utvecklingen av sysselsä ttningen indikerar att Sverige har varit effektivare ä n de flesta andra lä nder nä r det gä ller att utnyttja landets 
  
 arbetskraftspotential. 
  
 Full 
  
 sysselsä ttning 
  
 och 
  
 bekä mpning 
  
 av 
  
 arbetslö shet utgjorde 
  
 också 
  
 hö gt prioriterade 
  
 må l 
  
 och Sverige 
  
 hade 
  
 också fram till bö rjan av  
 1990-talet 
  en betydligt lä gre arbetslö shet och hö gre sysselsä ttning ä n ö vriga  
 EU-lä 
  nder. En skillnad jä mfö rt med andra lä nder var att kvinnorna i Sverige redan i bö rjan av  
 1970-talet 
  ö kade sitt arbetskraftsdeltagande betydligt. Den kvinnliga Parks rvsfrekvensen ä r fortfarande hö gre i Sverige ä n i de flesta andra lä nder. Den kraftiga nedgå ngen i sysselsä ttningsgraden under  
 1990-talet 
  ä r till en stor del ett konjunkturellt fenomen, och nedgå ngen bidrog också till ö kad arbetslö shet. 
 Sysselsä ttningsgraden har så ledes bidragit till positivt till tillvä xten (i fö rhå llande till EU) fram till 1990, Parks att dä refter ge ett lä gre tillskott till 
  
 12  
 OECD [1998d]. 
  
 28  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 tillvä Odom i ö vriga  
 EU-lä 
  nder. Anmä rkningsvä Hall också sysselsä tt- ningsgradens stora bidrag till tillvä xten i USA. 
 Befolkningens å ldrande på verkar tillvä xten negativt 
 Utvecklingen av det totala arbetsutbudet beror också på hur stor del av den totala befolkningen som befinner sig i arbetsfö r å lder. Andelen i arbetsfö r å lder har Rodriguez del sedan 1970 utvecklats på ett relativt ofö rdelaktigt sä tt jä mfö rt med andra lä nder, och andelen uppgick 1997 till knappt 63 procent. I  
 EU-lä 
  nderna ö kade befolkningen i arbetsfö r å lder sin andel av den totala befolkningen fö rhå llandevis kraftigt fram till mitten av  
 1980-talet 
  Parks att sedan ligga kvar på den hö gre nivå n. Dä refter har skillnaden mellan Sverige och EU varit likartad, och andelen ä r drygt fyra procentenheter lä gre i Sverige ä n i EU. I USA ö kade andelen i arbetsfö r å lder fram till senare delen av  
 1980-talet 
  och dä refter har en viss nedgå ng skett. Andelen ä r fortfarande runt tre procentenheter hö gre ä n i Sverige. Slutsatsen ä r att befolkningens å ldrande har motverkat det positiva bidrag till tillvä xten i fö rhå llande till EU, som så vä l en hö gre genomsnittlig arbetstid som en hö gre syssel- sä ttningsgrad givit. 
  
 2.3.2 
  
 Kapitalet: svag investeringsutveckling 
  
 Utvecklingen av kapitalstocken i form av byggnader och maskiner har betydelse Parks den ekonomiska tillvä xten genom att lö pande investeringar mö jliggö r en modern, effektiv produktionsprocess med hö g produk- tivitet. En ö kad kapitalstock per sysselsatt ger dä rfö r normalt en hö gre produktionsnivå . 
 Statistiken ö ver realkapitalstocken i form av maskiner och byggnader i olika lä nder ä r bristfä llig, men jä mfö relser indikerar att Sverige i slutet av  
 1950-talet 
  hade den femte stö rsta realkapitalstocken per sysselsatt i vä rlden. 
 13  
 I slutet av  
 1980-talet 
  hade positionen fö rsä mrats och realkapitalstocken per sysselsatt var nu den trettonde stö rsta. En orsak till den fö rsä mrade positionen var att investeringarna som andel av BNP minskat sedan mitten av  
 1960-talet. 
  Ä ven i andra  
 OECD-lä 
  nder har investeringarnas andel av BNP sjunkit sedan  
 1960-talet, 
  men i Sverige har nedgå ngen varit stö rre. 
  
 13  
 Se Hansson, Spencer, Perez [1995] fö r en genomgå ng av genomfö rda studier. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 29 
  
 Diagram 2.4 Bruttoinvesteringar som andel av BNP  
 1970–1998 
  
 Procent 
  
 30 
  
 25 
  
 20 
  
 15 
  
 10 
  
 Sverige 
  
 EU 
  
 USA 
  
 5 
  
 0 
  
 1970 
  
 1975 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 Kä lla: OECD [1999h]. 
  
 Så vä l må ttet på realkapitalstocken som på bruttoinvesteringar omfattar samtliga investeringar, dvs så vä l nä ringslivets investeringar i maskiner och byggnader som investeringar i bostä der och infrastruktur samt den offentliga sektorns ö vriga investeringar. Det ä r dock sannolikt att olika sorters kapital har olika tillvä xteffekt. Under  
 1970-talet 
  styrdes investeringarna i Sverige i betydande omfattning till bostadssektorn, bland annat genom placeringsregler fö r banker och fö rsä kringsbolag samt  
 AP-fondens 
  tillgå ngar. Det minskade samtidigt utrymmet Parks andra 
  
 typer av 
  
 investeringar. 
  
 Inom bostadspolitiken har 
  
 betydande 
  
 fö rä ndringar 
  
 skett under 
  
 1990-talet, 
  och nedgå ngen 
  
 av bostads- 
  
 byggandet kan dä rfö r till betydande del ses som en anpassning till nya regelverk. 
 Nä ringslivets investeringar exklusive bostadsinvesteringar har utvecklats nå got annorlunda ä n de totala investeringarna. Sett ö ver en lä ngre period fö refaller Sverige inte ha nå gon trendmä ssig fö rsä mring av 
  
 industrins investeringskvot, dvs bruttoinvesteringar som 
  
 andel 
  
 av 
  
 fö rä dlingsvä rdet, jä mfö rt med andra lä nder i OECD. 
 14 
  
 Kring 
  
 en 
  
 lå ngsiktig investeringskvot på cirka 15 procent finns dock betydande variationer. 
 Slutsatsen ä r att realkapitalstocken per sysselsatt utvecklats sä mre i Sverige ä n i må nga andra  
 OECD-lä 
  nder och att detta kan vara en bidragande orsak till den lä gre tillvä xten. 
  
 14  
 Turner, P. [1999]. 
  
 30  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 2.3.3 
  
 Produktiviteten: god utveckling under  
  
 1990-talet 
  
 Fö rutom arbetskraftens och kapitalets utveckling beror tillvä xten på om landet fö rmå r ö ka effektiviteten i utnyttjandet av de resurser som anvä nds, dvs hur hö g produktivitetstillvä xten ä r. Ekonomer skiljer på arbetsproduktivitet, dä r produktionen sä tts i relation till antalet sysselsatta eller antalet arbetade timmar, och totalfaktorproduktivitet, dä r produktionen sä tts i relation till insatsen av så vä l arbete som kapital. Produktiviteten kan ö ka genom ny teknik och nya tillverknings- processer. Dessa ä r i sin tur resultatet av inlä rningsprocesser, utveckling och forskning, men ä ven av utbildning och kompetens hos arbetskraften. Omfattningen av investeringar i forskning och utveckling (FoU) samt i utbildning ä r dä rfö r viktiga fö r produktivitetsutvecklingen. I må nga fall finns en stark koppling mellan realkapital och produktivitet, dvs den nya tekniken finns inbyggd i de investeringar i maskiner som gö rs, vilket kan gö ra det svå rt att sä rskilja tillvä xteffekter av realkapitalinvesteringar frå n ö kad produktivitet till fö ljd av ny teknik. 
 Att mä ta produktiviteten ä r fö renat med betydande problem och internationella jä mfö relser av produktivitetsutvecklingen ä r dä rfö r också behä ftade med betydande osä kerhet. Mä tproblemen gä ller frä mst mö jligheterna att på ett enhetligt sä tt mä ta antalet arbetade timmar och fö rä ndringen av kapitalstocken i olika lä nder. Fö r att undvika problemet med att mä ta antalet timmar anvä nds ofta antalet sysselsatta i stä llet. Detta medfö r dock att skillnader i redovisad produktivitet kan spegla skillnader i genomsnittlig arbetstid snarare ä n skillnader i effektivitet. Konsekvensen av mä tproblemen ä r att ytterst få jä mfö relser gö rs av produktiviteten i ekonomin som helhet mellan lä nder. 
 Fö r nä ringslivet som helhet finns jä mfö relser av så vä l arbets- som totalfaktorproduktiviteten, dä r arbetsinsatsen mä ts i form av antal sysselsatta. Av tabell 2.2 framgå r att tillvä xten i arbetsproduktivitet under  
 1970-talet 
  var hö gre i Sverige ä n i USA, men lä gre ä n i EU- lä nderna. Mö nstret var detsamma under  
 1980-talet, 
  men skillnaden gentemot EU hade minskat. Under  
 1990-talet 
  utvecklades arbets- produktiviteten betydligt starkare i Sverige ä n i de flesta andra lä nder. 
 15  
 Utvecklingen av totalfaktorproduktiviteten uppvisar ett liknande mö nster, dvs under 1970- och  
 1980-talen 
  var utvecklingen svagare i Sverige ä n i  
 EU-lä 
  nderna, men nå got starkare ä n i USA. Under  
 1990-talet 
  hade Sverige en tillvä xt av totalfaktorproduktiviteten i 
  
 15  
 OECD [1999c]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 31 
  
 nä ringslivet som var hö gre ä n i de flesta andra lä nder. Studier av enbart tillverkningsindustrin ger samma slutsats.  
 16 
  
 Tabell 2.2 Arbets- och totalfaktorproduktivitet i näringslivet 
 Å rlig procentuell tillvä Bowman 
  
 Arbetsproduktivitet 
  
 Totalfaktorproduktivitet 
  
 1973–79 
 1979–89 
  
 1989–97 
  
 1973–79 
  
 1979–90 
  
 1979–97 
  
 Sverige 
  
 1,4 
  
 1,6 
  
 2,6 
  
 0,0 
  
 1,1 
  
 1,1 
  
 Tyskland 
  
 3,1 
  
 2,1 
  
 1,1 
  
 1,8 
  
 2,0 
  
 1,2 
  
 Frankrike 
  
 2,9 
  
 2,5 
  
 1,8 
  
 1,7 
  
 0,9 
  
 1,3 
  
 Italien 
  
 2,8 
  
 2,0 
  
 2,0 
  
 2,1 
  
 1,5 
  
 1,1 
  
 Storbritannien 
  
 1,6 
  
 2,3 
  
 1,5 
  
 0,6 
  
 1,3 
  
 1,1 
  
 Ö sterrike 
  
 3,1 
  
 2,5 
  
 1,9 
  
 1,2 
  
 0,9 
  
 0,9 
  
 Belgien 
  
 2,9 
  
 2,3 
  
 1,4 
  
 1,4 
  
 1,5 
  
 1,0 
  
 Danmark 
  
 2,3 
  
 1,5 
  
 3,0 
  
 1,1 
  
 1,4 
  
 1,2 
  
 Finland 
  
 3,0 
  
 3,4 
  
 3,6 
  
 1,5 
  
 2,5 
  
 2,6 
  
 Nederlä nderna 
  
 2,6 
  
 1,5 
  
 1,4 
  
 1,5 
  
 0,9 
  
 1,0 
  
 USA 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,9 
  
 0,1 
  
 0,7 
  
 0,7 
  
 Anm: Skillnaderna i totalfaktorproduktivitet Meyer mellan denna tabell och tabell 2.1 kan hä nfö ras till att totalfaktorproduktiviteten berä knats på olika sä tt och att tabell 2.1 omfattar hela ekonomin. 
 Kä llor: OECD [1992], OECD [1998a] och OECD [1999b]. 
 Vid tolkningen av jä mfö relserna bö r man beakta att drygt en fjä rdedel av antalet arbetade timmar i Sverige utfö rs i den offentliga sektorn, som alltså inte omfattas av de jä mfö relser som redovisas ovan, och att denna andel ä r hö gre i Sverige ä n i de flesta andra lä nder. I den offentliga sektorn sä tts produktivitetsö kningen i nationalrä kenskaperna per definition till noll. 
 En annan aspekt som bö r beaktas ä r att den ö kade arbetslö sheten under  
 1990-talet 
  haft en engå ngseffekt på produktiviteten genom att mindre produktiv produktion och arbetskraft slagits ut. Utslagning av lå gproduktiv arbetskraft medfö r att den uppmä tta produktiviteten per sysselsatt ö kar. Det ä r dock inte sjä lvklart att detta ä r en ö nskvä rd utveckling fö r samhä llet. Den uppmä tta produktivitetsö kningen per timme eller sysselsatt motverkas då av att en mindre andel av de tillgä ngliga resurserna utnyttjas. Det totala utnyttjandet av arbetskraften kan få ngas bä ttre då BNP per person i arbetsfö r å lder berä knas. Dä rigenom undviks att utslagning av arbetskraft registreras som hö gre 
  
 16  
 Fletcher, Mitchell [1999]. 
  
 32  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 produktivitet. Fram till och med  
 1980-talet 
  slä pade Sverige efter andra lä nder i mindre utsträ ckning enligt detta må tt, ä n om BNP per person anvä nds. Dä remot ä r efterslä pningen stö rre under  
 1990-talet 
  till fö ljd av den kraftiga sysselsä ttningsnedgå ngen i bö rjan av  
 1990-talet. 
 17 
  
 Investeringarna i FoU hö ga, men resultaten omsä tts inte i Sverige 
 Investeringar i forskning och utveckling (FoU) kan på verka tillvä xten genom att ö ka produktiviteten i ekonomin. 
 18  
 Sverige investerar en internationellt sett hö g andel av BNP i forskning och utveckling. I bö rjan på  
 1980-talet 
  utgjorde  
 FoU-investeringarna 
  2,3 procent av BNP i Sverige, vilket var ö ver genomsnittet fö r så vä l EU som OECD och marginellt under de tre lä nderna med hö gst andel (USA, Tyskland och Storbritannien). I mitten av  
 1990-talet 
  hade andelen ö kat till 3,9 procent i Sverige, vilket var hö gst av alla lä nder och klart ö ver genomsnittet fö r så vä l EU som USA, dä r motsvarande siffra var 2,6 procent. 
 19  
 Utvecklingen under 1980- och fö rsta halvan av  
 1990-talet 
  innebar så ledes att andelen  
 FoU-investeringar 
  ö kat i Sverige och att ö kningen 
  
 varit stö rre ä n i andra lä nder. Med 
  
 tanke på 
  
 den i internationell 
  
 jä mfö relse stora satsningen på 
  
 FoU kan bristande investeringar på 
  
 detta 
  
 områ de knappast fö rklara 
  
 den 
  
 svaga 
  
 produktivitets- 
  
 och 
  
 tillvä xtutvecklingen i Sverige sedan 1970. Studier visar dock att inte bara den egna forskningen bidrar till tillvä xten utan att också Bauer gan att tillgodogö ra sig FoU som sker i andra fö retag och andra lä nder ä r av stor betydelse. Den hö ga koncentrationen av forskningen till ett få tal fö retag kan ha bidragit till att Bauer gan att dra nytta av andras FoU- resultat ä r svagare i Sverige ä n i en del andra lä nder. Det finns vissa indikationer på att Sverige ä r mindre framgå ngsrikt ä n andra lä nder vad gä ller att omsä tta forskningsinsatserna i produktion inom landet.  
 20 
  
 Bristande utbildningsinvesteringar ingen orsak till efterslä pningen 
 Att tillgå ngen på utbildad arbetskraft har positiva effekter fö r tillvä xten 
  
 ä r ett av de få 
  
 resultat dä r samstä mmighet rå der i litteraturen om tillvä Bowman 
  
 (se vidare 
  
 kapitel 
  
 7). Ett 
  
 land med en vä lutbildad arbetskraft kan 
  
 Padilla 
  
 ha 
  
 en 
  
 hö gre 
  
 tillvä Odom ett land med en mindre 
  
 humankapitalstock. Att mä ta humankapital ä r dock svå Lane, och vanligtvis brukar jä mfö relser begrä nsas till formell utbildning. 
  
 17 
  
 Fletcher, Mitchell [1999]. 
  
 18 
  
 Se t ex Griliches, Z. [1979] eller Parks svenska fö retag, Maldonado, G. [1997]. 
  
 19 
  
 NUTEK [1999c]. 
  
 20 
  
 Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen  
  
 –Case, 
  Perez [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 33 
  
 Andelen av befolkningen i å ldern 20 till 64 å r med hö gskoleutbildning vä xte relativt snabbt i Sverige under  
 1970-talet, 
  och snabbare ä n i flera andra lä nder. Under  
 1980-talet 
  fortsatte andelen att ö ka, men takten var lä gre ä n tidigare och nu också lä gre ä n i flera andra lä nder. Sett till hela ekonomin ä r arbetskraftens utbildningsnivå i dag i Sverige likartad med nivå n i andra europeiska lä nder, men lä gre ä n i USA. Detsamma gä ller andelen tekniker och naturvetare. Andelen personer med nå gon form av eftergymnasial utbildning ä r hö g i Sverige, men vad gä ller andelen med lå ng hö gskoleutbildning, dvs tre å r eller mer, blir den svenska positionen mer medelmå ttig och Sverige kommer på delad å ttonde plats bland 25 lä nder. 
 21 
  
 En nedgå ng i andelen ungdomar i hö gre utbildning sammanfö ll med sjunkande lö nepremier (individens avkastning på hö gre utbildning) och begrä nsningar i utbudet av hö gskoleplatser. Under  
 1990-talet 
  har andelen hö gskolestuderande ö kat kraftigt. 
 Slutsatsen ä r att humankapitalets storlek, utveckling och inriktning i fö rhå llande till andra lä nder knappast kan bidra till att fö rklara Sveriges svaga ekonomiska tillvä xt sedan 1970. 
 22 
  
 2.4 
  
 Flera fö rklaringar till den svaga tillvä xten 
  
 Ä ven om en betydande del av Sveriges efterslä pning skedde under den djupa lå gkonjunkturen under bö rjan av  
 1990-talet 
  och dä rfö r delvis kan ses som ett konjunkturellt problem, har ä ven den lå ngsiktiga tillvä xt- trenden i Sverige varit lä gre ä n i må nga andra lä nder. En svag utveckling av produktiviteten, investeringarna, arbetade timmar och  
 terms-of-trade 
  bidrog till detta. 
 Det finns ingen enskild faktor som kan fö rklara Sveriges relativt svaga tillvä xt sedan 1970. Ä ven om en fö rhå llandevis stor samsyn rå der mellan ekonomer om vilka faktorer som haft betydelse, gå r meningarna delvis isä r kring hur stor betydelse olika faktorer haft Parks utvecklingen. 
 23  
 Bland fö rklaringsfaktorerna finns så vä l strukturella svagheter i den svenska ekonomin som misslyckanden i den makroekonomiska politiken. 
  
 21 
  
 OECD [1998c]. 
  
 22 
  
 Samma slutsats drar Storesletten, Wright, F. [1999]. 
  
 23 
  
 Fö r en diskussion av orsakerna till Sveriges svaga tillvä Bowman, se Glass, Mitchell [1997] och Myers, U. (red.) [1999]. 
  
 34  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbyggnaden av den offentliga sektorn och av vä lfä rdssystemen brukar i debatten ofta framhå llas som en viktig fö rklaring till den svaga tillvä xten i Sverige efter 1970. 
 24  
 En stor offentlig sektor, som också medfö r ett hö gt skattetryck, leder enligt detta synsä tt till ineffektivitet och svagare incitament genom fö rekomsten av skattekilar. Dessutom antas att produktionen i offentlig sektor ä r mindre effektiv och produktivitetsutvecklingen sä mre. Detta synsä tt ä r dock inte sjä lvklart. Det finns inga entydiga empiriska belä gg fö r att det finns ett samband mellan den offentliga sektorns storlek och den ekonomiska tillvä xten. 
 25  
 En fö rklaring till bristen på sä kra samband ä r att en stor offentlig sektor visserligen kan skapa ineffektiviteter genom skattekilar, men samtidigt kan den offentliga sektorns utgiftssida bidra till tillvä xten. Så ä r det t ex rimligt att anta att offentliga investeringar i utbildning och infrastruktur samt subventioner till forskning och utveckling bidrar positivt till tillvä xten. En mer relevant frå ga ä r dä rfö r hur enskilda offentliga utgifter och skatter på verkat tillvä xten. 
  
 2.4.1 
  
 Skattesystemet skapade inlå sningseffekter 
  
 Skatter, inte minst marginalskatter, på verkar individens val mellan arbete och fritid. Valet mellan arbete och fritid styrs dock inte bara av skatter. I Sverige har bland annat semesterlagstiftningen och rä tten till fö rä ldraledighet, som bå da kan ses som uttryck Parks valet mellan arbete och fritid, bidragit till en minskad genomsnittlig arbetstid, medan den 
  
 vä l utbyggda barnomsorgen ö kat 
  
 arbetskraftsdeltagandet bland 
  
 små barnsfö rä ldrar. Vidare ä r reglerna 
  
 inom arbetslö  
 shets-, 
  sjuk- och 
  
 fö rä ldrafö rsä kringen och Parks pensioner utformade på ett så dant sä tt att de frä mjar hö gt deltagande i arbetskraften, eftersom ersä ttningen ä r knuten till inkomsten. Under senare å r har ö kad uppmä rksamhet ä gnats å t marginaleffekter, dä r studier visat att den samlade effekten av  
 transfererings-, 
  skatte- och avgiftssystem ä r så dana att Parks vissa grupper på verkas knappast den disponibla inkomsten av att gå frå n arbetslö shet till arbete eller frå n deltid till heltid. 
 26  
 Den sammantagna effekten av skatter och transfereringar på det totala arbetsutbudet ä r oklar, eftersom olika system verkar i olika riktning och på verkar olika grupper olika. Allmä nt kan dock de svenska systemen anses ge starka incitament att Parks rvsarbeta, men svagare incitament att ö ka arbetstiden. 
  
 26  
 Se t ex Ds 1997:73. 
  
 24 
  
 Se t ex Myers, U. (red.) [1999]. 
  
 25 
  
 Se Agell, J. [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . .  
 35 
  
 Skatter på verkar inte bara individens val mellan arbete och fritid utan 
  
 också avkastningen på 
  
 utbildning. Hö ga marginalskatter bidrog under 
  
 1970- och  
 1980-talen 
  till att avkastningen på utbildning minskade. Men 
  
 ä ven i detta fall kan 
  
 knappast skattesystemet betraktas enskilt, utan 
  
 hä nsyn bö r ä ven tas till antagningsbegrä nsningar fö r vissa utbildningar, studiemedelssystemet och arbetslö shetsfö rsä kringen. Den sammantagna effekten av incitamenten till hö gre utbildning blir då oklar. 
 Skattesystemet har också haft betydelse fö r sparande och investeringar genom att kapitalskatt och fö retagsbeskattning på verkar avkastningen av investeringarna. Kapitalavkastningen inom nä ringslivet sjö nk under  
 1980-talet 
  och bö rjan av  
 1990-talet. 
  Lä nderjä mfö relser tyder också på att avkastningen varit lä gre ä n i flera andra  
 OECD-lä 
  nder fram till mitten av  
 1990-talet. 
 27 
  
 Investeringsvolymen och dess inriktning har dels på verkats av lå gt inhemskt sparande under valuta- och kreditregleringarnas tid, men ä ven av andra politiska ingrepp. Så styrdes t ex en betydande del av investeringarna under  
 1970-talet 
  till bostadssektorn. Det finns studier som indikerar att skattesystemet under 1970- och  
 1980-talen 
  gynnade investeringar i befintliga, stora tillverkningsfö retag, medan mindre och kunskapsintensiva fö retag hade problem att finna finansiering fö r expansion. 
 28  
 Fö rutom den totala investeringsvolymen kan dä rigenom investeringarnas sammansä ttning ha på verkats, nå got som också kan ha haft betydelse fö r produktivitetsutvecklingen. 
  
 2.4.2 
  
 Svagt konkurrens- och omvandlingstryck 
  
 En annan fö rklaring som brukar lyftas fram fö r att fö rklara den svaga produktivitetsutvecklingen ä r bristande konkurrens inom må nga delar av 
  
 ekonomin. Det beror i sin tur delvis 
  
 på att 
  
 en betydande 
  
 del 
  
 av 
  
 produktionen skett inom den offentliga sektorn, men också 
  
 på 
  
 att 
  
 konkurrensen varit begrä nsad inom 
  
 må nga 
  
 delar av det 
  
 privata 
  
 nä ringslivet. Bristen på konkurrens har också speglats i att prisnivå n i Sverige under lå ng tid legat betydligt ö ver priserna i de flesta andra EU- 
  
 lä nder. Dock 
  
 har må nga 
  
 andra 
  
 EU-lä 
  nder 
  
 betydande konkurrens- 
  
 begrä nsningar 
  
 inom bland 
  
 annat 
  
 jordbruks- 
  
 och transportsektorn. 
  
 Bristande konkurrens kan bidra till att fö rnyelsetakten inom ekonomin bromsas och till att produktiviteten dä rigenom utvecklas sä mre ä n vad som annars skulle ha varit fallet. Nä ra kopplat till detta ä r också att skatte- och regelsystem, bland annat på arbetsmarknaden, tidigare 
  
 27 
  
 Fletcher, Mitchell [1999]. 
  
 28 
  
 Thompson, M. [1999]. 
  
 36  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . .  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 missgynnade nyfö retagande och expansion av befintliga små - och medelstora fö retag, vilket kan ha på verkat konkurrensen. 
 29 
  
 Som konstaterades ovan beror den svenska efterslä pningen i BNI och kö pkraftsjusterad BNP per person inte bara på en svag produktionsutveckling, utan ä ven på en fö rsä mring av  
 terms-of-trade, 
  dvs utvecklingen av exportpriser i fö rhå llande till importpriser. En fö rklaring till fö rsä mringen av  
 terms-of-trade 
  kan vara att arbetskraft 
  
 och kapital i Sverige fastnat 
  
 i sektorer med 
  
 fö rhå llandevis svag 
  
 exportprisutveckling på vä rldsmarknaderna. De 
  
 svenska lö nerna har 
  
 dä rfö r tvingats anpassa sig 
  
 nedå t, och de svenska relativa 
  
 arbetskraftskostnaderna (RULC) har sjunkit med 30 procent sedan 1970, vilket stö djer denna hypotes. En ytterligare fö rklaring som framfö rts ä r att kvaliteten på de svenska produkterna inte utvecklats lika snabbt som i andra lä nder och att relativpriserna fö r svenska produkter dä rigenom fö rsä mrats. 
  
 2.4.3 
  
 Osä ker investeringsmiljö 
  
 Ytterligare en faktor som sannolikt haft betydelse Parks utvecklingen av tillvä xten ä r den makroekonomiska utvecklingen i Sverige. Huruvida en fö rdelaktig makromiljö i meningen lå g inflation och balanserade offentliga finanser leder till hö gre tillvä Garcia inte helt klart. 
 30  
 Teoretiskt ä r det rimligt att osä kerhet ä r skadligt fö r den lå ngsiktiga tillvä xten. Fö r det fö rsta kan hö g inflation och obalanser i stats- och utrikesaffä rer på verka prissystemets funktionssä tt genom att det ä r svå Lane att bedö ma vad som ä r 
  
 effekter av 
  
 allmä na prisfö rä ndringar och vad som ä r 
  
 relativpris- 
  
 fö rä ndringar. 
  
 Resursallokeringen i ekonomin fö rsä mras 
  
 dä rigenom, 
  
 vilket i sin tur fö rsä mrar fö rutsä ttningarna Parks tillvä Bowman. Fö r det andra kan osä kerhet på verka hushå llens och fö retagens fö rdelning av konsumtion, investeringar och produktion mellan olika å r. Så på verkar exempelvis osä kerhet om den makroekonomiska utvecklingen fö retagens mö jlighet att gö ra bedö mningar av en investeringars framtida avkastning. Om 
  
 investeringar 
  
 delvis ä r irreversibla 
  
 leder 
  
 då osä kerhet till 
  
 lä gre 
  
 investeringar 
  
 och dä rmed också till 
  
 lä gre 
  
 tillvä Bowman. 
 31  
 Empiriska 
  
 data 
  
 indikerar att inflation ä r negativt Parks tillvä xten, men att det krä vs mycket hö ga inflationsnivå er Parks ett stabilt resultat. En mer robust iakttagelse ä r 
  
 29 
  
 Thompson, M. [1999]. 
  
 30 
  
 Moon, T.  Ward, K.G. [1999]. 
  
 31 
  
 Lowe, S. [1993]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . .  
 37 
  
 ett negativt 
  
 samband mellan kortsiktiga konjunkturvariationer och 
  
 lå ngsiktig tillvä Bowman. 
 32 
  
 De senaste decenniernas makroekonomiska svä ngningar i form av ö verhettningar, kostnadskriser och devalveringar kan så ledes haft betydelse Parks tillvä xten. Snabba kostnadsö kningar till fö ljd av hö ga lö neö kningar som fö ljdes av nedskrivningar av kronan, ledde till stora 
  
 svä ngningar i fö retagens vinster och bidrog dä rigenom 
  
 till att ö ka 
  
 osä kerheten vid investeringsbeslut. Utvecklingen kan också 
  
 ha bidragit 
  
 till den svaga utvecklingen av  
 terms-of-trade 
  som beskrevs ovan. 
  
 2.5 
  
 Ä ndrade fö rutsä ttningar fö r den ekonomiska politiken 
  
 2.5.1 
  
 Strukturpolitik allt mer i fokus 
  
 De senaste decennierna har strukturpolitik kommit allt mer i fokus fö r 
  
 den ekonomiska 
  
 politiken. EU:s, 
  
 och 
  
 på 
  
 1990-talet 
  ä ven 
  
 Sveriges, 
  
 lå ngvarigt hö ga 
  
 arbetslö shet indikerar 
  
 att 
  
 varken konjunkturer eller 
  
 konjunkturpolitik 
  
 har kunnat lö sa 
  
 arbetslö shetsproblemet i 
  
 tillrä cklig 
  
 omfattning. Inom EU har Rodgers llandevis rigida regler på produkt- och arbetsmarknaderna ansetts bidra till en sä mre resursallokering och sä mre effektivitet i flera lä nder jä mfö rt med exempelvis USA. Parallellt med att den amerikanska ekonomin har genomfö rt avregleringar, vuxit snabbare och skapat betydligt fler jobb ä n de europeiska ekonomierna, har bå de behovet av strukturreformer, och trycket på att genomfö ra dem, ö kat inom EU. 
 Samtidigt har det etablerats en allmä n skepticism mot finanspolitisk  finjustering . I stä llet har man alltmer betonat stabilitet och fö rutsä gbarhet som må l fö r den ekonomiska politiken Parks att skapa bä ttre fö rutsä ttningar fö r ekonomisk aktivitet, inte minst fö r fö retagens investeringar. De negativa effekterna i form av stora budgetunderskott, hö g inflation och hö ga rä ntor som finans- och penningpolitiken inte lyckades bemä stra under 1970- och  
 1980-talen 
  ä r uppenbara. Trots att politiken var mindre lyckosam på flera av dessa områ den, uppnå Anderson ndå må let om en full sysselsä ttning under denna period. 
 Utvecklingen med stora budgetunderskott, inflation och hö ga rä ntor har fö ranlett ekonomer och statsvetare att betrakta den politiska 
  
 32  
 Ramey, RamirezRamey, V. [1995]. 
  
 38  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 processen som mindre benä gen att 
  
 ta hä nsyn till det lå ngsiktiga 
  
 allmä nintresset och mer styrt av ett mer kortsiktigt beteende. De har dä rfö r kommit att betona stramare regelverk och andra institutionella reformer Parks att stä rka utfallen av den ekonomiska politiken i form av bland annat budgetsaldo och inflationstakt. Detta skulle dels skapa bä ttre fö rutsä ttningar Rodgers ngsiktig tillvä Bowman, dels gynna allmä nintresset. 
 Traditionell keynesiansk finanspolitisk stimulans har blivit allt mindre effektiv allteftersom kapitalmarknaderna har avreglerats och blivit mer internationella, mer sofistikerade och mer framå tblickande. Det innebä r i praktiken att Parks ntningar har kommit att spela en allt stö rre roll på finansmarknaderna, vilket i sin tur har underminerat effekterna av finanspolitiken. 
 Konjunkturpolitiken har få tt en fö rä ndrad karaktä r i så må tto att penningpolitiken till stor del fortfarande baseras på  finjustering , men nu mot en delvis annan bakgrund ä n tidigare. Interaktionen mellan centralbanker och de finansiella marknaderna har blivit mer sofistikerad. Små korrigeringar av rä ntelä get syftar inte endast till att  
 de facto  
 på verka den reala ekonomin, utan ä ven till att signalera centralbankens uppfattningar och intentioner. Inom finanspolitiken har ett striktare regelverk skapats med bä ttre kontroll ö ver utfallen. Detta i syfte att understö dja en lå ngsiktigt bä ttre makroekonomisk utveckling. 
 Strukturreformer och strukturpolitikens ö kade betydelse innebä r dock inte att finanspolitisk konjunkturpolitik inte lä ngre har betydelse. Tilltron till den har minskat, och den har blivit på lagd vissa restriktioner, men t ex automatiska stabilisatorer ä r fortfarande i allra hö gsta grad ö nskvä rda. 
 Strukturpolitik som komplement till konjunkturpolitiken 
 I takt med att den internationella integrationen fö rdjupas begrä nsas manö verutrymmet fö r den nationella ekonomiska politiken. Detta beror dels på restriktioner fö r politiken till fö ljd av medlemskap i EU och andra internationella å taganden, dels på produktionsfaktorernas ö kade rö rlighet. Så vä l fö retag som deras investeringar och, om ä n i mindre utsträ ckning arbetskraften, har blivit allt mer rö rliga. Detta leder till en 
  
 ö kande 
  
 tendens fö r produktionsfaktorerna 
  
 att 
  
 etablera 
  
 sig dä r 
  
 fö rutsä ttningarna fö r en hö g avkastning ä r bä st. På 
  
 finansmarknaderna 
  
 fö rstä rks 
  
 vä xelkurs- och rä nteeffekterna som 
  
 fö ljer av att 
  
 aktö rerna 
  
 reagerar på ekonomiska och politiska fö rä ndringar, av den snabbhet med vilken de finansiella flö dena kan styras mellan olika marknader. 
  
 EU-lä 
  nderna har dä rfö r de senaste å ren alltmer betonat vikten av att frä mja flexibilitet i ekonomierna genom strukturella reformer. Detta dels fö r att fö rbä ttra marknadernas funktionssä tt och dä rigenom frä mja den 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 39 
  
 lå ngsiktiga tillvä xten, dels som att komplement till den traditionella, men nu mer begrä nsade, rollen Parks stabiliseringspolitiken. Flexibla marknader anpassar sig snabbare och lä ttare till olika typer av stö rningar i ekonomin. Genom att skapa fö rutsä ttningar fö r en smidigare anpassning utgö r strukturreformer ett viktigt komplement till den traditionella konjunkturpolitiken. 
 Strukturreformer fö r en flexiblare svensk ekonomi 
 De strukturella reformer som genomfö rts i den svenska ekonomin under senare tid har syftat till att ö ka effektiviteten genom ö kad konkurrens och fö rbä ttrade incitament till arbete. Strukturella reformer stä ller också krav på omstä llning och flexibilitet hos fö retag och anstä llda. Denna omstä llning har underlä ttats genom den omfattande satsning på utbildning som genomfö rts under  
 1990-talet 
  genom bland annat utbyggnaden av hö gskolan. 
 Karaktä ren på strukturå tgä rderna har ä ndrats ö ver tiden. På  
 1980-talet 
  avvecklades flera av de branschstö d som infö rdes under  
 1970-talet, 
  och 
  
 nä ringspolitiken blev mer neutral i fö rhå llande till 
  
 olika 
  
 sektorers 
  
 tillvä xtmö jligheter. Politiken inriktades i stä llet 
  
 allt 
  
 mer mot 
  
 produktionsfaktorerna genom att tyngdpunkten lades vid att frä mja utbildning och stimulera kapitalbildningen. Dä rigenom skapades bä ttre fö rutsä ttningar Schultz retagen att konkurrera internationellt. 
 I mitten av  
 1980-talet 
  avreglerades kreditmarknaden, varefter valutaregleringen togs bort. Avregleringen av olika produktmarknader fortsatte sedan under  
 1990-talet. 
  Skattereformen 1991 innebar sä nkta marginalskatter, fö renklade regler och breddad skattebas. Bostads- politiken lades om så att rä ntesubventionerna minskade och inriktningen på bostadspolitiken har ö ver tiden skiftat frå n att ge stö d till produktionen till att ge ekonomiskt stö d till de boende. Bostads- byggandet har också blivit mer efterfrå gestyrt genom avreglering och fö renkling av det statliga stö dsystemet. Huvuddraget ä r att bå de producenter och konsumenter nu få r bä ra en stö rre del av bå de kapital- och produktionskostnaderna. 
 Å r 1993 infö rdes en ny striktare konkurrenslag och under  
 1990-talet 
  har flera varu- och tjä nstemarknader avreglerats, t ex  
 transport-, 
  tele- och elmarknaderna. Sverige fick genom  
 EES-avtalet 
  fullt tillträ de till den inre marknaden 1994 och blev ett å r senare medlem i EU. Under 1990- talet har också arbetsrä ttslagstiftningen justerats Parks att mö ta kraven på hö gre flexibilitet. Bland annat har det blivit lä ttare att anstä lla temporä rt, s k ö verenskommen visstidsanstä llning. 
 En bred ö verenskommelse har trä ffats om ett nytt pensionssystem dä r det finns en nä rmare koppling mellan inbetalda avgifter och framtida 
  
 40  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 utbetalningar. Inom socialfö rsä kringarna ledde 
  
 krisen i bö rjan av 
  
 1990-talet 
  och den efterfö ljande budgetsaneringen till att en karensdag infö rdes, liksom att arbetsgivaren stå r fö r sjukersä ttningen under de två fö rsta veckorna, den s k sjuklö neperioden. Samtidigt har ersä ttnings- 
  
 nivå erna 
  
 sä nkts frå n 
  
 90 till 80 procent i 
  
 arbetslö shets- och sjuk- 
  
 fö rsä kringen. 
  
 Må nga 
  
 strukturella 
  
 reformer har så ledes 
  
 genomfö rts som bö r ha 
  
 fö rbä ttrat effektiviteten i resursutnyttjandet och ö kat flexibiliteten i den svenska ekonomin. På nå gra områ den har det också skett fö rä ndringar som fö rsä mrat ekonomins funktionssä tt. Så har exempelvis medlem- skapet i EU innebar också vissa fö rsä mringar vad gä ller handelspolitiken och jordbrukspolitiken, genom att Sverige fick anpassa sig till EU:s mer reglerade marknader. 
 Strukturreformer i omvä rlden 
 Ä ven i omvä rlden har må nga lä nder genomfö rt reformer, i vissa fall mer, i andra fall mindre lå ngtgå ende ä n de svenska. Reformerna inom EU- lä nderna ä r dels en fö ljd av nya, skä rpta  
 EU-regler 
  inom områ den som konkurrenspolitik och offentlig upphandling, dels en fö ljd av nationella initiativ. 
 Strukturreformerna inom EU har dä rtill kommit att betonas allt mer mot bakgrund av den gemensamma valutan. Anledningen ä r att ä ven om integrationen mellan  
 EMU-lä 
  nderna ä r lå ngt gå ngen kommer enskilda lä nder oundvikligen ä ven i framtiden att drabbas av land- eller regionspecifika stö rningar. Ju mer flexibla arbets- och produkt- marknaderna ä r, desto snabbare kommer  
 EMU-lä 
  nderna att kunna anpassa sig till stö rningar och desto mindre kommer effekten på sysselsä ttning och produktion att bli. 
 Vikten av fungerande konkurrens har också betonats allt mer, och mer ä n hä lften av  
 EU-lä 
  nderna har nu lagar som uttryckligen fö rbjuder konkurrenshä mmande beteende hos fö retagen. Det finns dock mycket kvar att gö ra på områ det, vilket också  
 EU-kommissionen 
  har på pekat. 
 33  
 På arbetsmarknaden har fä rre reformer genomfö rts i  
 EU-lä 
  nderna ä n på produktmarknaderna. Att arbetsmarknaderna fungerar mindre tillfredsstä llande i flera  
 EU-lä 
  nder framgå r tydligt av den bestå ende hö ga arbetslö sheten. De senaste 15 å ren har arbetslö sheten inom EU legat under 10 procent endast under fyra enskilda å r under  
 1980-talets 
  hö gkonjunktur. I USA har arbetslö sheten inte nå gon gå ng under perioden legat ö ver 8 procent. Att en bred ansats med flera olika å tgä rder 
  
 33  
 European Commission [1999c]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . .  
 41 
  
 snarare ä n en enskild 
  
 å tgä rd ä r 
  
 nö dvä ndig 
  
 fö r att 
  
 bekä mpa 
  
 arbetslö sheten, betonas i 
  
 allt stö rre 
  
 utsträ ckning. 
 34 
  
 Irland, 
  
 Danmark, 
  
 Holland och Storbritannien har genom att genomfö ra ett brett spann av 
  
 å tgä rder lyckats bä st bland  
 EU-lä 
  nderna med att minska arbetslö sheten. 
  
 Lä nderna har minskat den strukturella arbetslö sheten det senaste decenniet. Bland annat har de sä nkt nivå erna i arbetslö shetsersä ttningen och/eller ersä ttningstiden samt skä rpt kraven Parks att få ersä ttning. Lä nderna har ä ven det gemensamt att de sä nkt skatter och avgifter på arbete. Vidare bedrivs lö nefö rhandlingarna i dessa lä nder inte på sektorsnivå (så som sker i Sverige) utan antingen på centraliserad nivå eller på mer decentraliserade nivå . 
 Liksom Sverige har flera av  
 EU-lä 
  nderna det senaste decenniet 
  
 genomfö rt skattereformer. Syftet 
  
 ä r 
  
 att gö ra 
  
 skattesystemen 
  
 mer 
  
 tillvä xtorienterade och mer 
  
 sysselsä ttningsskapande genom att 
  
 ö ka 
  
 neutraliteten i beskattningen 
  
 och 
  
 gö ra 
  
 den mer 
  
 effektiv, vilket 
  
 kan 
  
 uppnå s genom att snedvridande effekter och incitamenten till skatteplanering minskar. 
 35  
 Vissa lä nder, så som Danmark och Tyskland, har skiftat skattebö rdan frå n arbetskraft till miljö - och energiskatter fö r att på så sä tt stimulera sysselsä ttningen och minska utslä ppen. 
 36  
 Parallellt med skattereformer har må nga lä nder också reformerat sina pensionssystem om ä n i mindre utsträ ckning ä n Sverige, mot bakgrund 
  
 av den allt stö rre 
  
 bö rda 
  
 som vä ntar dessa system 
  
 i framtiden. 
  
 Pensionså ldern 
  
 har 
  
 hö jts, 
  
 den å rliga upprä kningen av 
  
 beloppen har 
  
 reducerats och 
  
 kraven Schultz rtids- och sjukpensionering har skä rpts. 
  
 34  
 OECD [1998g]. 
  
 35  
 Neutralitet i beskattning innebä r att olika skattebaser beskattas lika. Dä rmed fö rsvinner incitamenten att skifta inkomster mellan olika skattebaser. 
  
 36  
 European Commission [1999c]. 
  
 42  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Faktaruta 2.1 
 Strukturåtgärder i Sverige sedan mitten av  
 1980-talet 
  
  Den makroekonomiska politiken 
 Ny budgetprocess med utgiftstak, rambeslut och medelfristiga prognoser har fö rbä ttrat det offentliga budgetsaldot. Penningpolitiken har fö rä ndrats genom en ny Riksbankslag som stä rker Riksbankens sjä lvstä ndighet. Ett prisstabilitetsmå l baserat på konsumentprisindex har introducerats. 
  
 Kredit- och valutaavreglering 
 Reformerna bö rjade på det makroekonomiska planet med kredit- och valutaavreglering under andra halvan av  
 1980-talet. 
  Parallellt ö ppnades det finansiella tjä nsteområ det fö r utlä ndska etableringar. Dä refter har bank- och vä rdepappersmarknaden få tt en mer konkurrensfrä mjande reglering Parks en effektivare allokering av kapital. I stort sett all finansiell lagstiftning har reformerats i syfte att ö ka konkurrensen samtidigt som den finansiella stabiliteten bibehå lls. 
  
 Skattereformen 
 Skattereformen 1991 syftade till att ö ka incitamenten till arbete och sparande genom att sä nka marginalskatterna och gö ra kapitalbeskattningen mer enhetlig, liksom att sä rbeskatta inkomst av lö n respektive inkomst av tjä nst. 
  
 Reformer av socialförsäkringarna 
 En karensdag har Beasley, liksom att arbetsgivaren stå r fö r sjukersä ttningen under de två fö rsta veckorna, den s k sjuklö neperiod. Samtidigt har ersä ttningsnivå erna 
  
 sä nkts frå n 90 procent till 80 procent 
  
 i arbetslö shetsersä ttningen och 
  
 sjukfö rsä kringen, efter att ha varit nere på 
  
 75 procent i krisens kö lvatten. En 
  
 pensionsreform har genomfö rts dä r inbetalda avgifter har en koppling till framtida utbetalningar, vilket ger ö kade incitament till arbete. 
  
 Ny konkurrenslag 
 Å r 1993 infö rdes en ny konkurrenslag som dels innehå ller ett uttryckligt fö rbud om konkurrensbegrä nsande samarbete mellan fö retag, dels fö rbud mot missbruk av dominerande stä llning. Den tidigare lagen fö rbjö d samarbete mellan fö retag endast om skadliga effekter kunde bevisas. 
  
 Ö kad konkurrens i den offentliga sektorn 
 Flera betydelsefulla å tgä rder har under senare å r genomfö rts fö r att hö ja effektiviteten i den offentliga sektorn, bland annat genom att tillå ta mer konkurrens. Statsbidragen till kommunerna har lagts om Parks att effektivisera 
  
 resursutnyttjandet, och en 
  
 ny lag om offentlig upphandling har tillkommit. 
  
  Rå det fö r konkurrens på 
  
 lika villkor mellan privat och offentlig sektor har 
  
 inrä ttats. 
  
 Sänkta bostadssubventioner 
 Rä ntesubventionerna har sedan 1993 minskat kraftigt och bostadspolitiken har skiftat frå n produktionsstö d till att fokusera på efterfrå gesidan, dvs att ge stö d till de boende. Det statliga stö dsystemet har ä ven avreglerats och fö renklats. Huvuddraget ä r dock att bå de producenter och konsumenter nu få r bä ra en stö rre del av bå de kapital- och produktionskostnaderna. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 43 
  
 forts. Faktaruta 2.1 
 Strukturåtgärder i Sverige sedan mitten av  
 1980-talet 
  
 Avregleringar av produktmarknader 
 Betydande fö rä ndringar har skett under  
 1990-talet 
  vad gä ller transporter, kommunikation och energi. Statliga monopol har avskaffats, etableringsfrihet har infö rts och reformer och omregleringar har genomfö rts. På det hela taget har fö rä ndringarna lett till ö kad konkurrens och hö gre effektivitet. En viktig del i reformarbetet har varit att skilja tillhandahå llandet av transporttjä nster frå n driften av sjä lva infrastrukturen. 
 Å r 1996 genomfö rdes en  
 elmarknadsreform  
 i Sverige. Det nya regelverket på elmarknaden har inneburit att produktionen och fö rsä ljningen av el omvandlats till konkurrensmarknader. Dä remot bedrivs nä tverksamheten (drift, underhå ll och upplå telse av ledningarna) alltjä mt som monopol och ä r fö remå l fö r specialreglering och kontroll av så vä l nä tens tillgä nglighet fö r aktö rer som prisutvecklingen Parks nä ttjä nster. Konkurrensen på elmarknaden har dessutom ö kat genom de fö rbä ttrade mö jligheterna till handel med utlandet, etableringen av nya aktö rer, slopat mä tarkrav och ö kad rö rlighet bland vissa kundkategorier. 
 En  
 ny telelag  
 trä dde i kraft 1993, och den har sedan dess ä ndrats ett antal gå nger. Som en fö ljd av detta har Sverige en av Europas mest avreglerade  
 telemarknader 
 , vilket har lett till att branschen ä r internationellt konkurrens- kraftig vilket i sin tur har gynnat konsumenterna genom lä gre priser.  
 Postens  
 ensamrä tt till brevbefordran avskaffades 1993, och Posten har sedan dess bolagiserats.  
 Inrikesflygets  
 avreglering inleddes 1992. Frå n och med 1997 få r ä ven utlä ndska flygbolag konkurrera om inrikesflyget. Avregleringen av  
 jä rnvä gstransporter  
 har lett till att Sverige har bland de hö gsta nivå erna på 
  
 arbets- och totalfaktorproduktiviteten inom 
  
 jä rnvä gssektorn, 
  
 enligt OECD. 
  
 Taxinä ringen  
 avreglerades 1990. 
  
 Effektivitetsindex i några sektorer i Sverige under  
 1990-talet 
  
 OECD=100 
  
 Sektor 
  
 Arbets- 
  
 Totalfaktor- 
  
 Prisnivå 
  
 produktivitet 
  
 produktivitet 
  
 Telekommunikation 
  
 108 
  
 120 
  
 59 
  
 El-distribution 
  
 154 
  
 131 
  
 42 
  
 Jä rnvä gstransporter 
  
 150 
  
 366 
  
 142 
  
 Passagerarflyg 
  
 61 
  
 67 
  
 161 
  
 Kä lla: OECD [1998i]. 
  
 EU-medlemskapet 
  har inneburit en mer konkurrensutsatt marknad, bland annat inom livsmedelsproduktion. Sverige har internationellt sett lite reglering vad gä ller ö ppethå llande, men sektorn domineras dock fortfarande av tre aktö rer som svarar Parks drygt 2/3 av dagligvaruhandeln fö r livsmedel. 
  
 44  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 2.5.2 
  
 1990-talet: 
  
  budgetkonsolidering och prisstabilitet 
 Krisen under bö rjan av  
 1990-talet 
  innebar att det blev nö dvä ndigt att vidta å tgä rder fö r att vä nda den statsfinansiella utvecklingen med ö kande budgetunderskott. Krisen bidrog också till att ö ka insikten om att den ekonomiska politiken och dess ramverk hade brister och detta medfö rde problem Parks den svenska ekonomin. En samsyn vä xte fram avseende behovet av att fö rbä ttra regelverken och se ö ver den ekonomiska politikens må l. Resultatet blev ett antal reformer avseende den ekonomiska politiken som syftade till stö rre stabilitet och ö kad fö rutsä gbarhet. Reformerna har inneburit att bå de penning- och finanspolitiken har få tt tydliga må l i form av må l fö r inflation och offentliga finanser. Nedan diskuteras de viktigare fö rä ndringarna som har genomfö rts fö r att nå dessa må l. 
 Prisstabilitet blir norm 
 I finansplanen i januari 1991 lanserades lå g inflation som ett nytt må l fö r penningpolitiken. Efter att den ensidiga  
 ECU-kopplingen 
  hö sten 1992 ö vergavs, beslutade Riksbanksfullmä ktige att penningpolitiken skulle syfta till en inflation, mä tt som en å rlig ö kning i konsumentprisindex 
  
 (KPI), på 
  
 2  
 (+/-1) 
  procent. 
  
 Det ä r 
  
 vä sentligt lä gre ä n 
  
 1980-talets 
  
 genomsnitt 
  
 på knappt 8 
  
 procent 
  
 (se tabell 2.3). 
  
 Må let Parks 
  
 penningpolitiken verkar nu vara vä l fö rankrat i svensk ekonomi, nå got 
  
 som också 
  
 visas av att inflationsfö rvä ntningarna ä r lå ga. 
  
 Tabell 2.3 Genomsnittlig årlig inflationstakt i konsumentpriser 
  
 1970–79 
  
 1980–89 
  
 1990–98 
  
 Sverige 
  
 8,7 
  
 7,9 
  
 3,4 
  
 EU 
  
 10,1 
  
 7,0 
  
 3,0 
  
 OECD 
  
 9,2 
  
 8,7 
  
 4,7 
  
 Anm: Geometriskt genomsnitt. 
  
 Kä lla: OECD [1999b]. 
  
 Offentliga finanser i balans, men fortsatt konjunkturkä nsliga 
 Den djupa lå gkonjunkturen under bö rjan av  
 1990-talet 
  bidrog till att de offentliga finanserna fö rsvagades kraftigt. Å r 1993 motsvarade 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 45 
  
 underskottet i de offentliga finanserna drygt 12 procent av BNP. 
 37  
 Det innebar en kraftig ö kning av statsskulden, vilket fick finansmarknaderna att reagera med hö jda obligationsrä ntor och ö kad rä ntedifferens mot omvä rlden till fö ljd av bristande fö rtroende. De hö gre rä ntorna bidrog samtidigt till att ytterligare Parks rra den offentliga sektorns finanser. Utvecklingen av de offentliga finanserna blev ohå llbar och ett sanering av de offentliga finanserna blev nö dvä ndig. 
 Ett sparprogram på sammanlagt 118 miljarder kronor presenterades 1995, vilket utö kades å ret dä rpå till att omfatta budgetfö rstä rkningar på sammanlagt 126 miljarder kronor fram till och med 1998. Utgifts- minskningarna stod fö r 66 miljarder. Det svenska sparprogrammet var ambitiö st i ett internationellt perspektiv. 
 Diagram 2.5 Finansiellt sparande i offentlig sektor som andel av BNP 
  
 1990–1998 
  
 Procent 
  
 6 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 -2 
  
 -4 
  
 -6 
  
 -8 
  
 -10 
  
 -12 
  
 -14 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 Kä lla: SCB [f]. 
 Resultatet av sparprogrammet blev en markant fö rstä rkning av budget- utfallen (se diagram 2.5). Som en fö ljd dä rav har ä ven skuldkvoten, dvs den offentliga sektorns bruttoskuld som andel av BNP minskat. 
 Liksom penningpolitikens nya må l har budgetbalans idag få tt en stark fö rankring i politiken. Riksdagens må l att den offentliga sektorns finansiella sparande skall visa ett ö verskott på två procent ö ver konjunkturcykeln syftar också till att uppnå en fallande skuld. Detta 
  
 37  
 Enligt de nya nationalrä kenskaperna uppgick underskottet 1993 till 11,8 procent av BNP. 
  
 46  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 motiveras bland annat av de Parks ntade belastningarna som en allt ä ldre befolkning kommer att innebä ra på den offentliga budgeten. Dessutom gö r den stora svenska offentliga sektorn att budgetsaldot ä r mycket konjunkturkä nsligt. Ett genomsnittligt ö verskott på två procent medger stö rre manö verutrymme innan stabilitetspaktens treprocentsgrä ns nå s, dvs att  
 EU-lä 
  ndernas budgetunderskott inte få r ö verstiga tre procent av BNP. Fö r att fö rbä ttra utfallen i den offentliga budgeten har medel- fristiga prognoser på upp till tre å r få tt ö kad vikt i budgetarbetet. 
 En ny budgetprocess infö rs 
 En ny budgetprocess infö rdes 1996 dä r en s k rambeslutsmodell delar in den statliga budgeten i 27 utgiftsområ den. Modellen innebä r att riksdagen sä tter en ram bå de fö r de totala utgifterna och Parks varje utgiftsområ de. Inom ramen beslutar sedan det relevanta riksdags- utskottet om fö rdelningen av resurserna. Eftersom anslaget inte få r ö verskridas innebä r det att utskotten endast kan omfö rdela utgifterna, och att varje ny utgift må ste motsvaras av en besparing inom samma områ de. 
  
 Fö r att 
  
 få 
  
 kontroll 
  
 ö ver utvecklingen ö ver 
  
 tiden 
  
 har dessutom 
  
 utgiftstak 
  
 fö r 
  
 hela 
  
 den offentliga sektorn 
  
 Beasley, 
  
 dvs staten, 
  
 kommunerna 
  
 och socialfö rsä kringssektorn. Taken ä r nominella och 
  
 strä cker sig tre å r framå t. Eftersom regering och riksdag inte direkt kan styra utgiftsnivå n i kommunerna ä r kommunernas ramar givna av restriktioner Parks inkomsterna, frä mst fö r kommunalskatter och statsbidrag. Frå n och med å r 2000 gä ller dessutom ett lagstadgat krav på balans i kommunernas och landstingens finanser. 
 38  
 Slutsatsen ä r att det finns anledning att tro att budgetfö rstä rkningen de senaste å ren kan vara av mer permanent karaktä r tack vare det nya regelverket. 
 Allt fler kvantitativa må l 
 Den ekonomiska politiken har fö r nä rvarande tre kvantifierade må l utö ver inflationsmå let: (1) den offentliga sektorns finansiella sparande 
  
 skall visa ett ö verskott på två 
  
 procentenheter ö ver konjunkturcykeln, 
  
 (2) den ö ppna arbetslö sheten 
  
 skall ner till fyra procent å r 2000, 
  
 (3) sysselsä ttningsgraden skall nå 80 procent å r 2004 bland dem som ä r 
  
 38  
 Drygt en fjä rdedel av kommunerna (78 stycken) kommer inte att kunna balansera sina budgetar å r 2000, enligt kommunernas egna bedö mningar. Det ä r framfö r allt en å ldersbetingad stigande efterfrå gan på kommunala tjä nster som driver utvecklingen. Svenska kommunfö rbundet [1999a]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . .  
 47 
  
 20-64 
  å r. De två 
  
 sista må lens inbö rdes konsistens ä r beroende på 
  
 arbetskraftsdeltagandet, som i sin tur styrs av ett antal faktorer så som inkomstskatter och socialfö rsä kringssystem. 
 De kvantitativa må len har delvis Diaz in i den ekonomiska politiken med argumentet att på medellå ng och lå ng sikt styra politiken mot en 
  
 sundare 
  
 utveckling, 
  
 vilket ä r av 
  
 fundamental betydelse fö r 
  
 framtida 
  
 vä lstå nd. 
  
 Mot den 
  
 bakgrunden 
  
 fyller kvantitativa må l 
  
 ä ven en 
  
 pedagogisk funktion. Alltfö r må nga normer eller må l leder dock till må lkonflikter i den ekonomiska politiken. 
  
 2.6 
  
 Slutsatser 
  
 Tillvä xten i Sverige har sedan 1970 varit lä gre ä n i så vä l  
 EU-lä 
  nderna som i USA. Det beror delvis på den djupa lå gkonjunkturen i bö rjan av  
 1990-talet, 
  men ä ven bortsett frå n denna har den lå ngsiktiga tillvä xt- trenden i Sverige varit lä gre ä n i omvä rlden. En svag utveckling av produktiviteten, investeringarna, arbetade timmar och  
  
 terms-of-trade 
  
 har alla bidragit till efterslä pningen. De olika faktorernas betydelse Parks tillvä xtefterslä pningen har dock varierat mellan olika tidsperioder. 
 Det finns tecken som talar Parks att fö rutsä ttningarna fö r en lå ngsiktigt hö gre tillvä Bowman har fö rbä ttrats det senaste decenniet. Den ekonomiska integrationen med omvä rlden har ö kat genom  
 EU-inträ 
  det 1995 och genom etableringen av nä rmast globala kapital- och varumarknader. Dessutom har bå de finans- och penningpolitiken få tt tydliga må l att uppnå och ramar att verka inom. Resultatet ä r ett betydligt stabilare nationellt makroekonomiskt klimat. Det har ä ven skett stora fö rä ndringar av strukturpolitiken, bland annat avregleringar inom ett antal varu- och tjä nstemarknader och en ny konkurrenslagstiftning. Konkurrensen har dä rigenom ö kat, vilket bidragit till att etablera den prisstabilitet som uppnå tts de senaste å ren. 
 Den ö kade internationaliseringen innebä r nya fö rutsä ttningar fö r den ekonomiska politiken. Dels stä ller EU:s stabilitetspakt formella krav på bland annat budgetunderskott och skuldkvoter. Dels innebä r kapitalets och arbetskraftens ö kade rö rlighet praktiska begrä nsningar på hur mycket den ekonomiska politiken  
 –framfö 
  r allt skattepolitiken  
 –kan 
  avvika frå n den ekonomiska politik som Rosario i andra lä nder. Utrymmet fö r diskretionä r finanspolitik ä r så ledes betydligt mindre ä n fö r tio å r sedan. I stä llet har den ekonomiska politiken alltmer kommit att inriktas på strukturå tgä rder som ett komplement till stabiliseringspolitiken. Genom avregleringar skall fö retag, branscher och ekonomin i sin helhet 
  
 48  
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning . . . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 bli mer effektiva och mer flexibla ä n tidigare, och dä rmed stå bä ttre 
  
 rustade att mö ta ekonomiska stö rningar. 
  
 Svensk ekonomi vid millennieskiftet fungerar på 
  
 må nga punkter 
  
 vä sentligt bä ttre ä n tidigare. Fö rutsä ttningarna fö r 
  
 att investera i 
  
 realkapital, utbildning och kompetensutveckling ä r bä ttre ä n på lä nge. Ä ven om den svenska ekonomin hö sten 1999 fungerar bä ttre ä n tidigare och befinner sig i en hö gkonjunktur med god tillvä Bowman och fallande arbetslö shet, finns det fortfarande en potential fö r strukturella reformer som skulle bidra till hö gre resursutnyttjande och till en hö gre tillvä xt i framtiden. 
  
 Långtidsutredningen 
  
 49 
  
 3 
  
 Den ekonomiska utvecklingen fram till år 2015 
  
 En av långtidsutredningens traditionella uppgifter är att redovisa alternativa scenarier för den ekonomiska utvecklingen i ett medel- och långsiktigt perspektiv. Dessa scenarier har tidigare utarbetats av tjänstemän inom Finansdepartementet, som en del av det övriga utredningsarbetet. Denna gång har i stället Konjunkturinstitutet fått i uppdrag att utarbeta scenarier och redovisa dem i en särskild bilaga till Långtidsutredningen. I bilaga 1 till Långtidsutredningen analyseras utvecklingen fram till år 2015 i ett basscenario och två alternativa scenarier med högre respektive lägre tillväxt. I bilaga 2 till Långtidsutredningen gör Konjunkturinstitutet en analys av hur den ekonomiska utvecklingen påverkas av olika miljökrav. Mot bakgrund av den utveckling som skisseras i basscenariot, diskuteras främst den restriktion för tillväxten som en begränsning av koldioxidutsläppen utgör. 
 Vanligen förses scenarierna inledningsvis med någon form av brasklapp eller förbehåll. De är inte att betrakta som prognoser, åtminstone inte vad gäller det längre tidsperspektivet. I stället skall de ses som en möjlig utveckling utifrån de antaganden som görs om ett antal centrala nyckelvariabler såsom produktivitetens tillväxt, arbetskraftsutbud och världsmarknadstillväxt. Ofta belyses också någon form av  
 ekonomiskt-politiskt 
  vägval som Sverige ställs inför under den studerade perioden. 
 Detta kapitel innehåller en sammanfattning av de scenarier som Konjunkturinstitutet utarbetat för perioden  
 1999-2015. 
  För en mer detaljerad genomgång hänvisas till bilagorna. 
  
 50  
 Den ekonomiska utvecklingen 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 3.1 
  
 Antaganden ä r viktiga fö r resultaten 
  
 Modeller av den svenska ekonomin är verktyg i scenariearbetet 
 Tre olika modeller har anvä nts fö r att konstruera scenarierna Parks den svenska ekonomins utveckling. Modellerna, som beskrivs ö versiktligt i 
  
 faktaruta 3.1, 
  
 ä r baserade 
  
 på de 
  
 bokfö ringssystem som national- 
  
 rä kenskaperna 
  
 utgö r. De ä r 
  
 fö rsö k 
  
 att i starkt fö renklad form få nga 
  
 viktiga samband och anpassningsmekanismer i ekonomin utifrå n tidigare erfarenheter av hur ekonomin fungerar. Komplexa samband må ste med nö dvä ndighet fö renklas och berä kningarna bygger på att sambanden ä r nå got så nä r stabila ö ver tiden. Ö ver de lå nga tidsperioder som det hä r ä r frå gan om,  
 15-20 
  å r, ä r risken stor att må nga bedö mningar och modellsamband visar sig vara felaktiga. Resultaten styrs också i stor utsträ ckning av de antaganden som gö rs om en uppsä ttning exogena variabler, dvs vä rden som bestä ms utanfö r modellerna och vilka sedan ligger till grund Parks berä kningarna. Modellerna skall i fö rsta hand ses som berä kningstekniska hjä lpmedel. De ger inte i sig nå gon entydig bild av framtiden, utan anvä nds i en iterativ process i kombination med anvä ndarnas kunskaper om hur ekonomin fungerar Parks att skapa en konsistent bild av utvecklingen, dä r resultatet frå n en modell ä r grunden fö r att framstä lla ingå ende data till en annan modell. 
 Faktaruta 3.1 
 Konjunkturinstitutets prognosmodeller 
 Den lå ngsiktiga utvecklingen bygger på simuleringar med en så kallad allmä n jä mviktsmodell, EMEC. 
 1  
 Modellen ä r utbudsstyrd, dvs en mö jlig produktion av olika varor och tjä nster bestä ms av tillgå ngen på arbetskraft och kapital och av produktivitets- tillvä xten i olika sektorer. På lå ng sikt antas priserna anpassa sig så att tillgä ngliga resurser kan anvä ndas fullt ut. Den arbetslö shet som trots allt kvarstå r ä r då av strukturell karaktä r. Modellen genererar på så sä tt en jä mviktslö sning i slutå ret, i det hä r fallet 2015, då efterfrå gan ä r lika med utbudet på alla marknader. 
 Med  
 EMEC-modellen 
  analyseras strukturella fö rä ndringar snarare ä n utvecklingsfö rlopp. 
  
 1  
  
 E 
 nvironmental  
 m 
 edium term  
 ec 
 onomic model. I 
  
 ett appendix till Bilaga 1 till 
  
 Lå ngtidsutredningen – Konjunkturinstitutet [2000], 
  
 finns en mer grundlä ggande 
  
 genomgå ng av Konjunkturinstitutets modeller. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Den ekonomiska utvecklingen  
 51 
  
 forts. Faktaruta 3.1 Konjunkturinstitutets prognosmodeller 
 Fö r att studera utvecklingen på kort till medellå ng sikt, och Parks att skapa ett konsistent fö rlopp till lä get i slutå ret, anvä nds en traditionell konjunkturmodell, KOSMOS. 
 2  
 Hä r spelar det rå dande konjunkturlä get och utvecklingen av den aggregerade efterfrå gan en stor roll under de fö rsta å ren, medan mer lå ngsiktiga och allmä ngiltiga samband styr utvecklingen under den senare delen av perioden. 
 Varken KOSMOS eller EMEC har en finansiell sektor, dvs det finns inga modellkopplingar mellan sparande och rä ntebildning och utvecklingen i den reala delen av ekonomin. Fö r berä kningar av sparbalanser och finansiella flö den mellan olika delar av ekonomin anvä nds en finansiell modell, FIMO. 
 3  
 Resultat frå n denna modell stä ms sedan av mot andra modellresultat och nö dvä ndiga justeringar gö rs. 
 Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000]. 
 Arbetskraften blir ä ldre och på sikt mindre, men bä ttre utbildad 
 Utbudet av arbetskraft bestä ms av demografiska faktorer och av lä get på arbetsmarknaden, dvs antalet personer i arbetsfö r å lder och i vilken utsträ ckning dessa personer kommer att vilja och kunna arbeta. Antaganden om befolkningsutvecklingen bygger på en prognos som Statistiska centralbyrå n, SCB, utarbetat. Av denna framgå r att antalet personer i å ldrarna  
 16-64 
  å r Padilla ö ka med knappt 185 000 personer fram till å r 2008, Parks att sedan minska med cirka 160 000 personer fram till å r 2015. Det ä r vidare så att de å ldersmä ssiga sammansä ttnings- fö rä ndringar som sker i arbetskraften troligen bidrar till att hå lla tillbaka arbetskraftsutbudet. Under perioden fram till å r 2015 Parks ntas arbetskraftens genomsnittså lder ö ka. Det ä r framfö r allt antalet ä ldre i arbetskraften, personer mellan 55 och 64 å r, som ö kar och denna grupp har ett relativt lå gt arbetskraftsutbud i termer av arbetade timmar. Arbets- kraftens kä rngrupp med det hö gsta arbetskraftsutbudet per individ, personer mellan 25 och 54 å r, krymper dä remot. Arbetskraftens utbildningsnivå kommer att fortsä tta att stiga under perioden. 
  
 2 
  
 Kortsikts 
  
 mo 
 dell Allen. 
  
 3 
  
 Fi 
 nansiell  
 mo 
 dell. 
  
 52  
 Den ekonomiska utvecklingen 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 De demografiska 
  
 fö rä ndringarna motverkas 
  
 till viss del av ett 
  
 antagande om att en gradvis stö rre andel personer i arbetsfö r å lder 
  
 kommer att stä lla 
  
 sig till arbetsmarknadens 
  
 fö rfogande ä n den 
  
 jä mfö relsevis lå ga andelen 1998. Arbetskraftsdeltagandet antas ö ka frå Moore procent Parks personer i å ldrarna  
 16-64 
  å r 1998 till 79 procent å r 2015. Detta antagande i kombination med den demografiska utvecklingen medfö r att antalet personer i arbetskraften ö kar med i genomsnitt 0,6 procent per å r fram till å r 2008, Parks att sedan minska med 0,3 procent per å r fram till å r 2015. 
 I huvudscenariot antar Konjunkturinstitutet att medelarbetstiden kommer att uppvisa en lå ngsam trendmä ssig nedgå ng om 0,2 procent per å r. Antalet arbetade timmar per sysselsatt Parks ntas utjä mnas mellan kö nen, kvinnornas medelarbetstid ö kar med 0,2 procent per å r i kalkylen medan mä nnens minskar med 0,6 procent per å r. Nedgå ngen i arbetstid fö rklaras inte av nå gon avtalad eller lagstiftad arbetstidsfö rkortning, utan ä r fö ljden av individuella beslut att arbeta mindre i takt med att den reala timlö nen ö kar. Medelarbetstiden minskar frå n 36,8 timmar per vecka 1998 till 35,5 timmar å r 2015. 
 Utvecklingen av antalet personer i arbetskraften i kombination med fö rä ndringen i medelarbetstid innebä r att arbetskraftsutbudet i termer av totalt antal arbetade timmar i ekonomin ö kar med 0,4 procent per å r  
 1998-2008, 
  Parks att sedan minska med i genomsnitt 0,6 procent per å r fram till 2015. Som framgå r av tabell 3.1 blir nettoeffekten att antalet arbetade timmar Parks ntas vara nå got fä rre å r 2015 ä n 1998. 
 Utvecklingen efter å r 2008 innehå ller nya inslag i jä mfö relse med tidigare perioder. Antalet arbetade timmar har visserligen minskat tidigare men då på grund av att medelarbetstiden gradvis kortats. Efter å r 2008 beror minskningen i stä llet på en underliggande fö rä ndring i den arbetsfö ra befolkningens storlek, som Parks ntas fortsä tta ä ven efter å r 2015. Se kapitel 4 och bilaga 9 till Lå ngtidsutredningen Parks en mer utfö rlig diskussion av konsekvenserna av detta. 
 Stark kapitalbildning 
 Den genomsnittliga ö kningen i investeringsefterfrå gan å r  
 1998-2015 
  berä knas bli cirka 2,6 procent per å r, vilket ä r betydligt snabbare ä n  
 BNP-tillvä 
  xten. Investeringarna ö kar snabbast i bö rjan av perioden nä r BNP vä xer snabbt av konjunkturella skä l, och avtar sedan i takt med att arbetskrafts- och  
 BNP-tillvä 
  xten minskar. Utvecklingen fö rstä rks av att en kraftig ö kning i bostadsinvesteringarna Parks ntas under de nä rmaste å ren, en ö kning som mattas av på sikt. Sammantaget ger detta upphov till en i ett historiskt perspektiv relativt stark investeringsutveckling. Skillnaden i tillvä xt mellan BNP och investeringarna ä r nå got stö rre ä n 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Den ekonomiska utvecklingen  
 53 
  
 under perioden  
 1960-1990. 
  Ä 
  
 ven realkapitalstocken fö rvä ntas vä xa i 
  
 nå got snabbare takt ä n BNP. 
  
 1990-talets 
  produktivitetstillvä Bowman stå r sig 
 Utvecklingen av arbetskraften och kapitalstocken som beskrivits, gö r att kapitalintensiteten i produktionen ö kar nå got, dvs kapitalstocken vä xer snabbare ä n antalet arbetade timmar. Ö kningstakten ä r nå got snabbare ä n under 1980- och  
 1990-talen, 
  men betydligt lå ngsammare ä n under 1960- och  
 1970-talen. 
  En sammanvä gning av produktionsfaktorernas 
  
 tillvä Bowman med 
  
 lö ne- 
  
 respektive kapitalkostnader ger vid handen att 
  
 faktorinsatsen 
  
 ö kar 
  
 med cirka 0,8 procent per å r. Den totala 
  
 produktionen ö kar sedan med i genomsnitt 1,9 procent per å r, vilket innebä r att totalfaktorproduktiviteten rä knat på detta sä tt vä xer med cirka 1,1 procent per å r. Detta ligger i linje med utvecklingen under  
 1990-talet 
  men ö ver 1970- och  
 1980-talens 
  tillvä Bowman. 
 Ä ven arbetsproduktiviteten, fö rä dlingsvä rdet i relation till antalet arbetade timmar, Parks ntas fortsä tta att vä xa i ungefä r samma takt som under  
 1990-talet. 
  En å rlig ö kningstakt om 2,3 procent i nä ringslivet och 1,8 i hela ekonomin ä r dock klart bä ttre ä n under perioden  
 1975-1990. 
  Produktivitetstillvä xten ä r snabbast i de kapital- och kunskapsintensiva delarna av industrin, medan tjä nstesektorerna kä nnetecknas av en nå got lä gre produktivitetstillvä xt. I den offentliga sektorn sä tts produktivitets- tillvä xten schablonmä ssigt till noll. 
 Produktivitetsutvecklingen, den takt som produktionen kan få s att ö ka utö ver tillvä xten av tillgä nglig arbetskraft och kapital, ä r den variabel som ä r av stö rst betydelse Rivera ngsiktiga tillvä xtmö jligheterna. Antaganden om denna variabel blir fö ljaktligen mycket viktiga fö r 
  
 utvecklingen i scenarierna, speciellt i 
  
 ett lä ngre perspektiv då de 
  
 nä rmaste å rens mö jligheter till ö kat 
  
 resursutnyttjande ä r uttö mda. 
  
 Konjunkturinstitutet antar, utan att nä rmare redogö Mcdonald grunderna till detta, att den i jä mfö relse med 1970- och  
 1980-talen 
  tä mligen hö ga tillvä xten under  
 1990-talet 
  blir bestå ende ä ven under de nä rmaste 15 
  
 å ren. Detta skulle 
  
 kunna motiveras med 
  
 att 
  
 mö jligheterna till 
  
 kommunikation 
  
 och informationshantering 
  
 fö rbä ttras 
  
 genom 
  
 globaliseringen 
  
 och 
  
 ö kat datoranvä ndande, 
  
 eller 
  
 med att 
  
 ett antal 
  
 avregleringar och strukturella reformer genomfö rts, vilket skulle tala Parks att ekonomins funktionssä tt fö rbä ttrats. Mot detta kan man invä nda att det ä r troligt att efterfrå gan i framtiden i ö kad utsträ ckning kommer att inriktas mot tjä nstesektorn dä r produktivitetstillvä xten ä r lä gre. Om uppgå ngen i produktivitetens tillvä xt under  
 1990-talet 
  visar sig vara temporä r så kommer tillvä xten i BNP att ö verskattas i motsvarande grad. 
  
 54  
 Den ekonomiska utvecklingen  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Den internationella utvecklingen – goda tillvä xtfö rutsä ttningar 
 Ä ven under den nä rmaste femtonå rsperioden Parks ntas marknaderna i norra och vä stra Europa samt i USA att vara av stö rst betydelse Estrada export. Geografiskt mer avlä gsna områ den med snabbare tillvä xt i Asien och Latinamerika kommer dock att ö ka i betydelse. Konjunkturinstitutet rä knar med att  
 OECD-lä 
  ndernas ekonomier vä xer med strax under 2 procent per å r under perioden fram till å r 2015. Detta baseras på historiska trender fö r produktivitetstillvä xten och aktuella prognoser Parks den arbetsfö ra befolkningens utveckling i dessa lä nder. Tillvä xten kommer att bli nå got hö gre i Europa, 1,9 procent per å r, ä n i Japan och USA, 1,8 respektive 1,6 procent per å r. Fö r lä nderna utanfö r OECD fö rvä ntas en snabbare tillvä Bowman, drygt 4 procent per å r. 
 Vä rldshandeln har alltsedan andra vä rldskrigets slut ö kat betydligt snabbare ä n den samlade  
 BNP-tillvä 
  xten. Denna trend Parks ntas hå lla i sig. Det ä r dock troligt att tillvä xten i handeln mellan  
 OECD-lä 
  nderna blir lä gre ä n fö r handeln mellan lä nderna utanfö r OECD samt Parks handeln mellan OECD och lä nderna utanfö r OECD. Efterfrå gan på svensk export kommer dä rmed att vä xa nå Atkinson ngsammare ä n vä rldshandeln globalt. Totalt bedö ms den svenska exporten kunna ö ka 
  
 med 3,6 procent per 
  
 å r, 
  
 med variation 
  
 mellan olika branscher. 
  
 Vä rldsmarknadspriserna 
  
 ö kar med i snitt 
  
 1,5 procent per å r. Pris- 
  
 utvecklingen ä r snabbare på 
  
 importsidan vilket medfö r en Rodriguez 
  
 del ofö rmå nlig  
 terms-of-trade-utveckling. 
  Sett ö ver hela tidsperioden Parks ntas importen trots detta vä xa snabbare ä n exporten, så att dagens stora ö verskott i bytesbalansen fö rsvinner till å r 2015. 
  
 3.2 
  
 Utvecklingen fram till å r 2015 – på sikt avtagande tillvä Bowman 
  
 Tillvä xtfö rutsä ttningarna under de nä rmaste fem å ren ä r enligt basscenariot mycket goda. Perioden fram till å r 2004 kan ses som en fortsatt å terhä mtning frå n den djupa krisen i  
 1990-talets 
  bö rjan. Inflationen ä r under kontroll och rä ntorna lå ga. Hushå llens disponibla inkomster och den privata konsumtionen vä xer snabbt, likaså investeringarna. Efterfrå geutvecklingen leder till att antalet sysselsatta stiger snabbt och att arbetskraftsutbudet ö kar. Arbetslö sheten sjunker. Tillvä xten under denna period ä r i genomsnitt 2,5 procent per å r. 
 Å r 2004 befinner sig ekonomin vid sitt kapacitetstak. Arbetskrafts- utbudets och sysselsä ttningens tillvä Bowman avtar vilket få r till fö ljd att 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Den ekonomiska utvecklingen  
 55 
  
 arbetslö sheten inte lä ngre sjunker. Medelarbetstiden fortsä tter att minska nå got och antalet arbetade timmar uppvisar en svag nedgå ng. Tillvä xten i BNP och privat konsumtion ä r dock fortsatt god, cirka 1,8 respektive 2,2 procent å rligen. 
 Efter å r 2008 minskar tillgå ngen på arbetskraft nä r den arbetsfö ra befolkningens storlek krymper samtidigt som den trendmä ssiga nedgå ngen i medelarbetstid fortgå r. Ä ven om arbetslö sheten gå r ned ytterligare nå got under denna period leder detta till att antalet arbetade timmar minskar med 0,5 procent per å r. Trots en god produktivitets- 
  
 utveckling medfö r det att tillvä xten i 
  
 ekonomin 
  
 sjunker till endast 
  
 1,3 procent per å r. 
  
 Tabell 3.1 Ackumulerad tillväxt i basscenariot från 1998 
  
 Procentuell fö rä ndring 
  
 2004 
  
 2008 
  
 2015 
  
 Antal sysselsatta per person 
  
 5,4 
  
 5,4 
  
 2,9 
  
 Arbetade timmar per person 
  
 4,7 
  
 3,6 
  
 -0,9 
  
 BNP per person 
  
 15,6 
  
 23,2 
  
 33,2 
  
 Privat konsumtion per person 
  
 18,0 
  
 28,2 
  
 44,5 
  
 Offentlig konsumtion per person 
  
 4,9 
  
 8,4 
  
 15,3 
  
 Kommunal konsumtion per person 
  
 6,3 
  
 10,2 
  
 17,2 
  
 Statlig konsumtion per person 
  
 1,9 
  
 4,4 
  
 11,0 
  
 Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000]. 
  
 Den privata konsumtionen vä xer starkt under hela perioden  
 1998-2015, 
  klart snabbare ä n BNP, vilket framgå r av tabell 3.1. Sä rskilt under de nä rmaste fem å ren ä r tillvä xten i privat konsumtion stark, driven av en snabb ö kning av hushå llens disponibla inkomster. Å r 2004 vä ntas BNP per person vara 15,6 procent hö gre i volym ä n 1998, medan volymen privat konsumtion per person ö kar med 18 procent. Den offentliga konsumtionen vä xer betydlig lå ngsammare ä n BNP i volym, men kommer trots detta att ö ka sin andel av BNP i lö pande priser och av sysselsä ttningen. Orsaken ä r antagandena om att produktivitets- tillvä xten ä r noll i denna sektor och att lö neutvecklingen ä r likvä rdig med den i ö vriga sektorer. Detta få r till fö ljd att priset på offentlig konsumtion stiger snabbare ä n prisutvecklingen Parks hela BNP. 
 Bedö mningen av den offentliga konsumtionens tillvä Bowman baseras i fö rsta hand på det finansiella utrymme som de offentliga inkomsternas tillvä Bowman medger. En god inkomstutveckling gö r att en så pass hö g tillvä Bowman av den offentliga konsumtionen som drygt 1 procent per å r i genomsnitt ä r mö jlig utan att de kommunala finanserna ansträ ngs. I scenariot antas ingen ö verflyttning till privat sektor av produktion eller finansiering av 
  
 56  
 Den ekonomiska utvecklingen 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 dessa tjä nster. I den må n en så dan finansiering kommer till stå nd sker ä ven en ö verflyttning av sysselsä ttning respektive konsumtion. 
  
 Tabell 3.2. Offentlig sektor som andel av BNP respektive antal sysselsatta 
  
 Procent 
  
 1998 
  
 2004 
  
 2008 
  
 2015 
  
 Kommunal konsumtion 
  
 18,0 
  
 18,5 
  
 19,0 
  
 20,6 
  
 Statlig konsumtion 
  
 7,9 
  
 7,5 
  
 7,5 
  
 7,9 
  
 Kommunal sysselsä ttning 
  
 25,1 
  
 25,4 
  
 26,6 
  
 29,6 
  
 Statlig sysselsä ttning 
  
 6,1 
  
 5,9 
  
 6,1 
  
 6,8 
  
 Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000]. 
  
 Inflationstakten stiger 
  
 gradvis frå n 
  
 dagens 
  
 nivå till 
  
 i genomsnitt 
  
 2 procent per å r under slutet av perioden, dvs Riksbankens må l fö r inflationsutvecklingen hå lls. En tendens till stigande lö neö kningar nä r 
  
 sjunkande 
  
 arbetslö shet 
  
 och minskat arbetskraftsutbud leder till 
  
 bristsituationer 
  
 på vissa 
  
 delar 
  
 av arbetsmarknaden gö r att 
  
 rä ntelä get 
  
 anpassas 
  
 nå got 
  
 uppå t, 
  
 men 
  
 rä ntedifferensen gentemot 
  
 omvä rlden 
  
 Parks ntas trots det inte ö ka. 
 Branschvisa skillnader i antagandena om produktiviteten och 
  
 antaganden 
  
 om 
  
 vä rldsmarknadsefterfrå gan ger upphov till 
  
 tillvä xt- 
  
 skillnader 
  
 och 
  
 dä rmed 
  
 till en strukturomvandling. Omvandlingen 
  
 innehå ller 
  
 dock 
  
 inga dramatiska 
  
 avvikelser 
  
 frå n tidigare 
  
 trender. 
  
 Verkstadsindustrin 
  
 vä xer 
  
 snabbt i 
  
 termer av 
  
 fö rä dlingsvä rde, medan 
  
 sysselsä ttningen 
  
 ä r 
  
 mer 
  
 eller mindre ofö rä ndrad. I ö vriga 
  
 delar av 
  
 industrin ä r tillvä xten lå ngsammare och en nedgå ng i sysselsä ttningen ä r att Parks nta. Ä ven tjä nstesektorerna ö kar sitt fö rä dlingsvä rde i god takt och hä r ä r också en viss uppgå ng i sysselsä ttningen trolig. Totalt sett 
  
 vä ntas nä ringslivets 
  
 andel 
  
 av 
  
 sysselsä ttningen 
  
 minska med 
  
 drygt 
  
 5 procentenheter frå n 
  
 1998 
  
 å rs 
  
 nivå om knappt 
  
 69 procent. 
  
 Detta 
  
 motsvaras av en sysselsä ttningsö kning i den offentliga sektorn, som i fö rsta hand kommer kommunerna till del. Speciellt under den senare delen av perioden ä r sysselsä ttningstillvä xten stark i kommunerna. 
 De offentliga finansernas utveckling kommer enligt Konjunktur- institutet att styras av de ö verskottsmå l som riksdagen stä llt upp. Detta innebä r att stat och kommun anpassar sina utgifter till inkomst- utvecklingen så att kommunsektorn uppvisar finansiell balans och den konsoliderade offentliga sektorn ett ö verskott om 2 procent av BNP. 
  
 Ö verskotten leder 
  
 till att 
  
 den offentliga fö rmö genhetsstä llningen 
  
 fö rbä ttras, nettoskuldkvoten sjunker så att den nå gra å r in på 
  
 det nya 
  
 seklet gå r under 
  
 noll. Den 
  
 goda sparandeutvecklingen och 
  
 skuld- 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Den ekonomiska utvecklingen  
 57 
  
 amorteringen gö r att det enligt Konjunkturinstitutet ä r rimligt att tä nka sig att ö verskottsmå let sä tts ned till 1 procent av BNP frå n och med å r 2008. Trots detta ä r den konsoliderade bruttoskulden som andel av BNP å r 2015 nere i samma nivå er som under mitten av  
 1970-talet. 
  
 Den snabba tillvä xten under de fö rsta å ren av  
 2000-talet 
  gö r att skattebaserna utvecklas mycket starkt samtidigt som kostnaderna fö r arbetslö sheten sjunker. Detta innebä r att det utö ver ö verskottsmå let och en relativt god tillvä xt av den offentliga konsumtionen finns utrymme att sä nka skatterna. Skattekvoten, de totala skatteintä kterna som andel av BNP, berä knas sjunka med 3,4 procentenheter, frå n 56,1 procent 1998 till 52,7 procent å r 2004. De sammanlagda inkomsterna och utgifterna i offentlig sektor faller också som andel av BNP. 
 Nä r tillvä xten i ekonomin sjunker efter å r 2004 vä nds denna utveckling i sin motsats. Den offentliga konsumtionen och transfereringarna vä xer nu snabbare ä n BNP, vilket gö r att utgiftskvoten å ter stiger. Fö r att garantera ö verskottsmå let må ste ä ven skattekvoten hö Reynolds. Å r 2015 har utgifterna å ter nå tt samma andelsnivå av BNP som 1998. Eftersom ö verskottskravet minskats med en procentenhet betyder det att inkomster och skattetryck kan vara nå got lä gre ä n 1998. En viktig fö rä ndring ä r dock att rä nteutgifterna å r 2015 har minskat betydligt till fö ljd av den kontinuerliga skuldamorteringen medan konsumtions- utgifterna ö kat sin andel av de totala utgifterna. I avsnitt 4.4 analyseras hur de demografiska på frestningar som Parks ntas under  
 15-å 
  rsperioden efter å r 2015 på verkar den offentliga sektorns utvecklingsmö jligheter. 
  
 58  
 Den ekonomiska utvecklingen 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Tabell 3.3 Nyckeltal basscenariot 
 Å rlig procentuell utveckling i genomsnitt fö r perioderna 
  
 1998–2004 
  
 2005–2008 
  
 2009–2015 
  
 BNP 
  
 2,5 
  
 1,8 
  
 1,3 
  
 Privat konsumtion 
  
 2,9 
  
 2,3 
  
 1,9 
  
 Offentlig konsumtion 
  
 0,9 
  
 1,0 
  
 1,1 
  
 Stat 
  
 0,4 
  
 0,8 
  
 1,1 
  
 Kommun 
  
 1,1 
  
 1,1 
  
 1,1 
  
 Investeringar 
  
 5,0 
  
 2,3 
  
 0,7 
  
 Export 
  
 5,1 
  
 3,0 
  
 2,4 
  
 Import 
  
 5,9 
  
 3,5 
  
 2,8 
  
 Arbetskraft 
  
 0,7 
  
 0,2 
  
 -0,3 
  
 Sysselsatta 
  
 1,0 
  
 0,2 
  
 -0,1 
  
 Arbetade timmar 
  
 0,9 
  
 -0,1 
  
 -0,4 
  
 Arbetslö shet, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 5,5 
  
 5,0 
  
 4,6 
  
 Å tgä rder, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 3,4 
  
 3,1 
  
 2,7 
  
 Timlö n 
  
 3,4 
  
 3,7 
  
 4,2 
  
 Reallö n, KPI 
  
 2,4 
  
 1,9 
  
 2,3 
  
 Real disponibel inkomst 
  
 3,7 
  
 2,2 
  
 1,8 
  
 Lö nesumma 
  
 4,3 
  
 3,7 
  
 3,8 
  
 Sparkvot, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 2,8 
  
 5,7 
  
 5,2 
  
 Nä ringslivet 
  
 Produktivitet 
  
 1,9 
  
 2,2 
  
 2,3 
  
 ULC 
  
 1,4 
  
 1,5 
  
 1,8 
  
 Vinstandel, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 36,4 
  
 35,9 
  
 37,4 
  
 KPI 
  
 0,9 
  
 1,8 
  
 1,9 
  
 Basbelopp, i slutå ret ( 
 tusen kronor 
 ) 
  
 37,9 
  
 40,5 
  
 46,1 
  
 Lå ng rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 4,2 
  
 4,3 
  
 4,6 
  
 Kort rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 3,6 
  
 4,0 
  
 4,2 
  
 TCW-index 
  
 -0,4 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 Finansiellt sparande som andel av BNP 
  
 i genomsnitt fö r perioden 
  
 Stat 
  
 2,0 
  
 1,3 
  
 0,4 
  
 Kommun 
  
 0,5 
  
 0,7 
  
 0,6 
  
 Offentlig sektor 
  
 2,5 
  
 2,0 
  
 1,0 
  
 Wilson 
  
 2,1 
  
 2,2 
  
 1,5 
  
 Statsskuld, nivå i slutå ret 
  
 56,6 
  
 54,3 
  
 49,3 
  
 Maastrichtskuld, nivå i slutå ret 
  
 50,3 
  
 44,7 
  
 38,7 
  
 Anm: 
  
 ULC = Unit Labour Cost, dvs enhetsarbetskostnad. 
  
 TCW-index 
  = Trade Currency Weighted dvs handelsvä gt vä xelkursindex. 
 Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Den ekonomiska utvecklingen  
 59 
  
 3.3 
  
 Alternativa scenarier 
  
 Konjunkturinstitutet har ä ven analyserat två alternativa utvecklings- scenarier med en lä gre respektive hö gre tillvä Bowman. I alla tre alternativen ä r utvecklingen fram till å r 2004 densamma. 
 Kortare arbetstid ger lä gre tillvä xt 
 I det fö rsta alternativscenariot analyserar Konjunkturinstitutet effekterna av att medelarbetstiden gradvis sjunker, så att den å r 2015 ä r knappt 30 timmar per vecka i stä llet King timmar som i basscenariot. Den minskade arbetstiden kompenseras i viss må n av att sysselsä ttningen och 
  
 produktiviteten antas 
  
 ö ka till 
  
 fö ljd 
  
 av den sjunkande 
  
 arbetstiden. 
  
 Reallö netillvä xten ä r 
  
 också 
  
 nå got 
  
 bä ttre till fö ljd av 
  
 en hö gre 
  
 produktivitet, vilket leder till en viss substitution av arbetskraft mot kapital. Kapitalintensiteten ä r 4 procent hö gre i slutå ret, men den totala kapitalstocken ä r mindre till fö ljd av den lå ngsammare tillvä xten. Antalet arbetade timmar totalt i ekonomin minskar i sä rskilt snabb takt å ren efter 2008, då arbetstidsfö rkortningen kombineras med ett av demografiska skä l krympande arbetskraftsutbud. BNP vä xer under denna period med mindre ä n 0,5 procent per å r. Ä ven om timlö nen realt sett utvecklas starkare ä n i basscenariot, vä xer lö nesumman betydligt lå ngsammare, eftersom antalet arbetade timmar minskar drastiskt. Detta har också en klar effekt på den offentliga konsumtionens utveckling. Under tioå rsperioden efter å r 2004 ä r den offentliga konsumtionen mer eller mindre ofö rä ndrad i reala termer. Trots detta ö kar de offentligt anstä llda med mer ä n 310 000 personer så att de å r 2015 utgö r knappt 38 procent av samtliga sysselsatta. Att antalet anstä llda ö kar kraftigt trots att verksamheternas omfattning ä r ofö rä ndrad har att gö ra med det ovan nä mnda antagandet om att produktiviteten ä r ofö rä ndrad i offentlig sektor. Det innebä r att produktionen kan hå llas konstant endast om också antalet arbetstimmar ä r ofö rä ndrat. Nä r medelarbetstiden sjunker må ste de fö rlorade arbetstimmarna ersä ttas av nyanstä llda. 
 De offentliga finanserna uppvisar en mer ogynnsam utveckling i detta alternativ, vilket diskuteras vidare i anslutning till tabell 3.6. 
  
 60  
 Den ekonomiska utvecklingen 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Tabell 3.4 Ackumulerad tillväxt i lågtillväxtscenariot från 1998 
 Procentuell fö rä ndring 
  
 2004 
  
 2008 
  
 2015 
  
 Antal sysselsatta per person 
  
 5,4 
  
 6,3 
  
 5,3 
  
 Arbetade timmar per person 
  
 4,7 
  
 -2,0 
  
 -14,8 
  
 BNP per person 
  
 15,6 
  
 17,5 
  
 18,8 
  
 Privat konsumtion per person 
  
 18,0 
  
 23,6 
  
 30,5 
  
 Offentlig konsumtion per person 
  
 4,9 
  
 4,3 
  
 3,1 
  
 Kommunal konsumtion per person 
  
 6,3 
  
 5,7 
  
 4,5 
  
 Statlig konsumtion per person 
  
 1,9 
  
 1,3 
  
 0,1 
  
 Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000]. 
 Lä gre arbetslö shet och hö gre tillvä xt 
 I det andra alternativscenariot antas arbetsmarknaden fungera mer effektivt ä n i basscenariot. Arbetskraftsutbudet ä r stö rre och matchningen fungerar bä ttre vilket gö r att arbetslö shetsnivå n sjunker ytterligare jä mfö rt med basscenariot. Antalet arbetade timmar vä xer med 0,5 procent per å r i genomsnitt och ö kningen fortgå r ä ven efter å r 2008, nä r den arbetsfö ra befolkningens storlek bö rjar krympa. Tillvä xten och konsumtionsmö jligheterna utvecklas starkare ä n i basscenariot. Tillvä xten ä r i genomsnitt 0,9 procentenheter hö gre under å ren efter 2004, 2,4 procent per å r jä mfö rt 1,5 procent per å r i basscenariot. Skillnaden i investeringarnas tillvä Garcia ytterligare nå got stö rre, medan den fö r privat konsumtion ä r nå got lä gre. Den offentliga konsumtionen utvecklas också starkare ä n i basscenariot. 
 Tabell 3.5 Ackumulerad tillväxt i högtillväxtscenariot från 1998 
 Procentuell fö rä ndring 
  
 2004 
  
 2008 
  
 2015 
  
 Antal sysselsatta per person 
  
 5,4 
  
 7,7 
  
 9,1 
  
 Arbetade timmar per person 
  
 4,7 
  
 5,8 
  
 5,1 
  
 BNP per person 
  
 15,6 
  
 27,6 
  
 46,7 
  
 Privat konsumtion per person 
  
 18,0 
  
 32,3 
  
 59,6 
  
 Offentlig konsumtion per person 
  
 4,9 
  
 11,1 
  
 23,9 
  
 Kommunal konsumtion per person 
  
 6,3 
  
 13,3 
  
 26,4 
  
 Statlig konsumtion per person 
  
 1,9 
  
 6,2 
  
 18,2 
  
 Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Den ekonomiska utvecklingen  
 61 
  
 Den offentliga sektorn och tillvä xten 
 Av de alternativa scenarierna framgå r tydligt hur beroende den offentliga sektorn ä r av sysselsä ttning och tillvä Bowman. I alla tre scenarierna tas de offentliga sparandemå len som givna, vilket i tabell 3.6 visas genom att den sista raden ä r densamma i alla alternativ. Det betyder att skillnader i skattebasernas tillvä xt i de olika scenarierna direkt slå r igenom i form av variationer i offentliga inkomster och utgifter. Trots att konsumtion och transfereringar i alternativet med en kortare medelarbetstid vä xer i betydligt lå ngsammare takt realt sett ä n i bas- och hö gtillvä xtscenariot, så vä xer de offentliga utgifterna som andel av BNP snabbast i detta alternativ. Nä r utgifterna inte kan finansieras genom vä xande skattebaser eller underskott tvingas skattesatserna upp, vilket resulterar i en hö gre skattekvot. Konjunkturinstitutet diskuterar inte om det ä r mö jligt att en bit in på  
 2000-talet 
  å ter hö ja skattetrycket, vilket ä ven sker i basscenariot. I den utsträ ckning en ö kande internationalisering och mer rö rliga skattebaser fö rsvå rar en så dan hö jning kommer trycket nedå t på de offentliga utgifterna att bli i motsvarande grad stö rre. 
 I scenariot med en vä l fungerande arbetsmarknad och stigande sysselsä ttningsgrad ä r utvecklingen mer positiv. Trots att den offentliga konsumtionen vä xer med 1,8 procent per å r i volym i detta alternativ så sjunker utgifts- och skattekvoterna. Scenarierna visar på risken Parks onda och goda spiraler. I det fall arbetskraftsutbud och skatteunderlag minskar ä r det svå rt att anpassa omfattningen på den offentliga sektorn nedå t i motsvarande utsträ ckning, i stä llet tenderar skattekvoten att ö ka. Detta 
  
 leder i sin tur till att intresset 
  
 fö r arbete minskar ytterligare. 
  
 I det 
  
 omvä nda fallet med ett ö kat 
  
 arbetsutbud kan en stö rre 
  
 volym 
  
 vä lfä rdstjä nster produceras samtidigt som finansieringsbö rdan på den 
  
 enskilda blir mindre, vilket ytterligare bö r stimulera 
  
 till 
  
 ö kade 
  
 arbetsinsatser. 
  
 Tabell 3.6 Den offentliga sektorns finanser i de tre scenarierna 
  
 Andel av BNP i procent 
  
 1998 
  
 2004 
  
 2008 
  
 2015 
  
 Valencia Bas Hö g 
  
 Valencia Bas Hö g 
  
 Inkomster 
  
 64,6 
  
 59,8 
  
 61,8 
  
 60,5 
  
 59,2 
  
 64,7 
  
 62,4 
  
 59,1 
  
 Skatter 
  
 56,1 
  
 52,7 
  
 54,4 
  
 53,2 
  
 51,9 
  
 56,7 
  
 55,0 
  
 51,9 
  
 Utgifter 
  
 61,4 
  
 57,8 
  
 59,9 
  
 58,5 
  
 57,2 
  
 63,7 
  
 61,4 
  
 58,1 
  
 Konsumtion 
  
 25,9 
  
 25,9 
  
 26,9 
  
 26,5 
  
 26,2 
  
 29,1 
  
 28,5 
  
 27,9 
  
 Transfereringar 
  
 till hushå llen 
  
 22,3 
  
 20,6 
  
 21,5 
  
 21,0 
  
 20,2 
  
 22,7 
  
 21,9 
  
 19,9 
  
 Sparande 
  
 3,2 
  
 2,0 
  
 2,0 
  
 2,0 
  
 2,0 
  
 1,0 
  
 1,0 
  
 1,0 
  
 Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000]. 
  
 62  
 Den ekonomiska utvecklingen 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Tabell 3.7 Nyckeltal lågtillväxtscenariot 
 Å rlig procentuell utveckling i genomsnitt fö r perioderna 
  
 2005–2008 
  
 2009–2015 
  
 BNP 
  
 0,6 
  
 0,4 
  
 Privat konsumtion 
  
 1,4 
  
 1,0 
  
 Offentlig konsumtion 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 Stat 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 Kommun 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 Investeringar 
  
 0,5 
  
 -0,5 
  
 Export 
  
 1,7 
  
 1,7 
  
 Import 
  
 2,5 
  
 2,0 
  
 Arbetskraftsutbud 
  
 0,5 
  
 -0,1 
  
 Antal sysselsatta 
  
 0,4 
  
 0,1 
  
 Arbetade timmar 
  
 -1,5 
  
 -1,8 
  
 Arbetslö shet, nivå i slutå ret 
  
 4,9 
  
 4,7 
  
 Å tgä rder, nivå i slutå ret 
  
 3,0 
  
 2,6 
  
 Timlö n 
  
 4,2 
  
 4,5 
  
 Reallö n, KPI 
  
 2,3 
  
 2,6 
  
 Real disponibel inkomst 
  
 0,9 
  
 0,7 
  
 Lö nesumma 
  
 2,8 
  
 2,7 
  
 Sparkvot, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 5,0 
  
 3,0 
  
 Nä ringslivet 
  
 Produktivitet 
  
 2,6 
  
 2,9 
  
 ULC 
  
 1,5 
  
 1,5 
  
 Vinstandel, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 35,7 
  
 38,1 
  
 KPI 
  
 1,9 
  
 1,9 
  
 Basbelopp, i slutå ret ( 
 tusen kronor 
 ) 
  
 40,6 
  
 46,3 
  
 Lå ng rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 4,3 
  
 4,6 
  
 Kort rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 4,0 
  
 4,2 
  
 Finansiellt sparande som andel av BNP 
  
 i genomsnitt fö r perioden 
  
 Stat 
  
 1,3 
  
 0,7 
  
 Kommun 
  
 0,7 
  
 0,3 
  
 Offentlig sektor 
  
 2,0 
  
 1,0 
  
 Wilson 
  
 1,9 
  
 1,6 
  
 Statsskuld, nivå i slutå ret 
  
 56,8 
  
 56,1 
  
 Maastrichtskuld, nivå i slutå ret 
  
 47,5 
  
 47,0 
  
 Anm: 
  
 ULC = Unit Labour Cost, dvs enhetsarbetskostnad. 
  
 TCW-index 
  = Trade Currency Weighted dvs handelsvä gt vä xelkursindex. 
 Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Den ekonomiska utvecklingen  
 63 
  
 Tabell 3.8 Nyckeltal högtillväxtscenariot 
 Å rlig procentuell utveckling i genomsnitt fö r perioderna 
  
 2005–2008 
  
 2009–2015 
  
 BNP 
  
 2,7 
  
 2,4 
  
 Privat konsumtion 
  
 3,1 
  
 2,9 
  
 Offentlig konsumtion 
  
 1,6 
  
 1,8 
  
 Stat 
  
 1,3 
  
 1,8 
  
 Kommun 
  
 1,8 
  
 1,8 
  
 Investeringar 
  
 3,7 
  
 2,1 
  
 Export 
  
 3,7 
  
 3,2 
  
 Import 
  
 4,2 
  
 3,8 
  
 Arbetskraftsutbud 
  
 0,6 
  
 0,2 
  
 Antal sysselsatta 
  
 0,7 
  
 0,4 
  
 Arbetade timmar 
  
 0,5 
  
 0,1 
  
 Arbetslö shet, nivå i slutå ret 
  
 4,7 
  
 3,8 
  
 Å tgä rder, nivå i slutå ret 
  
 3,0 
  
 2,4 
  
 Timlö n 
  
 3,5 
  
 3,8 
  
 Reallö n, KPI 
  
 1,8 
  
 2,4 
  
 Real disponibel inkomst 
  
 3,1 
  
 2,7 
  
 Lö nesumma 
  
 4,0 
  
 4,0 
  
 Sparkvot, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 5,8 
  
 5,3 
  
 Nä ringslivet 
  
 Produktivitet 
  
 2,6 
  
 2,7 
  
 ULC 
  
 0,8 
  
 1,1 
  
 Vinstandel, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 36,5 
  
 39,3 
  
 KPI 
  
 1,7 
  
 1,7 
  
 Basbelopp, i slutå ret ( 
 tusen kronor 
 ) 
  
 40,3 
  
 45,3 
  
 Lå ng rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 4,0 
  
 4,2 
  
 Kort rä nta, genomsnittsnivå fö r perioden 
  
 3,8 
  
 4,0 
  
 Finansiellt sparande som andel av BNP 
  
 i genomsnitt fö r perioden 
  
 Stat 
  
 1,3 
  
 0,5 
  
 Kommun 
  
 0,7 
  
 0,5 
  
 Offentlig sektor 
  
 2,0 
  
 1,0 
  
 Wilson 
  
 2,1 
  
 0,6 
  
 Statsskuld, nivå i slutå ret 
  
 52,6 
  
 46,9 
  
 Maastrichtskuld, nivå i slutå ret 
  
 43,4 
  
 37,1 
  
 Anm: 
  
 ULC = Unit Labour Cost, dvs enhetsarbetskostnad. 
  
 TCW-index 
  = Trade Currency Weighted dvs handelsvä gt vä xelkursindex. 
 Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000]. 
  
 64  
 Den ekonomiska utvecklingen 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 3.4 
  
 Klimatmå let krä ver en fö rä ndrad politik 
  
 I en separat bilaga till Lå ngtidsutredningen analyserar Konjunktur- institutet sambanden mellan ekonomisk aktivitet och miljö mot bakgrund av utvecklingen i basscenariot. Modellsambanden har då utvidgats till att ä ven inbegripa olika typer av miljö på verkande utslä pp, i fö rsta hand utslä pp till luft av koldioxid, svaveldioxid och kvä veoxider. 
  
 Den fö rsta gasen 
  
 ä r 
  
 klimatpå verkande 
  
 och 
  
 bidrar 
  
 dä rmed till 
  
 vä xthuseffekten. De 
  
 två 
  
 senare gaserna 
  
 leder 
  
 till ö kad 
  
 fö rsurning. 
  
 Kvä veoxider leder dessutom till ö vergö dning. 
 En rad miljö på verkande ä mnen har utelä mnats frå n modellen i dess nuvarande form. Anledningen till det ä r frä mst brist på data, men också att vissa utslä pp fö rorsakar miljö problem av mer lokal karaktä r, medan modellen behandlar nationella aspekter. 
 Konjunkturinstitutets modellanalys fokuserar i stor utsträ ckning på koldioxidutslä ppen, eftersom en begrä nsning av dessa och andra klimat- på verkande gaser kan bedö mas som den stö rsta framtida utmaningen på miljö områ det. Sverige stä lls, liksom andra industrilä nder, i en nä ra framtid Gentry på att begrä nsa utslä ppen av just koldioxid och andra klimatpå verkande gaser. 
 Utslä ppen ö kar 
 I basscenariot antas att nä ringslivets energianvä ndning effektiviseras med 1 procent per å r och att energianvä ndningen så ledes inte vä xer i takt 
  
 med BNP. Trots detta 
  
 vä xer nä ringslivets 
  
 och 
  
 hushå llens 
  
 energianvä ndning med nä ra 
  
 1 procent per å r 
  
 under 
  
 1997-2015. 
  
 Energiproduktionen sker delvis med hjä lp av fossila brä nslen, frä mst olja, som vid fö rbrä nning ger utslä pp av koldioxid, svaveldioxid och kvä veoxider. 
 4  
 Analysen bygger på att en kä rnkraftsreaktor stä ngs fram till å r 2015. 
 Koldioxidutslä ppen ö kar enligt modellen med knappt 1 procent per å r fram till å r 2015. De framtida utslä ppen skall stä llas i relation till Sveriges ambition i anslutning till det s k Kyotoprotokollet, se vidare avsnitt 5.2.1. Inom ramen fö r denna ö verenskommelse har Sverige sagt sig vara berett att inte ö ka utslä ppen med mer ä n 4 procent fram till å r  
 2008-2012 
  jä mfö rt med 1990 å rs nivå . I basscenariot, vars slutå r skiljer sig nå got frå n Kyotoprotokollets slutå r, uppskattas koldioxidutslä ppen å r 2015 ö verstiga 1990 å rs nivå med knappt 20 procent. Konjunktur- 
  
 4  
 På grund av brister i tillgä nglig statistik anvä nds den relation som rå dde å r 1993 mellan utslä pp och ett visst energislag, medan de ekonomiska vä rdena ä r frå n 1997. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Den ekonomiska utvecklingen  
 65 
  
 institutets scenario ger en liknande utveckling som den i Sveriges officiella prognos ö ver koldioxidutslä ppen, dä r utslä ppen berä knas ö ka med cirka 15 procent under perioden om inga å tgä rder vidtas. 
 5 
  
 Trots att Kyotoå tagandet innebä r en ö kning av de svenska koldioxid- utslä ppen kan de dä rfö r betraktas som en  
 begrä nsning  
 av utslä ppen. Om Sverige skall kunna uppfylla sitt å tagande inom ramen fö r Kyoto- ö verenskommelsen krä vs dä rfö r en fö rä ndrad politik som leder till en kraftigare reduktion av utslä ppen ä n vad dagens politik kommer att resultera i. 
 Den å rliga ö kningstakten av svaveldioxidutslä pp ä r 0,7 procent medan utslä ppen av kvä veoxider ö kar snabbare, med 1,8 procent per å r under 
  
 perioden. Å taganden fö r 
  
 begrä nsning av dessa utslä pp har nyligen 
  
 fä rdigfö rhandlats inom 
  
 ramen fö r  
 FN-konventionen 
  om lå ngvä ga 
  
 grä nsö verskridande luftfö roreningar. Enligt detta protokoll skall Sverige minska sina svaveldioxidutslä pp med 44 procent och kvä veoxidutslä pp 
  
 med 56 procent mellan å ren 1990 
  
 och 
  
 2010. 
  
 Miljö må lskommitté n 
  
 ö vervä ger fö r nä rvarande också 
  
 att 
  
 fö reslå 
  
 nationella må l fö r 
  
 svaveldioxid- och kvä veoxidutslä pp. 
 6 
  
 Konjunkturinstitutets scenario med  
 ö kningar  
 av dessa utslä pp betyder att må len inte uppnå s under basscenariot. Modellresultaten bö r dock tolkas med stor fö rsiktighet. Fö r hela perioden antas att 1993 å rs reningsteknik fö r svavel- och kvä veutslä pp anvä nds, vilket troligen gö r att utslä ppen ö verdrivs. Andra bedö mningar tyder i stä llet på att kvä veoxid- och svaveldioxidutslä ppen borde minska till å r 2010. I dessa prognoser antas bland annat en viss utbytestakt av bilparken samt att nya, redan beslutade,  
 EU-krav 
  Wilson. 
 Modellen sä ger inget om miljö tillstå ndet 
 Modellresultaten skall inte ses som fö rutsä gelser om utslä ppen å r 2015. Syftet med modellen ä r frä mst att illustrera  
 en  
 mö jlig utveckling. Modellen ger också intressant information genom att alternativa policyval kan analyseras. I avsnitt 5.2.1 å terges resultaten frå n de analyser Konjunkturinstitutet har gjort av olika styrmedel fö r att begrä nsa koldioxidutslä ppen. 
 Det bö r noteras att modellen endast illustrerar de  
 miljö på verkande  
 utslä ppens utveckling och inte fö rä ndringar i det faktiska  
 miljö - tillstå ndet,  
 dvs vä xthuseffekten, fö rsurningen och ö vergö dningen. Fö r att kunna få nga in sjä lva miljö tillstå ndet skulle också sambanden mellan 
  
 5 
  
 Ds 1997:26. 
  
 6 
  
 Dir. 1998:07. 
  
 66  
 Den ekonomiska utvecklingen 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 miljö på verkan och miljö tillstå nd behö va faststä llas. Så dana samband ä r svå ra att etablera och kan variera betydligt lokalt och regionalt samt uppstå med tidsfö rskjutning. Dessutom ä r miljö tillstå ndet i Sverige beroende av på verkan frå n omvä rlden. Det ä r ä ndå mö jligt att fö ra ett resonemang om de troliga effekterna på miljö tillstå ndet utifrå n de resultat som modellen ger. I avsnitt 5.2.2 fö rs en så dan diskussion. 
  
 3.5 
  
 Slutsatser 
  
 I basscenariot tecknas en tä mligen god utveckling fö r de nä rmaste 15 å ren. I genomsnitt vä xer BNP med 1,9 procent per å r. Under den inledande perioden ä r dock tillvä xten hö gre driven av en snabb ö kning av resursutnyttjandet, då arbetskraftsutbud och sysselsä ttning ö kar medan arbetslö sheten sjunker. Å r 2004 befinner sig ekonomin vid kapacitetstaket och under de fö ljande å ren bestä ms tillvä xtmö jligheterna i stö rre utsträ ckning av den underliggande utvecklingen av produktiviteten och arbetskraftsutbudet. Tillvä xten sjunker gradvis under denna period. 
 Den demografiska utvecklingen ä r av avgö rande betydelse Parks dä mpningen av tillvä xten. Befolkningen i arbetsfö r å lder Parks ntas vä xa i lå ngsammare takt ä n tidigare, samtidigt som arbetskraftens medelå lder stiger. Frå n och med å r 2008 krymper den arbetsfö ra befolkningens storlek. Denna utveckling i kombination med en gradvis sjunkande medelarbetstid få r till fö ljd att arbetskraftens bidrag till tillvä xten blir negativ under den senare delen av den analyserade perioden. Tack vare det fö rbä ttrade sysselsä ttningslä get under den inledande perioden ä r det totala antalet arbetade timmar, och dä rmed en viktig del av den offentliga sektorns skatteunderlag, ungefä r ofö rä ndrat å r 2015 i jä mfö relse med 1998. Produktivitetstillvä xten i basscenariot antas ligga på 1,8 procent per å r i hela ekonomin och 2,3 procent per å r i nä ringslivet, vilket ä r i linje med utvecklingen under  
 1990-talet 
  men nå got hö gre ä n under tidigare decennier. 
 Två alternativa scenarier berä knas och dessa tar sin utgå ngspunkt i olika utvecklingar på arbetsmarknaden. I ett alternativscenario sjunker 
  
 medelarbetstiden snabbare ä n 
  
 i 
  
 basscenariot, vilket leder till 
  
 en 
  
 lå ngsammare tillvä Bowman trots 
  
 att 
  
 bå de antalet sysselsatta 
  
 och 
  
 produktiviteten utvecklas mer positivt. Fä rre arbetade timmar medfö r att den offentliga sektorn få r det svå rare att finansiera sin verksamhet. Den offentliga konsumtionen ö kar endast med 0,1 procent per å r under perioden  
 1998-2015 
  i detta alternativ. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Den ekonomiska utvecklingen  
 67 
  
 Konjunkturinstitutet visar också att det finns utrymme Parks en lå ngsiktigt hö gre tillvä xt om arbetsmarknaden fungerar på ett bä ttre sä tt ä n i basscenariot. I detta alternativscenario lyckas Sverige trots den på sikt ofö rmå nliga demografiska utvecklingen upprä tthå lla ett vä xande arbetskraftsutbud under hela perioden fram till å r 2015. Detta resulterar i att tillvä xten endast gå r ned marginellt under den senare delen av perioden och att utrymmet Parks offentlig verksamhet blir betydligt stö rre. 
 I basscenariot sker inte den begrä nsning av koldioxidutslä ppen som Sverige å tagit sig inom ramen Robinson. Fö r att å tagandet 
  
 skall uppnå s krä vs 
  
 ytterligare miljö styrmedel. 
  
 Valet av 
  
 styrmedel 
  
 på verkar också den 
  
 ekonomiska utvecklingen 
  
 och detta 
  
 diskuteras 
  
 nä rmare i kapitel 5. 
  
 Långtidsutredningen 
  
 69 
  
 4 
  
 Välfärdssystemens framtida utmaningar 
  
 Mycket tyder på att den framtida ekonomiska politiken kommer att tvingas hantera spänningar mellan ett krympande utbud av arbetskraft, ökande behov av vård och omsorg samt växande svårigheter att till fullo kunna finansiera välfärdssystemen via skattesystemet. I detta kapitel diskuteras hur de demografiska förändringarna och internationa- liseringens inverkan på det svenska skattesystemet kan komma att påverka de offentliga välfärdssystemen och deras framtida finansiering. 
 I avsnitt 4.1 och 4.2 presenteras ett antal demografiska fram- skrivningar av arbetsutbud och efterfrågan på offentligt tillhandahållna välfärdstjänster, bland annat äldreomsorg och sjukvård. I avsnitt 4.3 diskuteras hur ekonomins ökade internationalisering kan komma att påverka skattesystemet och därmed förutsättningarna för finansieringen av välfärdssystemen. I det avslutande avsnittet 4.4 görs en utblick fram till år 2030 för att försöka se i vilken utsträckning utvecklingen ger upphov till problem med att finansiera den offentliga sektorn. Olika vägar att underlätta utvecklingen, bland annat ökad avgiftsfinansiering och alternativa finansieringsformer för delar av välfärdssystemen diskuteras avslutningsvis i avsnitt 4.5. 
  
 4.1 
  
 Växande försörjningsbörda för dem som arbetar 
  
 I SCB:s prognos över befolkningsutvecklingen under den första halvan av nästa sekel kan två trender utläsas. För det första förväntas befolkningstillväxten gradvis avta för att på sikt vändas i en krympande totalbefolkning. För det andra ökar medellivslängden.  
 1  
 Denna prognos över befolkningsutvecklingen ligger till grund för beskrivningarna av de konsekvenser för den svenska ekonomin som görs nedan. Den framtida 
  
 1  
 SCB [c]. 
  
 70  
 Välfärdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 tillgå ngen på arbetskraft belyses 
  
 med hjä lp av demografiska 
  
 framskrivningar baserade på de beteenden som befolkningen uppvisar i slutet av  
 1990-talet. 
  Framskrivningarna avser att ge en bild av den underliggande demografiska utvecklingen, eftersom de ytterst baseras på fö rä ndringarna i befolkningen och dess sammansä ttning. 
 Det bö r poä ngteras att befolkningsprognoser innehå ller en stor portion av osä kerhet. Fruktsamhet och invandring kan ä ndras kraftigt på relativt kort tid. Medellivslä ngdens utveckling har underskattats i SCB:s tidigare prognoser, men i den senaste prognosen gö rs ett djä rvare antagande ä n tidigare vad gä ller denna variabel. Medellivslä ngden fö rutspå s ö ka, om ä n i avtagande takt, ä nda fram till å r 2050. 
 Arbetskraften minskar – men antalet arbetade timmar minskar mer 
 Befolkningen i arbetsfö r å lder, dvs antalet individer mellan 16 och 64 å r, Parks ntas vä xa fram till å r 2008, Parks att dä refter gradvis minska. Trendframskrivningen i diagram 4.1 visar hur denna utveckling kan komma att på verka arbetskraftsutbudet uttryckt som antalet personer som stå r till arbetsmarknadens fö rfogande och antalet arbetade timmar. 
 2  
 I framskrivningen antas att framtidens  
 16-64-å 
  ringar inte kommer att ä ndra sitt arbetskraftsdeltagande eller sin medelarbetstid jä mfö rt med å r 1998. Detta kommer med all sannolikhet inte att vara fallet utan kurvorna i diagram 4.1 illustrerar enbart den arbetsmarknadsutveckling som styrs av befolkningsutvecklingen. En statisk framskrivning kan likvä l fylla en funktion genom att denna gö r det mö jligt att peka på underliggande demografiska trender och få en uppfattning om storleken och inriktningen på de anpassningar som behö vs fö r att bemö ta dessa trender. 
 Befolkningen mellan 16 och 64 å r Parks ntas vä xa med drygt 3 procent eller 180 000 personer fram till å r 2008. Samtidigt kommer den grupp som ä r mest aktiv på arbetsmarknaden, personer mellan 25 och 54 å r, att minska med knappt 230 000 personer. Den grupp som ö kar mest,  
 55-64- 
  å ringarna, deltar i arbetskraften i mindre utsträ ckning och arbetar dessutom fä rre timmar ä n genomsnittet fö r befolkningen. Ä ven  
 16-24- 
  å ringarna kommer att ö ka i antal men må nga av dem studerar och stå r så ledes inte till arbetsmarknadens fö rfogande. Den fö rhå llandevis kraftiga ö kningen av den sammanlagda arbetsfö ra befolkningen fram till å r 2010 leder dä rfö r inte till en motsvarande ö kning av utbudet av arbetskraft. 
  
 2  
 Detta avsnitt bygger på Bilaga 9 till Lå ngtidsutredningen  
 –Finansdepartementet 
  
 [2000]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 71 
  
 Diagram 4.1 Utbud av arbetskraft 1998  
 –2030 
  
 Index 1998=100 
  
 106 
  
 104 
  
 Befolkning  
 16-64 
  år 
  
 Personer i arbetskraften 
  
 102 
  
 Arbetade timmar 
  
 100 
  
 98 
 96 
 94 
  
 1998 
  
 2000 
  
 2002 
  
 2004 
  
 2006 
  
 2008 
  
 2010 
  
 2012 
  
 2014 
  
 2016 
  
 2018 
  
 2020 
  
 2022 
  
 2024 
  
 2026 
  
 2028 
  
 2030 
  
 Anm: De två ö vre streckade kurvorna visar utvecklingen i Konjunkturinstitutets basscenario, medan de två undre streckade kurvorna visar resultaten av en ren demografisk framskrivning. 
 Kä llor: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000], 
 Bilaga 9 till Lå ngtidsutredningen  
 –Finansdepartementet 
  [2000b], 
 SCB [b], SCB [c] samt egna berä kningar. 
 Som framgå r av diagram 4.1 bö rjar bå de antalet personer i arbetskraften och antalet arbetade timmar att minska redan nå got å r in på det nya seklet, om dagens arbetskraftsdeltagande blir bestå ende. Denna utveckling Parks rras ytterligare efter å r 2015. Å r 2030 kommer antalet personer i arbetskraften att ha minskat med cirka 205 000 personer jä mfö rt med 1998, vilket med ofö rä ndrad medelarbetstid motsvarar drygt 330 miljoner arbetade timmar. Detta motsvarar en nedgå ng med cirka 5 procent vad gä ller antal arbetade timmar och personer i arbetskraften, medan antalet personer i å ldrarna  
 16-64 
  å r endast minskar med knappt 3 procent. Skillnaden mellan befolkningsutvecklingen och utvecklingen av utbudet av arbetskraft fö rklaras till stor del av att en stö rre andel av  
 55-64-å 
  ringarna stå r utanfö r arbetskraften ä n vad personer i å ldersgruppen  
 25-54 
  å Hardin Det ä r till exempel vanligare att  
 55-64-å 
  ringar ä r lå ngtidssjukskrivna eller fö rtidspensionerade. 
 Arbetskraftsdeltagandet har fallit kraftigt sedan  
 1990-talets 
  bö rjan. En intressant frå ga ä r i vilken utsträ ckning som den framtida demografiskt betingade nedgå ngen i arbetskraftsdeltagande och medelarbetstid kan motverkas av att arbetskraftsutbudet å ter ö kar. Om antalet arbetade 
  
 72  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 timmar skall hå llas konstant på 1998 å rs nivå fram till å r 2030 må ste arbetskraftsdeltagandet ö ka med cirka 2,5 procentenheter, frå n 76,4 procent 1998 till 78,9 procent å r 2030. Denna ö kning motsvarar cirka en tredjedel av den minskning av arbetskraftsdeltagandet som ä gde rum frå n hö gkonjunkturå ret 1990 till å r 1998. Detta betyder att det ä r mö jligt att kompensera Parks den demografiska utvecklingen genom ett hö gre arbetskraftsdeltagande. 
 3  
 Berä kningarna bygger dock på att medel- arbetstiden hå lls konstant under hela perioden, dvs att inte nå gon arbets- tidsfö rkortning genomfö rs. 
 Konjunkturinstitutet rä knar med ö kat arbetskraftsutbud de nä rmaste 
 å ren 
 Diskussionen ovan bygger på enkla, statiska framskrivningar. Om hä nsyn tas till att arbetskraften kan ä ndra sitt arbetskraftsdeltagande och sin medelarbetstid kan utvecklingen gestalta sig annorlunda. I Konjunkturinstitutets scenarier vä xer arbetskraftsutbudet betydligt snabbare ä n den underliggande befolkningsutvecklingen under de nä rmaste å ren. Ekonomin utvecklas mycket starkt under perioden fram till å r 2004, vilket leder till att utbudet av arbetskraft ö kar kraftigt, vilket framgå r av de bå da ö vre kurvorna i diagram 4.1. Efter en inledande period med ett stigande resursutnyttjande i ekonomin domineras arbetskraftsutvecklingen emellertid av den underliggande demografiska trenden, vilket illustreras med att Konjunkturinstitutets kurvor få r samma lutning som kurvan Parks befolkningsutvecklingen kring å r 2010. I Konjunkturinstitutets scenarier understryks så ledes det faktum att en positiv utveckling på arbetsmarknaden, å tminstone på kort sikt, kan motverka de demografiska trenderna. 
 Konjunkturinstitutet rä knar i sitt basscenario med att medel- arbetstiden minskar med 0,2 procent per å r under perioden fram till å r 2015. Skulle denna utveckling fortsä tta under hela perioden fram till å r 2030 må ste arbetskraftsdeltagandet ö ka med nä stan 8,4 procentenheter jä mfö rt med 1998 å rs nivå fö r att kompensera Parks det minskande antalet  
 16-64-å 
  ringar. Detta motsvarar en ö kning till 84,8 procent av befolkningen mellan 16 och 64 å r, vilket ä r ö ver den nivå som rå dde 1990 då arbetsmarknaden var ö verhettad. 
 Slutsatsen blir att den demografiska utvecklingen kan mö tas med ett ö kat arbetskraftsdeltagande. Detta krä ver dock att arbetsmarknaden 
  
 3  
 I sammanhanget skall noteras att det inte ä r mö jligt att å terfö ra redan fö rtids- pensionerade personer till arbetskraften. I avsnitt 6.1.1 konstateras att 30 procent av samtliga personer utanfö r arbetskraften var fö rtidspensionerade å r 1998. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 73 
  
 fungerar bä ttre ä n den gjorde i bö rjan av  
 1990-talet. 
  Om en stö rre andel av befolkningen mellan 16 och 64 å r deltar i arbetskraften och medel- arbetstiden inte sjunker så kan det totala antalet arbetade timmar ligga kvar på 1998 å rs nivå eller hö gre ä ven å r 2030, trots att antalet personer i den arbetsfö ra befolkningen blir fä rre och ä ldre. Den demografiska utvecklingen innebä r dock att ä ven en relativt blygsam fö rkortning av arbetstiden på sikt leder till ett minskat antal arbetade timmar, ä ven om sysselsä ttningsgraden ö kar. 
 Fö rsö rjningsbö rdan ö kar 
 I ett fö rsö rjningsbö rdemå tt sä tts den del av befolkningen som finns tillgä nglig fö r produktionen i relation till dem som produktionen skall rä cka till. Som tidigare på pekats visar SCB:s befolkningsprognos att individer i arbetsfö r å lder som andel av totalbefolkningen kommer att minska i framtiden. Inledningsvis ä r dock utvecklingen relativt god, då andelen  
 16-64-å 
  ringar ö kar nå got fö r att omkring å r 2008 nå en topp på drygt 64 procent av totalbefolkningen. Dä refter vä nder utvecklingen och andelen sjunker till cirka 58 procent å r 2030. 
 Fö rsö rjningsbö rdemå ttet kan gö ras mer sofistikerat genom att vä ga befolkningsdata med sysselsä ttningsstatistik. I diagram 4.2 visas utvecklingen av fö rsö rjningsbö rdan definierad som andelen sysselsatta av totalbefolkningen. Fram till 1990 ö kade denna andel mer eller mindre kontinuerligt till stor del som en fö ljd av att allt fler kvinnor sö kte sig ut på arbetsmarknaden. Under bö rjan av  
 1990-talet 
  skedde ett hastigt fall i samband med den kraftiga konjunkturnedgå ngen. Om utvecklingen i framtiden enbart skulle styras av den demografiska utvecklingen skulle en lå ngsam trendmä ssig nedgå ng i kvoten  
 andelen sysselsatta av totalbefolkningen  
 ske, vilket framgå r av den streckade kurvan i diagram 4.2. Fram till å r 2030 minskar andelen sysselsatta med cirka 4 procentenheter jä mfö rt med 1998. Med samma sysselsä ttningsgrad som 1998 kommer ungefä r fyra av tio i totalbefolkningen att vara sysselsatta å r 2030 jä mfö rt med drygt hä lften under slutet av  
 1980-talet, 
  
 då andelen sysselsatta 
  
 var 
  
 betydligt 
  
 hö gre ä n 
  
 1998. 
  
 Fö rblir 
  
 medelarbetstiden konstant 
  
 på 
  
 1998 å rs 
  
 nivå innebä r 
  
 det att 
  
 antalet 
  
 arbetade timmar per person i totalbefolkningen och å r minskar med cirka 70 timmar, eller med cirka 10 procent fram till å r 2030. 
 Eftersom totalbefolkningen Parks ntas vä xa med drygt 450 000 personer fram till å r 2030 innebä r ä ven ett bibehå llande av arbetskrafts- utbudet på dagens nivå enligt resonemangen i avsnittet ovan att fö rsö rjningsbö rdan ö kar. Fö r att hå lla antalet arbetade timmar per person konstant på dagens nivå må ste andelen sysselsatta bland dem mellan 16 och 64 å r ö ka med 6,1 procentenheter fram till å r 2030 jä mfö rt med å r 
  
 74  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 1998. Det motsvarar en sysselsä ttningsgrad på 
  
 77,6 procent Ray16-64- 
  
 å ringarna, vilket kan jä mfö ras med 71,5 och 82,9 procent fö r 1998 respektive 1990. 
 Den ö vre streckade kurvan i diagram 4.2 visar utvecklingen i Konjunkturinstitutets basscenario. På samma sä tt som i diagram 4.1 sker ett inledande skift uppå t av kurvan nä r sysselsä ttningslä get fö rbä ttras. Nä r denna utveckling avstannar få r kurvan samma lutning som den kurva som ä r baserad på ett ofö rä ndrat beteende. Om antalet arbetade timmar per person i stä llet ritats ut skulle Konjunkturinstitutets kurva efter det inledande lyftet ha en brantare lutning nedå t eftersom de rä knar med en kontinuerlig avkortning av arbetstiden. 
 Diagram 4.2 Andel av befolkningen som är sysselsatt  
 1970–2030 
  
 Procent 
 52 
 50 
 48 
 46 
 44 
 42 
 40  
  
  1970 
  
 1975 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 2005 
  
 2010 
  
 2015 
  
 2020 
  
 2025 
  
 2030 
  
 Anm: Den ö vre streckade kurvan visar utvecklingen enligt Konjunkturinstitutets basscenario och den undre streckade kurvan visar en ren demografisk framskrivning av sysselsä ttningsgraden i olika å ldersgrupper. 
 Kä llor: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000], Bilaga 9 till Lå ngtidsutredningen  
 –Finansdepartementet 
  [2000b], SCB [b], SCB [c] samt egna berä kningar. 
 En vä xande fö rsö rjningsbö rda frestar på vä lfä rdssystemen 
 Ett minskande utbud av arbetskraft få r flera konsekvenser fö r ekonomin. Fö r det fö rsta innebä r ett minskande arbetskraftsdeltagande och ett fä rre antal arbetade timmar per person att produktionen blir mindre, allt annat lika. Emellertid kommer produktiviteten med all sannolikhet att ö ka i en 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 75 
  
 snabbare takt 
  
 ä n vad arbetskraften minskar och dä rmed kan 
  
 produktionen ä ndå ö ka. 
 Fö r det andra innebä r fä rre antal arbetade timmar att lö nesumman i ekonomin, och dä rmed skatteinkomsterna, blir mindre. Lö nesumman ä r den viktigaste skattebasen och har avgö rande betydelses Parks de totala skatteintä kterna. Det lå ngsiktiga utrymmet Parks en stor del av de offentliga verksamheterna ä r vidare nä ra fö rknippat med utvecklingen av antalet arbetade timmar. Det beror på att kostnaderna fö r offentlig verksamhet på lä ngre sikt ö kar ungefä r i takt med den genomsnittliga timlö neö kningen i ekonomin ä ven om verksamhetens volym inte ö kar. Orsakerna till detta ä r att lö nekostnaderna utgö r en stor del av de 
  
 offentliga utgifterna, 
  
 framfö r allt 
  
 fö r 
  
 kommunerna, 
  
 och 
  
 att 
  
 produktivitetstillvä xten 
  
 ä r vä sentligt 
  
 lä gre 
  
 ä n i ö vriga 
  
 delar 
  
 av 
  
 ekonomin. 
 4  
 Om timlö nerna ö kar i samma takt i offentlig och privat sektor kommer lö nekostnaderna i den offentliga sektorn att ö ka ungefä r i takt med timlö neö kningarna, ä ven om volymen offentligt producerade tjä nster ä r ofö rä ndrad. En annan viktig del av de offentliga utgifterna ä r transfereringar till hushå llen, av vilka må nga har en direkt koppling till lö neutvecklingen. Ä ven de transfereringar som inte ä r direkt inkomstrelaterade kan på sikt tä nkas vä xa snabbare ä n den allmä nna prisutvecklingen om det finns en politisk vilja att ö ka ambitionsnivå n i takt med tillvä xten och att behå lla en jä mn inkomstfö rdelning. 
 Mö jligheterna att bibehå lla eller till och med fö rbä ttra den offentliga sektorns verksamhet ä r dä rmed direkt beroende av sysselsä ttningslä get och antalet arbetade timmar i den privata sektorn. Fä rre sysselsatta och arbetade timmar innebä r dä rfö r med stor sannolikhet ö kade på frestningar fö r de skattefinansierade vä lfä rdssystemen. Om utbudet och kvaliteten på vä lfä rdstjä nster skall ö ka i takt med den ö vriga ekonomin krä vs att sysselsä ttningen ö kar i den privata sektorn eller att skattesatserna hö js. Det sistnä mnda kan bli problematiskt eftersom den ö kade internationaliseringen av ekonomin sä tter grä nser fö r hur hö ga skatterna kan vara. Ett ö kat skatteuttag leder dessutom till ö kade snedvridningar i ekonomin, inte minst om skatteuttaget i utgå ngslä get ä r hö gt, och dä rmed till en fö rsä mrad allokering av resurser. Hö ga skatter på arbete kan t ex leda till ö kade marginaleffekter, vilket i sin tur har en negativ effekt på arbetskraftsdeltagande och antal arbetade timmar. 
 I ett internationellt perspektiv ä r en sysselsä ttningsgrad på cirka 40 procent å r 2030 ingen extremt lå g nivå . I må nga  
 EU-lä 
  nder har 
  
 4  
 Se vidare Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000] samt avsnitt 4.4 Parks en diskussion om produktivitetsutvecklingen i den offentliga sektorn. 
  
 76  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 sysselsä ttningen legat kring 40 procent under en lä ngre tid. Ä ven om arbetskraftsdeltagandet och antalet arbetade timmar minskar, kommer produktionen av varor och tjä nster med all sä kerhet att vä xa ä ven under de fö rsta decennierna av nä sta sekel. Sverige kommer så ledes inte att bli fattigare i absoluta termer. Detta indikerar att den demografiska utvecklingen i fö rsta hand inte ä r ett fö rsö rjningsproblem utan snarare ett omfö rdelningsproblem. Det gä ller att konstruera fungerande inkomst- fö rdelningssystem som ä r anpassade efter det faktum att en allt mindre del av befolkningen kommer att ha lö neinkomster utan att skatte- och avgiftssatserna blir så hö ga att de upplevs som oskä liga och leder till att skattebaserna eroderas. 
 De svenska omfö rdelningssystemen har byggts upp under en tid då Rodgers llandena på arbetsmarknaden varit gynnsamma, med en relativt stor andel av befolkningen i arbetsfö r å lder och en hö g sysselsä ttnings- grad. Omfö rdelningen via den offentliga sektorn ä r mycket stor och Sverige har också en mycket jä mn inkomstspridning. 
 5  
 Omfö rdelningen via den offentliga sektorn bygger i hö g grad på beskattning av arbets- inkomster. Den framtida kombinationen av fallande sysselsä ttning och en allt mindre andel av befolkningen i arbetsfö r å lder kan fö ljaktligen komma att ä ndra fö rutsä ttningarna Parks dagens omfö rdelningssystem och dä rmed framtvinga regelfö rä ndringar. Denna utveckling diskuteras vidare i avsnitt 4.4.1. 
  
 4.2 
  
 Den offentliga sektorns framtida utgifter 
  
 En av den offentliga sektorns huvudå taganden under den nä rmaste framtiden kommer liksom idag med all sannolikhet att vara att tillhandahå lla olika tjä nster och transfereringar. Dessa å taganden, pensioner, ä ldreomsorg, skola, barnomsorg osv, ä r till den allra stö rsta 
  
 delen skattefinansierade 
  
 och 
  
 dä rmed 
  
 beroende av skatteintä kternas 
  
 tillvä Bowman. Omfattningen 
  
 på 
  
 offentligt 
  
 tillhandahå llna tjä nster och 
  
 transfereringar ä r i stor utsträ ckning beroende av hur befolkningens storlek och sammansä ttning fö rä ndras. I det fö ljande diskuteras och 
  
 analyseras 
  
 den framtida 
  
 efterfrå geutvecklingen på offentligt 
  
 finansierade 
  
 tjä nster och 
  
 transfereringar mot bakgrund av de 
  
 befolkningsfö rä ndringar som Parks ntas i framtiden. 
  
 5  
 OECD [1999k]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 77 
  
 4.2.1 
  
 Statliga utgifter fö r pensioner och transfereringar 
  
 Ett nytt pensionssystem skall hantera befolkningsfö rä ndringar 
 De samlade utbetalningarna frå n de allmä nna pensionssystemet, inklusive fö rtids- och efterlevandepensioner, uppgick 1998 till cirka 205 miljarder kronor. Det ä r drygt hä lften av de offentliga transfereringarna till hushå llen och drygt 11 procent av BNP. Pensions- systemet befinner sig fö r nä rvarande i en omstä llningsfas. Det gamla  
 ATP-systemet 
  skall gradvis fasas ut och ersä ttas av ett nytt system som ä r mindre kä nsligt Brooks ndringar i den demografiska utvecklingen och tillvä xten i ekonomin. 
 Pensionssystem kan konstrueras på olika sä tt. En grundlä ggande skillnad gö rs mellan fonderade system och fö rdelningssystem. Pensionens storlek kan också vara antingen fö rmå nsbestä md eller avgiftsbestä md. Ett fonderat system baseras på ett sparande, dvs pensionens storlek bestä ms av de pensionsavgifter som sparats under yrkeslivet och den avkastning dessa givit. I ett fö rdelningssystem sker inget sparande utan pensionerna betalas lö pande med de avgiftsintä kter som kommer in frå n de yrkesverksamma. Inbetalade avgifter ger i sin tur en rä ttighet till en framtida pension som skall betalas av morgondagens yrkesverksamma. Till skillnad frå n ett system som baseras på sparande ä r ett så dant system kä nsligt Brooks ndringar i tillvä xten och antalet sysselsatta i fö rhå llande till antalet pensionä rer. Om pensionä rerna ö kar i antal medan antalet sysselsatta minskar på grund av arbetsmarknads- eller demografiska skä l eller om tillvä xten blir lå g, betyder det att den genomsnittliga pensionen antingen må ste sä nkas eller att avgiften till systemet må ste hö Williams att en obalans inte skall uppstå . I ett fö rmå nsbestä mt system sker det sistnä mnda, medan pensionens storlek justeras i ett avgiftsbestä mt system. 
  
 ATP-systemet 
  var ett fö rmå nsbestä mt fö rdelningssystem, som skapades under en tid med hö g tillvä Bowman och en gynnsam demografi. Vid konstruktionen av detta system togs en god tillvä Bowman och demografisk stabilitet fö r givet, vilket gjorde att systemets egenskaper vid lå g tillvä Bowman och ett vä xande antal ä ldre tillmä ttes en liten betydelse. Det nya pensionssystemet, som konstruerats Parks att vara stabilt vid olika samhä llsekonomiska och demografiska utvecklingsfö rlopp, ä r avgifts- bestä mt och delvis fonderat. Utbetalda pensioner justeras så att de ö ver en lä ngre tid utvecklas i samma takt som avgiftsunderlaget, som utgö rs av lö nesumman och ett antal beskattade transfereringar. Dessutom finns en buffertfond fö r att hantera temporä ra obalanser mellan inkomster och utgifter. 
  
 78  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En viktig skillnad mot  
 ATP-systemet, 
  dä r 
  
 pensionens storlek 
  
 bestä mdes av de pensionsgrundande inkomsternas storlek under de bä sta 15 å ren av en persons yrkesliv, ä r att varje å r med pensionsgrundande inkomst ä r av betydelse Parks pensionens storlek i det nya systemet. Detta fö rbä ttrar incitamenten att arbeta ä ven under slutet av den yrkes- verksamma perioden och gö r svartarbete mindre lö nsamt. Inbetalda pensionsavgifter rä knas sedan å rligen upp med nå got som kan liknas vid en rä nteavkastning. Fö r att ge det nya systemet en koppling till tillvä xten i ekonomin och garantera ä ven pensionä rer en del av framtida standardhö jningar, ä r tanken i det nya systemet att denna avkastning bestä ms av ett index som baseras på utvecklingen av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten. Eftersom avgiftsintä kterna vä xer med den samlade inkomstutvecklingen, och inte den genomsnittliga, finns en risk att detta leder till instabilitet. Bland annat av detta skä l har systemet fö rsetts med ett balanseringssystem som hå ller igen indexupprä kningen i de fall då tillgå ngarna i form av framtida avgiftsinbetalningar och behå llningen i buffertfonden understiger den samlade pensionsskulden. Fö rdelningssystemet kompletteras också med ett individuellt fonderat system dä r 2,5 av avgiftsatsens 18,5 procentenheter sä tts av i ett individuellt sparande, den så kallade premiepensionsdelen. 
 Ett system som garanterar att avgiftsintä kter och pensionsutgifter på sikt blir lika minskar risken Parks framtida underskott i pensionssystemet som må ste finansieras via upplå ning eller hö jda skatter. Pensions- reformen innebä r dä rmed att ett potentiellt hot mot de offentliga finanserna har avvä rjts och att de risker en lå g tillvä Bowman och få sysselsatta medfö r flyttas direkt till pensionä rskollektivet. En mindre gynnsam samhä llsekonomisk utveckling kommer så ledes inte att drabba de offentliga finanserna, men dä remot framtida pensionä rer direkt i form av lä gre pensioner. Ett mö jligt problem ä r hä rvidlag de pensionsrä ttigheter som baseras på tidigare  
 ATP-regler. 
  Dessa ä r realt fastlagda och på verkas med andra ord inte i samma utsträ ckning om befolkningsutvecklingen eller samhä llsekonomin utvecklas ofö rmå nligt. Utgå ende ATP- pensioner kommer dock att indexeras med ett inkomstindex. Ju lä gre tillvä xten blir desto stö rre andel av de sammanlagda pensions- utbetalningarna kommer det så kallade  
 ATP-arvet 
  att utgö ra, eftersom ä ven vä rdet av innestå ende pensionsrä ttigheter frå n det nya systemet automatiskt justeras ned. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 79 
  
 Diagram 4.3 Primärt sparande i pensionssystemet samt fondutveckling  
 2000–2050 
  
 Miljarder kronor 
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 -10 
  
 -20 
  
 -30 
  
 -40 
  
 -50 
  
 -60 
  
 -70 
  
 -80 
  
 2000 
  
 2005 
  
 Fondstyrka 
 5 Nettosparande, vänster axel  
 4 
  
 Fondstyrka, höger axel 
 3 
 2 
 1 
  
 0 
  
 -1 
  
 -2 
  
 -3 
  
 -4 
  
 2010 
  
 2020 
  
 2025 
  
 2035 
  
 2040 
  
 2045 
  
 -5 
  
 2015 
  
 2030 
  
 2050 
  
 Anm: Den heldragna kurvan visar pensionssystemets primä ra finansiella sparande i 1998 å rs priser. Strax fö re å r 2005 blir nettosparandet negativt. Den streckade kurvan visar den fondutveckling som ä r en fö ljd av sparandet i pensionssystemet, givet en fondavkastning på 3 procent. Observera att diagrammet visar en utveckling utan ett aktiverat balanseringssystem. 
 Kä lla: RFV. 
 I diagram 4.3 visas pensionssystemets primä ra finansiella sparande, dvs skillnaden mellan lö pande avgiftsintä kter och pensionsutgifter i fö rdelningssystemet, under fö rsta halvan av nä sta sekel. Berä kningarna fö rutsä tter en genomsnittlig tillvä xt i inkomstindex på 1,5 procent. Den fondutveckling som fö ljer av detta sparande liksom en real fond- avkastning om 3 procent per å r har också berä knats. Tillvä xten i inkomstindex under de senaste decennierna visas i tabell 4.1. 
 Tabell 4.1 Genomsnittlig årlig förändring av inkomstindex  
 1960–1998 
  
 Procent 
  
 1960-talet 
  
 1970-talet 
  
 1980-talet 
  
 1990-talet 
  
 Hela perioden 
  
 2,70 
  
 1,20 
  
 0,07 
  
 0,72 
  
 1,14 
  
 Kä lla: RFV. 
  
 80  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Som framgå r av diagram 4.3 Parks ntas pensionsutbetalningarnas storlek redan om nå gra å r ö verstiga avgiftsintä kterna. Nettosparandet kommer dä refter aldrig att bli positivt igen under perioden. De underskott som uppstå r må ste tä ckas av den avkastning som buffertfonden ger och genom att ta av fondens tillgå ngar. Det skall poä ngteras att diagrammet visar utvecklingen under fö rutsä ttning att balanseringssystemet inte aktiveras. Nä r detta trä der i kraft kommer pensionsutbetalningarna att justeras ned så att en mer balanserad utveckling erhå lls. Det ä r i skrivande stund inte helt klart hur balanseringen kommer att utformas, vilket gö r att den verkliga sparandeutvecklingen inte kan berä knas. De underskott som uppstå r ä r dock så stora att det ä r troligt att balanseringsmekanismen må ste aktiveras snabbt och att den få r ett betydande genomslag. 
 I frå nvaro av en nedjustering av pensionernas storlek sker en snabb 
  
 avveckling 
  
 av 
  
 buffertfonden. Om fonden 
  
 vid å rsskiftet  
 2000-2001 
  
 innehå ller 
  
 520 
  
 miljarder och den å rliga 
  
 reala avkastningen på 
  
 placeringarna ä r 3 procent per å r tö ms fonden utan balansering redan till å r 2030. Denna storlek på buffertfonden bygger på att en slutlig ö verfö ring frå n  
 AP-fonden 
  till statskassan om 155 miljarder genomfö rs den 1 januari 2001. Ett flertal remissvar till den utredning som ligger till grund fö r balanseringsmekanismens konstruktion menar dock att ö verfö ringen inte bö r genomfö ras. 
 6  
 Detta fö r att ö ka sannolikheten Parks att balanseringen inte skall behö va tillgripas. Om ö verfö ringen inte genomfö rs få r fonden ett bä ttre utgå ngslä ge och fö rloppet blir mer gynnsamt. 
 Den streckade kurvan i diagram 4.3 ä r uttryckt som buffertfondens  fondstyrka , dvs hur må nga å rs pensionsutbetalningar som helt kan finansieras av fondens tillgå ngar. Inledningsvis motsvarar fonden cirka 4 å rs pensionsutbetalningar, men fondvä rdet sjunker snabbt och skä r nollinjen å r 2030. Om fondtillgå ngarna placeras så att de ger en hö gre avkastning kommer fondstyrkan inte att sjunka så snabbt utan kan till och med ö ka. Om avkastningen blir lä gre sker det omvä nda. I den balansering av pensionsutbetalningarna som planeras tas hä nsyn till hur fondvä rdet utvecklas. 
 Som en del i pensionsreformen har staten tagit på sig att finansiera utgifterna fö r bland annat fö  
 rtids-, 
  efterlevande- och garantipensioner, utgifter som ligger utanfö r inkomstpensionssystemet. Garantipensionen ä r ett grundlä ggande inkomstskydd som ger personer med en lå g inkomstbaserad pension ett tillskott så att en viss minimipension uppnå s. Staten skall också betala pensionsavgifter fö r pensionsgrundande 
  
 6  
 Ds 1999:43. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 81 
  
 transfereringar 
  
 och vissa andra verksamheter som ä r pensions- 
  
 berä ttigande i det nya systemet; som studier, vä rnplikt och fö rä ldraskap Parks barn under 4 å r. Tillsammans uppgå r dessa kostnader till mellan 3 och 5 procent av de pensionsgrundande inkomsterna. Statens utgifter fö r dessa å taganden ä r kä nsliga Parks hur sysselsä ttningen och tillvä xten utvecklas, de på verkas av antalet fö rtidspensionä rer, arbetslö shetsnivå n m m. Om andelen sysselsatta sjunker i framtiden och ett stort antal individer erhå ller denna typ av ersä ttningar, ä r det mö jligt att avgiftsintä kterna som andel av lö nesumman ö kar snabbare ä n som andel av de sammanlagda pensionsgrundande inkomsterna. Resultatet bli då att pensionssystemet ä r i balans medan statens finanser utsä tts fö r på frestningar. 
 Litet demografiskt kostnadstryck fö r ö vriga statliga transfereringar 
 Fö rutom pensionerna finns det ett antal statliga transfereringssystem som på verkas av fö rä ndringar i befolkningens sammansä ttning. Dessa ä r barnbidrag, studiebidrag, fö rä ldrafö rsä kring och bidragsfö rskott. Ä ven bostadsbidraget kan rä knas till denna grupp. Tillsammans uppgick de 
  
 statliga 
  
 transfereringarna till 
  
 knappt 60 miljarder 
  
 1998, eller 
  
 cirka 
  
 3 procent av BNP. 
  
 Ä ven 
  
 om antalet fö dslar 
  
 Padilla ö ka nå got 
  
 de nä rmaste 
  
 å ren 
  
 kommer det totala antalet barn och ungdomar yngre ä n 20 å r att fortsä tta att minska ä nda fram till omkring å r 2015. Å r 2015 kommer det att finnas knappt 20 000 fä rre barn och ungdomar under 20 å r jä mfö rt med i dag, vilket ä r en minskning med nä stan 9 procent. Ä ven antalet personer i å ldrarna mellan 20 och 25 å r kommer att minska de nä rmaste å ren, men bö rjar sedan å ter ö ka efter å r 2003. Det finns med andra ord inga demografiska skä l till att kostnaderna fö r denna typ av transfereringar skulle ö ka under de nä rmaste 15 å ren. Om kostnaderna skall minska må ste dock ytterligare två villkor vara uppfyllda. Det fö rsta ä r att utnyttjandegraden inte stiger. Det andra ä r att transfereringssystemen inte gö rs mer generö sa per bidragsberä ttigad individ. 
 Ö ver en lä ngre tidsperiod ä r det rimligt att anta att ambitionsnivå n fö r dessa transfereringssystem utvecklas i takt med ekonomin i ö vrigt. I takt med att den offentliga sektorns inkomster ö kar kommer ä ven graden av generositet i transfereringssystemen att kunna ö ka. I vissa system sker detta mer eller mindre automatiskt. Sjuk- och fö rä ldrafö rsä kringen ö kar t ex med lö neinkomsterna, bortsett frå n vissa takregler. I andra system som t ex barnbidrag sker ingen automatisk anpassning utan fö rä ndringar krä ver diskretionä ra beslut, vilket i sin tur ger ett stö rre utrymme Parks omprioriteringar. I de kalkyler som presenteras lä ngre fram i detta kapitel antas att utbetalningens storlek per bidragsberä ttigad individ 
  
 82  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 anpassas till statens inkomstutveckling på samma sä tt som den statliga konsumtionen. Detta innebä r att det inte gö rs nå gra omprioriteringar mellan transfereringar och konsumtion eller mellan olika trans- fereringssystem. Istä llet anpassas de sammanlagda verksamheternas omfattning till inkomstutrymmet. 
  
 4.2.2 
  
 Ä ldreomsorg och sjukvå rd svarar Parks en allt stö rre del av kommunernas kostnader 
  
 Må nga å ldersberoende utgifter Parks kommunerna 
 Ä ven kommunerna har ett antal å taganden som styrs av den demografiska utvecklingen. Det som skiljer kommunerna frå n staten ä r att det i fö rsta hand inte ä r transfereringar, utan tjä nster som på verkas av fö rä ndringar i befolkningens sammansä ttning. I tabell 4.2 presenteras resultaten av framskrivningar av de demografiskt betingade kostnaderna fö r barnomsorg, skola, sjukvå rd och ä ldreomsorg. Framskrivningarna utgå r frå n antaganden om ett ofö rä ndrat resursbehov per person i respektive å ldersgrupp, ofö rä ndrad servicenivå och ofö rä ndrad struktur i de olika verksamheterna. I framskrivningarna beaktas dä rmed inte fö rä ndringar i attityder, familjesammansä ttning, hä lsa eller eventuella 
  
 produktivitets- 
  
 och 
  
 kvalitetsfö rä ndringar som 
  
 kan komma fö rä ndra 
  
 dagens å lders- 
  
 och 
  
 kö nsspecifika kostnader 
  
 (se ä ven bilaga 9 till 
  
 Lå ngtidsutredningen). 
  
 Tabell 4.2 Demografiskt betingad efterfrågeutveckling för vissa kommunala verksamheter baserad på 1997 års kostnade 
 r 
  
 Index 1998=100 
  
 Barn- 
  
 Skola 
  
 Sjukvå rd 
  
 Ä ldre- 
  
 Totalt 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 1998 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 2005 
  
 82 
  
 104 
  
 104 
  
 109 
  
 101 
  
 2010 
  
 87 
  
 95 
  
 107 
  
 114 
  
 102 
  
 2015 
  
 90 
  
 89 
  
 111 
  
 118 
  
 102 
  
 2020 
  
 92 
  
 93 
  
 115 
  
 127 
  
 107 
  
 2025 
  
 93 
  
 96 
  
 118 
  
 141 
  
 112 
  
 2030 
  
 89 
  
 97 
  
 121 
  
 160 
  
 116 
  
 Anm: Skola omfattar grundskola, gymnasium och kommunal vuxenutbildning medan sjukvå rden omfattar bå de sluten och ö ppen vå rd samt tandvå rd och lä ke- medelskostnader. 
 Kä llor: Bilaga 9 till Lå ngtidsutredningen 1999  
 –Finansdepartementet 
  [2000b] och SCB [c]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 83 
  
 Av tabell 4.2 framgå r att det demografiskt betingade resursbehovet fö r barnomsorgen och skolan minskar medan behoven inom ä ldreomsorgen och sjukvå rden ö kar under samma period. Fö r att kostnaderna fö r verksamheterna skall utvecklas i enlighet med tabellen krä vs vidare att produktionen i framtiden sker på samma sä tt som i dag, så ledes beaktas inte mö jliga effektiviseringar. Nå gon lö neutveckling ä r inte heller inrä knad. Vä rdet York ex å r 2030 skall med andra ord inte tolkas som en prognos fö r kostnaderna detta å r, utan anger snarare hur mycket hö gre kostnaderna skulle vara i dag fö rutsatt att det finns lika må nga anvä ndare som det Parks ntas finnas å r 2030 och att verksamheten i ö vrigt bedrivs på exakt samma sä tt som idag. 
 Å r 1997 var kostnaderna fö r ovanstå ende verksamheter i runda tal 36 miljarder fö r barnomsorgen, 79 miljarder fö r skolan, 82 miljarder fö r sjukvå rden och cirka 48 miljarder fö r ä ldreomsorgen. Tillsammans utgö r det knappt 245 miljarder eller cirka 74 procent av den kommunala konsumtionen. Sammanvä gt på detta sä tt ö kar den totala efterfrå gan med cirka 16 procent till å r 2030. Ö kningen ä r relativt lå ngsam under de fö rsta 15 å ren, då fler ä ldre inom sjukvå rd och ä ldreomsorg kompenseras genom ett mindre antal barn inom barnomsorg och skola. Efter å r 2015 ä r efterfrå gan på de senare verksamheterna mer eller mindre konstant medan efterfrå gan frå n de ä ldre fortsä tter att ö ka. Det bö r på pekas att om den totala efterfrå gan skall utvecklas som i exemplet krä vs det att barnomsorg och skola kan anpassas nedå t i takt med att antalet barn blir fä rre, nå got som inte ä r fö renligt med den ambitionshö jning som en maxtaxa inom barnomsorgen och en allmä n fö rskola fö r 4- och  
 5-å 
  ringar innebä r. 
 Bä ttre hä lsa kan minska kostnaderna 
 Det ä r rimligt att anta att en stigande medellivslä ngd också innebä r att personer i hö g å lder blir friskare. Det ä r rimligt att morgondagens  
 75-å 
  ring, som kan Parks ntas leva ett antal å r lä ngre ä n dagens, inte kommer att vara i behov av lika mycket omsorgstjä nster som dagens  
 75-å 
  ring. Om omsorgsbehovet dä rfö r kommer att minska, ö verskattar en enkel demografisk framskrivning, baserad på dagens efterfrå gemö nster, den verkliga efterfrå geutvecklingen. I bilaga 8 till Lå ngtidsutredningen gö rs en mer grundlä ggande genomgå ng av hur effekterna av fö rbä ttrad hä lsa kan på verka efterfrå gan på vå rd- och omsorgstjä nster. I bilagan antas att kostnaderna fö r ä ldreomsorgen minskar i takt med att andelen personer som lider av svå r ohä lsa sjunker i olika å ldersklasser. Fö r sjukvå rden gö rs en alternativ kalkyl dä r kostnaderna, i stä llet Parks att kopplas till antalet å r som gå tt sedan individens fö delse, kopplas till antalet å r som å terstå r till individens dö dstidpunkt och den å lder vid 
  
 84  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 vilken han eller hon avlider. Genom att 
  
 anvä nda 
  
 genomsnittliga 
  
 sjukvå rdskostnader Parks olika å ldersgrupper 
  
 och kö n 
  
 under det å r 
  
 personen avlider, å ret Jones dö dsfallet, två å r Jones dö dsfallet osv erhå lls sannolikt en mer rä ttvisande bild av sjukvå rdskostnadernas utveckling. Nä r frä mst de yngre ä ldre blir mindre vå rdkrä vande kommer kostnaderna inte att stiga i samma snabba takt. 
 Av tabell 4.3 framgå r att det sammanlagda resursbehovet till och med minskar nå got fram till å r 2015 nä r de alternativa framskrivningarna fö r sjukvå rd och ä ldreomsorg anvä nds samt att efterfrå gan endast ö kar i mindre utsträ ckning mellan å ren 2015 och 2030. 
 Tabell 4.3 Efterfrågeutvecklingen inom äldreomsorg och sjukvård baserad på ett antagande om gradvis förbättrad hälsa 
 Index 1998=100 
  
 Sjukvå rd 
  
 Ä ldreomsorg 
  
 Totalt 
  
 1998 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 2005 
  
 102 
  
 103 
  
 100 
  
 2010 
  
 103 
  
 103 
  
 98 
  
 2015 
  
 106 
  
 102 
  
 98 
  
 2020 
  
 109 
  
 105 
  
 101 
  
 2025 
  
 111 
  
 112 
  
 104 
  
 2030 
  
 112 
  
 123 
  
 106 
  
 Anm: Den totala efterfrå geutvecklingen baseras på utvecklingen i tabell 4.2 fö rutom vad avser sjukvå rd och ä ldreomsorg. 
 Kä llor: Bilaga 9 till Lå ngtidsutredningen – Finansdepartementet [2000b], 
 SCB [c] samt egna berä kningar. 
 Det bö r poä ngteras att det ä r må nga fler faktorer ä n demografi, hä lsa och dö dlighet som bestä mmer de framtida kostnaderna fö r vå rden. Nä r det gä ller ä ldreomsorgen på verkas efterfrå gan ä ven av faktorer som tillgå ng till anhö rigomsorg, frivilliginsatser eller privatfinansierad omsorg. Utbudet av kommunala tjä nster har också viss betydelse. Inom hä lso- och sjukvå rden ä r de medicinska framstegen av stor betydelse. Dessa har medfö rt att allt fler patienter numera ö verlever akuta sjukdomstillstå nd och att patienter med kroniska sjukdomar kan leva lä ngre med ö kad livskvalitet och funktionsfö rmå ga. Nya behandlingsmetoder och lä kemedel sä tts också in allt hö gre upp i å ldrarna. Ä ven om kostnaderna fö r behandlingen ä r hö ga kan det vara svå rt att ransonera behandlingar som visat sig vara effektiva. Samtidigt riskerar dock må nga patienter att insjukna i samma eller nå gon annan kronisk sjukdom som krä ver vå rd och omsorg. Hä lso- och sjukvå rden och ä ldreomsorgen utsä tts dä rfö r fö r en stä ndig kostnadspress som ä r kopplad till den  
 medicin-tekniska 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 85 
  
 utvecklingen. Betalningsviljan ä r 
  
 stor 
  
 Schultz rbä ttrad 
  
 livskvalitet. 
  
 Jä mfö relser mellan 
  
 andra 
  
 lä nder 
  
 visar 
  
 också 
  
 att de 
  
 ekonomiska 
  
 resurserna har mycket stor betydelse fö r vilken kostnadsutveckling som 
  
 kan accepteras fö r 
  
 hä lso- 
  
 och 
  
 sjukvå rden. 
  
 Detta talar fö r att 
  
 sjukvå rdskostnaderna kan ö ka ä ven om hä lsolä get fö rbä ttras. 
 Lå g produktivitetstillvä Bowman ger ö kade kostnader 
 En avgö rande skillnad mellan ett å tagande i form av en transferering och i form av en offentligt finansierad tjä nst ä r att kostnaderna fö r att behå lla verksamheten på ofö rä ndrad ambitionsnivå tenderar att stiga snabbare Parks den senare. Fö r att transfereringarnas reala kö pkraft skall kunna bibehå llas behö ver de endast ö ka i takt med inflationsutvecklingen. Nä r det gä ller vä lfä rdstjä nster ä r det i stä llet timlö neutvecklingen som ä r av betydelse. Lö ner utgö r merparten av kostnaderna vid produktion av de flesta vä lfä rdstjä nster, vilket betyder att dessa kostnader normalt stiger i 
  
 en snabbare 
  
 takt 
  
 ä n inflationen 
  
 ä ven 
  
 vid ett 
  
 ofö rä ndrat antal 
  
 arbetstimmar. 
  
 Till 
  
 skillnad mot i 
  
 t ex 
  
 industrin 
  
 ä r det svå rt att 
  
 regelmä ssigt ö ka produktionen utan att resurserna ö kar i motsvarande grad. Den lå ga ö kningstakten i produktiviteten gö r att priset på denna typ av tjä nster stiger snabbare ä n fö r andra varor och tjä nster. Detta torde gä lla oavsett om produktionen sker i privat eller offentlig sektor, men Parks den offentliga sektorn gö rs i nationalrä kenskapssammanhang ett explicit antagande att produktivitetsö kningstakten ä r lika med noll. 
 Den produktionsö kning som krä vs fö r att tillfredsstä lla den demografiskt betingade efterfrå geö kningen i tabell 4.2 ä r inte sä rskilt stor i jä mfö relse med hur den totala konsumtionen och produktionen i ekonomin Parks ntas vä xa. Redan å r 2015 rä knar Konjunkturinstitutet med att BNP har vuxit med drygt 30 procent frå n dagens nivå och den privata konsumtionen vä xer under denna period ä nnu snabbare (se tabell 3.1 i fö regå ende kapitel). Problemet med de offentligt finansierade vä lfä rdstjä nsterna ä r dock svå righeten att ö ka produktionen utan att antalet arbetade timmar behö ver vä xa i motsvarande takt. Skillnaden i potential Parks produktivitetstillvä xt Parks denna typ av tjä nster i jä mfö relse med den ö vriga ekonomin och svå righeter att skattefinansiera en ö kad produktion diskuteras vidare i avsnitt 4.4 nedan. 
  
 86  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 4.3 
  
 Internationaliseringen innebä r rö rligare skattebaser 
  
 Den fortgå ende internationaliseringen medfö r konsekvenser Parks finansieringen av vä lfä rdssystemen. De allt mer rö rliga skattebaserna, 
  
 dvs den storhet på 
  
 vilken skatten berä knas, innebä r att varje land inte 
  
 lä ngre har samma 
  
 mö jligheter 
  
 som tidigare 
  
 att vä lja ett specifikt 
  
 skattesystem eller 
  
 skattesatser, 
  
 vilket sä tter 
  
 vissa restriktioner på 
  
 vä lfä rdssystemens finansieringsmö jligheter genom skatter. Mö jligheten Meyer att behå lla ett internationellt relativt hö gt skatteuttag beror på , vid sidan av kvaliteten på de tjä nster som den offentliga sektorn 
  
 erbjuder, rö rligheten 
  
 hos 
  
 olika skattebaser. 
  
 Med 
  
 den 
  
 ö kande 
  
 internationaliseringen 
  
 fö ljer 
  
 att det blir allt 
  
 svå rare 
  
 att 
  
 beskatta 
  
 skattebaser som ä r lä ttrö rliga, eftersom skattebaserna tenderar att flytta om de beskattas hö gre i Sverige ä n i omvä rlden. Hur pass kä nsliga de olika skattebaserna ä r fö r en frå n omvä rlden avvikande skattesats hä nger samman med hur stor rö rligheten ä r hos respektive skattebas samt hur rö rligheten kan komma att utvecklas i framtiden. I princip gä ller att ju rö rligare en skattebas ä r desto mindre kan beskattningen avvika frå n omvä rlden utan att skattebasen tenderar att krympa. En krympande 
  
 skattebas innebä r 
  
 lä gre skatteintä kter vid ofö rä ndrade 
  
 Rodgers llanden i 
  
 ö vrigt. En 
  
 lå g 
  
 rö rlighet hos en 
  
 skattebas innebä r 
  
 det motsatta 
  
 fö rhå llandet, 
  
 dvs 
  
 ju mindre rö rlig 
  
 skattebasen ä r desto stö rre kan 
  
 avvikelsen i skatteuttag vara i jä mfö relse med omvä rlden. Det ä r bland annat mot denna bakgrund som finansieringen av vä lfä rdssystemen genom skatter i framtiden skall betraktas. 
  
 4.3.1 
  
 Rö rliga skattebaser  
  
 –en 
  restriktion Parks skattesystemets utformande 
  
 Det ö vergripande syftet med 
  
 skatter 
  
 ä r att finansiera offentliga 
  
 å taganden. 
 7  
 Skatteinkomsterna 
  
 kan ö ka 
  
 genom hö gre skattesatser, 
  
 vidgade skattebaser eller tillvä xt i de befintliga skattebaserna. På sikt må ste den offentliga sektorns inkomster och utgifter utvecklas i samma takt. På grund av tidigare underskott och den skulduppbyggnad som dessa inneburit har riksdagen satt som må l att de offentliga finanserna 
  
 skall uppvisa ett ö verskott om 
  
 2 procent av BNP 
  
 ö ver 
  
 en 
  
 konjunkturcykel. Den offentliga 
  
 sektorns inkomster 
  
 ä r 
  
 i 
  
 stor 
  
 utsträ ckning beroende av nationalinkomstens utveckling. Ö 
  
 kad syssel- 
  
 7  
 Det finns ä ven andra syften med skatter, t ex korrigering av marknadsmisslyckanden och omfö rdelning av inkomster och fö rmö genheter. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 87 
  
 sä ttning, hö jda lö ner och fö retagsvinster innebä r att skatteunderlaget 
  
 vä xer 
  
 och ger ö kade 
  
 inkomster till staten, kommunerna och 
  
 socialfö rsä kringssektorn. På utgiftssidan leder pris- och lö neö kningar 
  
 eller 
  
 nya å taganden till 
  
 ö kade kostnader fö r offentlig konsumtion, 
  
 transfereringar och investeringar. 
 Ett givet skatteuttag kan å samka samhä llsekonomin olika kostnader beroende på vilken skattestruktur som vä ljs. Skatter kan konstrueras så att de ger stö rre eller mindre effekter på skattebetalarnas beteende. Avgö rande ä r också hur skatterna anvä nds, dvs vad den enskilde individen få r ut av sina skatteinbetalningar. Det ä r svå Lane att på vetenskaplig grund faststä lla vilket skatteuttag som ä r samhä lls- ekonomiskt optimalt. Enligt s k optimal beskattningsteori kan ett givet skatteuttag ske till minsta samhä llsekonomiska kostnad om skatten ä r hö gst på de objekt som på verkas minst av prisfö rä ndringar. 
 8  
 Snedvridningarna minimeras med andra ord genom att skattesatsen anpassas till de olika skattebasernas elasticiteter, dvs deras kä nslighet fö r skatteuttagets nivå . Om mö jligheten att undvika skatt genom att flytta den beskattade verksamheten utomlands fö rbä ttras ö kar också skattebasens elasticitet med avseende på skattesatsen. Det betyder att den optimala skattesatsen som minimerar snedvridningarna blir lä gre, och att det blir svå rare att upprä tthå lla skatteintä kternas nivå vid en given skattesats. 
 En annan utgå ngspunkt Parks beskattningen ä r att istä llet strä va efter en likformig beskattning. Likformigheten gö r det mindre intressant att skatteplanera genom att flytta resurser mellan olika anvä ndnings- områ den. Bå da dessa utgå ngspunkter fö r ett skattebeslut kan ibland komma i konflikt med att skatterna skall vara  rä ttvisa , dvs ha rimliga fö rdelningspolitiska egenskaper. 
 I en sluten ekonomi behö ver hä nsyn inte tas till omvä rlden nä r det 
  
 gä ller valet av nivå n på 
  
 skatteuttag eller valet av skattestruktur. I en 
  
 ö ppen ekonomi som 
  
 den 
  
 svenska fö rsvå rar 
  
 den fortgå ende 
  
 internationaliseringen 
  
 dä remot 
  
 tillä mpningen av 
  
 likformighets- 
  
 principen. Detta beror på att en konsekvent likformighet fö rutsä tter att andra lä nder ä r likformiga på samma nivå . I annat fall tenderar de mest rö rliga skattebaserna att flytta och skatteintä kterna dä rmed att minska vid ofö rä ndrade Rodgers llanden i ö vrigt. Fö rä ndringar i riktning mot den optimala beskattningens principer kan så ledes bli nö dvä ndiga, sä rskilt Clark rliga skattebaser som exempelvis kapital. Dä rtill blir det svå rt att hö ja skatten på mindre rö rliga skattebaser i alltfö r stor utsträ ckning fö r att på så vis kompensera Parks ett skattebortfall. Hö gre skatter på 
  
 8  
 Turner, Phelps, E. [1996]. 
  
 88  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 exempelvis arbete kan leda till hö gre marginaleffekter som i sin tur har negativ effekt på arbetsutbudet. 
 Arbete med att inom EU harmonisera skatterna har på gå tt en lå ng tid och omfattar flertalet skatteområ den. Det ä r i fö rsta hand Parks de indirekta skatterna som mer lå ngtgå ende resultat uppnå tts. EU:s medlemsstater har bl a kommit ö verens om en i huvudsak harmoniserad mervä rdes- skattebas och att normalskattesatsen fö r mervä rdesskatt må ste utgö ra minst 15 procent. Nä r det gä ller punktskatterna har en harmonisering skett beträ ffande framfö rallt skattestrukturen fö r mineraloljeprodukter, alkohol och tobak. Inom andra områ den, som beskattning av individer och fö retag, gå r dock harmoniseringsarbetet lå ngsammare. Detta arbete har i stor utsträ ckning koncentrerats till att å stadkomma gemensamma bestä mmelser avsedda att minska skadlig skattekonkurrens mellan stater. Nå gra konkreta resultat i form av antagna direktiv har emellertid ä nnu inte uppnå tts. 
 Internationaliseringen och de alltmer rö rliga skattebaserna innebä r sammanfattningsvis att varje enskilt land inte lä ngre har samma mö jlighet som tidigare att behå lla ett avvikande skattesystem. 
  
 4.3.2 
  
 Tillvä xten avgö rande fö r framtida skatteintä kter 
  
 I jä mfö relse med andra lä nder har Sverige ett hö gt skattetryck. Redan i slutet av  
 1970-talet 
  uppgick det svenska skattetrycket till 50 procent av BNP (inklusive sociala avgifter) och har dä refter legat ö ver eller omkring denna nivå . Enligt OECD ä r Danmark och Sverige de enda lä nder i vä rlden med ett skattetryck ö ver 50 procent. 
 9  
 I en alltmer internationaliserad ekonomi kommer det dä rfö r sannolikt att vara svå Joseph att i nå gon stö rre utsträ ckning ö ka skatteinkomsterna genom att hö ja skattesatserna eller bredda baserna. Hö gre skattesatser kan leda till ö kade problem med skatteflykt eller skatteplanering. Dessutom få r skattebaserna betraktas som breda redan idag. Vä xande skattebaser och skatteintä kter till fö ljd av tillvä xt i ekonomin blir dä rfö r av mycket stor vikt fö r mö jligheterna att finansiera vä lfä rdssystemen i framtiden. 
  
 9  
 Sverige, liksom Holland och Danmark, tillhö r den grupp lä nder inom OECD som har en hö g andel skattepliktiga transfereringar. De skattepliktiga transfereringarnas inverkan på skattekvoten berä knas till mellan 5,0 och 6,0 procent av BNP. Om skatten på de offentliga transfereringarna exkluderas minskar den uppmä tta skattekvoten. Regeringens proposition [1999/2000:1]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 89 
  
 4.3.3 
  
 Arbete frä msta skattebasen 
  
 Tabell 4.4 visar de stö rsta och de viktigaste skattebaserna med tillhö rande intä kter och skattesatser å r 1999. Av tabellen framgå r att kommunalskatten ä r den stö rsta skattekä llan. Dä refter fö ljer intä kter frå n socialavgifter och mervä rdesskatt. Tillsammans svarar dessa tre skattekä llor fö r nä rmare 75 procent av de sammanlagda prognostiserade skatteintä kterna å r 1999. Resterande skatter utgö rs huvudsakligen av kapitalskatter och ö vrig skatt på konsumtion. 
 Tabell 4.4 Skattebaser och skatteintäkter 
 Prognos fö r å r 1999 
  
 Skatt 
  
 Skattesats 
  
 Bas 
  
 Intäkt 
  
 Skatt på 
  
 mdkr 
  
 Kommunalskatt 
  
 31,48 % 
  
 1 020 mdkr 
  
 321 
  
 Arbete 
  
 Sociala avgifter 
  
 33,06 % 
  
 840 mdkr 
 1 
  
 290 
  
 Arbete 
  
 Mervä rdesskatt 
  
 6-25 
  % 
  
 1 120 mdkr 
  
 142 
  
 Konsumtion 
  
 Alkohol-  tobaksskatt 
  
 2 
  
 2 
  
 17 
  
 Konsumtion 
  
 – 
  
 – 
  
 Statlig inkomstskatt 
  
 20-25 
  % 
  
 125 mdkr 
  
 29 
  
 Arbete 
  
 Bolagsskatt 
  
 28 % 
  
 184 mdkr 
  
 51 
  
 Kapital 
  
 Fastighetsskatt 
  
 0,5-1,5 
  % 
  
 2 040 mdkr 
  
 23 
  
 Kapital 
  
 Ö vriga kapitalskatter 
  
 2 
  
 2 
  
 36 
  
 Kapital 
  
 – 
  
 – 
  
 Allm. pensionsavgifter 
  
 6,95 % 
  
 870 mdkr 
  
 61 
  
 Arbete 
  
 Energiskatt 
  
 - bensin, miljö klass 2 
  
 4,43 kr/l 
  
 5 400 000 kbm 
  
 24 
  
 Konsumtion 
  
 - el, ö vrig anvä ndning 
  
 15,1 ö re/kWh 
  
 72 TWh 
  
 - el, fjä rrvä rme 
  
 12,8 ö re/kWh 
  
 8 TWh 
  
 11 
  
 Konsumtion 
  
 - el, industri m m 
  
 0 ö re/KWh 
  
 60 TWh 
  
 - olja, lå gbeskattad 
  
 1 785 kr/kbm 
  
 8 700 000 kbm 
  
 15 
  
 Konsumtion 
  
 - olja, hö gbeskattad 2  
 649-3 
  168 kr/kbm 
  
 5 000 000 kbm 
  
 Anm: Den offentliga sektorns skatteintä kter 1999 berä knas till 1 039 miljarder kronor, exklusive kommunmoms. 
  
 1 
  
 Inklusive egenfö retagare. 
  
 2 
  
 Flertalet skattesatser och skattebaser. 
  
 Kä lla: Finansdepartementet. 
 I tabellen redovisas ä ven på vilken produktionsfaktor skatten tas ut. Nä r det gä ller skatter och deras belastning på produktionsfaktorerna (arbete och kapital) ä r det viktigt att ha i å tanke att den som formellt ä r skyldig att betala skatten i realiteten inte behö ver vara den som slutligen drabbas 
  
 90  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 av den. 
 10  
 En skatt på verkar priser, lö ner och kapitalavkastning, vilket ger en rad indirekta effekter på samhä llsekonomin som kan fö rskjuta kostnaderna fö r skatten. Som exempel kan nä mnas arbetsgivar- avgifterna, som betalas av arbetsgivarna, men som regel resulterar i ett lä gre lö neutrymme fö r arbetstagarna. Med detta synsä tt blir ä ven skatt på konsumtion ytterst en skatt på arbete. 
  
 4.3.4 
  
 Skatt på arbete den stö rsta skattekä llan 
  
 Olika former av skatt på arbete ä r den i sä rklass stö rsta kä llan till skatteintä kter och dä rmed Parks finansieringen av vä lfä rden. Av tradition brukar arbetskraften betraktas som en resurs som ä r mö jlig att beskatta hå rdare ä n i andra lä nder eftersom arbetstagarnas rö rlighet anses vara lå g. Arbetskraften brukar med andra ord inte vara sä rskilt benä gen att utnyttja lö ne- och skatteskillnader mellan olika lä nder. Arbetskraftens mobilitet inom EU ä r lå g i dag ä ven om det finns en lå ngsiktig trend som visar på att rö rligheten mellan lä nderna ö kar. Utvandringen av arbetskraft frå Cooley har ö kat under  
 1990-talet. 
  Detta beror bå de på situationen på den svenska arbetsmarknaden och på att de praktiska och juridiska mö jligheterna att arbetskraftsutvandra har ö kat vä sentligt i och med Sveriges inträ de i EU (se vidare kapitel 7 om arbetskraftens mobilitet och utbildningsnivå ). 
 I ett internationellt perspektiv ä r skattenivå n på arbete i Sverige hö g. OECD genomfö r å rligen en undersö kning av skatteuttaget på en genomsnittlig industriarbetarlö n i olika lä nder. 
 11  
 Vid jä mfö relser av det totala skatteuttaget, dvs bå de inkomstskatt och sociala avgifter i relation till den totala lö nekostnaden tillhö r Sverige den grupp av lä nder som har det hö gsta skatteuttaget. Bå de medel- och marginalskatteuttaget uppgå r till cirka 50 procent. Ä ven i lä nder som Belgien, Tyskland och Italien ligger medelskatteuttaget på ö ver 50 procent medan lä nder som USA, Kanada och Storbritannien har en betydligt lä gre nivå , cirka 30 procent. Vid en jä mfö relse av marginalskatteuttagen ä r det dä remot betydligt fler lä nder som har ett hö gre uttag ä n Sverige. En viktig skillnad mellan Sverige och andra lä nder ä r dock att i Sverige trä der marginalskatte- skä rpningen i kraft vid fö rhå llandevis lå ga inkomster. Vid en jä mfö relse av skatteuttagen i hö gre lö nelä gen ä n det genomsnittliga framgå r att Sverige ä r i topp, bå de vad gä ller medel- och marginalskatteuttag. 
 12 
  
 10 
  
 Den slutliga bö rdan av skatten brukar kallas incidens. 
  
 11 
  
 OECD [1999m]. 
  
 12  
 Vid en jä mfö relse av medel- och marginalskatteuttaget fö r en lö n som uppgå r till 167 procent av medellö nen ä r skatteuttaget i Sverige bland de hö gsta bland  
 OECD-lä 
  nderna. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 91 
  
 De ekonomiska incitamenten Clark rlighet bland arbetskraften beror 
  
 inte enbart på 
  
 det generella skattetrycket utan också på hur skatte- 
  
 systemen ä r konstruerade. I Sverige ä r skatte- och bidragssystemets 
  
 utjä mningseffekt betydande vid en internationell jä mfö relse. Detta torde 
  
 dä mpa det ekonomiska utbytet fö r individer och hushå ll i lå g- och 
  
 mellaninkomstskikten av att flytta utomlands, och på så vis motverka 
  
 mobiliteten Parks 
  
 de grupperna. Fö r hö ginkomsttagare/vä lutbildade ä r 
  
 bilden dä remot annorlunda. Fö r dessa ä r incitamenten att flytta stora till fö ljd av en hö g genomsnittlig skattesats i kombination med ett lå gt lö nelä ge i fö rhå llande till andra lä nder. Rö rligheten kan dä rfö r bli stor fö r denna typ av arbetskraft. En viktig aspekt ä r så ledes att olika grupper på arbetsmarknaden kan reagera vä sentligt olika. 
 Det ä r givetvis inte enbart skattetrycket som har betydelse Lowe 
  
 ekonomiska incitamenten att flytta. Ä 
  
 ven lö nerna och priserna på det 
  
 som konsumeras relativt omvä rlden 
  
 ä r av 
  
 stor betydelse. Hur 
  
 stor 
  
 skillnaden ä r mellan nettolö nens kö pkraft 
  
 avgö r styrkan i 
  
 flytt- 
  
 benä genheten. En individ vä ger också in vad han eller hon få r ut Parks den skatt som betalas. Toleransen fö r ett hö gt skattetryck ä r stö rre om man upplever att pengarna anvä nds vä l. Den rationelle individen sö ker sig till det land som bä st tillgodoser preferenserna vad gä ller avvä gningen mellan skattebö rda och offentlig service, men tar också hä nsyn till sociala faktorer och transaktionskostnader. Yngre och vä lutbildade personer har vanligen lä gre transaktionskostnader samtidigt som de få r en mycket hö g avkastning genom att flytta till ett annat land. Det skall poä ngteras att rö rlighet i sig inte ä r av ondo, eftersom arbetskrafts- 
  
 mobilitet och utbyte mellan olika lä nder generellt sett 
  
 ä r bra 
  
 fö r 
  
 ekonomin. 
  
 Ö kad 
  
 rö rlighet Parks 
  
 med 
  
 sig vä rdefulla kunskaper 
  
 och 
  
 erfarenheter 
  
 frå n 
  
 andra lä nder. 
  
 Ett 
  
 problem fö religger 
  
 dock 
  
 om 
  
 nettoflö det av utbildad arbetskraft till landet lå ngsiktigt ä r negativt, eller om den kompetens som invandrarna Parks med sig inte tas tillvara (se vidare kapitel 7). 
 Individens utbildningsnivå ä r viktig Clark rligheten, vilket dels beror på att utbildning liksom arbetslivserfarenheter i allt stö rre utsträ ckning blivit internationellt gå ngbara. Utbildningsnivå n samvarierar i sin tur med inkomstnivå n, vilket tyder på att individer med stö rre rö rlighet har hö gre inkomster och dä rmed betalar mer i skatt. Nä r det gä ller finansieringen av vä lfä rdssystemen ä r det dock viktigast att bedö ma vilken nettoeffekt flyttningarna har på skatteintä kterna. Under lå ng tid har invandringen till Sverige genomsnittligt varit stö rre ä n utvandringen, och Parks att kunna bedö ma nettoeffekten ä r det ä ven nö dvä ndigt att studera om de inflyttade få r arbete och dä rigenom kan bidra till finansieringen av vä lfä rdssystemen. 
  
 92  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Slutsatsen blir att arbetskraftens ö kade rö rlighet ä nnu inte på verkar finansieringen av vä lfä rdssystemen i nå gon stö rre utsträ ckning. Detta fö rklaras med att den del av arbetskraften som ä r internationellt rö rlig fortfarande utgö r en liten andel av den totala arbetskraften. Den lå ngsiktiga trenden mot ö kad rö rlighet kan i framtiden i viss utsträ ckning också komma att motverkas av det faktum att befolkningen blir allt ä ldre, eftersom det ä r de yngre som flyttar mest. 
 13  
 Denna utveckling gä ller så vä l fö r personer fö dda i Sverige som Parks personer fö dda utomlands. Ä ven om den totala lö nesumman och dä rmed skatte- intä kterna inte på verkas i nå gon stö rre utsträ ckning av dagens nivå på migrationen så bö r utvecklingen av denna ä ndå fö ljas. Det finns en risk att positiva tillvä xteffekter uteblir om personer med viktig kompetens systematiskt lä mnar landet eller avstå r frå n att komma hit av skatteskä l, vilket på sikt kan ge viss på verkan på finansieringen av vä lfä rds- systemen. Det problematiska Parks finansieringen av vä lfä rdssystemen ä r om det ä r nettoskattebetalare som lä mnar landet eller avstå r frå n att komma hit. 
 14  
 Trots den ö kade rö rligheten mellan lä nder ä r den viktigaste 
  
 fö rutsä ttningen 
  
 fö r 
  
 stabila skatteinkomster att inga stora 
  
 avgö rande 
  
 fö rskjutningar 
  
 sker 
  
 i befolkningens sammansä ttning eller 
  
 Parks rvs- 
  
 intensitet. 
  
 4.3.5 
  
 Kan konsumtionsskattesatserna behå llas? 
  
 Den nä st stö rsta skattekä llan ä r skatt på konsumtion av varor och tjä nster, vilket framgå r av tabell 4.4. 
 15  
 Konsumtionen har varit och kommer fö rmodligen också fortsä ttningsvis att vara en stabil bas fö r beskattning. Det ä r framfö rallt vid grä nserna mellan lä nder som skillnader i skattesats 
  
 kan medfö ra att skattebasen krymper. De 
  
 som 
  
 bor 
  
 lå ngt ifrå n 
  
 en 
  
 landgrä ns kommer rimligtvis inte att resa 
  
 lå ngt 
  
 fö r 
  
 att handla 
  
 t ex 
  
 livsmedel eller kapitalvaror till en nå got lä gre moms. Den fö rhå llandevis nya fö reteelsen med handel via Internet kan genom att den sä nker rese- och andra transaktionskostnader på sikt medfö ra minskade skatte- intä kter. 
  
 13 
  
 Industrifö rbundet m.fl. [1999]. 
  
 14 
  
 Personer vars skatteinbetalningar ö verstiger erhå llna bidrag, pensionsrä ttigheter m m. 
  
 15 
  
 Skatt på konsumtion kan betraktas som en skatt på produktionsfaktorn arbete, eftersom lö ntagarna inte kan vä ltra ö ver skatten på nå gon annan. Konsumtionsskatten kan dä rmed ä ven på verka arbetskraftens rö rlighet. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 93 
  
 Ä ven momsen ä r en viktig skattekä lla 
 Mervä rdesskatten (momsen) utgö r den stö rsta delen av konsumtions- skatterna och bidrog 1999 med cirka 14 procent av de totala 
  
 skatteintä kterna. Sverige har tre 
  
 mervä rdesskattesatser dä r normal- 
  
 skattesatsen ä r 25 procent samt två 
  
 stycken reducerade skattesatser på 
  
 12 procent 
  
 fö r livsmedel, 
  
 inrikes transporter 
  
 och 
  
 hotelltjä nster, 
  
 respektive 
  
 6 procent fö r 
  
 dagstidningar. Vid 
  
 en 
  
 jä mfö relse av 
  
 EU-lä 
  ndernas normalskattesatser framgå r att Sverige och Danmark har den hö gsta normalskattesatsen med 25 procent medan Luxemburg har den lä gsta med 15 procent. Tysklands normalskattesats ä r 16 procent, Storbritanniens 17,5 och Frankrikes 20,6 procent. Det ä r rimligt att tro att Sveriges relativt hö ga normalskattesats på sikt kan behö va anpassas till en nå got lä gre nivå med anledning av den ö kade inter- nationaliseringen som bland annat innebä r ö kad handel ö ver grä nserna. 
 Faktaruta 4.1 
 Principer för momssystem 
 Ett momssystem kan konstrueras utifrå n två olika grundprinciper. Den ena ä r  
 destinationsprincipen  
 dä r skattebasen utgö rs av den konsumtion som sker inom landet. Eftersom konsumtionen kan berä knas som inhemsk produktion plus import minus export och investeringar, innebä r detta att moms lä ggs på import men ej på export och investeringsvaror. Den andra principen ä r  
 ursprungs- principen  
 som innebä r att en vara belä ggs med produktionslandets moms vid fö rsä ljning i andra lä nder. Principen innebä r att importerade varor belä ggs med en annan momssats ä n hemma- producerade. Destinationsprincipen ä r den i dag mest tillä mpade ordningen. 
 Kä lla: Turner, Phelps, E. [1996]. 
 Ytterligare en faktor som talar Parks en press nedå t på momsskattesatsen ä r  
 EU-kommissionens 
  fö rslag frå n 1996 om ett gemensamt momssystem. Enligt detta fö rslag skall ursprungsprincipen tillä mpas till skillnad mot den i dag vanligtvis tillä mpade destinationsprincipen (se faktaruta 4.1). Bakgrunden ä r att destinationsprincipen krä ver grä nskontroller, vilka har avvecklats mellan lä nderna. En ö vergå ng till ursprungsprincipen få r konsekvenser Parks svenska fö retag, vilka i ö kad utsträ ckning kommer att konkurrera med utlä ndska varor som belastas med lä gre momssatser. Vid en ö vergå ng till ursprungsprincipen kan lä nder med en hö gre momsskattesats, så som Sverige, tvingas sä nka skattesatsen fö r att inte fö retagen skall tappa marknadsandelar. 
  
 94  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Grä ns- och internethandel kan minska skatteintä kterna 
 Grä nshandel ä r det traditionella hotet mot skatteintä kter frå n moms. I takt med att andra hinder fö r handeln fö rsvinner, som t ex nationella krav på en varas beskaffenhet, kan denna handel antas få en stö rre omfattning. I Ö resundsregionen kommer den nya brofö rbindelsen till Danmark att underlä tta handeln ö ver grä nserna. Enligt Estes llande regler betalar personer moms i det land dä r inkö pet sker. Varorna kan sedan fö ras in i Sverige utan att svensk moms betalas. Om scenariet hade varit att varan i stä llet skulle ha inkö pts i Sverige kan man på stå att detta innebä r minskade skatteintä kter fö r Sverige. Ett exempel på så dan handel ä r t ex 
  
 den ö kande 
  
 bilimporten, fö reträ desvis 
  
 frå n Tyskland. Betydelsen 
  
 av 
  
 grä nshandel 
  
 skiljer sig dock å t mellan 
  
 olika varor och ä r stö rst 
  
 fö r 
  
 homogena varor som ä r dyra och lä tta att frakta. 
  
 En fö rhå llandevis ny fö reteelse som också kan tä nkas på verka skatte- intä kterna frå n moms ä r den ö kande internethandeln. Avgö rande fö r betydelsen av denna handel ä r naturligtvis bå de handelns omfattning och regler om beskattningsland, men framfö r allt om handeln i praktiken kan 
  
 kontrolleras 
  
 och 
  
 beskattas. 
  
 Genom tillgå ngen 
  
 till 
  
 Internet 
  
 kan 
  
 konsumenterna i 
  
 allt 
  
 stö rre 
  
 utsträ ckning handla 
  
 i 
  
 andra lä nder 
  
 och 
  
 dä rmed tillgodogö ra 
  
 sig lä gre priser, 
  
 vilka 
  
 kan 
  
 bero 
  
 på 
  
 skillnader i 
  
 skatteuttag 
  
 eller 
  
 andra faktorer. De 
  
 varor 
  
 som 
  
 frä mst 
  
 handlas 
  
 ö ver 
  
 Internet i dag ä r bö cker, tidningar, tidskrifter,  
 CD-skivor 
  och resor. Med tiden blir det sannolikt alltmer naturligt att handla via Internet eftersom anvä ndandet av tekniken till stor del ä r en generationsfrå ga. Detta talar fö r att handeln i framtiden sannolikt kommer att ö ka. Det ä r svå Lane att berä kna internethandelns inverkan på skatteintä kterna, men en undersö kning bedö mde att handeln via Internet uppgick till 5,8 miljarder kronor 1998, vilket kan jä mfö ras med den totala importen på 698 miljarder kronor.  
 16 
  
 Under senare å r har internethandeln ö kat mycket kraftigt och OECD bedö mer att handeln fortsä tter att vä xa i en mycket snabb takt de nä rmaste å ren. 
 17  
 Storleken på de fö rlorade skatteintä kterna till fö ljd av internethandeln har berä knats uppgå till mellan tre och fyra miljarder kronor om internethandeln få r det uppsving som må nga Parks ntar sig. 
 18  
 Utvecklingen av internethandeln kommer med stor sannolikhet att vara av betydelse Parks momsintä kterna i framtiden. 
  
 16 
  
 Stigberg, D. [1998]. 
  
 17 
  
 OECD [1999a]. 
  
 18 
  
 Flores, K. [1998]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 95 
  
 Mervä rdesskatten på vä g att harmoniseras? 
 Det ä r givetvis svå rt att fö rutse till vilken nivå en anpassning av momssatsen på sikt kan komma att ske. Små skillnader i momssatsen mellan Sverige och andra lä nder torde inte innebä ra alltfö r drastiska minskningar av skatteintä ktena. En viss avvikelse gentemot andra lä nder med lä gre skattesatser torde dä rfö r vara mö jlig. 
 19  
 Det ä r inte orimligt att anta att skattesatsen hamnar nå gonstans mellan nivå n i Sverige och Danmark (25 procent) och nivå n i Luxemburg (15 procent). Det finns i och Parks sig lä nder utanfö r EU som har en betydligt lä gre skattesats ä n 15 procent. En sä nkning av mervä rdesskatten med en procentenhet innebä r  
 4,5-5,0 
  miljarder i minskade skatteintä kter. 
 20  
 En enkel ö ver- slagsberä kning resulterar så ledes i ett statligt skattebortfall på cirka  
 32-35 
  miljarder kronor 1998 om momssatsen skulle sä nkas till 18 procent. 
 21 
  
 Hur på verkas punktskatterna av internationaliseringen? 
 Punktskatterna utgö r tillsammans den fjä rde stö rsta skattekä llan, men 
  
 stå r totalt 
  
 sett fö r en relativt liten andel av skatteintä kterna. Punkt- 
  
 skatterna 
  
 omfattar 
  
 skatt på 
  
 en rad olika varor bland 
  
 annat alkohol, 
  
 brä nslen, 
  
 elkraft, 
  
 lotterier, 
  
 fordon och tobak. Bland 
  
 de varor som 
  
 punktskattebelä ggs i Sverige finns bå de varor vars efterfrå gan inte ä r sä rskilt priskä nsliga, t ex bensin, och varor som visat sig vara mycket kä nsliga fö r ett pris som avviker alltfö r mycket frå n omvä rlden, t ex tobak. Om priset på varan avviker alltfö r mycket frå n omvä rlden, oberoende av om det beror på skattesatsens storlek eller inte, kan det leda till minskade skatteintä kter. Nä r det gä ller energi och miljö - relaterade skatter kommer merparten av skatteintä kterna frå n brä nsle- produkter, vilka ä r varor som ä r svå ra att frakta på ett sä kert sä tt. Denna skattebas kan dä rfö r anses som Rodgers llandevis stabil. 
 Nä r det gä ller olika energiskatter eftersträ vas inom EU en harmonisering av regelverken. En så dan på verkar troligen inte de svenska skattenivå erna i nå gon stö rre utsträ ckning. Harmoniseringen innebä r snarare att de lä nder vars energibeskattning ä r lä gre kommer att 
  
 19  
 Till exempel ö vervä ger transportkostnaderna ofta skillnader i prisnivå er eller mervä rdesskattesatser. Prisskillnader mellan varor och tjä nster ä r ofta stö rre ä n vad enbart beskattningen fö ranleder, men olikheter i skattesatser kan fö rstä rka eller dä mpa incitamenten till grä ns- och internethandel. 
  
 20 
  
 Finansdepartementet. 
  
 21 
  
 Beloppet ä r berä knat utifrå n antagandet att ö vriga mervä rdeskattesatser ä r 
  
 ofö rä ndrade. 
  
 96  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 nä rma sig de lä nder som i dag har en hö gre energibeskattning. Sverige och andra industrilä nder har undertecknat det s k Kyotoprotokollet, vilket stä ller substantiella krav på minskning av bland annat koldioxid- utslä ppen. Styreffekten hos de befintliga styrmedlen ä r troligen inte tillrä ckliga, vilket stä ller energi- och miljö skatternas nivå er och utformning under fortsatt diskussion. Konjunkturinstitutet har funnit att koldioxidskatten må ste ö ka med en faktor 2,5 Parks att Sverige skall uppfylla Kyotoå tagandet. (Se vidare kapitel 3 och 5 samt bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen.) 
 Slutsatsen av ovanstå ende ä r att harmoniseringen av energi- och miljö relaterade skatter knappast kommer att innebä ra att nå gra krav stä lls på en sä nkning av de svenska skatterna. De eventuella hoten mot skatteintä kterna i framtiden kommer snarare frå n om miljö skatterna styr bort frå n den anvä ndning och produktion som ger upphov till miljö skador. Om skatterna medverkar till att miljö skadorna minskar, minskar samtidigt skattebasen. På kort och medellå ng sikt ä r dock varor som brä nsle relativt okä nsliga Doyle rä ndringar. Energiskatten har i dag två syften, dels att internalisera vissa miljö kostnader, dels att vara finansieringskä lla. Om energiskattens syfte skulle ä ndras till att vara helt fiskal, ä r den att betrakta som en stabil skattebas. Ä ven om skattestyrmedlet i miljö politiken hittills har visat sig vara effektivt Parks att uppnå hö gt stä llda miljö må l diskuteras ä ven andra styrmedel, exempelvis handel med utslä ppsrä tter och frivilliga avtal med industrin. Detta kan mö jligen komma att på verka skatteintä kterna på lä ngre sikt. 
 Nä r det gä ller alkohol och tobak ä r varorna dä remot mycket priskä nsliga. Sverige och de nordiska lä nderna har sedan lä nge haft kraftigt avvikande punktskatter på alkohol och tobak. Liksom momsen ä r punktskatterna sä rskilt kä nsliga fö r grä nshandel och ä ven fö r smuggling. Grä nshandeln kommer troligen att ö ka nä r nuvarande begrä nsningar i infö rselreglerna upphö r. Eftersom grä nskontrollerna mellan  
 EU-lä 
  nderna avvecklas, har  
 EU-kommissionen 
  dragit slutsatsen att punktskatterna bö r harmoniseras. De kontrollproblem som uppstå r med internethandel och postorderhandel talar också Parks en harmonisering av punktskatterna på sikt. Det gå r heller inte att bortse frå n den olagliga konkurrens som smuggling och hemmaproduktion utgö r. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 97 
  
 4.3.6 
  
 Kapitalskatter  
  
 –skatt 
  på ä gande och investeringar 
 Skatt på kapital bidrar, i jä mfö relse med skatt på arbete och konsumtion, i fö rhå llandevis liten utsträ ckning till finansieringen av vä lfä rds- systemen. Denna skattebas ä r ä ndå intressant att beskriva i samman- hanget eftersom den i hö g grad på verkas av internationaliseringen. Det finansiella kapitalet brukar betecknas som den allra mest rö rliga skattebasen. Skatt på kapital, realkapital och finansiellt kapital, omfattar bland annat fö retagsskatt, fastighetsskatt, skatt på kapitalinkomster, samt fö rmö  
 genhets-, 
  arvs- och gå voskatt. Realt kapital ä r fasta tillgå ngar som maskiner och fastigheter. Finansiellt kapital ä r tillgå ngar som kö ps och sä ljs, t ex obligationer. Aktier utgö r en speciell sorts kapital, eftersom de ä r en real kapitaltillgå ng, men de utgö r ä ven en finansiell placering som ger avkastning och ingå r i den meningen också i det finansiella kapitalet. 
 Det finns i princip två olika kapitalskatter: skatt på fysiska personers kapitalinkomster och skatt på juridiska personers inkomster. Det ä r i sammanhanget viktigt att skilja mellan kapital som  
 anvä nds  
 i landet och kapital som  
 ä gs  
 av boende i landet. Den personliga kapitalskatten, skatt på kapitalinkomster, fö rmö genhetsskatt samt arvs- och gå voskatt tas i huvudsak ut i det land dä r ä garen bor oavsett var i vä rlden kapital- avkastningen uppstå r. På så vis kan personliga kapitalskatter betraktas som skatt på sparande. Fö retagsskatterna dä remot tas i huvudsak ut i det land dä r kapitalet anvä nds och kan dä rfö r betraktas som skatt på investeringar. 
 I Sverige berä knas kapitalbeskattningen 1999 stå fö r sammanlagt cirka 10 procent av de totala skatteintä kterna. Intä kterna kommer i fö rsta hand frå n fö retagsskatter medan personliga kapitalskatter berä knas svara Parks cirka 3,5 procent av skatteintä kterna. 
 Fö retagsbeskattningen mindre avvikande 
 Den svenska bolagsskatten, dvs skattesatsen fö r aktiebolag och andra juridiska personer, ä r 28 procent, vilket i ett internationellt perspektiv betraktas som lå gt. Genom olika typer av formella och informella undantagsmö jligheter kan dock den effektiva skattesatsen, dvs vad fö retagen slutligen betalar i bolagsskatt, avvika frå n den officiella skattesatsen. Eftersom bolagsskatten på verkar avkastningen på reala investeringar, maskiner, fastigheter etc innebä r den svenska bolags- beskattningen i jä mfö relse med andra lä nder i sig inte nå got hinder fö r investeringar i Sverige. En viktigare aspekt ä n nivå n på enskilda skattesatser ä r dock det totala skattetrycket Schultz retagen. Se vidare 
  
 98  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 kapitel 8 om fö retagsskatter och det svenska fö retagsklimatet i ett internationellt perspektiv. 
 Personlig kapitalskatt – en rö rlig skattebas 
 En fysisk person bosatt i Sverige ä r skattskyldig hä r fö r kapitalinkomster 
  
 oavsett var 
  
 i vä rlden dessa 
  
 uppstå r. Den s k 
  
 residensprincipen 
  
 vid 
  
 beskattning 
  
 stä ller krav 
  
 på 
  
 att staterna erhå ller uppgifter om 
  
 sina 
  
 medborgares 
  
 tillgå ngar 
  
 och 
  
 att mö jligheter 
  
 till kontroller finns. 
  
 Svå righeterna med att kontrollera att de regler som finns efterfö ljs gö r det mö jligt att inneha finansiella tillgå ngar i lä nder med lä gre kapital- beskattning. En hö g nationell skatt på innehav av eller avkastning på finansiellt kapital medfö r dä rfö r risken att skattebaserna flyttar till lä nder med lä gre skatt. Valet fö r en svensk placerare stå r i princip mellan att spara i Sverige och betala 30 procent i skatt eller att fö rlä gga sina placeringar utomlands och, genom skattefusk, helt undgå kapitalskatt. Med andra ord ä r det inte skattebasens rö rlighet i sig som ä r problemet utan att mö jligheterna till fusk har ö kat genom internationaliseringen. Dessa ö kade mö jligheter till fusk innebä r dock att skattebasen  
 de facto  
 blivit mer rö rlig, vilket leder till lä gre skatteintä kter under ofö rä ndrade Rodgers llanden i ö vrigt. 
 Ett mycket grovt må tt på hur mycket kapital som placerats utomlands ges av skillnaden mellan det sparande som redovisas i National- rä kenskaperna (NR) och sparandet enligt Finansrä kenskaperna (FiR). 
 22  
 Differensen mellan dessa två må tt, som har fö rekommit lä nge men tenderat att vä xa under senare å r, indikerar ett stort och ö kande utlandssparande som inte deklareras. Mellan 1990 och 1997 mer ä n fö rdubblades det ackumulerade utlandssparandet, frå n cirka 135 miljarder kronor till 332 miljarder kronor. Om dessa 332 miljarder kronor ä r placerade i aktier utomlands kan skattebortfallet på utdelningar och reavinster uppskattas till cirka 6,7 miljarder kronor. Till detta skall ä ven lä ggas den fö rmö  
 genhets-, 
  arvs- och gå voskatt som eventuellt uteblir. Statskassan skulle tillfö ras ytterligare 2 miljarder kronor vid antagande om att å tminstone hä lften av de 332 miljarderna ä r fö rmö genhetsskattepliktiga. Osä kerheten om den framtida kapital- utflyttningen ä r stor. Om tidigare trender bestå r kan det ackumulerade icke redovisade utlandssparandet ö ka till nä rmare 380 miljarder kronor 
  
 22  
 Differensen mellan NR och FiRs må tt på sparande kan bero på flera felkä llor. NR kan ö verskatta sparandet eller det kan finnas ett sparande som inte få ngas upp av FiR. I FiR samlas statistik in frå n bland annat Finansinspektionen och andra myndigheter. Om det sker ett sparande utomlands fö r att t ex undgå beskattning få ngas det inte upp av FiR. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 99 
  
 å r 2002. Samtidigt ä r det vä rt att notera att den genomsnittliga å rliga 
  
 ö kningen av 
  
 utlandssparandet 
  
 mellan 
  
 å ren 
  
 1990-1997 
  var cirka 
  
 25 miljarder kronor, vilket skall sä ttas i relation till det deklarerade 
  
 finansiella sparandet som grovt rä knat uppgick till 1 250 miljarder 
  
 kronor 1997. 
  
 I sammanhanget 
  
 skall nä mnas 
  
 att kapitalskattebasens 
  
 storlek ä ven på verkas av det samlade skattetrycket frå n fö rmö  
 genhets-, 
  
 arvs- och gå voskatten i Sverige. 
  
 Ytterligare 
  
 en konsekvens 
  
 av kapitalets 
  
 ö kade rö rlighet ä r att 
  
 skuldernas rö rlighet inte ö kar i samma utsträ ckning. Detta som en fö ljd 
  
 av skattereduktionen på utgiftsrä ntor. På 
  
 lite lä ngre sikt finns en risk att 
  
 statens nettoskatteintä kter på så 
  
 vis minskar. En eventuell sä nkning av 
  
 kapitalskatten 
  
 skulle, vid en 
  
 konsekvent tillä mpning, innebä ra att 
  
 skattereduktionen på utgiftsrä ntor begrä nsades i motsvarande grad. På sikt kan en så dan å tgä rd få effekter på fastighetspriser och hushå llens fö rmö genheter men troligen ä ven få fö rdelningspolitiska konsekvenser. 
 Om det arbete som på gå r inom EU fö r att harmonisera skatterna fortskrider, och som Meyer generellt innebä r sä nkningar till lä gre nivå er, kvarstå r likvä l en risk att det finansiella kapitalet flyttar till andra lä nder med lä gre skatt utanfö r EU. Problematiken med en lä gre skatt på kapital skall ä ven betraktas ur ett fö rdelningspolitiskt perspektiv. En sannolik utveckling ä r att det i framtiden blir allt svå rare att finansiera offentlig verksamhet via dessa skatter. 
  
 4.4 
  
 Kan ett fungerande offentligt vä lfä rdssystem bibehå llas? 
  
 I tidigare avsnitt har tre trender identifierats som kommer att ha betydelse fö r framtida tillvä xtmö jligheter och Parks finansieringen av den offentliga sektorn. Fä rre personer i å ldrarna  
 16-64 
  å Harrison r att utbudet av arbetskraft på sikt kommer att minska. En å ldrande befolkning ö kar efterfrå gan på offentligt producerade vä lfä rdstjä nster, frä mst sjukvå rd och ä ldreomsorg. Samtidigt ä r det troligt att en alltmer inter- nationaliserad ekonomi skapar ett tryck nedå t på skattesatserna, vilket innebä r svå righeter att behå lla dagens skattekvot. 
 Dessa trender har diskuterats var och en fö r sig och fö rsö k har gjorts att bedö ma storleken och allvaret i utvecklingen, bland annat genom att sä tta dem i relation till utvecklingen i Konjunkturinstitutets basscenario. Detta scenario strä cker sig dock bara fram till å r 2015, en tidpunkt då de demografiska fö rä ndringarnas effekter på samhä llsekonomin ä nnu inte 
  
 100  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 slagit igenom fullt ut. Mellan å r 2015 och å r 2030 Parks ntas antalet personer som ä r 80 å r eller ä ldre att ö ka med cirka 255 000 eller drygt 50 procent, medan antalet personer i arbetsfö r å lder minskar med cirka 225 000 personer. Mot denna bakgrund ä r det intressant att fö rsö ka fö rlä nga Konjunkturinstitutets scenario ytterligare 15 å r fö r att få en bild av i vilken utsträ ckning utvecklingen ger upphov till problem med att finansiera de vä lfä rdstjä nster som i dag tillhandahå lls av den offentliga sektorn. 
  
 4.4.1 
  
 Å r 2015 till 2030  
  
 –fä 
  rre i arbetsfö r å lder 
 De berä kningar som beskrivs nedan baseras på utvecklingen i Konjunkturinstitutets basscenario fram till å r 2015. Fö r må nga variabler antas att utvecklingen fortsä tter i samma takt som under perioden  
 1998-2015 
  ä ven under de fö ljande 15 å ren, dvs fram till å r 2030. Fö r ett antal variabler finns det dock anledning att gö ra alternativa antaganden under denna period. 
  
 Utbudet av arbetskraft styrs efter å r 2015 av den arbetsfö ra befolkningens utveckling, dvs antalet personer mellan  
  
 16-64 
  å r. En andel av dessa, samma andel som Konjunkturinstitutet anvä nder å r 
 2015, stå r till arbetsmarknadens fö rfogande. Andelen fö rä ndras sedan nå got, baserat på å ldersmä ssiga fö rä ndringar i samman- sä ttningen och på å ldersspecifika arbetskraftstal. 
  
 Andelen av arbetskraften som ä r arbetslö s eller sysselsatt i arbets- marknadspolitiska å tgä rder hå lls konstant på 2015 å rs nivå . 
  
 Medelarbetstiden fortsä tter att sjunka under hela perioden i samma takt som under å ren  
  
 1998-2015, 
  dvs med  
 -0,2 
  procent per å r. Samma fö rä ndringstakt gä ller Parks bå de privat och offentlig sektor. 
 Som framgå r av tabell 4.5 innebä r denna framskrivning av Konjunktur- institutets scenario att antalet sysselsatta å r 2030 kommer att vara fler ä n i dag, trots att den arbetsfö ra befolkningen ä r mindre. Antalet arbetade timmar kommer dock att vara betydligt fä rre. Veckoarbetstiden berä knas sjunka frå n i genomsnitt 36,8 timmar å r 1998 till 35,5 timmar å r 2015 och 34,5 timmar å r 2030. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 101 
  
 Tabell 4.5 Utvecklingen på arbetsmarknaden fram till år 2030 
  
 1998 
  
 2015 
  
 2030 
  
 Befolkning i å ldrarna  
 16–64 
  å r 
  
 tusental 
  
 5 559 
  
 5 582 
  
 5 414 
  
 Antal reguljä rt sysselsatta 
  
 tusental 
  
 3 943 
  
 4 184 
  
 4 018 
  
 Medelarbetstid 
  
 timmar per å r 
  
 och sysselsatt 
  
 1 596 
  
 1 537 
  
 1 492 
  
 Arbetade timmar 
  
 miljoner timmar 
  
 6 314 
  
 6 437 
  
 5 998 
  
 Kä llor: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000] samt 
  
 egna berä kningar. 
  
 En nyckelvariabel vid bedö mningen av framtida tillvä xtmö jligheter ä r antagandet om produktivitetsutvecklingen. Vid ett givet utbud av arbetskraft bestä mmer produktiviteten BNP:s storlek. I Konjunktur- institutets basscenario antas produktiviteten i nä ringslivet ö ka med 2,3 procent per å r under perioden  
 2010-2015, 
  vilket ä r en historiskt sett hö g nivå i jä mfö relse med de senaste trettio å ren. Under de dä rpå fö ljande fem å ren antas fö rä ndringstakten gradvis sjunka till genom- snittet fö r perioden  
 1980-1998, 
  2,0 procent per å r. Denna tillvä Bowman antas sedan vara konstant under de resterande tio å ren. I den offentliga sektorn 
  
 antas produktiviteten, som 
  
 tidigare nä mnts, vara konstant. Det kan 
  
 ifrå gasä ttas om antagandet 
  
 att produktivitetstillvä xten ä r noll inom 
  
 offentlig sektor ä r giltigt fö r en så lå ng period som drygt trettio å r. Denna frå ga diskuteras mer utfö rligt i avsnitt 4.5.1. 
 Allokeringen av resurser mellan privat och offentlig sektor under perioden  
 2015-2030 
  bestä ms av hur den offentliga sektorns inkomster utvecklas, vilket i sin tur beror på hur skattebaser och skattesatser utvecklas, samt av ett finansiellt balanskrav. Som framgå r av avsnitt 4.3 ovan finns det anledning att tro att skattebaserna blir mer lä ttrö rliga i framtiden på grund av en tilltagande internationalisering. Denna utveckling gö r det osannolikt att skattekvoten, de sammanlagda skatteinkomsterna som andel av BNP, kan fortsä tta att vä xa. I kalkylen antas dä rfö r att skatteinkomsterna vä xer i proportion till BNP i lö pande priser under perioden  
 2015-2030. 
  Det antas sedan att samtliga dessa inkomster kan anvä ndas fö r att finansiera de offentliga utgifterna, dvs kravet på ö verskott i de offentliga finanserna ersä tts efter å r 2015 i kalkylen av ett krav på finansiell balans. 
 Med dessa antaganden skapas dä rmed ett utbudsstyrt utrymme Parks den offentliga konsumtionen mot vilket de demografiskt framrä knade behoven kan stä llas. Inkomstutvecklingen i den offentliga sektorn sä tter ett tak fö r konsumtionsutrymmet då tillgä ngliga medel skall tä cka pris- och lö neö kningar, samt en eventuell expansion av verksamheternas 
  
 102  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 omfattning. På lå ng sikt ä r det dä rigenom den generella tillvä xten i ekonomin som avgö r i vilken utsträ ckning det ä r mö jligt att behå lla dagens vä lfä rdssystem på nuvarande ambitionsnivå , om det finns utrymme att hö ja ambitionsnivå n eller om en anpassning nedå t må ste ske. 
 Tabell 4.6 Genomsnittlig procentuell utveckling för vissa nyckelvariabler 1998 till 2015 och 2015 till 2030 
  
 1998-2015 
  
 2015-2030 
  
 Arbetade timmar 
  
 0,1 
  
 -0,5 
  
 Produktivitet i nä ringslivet 
  
 2,1 
  
 2,0 
  
 BNP-tillvä 
  Bowman 
  
 1,9 
  
 1,2 
  
 Nominell timlö neö kning 
  
 3,8 
  
 4,0 
  
 Kommunal konsumtion 
  
 volymutveckling 
  
 1,1 
  
 0,0 
  
 Kommunal konsumtion 
  
 lö pande priser 
  
 4,6 
  
 3,8 
  
 Kommunala inkomster 
  
 4,2 
  
 3,6 
  
 Kommunala utgifter 
  
 4,0 
  
 3,7 
  
 Transfereringar till hushå ll 
  
 4,0 
  
 3,5 
  
 Kä llor: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000] samt egna berä kningar. 
 Som en fö ljd av den arbetsmarknads- och produktivitetsutveckling som redogjorts Parks ovan sjunker tillvä xten under å ren efter 2015 ytterligare jä mfö rt med den fö regå ende tioå rsperioden. I genomsnitt vä xer BNP i volym med endast cirka 1,2 procent per å r. Fö ljderna fö r den offentliga sektorn blir mer dramatiska. Om skatteinkomsterna inte vä xer snabbare ä n BNP i lö pande priser, cirka 3,5 procent per å r, blir utrymmet Parks en offentlig konsumtionsö kning negativ. Lö nerna i offentlig sektor antas ö ka i samma takt som i nä ringslivet, cirka 4 procent per å r, och i avsaknad av en positiv produktivitetsutveckling innebä r det att tillvä xten 
  
 i de offentliga inkomsterna inte 
  
 rä cker Parks att tä cka pris- 
  
 och 
  
 lö neö kningar, utan omfattningen på 
  
 verksamheterna må ste dras 
  
 ned. 
  
 Trots detta fortsä tter den offentliga sektorn att vä xa i termer av andel sysselsatta och andel av BNP. Å r 2030 utgö r den offentliga konsumtionen 29,5 procent av BNP och 39,2 av de sysselsatta ä r anstä llda dä r jä mfö rt med 28,5 respektive 36,4 procent å r 2015 och 25,9 respektive 31,2 procent 1998. Denna utveckling kan tyckas fö rvå nande, men hä nger samman med skillnaderna i produktivitetstillvä xt mellan den offentliga sektorn och den ö vriga ekonomin. I nä ringslivet, framfö r allt i industrin, vä xer produktionen utan att antalet arbetade timmar eller sysselsatta ö kar. I den offentliga sektorn kan produktionen endast ö ka om antalet arbetade timmar vä xer i samma utsträ ckning. Om sedan 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 103 
  
 medelarbetstiden 
  
 sjunker 
  
 kommer 
  
 antalet sysselsatta 
  
 att 
  
 vä xa 
  
 ä nnu 
  
 snabbare. 
  
 De offentliga 
  
 inkomsterna skall 
  
 också rä cka 
  
 till 
  
 ett 
  
 antal 
  
 transfereringssystem. Fö r 
  
 dessa 
  
 har 
  
 antagits att 
  
 barnrelaterade 
  
 transfereringar (barnbidrag, fö rä ldrafö rsä kring etc) har en koppling till antalet barn i respektive å ldersgrupp, medan arbetsmarknadsrelaterade transfereringar (så som arbetslö shetsersä ttningen men ä ven social- bidragen) har en koppling till antalet arbetslö sa. Transfereringsutgifterna per person har sedan tillå tits vä xa i den takt inkomst- och konsumtionsutvecklingen tillå ter. På så sä tt har inga omprioriteringar mellan transfereringar och konsumtion eller mellan olika transfereringsprogram gjorts. Ett undantag frå n denna princip ä r pensionssystemet dä r inkomster och utgifter baseras på ett underlag frå n Riksfö rsä kringsverket. 
 Diagram 4.4 Utveckling av kommunal konsumtion och demografiskt framräknad efterfrågan på kommunala välfärdstjänster  
 2000–2030 
  
 Procentuell förändring 
  
 1,2 
  
 Demografiskt framräknad efterfrågan 
  
 1,0 
  
 Utveckling av kommunal konsumtion 
  
 0,8 
  
 0,6 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0,0 
  
 -0,2 
  
 -0,4 
  
 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 
 Anm: Kommunala vä lfä rdstjä nster bestå r av vå rd, skola och omsorg. 
 Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000] samt egna berä kningar. 
 I diagram 4.4 jä mfö rs den å rliga fö rä ndringen i den demografiskt betingade efterfrå gan på kommunalt finansierade tjä nster, barnomsorg, skola, sjukvå rd och ä ldreomsorg (som också presenterades i tabell 4.2) med de mö jligheter till ö kad produktion av dessa tjä nster som erhå lls kalkylen, den kommunala konsumtionen. Det framgå r av diagrammet att 
  
 104  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 produktionsmö jligheterna ö verstiger efterfrå geö kningen fram till runt å r 
  
 2017, fö rutsatt att omfattningen av tjä nsterna bibehå lls på 
  
 dagens nivå . 
  
 Detta kan tolkas som att ambitionsnivå n hö js under denna period. Under 
  
 å ren dä refter gä ller det omvä nda. En lå g tillvä Bowman vad gä ller BNP och 
  
 skatteinkomster i kombination med antagandet om 
  
 ofö rä ndrad 
  
 produktivitet i den offentliga sektorn gö r att inkomsterna inte rä cker till Parks att behå lla verksamheten på ofö rä ndrad nivå efter å r 2015. Samtidigt Parks ntas efterfrå gan på offentligt producerade tjä nster stiga kraftigt av demografiska skä l. Slutsatsen blir att kvalitetsambitionerna gradvis må ste sä nkas under denna period om tjä nsterna skall kunna fö rdelas till alla som efterfrå gar dem. 
 Det trendbrott i konsumtionsutvecklingen som sker efter å r 2015 kan synas dramatiskt, men beror på två olika synsä tt på kommunernas fö rmå ga att upprä tthå lla konsumtionsutvecklingen genom hö jda skatter. I Konjunkturinstitutets basscenario vä xer den kommunala konsum- tionen i jä mn takt ä nda fram till å r 2015, men till priset av en stigande skattekvot (se tabell 3.6). Efter å r 2015 antas fortsatta hö jningar av skattekvoten vara omö jliga och i stä llet gö rs en anpassning av konsumtionsutgifterna till inkomstutvecklingen vid ett konstant skattetryck. Om konsumtionen i stä llet tillå ts utvecklas i takt med den framrä knade efterfrå geutvecklingen skulle skattekvoten behö va hö jas med ytterligare cirka 2,5 procentenheter av BNP fram till å r 2030. 
  
 4.4.2 
  
 Vä lfä rdssystemen i de alternativa scenarierna 
  
 Utvecklingen under perioden  
 efter  
 å r 2015 kan jä mfö ras med den som Konjunkturinstitutet beskriver i sina alternativa scenarier (dessa scenarier beskrivs nä rmare i kapitel 3 och bilaga 1 till Lå ngtids- utredningen). I lå gtillvä xtscenariet antas medelarbetstiden sjunka i snabbare takt ä n i basscenariot, vilket leder till en lä gre tillvä Bowman. Utvecklingen av konsumtionsutrymmet blir då likartad den som må lats upp ovan, redan under perioden  
 fram till  
 å r 2015. Fä rre arbetade timmar gö r att den offentliga sektorns inkomster vä xer i lå ngsammare takt ä n den som redovisades i avsnitt 4.4.1, vilket leder till ett mindre offentligt konsumtionsutrymme. Till skillnad mot den ovan beskrivna utvecklingen beror detta dock i fö rsta hand inte på att antalet personer mellan 16 och 64 å r minskar, utan på den snabbare nedgå ngen i medelarbetstid. Av tabell 3.6 i kapitel 3 framgå r att en hö jning av skattekvoten ä r nö dvä ndig redan under de fö rsta decenniet av nä sta sekel i det fall antalet arbetade timmar utvecklas som i lå gtillvä xtscenariet. Detta gä ller ä ven om den offentliga konsumtionen utvecklas på ett betydligt mindre expansivt sä tt ä n i basscenariet. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 105 
  
 Skulle utvecklingen i lå gtillvä xtscenariet bli bestå ende ä ven efter å r 2015 kommer skillnaden mellan den demografiskt betingade efterfrå gan och konsumtionsutvecklingen att bli ä n mer slå ende. Nedgå ngen i medelarbetstid i kombination med att antalet individer i arbetsfö r å lder kontinuerligt minskar gö r att skatteunderlaget utvecklas mycket ofö rmå nligt (jä mfö r diagram 4.1). Fram till å r 2015 har ett fall i den offentliga konsumtionen kunnat undvikas genom en successiv hö jning av skattekvoten. Huruvida detta verkligen ä r mö jligt i en allt mer internationaliserad vä rld kan diskuteras. Att finansiera en vä xande efterfrå gan på vå rd och omsorg genom hö jda skattesatser torde dock vara problematiskt på lä ngre sikt. 
 Det andra alternativscenariot visar att en mer gynnsam utveckling på arbetsmarknaden och en hö gre tillvä xt mö jliggö r en betydligt snabbare expansion av den offentliga sektorn utan att finansieringsproblem uppstå r. Den goda utvecklingen fö rklaras till en del av att andelen sysselsatta av dem mellan 16 och 64 å r vä xer kontinuerligt under hela perioden fram till å r 2015. I slutå ret ä r cirka 80 procent av den arbetsfö ra befolkningen sysselsatt, nå got som inte har varit fallet sedan bö rjan av  
 1990-talet. 
 23 
  
 Det ä r emellertid inte troligt att antalet arbetade timmar kan fortsä tta att vä xa efter å r 2015 genom att sysselsä ttningsgraden ö kar ytterligare. En viss andel av personerna mellan 16 och 64 å r kommer alltid att stå utanfö r arbetsmarknaden på grund av studier, sjukdom eller av arbetsmarknadsskä l. Nä r arbetskraftsreserverna ä r uttö mda så kommer den demografiska utvecklingen att bli bestä mmande fö r utvecklingen, bå de vad gä ller arbetskraftsutbud och tillvä xtmö jligheter generellt och vad gä ller den offentliga sektorns resursutrymme. 
  
 4.4.3 
  
 Vä gvalen ä r viktiga 
  
 Två policyval framstå r som betydelsefulla mot bakgrund av ovanstå ende resonemang. Ett fö rsta så dant ä r hur en rimlig konsumtionsutveckling ö ver tiden bö r se ut. I Konjunkturinstitutets basscenario sker en relativt snabb konsumtionstillvä Bowman initialt, då ambitionen Parks den offentliga konsumtionen hö js utö ver vad som ä r demografiskt motiverat. I fö rlä ngningen av utvecklingen sker sedan ett omslag, då ambitionsnivå n 
  
 23  
 Denna andel skall inte Parks xlas med Regeringens må lvariabel Parks sysselsä ttningen som rä knas på befolkningen mellan 20 och 64 å r. Om 80 procent av de mellan 16 och 64 å r ä r sysselsatta ä r sysselsä ttningsandelen med all sannolikhet ä nnu hö gre bland de mellan 20 och 64 å r, eftersom andelen sysselsatta normalt ä r betydligt lä gre ä n genomsnittet bland gymnasieungdomar. 
  
 106  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 må ste sä nkas. Sett ö ver hela perioden 
  
 vä xer konsumtionsutrymmet 
  
 snabbare ä n den demografiskt betingade efterfrå gan, varfö r ambitions- nivå n å r 2030 ä r hö gre ä n 1998 trots neddragningarna under den senare delen av tidsperioden. Anpassas konsumtionsutvecklingen istä llet mer till den demografiska utvecklingen skulle sparandet kunna vara hö gre inledningsvis, vilket leder till en minskad skuldbö rda och dä rmed lä gre rä nteutgifter. En snabbare amortering av statsskulden skulle då prioriteras och statsbidragen till kommunsektorn anpassas nedå t i motsvarande utsträ ckning. Detta skulle fö rbä ttra fö rmå gan att hantera de efterfrå geö kningar som kan fö rutses efter å r 2015 utan att ambitions- nivå n fö r vä lfä rdssystemen må ste sä nkas. 
 Ett annat viktigt policyval må ste gö ras mot bakgrund av den offentliga sektorns beroende av sysselsä ttningsutvecklingen i nä ringslivet. Ju fler som ä r sysselsatta i nä ringslivet och ju fler timmar dessa arbetar, desto snabbare vä xer skattebaserna och desto enklare blir finansieringen av offentlig sektor utan att ett tryck uppå t uppstå r på skattekvoten. Den vä lfä rdsvinst som en kortare arbetstid ger må ste dä rfö r stä llas mot de konsekvenser denna få r fö r den offentliga sektorns resursutrymme. Det ä r vidare troligt att reallö nen efter skatt ä r av betydelse nä r den enskilde fö rdelar sin tid mellan arbete och fritid. Om ett mindre antal arbetade timmar leder till krympande skatteintä kter och behov av att hö ja skattesatserna, kan en så dan hö jning få till fö ljd att arbete fö rlorar ytterligare i vä rde relativt den obeskattade fritiden. Det finns så ledes en risk fö r att hamna i en ond spiral, dä r hö jda skattesatser få r en negativ effekt på sysselsä ttningen och dä rmed på skatteinkomsterna. Om den enskilde inte heller bä r hela kostnaden Parks sin fritid riskerar de offentliga 
  
 utgifterna fö r olika arbetsinkomstersä ttande transfereringssystem 
  
 att 
  
 ö ka, vilket ytterligare fö rsvå rar att klara de offentliga å tagandena. 
  
 Fö rsö rjningsbö rdan blir visserligen 
  
 lä ttare om de 
  
 mö jligheter 
  
 att 
  
 minska kostnaderna fö r ä ldreomsorg 
  
 och sjukvå rd, 
  
 som en friskare 
  
 ä 
  
 ldrebefolkning innebä r, kan tas till vara. Det grundlä ggande problemet 
  
 ä 
  
 r dock att kostnaderna fö r att producera vä lfä rdstjä nster som sjukvå rd, undervisning och omsorg tenderar att ö ka snabbare ä n den genom- snittliga prisutvecklingen i ekonomin. Detta gä ller eftersom lö ner utgö r en så stor del av produktionskostnaderna och mö jligheterna att hö ja produktiviteten ä r begrä nsade, vilket gö r att det krä vs en god tillvä xt i skatteinkomsterna enbart Parks att bibehå lla omfattningen på verksamheterna. Skall en så dan inkomstutveckling komma till stå nd 
  
 utan att skattetrycket hö js krä vs det att antalet arbetade timmar i nä ringslivet ö kar. 
 Eftersom den enskilde individen endast betalar en liten del av kostnaderna fö r vä lfä rdstjä nsterna sjä lv, medan resten slå s ut på alla skattebetalare, sker inte den avvä gning mot annan konsumtion som gö rs 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 107 
  
 om individen stå r fö r hela kostnaden, vilket tenderar att ytterligare ö ka 
  
 efterfrå gan. Det finns 
  
 starka skä l att skattefinansiera vissa av de 
  
 offentliga tjä nsterna, inte minst de som har att gö ra med fö rdelning och externa effekter. Det skulle t ex av må nga upplevas som orä ttvist om endast de mest vä lbestä llda hade rå d med dyrbara sjukvå rdsinsatser. Vidare har må nga av tjä nsterna inom t ex utbildningsvä sendet en hö gre samhä llsekonomisk avkastning ä n individuell avkastning, vilket talar Parks att de bö r subventioneras. Skattefinansiering ä r dock inte problemfri. Sverige har redan idag en i internationell jä mfö relse stor offentlig sektor och ett hö gt skattetryck. Om framtiden kommer att innebä ra att allt fler blir sysselsatta i den offentliga sektorn, dä r fö rmå gan att sä nka kostnaderna genom effektivare produktionsmetoder ä r liten, vä xer behovet av skatteinkomster ä n mer. Allmä nhetens fö rtroendet Parks skattesystemet och viljan att betala skatt ä r beroende av att systemet uppfattas som rä ttvist och effektivt, att man få r nå got i utbyte Parks sina skatteinbetalningar. Om graden av omfö rdelning mellan individer ö kar genom att beskattningen av arbetsinkomster skä rps fö r att finansiera andra gruppers vå rd- och omsorgsbehov, kan det leda till att acceptansen Parks skattesystemet minskar. 
 Utmaningen fö r den ekonomiska politiken bestå r så ledes i att skapa en god cirkel dä r tillvä Bowman och en vä xande sysselsä ttning ger fö rutsä ttningar fö r att finansiera vä lfä rdstjä nster utan att skattetrycket upplevs som oskä ligt eller leder till ineffektivt resursutnyttjande. Samtidigt finns det skä l att redan i dag beakta den demografiskt betingade efterfrå ge- ö kningen som ä r att vä nta efter å r 2015 vid beslut som rö r den offentliga sektorns storlek och finansiering. 
  
 4.5 
  
 Kan resurserna anvä ndas mer effektivt? 
  
 Produktiviteten kan ö ka i offentlig sektor 
 En viktig frå ga mot bakgrund av framtidens finansiering av vä lfä rdssystemen ä r om verksamheterna kan bedrivas mer effektivt, dvs om det finns mö jligheter att få ut mer av de resurser som anvä nds. Som en fö ljd av att de offentliga finanserna blev sä mre under  
 1990-talets 
  fö rsta hä lft hö Cameron på produktivitetstillvä xt och effektivisering av den offentliga sektorn. De sä mre finanserna har lett till omprö vningar av olika å taganden; ö kad marknadsorientering och konkurrens har accepterats som ett medel fö r att effektivisera verksamheterna. Detta har i sin tur gjort det mö jligt att prö va efterfrå gestyrning via avgifts- 
  
 108  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 finansiering, nya verksamhetsformer och entreprenadupphandling i stä llet Parks produktion i egen regi. 
 Den ö kade andelen alternativa driftsformer har i de flesta kommuner medverkat till en effektivare resursanvä ndning. Detta har dels resulterat i minskade kostnader, dels i tydligare och mera preciserade krav på 
  
 verksamheten. 
 24 
  
 Inom 
  
 t ex ä ldreomsorgen 
  
 har 
  
 studier 
  
 visat 
  
 att 
  
 entreprenader 
  
 inom 
  
 hemtjä nst 
  
 och 
  
 sä rskilt 
  
 boende 
  
 kan 
  
 vara 
  
 kostnadseffektivt fö r 
  
 kommunen 
  
 på 
  
 kort 
  
 sikt 
  
 utan att 
  
 kvaliteten 
  
 fö rsä mras Parks den enskilde. Nä r det gä ller effekter på lå ng sikt gå r det ä nnu inte att dra nå gra generella och sä kra slutsatser. 
 25  
 Erfarenheter frå n konkurrensutsä ttning visar vidare att betydande produktivitets- fö rbä ttringar kan uppnå s oberoende av driftsform. Att tä vla om uppdrag stimulerar till att fö rä ndra arbetsformer och organiseringen av arbetet, vilket i sin tur inspirerar till effektiviseringar i kommunens egen verksamhet. Flera studier av konkurrensutsä ttning inom ä ldreomsorgen 
  
 tyder 
  
 på att 
  
 konkurrensutsä ttningen 
  
 har 
  
 sä nkt 
  
 kostnaderna och hö jt 
  
 kvaliteten. 
 26 
  
 Socialstyrelsens genomgå ng 
  
 av erfarenheter fram 
  
 till å r 
  
 1996 
  
 visar 
  
 att flera kommuner 
  
 har 
  
 sä nkt 
  
 sina kostnader 
  
 med 
  
 5-10 
  procent samtidigt som kvaliteten på tjä nsterna inte har fö rsä mrats. Under de senaste å ren har ersä ttningarna vid konkurrensupphandling i flera fall sjunkit ytterligare. Vid en jä mfö relse av ersä ttning per boende vid bö rjan av  
 1990-talet 
  och å r 1998 har nivå n på ersä ttningarna ofta sjunkit i storleksordningen  
 30-40 
  procent i fasta priser. 
 27 
  
 I en undersö kning som genomfö rts av Svenska Kommunfö rbundet om konkurrensutsä ttning av  mjuka verksamheter konstateras dock att Parks att konkurrensutsä ttningen skall bli lyckad krä vs att kommunerna etablerar kompetenta upphandlingsorganisationer samt att vå rdtagare, personal och fackliga organisationer involveras i arbetet. 
 28  
 Vidare krä vs ett omfattande politiskt fö rarbete och att ett konkurrensprogram antas. Med andra ord krä ver ä ven effektiviseringsarbetet investeringar i form av tid och pengar. Bortsett frå n omsorgstagarnas resursansprå k och personalens lö ner, kan priset fö r arbetsinsatser i framtiden ä ven komma att ö ka som en fö ljd av anpassningen av andra Bauer ner och fö rbä ttrade arbetsvillkor fö r personalen. Detta fö r att underlä tta Parks den omfattande personalrekrytering som kommer att behö vas. 
 Det saknas tyvä Orr bra underlag Mills ra en samlad bedö mning av hur stort utrymmet kan vara Parks effektiviseringar i framtiden. Produktiviteten 
  
 24 
  
 Svenska Kommunfö rbundet [1999b]. 
  
 25 
  
 Socialstyrelsen [1996]. 
  
 26 
  
 Fö lster, S. [1998]. 
  
 27 
  
 Svenska Kommunfö rbundet [1999c]. 
  
 28 
  
 Svenska Kommunfö rbundet [1999b]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 109 
  
 inom enskilda verksamheter kan troligen ö ka ytterligare med hjä lp av bland annat konkurrensutsä ttning eller hot om konkurrensutsä ttning. Fö r detta talar bland annat de relativt stora kostnadsskillnader fö r likartade verksamheter som fortfarande kvarstå r mellan olika kommuner. Under hö sten 1997 genomfö rde Svenska Kommunfö rbundet en enkä t- undersö kning dä r utvecklingen av alternativa driftsformer under de kommande fem å ren studerades. Nä ra hä lften av kommunerna och kommundelsnä mnderna svarade att de trodde att en ö verfö ring till alternativ drift inom ä ldreomsorgen kommer att ske under den nä rmaste femå rsperioden. Skolan ä r ett annat områ de dä r tillvä xten av den alternativa driften sannolikt kommer att fortsä tta. Dä remot var kommunerna tveksamma till att utvecklingen kommer att vara densamma inom barnomsorgen som inom ä ldreomsorgen och skolan. En anledning till att må nga kommuner inte tror på ö kad alternativ drift inom 
  
 barnomsorgen 
  
 ä r att 
  
 antalet 
  
 barn i fö rskoleå lder 
  
 minskar. 
 29 
  
 Undersö kningen 
  
 tyder 
  
 alltså på 
  
 att antalet alternativa 
  
 driftsfomer 
  
 sammantaget kommer att ö ka inom kommunernas  mjuka verksam- heter . Detta torde innebä ra en ö kad konkurrensutsä ttning jä mfö rt med i dag, nå got som på sikt kan leda till en mer effektiv verksamhet. Kommunfö rbundet gö r bedö mningen att det ä r rimligt att utgå frå n att kommunerna å tminstone kan ö ka effektiviteten med nå gra procent- enheter fram till å r 2010. 
 30 
  
 Som tidigare på pekats ä r det komplicerat att mä ta produktiviteten i offentlig sektor, eftersom produktionen inte prissä tts på en marknad och fö rä ndringen i tjä nsternas kvalitet ä r svå r att bedö ma. Tjä nsteproduktion inom vå rd, skola och omsorg ä r i hö gsta grad personalkrä vande, vilket gö r att mö jligheterna till produktivitetshö jningar sannolikt ä r betydligt mindre i dessa verksamheter ä n i andra delar av ekonomin. Detta gä ller oavsett om produktionen sker inom offentlig sektor eller i nä ringslivet. 
 Slutsatsen blir att ä ven om mö jligheterna att lö pande ö ka produktionen av vä lfä rdstjä nster utan att nya resurser tillfö rs ä r begrä nsade, ä r tillvaratagandet av de mö jligheter till ö kad effektivitet och bä ttre resursutnyttjande viktigt Parks att motverka effekten av den utveckling som diskuterats ovan. 
  
 29 
  
 Svenska Kommunfö rbundet [1998a]. 
  
 30 
  
 Svenska Kommunfö rbundet [1998c]. 
  
 110  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 4.5.1 
  
 Begrä nsat utrymme Perkins jningar 
  
 Om det i framtiden visar sig vara svå Lane att finansiera vä lfä rdssystemen med skatter kan ö kade avgifter utgö ra ett komplement. Frå gan ä r i vilken utsträ ckning avgifterna kan hö Reynolds och bidra till att finansiera vä lfä rds- systemen i framtiden. 
 Avgifternas roll Parks finansieringen avspeglas i deras betydelse Parks kommunernas intä kter. Nä r kommunernas ekonomi blev sä mre under  
 1990-talet 
  hö Cobb avgifterna inom flera områ den. Fö rä ldraavgifterna inom exempelvis barnomsorgen ö kade kontinuerligt under  
 1990-talet. 
  Avgiftsfinansieringsgraden, dvs andelen av den totala kostnaden fö r 
  
 verksamheten som finansieras av fö rä ldraavgifter, 
  
 ö kade frå n cirka 
  
 10 procent 1990 till knappt 17 procent 1998. 
 31  
 Så 
  
 gott som samtliga 
  
 kommuner har numera olika former av tidsrelaterade och inkomst- 
  
 relaterade avgifter. Dessutom finns det ett 
  
 få tal kommuner 
  
 med 
  
 enhetstaxor. Ä ven inom ä ldreomsorgen har 
  
 så vä l avgifter 
  
 som 
  
 konstruktionerna fö rä ndrats. Allt fler kommuner gå r ö ver till taxor som tar hä nsyn till bå de inkomst och omfattning av insatserna. I dag har å tta av tio kommuner en taxa som innebä r att avgiften ö kar i takt med inkomsten. Vissa kommuner har Palmer taxor dä r å tskillnad gö rs mellan personliga omvå rdnadsinsatser och serviceinsatser. Exempel på en så dan modell ä r att omvå rdnadsinsatser debiteras enligt en inkomst- differentierad taxa och att serviceinsatser debiteras enligt en timtaxa. 
 32  
 Det ä r t ex inte ovanligt att taxan ä r hö gre fö r hemservice ä n fö r omvå rdnad. 
 33  
 Genom att konstruera avgiftssystem dä r avgifterna ä r olika stora fö r olika tjä nster kan kommunerna styra efterfrå gan mot vissa typer av tjä nster. 
 Avgiftsnivå er och taxekonstruktioner har så ledes fungerat som en viktig finansieringskä lla fö r kommunerna i tider med ansträ ngd ekonomi, bå de fö r att tä cka kostnaderna och som ett verktyg att på verka omfattningen av och inriktningen på efterfrå gan. Avgifternas nivå er och konstruktioner på verkar beteendet hos dem som tillhandahå ller tjä nsterna och hos dem som nyttjar verksamheten. En ö kad avgifts- finansiering hå ller tillbaka den efterfrå gade volymen. En annan effekt av en ö kad avgiftsfinansiering ä r att efterfrå gan på kommunalt finansierade tjä nster i hö gre utsträ ckning avvä gs mot annan privat konsumtion. En ö kad avgiftsfinansiering kan dä rmed ä ven få effekter utanfö r den kommunala sektorn. Ö kade avgifter i den offentligt finansierade verksamheten på verkar vidare konkurrensvillkoren genom att utrymmet 
  
 31 
  
 Skolverket [1999a]. 
  
 32 
  
 Svenska Kommunfö rbundet [1997]. 
  
 33 
  
 Lundé n, Ball m, G. [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 111 
  
 fö r den verksamhet som privata entreprenö rer bedriver utö kas. På så sä tt kan en ö kad avgiftsfinansiering indirekt bidra till att ö ka bå de utbudet och konkurrensen. 
  
 Avgifternas 
  
 storlek beror 
  
 inte enbart 
  
 på 
  
 kommunalpolitiska 
  
 ö vervä ganden 
  
 utan ä ven på 
  
 begrä nsningar 
  
 i 
  
 lagstiftningen. Inom 
  
 utbildningsområ det ä r t ex mö jligheterna att ta ut avgifter begrä nsade, eftersom undervisningen skall vara avgiftsfri inom grundskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Inom barnomsorgen få r s k 
  
 skä liga avgifter tas ut, men avgifterna få r inte bli så 
  
 betungande att 
  
 fö rä ldrarna av ekonomiska skä l avstå r frå n att lå ta 
  
 barnen delta i 
  
 verksamheten. Inom ä ldreomsorgen få r avgifter tas ut fö rutsatt att de ä r skä liga och att den enskilde få r tillrä ckligt med pengar kvar Parks att tä cka sina personliga behov (det så kallade fö rbehå llsbeloppet). 
 Frå gan ä r om avgifterna kan ö ka ytterligare Parks att på så sä tt bidra till vä lfä rdssystemens finansiering i framtiden. Det ä r mö jligt att avgifterna 
  
 kan komma att hö jas 
  
 på enskilda tjä nster, 
  
 men 
  
 utrymmet Parks 
  
 stora 
  
 avgiftshö jningar inom 
  
 flera verksamheter 
  
 få r i 
  
 dag bedö mas 
  
 som 
  
 begrä nsade. Inom barnomsorgen hö jdes avgifterna 
  
 successivt under 
  
 1990-talet 
  och taxekonstruktionerna utvecklades på 
  
 ett så dant sä tt att 
  
 marginaleffekterna uppmä rksammades. Hö ga marginaleffekter, dvs nä r en ö kad arbetsinkomst till stor del fö rsvinner i hö gre skatt, minskade bidrag och hö gre barnomsorgsavgifter, ä r frä mst ett problem i ett arbetsutbudsperspektiv. Fö r kommunerna har valet av avgiftsnivå er och konstruktioner inneburit en avvä gning mellan kostnader fö r barnomsorg och skatteintä kter. I ett samhä llsekonomiskt perspektiv kan alltfö r hö ga taxor leda till oö nskade effekter, som exempelvis att fö rä ldrar arbetar mindre eller anlitar  svarta dagmammor. Om regeringens fö rslag om en s k maxtaxa inom barnomsorgen genomfö rs kommer kommunernas mö jligheter att på verka efterfrå gan på barnomsorg på samma sä tt som tidigare att begrä nsas, samtidigt som belastningen på skattesystemet ö kar. Maxtaxa inom barnomsorgen kan också tä nkas leda till att liknade krav framfö rs Parks andra verksamheter och att det totala utrymmet Gray dä rmed minskar. 
 Kommunerna kan i viss må n på verka efterfrå gan på andra sä tt, till exempel genom information om kommunens tjä nster och genom att styra efterfrå gan med hjä lp av utbudet av tjä nster. Det har visat sig att nä r 
  
 det finns goda 
  
 mö jligheter att få tillgå ng till 
  
 en 
  
 viss tjä nst 
  
 ö kar 
  
 efterfrå gan. Det 
  
 kan så ledes sä gas att utbudet 
  
 av 
  
 tjä nster i 
  
 viss 
  
 utsträ ckning styr befolkningens beteendemö nster. 
 34 
  
 34  
 Svenska Kommunfö rbundet [1999c]. 
  
 112  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Mycket 
  
 talar Parks att den allt vanligare inkomstdifferentieringen av 
  
 avgifterna 
  
 inom ä ldreomsorgen också 
  
 kan komma att minska i 
  
 framtiden. 
 35  
 Skä len till detta ä r bland annat den starka kritik som riktats mot denna utformning av avgiftssystemet frå n pensionä rernas intresse- organisationer och att inkomstdifferentierade taxor Parks med sig betydande administrativa kostnader fö r kommunerna. Ytterligare skä l ä r att avgifterna i kombination med det statliga pensionssystemets konstruktion ger upphov till stora marginaleffekter fö r pensionä rerna. Resultaten kan bli att motiven till att spara Chan lderdomen uppfattas som mycket begrä nsade. Starkt inkomstrelaterade avgifter kan också uppmuntra till avgiftsplanering. Hö ga avgifter kan ä ven innebä ra negativa fö rdelningspolitiska konsekvenser. Till exempel kan hö ga avgifter inom ä ldreomsorgen leda till att pensionä rer utan goda ekonomiska resurser avstå r frå n hjä lp som de behö ver. 
 Sammantaget ä r utrymmet Parks att i nå gon stö rre utsträ ckning hö ja avgifterna inom olika verksamheter och Parks att på så sä tt bidra till finansieringen av vä lfä rdstjä nsterna fö rhå llandevis begrä nsat. Svenska Kommunfö rbundet gö r bedö mningen att kommunernas avgifts- inkomster i dag inte skulle kunna ö ka med mer ä n nå gra miljarder kronor bortsett frå n så dana fö rslag som krä ver fö rä ndrad lagstiftning. 
 36  
 Vid en bedö mning av mö jligheten att ta ut avgifter i framtiden ä r det dock viktigt att ta med i berä kningen att utrymmet Parks att ta ut avgifter kommer att ö ka i takt med att invå narnas levnadsstandard stiger. Dä rav fö ljer att avgiftsintä kterna kommer att ö ka inom t ex ä ldreomsorgen, i takt med att de fö rsta å ldersgrupperna med full ATP nä rmar sig den å lder då de behö ver ä ldreomsorg, och i den må n avgifterna ä r kopplade till inkomsten. Skulle det visa sig vara svå rt att hö ja skattekvoten i den omfattning som krä vs i framtiden samtidigt som hushå llens inkomst- utveckling blir god, ö kar troligen betalningsviljan Parks denna typ av tjä nster oavsett om de tillhandahå lls av privata eller offentliga aktö rer. 
  
 4.5.2 
  
 Kan kontolö sningar utgö ra ett komplement? 
  
 Omfattningen av vä lfä rdssystemen, en i internationell jä mfö relse hö g skattekvot och en vä xande framtida efterfrå gan på vä lfä rdstjä nster har bidragit till en diskussion om vä lfä rdssystemen kan finansieras med effektivare modeller ä n med de som utvecklades under 1950- och  
 1960-talen, 
  nä r vä sentligt annorlunda ekonomiska och demografiska Rodgers llanden rå dde. Oavsett utformningen finns det behov av att på nå got 
  
 35 
  
 Svenska Kommunfö rbundet [1998c]. 
  
 36 
  
 ibid 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 113 
  
 sä tt omfö rdela resurser ö ver livet och mellan individer fö r att garantera en rimlig vä lfä rd. Ingen mä nniska kan leva på eget arbete i livets alla skeden. Under delar av livet ä r alla ofö rmö gna att fö rsö rja sig sjä lva på grund av Rodgers g eller fö r hö g å lder, sjukdom, studier eller arbetslö shet. Under de yrkesverksamma å ren bidrar individen med mer skatt ä n vad som kommer tillbaka i form av transfereringar. Endast en mindre del av omfö rdelningen sker mellan olika individer, medan omfö rdelningen ö ver livet fö r samma individ ä r mer omfattande. En del menar att den senare typen av omfö rdelning kan hanteras på ett bä ttre sä tt om den gö rs mer lik ett individuellt sparande, genom att kopplingen mellan skatter och avgifter å ena sidan och Bauer ner å den andra dä rigenom blir tydligare. 
 Kan vä lfä rdskonton vara ett alternativ? 
 En alternativ finansieringsmodell som diskuterats flitigt i den offentliga 
  
 debatten 
  
 ä r 
  
 olika former av 
  
 vä lfä rdskonton. Grundprincipen 
  
 fö r 
  
 modellen 
  
 ä r 
  
 att varje individ 
  
 sparar på ett eget konto med 
  
 bå de 
  
 lå nemö jligheter och fö rsä kringsskydd. Sparandet ä r obligatoriskt så att en del av lö nen varje må nad betalas in på kontot. Den enskilde individen 
  
 kan sedan anvä nda kontot vid sjukdom, arbetslö shet, 
  
 studier, 
  
 fö rä ldraledighet m m. Vid varje uttag minskar behå llningen på 
  
 kontot. 
  
 Den kontobehå llning som å terstå r vid den yrkesaktiva periodens slut få r tas ut i form av pension. Ett vä lfä rdskonto fö rdelar så ledes en individs resurser ö ver tiden. I ungdomen och å lderdomen ä r individen i stö rre behov av likviditet ä n under medelå ldern, vilket ä r den period då individen har mö jlighet att spara. Så ledes ger vä lfä rdskontot den unge individen mö jlighet att lå na frå n framtida sparkapital, medan den ä ldre individen kan anvä nda ackumulerat sparkapital. 
 Genom att individen i stor utsträ ckning sjä lv få r besluta om hur pengarna anvä nds uppmuntras han eller hon till ett sparsamt utnyttjande, vilket skulle ö ka effektiviteten eftersom denne antas optimera sitt utnyttjande utifrå n sina preferenser. Sparandet i ekonomin torde dä rmed ö ka samtidigt som marginaleffekterna på arbete kan minska. Inbetalningarna till systemet ä r i och Parks sig obligatoriska, men pengarna fö rblir individens. Systemet innebä r dä rmed att kopplingen mellan arbete, inbetalning och Bauer ner blir tydligare Parks den enskilde. Den skatt som fortfarande betalas in till staten blir lä gre ä n tidigare och detta gö r att skattetrycket kan sä nkas. 
 Vid en bedö mning av en vä lfä rdskontomodell ä r det viktigt att inse att individer i olika stor utsträ ckning drabbas av inkomstbortfall vid t ex sjukdom eller arbetslö shet, vilket innebä r att vä lfä rdskontona kommer att bli mycket ojä mnt belastade.  Otursfö rfö ljda individer kommer att 
  
 114  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 ha mindre inbetalningar och stö rre utbetalningar ä n genomsnittet, och få r dä rigenom i slutä ndan en mindre pension. Avila i systemet blir aktuellt innan personerna bö rjar Parks rvsarbeta samt om de senare i livet tvingats tö mma sitt konto. Med andra ord ä r en risk med modellen att de personliga sparkapitalen kommer att fö rdelas ojä mnt i ekonomin, vilket kan minska vä lfä rden på samhä llsnivå . Sannolikt ä r nuvarande socialfö rsä kringssystem ö verlä gset kontomodellen vad gä ller vä lfä rdens fö rdelning mellan individer, men dock inte nö dvä ndigtvis ö ver tiden. 
  
 En viktig frå ga 
  
 i sammanhanget ä r vilka 
  
 delar av dagens social- 
  
 fö rsä kringssystem 
  
 som ä ndå kan lä mpa sig 
  
 Parks lö sningar av konto- 
  
 modell. Det ä r knappast lä mpligt att lå ta ett vä lfä rdskonto omfatta hela det socialfö rsä kringssystem som finns i dag, eftersom det finns en risk att stora grupper skulle vara tvungna att  tö mma sina konton tidigt i livet. Statens kostnader att hjä lpa dessa personer kan då bli lika hö ga som Parks dagens system. 
 37  
 I fö rsta hand bö r kontoformen begrä nsas till att omfatta så dant som har ett stort inslag av omfö rdelning ö ver livscykeln och utelä mna de delar som handlar om fö rdelningen mellan olika individer. En så dan utformning skulle innebä ra att kontot omfattade t ex studielå n, fö rä ldrafö rsä kring och pension, men inte t ex sjuk- fö rsä kringen. En fara med att utforma dessa system så att det i stö rre utsträ ckning blir en frå ga om omfö rdelning ö ver livscykeln ä r att incitamenten till samhä llsnyttiga aktiviteter som barnafö dande och studier etc minskar. 
 I samband med det nya pensionssystemet skapas en struktur fö r ett kontosystem genom att ett obligatoriskt individuellt fondsparande infö rs, det så kallade premiepensionssystemet. Detta gö r det lä ttare att i framtiden gradvis fö ra ö ver andra lä mpliga delar av vä lfä rdssystemen till ett personligt kontosystem. Av samma skä l som gä ller ö vergå ngen frå n ett fö rdelningssystem till ett fonderat pensionssystem kan ö vergå ngen Parks andra delar av socialfö rsä kringen vara problematisk. Under en ö vergå ngsperiod skall bå de ett sparande fö r eget framtida bruk byggas upp, samtidigt som behö vande utan tidigare tillgå ngar i kontosystemet skall fö rsö Reyes. Det ä r svå Lane att bedö ma hur pass betydelsefull roll vä lfä rdskonton kan komma att spela som alternativ och komplement till dagens system. Sannolikt ä r vissa delar av socialfö rsä kringarna mer lä mpade fö r denna typ av lö sningar ä n andra. Om framtida inkomster inte lä ngre kan vä xa med hjä lp av hö gre skattesatser utan endast i takt med skattebasernas tillvä Bowman, ö kar dock vikten av hö gre effektivitet och sä nkta kostnader i transfereringssystemen genom alternativa lö sningar. 
  
 37  
 Peck m.fl. [1998]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar  
 115 
  
 4.6 
  
 Slutsatser 
  
 De framtida befolkningsfö rä ndringarna innebä r att andelen personer i arbetskraften kommer att minska i jä mfö relse med dem som stå r utanfö r. De som deltar i arbetskraften kommer dessutom att bli allt ä ldre. Fler 
  
 ä ldre i befolkningen kommer att leda 
  
 till en ö kad efterfrå gan 
  
 på 
  
 offentligt finansierade vä lfä rdstjä nster, 
  
 sä rskilt ä ldreomsorg 
  
 och 
  
 sjukvå rd. Det ä r dock mö jligt att befolkningen inte bara blir ä ldre utan också friskare, vilket talar fö r att kostnaderna fö r ä ldreomsorg och sjukvå rd inte behö ver ö ka i samma takt som antalet ä ldre. 
 Den tilltagande internationaliseringen av ekonomin sä tter grä nser fö r hur hö ga skatterna kan vara och begrä nsar dä rmed mö jligheterna att hö ja skattekvoten Parks att finansiera efterfrå geö kningen på vä lfä rdstjä nster. Internationaliseringen medfö r troligen att skatteinkomsterna fortsä tt- ningsvis inte kan vä xa genom hö jda skattesatser, utan endast i samma takt som tillvä xten i ekonomin. 
 Den stö rsta delen av de offentligt tillhandahå llna vä lfä rdstjä nsterna kommer sannolikt ä ven i framtiden att finansieras via skattesystemet. De befolkningsfö rä ndringar som Parks ntas ä ga rum under de nä rmaste decennierna kommer att sä tta press på finansieringen av de svenska vä lfä rdssystemen. Lå ngtidsutredningens analyser tyder på att det på sikt blir svå rare att finansiera vä lfä rdssystemen via skatter, å tminstone om nuvarande ambitioner skall bibehå llas. En minskning av antalet personer i arbetskraften i kombination med en ofö rä ndrad eller lä gre skattekvot sä tter ett tak fö r de offentliga inkomsternas tillvä xtmö jligheter. Detta innebä r svå righeter att ö ka utrymmet Parks offentligt finansierade vä lfä rds- tjä nster. 
 Den offentliga sektorn ä r beroende av antalet arbetade timmar i den privata sektorn Parks tillvä xt i skatteinkomsterna. Detta motiverar att ansträ ngningar gö rs Parks att hå lla antalet arbetade timmar uppe. Ett hö gt arbetskraftsdeltagande och en hö g sysselsä ttning, ä ven fö r den ä ldre delen av arbetskraften, ä r dä rfö r viktig. En flexibel pensionså lder tillsammans med ett skattesystem som ä r inriktat mot att stimulera tillvä xten fö rbä ttrar fö rutsä ttningarna fö r detta. Eftersom Sverige redan i dag har ett, i internationell jä mfö relse, hö gt arbetskraftsdeltagande saknas den outnyttjade buffert av arbetskraft bland kvinnorna som finns 
  
 i de flesta 
  
 andra lä nder. Mot 
  
 denna bakgrund ä r 
  
 det angelä get att 
  
 lå ngsiktigt 
  
 upprä tthå lla antalet 
  
 arbetade timmar 
  
 genom bibehå llen 
  
 medelarbetstid. Den vä lfä rdsvinst som en fö rkortad arbetstid medfö r må ste vä gas mot de fö rsä mrade mö jligheterna att skattefinansiera olika vä lfä rdstjä nster som en så dan reform skulle innebä ra. 
 I en framtid dä r fä rre kommer att arbeta och fler efterfrå ga vå rd och omsorg stä lls också ö kade krav på solidaritet och fö rtroende fö r 
  
 116  
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 skattesystemet, eftersom det inte ä r samma grupper som beslutar om 
  
 arbetstider som drabbas av en sä mre offentlig 
  
 vä lfä rd. I stä llet kan 
  
 flexibla arbetstidslö sningar som anpassas till lokala eller bransch- specifika fö rhå llanden ö vervä gas. 
 Ytterligare en mö jlighet att underlä tta finansieringen av vä lfä rds- systemen ä r att bä ttre nyttja den reserv av arbetskraft som finns bland må nga invandrare som i dag har en svag fö rankring på arbetsmarknaden. I ett lä ngre perspektiv, nä r dagens arbetskraftsreserver utnyttjats i stö rre utsträ ckning, kan också arbetskraftsinvandring ö vervä gas. Det handlar då om att aktivt locka personer med specifika kunskaper och fä rdigheter som efterfrå gas på arbetsmarknaden att komma till Sverige. 
 Om framtida skatteinkomster inte lä ngre kan vä xa med hjä lp av hö gre skattesatser, utan endast i takt med skattebaserna, ö kar vikten av hö gre effektivitet och sä nkta kostnader i transfereringssystemen. Tjä nste- produktionen inom vå rd, skola och omsorg ä r vidare i hö g grad personal- krä vande vilket innebä r att mö jligheterna till produktivitetshö jningar sannolikt ä r mindre dä r ä n i andra delar av ekonomin. Sammantaget innebä r detta att alternativa finansieringsvä gar i framtiden kan bli aktuella som komplement till nuvarande system. 
 Fö rutom ett hö gt arbetsutbud i ekonomin underlä ttar ett hö gt offentligt sparande finansieringen av vä lfä rden. Ett hö gt sparande under perioden fram till å r 2015 skulle leda till en minskad skuldbö rda och lä gre rä nteutgifter. En ö kad hä nsyn till den framtida befolkningsutvecklingen bö r så ledes tas vid utformningen av den offentliga sektorns sparmå l. Det må l om ö verskott i de offentliga finanserna som faststä llts kan behö va hö Reynolds och tidsperioden fö rlä ngas Parks att fö rbä ttra mö jligheterna att parera ö kade konsumtionsbehov under perioden efter å r 2015. Utvecklingen av offentlig konsumtion Hudson hå llas igen under de nä rmaste å ren, då de demografiska motiven Ayala kad konsumtion ä r svaga. 
  
 Långtidsutredningen 
  
 117 
  
 5 En hållbar tillväxt 
 Under senare år har ökade krav rests på att samhällsutvecklingen och den ekonomiska tillväxten skall vara hållbar. Det är vanligt att förknippa hållbar utveckling och tillväxt med miljöfrågan, även om begreppet skulle kunna innebära ett långsiktigt synsätt inte endast beträffande hänsynen till miljön. En anledning till att miljöfrågan står i fokus i dessa sammanhang är att det sedan länge har funnits farhågor om att ekonomisk utveckling och tillväxt sker på bekostnad av miljön. 
 En central fråga i denna Långtidsutredning är att undersöka vilka möjligheter Sverige har att upprätthålla en långsiktig ekonomisk tillväxt. Detta med utgångspunkt från bland annat en hög ambition inom miljöområdet som kommer till uttryck i miljömål. I detta kapitel diskuteras de ekonomiska konsekvenserna av målen. En annan utgångs- punkt för en analys vore att studera nivån på miljömålen utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. En sådan analys av miljömålet om en ökad kretsloppsanpassning görs i bilaga 4 till Långtidsutredningen.  
 1 
  
 Finns det något klart samband mellan ekonomisk tillväxt och miljöpåverkan? Kommer miljökraven att utgöra restriktioner på tillväxten och vice versa fram till år 2015 och på längre sikt? Kan någon bedömning göras av om Sveriges utveckling är hållbar eller inte? Dessa frågor kommer att diskuteras i detta kapitel. 
 Som en bakgrund ges inledningsvis, i faktaruta 5.1, en översikt av de allvarligaste miljöproblemen i Sverige. 
  
 1  
 Bilaga 4 till Långtidsutredningen – NUTEK [1999a]. 
  
 118  
 En hållbar tillväxt 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Faktaruta 5.1 
 Miljöproblemen i Sverige 
 Vilka ä r de allvarligaste miljö problemen i Sverige? Fö r att besvara denna frå ga må ste skillnaden mellan  
 miljöpåverkande faktorer 
  
 (dvs utslä pp 
  
 av olika ä mnen) 
  
 och  
 miljötillståndet 
  
 (graden 
  
 av 
  
 fö rsurning, 
  
 ö vergö dning etc) 
  
 uppmä rksammas. 
  
 Ä ven 
  
 om 
  
 miljö farliga utslä pp minskar kan miljö tillstå ndet vara ofö rä ndrat en lå ng tid framö ver, då miljö ns fö rmå ga att å terhä mta sig kan ta lå ng tid. Miljö problemen ä r inte lö sta fö rrä n ett bra miljö tillstå nd 
  
 uppnå tts. 
  
 Enligt Naturvå rdsverkets bedö mning 
  
 ä r 
  
 klimatpåverkan  
 ett 
  
 miljö problem 
  
 dä r utvecklingen fortfarande 
  
 gå r i fel riktning. 
  
 Utslä ppen av 
  
 koldioxid i Sverige har 
  
 ö kat under  
 1990-talet, 
  
 å tminstone fram till 1997, men under  
 1980-talet 
  minskade de. Halten av koldioxid i atmosfä ren ö kar. Detta beror dock till mycket liten del på de svenska utslä ppen, vilka utgö r 0,2 procent av vä rldens samlade utslä pp.  
 Försurningen  
 varken fö rbä ttras eller Parks rras i dagslä get. Utslä ppen av fö rsurande ä mnen i Sverige har dock minskat kraftigt, men cirka 70 procent av nedfallet av fö rsurande ä mnen kommer frå n andra lä nder. I dag ä r knappt 10 procent av sjö arna i norra Sverige,  
 10–50 
  procent av sjö arna i mellersta Sverige samt ö ver 50 procent av sjö arna i vä stra Sverige 
  
 fö rsurade.  
 Övergödningen 
  
 ä r ett av de 
  
 allvarligaste vatten- 
  
 problemen. Ö vergö dningstillstå ndet har varit ofö rä ndrat under en 
  
 lä ngre tid. En sjä ttedel av 
  
 Sveriges sjö ar 
  
 ä r ö vergö dda i dag. 
  
 Utslä ppen av gö dande ä mnen har legat på 
  
 en ofö rä ndrad nivå 
  
 under en lä ngre tid.  
 Luftkvaliteten  
 har fö rbä ttrats avsevä rt under 
  
 senare å r. Fortfarande 
  
 orsakar dock 
  
 luftfö roreningarna hä lso- 
  
 problem. De 
  
 viktigaste 
  
 ä mnena 
  
 som 
  
 orsakar hä lsoproblem ä r 
  
 kvä veoxider, 
  
 flyktiga 
  
 organiska 
  
 ä mnen samt partiklar. Den 
  
 biologiska mångfalden  
 hotas till fö ljd av att må nga vå tmarker har fö rsvunnit, mä ngden dö d ved i skogen har minskat och rationalisering av jordbruket har skett. Ett annat hot mot den biologiska må ngfalden ä r ö verfiske. Fortfarande sker ö veruttag av flera fiskarter. Fö r nä rvarande tycks dock inte må ngfalden fö rsä mras ytterligare. 
 Kä llor: Naturvå rdsverket [1998] samt Naturvå rdsverket [1999a]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En hå llbar tillvä xt  
 119 
  
 5.1 
  
 Kan hö g tillvä Williams renas med en god miljö ? 
  
 5.1.1 
  
 Tillvä Bowman och miljö  
  
 –vad 
  sä ger teorin? 
 Fö rhå llandet mellan  
 tillvä xt  
 och  
 miljö kvalitet 
 , dvs ett bra miljö tillstå nd, 
  
 kan betraktas på 
  
 diametralt olika sä tt. Tillvä Bowman och miljö kvalitet kan 
  
 uppfattas stå i 
  
 ett motsatsfö rhå llande till varandra. Tillvä xt och 
  
 miljö kvalitet kan också betraktas som fö rutsä ttningar fö r varandra. Fö r att empiriskt kunna visa på sambandet mellan miljö kvalitet och tillvä Bowman 
  
 anvä nds begreppen miljö på verkan 
  
 eller miljö utslä pp 
  
 som en 
  
 approximation fö r miljö kvalitet eller 
  
 miljö tillstå nd, trots 
  
 att miljö - 
  
 kvaliteten fö rbä ttras fö rst med viss fö rdrö jning efter det att utslä ppen minskat. 
 Tillvä xt och miljö – ett motsatsfö rhå llande? 
 Synsä ttet att en avvä gning alltid må ste gö ras mellan BNP och miljö kvalitet kan å skå dliggö ras med en produktionsmö jlighetskurva, dä r en ö kning av produktionen (BNP) sker på bekostnad av miljö kvaliteten och vice versa. 
 Diagram 5.1 Samband mellan BNP och miljökvalitet 
 P 
 P 
 Den heldragna kurvan PP i diagram 5.1 anger kombinationer av miljö kvalitet och produktion (BNP) som ä r mö jliga på kort sikt nä r ekonomins samlade resurser kan utnyttjas effektivt. Lä ngs kurvan ä r det 
 120  
 En hå llbar tillvä Bowman  
 Lå ngtidsutredningen 
 inte mö jligt att ö ka BNP utan att fö rsä mra miljö kvaliteten och vice versa. 
 2  
 Vilken kombination av BNP och miljö kvalitet som vä ljs avgö rs av samhä llets vä rdering av miljö kvalitet i fö rhå llande till annan produktion eller konsumtion. 
 På lå ng sikt kan utvecklingen av ny teknik (IT, reningsteknik, substitutionsmö jligheter etc) gö ra att  
 PP-kurvan 
  skiftar utå t så att produktionen kan ö kas utan att miljö kvaliteten behö ver fö rsä mras, vilket kan utlä sas av den streckade linjen i diagrammet. 
 Om en effektivare anvä ndning av samhä llets resurser kan å stadkommas ä r en ö kad produktion och konsumtion mö jlig utan att miljö kvaliteten nö dvä ndigtvis behö ver fö rsä mras. I dag finns exempel på att resurserna inte anvä nds effektivt på alla marknader, vilket skulle innebä ra att ekonomin befinner sig innanfö r  
 PP-kurvan. 
  På marknader med bristande konkurrens riskerar ekonomin att underutnyttja varan/ resursen i frå ga. Nä r det gä ller miljö resurser som luft och vatten, som saknar marknader och dä rmed marknadspriser, riskerar dessa resurser dä remot att ö verutnyttjas. 
 Ovanstå ende modell ä r starkt fö renklad. I andra modeller, som fö rklarar sambandet mellan BNP och miljö , ses miljö utslä pp som en insatsvara i produktionen och den mö jliga produktionen utmed PP- kurvan avgö rs bland annat av krav på rening av utslä pp samt en given teknologi. 
 3 
  
 Ä ven om resurserna anvä nds effektivt behö ver en ö kad produktion inte nö dvä ndigtvis innebä ra minskad miljö kvalitet i Sverige. I kapitel 8 konstateras att den svenska strukturomvandlingen i nä ringslivet inneburit en utveckling mot allt mer kunskapsintensiv produktion, bå de inom industrin och tjä nstesektorn, samt att potentialen Parks en fortsatt tillvä xt i tjä nstesektorn ä r stor. I Konjunkturinstitutets scenarier fram till å r 2015 berä knas verkstadsindustrin, samt handel och ö vriga tjä nster, vara de branscher vars produktion vä xer relativt mer ä n andra branscher, och tjä nstesektorn som helhet ä r den sektor som vä xer mest vad gä ller sysselsä ttning. I diagram 5.2 visas att verkstadsindustrin samt handel och ö vriga tjä nster ä r mindre utslä ppsintensiva ä n andra branscher. Detta gä ller ä ven vissa andra tjä nsteproducerande branscher. Så ledes behö ver inte en ö kad produktion i framtiden leda till fö rsä mrad miljö kvalitet i Sverige. 
 Diagram 5.2 belyser ett få tal miljö på verkande utslä pp. Fö r en mer utfö rlig diskussion om den framtida utvecklingen av miljö problem och dess koppling till utvecklingen i ekonomin, se avsnitt 5.2.2. En 
  
 2 
  
 Rodriguez, Perez [1989]. 
  
 3 
  
 Se t ex Stokey, N. [1998]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En hå llbar tillvä xt  
 121 
  
 strukturomvandling i Sverige leder dock inte sjä lvklart till en miljö - 
  
 fö rbä ttring globalt sett. Den riskerar snarare 
  
 att leda till att miljö - 
  
 problemen flyttas till andra delar av vä rlden. 
  
 Diagram 5.2 Utsläpp av koldioxid, svaveldioxid och kväveoxid i förhållande till förädlingsvärdet inom olika branscher 1993 
  
 Bostäder och 
  
 fastigheter 
  
 Handel och 
  
 övriga tjänster 
  
 Samfärdsel och 
  
 transporter 
  
 Byggnads- 
  
 industri 
  
 Raffinaderier 
  
 Vatten och 
  
 avloppp 
  
 Svaveldioxid kg/kr 
  
 El-, 
  gas- och 
  
 Kväveoxider kg/kr 
  
 fjärrvärmeverk 
  
 Verkstads- 
  
 Koldioxid ton/kr 
  
 industri 
  
 Järn-, 
  stål- och 
  
 metallverk 
  
 Kemisk 
  
 industri 
  
 Massa, papper och 
  
 grafisk industri 
  
 Gruvor och 
  
 mineralbrott 
  
 Jordbruk, fiske 
  
 och skogsbruk 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1 000 
  
 1 200 
  
 1 400 
  
 1 600 
  
 Kg respektive ton utsläpp per krona 
  
 Kä lla: SCB [1996]. 
 Tillvä Bowman – fö rutsä ttningen Parks en god miljö ? 
 En positiv utveckling av BNP per person kan också ses som en fö rutsä ttning fö r hö g miljö kvalitet. Det finns tecken som tyder på att med 
  
 stigande inkomst ö kar efterfrå gan 
  
 på miljö kvalitet. 
 4  
 En positiv 
  
 ekonomisk utveckling kan så ledes 
  
 skapa fö rutsä ttningar Ayala kad 
  
 omsorg om miljö n. Betalningsviljan fö r olika varor, inklusive miljö - kvalitet, ö kar med inkomsten. Detta ä r ett å terkommande resultat i studier som har gjorts Parks att skatta betalningsviljan Parks att minska olika 
  
 4  
 I kapitel 2 framkom att Sveriges bruttonationalinkomst (BNI) och BNP skiljer sig å t i stö rre utsträ ckning ä n i andra lä nder. BNI och BNP tycks dock ha fö ljt ungefä r samma utvecklingsmö nster, å tminstone sedan 1970, varfö r det torde vara relevant att diskutera inkomstutvecklingen utifrå n  
 BNP-må 
  ttet. 
 122  
 En hå llbar tillvä Bowman  
 Lå ngtidsutredningen 
 miljö problem. Ö kade miljö regleringar och miljö utgifter skulle kunna tolkas som ett uttryck Parks en ö kad betalningsvilja Parks att komma till rä tta med miljö problemen. 
 Den ekonomiska tillvä xten gö r det mö jligt att sä tta av resurser till utbildning och FoU, vilket ä r en fö rutsä ttning fö r att kunna utveckla och infö ra mindre energi- och resurskrä vande teknik, som kan resultera i minskade utslä pp. Samtidigt ä r det omvä nda ä n mer giltigt, dvs att investeringar i kunskap och teknik ä r nö dvä ndiga Parks tillvä Bowman. 
 5 
  
 Å r 1992 visade Vä rldsbanken att det finns ett samband mellan inkomst eller BNP per person och vissa miljö på verkande utslä pp som liknar ett upp- och nedvä nt U. Detta innebä r att vid lå g inkomst per person ö kar utslä ppen i takt med ö kande inkomst. Vid en viss nivå på inkomst per person i ett land tenderar emellertid det omvä nda fö rhå llandet att inträ da, dvs utslä ppen minskar nä r inkomsten fortsä tter att ö ka. Denna kurva har senare kommit att benä mnas Miljö Kuznet- kurvan och visas i diagram 5.3. 
 Diagram 5.3 Samband mellan vissa miljöutsläpp och BNP per person i olika länder 
 Utslä pp per person 
 Inkomst per person 
 Kä llor: Shafik, N. [1994] och World Bank [1992]. 
 I en studie av Mejia styrks det funna sambandet mellan inkomstnivå och utslä pp fö r en rad olika luft- och vattenutslä pp i olika lä nder. 
 6  
 Vä ndpunkten Lowe flesta av utslä ppen tycks uppstå vid en inkomstnivå som ä r lä gre ä n 8 000 dollar per person (1985 å rs priser). 
 I en studie av Cunningham mfö rs den ekonomiska tillvä xten under tre femå rsperioder mellan 1970 och 1985 med minskningen av utslä ppen i 
  
 5 
  
 Cook, Fuller [1999]. 
  
 6 
  
 Pearson, Warren, Abbott [1994]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 En hå llbar tillvä xt  
 123 
 Sverige under dessa tre perioder. 
 7  
 Studien visar att en procents ö kning av produktionsvolymen samtidigt inneburit en procents minskning av utslä ppen under tidsperioden. 
 Vissa miljö problem tycks ha ett entydigt positivt samband med ö kad BNP per person. Det beror på att kostnaderna fö r att reducera dessa utslä pp fortfarande ä r hö ga och på att effekterna av utslä ppen ä nnu inte ä r sä rskilt på tagliga. 
 8  
 Fö r koldioxidutslä pp gä ller detta internationellt sett, medan det ä r mer oklart huruvida sambandet gä ller Estrada del. En jä mfö relse mellan olika lä nder visar att det finns ett tydligt samband mellan inkomstnivå per person och koldioxidutslä ppen.  
 I-lä 
  nderna har betydligt hö gre utslä pp ä n  
 u-lä 
  nderna. 
 Olika studier indikerar att ö kad inkomst eller  
 BNP-nivå 
  kan skapa fö rutsä ttningar fö r en bä ttre miljö kvalitet. Andra faktorer ä n inkomst eller  
 BNP-nivå 
  n i sig ä r emellertid viktiga Parks att fö rklara vä ndpunkten i utvecklingen. I de nordiska lä nderna verkar t ex tidpunkten snarare ä n  
 BNP-nivå 
  n sammanfalla med vä ndpunkterna. Ä ven om den ekonomiska utvecklingen kan ge fö rutsä ttningar fö r att skapa en god miljö skapar ekonomisk tillvä xt i sig inte en god miljö . Ytterst ä r det preferenser i samhä llet som avgö r hur resurserna anvä nds. I vissa fall kan de ackumulerade utslä ppen vara kä lla till miljö skadorna, t ex ackumulerade 
  
 koldioxidutslä pp, och 
  
 då 
  
 kan de 
  
 skador som uppträ der vara 
  
 oå terkalleliga nä r ett land vä l uppnå r en hö g inkomstnivå . 
  
 Sammanfattningsvis 
  
 kan 
  
 sä gas 
  
 att motsatsfö rhå llandet mellan 
  
 miljö kvalitet och  
 BNP-ö 
  kningar tenderar att vara av mer kortsiktig 
  
 karaktä r. Det finns exempel på 
  
 områ den dä r tekniken inte utvecklas 
  
 tillrä ckligt 
  
 snabbt 
  
 fö r 
  
 att konflikter 
  
 mellan 
  
 BNP-ö 
  kning 
  
 och 
  
 miljö kvalitet 
  
 skall 
  
 kunna undvikas. 
  
 På 
  
 riktigt 
  
 lå ng sikt ger 
  
 dock 
  
 BNP-tillvä 
  xten fö rutsä ttningar 
  
 fö r 
  
 teknikutveckling 
  
 och 
  
 ä ndrade 
  
 miljö vä rderingar, vilket 
  
 i sin 
  
 tur 
  
 ger 
  
 fö rutsä ttningar 
  
 fö r 
  
 en 
  
 hö g 
  
 miljö kvalitet. 
  
 5.1.2 
  
 Sambandet mellan tillvä Bowman och miljö i Sverige 
  
 Fö rhå llandet mellan BNP per person och utslä pp kan Parks flera utslä pp grafiskt illustreras i form av ett upp- och nedvä nt U ä ven Meyer. Detta gä ller t ex utslä pp av kolmonoxid, svaveldioxid, tungmetaller samt 
  
 7 
  
 Ramirez, S. [1990]. Studien innefattar utslä pp av svaveldioxider, kvä veoxider, bly, kadmium, kvicksilver, BOD (biological oxygen demand), kvä ve, fosfor, kolvä ten, stoft samt suspenderande ä mnen. 
  
 8 
  
 World Bank [1992]. 
  
 124  
 En hå llbar tillvä Bowman 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 BOD7. 
 9  
 Fö r andra utslä pp gå r det inte att urskilja lika tydliga upp- och nedvä nda U:n. Detta gä ller t ex kvä veoxider, flyktiga organiska ä mnen (VOC) samt nä ringsä mnen (fosfor och kvä ve). De redovisade sambanden i detta kapitel baseras på berä knade utslä pp utgå ende bland annat frå n historiska data om tillfö rsel av energi. Berä kningarna inrymmer stor osä kerhet. 
 I diagram 5.4 visas att koldioxidutslä ppen ö kade fram till 1970. Under  
 1970-talet 
  chockhö jdes oljepriset, vilket fick till fö ljd att ansträ ngningar att minska oljeberoendet på bö rjades. Utbyggnaden av kä rnkraften ä r den frä msta fö rklaringsfaktorn till minskningen av koldioxidutslä ppen, men ä ven en ö kad anvä ndning av biobrä nsle har bidragit till minskningen. Under  
 1990-talet 
  har utslä ppen av koldioxid till luft hittills ö kat nå got, cirka 3,4 procent mellan 1990 och 1998. 
 10  
 Denna ö kning beror på en 
  
 ö 
  
 kad anvä ndning av fossila brä nslen inom el- och vä rmeproduktion samt 
  
 ö 
  
 kade transporter. 
  
 Utslä ppen av kvä veoxider har ö kat fram till 1980 fö r att sedan avta. Utslä ppen har minskat med cirka 20 procent frå n 1980 fram till mitten av  
 1990-talet. 
 11 
  
 Den lå ngsiktiga utvecklingen beror till stor del på att transportarbetet successivt har ö kat. Utvecklingen speglar också att ny reningsteknik tar lå ng tid att infö ra. Å r 1989 blev det obligatoriskt med katalysator på nya bilar. Å r 1997 var cirka 50 procent av bilarna fö rsedda med katalysator och dessa stod tillsammans Parks cirka 62 procent av den sammanlagda kö rsträ ckan. 
 12 
  
 Nä r det gä ller utslä pp av flyktiga organiska ä mnen (VOC) gå r det inte att finna nå got samband med BNP per person som liknar ett  
 upp-och 
  nedvä nt U. Utslä ppen per person har snarare legat på en nå gorlunda jä mn nivå samtidigt som BNP per person har ö kat. I bö rjan av seklet kom utslä ppen frå n vedeldning Parks att senare ö vergå till utslä pp frå n biltrafik och en expanderande kemisk industri. 
 Vä ndpunkten Parks det positiva sambandet mellan BNP per person och svaveldioxidutslä pp kom 1969, vilket sammanfö ll med infö randet av miljö skyddslagen. En studie av orsakerna till utslä ppsminskningen mellan 1970 och 1983 visar att minskningen frå n energiproduktionen, 
  
 inklusive 
  
 transporter, till 
  
 30 procent berodde 
  
 på 
  
 lä gre svavelhalt i 
  
 brä nslet, 
  
 till 44 procent på 
  
 energisparande och 
  
 till 
  
 26 procent på ett 
  
 9 
  
 BOD7 definieras som mä ngden syre som behö vs vid nedbrytning av organiskt material under en sjudagarsperiod. En hö g  
  
 BOD7-nivå 
  leder till en lå g syrehalt i vattnet, vilket kan skada vä xter och djur. 
  
 10 
  
 Naturvå rdsverket [1999b]. 
  
 11 
  
 OECD [1998e]. 
  
 12 
  
 Naturvå rdsverket [1999a]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En hå llbar tillvä xt  
 125 
  
 fö rä ndrat energisystem. Energiproduktionen stod 1984 fö r 52 procent av svaveldioxidutslä ppen. 
 13 
  
 Diagram 5.4 Samband mellan BNP per person och utsläpp av koldioxid, kväveoxider, flyktiga organiska ämnen samt svaveldioxid  
 1900–1990 
  
 Ton 
  
 Kg kväve- 
  
 koldioxid- 
  
 utsläpp per 
  
 oxider per 
  
 person 
  
 person 
  
 15 
  
 50 
  
 10 
  
 1970 
  
 40 
  
 1979 
 1986 
  
 1960 
  
 1980 
  
 30 
  
 1961 
  
 1990 
  
 20 
  
 1939 
  
 5 
  
 10 
  
 1921  
 1945 
  
 0 
  
 1945 
  
 0 
  
 0 
  
 2 000 
  
 4 000 
  
 6 000 
  
 8 000 
  
 0 
  
 2 000 
  
 4 000 
  
 6 000 
  
 8 000 
  
 BNP per person (kr) 
  
 BNP per person (kr) 
  
 Kg flyktiga 
  
 Kg svavel- 
  
 org. ämnen 
  
 dioxid per 
  
 per person 
  
 person 
  
 150 
  
 80 
  
 1918 
  
 60 
  
 1969 
  
 100 
  
 1917 
  
 1970 
  
 1974 
  
 40 
  
 1960 
  
 50 
  
 1940 
  
 1990 
  
 1933 
  
 1980 
  
 1955 
  
 20 
  
 1930 
  
 1983 
  
 0 
  
 0 
  
 1990 
  
 0 
  
 2 000 
  
 4 000 
  
 6 000 
  
 8 000 
  
 0 
  
 2 000 
  
 4 000 
  
 6 000 
  
 8 000 
  
 BNP per person (kr) 
  
 BNP per person (kr) 
  
 Anm: Utslä pp av koldioxid inkluderar bunkring fö r internationell flyg- och sjö fart. BNP i 1930 å rs priser. 
 Kä llor: Wells, K., Sjö berg, K.  Lö vblad, G. [1993 
 ],  
 Burton, O. [1995], 
 Hubbard, M. [1998] och NUTEK [1991]. 
 Ä ven Kå gesson har undersö kt sambandet mellan ekonomisk tillvä Bowman och en rad andra miljö utslä pp i Sverige. 
 14  
 Analysen visar att de allra flesta av dessa utslä pp minskar vid ö kad tillvä xt. Barnett benä mner denna utveckling  
 absolut avlä nkning 
 , vilket bå de innebä r att miljö utslä ppens omfattning i relation till BNP minskar samt att den totala omfattningen av utslä ppen minskar. Detta ä r mö jligt tack vare fö rbä ttrade substitutions- och reningsmö jligheter. Barnett menar dock att avfall och buller inte ä r absolut avlä nkade frå n tillvä xten. 
 Fö r att få en ö verblick ö ver de totala miljö utslä ppens fö rhå llande till  
 BNP-utvecklingen 
  kan en s k  
 Bartlett 
  berä knas, vilket ä r den aggregerade undvikandekostnaden Parks olika utslä pp. Denna kostnad 
  
 13 
  
 Rojas, E.  Lö vblad, G. [1985]. 
  
 14 
  
 Kå gesson, Fuller [1997]. I studien undersö ks utslä pp av svaveldioxid, kvä veoxid, flyktiga organiska ä mnen, ozon, partiklar, tungmetaller, vä xthusgaser, farliga substanser i vatten, avfall, buller samt negativa effekter fö r landskap och biologisk må ngfald. 
  
 126  
 En hå llbar tillvä Bowman 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 definieras som kostnaden fö r att undvika att ett miljö problem uppstå r. I diagram 5.5 visas hur undvikandekostnaden har utvecklats under perioden  
 1900-1990. 
  
 Diagram 5.5 Samband mellan BNP per person och aggregerad undvikandekostnad per person för de viktigaste miljöutsläppen  
 1900–1990 
  
 Undvikandekostnad 
  
 per person (kr) 
  
 5 000 
  
 1969 
  
 4 500 
  
 4 000 
  
 3 500 
  
 3 000 
  
 1960 
  
 1984 
  
 2 500 
  
 2 000 
  
 1990 
  
 1 500 
  
 1 000 
  
 1920 
  
 1944 
  
 500 
  
 0 
  
 0 
  
 20 000 
  
 40 000 
  
 60 000 
  
 80 000 
  
 100 000 
  
 120 000 
  
 140 000 
  
 160 000 
  
 BNP per person (kr) 
  
 Anm: BNP 
  
 i 1993 å rs 
  
 priser och 
  
 undvikandekostnader i 1994 å rs 
  
 priser. 
  
 Utslä ppen omfattar koldioxid, svaveldioxid, kvä veoxider, tungmetaller till luft och vatten, gö dningsä mnen (kvä ve och fosfor), flyktiga organiska ä mnen, partiklar, kolmonoxid samt freoner. 
 Kä llor: Burton, O. [1995] och Hubbard, M. [1998]. 
 Undvikandekostnaden per reducerad enhet utslä pp har berä knats utifrå n vad det i dag kostar att undvika miljö utslä pp och sedan applicerats på tidigare utslä pp. Kostnaderna ä r angivna i 1994 å rs prisnivå . Det skall poä ngteras att uppskattningarna ä r osä kra, men de ger en indikation på hur utvecklingen har sett ut. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En hå llbar tillvä xt  
 127 
  
 Diagram 5.6 Aggregerad undvikandekostnad för viktiga miljöutsläpp 
  
 1900–1990 
  
 Undvikandekostnad 
  
 per person (kr) 
  
 5 000 
  
 4 500 
  
 Koldioxid 
  
 Flyktiga organiska ämnen, partiklar och kolmonoxid 
  
 4 000 
  
 Kväveoxider 
  
 3 500 
  
 Svaveldioxid 
  
 3 000 
  
 BOD7, näringsämnen, freoner (CFC) och 
  
 2 500 
  
 tungmetaller 
  
 2 000 
  
 1 500 
  
 1 
  
 000 
  
 500 
 0 
  
 1900 
  
 1910 
  
 1920 
  
 1930 
  
 1940 
  
 1950 
  
 1960 
  
 1970 
  
 1980 
  
 1990 
  
 Anm: Undvikandekostnad i 1994 å rs priser. 
 Kä lla: Hubbard, M. [1998]. 
 I diagram 5.6 visas hur olika miljö utslä pp bidragit till den aggregerade undvikandekostnaden. Toppen i diagram 5.6 sammanfaller vä l i tiden med infö randet av miljö skyddslagstiftningen 1969. De fossilbrä nsle- relaterade utslä ppen (koldioxid, kolmonoxid, svaveldioxid m fl) uppvisar ett typiskt mö nster med ö kade utslä pp fram till slutet av  
 1960-talet 
  Parks att efter 1970 minska som en fö ljd av minskad anvä ndning av fossila brä nslen och infö randet av miljö lagstiftningen. De underliggande orsakerna hä nger dock samman med teknisk utveckling, ö kad kunskap och ö kade miljö vä rderingar som mö jliggjorts av en ö kad BNP ö ver tiden. 
  
 128  
 En hå llbar tillvä Bowman 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 5.2 
  
 Effekter på ekonomi och miljö av Sveriges miljöå taganden 
  
 Sverige stä lls i framtiden infö r utmaningar på miljö områ det. I miljö - propositionen 1998 fö reslogs femton ö vergripande miljö kvalitetsmå l. 
 15  
 Dessutom har Sverige internationellt sagt sig vara berett att uppfylla vissa miljöå taganden, t ex begrä nsning av klimatpå verkande gaser. Fö r att bedö ma om dessa må l och å taganden ä r rimliga ur ett ekonomiskt perspektiv bö r de utvä rderas med hjä lp av samhä llsekonomisk analys. En så dan utvä rdering av miljö må len gö rs inte i detta kapitel, utan miljö må len behandlas som givna fö rutsä ttningar. 
 Fö r att bedö ma de framtida ekonomiska effekterna av ambitionerna inom miljö områ det anvä nds Konjunkturinstitutets (KI:s) lå ngsiktiga allmä nna jä mviktsmodell, vilken också presenteras i kapitel 3. I bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen presenteras resultaten av ett antal analyser som har gjorts med hjä lp av modellen. Nedan ges en sammanfattning av dessa resultat. 
  
 5.2.1 
  
 Val av styrmedel på verkar kostnaderna fö r miljöå taganden 
  
 Med hjä lp av Konjunkturinstitutets allmä nna jä mviktsmodell visades i avsnitt 3.4 hur ett antal miljö på verkande faktorer kan Parks ntas utvecklas givet en viss ekonomisk utveckling. Modellen kan också anvä ndas fö r att analysera olika styrmedelsval, exempelvis hur politiska beslut på miljö områ det på verkar Sveriges ekonomi. Kyotoå tagandet (se faktaruta 5.2) om begrä nsning av klimatpå verkande utslä pp, bland annat koldioxid, ä r ett av de mer krä vande må l som Sverige idag stå Simmons på miljö områ det. 
 16  
 Koldioxidutslä ppen har också fortfarande en viss koppling till BNP:s utveckling, vilket beror på att reningsteknik saknas. Den mö jlighet som finns fö r att minska koldioxidutslä ppen ä r att effektivisera energianvä ndningen eller att byta till  
 icke-fossila 
  brä nslen. 
  
 15  
 Regeringens proposition [1997/98:145] 
 .  
 Riksdagen har godkä nt de ö vergripande femton miljö kvalitetsmå len, men regeringen skall å terkomma med redovisning och fö rslag ä ven av delmå l fö r att miljö kvalitetsmå len skall kunna uppnå s. 
  
 16  
 I Norman, P. [1995] identifierades klimatfrå gan som det dominerande miljö - problemet på lä ngre sikt. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En hå llbar tillvä xt  
 129 
  
 Faktaruta 5.2 
 Det internationella arbetet för att begränsa växthuseffekten 
 FN:s ramkonvention om klimatfö rä ndringar undertecknades av drygt 150 lä nder i anslutning till den konferens om hå llbar utveckling som hö lls i Rio de Janeiro 1992. Efter godkä nnande av riksdagen i samband med 1993 å rs klimatpolitiska beslut 
  
 ratificerade Sverige konventionen. Konventionen 
  
 innebä r inte 
  
 nå gra kvantitativa eller tidsbestä mda å taganden 
  
 fö r enskilda 
  
 lä nder, men utgö r en grund fö r det internationella samarbetet inom klimatområ det. 
 Under de senaste å ren har fö rhandlingar på gå tt inom konventionen i syfte att faststä lla bindande å taganden fö r industrilä nderna Parks den nä rmaste perioden efter sekelskiftet. Det tredje partsmö tet ä gde rum i Kyoto i slutet av 1997. Kyoto- 
  
 protokollet 
  
 omfattar 
  
 vä xthusgaserna 
  
 koldioxid, 
  
 metan, 
  
 dikvä veoxid 
  
 (lustgas), 
  
 fluorkarboner samt 
  
 svavelhexafluorid. 
  
 Sammanlagt 
  
 innebä r protokollets å taganden 
  
 en 
  
 minskning 
  
 av 
  
 utslä ppen av 
  
 gaserna med 5,2 procent frå n 
  
 1990 å rs nivå 
  
 fö r 
  
 industrilä nderna. Lä ndernas å taganden 
  
 skall 
  
 uppnå s 
  
 under 
  
 perioden  
 2008-2012. 
  En tidsperiod valdes som sluttidpunkt i stä llet Parks ett enskilt å r bland annat mot bakgrund av att koldioxidutslä ppen kan variera avsevä rt under enskilda å r, frä mst beroende på vä derlek. 
 EU har å tagit sig att gemensamt minska utslä ppen av gaserna med 8 procent. Utifrå n detta å tagande har en fö rdelning skett inom EU som innebä r att Sverige har mö jlighet att ö ka sina utslä pp av vä xthusgaser med 4 procent frå n 1990 å rs nivå till å r 
  
 2008-2012. 
  
 Kyotoprotokollet 
  
 ger 
  
 lä nderna 
  
 mö jlighet 
  
 att 
  
 anvä nda 
  
 utslä ppshandel 
  
 eller 
  
 att 
  
 Alexander 
  
 utslä ppsreducerande 
  
 å tgä rder i 
  
 gemensamma 
  
 projekt 
  
 med 
  
 andra 
  
 lä nder 
  
 (s k 
  
 flexibla 
  
 mekanismer). 
  
 Kyotoprotokollet innebä r också att lä nderna skall ta hä nsyn till upptaget av koldioxid i sä nkor, dvs en varaktig ö kning av koldioxidupptaget till fö ljd av vä xternas fotosyntes. 
 Sverige och de andra lä nderna har ä nnu inte ratificerat Kyotoprotokollet. Fö r nä rvarande på gå r ett arbete inom Klimatkommitté n, som skall lä gga fram ett fö rslag till en svensk strategi Parks att begrä nsa utslä ppen av vä xthusgaser, och som skall utgö ra underlag Parks ratificeringen av protokollet. 
 Kä llor: Dir. 1998:40, Regeringskansliet [1999] och Finansdepartementet. 
  
 130  
 En hå llbar tillvä Bowman 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Till å r 2015 rä knar Konjunkturinstitutet med en fortsatt ö kning av koldioxidutslä ppen med nä rmare en procent per å r. Fö r att Sverige skall uppfylla sitt å tagande krä vs ytterligare å tgä rder, utö ver de styrmedel som anvä nds i dag. Mot bakgrund av bland annat den ö kande fö rsö rjningsbö rda som uppkommer i Sverige till fö ljd av en å ldrande befolkning, ä r det angelä get att kostnaderna i framtiden Parks den fö rda miljö politiken minimeras. I det fö ljande ges en sammanfattning av resultaten frå n KI:s modell fö r alternativa sä tt att uppnå en begrä nsning av koldioxidutslä ppen och av de kostnader som ä r fö rknippade med de olika alternativen. De styrmedel som prö vats i modellen ä r en hö jning av den nuvarande koldioxidskatten, ett reformerat energiskattesystem samt handel med utslä ppsrä tter. 
 Med nuvarande skattesystem må ste koldioxidskatten ö ka 
 En mö jlighet att å stadkomma den ytterligare minskning av utslä ppen som krä vs frå n svensk sida ä r att anvä nda dagens koldioxidskatt som styrmedel. Det innebä r att den nuvarande energiskattestrukturen behå lls, men att nivå erna på skatten hö js till den nivå dä r den ö nskade minskningen av utslä ppen har uppnå tts. Genom att bibehå lla skatte- strukturen behå lls den generellt nedsatta skattesats som finns i dagens energiskattesystem, vars syfte ä r att bevara den energiintensiva industrins konkurrenskraft. Det nuvarande skattesystemet innebä r mycket fö renklat att industrin betalar 50 procent av den generella 
  
 koldioxidskatten. 
  
 Mot 
  
 bakgrund av att arbetsmarknaden inte 
  
 har 
  
 å teranpassats till 
  
 en 
  
 lå g arbetslö shetsnivå under  
 1990-talet, 
  
 har 
  
 Konjunkturinstitutet ä ven gjort modellsimuleringar med antagande om att reallö nerna ä r stela, vilket kan tolkas som en inflexibel arbets- marknad. 
 Som ett resultat av skattehö jningen sker det en ö vergå ng frå n mer energiintensiva till mindre energiintensiva sektorer, och fossila brä nslen ersä tts med biobrä nslen. Olika branscheffekter av den hö jda koldioxid- 
  
 skatten beskrivs nä rmare i avsnitt 8.1.2. 
  
 Fö r hushå llen 
  
 blir 
  
 effekterna 
  
 av 
  
 den 
  
 hö jda koldioxidskatten 
  
 fö rhå llandevis 
  
 stor. Detta 
  
 beror 
  
 på 
  
 att 
  
 dessa 
  
 inte omfattas av nå gra 
  
 nedsä ttningsregler. 
  
 Hushå llens 
  
 anvä ndning 
  
 av 
  
 petroleumprodukter, 
  
 trä dbrä nslen, 
  
 bensin 
  
 och 
  
 gas 
  
 minskar med 
  
 20-30 
  procent nä r 
  
 Kyotoprotokollet infö rs i jä mfö relse med det fall dä r den restriktionen inte infö rs. 
 Om Kyotoå tagandet uppfylls med hjä lp av nuvarande skattesystem kommer BNP att vara 7,3 miljarder kronor lä gre å r 2015 jä mfö rt med om 
 Lå ngtidsutredningen  
 En hå llbar tillvä xt  
 131 
 ingen så dan restriktion infö rdes. 
 17  
 Detta motsvarar en minskning av BNP å r 2015 med 0,3 procent och ett diskonterat nuvä rde på 4,3 miljarder kronor (vid 3 procents rä nta). Den ackumulerade skillnaden i BNP under hela perioden uppgå r till 43 miljarder kronor i nuvä rde å r 1997 enligt 
  
 Konjunkturinstitutets 
  
 berä kningar 
 .  
 Det kan tolkas 
  
 som den 
  
 totala 
  
 kostnaden 
  
 fö r 
  
 att 
  
 infö Brown 
  
 fram 
  
 till 
  
 å r 
  
 2015 
  
 under 
  
 fö rutsä ttning att 
  
 dagens 
  
 system fö r 
  
 koldioxidskatt 
  
 behå lls. 
  
 Denna 
  
 berä kning 
  
 bygger 
  
 på 
  
 antagandet 
  
 att 
  
 detta 
  
 sker 
  
 utan 
  
 stö rre 
  
 anpassningsproblem. Summan kan dä rfö r tolkas som en undre grä ns fö r kostnaderna under fö rutsä ttning att den tekniska utvecklingen inte gå r snabbare ä n vad som antagits i modellen. Energieffektiviseringen antas i modellen vara 1 procent per å r. Om anpassningsfö rhå llandena blir svå ra kommer kostnaden dä remot att bli betydligt hö gre. Hur sjä lva anpassningen sker fram till å r 2015 framgå r inte av modellen, eftersom den endast ger resultatet fö r sjä lva slutå ret. 
 Med nuvarande skattesystem må ste koldioxidskatten ö ka med en faktor 2,5 Parks att Sverige skall uppfylla Kyotoå tagandet. Det innebä r en hö jning frå n dagens koldioxidskattenivå på 37 ö re till 91 ö re per kg koldioxidutslä pp. Kostnaderna fö r reduktionen av koldioxidutslä pp kan illustreras med hjä lp av en marginalkostnadskurva. Diagram 5.7 visar den skattesats som behö vs fö r att å stadkomma en viss koldioxid- reduktion med nuvarande skattesystem. Alternativa reduktionsnivå er har ä ven simulerats i modellen och på så sä tt har kurvan kunnat framstä llas. I diagrammet å skå dliggö rs ä ven kostnaden fö r att stabilisera koldioxidutslä ppen vid 1990 å rs nivå  
 (+/-0). 
  
 Vid antagande om att arbetsmarknaden ä r inflexibel, vilket resulterar i att anpassningen till de nya priserna i ekonomin fö rsvå ras, berä knas den totala ackumulerade kostnaden fö r att uppfylla Kyotoå tagandet bli 123 miljarder kronor. Det ä r nä stan tre gå nger så mycket som i scenariot dä r lö nerna anpassas till den nya situationen. 
  
 17  
 Alla priser uttrycks i 1997 å rs priser. 
  
 132  
 En hå llbar tillvä Bowman 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Diagram 5.7 Marginalkostnadskurva för reduktion av koldioxidutsläpp i Sverige 
  
 Ö re/kg koldioxid 
  
 160 
  
 140 
  
 120 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 + 4 % 
  
 +/- 0 
  
 20 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 11 
  
 12 
  
 14 
  
 15 
  
 Miljoner ton koldioxidreduktion 
  
 Anm: Marginalkostnadskurva vid nuvarande energiskattesystem. 
 Kä lla: Bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [1999b]. 
 Lö nsamt att skydda exportintensiv industri 
 En annan mö jlighet ä r att å stadkomma utslä ppsreduktionen med hjä lp av ett reformerat energiskattesystem. Det alternativa skattesystem som har antagits i modellen bygger på ett fö rslag som tidigare har presenterats av Skattevä xlingskommitté n. 
 18  
 Enligt fö rslaget beskattas brä nslen lika oavsett uppvä rmningsä ndamå l. Energiskatt, koldioxidskatt och svavel- skatt tas ut. Fö r brä nslen som anvä nds Parks motordrift tas ä ven en miljö - och trafikskatt ut. Brä nslen som anvä nds inom  
 industri-, 
  el- och vä rme- produktion behandlas enhetligt, dvs med en reducerad koldioxidskatt. Energiskatten på el behå lls medan en ny skatt infö rs på vä rme. 
 Skattevä xlingskommitté ns fö rslag illustreras i den miljö ekonomiska modellen med tre alternativa scenarier. Dessa skiljer sig å t nä r det gä ller vilken procentuell andel som industrin,  
 el-, 
  fjä rrvä rme- och kraftvä rme- produktionen skall betala av den generella koldioxidskatten. I modellen antas att dessa andelar ä r; 30, 50 eller 70 procent. 
 Om Sverige vä ljer att infö ra nå got av skattevä xlingskommitté ns fö rslag blir utfallet ett annat ä n om nuvarande skattesystem anvä nds som styrmedel fö r att uppfylla utslä ppsreduktionen. I de scenarier dä r den 
  
 18  
 SOU 1997:11. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En hå llbar tillvä xt  
 133 
  
 koldioxidskatt som bland annat industrin betalar ä r 30 respektive 50 procent av den generella koldioxidskatten  
 minskar  
 kostnaden å r 2015 med 1 respektive 0,4 miljarder kronor jä mfö rt med vad som ä r fallet nä r nuvarande skattesystem anvä nds som styrmedel. I scenariot dä r den skatt som betalas antas vara 70 procent av den generella koldioxidskatten  
 ö kar  
 dä remot kostnaderna å r 2015 med 0,3 miljarder kronor fö r att uppfylla utslä ppsreduktionen. Det innebä r att det kan vara lö nsamt Meyer att skydda tillverkningsindustrin med hjä lp av nedsatt skatt i liknande utsträ ckning som i dag. Dä remot må ste den generella koldioxidskatten hö Reynolds betydligt mer ä n vid nuvarande skattesystem, med en faktor 2,9 (jä mfö rt med 2,5), om industrin endast betalar 30 procent av den generella skatten. 
 Kostnaderna lä gst vid internationell handel med utslä ppskvoter 
 Inom ramen Robinson har mö jligheten ö ppnats att anvä nda s k flexibla mekanismer Parks att å stadkomma en reduktion av klimatpå verkande gaser. Det innebä r att lä nder har mö jlighet att utnyttja utslä ppshandel eller kan Alexander utslä ppsreducerande å tgä rder i gemensamma projekt med andra lä nder. Eftersom marginalkostnaderna fö r utslä ppsreduktion kan skilja sig avsevä rt å t mellan olika lä nder kan reduktionen på detta sä tt gö ras dä r det ä r billigast. Utslä ppsreduktionen kan dä rmed ske på ett kostnadseffektivt sä tt. Fö r vä xthuseffekten ä r det också de  
 totala  
 globala utslä ppen som ä r avgö rande, vilket betyder att en utslä ppsminskning i andra lä nder få r samma effekt på Sveriges miljö som om minskningen sker i Sverige. 
 I modellen har alternativa scenarier prö vats Parks att illustrera effekterna på svensk ekonomi av en potentiell handel med utslä ppskvoter. Dessa ä r a) inhemsk handel med utslä ppskvoter fö r koldioxidutslä pp (vilka antas bli utauktionerade), b) internationell handel med utslä ppskvoter dä r, i avsaknad av kä nnedom om vad priset skulle bli vid en så dan handel, två olika prisnivå er antas (50 dollar per ton koldioxidutslä pp och 100 dollar per ton koldioxidutslä pp). 
 19 
  
 Vid en  
 inhemsk handel  
 med utslä ppskvoter kommer de energi- intensiva sektorerna att drabbas hå rt. De få r inte lä ngre nå gra lä ttnader i form av nedsä ttningsregler frå n koldioxidskatten som nuvarande skattesystem ger. Kostnaden i termer av BNP fö r att uppfylla utslä pps- reduktionen på detta sä tt blir nä stan en miljard kronor  
 hö gre  
 å r 2015 jä mfö rt med nuvarande skattesystem. Strukturomvandlingen blir i detta 
  
 19  
 Prisantagandena baserar sig på resultat frå n internationella studier bl a Bö hringer, C., Cameron, G.W.  Rutherford, T. [1998] och Kram, T. [1998]. 
  
 134  
 En hå llbar tillvä Bowman 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 fall betydande dä r energiintensiva sektorer kraftigt 
  
 drabbas, medan 
  
 tjä nstesektorerna och verkstadsindustrin kan expandera. 
  
 Vid en 
  
 internationell handel 
  
 med utslä ppskvoter 
  
 antas 
  
 kö pet av 
  
 utslä ppskvoter vara en importvara som finansieras av staten. I modellen 
  
 tar staten i sin tur ut en koldioxidskatt enligt det nuvarande skatte- 
  
 systemets 
  
 struktur, vilken motsvarar priset på utslä ppskvoten. De 
  
 nuvarande 
  
 nedsä ttningsreglerna 
  
 behå lls dä rmed. 
  
 Den 
  
 ytterligare 
  
 utslä ppsbegrä nsning som må ste ske, vilken inte kommer till stå nd med hjä lp av den inhemska skatten, må ste fö retas i andra lä nder. Staten må ste dä rmed kö pa utslä ppskvoter motsvarande denna del till det exogent givna priset på vä rldsmarknaden. Eftersom import av utslä ppskvoter behandlas som en importvara i dessa scenarier och det ä ven finns ett villkor om balans i utrikeshandeln som må ste vara uppfyllt, betyder det också att utslä ppskvoterna må ste finansieras med export. Att den nuvarande svenska koldioxidskatten behå lls och att staten bedriver handel med utslä ppsrä tter ä r modelltekniska antaganden. I praktiken diskuteras olika konstruktioner fö r en så dan internationell handel, t ex att fö rutom staten skall ä ven fö retagen sjä lva kunna bedriva handeln. 
 De makroekonomiska effekterna av utslä ppsreduktionen blir i detta fall lä gre ä n om ingen mö jlighet till internationell utslä ppshandel fanns. Vid priset 50 dollar per ton koldioxidutslä pp minskar BNP endast med 0,3 miljarder kronor å r 2015 jä mfö rt med det scenario dä r  
 ingen koldioxidbegrä nsning  
 infö rs. De inhemska utslä ppen minskar inte sä rskilt mycket, utan i stä llet kö per Sverige stora delar av den reduktion som Kyotoprotokollet krä ver frå n utlandet. Anledningen ä r att priset 50 dollar motsvarar 38,2 ö re/kg koldioxidutslä pp, vilket endast ä r en 
  
 marginell 
  
 hö jning 
  
 jä mfö rt med den 
  
 nuvarande nivå n på 
  
 37 ö re/kg 
  
 koldioxidutslä pp. Modellen få r också 
  
 som resultat att exporten endast 
  
 minskar 
  
 marginellt 
  
 vid Kyotoprotokollets uppfyllande. 
  
 Det ä r en 
  
 konsekvens av antagandet om att det skall rå da balans i handeln med 
  
 utlandet på 
  
 lå ng sikt. 
  
 Vid ett 
  
 hö gre pris fö r utslä ppskvoter, 100 dollar per ton 
  
 koldioxidutslä pp, blir den makroekonomiska effekten stö rre. BNP blir i det fallet 5,3 miljarder kronor lä gre å r 2015 genom koldioxid- begrä nsningen. En stö rre del av utslä ppsbegrä nsningen kommer i det fallet att ske i Sverige. 
 Sammanstä llning av modellresultaten 
 I tabell 5.1 sammanstä lls effekterna av olika val av styrmedel fö r att uppnå en koldioxidbegrä nsning. Kostnaderna fö r att nå må let Parks en utslä ppsbegrä nsning med hjä lp av ett reformerat energiskattesystem (enligt Skattevä xlingskommitté ns fö rslag) blir nå got lä gre ä n om dagens 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En hå llbar tillvä xt  
 135 
  
 skattesystem bibehå lls. Detta ä r under fö rutsä ttning att  
 industri-, 
  el- och vä rmeproduktionen betalar 30 eller 50 procent av den allmä nna koldioxidskatten. Det innebä r att industrin skyddas med hjä lp av en nedsatt koldioxidskatt i en liknande utsträ ckning som i dag. Fö r nä rvarande på gå r en ö versyn av energiskattesystemet inom Regerings- kansliet med Skattevä xlingskommitté ns modell som underlag. 
 Tabell 5.1 Makroekonomiska effekter vid införandet av Kyotoprotokollet 
 Nuvarande energiskattesystem, reformerat energiskattesystem samt utslä ppshandel 
  
 Nuvarande 
  
 Reformerat 
  
 Inhemsk 
  
 Internationell 
  
 skattesystem 
  
 skattesystem 
 1 
  
 handel 
  
 handel 
 2 
  
 30% 
  
 50% 
  
 70% 
  
 50 
  
 100 
  
 USD 
  
 USD 
  
 Minskning av BNP 
  
 å r 2015 
  
 mdr kr 
  
 -7,3 
  
 -6,3 
  
 -6,9 
  
 -7,6 
  
 -8,1 
  
 -0,3 
  
 -5,3 
  
 Ackumulerad 
  
 kostnad 
  
 mdr kr 
  
 43,0 
  
 37,0 
  
 41,0 
  
 45,0 
  
 – 
  
 – 
  
 – 
  
 Koldioxid 
  
 skattesats 
 3  
  
 ö re/kg 
  
 91,0 
  
 107,0 
  
 – 
  
 – 
  
 4  
 – 
  
 38,2 
  
 76,4 
  
 Minskade 
  
 koldioxidutslä pp 
  
 i Sverige 
  
 miljoner ton 
  
 -9,1 
  
 -9,1 
  
 -9,1 
  
 -9,1 
  
 -9,1 
  
 -0,3 
  
 -7,1 
  
 Anm: Kostnaderna och de minskade koldioxidutslä ppen ä r uttryckta i fö rhå llande till det basscenario dä r Kyotoå tagandet ej Wilson. 
  
 1 
  
 Procentuell andel av den generella koldioxidskatten som bland annat industrin betalar. 
  
 2 
  
 Antagna priser fö r utslä ppsrä tter per ton koldioxidutslä pp. 
  
 3 
  
 Generell koldioxidskattesats som krä vs fö r att uppnå begrä nsningen. 
  
 4 
  
 Koldioxidskatten ersä tts i detta fall av en utslä Gill med priset 55 ö re per kg koldioxidutslä pp. 
  
 Kä lla: Bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [1999b]. 
 Om internationell handel med utslä ppskvoter utnyttjas blir kostnaderna ä nnu lä gre. Det finns ä ven andra studier som har gett liknande resultat. Bohm har konstaterat att ä ven en marknad fö r utslä ppskvoter inom Norden skulle kunna ge avsevä rda kostnadsbesparingar. 
 20  
 Fö r nä rvarande på gå r fö rhandlingar inom det internationella klimatarbetet om utformningen av en internationell utslä ppshandel. I Sverige, liksom i 
  
 20  
 Bohm, P. [1997]. 
 136  
 En hå llbar tillvä Bowman  
 Lå ngtidsutredningen 
 flera andra lä nder, på gå r en utredning om mö jligheterna att infö ra så dan handel. 
 21 
  
 Kostnaderna ö kar dä remot vid inhemsk handel med utslä ppskvoter jä mfö rt med nuvarande energiskattesystem på grund av att de nedsä ttningsregler som i dag tillä mpas Parks den exportutsatta energi- 
  
 intensiva industrin antas upphö ra. Resultatet 
  
 kan tyckas strida 
  
 mot 
  
 gä ngse uppfattning om kostnadseffektivitet, 
  
 vilken innebä r att 
  
 en 
  
 reduktion nå s billigast om marginalkostnaden ä r lika i alla sektorer. Detta uppnå s om inga branscher sä rbehandlas. Att kostnaderna minskar nä r den exportintensiva industrin få r en gynnsammare behandling beror på att kostnaderna mä ts i termer av fö rä ndrad BNP, dä r ä ven fö retagens 
  
 intä ktssida avspeglas. Den exportintensiva industrin 
  
 har 
  
 en hö gre 
  
 produktivitet ä n andra branscher samtidigt som 
  
 den 
  
 utlä ndska 
  
 efterfrå gan ä r priskä nslig. Vid ö kade skatter eller andra på lagor minskar dä rfö r produktionen i den exportintensiva industrin och detta sker till fö rmå n fö r branscher med lä gre produktivitet. Utan nå gon form av sä rbehandling av den exportintensiva industrin ö kar kostnaderna mä tt i termer av  
 BNP-fö 
  rä ndring. Det kan också tillä ggas att det ä ven av rena miljö skä l kan motiveras att vissa branscher sä rbehandlas, eftersom det annars kan finnas en risk att produktionen fö rlä ggs utomlands och sker med hjä lp av mer miljö stö rande teknik eller brä nsleanvä ndning. 
 Kommentarer 
 Vä rldsmarknadspriserna antas i modellsimuleringarna vara ofö rä ndrade. Detta skulle kunna tolkas som att omvä rlden inte vidtar nå gra å tgä rder fö r att minska koldioxidutslä ppen. Det ä r inte sä rskilt troligt med tanke på de utslä ppsbegrä nsningar olika lä nder har stä llts infö r inom ramen Parks de internationella klimatfö rhandlingarna. Dä remot har omvä rlden relativt lå ga marginalkostnader fö r minskning av koldioxidutslä pp jä mfö rt med Sverige. Vä rldsmarknadspriserna skulle dä rfö r troligen inte stiga så mycket om omvä rlden fö retar å tgä rder fö r att minska utslä ppen. I Skattevä xlingskommitté ns fö rslag anvä nds en modell fö r att beskriva effekterna av en prishö jning av energivarorna på vä rldsmarknaden. 
 22  
 Resultaten ger visst stö d å t att kostnaden fö r miljö politiken i Sverige på verkas av vad som hä nder internationellt. Om Kyotoprotokollet tas på allvar i omvä rlden och dä rmed priserna på fossilbaserad energi stiger, skulle detta innebä ra att kostnaderna blir lä gre i Sverige ä n om inte en så dan fö rä ndring sker i omvä rlden. Samtidigt ä r så dana prisfö rä ndringar 
  
 21 
  
 Dir. 1999:25. 
  
 22 
  
 SOU 1997:11. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 En hå llbar tillvä xt  
 137 
 mycket svå rbedö mda, vilket kan motivera antagandet om ofö rä ndrade vä rldsmarknadspriser. 
 Fö r att avgö ra om de kostnader modellen indikerar kan betecknas som små eller stora borde dessa jä mfö ras med den nytta eller  vinst som uppstå r om klimatfö rä ndringen hejdas eller minskar. Det ä r dock mycket 
  
 svå Lane att gö ra så dana 
  
 bedö mningar av 
  
 klimatfö rä ndringen eftersom 
  
 omfattningen av miljö hotet i form av 
  
 atmosfä rens 
  
 och 
  
 jordytans 
  
 uppvä rmning ä r osä kra. 
  
 Kostnaderna 
  
 bö r också ses i ljuset 
  
 av att de 
  
 internationella 
  
 fö rhandlingarna 
  
 inom 
  
 klimatområ det 
  
 ä r 
  
 instä llda 
  
 på 
  
 ytterligare 
  
 koldioxidbegrä nsningar efter å r 2012. De effekter som redovisats av Konjunkturinstitutets modell kommer dä rfö r troligen att fö ljas av ytterligare omstä llningar. 
 Kostnaderna bö r också ses mot bakgrund av att det i modellen antas att kostnadseffektiva styrmedel  
 –skatter 
  och utslä ppshandel  
 –anvä 
  nds. Om det i praktiken skulle finnas ett motstå nd mot att genomfö ra koldioxid- skattehö jningar eller mot att anvä nda utslä ppshandel kommer inte samma kostnadseffektivitet att uppnå s, med hö gre totalkostnader som fö ljd. 
 Slutligen kan det tillä ggas att det finns mer lä mpade må tt ä n BNP som kan anvä ndas fö r att utvä rdera de olika styrmedelsvalen. Det finns andra tekniker att anvä nda som i hö gre utsträ ckning visar på de  
 vä lfä rds- fö rä ndringar  
 som uppstå r som en fö ljd av t ex val av styrmedel. I det fallet skattas det s k konsumentö verskottet. Så dana må tt kan också få nga in fö rdelningseffekter. 
  
 5.2.2 
  
 Sveriges miljö tillstå nd å r 2015 
  
 Utifrå n Konjunkturinstitutets modell ä r det mö jligt att ä ven dra vissa 
  
 slutsatser 
  
 om de troliga fö rä ndringarna 
  
 i 
  
 miljö ns tillstå nd som blir 
  
 resultatet 
  
 med och utan tillä mpning 
  
 av 
  
 Kyotoö verenskommelsen. 
  
 Miljö ns tillstå nd i Sverige på verkas dessutom av hur andra lä nder lyckas med sina miljö satsningar, eftersom fö roreningar sprids ö ver nations- grä nserna. Detta få ngas inte upp i modellen. Av de femton miljö må l som har fastslagits av riksdagen gå r flera att relatera till modellen. De fastslagna miljö må len ä r: 
 1. Frisk luft, 2. Grundvatten av god kvalitet, 3. Levande sjö ar och vattendrag, 4. Myllrande vå tmarker, 5. Hav i balans samt levande kust och skä rgå rd, 6. Ingen ö vergö dning, 7. Bara naturlig fö rsurning, 8. Levande skogar, 9 
 .  
 Ett rikt odlingslandskap, 10. Storslagen fjä llmiljö , 
  
 11. 
  
 God bebyggd miljö , 12. Giftfri miljö , 13. Sä ker strå lmiljö , 
  
 14. 
  
 Skyddande ozonskikt, 15. Begrä nsad klimatpå verkan. 
  
 138  
 En hå llbar tillvä Bowman  
 Lå ngtidsutredningen 
 Med Kyotoå tagandet minskar ö kningstakten av  
 klimatpå verkande gaser  
 vä sentligt. Hur detta på verkar miljö ns tillstå nd i form av en minskad 
  
 vä xthuseffekt 
  
 ä r omö jligt att bedö ma, eftersom sambandet mellan 
  
 miljö på verkan 
  
 och miljö tillstå nd ä r osä kert. Dessutom ä r vä xthus- 
  
 effekten ett globalt miljö problem och bestä ms till stö rsta delen av hur 
  
 andra lä nder agerar. 
  
 Ä ven 
  
 svavelutslä ppen 
  
 och kvä veutslä ppen 
  
 minskar 
  
 om 
  
 Kyoto- 
  
 å tagandet 
  
 fullfö ljs genom inhemska å tgä rder. 
  
 Hur detta 
  
 på verkar 
  
 fö rsurningssituationen 
  
 ä r 
  
 ovisst, eftersom fö rsurningen 
  
 till 
  
 stor del 
  
 skapas av utslä pp frå n 
  
 andra lä nder. Ö kande utslä pp på verkar ä ven 
  
 luftkvaliteten  
 och den  
 bebyggda miljö n.  
 En gynnsammare utveckling fö r dessa miljö må l kan fö rutspå s med Kyotoå tagandet. 
 Jordbruksproduktionen Parks ntas inte ö ka de nä rmaste decennierna, varfö r denna sektors på verkan på  
 grundvattnet  
 kan komma att minska. Tillsammans med en svagt ö kande fiskesektor talar detta fö r minskade belastningar på  
 sjö ar och vattendrag  
 samt på  
 hav, kust och skä rgå rd. 
  
 Genom jordbrukets minskande produktion krymper också  
 odlings- landskapet.  
 Samtidigt leder detta till att fosfortillfö rseln minskar till de olika ekosystem som berö rs av  
 ö vergö dning 
 . 
 Skogsbruket kommer att ha en mycket svag utveckling enligt simuleringarna. Biobrä nsleanvä ndningen ö kar dä remot mer med Kyotoå tagandet ä n utan, vilket på verkar  
 skogens  
 tillstå nd. 
 Må nga av de sektorer som anvä nder sig av kemikalier vä xer fortare ä n ekonomin som helhet i modellen. Det ä r svå Lane att dra nå gra generella 
  
 slutsatser om det innebä r att också tillfö rseln av  
 giftiga ä mnen 
  
 till 
  
 samhä llet ö kar. Detta eftersom miljö politiken samtidigt inriktas på 
  
 att 
  
 ersä tta farliga ä mnen med mindre farliga. 
  
 Sammanfattningsvis kommer miljö ns framtida tillstå nd i Sverige att bero på en rad faktorer: om Kyotoå tagandet uppfylls eller inte och den svenska miljö politik som Rosario i ö vrigt, inriktningen på miljö politiken i andra lä nder samt i vilken utsträ ckning ny teknik och ett annorlunda brä nsle- och materialval kan minska på verkan på miljö n. Det finns också en risk att å tgä rder fö r att fö rbä ttra miljö kvaliteten inom ett visst områ de 
  
 kan leda till 
  
 en fö rä mrad 
  
 miljö i nå got 
  
 annat avseende. 
  
 Så dana 
  
 konsekvenser 
  
 behö ver noga 
  
 analyseras vid 
  
 utformningen av 
  
 policy- 
  
 å tgä rder. 
  
 I avsnitt 5.1.2 konstaterades att utvecklingen under senare å r har gå tt i en riktning mot en minskande utslä ppsintensitet i produktionen. Med en tillvä Bowman som skapar resurser bland annat fö r att utveckla ny miljö vä nligare teknik bö r det också finnas fö rutsä ttningar Brooks ndrade produktionsmö nster och dä rmed en god miljö i framtiden. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En hå llbar tillvä xt  
 139 
  
 5.3 
  
 Vad ä r en hå llbar utveckling? 
  
 I avsnitt 5.1 visades att ekonomisk tillvä Bowman och miljö kvalitet inte behö ver stå i motsatsfö rhå llande till varandra på lä ngre sikt utan också kan vara ö msesidigt beroende faktorer. Samtidigt kan en reduktion av koldioxid- utslä ppen komma att få negativa effekter på  
 BNP-utvecklingen 
  på kortare sikt. 
 Begreppet hå llbar utveckling har lanserats i svensk politik som en utveckling som sker med hä nsyn till miljö ns fö rutsä ttningar. Nä r Brundtlandkommissionen introducerade begreppet i rapporten  Vå r gemensamma framtid var definitionen dä remot bredare. 
 23  
 Kommissionen betonade att en hå llbar utveckling inrymmer ekonomiska, sociala, kulturella och ekologiska aspekter. Fö r att begreppet skall vara anvä ndbart i praktiken bö r begreppets innebö rd klargö ras. Det behö ver inte innebä ra att en hå llbar utveckling skall definieras på samma sä tt ö verallt och i alla sammanhang. I bilaga 7 till Lå ngtidsutredningen behandlas en rad frå gor som ä r av betydelse Parks att kunna bedö ma om ett land som helhet har en hå llbar utveckling. I bilagan presenteras också en ansats fö r att bedö ma om Sveriges utveckling kan anses vara hå llbar. Ä ven i detta arbete stå r den ekologiska dimensionen i fokus, eftersom forskningen kring begreppet som fö ljt i Brundtlandkommissionens spå r har haft denna tyngdpunkt. De andra aspekter som uppmä rksammades i kommissionens rapport borde på sikt få en mer framträ dande roll om begreppet skall vara meningsfullt. I praktiken må ste i olika sammanhang avvä gningar ske dä r ekologiska så vä l som ekonomiska, sociala och kulturella faktorer beaktas. 
  
 5.3.1 
  
 Ett fö rsö k till definition 
  
 En hå llbar utveckling beskrevs av Brundtlandkommissionen som  en utveckling som tillfredsstä ller dagens behov utan att ä ventyra kommande generationers mö jligheter att tillfredsstä lla sina behov . I kommissionens rapport presenterades ingen operationell definition av begreppet, vilket har lett till att olika tolkningar har gjorts. Bland dessa kan två huvudtolkningar urskiljas. 
 Den ena tolkningen innebä r att vä rdet på samhä llets samlade kapital per person inte få r minska, vilket fö rutsä tter att olika typer av kapital (naturkapital, realkapital samt humankapital) kan ersä tta varandra. De frä msta argumenten Parks detta synsä tt ä r att teknikutvecklingen mö jliggö r substitution mellan olika kapitalsorter och rening av utslä pp. 
  
 23  
 Hä gerhä ll, H. (red.) [1989]. 
  
 140  
 En hå llbar tillvä Bowman 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Definitionen tillå ter också 
  
 ä ndliga resurser att minska. Den andra 
  
 tolkningen betonar bibehå llandet av  
 enskilda  
 kapitalsorter, t ex miljö - 
  
 och naturresurser. Med miljö resurser avses luft, vatten, skogseko- 
  
 systemet och jordbruksekosystemet. Med naturresurser avses så dana 
  
 resurser som utvinns Parks 
  
 ekonomisk vinning, t ex metaller, fossila 
  
 brä nslen, fisk, vilt samt bä r och svamp. De frä msta argumenten Parks denna tolkning ä r att substitution mellan kapitalsorter inte ä r mö jlig i alla situationer. Det rå der dessutom stor osä kerhet om effekterna av ytterligare belastning på miljö n och vilka resurser som framtida generationer skulle vilja att nuvarande generation bevarade å t dem. 
 Den fö rstnä mnda tolkningen anvä nds hä r som utgå ngspunkt Parks en diskussion om begreppet hå llbar utveckling.  
 Definitionen av en hå llbar utveckling ä r att vä rdet av samhä llets samlade kapital per person, vilket bestå r av realkapital, humankapital, samt miljö - och naturkapital, inte minskar ö ver tiden 
 . Om effektiva marknader fö r samtliga miljö - och naturresurser kunde skapas dä r ä ganderä tter fanns definierade och priset på dessa resurser speglar samhä llets alla nutida och framtida kostnader fö r att anvä nda resurserna, skulle utnyttjandet anpassas till vad som ä r 
  
 lå ngsiktigt hå llbart. I praktiken ä r 
  
 detta omö jligt eftersom en 
  
 rad 
  
 faktorer, som framtida teknik och 
  
 framtida preferenser, ä r svå ra 
  
 att 
  
 bedö ma. Att 
  
 utifrå n dagens kunskap ä ndå fö rsö ka å stadkomma mer 
  
  rä ttvisande 
  
 priser ä r å tgä rder som ä r grundlä ggande fö r att skapa en 
  
 hå llbar utveckling. 
 Finns det mot bakgrund av detta skä l att ange sä rskilda bivillkor, som anger att vä rdet eller volymen av natur- och miljö resurser inte få r minska under en viss kritisk nivå ? Ett argument fö r detta ä r att resurser, som luft och vatten, knappast kan ersä ttas med nå gon annan resurs och att det dä rmed ä r befogat att fö rsä kra sig om att kvaliteten på dessa resurser inte blir Harvey Svaret på frå gan ä r dock i princip nej. Under fö rutsä ttning att priser och ä ganderä tter kan upprä ttas fö r samtliga natur- och miljö resurser och lö pande revideras kommer fö rä ndrade vä rderingar att fö rhindra att resurserna anvä nds i stö rre utsträ ckning ä n vad som ä r samhä llsekonomiskt ö nskvä rt. I praktiken kan det ofta vara svå rt att vä rdera natur- och miljö resurser, å tminstone i de fall dä r marknader saknas fö r dem. Mö jliga tillvä gagå ngssä tt ä r att uppskatta undvikandekostnader och skadekostnader eller att med hjä lp av betalningsviljestudier faststä lla resursernas vä rde. 
  
 Under fö rutsä ttning att en vä rdering av resursen ä ndå 
  
 kan gö ras och 
  
 omsä ttas i ett pris kvarstå r problemet att avlä sa 
  
 fö rä ndringar i 
  
 vä rderingen ö ver tiden om denna fö rä ndras snabbt. Om definitionen av hå llbar utveckling skall kunna utgå ifrå n vä rdet av samhä llets samlade kapital må ste vä rderingsfö rä ndringar kunna avlä sas. Om vä rderings- fö rä ndringarna sker i lå ngsam takt ö ver tiden kan dessa fö rä ndringar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En hå llbar tillvä xt  
 141 
  
 få ngas upp i regelbundna betalningsviljestudier, men en så dan process ä r 
  
 givetvis betydligt trö grö rligare ä n att avlä sa en vä rdering i ett pris på 
  
 en 
  
 marknad. Så ledes kan nå gon form av kritiska nivå er vara befogade, som 
  
 uttrycker en 
  
 nivå på skada, alternativt en utslä ppsnivå , 
  
 som inte 
  
 få r 
  
 ö verskridas, 
  
 eftersom en så dant ö verskridande skulle 
  
 innebä ra 
  
 en 
  
 ohå llbar situation (se vidare bilaga 7 till Lå ngtidsutredningen). 
 Nya styrmedel, som handel med utslä ppskvoter och olika resurser, diskuteras fö r nä rvarande, bland annat inom ramen fö r internationella fö rhandlingar om minskning av vä xthusgaser. Detta innebä r att ett pris på utslä ppsrä tter etableras och lö pande avger en implicit vä rdering av miljö resurserna. I den må n detta styrmedel kan anvä ndas kommer problemet med efterslä pande information om vä rderingar av miljö - resurserna att kunna avhjä lpas. Behovet av att faststä lla en kritisk nivå eller ett må l kvarstå r dock Parks att handeln ö verhuvudtaget skall komma till stå nd. 
  
 5.3.2 
  
 Gå r det att mä ta om utvecklingen ä r hå llbar? 
  
 Det å terstå r att identifiera ett lä mpligt må tt som skulle kunna anvä ndas fö r att avgö ra om utvecklingen ä r hå llbar. Detta lå ter sig inte gö ras på nå got enkelt sä tt. Ett antal må tt har fö reslagits som alla inrymmer vissa teoretiska och empiriska svagheter. 
 24  
 Ett av de mer intressanta fö rslagen utgå r frå n nationalrä kenskapernas inkomstmå tt  
 nettonationalprodukten  
 (NNP) 
 .  
 Det kan visas att NNP under vissa fö rutsä ttningar kan tolkas som den maximala konstanta konsumtion som ä r mö jlig utan att konsumtionen minskar i framtiden. 
 25  
 En rad faktorer utelä mnas frå n må ttet, bland annat fö rä ndringar i naturkapital samt vä rdet av uppkomna miljö skador. Genom att korrigera det gä ngse  
 NNP-må 
  ttet Parks dessa och liknande faktorer kan det justerade må ttet anvä ndas som ett underlag fö r att bedö ma om ett land har en hå llbar utveckling eller inte. Den justerade nettonationalprodukten bö r defineras som: 
 Justerad NNP = konsumtion + vä rdet av nettofö rä ndringar av realkapital + vä rdet av nettofö rä ndringar i naturkapitalstocken - vä rdet av miljö skador + handelsbalansnettot 
  
 24 
  
 I Bilaga 7 till Lå ngtidsutredningen  
  
 –Finansdepartementet 
  [2000a], diskuteras ä ven ett antal alternativa må tt på hå llbarhet. 
  
 25 
  
 Detta gä ller i frå nvaro av Parks ntade tekniska framsteg och under fö rutsä ttning att nyttofunktionen ä r linjä r. 
  
 142  
 En hå llbar tillvä Bowman 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Den justerade nettonationalprodukten har liksom andra fö reslagna må tt vissa svagheter. 
 26  
 Fö rutom att det finns mä tproblem, finns det ä ven vissa invä ndningar av mer teoretisk karaktä r mot att anvä nda må ttet som ett må tt på hå llbarhet. 
 27  
 Nå got som ä ndå talar Parks att anvä nda må ttet ä r att det baseras på ett vedertaget ekonomiskt må tt. Justering av må ttet riktar samtidigt uppmä rksamheten till hur nettonationalprodukten kan utvecklas så att den ä ven inkluderar varor och tjä nster som inte få r ett synligt pris på marknaden. Nettonationalprodukten, liksom brutto- nationalprodukten, har också kritiserats just utifrå n att så dana vä rden inte inkluderas. 
 Det finns i Sverige goda fö rutsä ttningar att berä kna en justerad nettonationalprodukt. Nettonationalprodukten har sin grund i national- rä kenskaperna och under de senaste å ren har ett omfattande arbete bedrivits i Sverige Parks att sammanstä lla miljö rä kenskaper. 
 28  
 Arbetet sker vid Statistiska centralbyrå n, som ansvarar Parks att fö rbä ttra och komplettera miljö statistiken, och Konjunkturinstitutet, som ansvarar Parks forskning och utveckling av monetä ra miljö rä kenskaper, samt vid Naturvå rdsverket. 
  
 5.3.3 
  
 Miljö justerad nettonationalprodukt Meyer 
  
 Vid vä rderingar av miljö resurser ä r strä van att, så lå ngt det ä r mö jligt, få nga in resursernas hela bidrag till vä lfä rden. Miljö n bidrar med resurser till produktionen, men ö kar också på andra sä tt mä nniskors vä lfä rd. En god miljö leder till att t ex friluftsliv kan utö vas, medan en då lig miljö kan leda till fö rsä mrad hä lsa, vilket ä ven kan leda till en fö rsä mrad Rogers till arbete. Forskning inom områ det har resulterat i att ett antal metoder har utvecklats Parks att vä rdera miljö n. Dessa kan anvä ndas fö r att t ex utvä rdera projekt, men också Parks att utveckla miljö rä kenskaper. 
 Fö r att kunna mä ta miljö ns tillstå nd och ta med resultaten i må ttet på 
  
 landets samlade 
  
 produktion har 
  
 Konjunkturinstitutet vä rderat dels 
  
 miljö skador, dels 
  
 ö verutnyttjande 
  
 (eller underutnyttjande) av natur- 
  
 26 
  
 Det har frå n vissa hå ll också framhå llits att lö nesumman skall dras av om syftet ä r att detta skall utgö ra ett vä lfä rdsmå tt som också skall spegla fritidens vä rde. 
  
 27 
  
 Dasgupta, StrongMä ler,  
  
 Wade 
  [1998]. 
  
 28  
 Arbetet initierades som en fö ljd av den svenska miljö rä kenskapsutredningen, SOU 1991:37. 
 Lå ngtidsutredningen  
 En hå llbar tillvä xt  
 143 
 resurser. Berä kningarna har utfö rts fö r två å r, 1993 och 1997. 
 29  
 Det gå r att skilja mellan de realekonomiska effekterna av miljö problemen och de vä lfä rdsekonomiska effekterna. De fö rra beror på fö rä ndringar av ekosystemens produktivitet ur ett rent ekonomiskt perspektiv. De senare omfattar den nytta som miljö n ger utö ver de realekonomiska effekterna och som det kan finnas en betalningsvilja ParkerEkosystemen (skogen, jordbruksmarken, sö tvattnet, havet och tä torter) på verkas av miljö skador så som fö rsurning, ö vergö dning och erosion. Dessa fö rä ndringar har i den må n det varit mö jligt beaktats och ett vä rde har faststä llts. Olika tekniker har anvä nts fö r att uppskatta kostnaderna fö r miljö skador i de olika ekosystemen. Exempelvis kan vä rdeminskningar till fö ljd av fö rsurning och ö vergö dning uppskattas genom minskade marknadsvä rden Parks drabbade fastigheter och skogs- områ den, korrosionskostnader i vattenledningsnä tet samt inkomst- bortfall Parks fritidsfiskare. 
 Enligt Konjunkturinstitutets berä kningar uppgå r de realekonomiska kostnaderna fö r miljö skadorna på de fem ekosystemen till drygt 8,7 miljarder kronor. Siffran har sjunkit sedan 1993 då motsvarande kostnad var drygt 9,1 miljarder kronor. Konjunkturinstitutet har i detta fall uppskattat de omedelbara miljö effekterna och de troliga framtida effekterna av den miljö på verkan som det aktuella å rets aktiviteter ger upphov till. 
 Det gå r också att anlä gga ett alternativt perspektiv vid berä kningarna, vilket innebä r att miljö skador avspeglas i berä kningarna det å r de ger effekt, snarare ä n det å r miljö på verkan sker. Miljö effekten kan i vissa fall uppstå å tskilliga å r efter det att miljö på verkan skett. Med detta berä kningssä tt  
 ö kar  
 i stä llet kostnaderna mellan å r 1993 och 1997. De olika berä kningssä tten ger skilda resultat, vilket kan fö rklaras av att en effektivare teknik lett till minskade utslä pp, men det finns ä ndå vissa efterslä pande miljö problem, vilket avspeglas i ö kande skadekostnader nä r miljö effekterna inträ der. 
 Berä kningarna ovan bortser frå n vä lfä rdseffekterna av miljö - fö rä ndringarna. Genom enkä tstudier kan vä lfä rdseffekter skattas, men så dana skattningar bygger på ett mer ofullstä ndigt material ä n de berä kningar som å tergetts hä r. Vä lfä rdseffekter bygger på att det s k konsumentö verskottet skattas. Om vä lfä rdseffekter inrä knas stiger kostnaden fö r miljö fö rä ndringarna betydligt, med en faktor tre. 
  
 29  
 I Bilaga 7 till Lå ngtidsutredningen  
 –Finansdepartementet 
  [2000a], presenteras sifferunderlaget mer i detalj. Berä kningarna som har utfö rts av Nguyen Skå nberg, Konjunkturinstitutet, bygger bl a på tidigare publicerat material frå n Konjunktur- institutet samt på olika forskningsrapporter. 
  
 144  
 En hå llbar tillvä Bowman 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Effekterna av ö vriga miljö hot, frä mst tunnare ozonskikt, minskad biodiversitet och vä xthuseffekten, har inte beaktats i berä kningarna. Kostnaderna fö r dessa ä r också mycket svå ra att uppskatta, bland annat beroende på att det ä r svå Lane att sä kerstä lla effekterna av så dan på verkan. 
 Skogslagerö kningen (tillvä xt minus avverkning) vä rderades till drygt 6,2 miljarder kronor 1993 och nä rmare 5,7 miljarder kronor 1997. Fiskbestå ndets utveckling ä r dä remot svå Lane att kvantifiera i och med fö rekomsten av naturliga variationer. Inget fö rsö k har heller gjorts att vä rdera effekter av fö rä ndringar i fiskebestå ndet. Utnyttjandet av ä ndliga naturtillgå ngar så som jä rnmalm, ö vriga metaller, mineraler och grus leder till en vä rdeminskning på cirka 1,2 miljarder kronor (bå de 1993 och 1997). 
 Sammanstä llning och kommentarer 
 Trots att berä kningarna bygger på grundliga studier av fö rä ndringarna i ekosystem och av naturresurserna, gå r det inte att bortse frå n den osä kerhet som denna typ av berä kningar alltid ä r behä ftade med. Det ä r dä rfö r snarare storleksordningarna på de olika posterna som skall noteras. Att sammanstä lla de olika ingå ende posterna till ett enda må tt kan ge intryck av att det också finns ett mycket exakt resultat frå n berä kningarna. En så dan tolkning vore felaktig. Sammanstä llningen i tabell 5.2 syftar snarare till att illustrera hur berä kningar som dessa kan anvä ndas fö r att justera nettonationalprodukten och dä rmed ta hä nsyn till 
  
 miljö - 
  
 och naturkapitalfö rä ndringar. Vissa ytterligare 
  
 justeringar kan 
  
 också 
  
 vara befogade att gö ra av fö rä ndringar 
  
 i realkapitalet 
  
 (investeringar och fö rslitning). 
  
 Den miljö justering som sker i form av naturkapitalfö rslitning och miljö skador utgö r 0,7 procent (1993) respektive 0,6 procent (1997) av NNP. Kostnaderna fö r de sammanlagda negativa miljö effekterna få r dä rfö r betecknas som små och uppvä gs vä l av ö kningen av andra poster. Vid en jä mfö relse mellan 1993 och 1997 har inte heller miljö - kostnaderna stigit. Det bö r samtidigt upprepas att effekterna av vissa miljö hot: uttunning av ozonskiktet, minskad biodiversitet och vä xthus- effekten, inte har inkluderats i berä kningarna. 
 Resultaten pekar dock sammantaget mot att Sverige kan bedö mas ha en hå llbar utveckling. Samtidigt ä r det inte mö jligt att utifrå n denna sammanstä llning dra nå gon slutsats om utvecklingstrenden, eftersom det endast ä r två enstaka och av varandra nä raliggande å r som har studerats. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En hå llbar tillvä xt  
 145 
  
 Tabell 5.2 Miljöjusterad nettonationalprodukt (NNP) 
 Miljoner kronor, 1997 å rs priser 
  
 1993 
  
 1997 
  
 Konsumtion 
  
 1 314 601 
  
 1 372 220 
  
 Handelsbalansnetto 
  
 78 011 
  
 161 823 
  
 Investeringar 
  
 209 854 
  
 244 700 
  
 Fö rslitning 
  
 -222 
  529 
  
 -212 
  600 
  
 Skogslagerö kning 
  
 6 230 
  
 5 670 
  
 Gruvuttag 
  
 -1 
  250 
  
 -1 
  250 
  
 Naturkapitalfö rslitning 
  
 -5 
  780 
  
 -5 
  420 
  
 Miljö skador 
  
 -3 
  400 
  
 -3 
  300 
  
 NNP-summa 
  
 1 375 737 
  
 1 561 843 
  
 Anm: Naturkapitalfö rslitningen och miljö skador ä r uttryckta i termer av realekonomiska effekter. 
 Kä lla: Bilaga 7 till Lå ngtidsutredningen  
 –Finansdepartementet 
  [2000a]. 
  
 5.4 
  
 Slutsatser 
  
 Studier visar att det inte finns nå got tydligt samband mellan ekonomisk tillvä Bowman och miljö på verkan. I takt med att inkomsten stiger skapas på sikt resurser fö r att utveckla ny miljö vä nligare teknik. Vidare ö kar ofta efterfrå gan på en god miljö vid ö kade inkomster. I ett kortare perspektiv kan dä remot ö kade miljö krav utgö ra restriktioner på den ekonomiska tillvä xten. Historiska data fö r Sverige, men ä ven fö r andra lä nder, visar att flera typer av miljö utslä pp ö kade fram till slutet av  
 1960-talet 
  Parks att sedan minska, trots en fortsatt positiv ekonomisk utveckling. Den omedelbara fö rklaringen till denna brytpunkt i sambandet mellan BNP- ö kning och miljö utslä pp i Sverige ä r att miljö skyddslagen infö rdes 1969, och att anvä ndningen av fossila brä nslen minskade. Underliggande fö rklaringar till sambandet utgö r den tekniska utvecklingen och en ö kad efterfrå gan på en god miljö . Detta talar fö r att den ekonomiska politiken bö r vara tillvä xt- och teknikutvecklingsfrä mjande. Tillsammans med en aktiv miljö politik kan en tillvä xt- och teknikutvecklingsfrä mjande ekonomisk politik skapa fö rutsä ttningar fö r en god miljö . 
 En minskad miljö på verkan motsvaras inte omedelbart av ett fö rbä ttrat miljö tillstå nd till fö ljd av efterslä pningar i naturens å terhä mtnings- fö rmå ga. Miljö tillstå ndet i Sverige på verkas också av vad som sker i omvä rlden, vilket understryker vikten av internationellt samarbete i miljö politiken. Det ä r de globala miljö problemen som i dag tenderar att 
  
 146  
 En hå llbar tillvä Bowman 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Parks rras, frä mst en ö kad vä xthuseffekt samt 
  
 uttunningen av 
  
 ozonskiktet. 
  
 En av de stö rsta utmaningarna på miljö områ det ä r att fö rsö ka begrä nsa fö rekomsten av klimatpå verkande gaser som bidrar till vä xthuseffekten. Konjunkturinstitutet rä knar med en fortsatt svensk ö kning av koldioxid- utslä ppen med 1 procent per å r fram till å r 2015. Om Sverige skall kunna uppfylla sitt å tagande inom ramen Robinson behö ver ytterligare å tgä rder vidtas utö ver de styrmedel som anvä nds i dag. Det ä r angelä get att kostnaderna fö r den miljö politik som Rosario kan fö renas med den ö kade fö rsö rjningsbö rda som skapas av den å ldrande befolkningen de kommande decennierna. Kostnadseffektivitet bö r dä rfö r vara en central princip då styrmedel utformas. Med hjä lp av ekonomiska styrmedel i miljö politiken, så som miljö skatter, miljö avgifter, och utslä ppshandel, ö kar fö rutsä ttningen fö r kostnadseffektiva lö sningar. 
 Kostnaderna fö r att uppnå den ytterligare koldioxidbegrä nsning som Kyotoprotokollet anger minimeras vid en internationell handel med utslä ppskvoter. Ett annat sä tt att å stadkomma en nå got minskad kostnad 
  
 ä r genom ett 
  
 reformerat energiskattesystem (enligt 
  
 Skattevä xlings- 
  
 kommitté ns 
  
 fö rslag) dä r den exportintensiva 
  
 industrin ä ven 
  
 fortsä ttningsvis ä r skyddad genom nedsä ttning av koldioxidskatten i liknande utsträ ckning som i dag. 
  
 Hå llbar utveckling  
 ä r ett aktuellt begrepp som syftar till att fö ra in ett lå ngsiktigt perspektiv i politiken, men som frä mst kommit att anvä ndas i miljö sammanhang. I Lå ngtidsutredningen har hå llbar utveckling tolkats i termer av att samhä llets samlade kapital, bestå ende av realkapital samt miljö - och naturkapital, inte skall minska ö ver tiden. Fö r att mä ta om utvecklingen ä r hå llbar eller inte kan nettonationalprodukten, justerad Brooks ndringar i naturkapital och vä rdet av uppkomna miljö skador, anvä ndas. 
 De berä kningar som har utfö rts vid Konjunkturinstitutet av en justerad nettonationalprodukt (NNP) tyder på att kostnaderna fö r de samman- lagda negativa miljö effekterna få r betecknas som små . Vid en jä mfö relse mellan 1993 och 1997 har inte heller miljö kostnaderna stigit, vilket antyder att en effektivare och mindre miljö stö rande teknik har tagits i bruk. Berä kningarna indikerar att Sverige kan bedö mas ha en hå llbar 
  
 utveckling. Det bö r dock 
  
 på pekas att 
  
 vissa miljö hot, bland 
  
 annat 
  
 klimatfö rä ndringar 
  
 och uttunning 
  
 av 
  
 ozonskiktet, utelä mnats 
  
 frå n 
  
 berä kningarna. En 
  
 slutsats 
  
 ä r att 
  
 vä rdering och sammanstä llning av 
  
 informationen i ett justerat  
 NNP-må 
  tt kan ge vä rdefull information om betydelsen av de miljö utslä pp som produktionen ger upphov till och kan dä rfö r utgö ra en grund fö r utformningen av politiken. Samtidigt kan NNP inte utgö ra det enda underlaget Parks en bedö mning av om utvecklingen ä r hå llbar eller inte. Det finns också anledning att vidga den 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En hå llbar tillvä xt  
 147 
  
 gä ngse betydelsen av en hå llbar utveckling till att också omfatta andra aspekter ä n naturresurser och miljö . En viktig komponent Parks ett lå ngsiktigt hå llbart samhä lle ä r också i hö gsta grad den  resurs som befolkningen utgö r och att denna har en god och ä ndamå lsenlig utbildning. 
  
 Långtidsutredningen 
  
 149 
  
 6 En arbetsmarknad för alla? 
 På lång sikt finns det tre faktorer som kan ha en negativ inverkan på utvecklingen på arbetsmarknaden. De två första är den tekniska utvecklingen och internationaliseringen av den svenska ekonomin, som sannolikt kommer att fortsätta, vilket kan göra att vissa gruppers svaga ställning på arbetsmarknaden ytterligare förvärras. Inte minst är det troligt att efterfrågan på arbetskraft med lägre utbildning kommer att vara fortsatt låg även i framtiden (se även kapitel 7 och 8). Den tredje och sannolikt viktigaste faktorn är de befolkningsförändringar som förväntas bli tydliga efter år 2010. Dessa innebär att arbetskraften i framtiden för det första kommer att minska i antal. För det andra kommer en större andel av arbetskraften att vara mellan 55 och 64 år, en grupp som traditionellt arbetar färre timmar än yngre personer. Detta kommer troligen att påverka arbetsmarknadens funktionssätt och innebär sammantaget en minskning av utbudet av arbetskraft i personer och timmar, vilket allvarligt kan försvåra möjligheten för den svenska ekonomin att möta den ökande efterfrågan på välfärdstjänster som diskuteras i kapitel 4. 
 Under  
 1990-talet 
  har den svenska arbetsmarknaden kännetecknats av stora obalanser. Arbetslösheten har mångdubblats, sysselsättningen fallit och många har ställts utanför arbetskraften. Efter att ha haft ett av de lägsta arbetslöshetstalen i OECD, har den svenska arbetslösheten närmat sig genomsnittliga nivåer i den industrialiserade världen. Tack vare att en stor andel av kvinnorna arbetar är sysselsättningsgraden dock fortfarande hög i ett internationellt perspektiv (se även kapitel 2). 
 I nuvarande högkonjunktur har den negativa utvecklingen på arbets- marknaden börjat vända. Det råder dock stor osäkerhet om de obalanser som lågkonjunkturen i början av  
 1990-talet 
  förde med sig, och som långsiktigt påverkar möjligheterna att upprätthålla en hög sysselsättnings- och aktivitetsnivå i svensk ekonomi, åter kommer att bli synliga när konjunkturen väl avmattas. 
  
 150  
 En arbetsmarknad för alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Diagram 6.1 Arbetslösheten i Sverige, EU och USA  
 1980–1998 
  
 Procent 
  
 14 
  
 12 
  
 10 
  
 8 
  
 6 
  
 4 
  
 Sverige 
  
 2 
  
 EU 
  
 USA 
  
 0 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 Anm: Arbetslö sheten anges som andel av arbetskraften. 
 Kä lla: OECD [a]. 
  
 6.1 
  
 Utvecklingen på arbetsmarknaden under  
  
 1990-talet 
  
 En konsekvens av den historiska ö kningen av arbetslö sheten i bö rjan av  
 1990-talet 
  kan vara att obalanserna på arbetsmarknaden blivit bestå ende. I dag finns det en stor grupp individer med svå righeter att komma in och/ eller få fast fö rankring på arbetsmarknaden samtidigt som det rå der brist på arbetskraft inom flera sektorer. Arbetsmarknaden riskerar att tudelas mellan dem som har en fast fö rankring och dem som stå r mer eller mindre utanfö r. 
 Humankapitalet hos personer som saknar fast fö rankring på arbetsmarknaden uppgraderas inte i samma takt som Parks personer som ä r etablerade i arbetslivet. Personer som endast har tillfä lliga anstä llningar eller ä r deltidsarbetande få r i må nga fall inte mö jlighet till fö retags- specifik kompetensutveckling, varfö r sannolikheten att kunna ö vergå till en fastare fö rankring på arbetsmarknaden ä r lå g. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 151 
  
 6.1.1 
  
 Må nga lä mnade arbetskraften under  
  
 1990-talet 
  
 Må nga av dem som fö rlorade sitt arbete under  
 1990-talets 
  lå gkonjunktur lä mnade arbetskraften helt. Andra, som av olika skä l redan var utanfö r arbetskraften och som vid ett bä ttre arbetsmarknadslä ge fö rmodligen skulle givit sig in på arbetsmarknaden, fö rblev utanfö r arbetskraften. Mellan å r 1990 och 1998 ö kade antalet personer utanfö r arbetskraften i å ldrarna  
 16-64 
  å r frå n drygt 800 000 till ungefä r 1 300 000 personer, vilket motsvarar en ö kning frå n 16 till 24 procent av den arbetsfö ra befolkningen. Utvecklingen illustreras i diagram 6.2. 
 Diagram 6.2 Arbetslösa och personer utanför arbetskraften som andel av befolkningen samt sysselsättningsgrad  
 1988–1998 
  
 Procent 
  
 Procent 
  
 35 
  
 86 
  
 30 
  
 84 
  
 82 
  
 25 
  
 80 
  
 78 
  
 20 
  
 76 
  
 15 
  
 74 
  
 72 
  
 10 
  
 70 
  
 5 
  
 68 
  
 66 
  
 0 
  
 64 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 Arbetslösa 
  
 Utanför arbetskraften 
  
 Sysselsättningsgrad 
  
 Anm: På den vä nstra axeln anges andelen arbetslö sa och andelen utanfö r arbetskraften. På den hö gra axeln anges sysselsä ttningsgraden. Arbetslö sheten, andelen utanfö r arbetskraften och sysselsä ttningsgraden ä r berä knade som andelar av befolkningen i å ldrarna  
 16–64 
  å r. 
 Kä lla: SCB [b]. 
 Majoriteten av dem som lä mnat arbetskraften under  
 1990-talet 
  ä r mellan 25 och 54 å r. Å r 1998 uppgick de till omkring en halv miljon personer. Samma å r var ungefä r en halv miljon  
 16-24-å 
  ringar utanfö r arbetskraften. Det bö r på pekas att trots att antalet  
 55-64-å 
  ringar utanfö r arbetskraften ö kade frå n 250 000 till 300 000 mellan 1990 och 1998 minskade dock deras andel av samtliga utanfö r arbetskraften frå n 30 till 20 procent under samma period. Se vidare avsnitt 6.2.2. 
  
 152  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Å r 1998 var 30 procent av samtliga personer utanfö r arbetskraften 
  
 pensionerade, lå ngtidssjuka, eller fö rtidspensionerade 
  
 av hä lsoskä l, 
  
 vilket indikerar att de sannolikt inte kommer att sö ka sig ut 
  
 på 
  
 arbetsmarknaden igen oavsett konjunkturlä ge. Det kan på pekas att 
  
 de 
  
 latent arbetssö kande, en grupp som normalt Parks ntas trä da in 
  
 på 
  
 arbetsmarknaden under en god konjunktur, uppgick till så må nga som 13 procent av dem som var utanfö r arbetskraften under 1998, trots att 
  
 arbetsmarknadslä get 
  
 jä mfö rt med  
 1990-talets 
  
 bö rjan 
  
 fö rbä ttrats 
  
 avsevä rt. 
 1  
 Ju lä ngre 
  
 tid de latent arbetssö kande 
  
 befinner 
  
 sig utanfö r 
  
 arbetskraften, desto stö rre ä r risken att de kommer att få svå Lane att få en varaktig fö rankring på arbetsmarknaden. 
 Majoriteten av  
 16-24-å 
  ringarna och en mycket stor del av  
 25-54- 
  å ringarna utanfö r arbetskraften studerar på heltid eller deltar i arbetsmarknadspolitiska program. Det innebä r att deras mö jligheter att komma in på arbetsmarknaden ä r goda. I vilken utsträ ckning de kommer att få ett starkt fä ste i arbetslivet ä r dä remot oklart och beror till stor del på vilken utbildning de valt. 
 2  
 Till skillnad frå n yngre personer utanfö r arbetskraften tycks  
 55-64-å 
  ringarnas frå nvaro emellertid vara permanent. Av personerna mellan 55 och 64 å r utanfö r arbetskraften 1998 var nä mligen 82 procent lå ngtidssjukskrivna/fö rtidspensionerade eller pensionerade genom avtal eller privata pensionslö sningar. 
  
 6.1.2 
  
 Må nga i rundgå ng mellan arbete och arbetslö shet 
  
 Lå ngtidsarbetslö sheten har ö kat i Sverige under  
 1990-talet, 
  bå de mä tt som andelen av samtliga arbetslö sa som ä r lå ngtidsarbetslö sa och i termer av genomsnittlig tid i arbetslö shet. 
 3  
 Arbetslö shetstiderna varierar normalt med konjunkturen; arbetslö shetstiderna ä r kortast i bö rjan av en konjunkturnedgå ng, eftersom inflö det i arbetslö sheten då ä r hö gst. Det beror på att de som nyligen blivit arbetslö sa per definition har korta arbetslö shetstider. Eftersom utflö det till arbete samtidigt ä r lå gt, tenderar 
  
 1 
  
 Dessa ä r personer som skulle vilja arbeta och som kan ta ett arbete, men som inte sö ker nå got. Beteckningen  latent arbetssö kande hä rrö r frå n den intervjuade individens subjektiva uppfattning, vilken inte nö dvä ndigtvis stä mmer ö verens med individens faktiska mö jlighet till anstä llning. 
  
 2 
  
 46 procent av personerna utanfö r arbetskraften var heltidsstudenter och 24 procent var lå ngtidssjukskrivna eller fö rtidspensionerade av hä lsoskä l. 
  
 3  
 I Sverige anses en person vara lå ngtidsarbetslö s efter 6 må nader medan 12 må nader ä r vanligare vid internationella jä mfö relser. Andelen lå ngtidsarbetslö sa har ö kat under  
 1990-talet 
  enligt bå da dessa må tt. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 153 
  
 arbetslö shetstidernas lä ngd att kulminera i slutet av en konjunktur- nedgå ng eller i en tidig uppgå ngsfas. Uppgå ngen i arbetslö shetstiderna och andelen lå ngtidsarbetslö sa ä r sannolikt till stor del ett utslag av den lå ga efterfrå gan på arbetskraft under stora delar av  
 1990-talet. 
  Fö r Sveriges del finns dock ett antal strukturella faktorer som talar Parks att uppgå ngen i arbetslö shetstider inte enbart ä r ett konjunkturfenomen. 
 Fö r det fö rsta drabbades vissa grupper i hö gre grad ä n andra av lå gkonjunkturen i bö rjan av  
 1990-talet. 
  En studie frå n 1995 visar att Ferguson, utomnordiska medborgare, arbetshandikappade, personer mellan  
 30-54 
  å r samt de som sö kte arbete inom  
 gruv-, 
  byggnads- eller tillverkningsindustri lö per en stö rre risk att å terkomma i arbetslö shet eller arbetsmarknadspolitiska program efter två å r. 
 4  
 Personer utan gymnasieutbildning ä r också nå got ö verrepresenterade, liksom de som har ringa arbetslivserfarenhet. Det finns dä remot inga stö rre regionala skillnader i risken att bli lå ngtidsinskriven. 
 Fö r det andra utvidgades mö jligheterna att kvalificera sig Parks en ny ersä ttningsperiod i arbetslö shetsfö rsä kringen i mitten av  
 1980-talet. 
  Detta medfö r att den sammanlagda tiden utan reguljä Lane arbete blir mycket lä ngre jä mfö rt med tiderna i ö ppen arbetslö shet. Fö ljden av detta har varit att ett stort antal personer har varit utan reguljä Lane arbete under lå ng tid, antingen som ö ppet arbetslö sa eller i arbetsmarknadspolitiska program, vilket bidragit till att ö ka de faktiska arbetslö shetstiderna. Rundgå ngen mellan arbetslö shet och program har varit omfattande och de totala inskrivningstiderna vid landets arbetsfö rmedlingar har varit lå nga. 
 5 
  
 Av tabell 6.1 framgå r att av dem som var registrerade som arbetslö sa i januari 1999 lä mnade en av tre arbetslö sa arbetslö sheten fö r ett arbete, medan mer ä n varannan ö vergick antingen till ett arbetsmarknads- politiskt program eller lä mnade arbetskraften. Av tabellen framgå r också att andelen som lä mnar arbetslö sheten fö r ett arbete minskar med tiden i arbetslö shet. Fö r personer som varit inskrivna vid arbetsfö rmedlingen i mer ä n två å r lä mnade endast tre procent arbetslö sheten fö r ett arbete. 
  
 4  
  
 Ackum-Agell, 
  S., Peck, Green, A. [1995]. 
  
 5  
 En studie som gjorts av AMS fann att cirka 85 procent av dem som lä mnade arbets- lö shet till en å tgä rd var tillbaka i arbetslö shet igen efter ett å r, se AMS [1998b]. 
  
 154  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Tabell 6.1 Andel av samtliga arbetslösa som lämnat arbetslösheten 
 Procent 
  
 Orsak att lä mna arbetslö sheten 
  
 Arbetslö shetens lä ngd (må nader) 
  
 > 6 
  
 > 24 
 1 
  
 Samtliga 
 2 
  
 Arbete 
  
 11 
  
 5 
  
 3 
  
 10 
  
 Program 
  
 8 
  
 13 
  
 1 
  
 9 
  
 Lä mnade arbetskraften 
  
 (t ex fö r utbildning) 
  
 6 
  
 5 
  
 3 
  
 6 
  
 Okä nd orsak 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 2 
  
 Total andel som lä mnade arbetslö sheten 
  
 27 
  
 25 
  
 8 
  
 27 
  
 Anm: Data avser personer inskrivna vid arbetsfö rmedlingen i januari 1999. 
  
 1 
  
 Avser personer som varit inskrivna utan avbrott i minst 24 må nader. 
  
 2 
  
 Avser personer i å ldrarna 18 - 65 å r. 
  
 Kä lla: AMS. 
 Diagram 6.3 Långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen som andel av arbetskraften december 1991 – oktober 1999 
  
 Procent 
  
 5,0 
  
 4,5 
  
 4,0 
  
 3,5 
  
 3,0 
  
 2,5 
  
 2,0 
  
 1,5 
  
 1,0 
  
 Inskriven i >24 mån och i arbetslöshet eller åtgärd 
  
 Inskriven i > 24 månader utan anställning 
  
 0,5 
  
 0,0 
  
 dec-91 
  
 dec-92 
  
 dec-93 
  
 dec-94 
  
 dec-95 
  
 dec-96 
  
 dec-97 
  
 dec-98 
  
 Anm: Lå ngtidsinskrivna redovisas enligt två olika må tt. Det må tt som anvä nds i den ö vre kurvan avser personer som varit inskrivna vid arbetsfö rmedlingen i mer ä n 24 må nader och befann sig i arbetslö shet eller arbetsmarknadspolitiska program vid må nadens slut. Den undre kurvan anger hur stor andel av arbetskraften som vid må nadens slut befann sig i arbetslö shet eller i program och som inte haft en anstä llning under de senaste 24 må naderna. Frå n och med januari 1999 har definitionen av lå ngtidsinskrivna ä ndrats, vilket medfö r en engå ngshö jning av antalet lå ngtidsinskrivna enligt bå da må tten. 
 Kä lla: AMS och SCB [b]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 155 
  
 Den hö ga andelen med lå nga inskrivningstider ger en mer rä ttvisande bild av risken Parks bestå ende arbetslö shet och utslagning frå n arbets- marknaden. Som framgå r av diagram 6.3 var mer ä n fyra procent av arbetskraften inskriven vid arbetsfö rmedlingarna i mer ä n två å r, med endast kortare avbrott fö r arbete, i mitten av  
 1990-talet. 
  En bidragande orsak till den ö kade rundgå ngen mellan arbetslö shet och kortare arbete 
  
 kan ä ven vara 
  
 att tidsbegrä nsade anstä llningar 
  
 eller liknande lö sa 
  
 fö rbindelser 
  
 med 
  
 arbetsmarknaden 
  
 ö kat 
  
 kraftigt 
  
 under 
  
 1990-talet 
  
 (jä mfö r avsnitt 6.1.4). 
  
 Faktaruta 6.1 
  
 Arbetslöshetsförsäkring och marginaleffekter 
  
 Arbetslö sa 
  
 individers sö kbeteende 
  
 och reservationslö ner, 
  
 dvs 
  
 den 
  
 lä gsta lö n 
  
 vid vilken ett erbjudet arbete fö redras 
  
 framfö r fortsatt 
  
 jobbsö kande, 
  
 på verkas 
  
 av marginaleffekterna 
  
 frå n skatte- 
  
 och 
  
 transfereringssystemen. 
  
 Hö ga 
  
 marginaleffekter 
  
 medfö r 
  
 minskad 
  
 sö kintensitet och hö ga reservationslö ner. 
  
 En undersö kning frå n 1997 visar att Parks 4 procent av de arbetslö sa 
  
 samverkar ersä ttningen frå n arbetslö shetsfö rsä kringen med  
 skatte-, 
  
 bidrags-, 
  
 och 
  
 socialfö rsä kringssystemen 
  
 så 
  
 att 
  
 den 
  
 faktiska 
  
 ersä ttningsnivå n uppgå r till 100 procent av den uteblivna Parks rvs- 
  
 inkomsten. 
  
 Dessa 
  
 personer, 
  
 huvudsakligen 
  
 lå ginkomsttagare, 
  
 kvinnor och barnfamiljer, saknar ekonomiska incitament att 
  
 acceptera erbjudanden om anstä llningar. Fö r drygt 40 procent av de 
  
 arbetslö sa 
  
 uppgå r 
  
 marginaleffekten till 
  
 ö ver 
  
 90 procent, vilket 
  
 innebä r att de har svaga incitament att sö ka arbete. 
 *  
 Detta kan tyda på 
  
 att de jä mfö relsevis generö sa transfereringssystemen i kombination 
  
 med arbetslö shetsfö rsä kringens utformning bidrar till att skapa en 
  
 grupp med permanent svag anknytning till arbetsmarknaden. En 
  
 annan undersö kning visar att storleken på 
  
 ersä ttningsnivå erna i 
  
 arbetslö shetsfö rsä kringen på verkar 
  
 utflö det 
  
 frå n arbetslö shet 
  
 till 
  
 sysselsä ttning. 
 **  
 I ett lä ngre tidsperspektiv vä ger de arbetslö sa ä ven 
  
 in att den framtida inkomstutvecklingen ä r sä mre vid arbetslö shet, 
  
 nå got som stä rker 
  
 incitamenten att sö ka 
  
 arbete. Det bö r dock 
  
 poä ngteras att inte endast ekonomiska incitament styr ö nskan om 
  
 fö rankring på arbetsmarknaden. Så lä nge arbete betraktas som norm 
  
 bö r inte marginaleffekternas betydelse ö verdrivas. Emellertid ä r det 
  
 inte uteslutet 
  
 att 
  
 normerna 
  
 kan 
  
 fö rä ndras i 
  
 framtiden så 
  
 att 
  
 arbetslö shet 
  
 anses 
  
 som 
  
 mer 
  
 accepterat, 
  
 nå got 
  
 som 
  
 kan 
  
 ö ka 
  
 marginaleffekternas betydelse fö r nivå n på 
  
 arbetslö sheten. 
  
 Kä lla:  
 *  
 Ds 1997:73 och  
 **  
 Weber, Banks, Smith, Mckee, A. [1999]. 
  
 156  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 6.1.3 
  
 Vilka grupper riskerar arbetslö shet? 
  
 6 
  
 Risken att drabbas av arbetslö shet varierar mellan individer med olika bakgrund och egenskaper. I takt med att arbetslö sheten har ö kat under stö rre delen av  
 1990-talet 
  har ä ven risken att bli arbetslö s ö kat. Hur dessa risker fö rdelas mellan olika grupper analyseras i en modell, dä r ett urval individer mellan 20 och 64 å r studeras. 
 7 
  
 I tabell 6.2 redovisas resultaten av analysen. De relativa arbetslö shets- risker som presenteras gä ller personer, vilkas egenskaper avviker frå n referenspersonens nä r det gä ller kö n, å lder, utbildning, barnlö shet och/eller fö delseland. Som exempel kan nä mnas att en gift, barnlö s, svenskfö dd och gymnasieutbildad kvinna mellan 35 och 54 å r lö pte 18,7 procents stö rre risk ä n referenspersonen att bli arbetslö s 1982. 
 Tabell 6.2 Relativa arbetslöshetsrisker 
  
 1982 
  
 1991 
  
 1997 
  
 Referensperson 
  
 100.0 
  
 100.0 
  
 100.0 
  
 Kvinna 
  
 118.7 
  
 87.1 
  
 100.9 
  
 20-34 
  å r 
  
 199.2 
  
 195.6 
  
 131.6 
  
 55-65 
  å r 
  
 319.4 
  
 103.1 
  
 124.4 
  
 Ogift 
  
 133.5 
  
 213.7 
  
 180.3 
  
 Har barn 
  
 65.1 
  
 120.6 
  
 123.4 
  
 Ej gymnasium 
  
 – 
  
 128.3 
  
 124.1 
  
 Hö gskola  
  
 – 
  
 43.8 
  
 48.2 
  
 Hö gskola > 3 å r 
  
 – 
  
 39.0 
  
 35.9 
  
 Invandrare 
  
 184.1 
  
 202.8 
  
 221.0 
  
 Nyinvandrad 
  
 178.0 
  
 594.4 
  
 266.7 
  
 Anm: Referenspersonen i modellen ä r en gift man mellan 35 och 54 å r, som har gymnasieutbildning, saknar barn och ä r fö dd i Sverige. Referenspersonens risk att bli arbetslö s har indexerats till 100. Fö r 1982 saknas data om utbildning. 
 Kä lla: Finansdepartementet. 
 Resultaten frå n analysen tyder på att mä n och kvinnor lö per ungefä r lika stor risk att bli arbetslö sa. Unga personer  
 (20-34 
  å r) har stö rre sannolikhet att drabbas av arbetslö shet ä n medelå lders  
 (35-54 
  å r), ä ven om denna tendens har fö rsvagats under  
 1990-talet. 
  Ä ldre personer  
 (55-64 
  å r) lö pte i bö rjan av  
 1980-talet 
  betydligt stö rre risk att drabbas av 
  
 6 
  
 Avsnittet bygger på berä kningar gjorda på Finansdepartementet. 
  
 7 
  
 Fö r att individen skall betraktas som arbetslö s i modellen må ste han/hon under å ret 
  
 erhå lla arbetsmarknadsstö d på 
  
 minst ett basbelopp och det erhå llna stö det må ste vara 
  
 stö rre ä n individens inkomst 
  
 (lö n, sjukpenning, fö rä ldrapenning och/eller nä rings- 
  
 inkomst). 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 157 
  
 arbetslö shet ä n medelå lders. I bö rjan av 
  
 1990-talet 
  hade dock bå da 
  
 grupperna lika stor sannolikhet att bli arbetslö sa, men 1997 tycks risken Schultz ldre å ter vara stö rre. 
 Ogifta personer riskerar arbetslö shet i stö rre utsträ ckning ä n gifta. Å r 1982 lö pte fö rä ldrar mindre risk att bli arbetslö sa ä n barnlö sa, men på  
 1990-talet 
  har denna utveckling vä nt. Ju hö gre utbildning en person har desto mindre tycks risken att drabbas av arbetslö shet vara. 
 Invandrare drabbas i stö rre utsträ ckning ä n de som ä r fö dda i Sverige av arbetslö shet. Bland invandrarna lö pte de nyinvandrade (de som invandrat under de senaste fem å ren) avsevä rt stö rre risk att bli arbetslö s ä n referenspersonen 1991. Dä refter har risken att bli arbetslö sa Lowe nyinvandrade avtagit. Fö r  
 icke-nyinvandrade 
  tycks dä remot risken att drabbas av arbetslö shet i jä mfö relse med referenspersonen ö kat under hela den studerade perioden. 
 8 
  
 Risken att blir arbetslö s mer spridd under  
 1990-talet 
  
 Ä ven fö rdelningen av arbetslö shetsrisker kan studeras med hjä lp av samma modell och Parks varje individ i urvalet har en arbetslö shetsrisk berä knats. I diagram 6.4 visas hur individerna fö rdelas ö ver en riskskala de olika å ren. 
 Å r 1982 var arbetslö sheten lå g och endast cirka en procent av personerna i urvalet klassades som arbetslö sa. Arbetslö shetsrisken var också lå g. Å r 1991 hade arbetslö shetsnivå n stigit och risken att bli arbetslö s hade ö kat. Bå de under 1982 och 1991 var riskspridningen lå g, vilket betyder att ingen grupp hade på tagligt stö rre risk ä n nå gon annan att drabbas av arbetslö shet under bå da å ren. 
 På grund av den ö kande arbetslö sheten i samband med  
 1990-talets 
  lå gkonjunktur bytte fö rdelningen helt form 1997. Den kraftiga ansamling av individer med lå g risk som fortfarande fanns 1991 var borta och alla individer, oavsett bakgrund och egenskaper, lö pte en betydligt stö rre risk att drabbas av arbetslö shet jä mfö rt med tidigare. 
  
 8  
 En arbetslö s person som aldrig kvalificerats till nå gon form av arbetslö shetsersä ttning betraktas hä r varken som arbetande eller arbetslö s och ingå r dä rfö r inte i underlaget till berä kningarna. Det kan tä nkas att de minskade riskerna fö r ungdomar och nyinvandrade beror på att det inom dessa grupper blivit vanligare att uppbä ra socialbidrag snarare ä n arbetslö shetsersä ttning. 
  
 158  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Diagram 6.4 Fördelning av arbetslöshetsrisk 
  
 Frekvens 
  
 1982 
  
 1991 
  
 1997 
  
 0,00 
  
 0,02 
  
 0,04 
  
 0,06 
  
 0,08 
  
 0,10 
  
 0,12 
  
 0,14 
  
 0,16 
  
 0,18 
  
 0,20 
  
 0,22 
  
 0,24 
  
 0,26 
  
 0,28 
  
 Risk 
  
 Anm: Kurvorna anger hur arbetslö shetsrisker vid olika å r fö rdelar sig ö ver dem som ingå r i urvalet. Ju hö gre kurvan ä r vid viss risknivå , desto stö rre andel av individerna i urvalet har denna arbetslö shetsrisk. 
 Kä lla: Finansdepartementet. 
  
 6.1.4 
  
 Sä rskilt svå Henderson utomnordiska invandrare 
  
 9 
  
 En grupp som har sä rskilt stora svå righeter på arbetsmarknaden ä r invandrare frå n lä nder utanfö r Norden. Under  
 1990-talet 
  ö kade arbetslö sheten drastiskt Parks bå de utomnordiska medborgare och Parks utomnordiska invandrare med svenskt medborgarskap. Under perioden sjö nk så vä l sysselsä ttningen som arbetskraftsdeltagandet. I diagram 6.5 jä mfö rs arbetslö sheten bland utomnordiska medborgare med svenska medborgares stä llning på arbetsmarknaden. 
  
 9  
 Avsnittet bygger på Bilaga 6 till Lå ngtidsutredningen  
 –Arai, 
  M., Regné r, Lopez der, L. [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 159 
  
 Diagram 6.5 Arbetslöshetsnivå för personer med utomnordiskt respektive svenskt medborgarskap som andel av arbetskraften  
 1991–1998 
  
 Procent 
 35 
  
 30 
  
 25 
  
 20 
  
 15 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 Utomnordiska medborgare 
  
 Utomnordiska invandrare med svenskt medborgarskap 
  
 Svenska medborgare 
  
 1997 
  
 1998 
  
 Kä llor: SCB [a] och Finansdepartementet. 
 I diagram 6.6 visas att risken att bli arbetslö s ä r stö rre Parks ungdomar med utlä ndsk bakgrund ä n fö r svenska ungdomar ä ven nä r kunskaperna i svenska och andra skolä mnen ä r identiska. Fö r ungdomar fö dda i Sverige med minst en fö rä lder med utlä ndskt ursprung ä r risken att bli arbetslö s cirka 40 procent stö rre ä n fö r ungdomar med svenska fö rä ldrar. Om den unge personen har invandrat till Sverige fö re skolstart ä r risken att bli arbetslö s cirka 50 procent stö rre ä n fö r svenska ungdomar. 
 10 
  
 Invandrarnas arbetslö shetsproblem diskuteras ibland inom ramen Rodgers gutbildade eller lå gproduktivas svå righeter på arbetsmarknaden. De resultat som presenteras i bilaga 6 till Lå ngtidsutredningen tyder dock på att det inte finns nå gra empiriska belä gg fö r en så dan klassificering. Under  
 1990-talet 
  har de utomnordiskt fö dda personerna haft ungefä r samma utbildningsnivå som personer med svensk bakgrund. Det ä r emellertid mö jligt att en individ vid byte av nationell arbetsmarknad fö rlorar i humankapital om utbildningen ä r genomfö rd i ursprungs- landet. Denna negativa effekt på humankapitalet torde dock minska efter 
  
 en viss tid i det nya landet 
  
 samtidigt som fä rdigheterna 
  
 i svenska 
  
 fö rbä ttras. Fö r 
  
 att minimera 
  
 den 
  
 humankapitalfö rlust 
  
 som uppstå r i 
  
 samband med 
  
 byte av nationell 
  
 arbetsmarknad ä r 
  
 det 
  
 viktigt att 
  
 10  
 Skillnaden i arbetslö shetsrisk kvarstå r ä ven vid kontroll Parks utbildningsnivå , bostads- ort, familjebakgrund och betyg i svenska. 
  
 160  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 arbetsgivare på ett enkelt sä tt kan ö versä tta utlä ndska betyg och kvalifikationer till svenska Rodgers llanden. I tabell 6.3 visas utbildnings- nivå n å ren 1970 och 1990 fö r svenskfö dda personer och utomnordiska invandrare. 
 Diagram 6.6 Relativ arbetslöshetsrisk för ungdomar med utländsk 
  
 bakgrund 
  
 Oddskvot 
  
 2,5 
  
 Arbetslös 
  
 Arbetslös efter kontroll av betyg i svenska m m 
  
 2,0 
  
 1,5 
  
 1,0 
  
 0,5 
  
 0,0 
  
 Född i Sverige, 
  
 Född i Sverige, 
  
 Invandrat före 
  
 Invandrat efter 
  
 båda föräldrarna 
  
 minst en förälder 
  
 skolstart 
  
 skolstart 
  
 födda i Sverige 
  
 född utomlands 
  
 (jämförelsegrupp) 
  
 Anm: Staplarna i diagrammet visar så kallade oddskvoter. Vä rdet 1 innebä r att det inte finns nå gon skillnad mellan ungdomar med utlä ndsk bakgrund och ungdomar med svenska fö rä ldrar. Vä rden ö ver 1 innebä r att ungdomar med utlä ndsk bakgrund har en hö gre risk att hamna i arbetslö shet jä mfö rt med ungdomar med svenska fö rä ldrar. 
 Kä lla: Bilaga 6 till Lå ngtidsutredningen  
 –Arai, 
  M., Regné r, Lopez der, L. [1999]. 
 Svå righeten fö r utomnordiska invandrare att finna arbete kan inte heller hä nfö ras till att invandrare skulle ha en annorlunda syn på arbete eller lä gre sö kaktivitet ä n personer med svensk bakgrund. De resultat som presenteras i bilaga 6 visar att utlä ndska personer sö ker arbete i minst lika stor utsträ ckning som svenskfö dda personer samt anser det viktigare ä n svenskfö dda att ha ett arbete. Likaså tycks de utrikes fö dda uppleva ett starkare tryck frå n sin omgivning att skaffa sig ett arbete samt uppleva en hö gre grad av ohä lsa under arbetslö shet ä n de svenskfö dda. 
 Det finns också belä gg fö r att bå de svenskar och invandrare anser att utseende och namn på verkar mö jligheterna att få ett arbete. Detta kan indikera att det på arbetsmarknaden fö rekommer diskriminering på grund av utlä ndsk hä rkomst. Det ä r emellertid viktigt att skilja mellan 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 161 
  
 den typ av diskriminering som uppstå r på grund av fö rdomar mot en viss grupp och s k statistisk diskriminering, som ä r ett ekonomiskt rationellt beteende. 
 Tabell 6.3 Å ldersstandardiserad utbildningsnivå för personer födda i Sverige respektive utomlands 1970 och 1990 
 Procentuell fö rdelning 
  
 Grundskola 
  
 Gymnasium 
  
 Hö gskola 
  
 Forskarutbildning 
  
 Kvinnor Mä n 
  
 Kvinnor 
  
 Mä n 
  
 Kvinnor 
  
 Mä n 
  
 Kvinnor 
  
 Mä n 
  
 Å r 1970 
  
 Fö dda i Sverige 
  
 67,0 
  
 61,0 
  
 26,3 
  
 31,6 
  
 6,7 
  
 7,1 
  
 0,0 
  
 0,4 
  
 Utrikes fö dda 
  
 66,3 
  
 56,0 
  
 27,8 
  
 35,5 
  
 5,8 
  
 7,7 
  
 0,2 
  
 0,8 
  
 Å r 1990 
  
 Fö dda i Sverige 
  
 34,5 
  
 37,3 
  
 41,1 
  
 38,8 
  
 20,8 
  
 18,0 
  
 0,2 
  
 0,8 
  
 Utrikes fö dda: 
  
 Invandrat  
  
 1975 
  
 38,5 
  
 37,5 
  
 40,7 
  
 39,8 
  
 16,1 
  
 14,3 
  
 0,2 
  
 0,9 
  
 Invandrat  
  
 1976 
  
 37,1 
  
 36,5 
  
 36,6 
  
 35,7 
  
 18,4 
  
 16,1 
  
 0,4 
  
 1,3 
  
 Anm: Siffrorna ä r å ldersstandardiserade, vilket innebä r att hä nsyn tagits till att utrikes fö dda ä r yngre ä n dem som ä r fö dda i Sverige. Uppgifterna om fö rdelningen av utbildningsnivå Parks 1990 summerar ej till 100 procent på grund av att det saknas information om utbildningsbakgrund Parks vissa personer i urvalet. Uppgifterna fö r 1970 innehå ller ingen motsvarande uppdelning mellan specificerad och ospecificerad utbildningsnivå . 
 Kä lla: Bilaga 6 till Lå ngtidsutredningen  
 –Arai, 
  M., Regné r, Lopez der, L. [1999]. 
 Statistisk diskriminering kan fö rsvå ra fö r utlä ndsk arbetskraft 
 En fö rklaring till den hö ga arbetslö sheten bland invandrare kan vara att de drabbas av s k statistisk diskriminering på arbetsmarknaden. Denna typ av diskriminering innebä r att arbetsgivare tillskriver enskilda individer gruppegenskaper. Om arbetssö kande av en viss nationalitet i genomsnitt har sä mre kvalifikationer ä n andra sö kande, kan en rationell arbetsgivare komma att avstå frå n att alls kalla nå gon individ i denna grupp till anstä llningsintervju. Om arbetsgivaren har må nga ansö kningar ä r nä mligen kostnaden att hitta enskilda, hö gkompetenta individer i den grupp som har genomsnittligt lä gre kvalifikationer alltfö r hö g. Det ä r mer rationellt att endast kalla individer ur den grupp som genomsnittligt har hö gre kompetens, eftersom sannolikheten ä r stö rre att i denna grupp hitta en lä mplig person. 
 Statistisk diskriminering kan ä ven uppstå då de bå da grupperna inte skiljer sig å t med avseende på kvalifikationer, men då kostnaderna fö r att 
  
 162  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 ta reda på kvalifikationerna hos enskilda personer skiljer sig å t. Det ä r inte orimligt att kostnaderna fö r att utvä rdera kvalifikationerna hos arbetssö kande ä r hö gre fö r personer med utlä ndsk bakgrund ä n fö r svenskar. Om arbetsgivaren lä gger ner samma kostnad fö r utvä rderingen kommer han eller hon att få en stö rre spridning i kvalifikationerna bland personer med utlä ndsk bakgrund ä n bland gruppen svenskar. Under fö rutsä ttning att arbetsgivaren ogillar den stö rre osä kerheten om kvalifikationerna hos gruppen med utlä ndsk bakgrund ä r det rationellt att bara anstä lla personer med svenskt ursprung. Denna form av rationell diskriminering kan i fö rlä ngningen leda till att individerna i gruppen som vä ljs bort aldrig få r fotfä ste på arbetsmarknaden och fö ljaktligen fö rlorar humankapital. Det finns emellertid mö jligheter fö r staten att minska fö retagens utvä rderingskostnader genom att t ex ö versä tta utlä ndska betyg och kvalifikationer till svenska Rodgers llanden. 
 11 
  
 6.1.5 
  
 Tillfä lliga anstä llningar allt vanligare 
  
 Antalet tillfä lliga anstä llningar har ö kat med omkring 35 procent mellan 1990 och 1998. Av tabell 6.4 framgå r att det frä mst ä r objekts- och projektanstä llningar som ö kat, men att ä ven antalet behovsanstä llningar har stigit. Bland akademiker, frä mst mä n, ä r projekt- och objekts- anstä llningar vanligast, medan behovsanstä llningar frä mst fö rekommer i  
 LO-kollektivet, 
  inte minst bland kvinnor inom vå rden. 
 12 
  
 Ä ven om en del tillfä lligt anstä llda trivs med sin anstä llningsform finns det undersö kningar som tyder på att en majoritet av de tidsbegrä nsat anstä llda ö nskar fast anstä llning. En undersö kning frå n 1998 visar att 87 procent av de tillfä lligt anstä llda ö nskar fast anstä llning. Ä ven bland ungdomar ä r strä van mot fasta anstä llningar tydlig. 
 13 
  
 Som en orsak till ö kningen av tillfä lliga anstä llningar fö rs ofta fram den snabba strukturella omvandlingen av ekonomin, som innebä r att produktionen på fö retagen sker utan lagerhå llning, dvs ä r   
 just-in-time . 
  Detta underlä ttas av den snabba utvecklingen av informations- teknologin. En annan, minst lika viktig, orsak fö rmodas vara att den svaga efterfrå gan på arbetskraft under  
 1990-talet 
  har gjort att det Parks må nga individer inte funnits alternativa anstä llningsmö jligheter. Detta bekrä ftas också i arbetskraftsundersö kningarna av att cirka hä lften av alla visstidsanstä llningar så små ningom ö vergick i fasta anstä llningar, 
  
 11 
  
 SOU 1998:165. 
  
 12 
  
 Stevens, S., Castillo, Peterson, K. [1999]. 
  
 13 
  
 SOU 1999:27. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 163 
  
 nä r konjunkturen vä nde uppå t i slutet av  
 1990-talet. 
  Ä ven under tidigare lå gkonjunkturer har fö rekomsten av tillfä lliga kontrakt ö kat fö r att sedan minska nä r arbetskraftsefterfrå gan i ekonomin tilltagit. Det kan dessutom på pekas att tidsbegrä nsade anstä llningar ofta fungerar som inkö rsport till fasta anstä llningar. 
 14 
  
 Tabell 6.4 Tillfälligt anställda efter anställningens art  
 1990–1998 
  
 Procent 
  
 Vikariat 
  
 Objekts- och projekt- 
  
 Ö vrigt 
  
 Sä songsarbete 
  
 Samtliga 
  
 anstä llning 
  
 Kvinnor 
  
 Mä n 
  
 Kvinnor 
  
 Mä n Kvinnor 
  
 Mä n 
  
 Kvinnor 
  
 Mä n 
  
 Kvinnor 
  
 Mä n 
  
 1990 
  
 6,8 
  
 1,9 
  
 0,8 
  
 0,9 
  
 2,9 
  
 2,0 
  
 1,3 
  
 1,3 
  
 11,8 
  
 6,1 
  
 1991 
  
 6,4 
  
 2,1 
  
 0,9 
  
 0,9 
  
 2,5 
  
 1,8 
  
 1,2 
  
 1,2 
  
 11,0 
  
 6,0 
  
 1992 
  
 6,2 
  
 2,1 
  
 1,0 
  
 1,2 
  
 2,6 
  
 1,9 
  
 1,2 
  
 1,1 
  
 11,0 
  
 6,3 
  
 1993 
  
 6,3 
  
 2,2 
  
 1,2 
  
 1,8 
  
 2,8 
  
 2,2 
  
 1,3 
  
 1,3 
  
 11,6 
  
 7,5 
  
 1994 
  
 6,6 
  
 2,5 
  
 1,5 
  
 2,6 
  
 3,5 
  
 2,9 
  
 1,6 
  
 1,7 
  
 13,2 
  
 9,7 
  
 1995 
  
 7,0 
  
 2,3 
  
 1,8 
  
 2,6 
  
 3,9 
  
 3,1 
  
 1,7 
  
 1,6 
  
 14,4 
  
 9,6 
  
 1996 
  
 6,6 
  
 2,2 
  
 1,8 
  
 2,5 
  
 4,5 
  
 3,1 
  
 1,5 
  
 1,7 
  
 14,4 
  
 9,5 
  
 1997 
  
 6,5 
  
 2,2 
  
 2,1 
  
 2,6 
  
 5,0 
  
 3,5 
  
 1,8 
  
 1,7 
  
 15,4 
  
 10,0 
  
 1998 
  
 7,1 
  
 2,2 
  
 2,4 
  
 2,8 
  
 5,5 
  
 3,7 
  
 1,7 
  
 1,8 
  
 16,7 
  
 10,5 
  
 Anm: Angivet i procent av det totala antalet sysselsatta kvinnor respektive Wilkinson 
  
 ö vrigt 
  
 innefattar 
  
 bland annat 
  
 personer 
  
 med provanstä llning, praktikarbete eller 
  
 behovsanstä llning. 
  
 Kä lla: SCB [a]. 
  
 Sammanfattningsvis ä r 
  
 det 
  
 osä kert 
  
 vad 
  
 som 
  
 orsakat 
  
 ö kningen 
  
 av 
  
 tillfä lliga 
  
 anstä llningar 
  
 under 
  
 1990-talet 
  
 och dä rmed också 
  
 svå Lane 
  
 att 
  
 avgö ra om ö kningen kommer att bestå ä ven i framtiden. Emellertid menar må nga, men lå ngt ifrå n alla, bedö mare att tillfä lliga anstä llningar av olika slag kommer att bli vanligare i framtiden. 
 15  
 Det kommer troligen 
  
 att gä lla i de 
  
 flesta 
  
 sektorer, 
  
 men 
  
 frä mst inom 
  
 den expanderande 
  
 tjä nstesektorn. 
  
 Som 
  
 exempel 
  
 kan 
  
 nä mnas 
  
 handeln, 
  
 hotell- 
  
 och 
  
 restaurangnä ringen och fö retagstjä nster. 
 16  
 Det 
  
 bö r 
  
 dock 
  
 på pekas 
  
 att, 
  
 fö rutsatt att det finns utrymme inom den varuproducerande delen av 
  
 14 
  
 Se SOU 1996:34, SOU 1996:51 samt Smith, B. [1995]. 
  
 15 
  
 Se Bjö rklund, A. m.fl. [1998] och Moore, Mitchell, Macdonald, Lane, Mitchell [1998]. Fö r en motsatt å sikt se Kelley, Campbell, E. [1998] och Smith, B. [1995]. 
  
 16 
  
 SOU 1999:27. 
  
 164  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 nä ringslivet att ytterligare slimma organisationen och fö rfina   
 just-in- 
 time-produktionen 
  i syfte att klara den ö kande internationaliseringen, kan ä ven andelen tillfä lligt anstä llda inom denna sektor fortsä tta ö ka. Nä r det gä ller vå rden och omsorgen, som idag kä nnetecknas av en hö g andel tillfä lligt anstä llda, torde de ö kande, demografiskt betingade behoven dock snarare leda till att anstä llningsvillkoren fö rbä ttras med fasta anstä llningar i syfte att attrahera erforderlig arbetskraft till denna sektor (se vidare kapitel 4, samt bilagorna 9 och 10 till Lå ngtids- utredningen). Det bö r dock poä ngteras att ä ven i framtiden kommer fö rekomsten av tillfä lliga anstä llningskontrakt att vara konjunktur- beroende. 
 Faktaruta 6.2 
 Utvecklingen av deltidsarbetslösheten under  
 1990-talet 
  
 Under  
 1990-talet 
  har andelen deltidsarbetslö sa, dvs deltids- 
  
 arbetande som 
  
 i arbetskraftsundersö kningarna uppger att de 
  
 ö nskar utö kad 
  
 arbetstid, ö kat 
  
 i 
  
 takt med 
  
 den 
  
 fö rsä mrade 
  
 konjunkturen. 
  
 Utvecklingen 
  
 ä r 
  
 troligen 
  
 inte 
  
 endast av 
  
 konjunkturell natur, utan ä ven en fö ljd av rationaliseringar, frä mst inom den offentliga sektorn. På det individuella planet ligger orsaken till deltidsarbetslö shet ofta i att arbetstidens fö rlä ggning gö r det omö jligt att kombinera två deltidsanstä llningar. 
 De branscher dä r deltidsarbetslö shet ä r vanligt ä r vå rd och omsorg, handel samt hotell och restaurang. Skattebetalar- kollektivet kan sä gas subventionera dessa verksamheter genom att arbetsgivarna ö vervä ltrar ansvaret Schultz rsö rjningen av de deltids- arbetslö sa på staten genom inkomstutfyllnad via arbetslö shets- fö rsä kringen. 
 Kä lla: SOU 1999:27. 
 Om utvecklingen mot tillfä lliga anstä llningsformer kommer att fortsä tta innebä r det att arbetsmarknaden kan få lä ttare att anpassa sig till olika fö rä ndringar så vä l i den internationella, som i den nationella ekonomin. Fö r enskilda individer kan en så dan utveckling emellertid innebä ra betydande vä lfä rdsfö rluster, eftersom må nga socialfö rsä kringssystem, men ä ven olika typer av ekonomiska å taganden, fö rutsä tter att framtida inkomster kan fö rutsä gas med relativt stor visshet, vilket inte alltid ä r fallet vid tillfä lliga anstä llningar. Fö r tillfä lligt anstä llda fö religger svå righeter att berä kna de framtida inkomster som ligger till grund fö r exempelvis fö rä ldra- och sjukpenning. Vidare kan tillfä lligt anstä llda ha svå rare att erhå lla banklå n och teckna bostadskontrakt. Det ä r dä rfö r 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 165 
  
 tä nkbart att ett av motiven fö r tillfä lligt anstä llda att strä va mot en fast anstä llning ä r att ö ka sin vä lfä rd i dessa avseenden. Om socialfö rsä k- ringssystemen ä ven vore anpassade efter andra typer av anstä llningar ä n fasta, ä r det mö jligt att flera personer, så vä l fast som tillfä lligt anstä llda, skulle vå ga sö ka tillfä lliga anstä llningar i nya yrken eller på nya platser. Å ena sidan skulle effektiviteten och rö rligheten på arbetsmarknaden kunna ö ka, men å andra sidan skulle en anpassning av socialfö rsä krings- systemen kunna fö ra med sig betydande kostnader fö r de offentliga finanserna. 
 17 
  
 6.2 
  
 Har jä mviktsarbetslö sheten ö kat under  
  
 1990-talet? 
  
 En central frå ga mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden under  
 1990-talet 
  ä r om, och i så fall hur mycket, den s k jä mvikts- arbetslö sheten har ö kat. Jä mviktsarbetslö shet kallas den nivå på arbets- lö sheten som ä r fö renlig med samhä llsekonomisk balans eller jä mvikt. Med jä mvikt avses vanligen stabil prisnivå eller å tminstone konstant inflation, dvs inflationstakten varken tilltar eller avtar. 
 18 
  
 Det finns olika sä tt att berä kna nivå n på jä mviktsarbetslö sheten och valet av tillvä gagå ngssä tt på verkar i hö g grad utfallet. Speciellt problematiskt ä r det att hantera det faktum att nivå n på jä mvikts- arbetslö sheten tycks fö lja den faktiska arbetslö sheten. Detta fenomen brukar benä mnas persistens eller hysteresis. 
 19 
  
 Empiriska studier av jä mviktsarbetslö sheten i Sverige tyder på att denna har ö kat sedan  
 1980-talet. 
  Exempelvis bedö mer OECD att jä mviktsarbetslö sheten 1998 uppgick till 6,5 procent att jä mfö ras med 2,4 procent 1990. 
 20  
 Detta skulle innebä ra att så gott som all arbetslö shet 
  
 i nulä get ä r strukturell. 
 21 
  
 En fö rklaring till den kraftiga ö kningen av 
  
 jä mviktsarbetslö sheten ä r 
  
 att arbetslö shetens varaktighet har sä nkt 
  
 vä rdet på de arbetslö sas kunskaper och fä rdigheter, vilket permanentat 
  
 17 
  
 Se SOU 1999:69. 
  
 18 
  
 Dä rav den ofta anvä nda anglosaxiska fö rkortningen NAIRU -  
  
 Non-Accelerating 
  Inflation Rate of Unemployment. 
  
 19 
  
 Hysteresis ä r ett specialfall av persistens som innebä r att jä mviktsarbetslö sheten ä r helt historieberoende. 
  
 20 
  
 OECD [1999c]. 
  
 21 
  
 OECD:s sä tt att mä ta jä mviktsarbetslö sheten har dock kritiserats. Se bl a Holden, S.  Nymoen, R. [1998] och Wilson, Curry, Berg, Williams, Gallegos [1998]. 
  
 166  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 arbetslö sheten på en hö g nivå . En annan fö rklaring ä r att arbets- marknaden inte fungerar tillrä ckligt flexibelt, vilket gö r att det uppstå r brist på arbetskraft redan vid hö ga nivå er på arbetslö sheten. Detta leder till hö gre lö neö kningar och en sä mre sysselsä ttningsutveckling. 
 Oklart om matchningsproblemen ö kat 
 Erfarenheterna frå n andra lä nder, dä r tillvä xten har tagit fart efter en lä ngre tids nedgå ng, ä r att de nya jobben inte uppstå r dä r de arbetslö sa bor eller inom de sektorer dä r de arbetslö sa tidigare arbetade. Bristande anpassningsfö rmå ga på den svenska arbetsmarknaden kan dä rfö r bidra till att bromsa en fortsatt ö kning av sysselsä ttningen och en minskning 
  
 av arbetslö sheten. Matchningsproblem 
  
 kan uppstå 
  
 genom att 
  
 de 
  
 arbetslö sa sö ker mindre effektivt eller på 
  
 grund av att de saknar den 
  
 kompetens som efterfrå gas. I mitten av 
  
 1990-talet, 
  
 då tillgå ngen 
  
 på 
  
 lediga jobb var liten, var ä ven sö kaktiviteten lå g. Hur sö kaktiviteten har utvecklats under senare tid ä r svå Lane att bedö ma. Flera studier visar att sö kaktiviteten ä r lä gre bland personer i arbetsmarknadsprogram ä n bland personer i ö ppen arbetslö shet. 
 22  
 En ö kad efterfrå gan på arbetskraft kan ä ven mö jliggö ra en ö kad kontroll av att de arbetssö kande verkligen stå r till arbetsmarknadens fö rfogande, nå got som av så vä l praktiska skä l som legitimitetsskä l kan vara svå rt nä r arbetslö sheten ä r hö g. Studier av sö kintensitetens effekter på sannolikheten att få jobb antyder ett svagt samband. I stä llet tycks utflö det frå n arbetslö shet hä nga samman med 
  
 individkaraktä ristika (utbildningsnivå , 
  
 nationalitet, å lder o s v) 
  
 och 
  
 nivå n på arbetslö shetsersä ttningen. 
 23 
  
 En indikator 
  
 som kan illustrera 
  
 begrä nsningar 
  
 fö r 
  
 en 
  
 ö kad 
  
 sysselsä ttning ä r 
  
 den s k  
 Beveridge-kurvan. 
  Denna 
  
 kurva 
  
 beskriver 
  
 sambandet mellan lediga platser (vakanser) och tillgå ngen 
  
 på 
  
 ledig 
  
 arbetskraft (de arbetslö sa). Diagram 6.7 visar en  
 Beveridge-kurva 
  Chan ren  
 1980-1999. 
  Fö rskjutningar utmed kurvan kan ses som konjunkturella fö rä ndringar; nä r konjunkturen fö rsä mras blir det fä rre lediga platser och fler arbetslö sa. En strukturell fö rsä mring av arbetsmarknadens funktionssä tt, t ex till fö ljd av att den lediga arbetskraften saknar nö dvä ndig utbildning eller kompetens, leder dä rmed till fler lediga platser vid varje nivå på arbetslö sheten. I detta fall skiftar  
 Beveridge-kurvan 
  utå t. 
 Den stigande arbetslö sheten i bö rjan av  
 1990-talet 
  å tfö ljdes av fä rre vakanser. Sedan 1997 har arbetslö sheten bö rjat sjunka och antalet lediga 
  
 22 
  
 Maynard, 
  
  S. [1996]. 
  
 23 
  
 Sanders, A. [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 167 
  
 platser har ö kat, men ö kningen av de lediga platserna sker vid en hö gre nivå på arbetslö sheten. Detta indikerar att arbetsmarknadens funktionssä tt har fö rsä mrats. I ett historiskt perspektiv skiljer sig utvecklingen av vakanser och arbetslö shet under  
 1990-talet 
  inte frå n tidigare perioder. Det kan dock inte uteslutas att det  loop  
 -mö 
  nster som fanns under  
 1980-talet 
  ä r på vä g att upprepas, men vid en hö gre nivå på arbetslö sheten. Ett så dant fö rlopp skulle då indikera en hö gre nivå på jä mviktsarbetslö sheten. I praktiken ä r det emellertid svå Lane att skilja konjunkturella fö rä ndringar frå n strukturella, och det krä vs dä rfö r fler observationer innan det gå r att dra nå gra definitiva slutsatser om att matchningsproblemet på arbetsmarknaden skulle ha ö kat. Ett sä rskilt problem ä r att kurvans lä ge på verkas av arbetsfö rmedlingens marknads- andel. 
 24 
  
 Diagram 6.7  
 Beveridge-kurva 
  för Sverige  
 1980–1999 
  
 Vakanser (procent) 
  
 1,4 
  
 1,2 
  
 1980 
  
 1,0 
  
 1987 
  
 1990 
  
 0,8 
  
 1981 
  
 1984 
  
 0,6 
  
 1999 
  
 1998 
  
 1983 
  
 0,4 
  
 1991 
  
 1997 
  
 0,2 
  
 1993 
  
 0,0 
  
 0 
  
 2 
  
 4 
  
 6 
  
 8 
  
 10 
  
 12 
  
 14 
  
 Arbetslösa och personer i program (procent) 
  
 Anm: Vertikal axel anger kvarstå ende vakanser som andel av arbetskraften. Horisontell axel anger arbetslö sa och deltagare i konjunkturberoende arbetsmarknadsprogram som andel av arbetskraften. Data fö r 1999 ä r ett genomsnitt fö r perioden januari - september. 
 Kä llor: AMS och SCB [b]. 
  
 24  
 Denna andel har fallit frå n 45 procent 1990 till 32 procent 1998. Andelen platser som anmä ls till arbetsfö rmedlingen kan på verkas negativt om det blir vanligare med tillfä lliga anstä llningar, vilka i mindre utsträ ckning anmä ls. Platsandelen ö kar dessutom i hö gkonjunktur och tvä rtom. Se Okeke, S. [1999] och AMS [1998a]. 
  
 168  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Institutionella fö rä ndringar har bidragit till hö gre jä mviktsarbetslö shet 
 En fö rklaring till att jä mviktsarbetslö sheten skulle kunna ha ö kat under  
 1990-talet 
  ä r att det skett fö rä ndringar i det regelverk eller i de institutioner som på verkar lö ne- och prisbildningen. Det innebä r att det krä vs en hö gre nivå på arbetslö sheten fö r att få till stå nd en pris- och lö neutveckling som inte accelererar. 
 Institutionella faktorer, som graden av anstä llningstrygghet och lö nefö rhandlingarnas koordinering/centralisering, kan fö rklara knappt hä lften av uppgå ngen i jä mviktsarbetslö sheten mellan 1990 och 1995, enligt en studie av nå gra  
 OECD-ekonomer. 
 25 
  
 Ersä ttningsnivå erna inom arbetslö shetsfö rsä kringen och lä gre skatter på arbete bidrar dä remot till att reducera jä mviktsarbetslö sheten med knappt 15 procent. Merparten av uppgå ngen kan dock inte fö rklaras med institutionella faktorer. 
 Tabell 6.5 Förklaringar till ökad jämviktsarbetslöshet i Sverige  
 1990–1995 
  
 Procentenheter 
  
 Fö rä ndring/Bidrag 
  
 Fö rä ndring i jä mviktsarbetslö sheten 
  
 4,2 
  
 Fö rklarande variabler 
  
 Ersä ttningsnivå er 
  
 - 0,2 
  
 Skattekilen på arbete 
  
 - 0,4 
  
 Anstä llningstrygghet och lö nefö rhandlingssystem 
  
 + 1,9 
  
 Landsspecifik komponent 
  
 + 2,4 
  
 Kä lla: Olsen, Gallegos, Salinas, Bailey, S. [1998]. 
  
 En mö jlig orsak till att fö rä ndringar i lö nebildningen skulle ha bidragit till en hö gre jä mviktsarbetslö shet ä r att lö nefö rhandlingarna på den svenska arbetsmarknaden i ö kad utsträ ckning fö rs på branschnivå . Denna utveckling inleddes emellertid redan under  
 1980-talet. 
  Ö kad konkurrens mellan olika fackliga organisationer, respektive organisationer på arbetsgivarsidan, riskerar att driva upp lö nerna. Utvecklingen under  
 1990-talet 
  har också inneburit att fö rutsä ttningarna Parks lö nebildningen har fö rä ndrats. Den lå ga inflationen innebä r att stora krav stä lls på mycket små nominella lö neö kningar Parks att reallö nerna skall kunna anpassas till utbuds- och efterfrå gestö rningar. Det ä r så ledes mö jligt att det svenska lö nefö rhandlingssystemet med fö rhandlingar fö reträ desvis på branschnivå ä r mindre vä l rustat fö r att hantera en situation med lå g inflation. 
 26  
 Det ä r ä ven mö jligt att de Parks ntningar 
  
 25 
  
 Olsen, Gallegos, Salinas, Bailey, S. [1998]. 
  
 26 
  
 Se Carter, Perez [1993]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 169 
  
 arbetsmarknadens parter har om prisö kningar inte legat i linje med den 
  
 faktiska utvecklingen, vilket bidragit till att reallö nerna hamnat på 
  
 en 
  
 nivå som inte varit fö renlig med en nedgå ng i arbetslö sheten. 
  
 Det finns ett relativt gott 
  
 stö d fö r att 
  
 ersä ttningsnivå erna 
  
 i arbets- 
  
 lö shetsfö rsä kringen, 
  
 liksom 
  
 ersä ttningsperiodernas 
  
 lä ngd 
  
 på verkar 
  
 jä mviktsarbetslö sheten. 
 27  
 Sä nkningen av ersä ttningsnivå erna frå n 90 till 
  
 80 procent 1993 har sannolikt bidragit till en lä gre nivå 
  
 på 
  
 jä mvikts- 
  
 arbetslö sheten. 
 28 
  
 Under  
 1990-talet 
  har 
  
 mö jligheterna 
  
 till 
  
 fö rlä ngda 
  
 ersä ttningsperioder 
  
 genom 
  
 deltagande 
  
 i arbetsmarknadspolitiska 
  
 program ö kat, vilket å tminstone kortsiktigt torde ha motverkat effekten 
  
 av lä gre ersä ttningsnivå er eller till och med bidragit till att ö ka jä mvikts- 
  
 arbetslö sheten. 
 29 
  
 Skatter kan 
  
 på verka jä mviktsarbetslö sheten 
  
 genom 
  
 att 
  
 det 
  
 ekonomiska utbytet av att arbeta ö kar jä mfö rt med att vara arbetslö s eller genom att lö nekostnaderna fö r att anstä lla blir lä gre, t ex genom lä gre 
  
 arbetsgivaravgifter. I det senare fallet 
  
 ä r det 
  
 emellertid 
  
 rimligt 
  
 att 
  
 Parks nta sig att skatterna inte har 
  
 nå gra 
  
 bestå ende 
  
 effekter 
  
 på 
  
 arbetslö sheten utan helt ö vervä ltras på 
  
 lö nerna. Detta kan exempelvis 
  
 ske då arbetslö shetsersä ttningen ä r indexerad till lö neutvecklingen och/ eller då kapitalavkastningen ä r internationellt bestä md. 
 30  
 I det fö rra fallet kommer en skattesä nkning leda till att efterfrå gan på arbetskraft ö kar vilket driver upp lö nerna. Om arbetslö shetsersä ttningen ä r indexerad till lö neutvecklingen kommer det bli mindre ekonomiskt ofö rdelaktigt att bli arbetslö s, vilket kan driva upp lö ntagarnas lö nekrav och dä rmed motverka den positiva effekten på sysselsä ttningen av sä nkta skatter. I det andra fallet kan ersä ttningen till kapitalä garna inte avvika frå n ersä ttningen i andra lä nder. En hö jning av skatten på arbete, t ex genom 
  
 hö jda 
  
 arbetsgivaravgifter, 
  
 leder då 
  
 till 
  
 att 
  
 lö nerna 
  
 må ste sä knas i 
  
 motsvarande 
  
 grad om ersä ttningen till 
  
 kapitalä garna 
  
 skall 
  
 vara 
  
 ofö rä ndrad. 
  
 Fö r 
  
 vissa 
  
 grupper kan 
  
 dock 
  
 hö ga 
  
 skattekilar 
  
 leda 
  
 till 
  
 hö gre 
  
 arbetslö shet genom att den lö n som arbetsgivarna kan erbjuda inte kan 
  
 27 
  
 Stevens, Myers, S. [1997]. 
  
 28 
  
 Weber, K., 
  
 Smith, Mckee, A. [1999] visar att sä nkningen av 
  
 ersä ttningskvoten frå n 80 procent till 75 procent den 1 januari 1996 ledde till att utflö det frå n arbetslö shet till sysselsä ttning ö kade med cirka 10 procent. Frå n och med den 1 september 1997 hö jdes ersä ttningsnivå n till 80 procent. 
  
 29  
 Weber, K. m.fl. [1996]. 
  
 30  
 Fö r en diskussion av skatternas effekter på arbetslö sheten se Smith, Bush,  
 A.-S. 
  [1998]. 
  
 170  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 falla till den nivå dä r det blir lö nsamt att anstä lla. 
 31  
 Skattekilen på arbete har minskat under  
 1990-talet, 
  vilket har bidragit till en lä gre jä mvikts- arbetslö shet. 
 32 
  
 Sammantaget ä r det svå rt att se att de institutionella fö rä ndringar som ä gt rum under  
 1990-talet 
  ä r av den omfattningen att de ensamt skulle kunna fö rklara den hö ga svenska arbetslö sheten under  
 1990-talet. 
  Som nä mndes ovan kan dock den faktiska arbetslö sheten på verka jä mvikts- arbetslö sheten, t ex genom att de som sä tter lö nerna inte beaktar de arbetslö sas intressen eller genom att de personer som fristä lls frå n en sektor inte direkt ä r tillgä ngliga fö r arbete i andra sektorer. Nä r konjunkturen vä nder uppå t kan dock jä mviktsarbetslö sheten rö ra sig i riktning mot den nivå som bestä ms av de institutionella faktorerna. Det bö r också på pekas att nedgå ngen i arbetslö sheten sannolikt fö rdrö jts av den strama inriktningen av finanspolitiken under  
 1990-talet, 
  vilken bidragit till att dä mpa den samlade efterfrå gan i ekonomin. 
 Nä r det gä ller utvecklingen på arbetsmarknaden på lä ngre sikt ä r de institutionella faktorerna av stor betydelse. Flertalet av de institutioner och stora delar av den lagstiftning som i dag styr arbetsmarknaden samexisterade med en betydligt lä gre arbetslö shet under framfö r allt 1970- och  
 1980-talen. 
  Det kan emellertid inte uteslutas att det skett strukturella fö rä ndringar av arbetsmarknaden som stä ller helt andra krav på arbetsmarknadens funktionssä tt ä n under tidigare decennier. Som exempel kan nä mnas den ö kade anvä ndningen av tillfä lliga anstä llnings- kontrakt och internationaliseringens betydelse fö r arbetsmarknaden i form av internationell specialisering, kapitalrö rlighet ö ver grä nserna och 
  
 den teknologiska 
  
 utvecklingen (se 
  
 vidare avsnitt 
  
 6.3). Dessa 
  
 fö rä ndringar kan 
  
 komma att stä lla 
  
 hö gre krav på 
  
 arbetskraftens 
  
 flexibilitet, inte minst nä r det gä ller behovet av vidareutbildning. 
 Goda mö jligheter till å terhä mtning på arbetsmarknaden 
 I Konjunkturinstitutets basscenario Parks utvecklingen av svensk ekonomi till å r 2015 (se kapitel 3) tecknas en utveckling som innebä r att en del av minskningen av sysselsä ttningen under  
 1990-talet 
  tas igen under de kommande å ren. Utvecklingen ä r dock inte så stark att alla de arbets- tillfä llen som fö rlorades under lå gkonjunkturå ren kan å terfå s. Den 
  
 31 
  
 Skattekilen på arbete definieras som skillnaden mellan den lö nekostnad som arbetsgivarna betalar och den lö n som arbetstagarna erhå ller nä r hä nsyn tagits till inkomstskatt och priseffekten av mervä rdesskatten. 
  
 32 
  
 Enligt SAF [1999a], var skattekilen Parks en industriarbetare 74 procent 1990 mot 62,4 procent 1998. Fö r en tjä nsteman var skattekilen 81,7 procent 1990 och 74,5 procent 1998. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 171 
  
 ö ppna arbetslö sheten vä ntas fortsä tta att falla i takt med att den svenska 
  
 ekonomin å terhä mtar sig efter 
  
 1990-talets 
  Williams utnyttjande av ledig 
  
 arbetskraft. Sysselsä ttningen fö rutses fortsä tta att stiga fram till mitten av nä sta decennium fö r att dä refter sjunka nå got i takt med att antalet personer i fö rvä rvsaktiv å lder minskar. Sysselsä ttningsgraden å r 2015 vä ntas bli strax under den nivå som satts som må l fö r å r 2004 i 1999 å rs budgetproposition, vilken antagits av riksdagen. 
 33  
 Arbetslö sheten antas hamna strax ö ver 4 procent under perioden  
 2009-2015, 
  vilket representerar den lå ngsiktiga jä mviktsnivå n eller arbetslö sheten vid en  normal utveckling, dvs nä r de viktigaste variablerna, så som arbetskraftsdeltagande, inflation och tillvä Bowman, ö ver tiden anpassat sig till de lå ngsiktiga, historiska trenderna. Sjä lva anpassningen av arbets- lö sheten kan dock ske fortare eller ta lä ngre tid ä n vad som anges i scenariot. Dä rtill kommer de konjunkturella variationerna av arbets- lö sheten. Med stö rsta sannolikhet kommer konjunkturen och dä rmed efterfrå gan på arbetskraft att vara fortsatt mycket god under å r 2000 med en sysselsä ttningstillvä Bowman som ö verstiger den underliggande trenden. 
 Berä kningar av sambandet mellan inflation och arbetslö shet fö r 1970- och  
 1980-talen 
  ger vid handen att nivå n på jä mviktsarbetslö sheten var mellan  
 2-3 
  procent av arbetskraften. Ä ven om den nivå på arbetslö sheten under perioden  
 2009-2015 
  inte skall ses som en prognos, indikerar det ä ndå att jä mviktsarbetslö sheten ä r hö gre i bö rjan av  
 2000-talet 
  White under tidigare decennier. Att en så dan ö kning skett stö djs också av att arbetslö sheten under lå gkonjunkturå r successivt kommit att vara allt hö gre sedan  
 1960-talet. 
 34 
  
 I ett alternativt hö gtillvä xtscenario antas arbetsmarknaden fungera bä ttre i två viktiga avseenden; arbetskrafts- utbudet ä r stö rre och matchningen av lediga jobb med ledig arbetskraft fungerar bä ttre, dvs  
 Beveridge-kurvan 
  har skiftat inå t samtidigt som lö nebildningen fungerar bä ttre, så att en ö kad tillvä Bowman inte slå r igenom i lö neö kningar som inte kan fö renas med produktivitetsutvecklingen och inflationsmå let. Detta scenario illustrerar att det med hjä lp av ekonomisk politiska å tgä rder som bidrar till hö gre arbetskraftsutbud, bä ttre matchning och en fö rbä ttrad lö nebildning ä r mö jligt att sä nka jä mvikts- arbetslö sheten och dä rmed mö jliggö ra ett hö gre resursutnyttjande med bibehå llen prisstabilitet. 
  
 33  
 Regeringens proposition [1998/99:1]. 
  
 34  
 Enligt SCB:s arbetskraftsundersö kningar var andelen arbetslö sa av arbetskraften 3,5 procent under lå gkonjunkturå ret 1983, medan arbetslö sheten var 2,7 procent 1972 och 2,2 procent 1968. 
  
 172  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 6.3 
  
 Minskad efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft: orsaker och effekter 
  
 Sedan  
 1970-talet 
  har andelen sysselsatta med lä gre utbildning minskat inom samtliga sektorer. Inom nä ringslivet har utvecklingen i riktning mot en hö gre utbildad arbetskraft varit tydlig i alla sektorer, men sä rskilt inom kunskapsintensiva verksamheter. Fö rä ndringen i efterfrå gan mot hö gre utbildad arbetskraft mä rks i de flesta  
 OECD-lä 
  nder och sker kontinuerligt. Det finns ett antal olika fö rklaringar till varfö r den relativa efterfrå gan på lå gutbildad kontra hö gutbildad arbetskraft har minskat. De fö rklaringar som få tt stö rst genomslag ä r den teknologiska utvecklingen, en ö kad internationell specialisering av produktionen till fö ljd av handelsliberalisering och en kraftig ö kning av kapitalets internationella rö rlighet. Dessa faktorers på verkan på arbetsmarknaden hä nger emellertid samman med arbetskraftens sammansä ttning med avseende på kvalifikationer, utbildning och lokalisering. Ä ven arbets- marknadens institutioner och regelverk ä r av betydelse. 
  
 6.3.1 
  
 Teknisk utveckling  
  
 –en 
  huvudorsak till efterfrå geminskningen 
  
 En av fö rklaringarna till den trendmä ssigt minskade efterfrå gan 
  
 på 
  
 lå gutbildad arbetskraft tar fasta på att denna utveckling har ä gt rum 
  
 i 
  
 samtliga sektorer och inte bara i vissa. Denna ansats betonar den tekniska utvecklingens betydelse. Det hä vdas bland annat att priset på realkapital har sjunkit kraftigt i fö rhå llande till priset på arbetskraft. Detta har lett till att outbildad arbetskraft har ersatts med kapital i takt med att sjunkande kapitalkostnader gjort det mer lö nsamt att anvä nda teknologier som krä ver mer kapital och utbildad arbetskraft. Ett exempel på en så dan process ä r infö randet av datoriserade monteringsband. 
 35 
  
 Sambandet mellan teknisk utveckling och efterfrå gan på utbildad arbetskraft kan ä ven vara det omvä nda; en ö kning av utbudet av hö gutbildad arbetskraft, liknande den vå g av personer som strö mmade ut ur universiteten i USA och Sverige i slutet av  
 1960-talet 
  och bö rjan av  
 1970-talet, 
  leder till kraftigt fallande utbildningspremier i form av hö gre lö n, vilket i sin tur gö r det lö nsamt att utveckla nya teknologier som krä ver stora insatser av hö gutbildad arbetskraft. 
 36 
  
 En andra fö rklaring till den minskade efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft i fö rhå llande till hö gutbildad tar fasta på att denna process ä gt 
  
 35 
  
 Storesletten, Wright, F. [1999]. 
  
 36 
  
 ibid 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 173 
  
 rum samtidigt som vä rldshandeln liberaliserats. En friare handel leder till ö kad konkurrensutsä ttning frå n lä nder som har komparativa fö rdelar i produktion som krä ver en relativt hö g andel outbildad arbetskraft. Fö ljden av en liberalisering av vä rldshandeln skulle dä rfö r bli en ö kad efterfrå gan på utbildad arbetskraft i industrilä nderna, ä ven i frå nvaro av teknisk utveckling. 
 37  
 Det ä r dock svå Lane att med denna ansats fö rklara dels varfö r efterfrå gan på utbildad arbetskraft sker inom samtliga branscher, dels att effekterna kan bli så stora fö r industrilä nderna, eftersom dessa i stor utsträ ckning handlar med varandra. Det kan dock inte uteslutas att handelsliberalisering kan framtvinga en ö kad kapitalintensitet i produktionen och dä rmed en minskad efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft. 
 Empiriska studier har visat på relativt små effekter på arbets- marknaden i industrilä nderna av handelsliberalisering. I stä llet tycks den teknologiska utvecklingen ha en betydligt stö rre effekt på efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft vare sig denna på verkan sker i form av lä gre relativlö ner eller lä gre sysselsä ttning. 
 38  
 Den teknologiska utvecklingens 
  
 betydelse fö r 
  
 den minskade 
  
 efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft i 
  
 Sverige bekrä ftas i ett antal 
  
 studier. 
 39  
 Frä mst 
  
 ä r 
  
 det arbetskraft 
  
 som 
  
 saknar gymnasieutbildning 
  
 som 
  
 drabbas. 
  
 Importkonkurrens 
  
 frå n 
  
 lå glö nelä nder 
  
 har haft 
  
 en stor 
  
 betydelse fö r 
  
 det 
  
 fö rsä mrade syssel- 
  
 sä ttningslä get 
  
 fram till 
  
 mitten 
  
 av 
  
 1980-talet 
  i 
  
 de branscher 
  
 inom 
  
 tillverkningsindustrin dä r huvudsakligen personer med lä gre utbildning arbetar. Importkonkurrensens betydelse fö r dessa branscher sedan mitten av  
 1980-talet 
  ä r mer oklar. En hypotes ä r att den svenska arbets- kraften tappade sitt utbildningsfö rsprå ng i fö rhå llande till en del OECD- lä nder, och att importkonkurrensen frå n lå glö nelä nder dä rmed minskade i betydelse i takt med att Sverige blev lite av ett  lå glö neland . 
 40 
  
 I framtiden 
  
 kan det inte uteslutas att 
  
 importkonkurrensen frå n 
  
 lå glö nelä nder i 
  
 Sveriges nä rhet ö kar, vilket 
  
 kan komma att på verka 
  
 arbetsmarknaden Rodgers gutbildade. En orsak till detta skulle kunna vara den nä ra fö restå ende ö stutvidgningen av EU. Det torde frä mst vara arbetstillfä llen Parks personer med kortare utbildning inom enklare industri- och tjä nsteproduktion som riskerar att utsä ttas fö r konkurrens. Det ä r dock inte relativlö nerna i sig som spelar roll Parks konkurrens- kraften utan lö nekostnaden per producerad enhet, vilket innebä r att de relativt sett hö gre lö nerna i Sverige kan bibehå llas om produktiviteten ä r hö gre i Sverige ä n i de nya konkurrentlä nderna. På sikt kan dessutom 
  
 37 
  
 Se t ex kapitel 4 i OECD [1997a]. 
  
 38 
  
 Se kapitel 3 i IMF [1997]. 
  
 39 
  
 Se Hansson, P. [1997] och Lopez, E. [1999]. 
  
 40 
  
 Turner, P. [1997]. 
  
 174  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 ö verfö ring av kapital och kunnande till dessa lä nder leda till att produktiviteten  
 –och 
  dä rmed lö nerna  
 –anpassar 
  sig till Rodgers llanden som rå der inom andra delar av EU. 
  
 6.3.2 
  
 Internationell kapitalrö rlighet  
  
 –lå 
  gt fö rklaringsvä rde 
 En ö kad specialisering av produktionen i den industrialiserade vä rlden har lett till att produktionen av insatsvaror i stö rre utsträ ckning ä n tidigare sker i lä nder som kan producera dessa till ett lä gre pris genom s k outsourcing. 
 41  
 Dä rtill har kapitalets rö rlighet ö kat i form av ö kade flö den av så vä l finansiellt, som fysiskt kapital. I bö rjan av  
 1970-talet 
  uppgick vä rdet av direktinvesteringar och portfö ljplaceringar i svenska tillgå ngar till 1 procent av BNP. I mitten av  
 1990-talet 
  uppgick detta vä rde till 7 procent av BNP. 
 42  
 Outsourcing och direktinvesteringar tycks också bli allt vanligare inom det svenska nä ringslivet. Dessutom ö kar utvandringen av hö gutbildad arbetskraft, om ä n frå n en mycket lå g nivå , vilket skulle kunna fö rklara att fler svenska fö retag flyttar eller på andra sä tt expanderar utomlands. Majoriteten av de svenska fö retagens direktinvesteringar och outsourcing sker dock i lä nder med jä mfö rbara arbetskraftskostnader, men dä r frä mst skalfö rdelar gö r produktionen utomlands mer lö nsam. Ä ven nä rheten till marknaden ä r en viktig fö rklaring till direktinvesteringar i andra lä nder. Så dana investeringar innebä r ofta att sysselsä ttningen Ortiz nnen i det svenska moderbolaget stagnerar. Dä remot kan efterfrå gan på personal med lä gre utbildning ö ka, då sjä lva industriproduktionen oftast stannar i Sverige. Vanligtvis fö rlä ggs annan typ av verksamhet, t ex finansiella tjä nster, utomlands. 
 43 
  
 Effekten på den totala sysselsä ttningen av direktinvesteringar och outsourcing ä r tä mligen liten. Woods tycks heller inte på verka efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft inom tillverkningsindustrin. 
 44  
 Svenska direktinvesteringar i utlandet tycks ha en positiv nettoeffekt på sysselsä ttningen i Sverige. Den exportminskning av fä rdigvaror som uppstå r nä r fö retagen bö rjar producera i andra lä nder kompenseras i de flesta fall av ö kad export av insatsvaror och stö rre marknadsandelar, 
  
 41 
  
 Internationell outsourcing innebä r att fö retag flyttar produktion av intermediä ra varor frå Cooley till andra lä nder, frä mst lä nder med lä gre arbetskraftskostnader. 
  
 42 
  
 IMF [1997]. Som framgå r av diagram 8.1 har bara direktinvesteringarna mer ä n tiodubblats under  
  
 1990-talet. 
  
 43 
  
 Feenstra, R. [1998] och Murphy m, M., Maldonado, Gordon, R. [1997]. 
  
 44 
  
 Lopez, E. [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 175 
  
 vilket i sin tur leder till en bibehå llen sysselsä ttningsnivå inom landet. 
 45  
 Det fö rekommer dock att enskilda grupper av arbetskraft, vissa branscher eller regioner drabbas negativt. 
 Internationaliseringen innebä r också att utlä ndska fö retag investerar i Sverige. Andelen sysselsatta i utlä ndska fö retag i Sverige har ö kat frå n 8 till 14 procent mellan 1990 och 1997 (se vidare kapitel 8). I de fall alternativet till ett utlä ndskt fö retagsfö rvä rv ä r nedlä ggning av den svenska verksamheten har utlä ndska direktinvesteringar klart positiva sysselsä ttningseffekter. I andra fall tycks det vara oklart vilka effekter utlä ndska investeringar i Sverige har på sysselsä ttningen. Negativa effekter så som nedlä ggningar eller omlokaliseringar av verksamheter till andra lä nder tycks vara ovanliga. Fö retagsfö rvä rv, oavsett om det ä r svenska investeringar i utlandet eller tvä rtom, leder i allmä nhet till omstruktureringar och minskad efterfrå gan på arbetskraft. 
 46 
  
 Sammanfattningsvis tycks den ö kade kapitalrö rligheten i form av direktinvesteringar och outsourcing inte ha nå gra avgö rande negativa 
  
 effekter 
  
 på sysselsä ttningen 
  
 i 
  
 Sverige. Det 
  
 talar 
  
 fö r att 
  
 arbetskraft i 
  
  hemmaproduktionen och 
  
 arbetskraften i 
  
 de 
  
 lä nder 
  
 som svenska 
  
 fö retag 
  
 investerar i och/eller 
  
 kö per insatsvaror 
  
 i huvudsakligen ä r 
  
 komplement till varandra. Integrationen av vä rldens kapitalmarknader innebä r dock att avkastningen på investeringar i Sverige inte kan avvika frå n (den riskjusterade) avkastningen på vä rldsmarknaden. Detta gö r att arbetskraften i hö gre grad ä n tidigare kan tvingas bä ra kostnaden fö r relativa prisfö rä ndringar på vä rldsmarknaden. Ö kad kapitalrö rlighet kan så ledes komma att leda till ett tryck nedå t på lö nerna, eftersom fö retagen vid given produktivitet må ste anpassa ersä ttningen till lö ntagarna till de internationella avkastningskraven. Om ingen hä nsyn tas till detta tryck i lö nefö rhandlingarna kan det leda till en hö gre jä mviktsarbetslö shet. 
 47 
  
 6.3.3 
  
 Ö kad arbetslö shet eller ö kad lö nespridning? 
  
 Som framgick av diagram 6.1 uppvisar arbetslö sheten en uppå tgå ende trend i EU, medan arbetslö sheten i USA uppvisar en negativ trend. Utvecklingen inom EU som helhet kan fö rklaras med att arbetslö shets- perioderna blivit allt lä ngre. Flera studier pekar på att denna utveckling hä nger samman med att ett starkt anstä llningsskydd och generö s arbetslö shetsersä ttning bidrar till att fö rlä nga effekterna av olika 
  
 45 
  
 NUTEK [1999e]. 
  
 46 
  
 ibid 
  
 47 
  
 Betydelsen av avkastningskrav fö r arbetslö sheten diskuteras i Thomas, Marshall [1999]. 
  
 176  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 stö rningar som t ex orsakas av fö rä ndringar i efterfrå gan på arbetskraft 
  
 till fö ljd av den tekniska utvecklingen. 
 48 
  
 En ofta framfö rd hypotes ä r att den 
  
 minskade efterfrå gan på 
  
 lå gutbildad arbetskraft leder till hö g arbetslö shet i Kontinentaleuropa och de skandinaviska lä nderna, eftersom lö nerna Rodgers gutbildade inte kan sjunka alltfö r mycket på grund av minimilö ner, hö ga ersä ttnings- nivå er i socialfö rsä kringssystemen och hö ga skatter. 
 49  
 I USA och Storbritannien leder en minskad efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft dä remot inte till minskad sysselsä ttning och hö gre arbetslö shet, utan i stä llet till ö kad lö nespridning. Fö ljaktligen bö r en stor spridning i lö ner gå hand i hand med lå g arbetslö shet och tvä rtom. På samma sä tt borde lä nder vars arbetsmarknader ä r mer reglerade ha en stö rre spridning i arbetslö shet mellan utbildningsgrupper. 
  
 Tabell 6.6 Arbetslöshet för lågutbildade relativt högutbildade män i några 
  
 OECD-länder 
 1975–1996 
  
 1975–78 
  
 1983–86 
  
 1991–93 
  
 1996 
  
 Frankrike 
  
 – 
  
 3,1 
  
 2,9 
  
 2,2 
  
 Tyskland 
  
 3,5 
  
 4,2 
  
 4,2 
  
 3,3 
  
 Nederlä nderna 
  
 2,0 
  
 2,9 
  
 1,9 
  
 1,8 
  
 Sverige 
  
 4,0 
  
 3,7 
  
 2,5 
  
 1,9 
  
 Storbritannien 
  
 3,2 
  
 3,9 
  
 2,8 
  
 3,7 
  
 USA 
  
 3,9 
  
 4,7 
  
 3,7 
  
 4,2 
  
 Kä llor: Stevens, Banks, S. [1997] och OECD [1999d]. 
  
 Som framgå r 
  
 av tabell 6.6 
  
 ä r arbetslö sheten 
  
 fö r 
  
 lå gutbildade 
  
 i 
  
 fö rhå llande 
  
 till 
  
 hö gutbildade 
  
 hö gre i USA 
  
 och 
  
 Storbritannien ä n 
  
 i 
  
 Sverige, Nederlä nderna och Frankrike. Detta tyder på 
  
 att en minskad 
  
 efterfrå gan 
  
 på 
  
 lå gutbildad arbetskraft inte 
  
 nö dvä ndigtvis behö ver 
  
 innebä ra en stor spridning i arbetslö shet mellan utbildningsgrupper i lä nder med jä mfö relsevis mer reglerade arbetsmarknader. I stä llet tycks det vara så att lä nder som har hö g arbetslö shet också har en hö g arbets- lö shet ä ven bland hö gutbildade. 
 En fö rklaring till den relativt jä mna spridningen av arbetslö shet mellan utbildningsgrupper i t ex Sverige ä r att utbudet av hö gutbildad arbetskraft ö kat snabbare ä n efterfrå gan genom utbyggnaden av utbildningssystemet. En lå g spridning av arbetskraftens kunskaper och fä rdigheter mö jliggö r också en fö rhå llandevis jä mn lö nespridning. I diagram 6.8 visas relationen mellan lö nespridning fö r olika utbildnings- 
  
 48 
  
 Thomas, Marshall [1999] och Smith, Sweeney, Schwartz [1999]. 
  
 49 
  
 Se t ex Krugman, P. [1994]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 177 
  
 grupper och testpoä ng frå n ett internationellt jä mfö rbart test av faktiska kunskaper eller fä rdigheter. 
 50  
 Av diagrammet framgå r att lä nder som har en lå g spridning i dessa kunskaper eller fä rdigheter också har en lå g lö nespridning. Detta utesluter dock inte att ä ven andra faktorer som t ex lö nepolitiska strä vanden ( solidarisk lö nepolitik ) kan på verka lö ne- spridningen. 
 Diagram 6.8 Relation mellan lönespridning och spridning i poäng från internationellt färdighetstest 
  
 Lönekvot 
  
 2,6 
  
 2,4 
  
 Högskola/grundskola 
  
 USA 
  
 2,2 
  
 Gymnasium/grundskola 
  
 2,0 
  
 Kanada 
  
 Nederländerna 
  
 1,8 
  
 Tyskland 
  
 1,6 
  
 Sverige 
  
 1,4 
  
 USA 
  
 Schweiz 
  
 1,2 
  
 Kanada 
  
 Nederländerna 
  
 Tyskland 
  
 Sverige 
  
 1,0 
  
 1,0 
  
 1,1 
  
 1,2 
  
 1,3 
  
 1,4 
  
 1,5 
  
 1,6 
  
 1,7 
  
 1,8 
  
 Poängkvot 
 Anm: På den vertikala axeln anges kvoten mellan de olika utbildningsgruppernas lö ner. På den horisontella axeln anges kvoten mellan de olika utbildnings- gruppernas testpoä ng. Fä rdighetstestet ä r det så kallade  
 IALS-testet, 
  som presenteras mer utfö rligt i kapitel 7. 
 Kä lla: Stevens, Banks, S. [1997]. 
 Ä ven om arbetslö sheten totalt sett har varit lå g i Sverige jä mfö rt med andra lä nder sedan 1970 och fram till  
 1990-talets 
  bö rjan har den relativa arbetslö sheten, dvs kvoten mellan andelen arbetslö sa bland lå gutbildade och andelen arbetslö sa bland hö gutbildade, varit hö gre i Sverige ä n i flera andra europeiska lä nder trots en hö g ambitionsnivå inom arbetsmarknads- och utbildningspolitiken. Den negativa efterfrå ge- chocken under  
 1990-talets 
  bö rjan tycks dä remot drabbat alla utbildningskategorier lika. Vad gä ller lö nestrukturens fö rä ndring under  
 1990-talet 
  har få studier gjorts. De som finns pekar mot att lö ne- strukturen inte ä ndrats nä King under  
 1990-talet 
  trots det fö rsä mrade 
  
 50  
 Fö r en utfö rligare beskrivning av testet hä nvisas till kapitel 7. 
  
 178  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 arbetsmarknadslä get, vilket kan indikera att en viss relativlö nestelhet faktiskt fö religger. 
 51 
  
 Skulle då de lå gutbildades arbetsmarknad fö rbä ttras om lö ne- spridningen ö kade? Svaret på den frå gan beror på vilka lö neskillnader som avses. Lö neskillnader mellan olika utbildningsgrupper kan vara motiverade eftersom incitamenten till hö gre utbildning ö kar. Sambandet mellan avkastning på utbildning och efterfrå gan på hö gre utbildning har starkt empiriskt stö d (se vidare kapitel 7). 
  
 6.4 
  
 En å ldrande arbetskraft och fler utanfö r arbetskraften 
  
 Ä ven befolkningsfö rä ndringar kommer att på verka den svenska arbetsmarknaden. Inom en relativt snar framtid kommer arbetskraftens å lderssammansä ttning att fö rskjutas mot en stö rre andel ä ldre personer. Det kan på verka bå de rö rligheten på arbetsmarknaden och lö ne- strukturen i ekonomin. Det ä r sannolikt, om inte helt entydigt, att rö rligheten kommer att minska med ett stö rre antal ä ldre på arbets- marknaden, medan lö nestrukturen troligen kommer att anpassa sig till befolkningsfö rä ndringarna med stö rre fö rdrö jning. 
 Diagram 6.9 illustrerar hur den arbetsfö ra delen av befolkningen, dvs antalet  
 16-64-å 
  ringar, utvecklats sedan 1960 och hur den framtida utvecklingen kan Parks ntas gestalta sig. I diagrammet illustreras ä ven relationen mellan arbetsfö r befolkning och totalbefolkning. Med undantag fö r det fö rsta decenniet på  
 2000-talet, 
  minskar den arbetsfö ra befolkningen stadigt. Minskningen innebä r att allt fä rre  
 16-64-å 
  ringar skall fö rsö rja allt fler personer, av vilka majoriteten ä r ö ver 64 å r. 
  
 51  
 Jackson,  
 P.-A., 
  Sanders, Blake, B. [1995] finner stö d fö r att relativlö nerna Parks de med lä gst utbilning ä r stela. 
  
 Långtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad för alla?  
 179 
  
 Diagram 6.9 Befolkning i arbetsför ålder  
 1960–2030 
  
 Antal personer 
  
 Andel 
  
 miljoner 
  
 procent 
  
 6,0 
  
 66 
  
 5,8 
  
 64 
  
 5,6 
  
 5,4 
  
 62 
  
 5,2 
  
 60 
  
 5,0 
  
 4,8 
  
 58 
  
 4,6 
  
 Antal personer i befolkningen i åldrarna 16 - 64 år 
  
 56 
  
 Andel 16 -  
 64-åringar 
  av totalbefolkningen 
  
 4,4 
  
 4,2 
  
 54 
  
 1960 
  
 1970 
  
 1980 
  
 1990 
  
 2000 
  
 2010 
  
 2020 
  
 2030 
  
 Anm: Vänster axel anger antal personer i åldrarna 16 - 64 år. Höger axel anger andel 16 -  
 64-åringar 
  av totalbefolkningen. 
 Källor: SCB [1999g] och Finansdepartementet. 
 Mellan 1970 och 1990 växte arbetskraftsdeltagandet trendmässigt, medan krisen under  
 1990-talet 
  medfört att många hamnat utanför arbetskraften. En del av befolkningen i arbetsför ålder kommer sannolikt även i framtiden att stå utanför arbetskraften. I diagram 6.10 visas att rena befolkningsförändringar tycks leda till att andelen som deltar i arbetskraften sjunker från cirka 48 procent av hela befolkningen år 1998 till drygt 44 procent år 2030.  
 52  
 Eftersom en viss andel av dem som faktiskt deltar i arbetskraften sannolikt kommer att vara arbetslösa betyder det att en arbetande person skall försörja åtminstone 2,3 personer, men troligen fler. 
 53  
 Denna slutsats baseras dock på att andelen personer, som studerar, uppbär förtidspension och sjukbidrag eller av annat skäl står utanför arbetskraften, fördelas som 1998. 
  
 52 
  
 1998 års arbetskraftsdeltagande för kvinnor och män i olika åldersgrupper hålls konstant. Dessa andelar skrivs fram med den befolkningsutveckling som SCB prognostiserar. 
  
 53 
  
 Enligt liknande resonemang försörjde en arbetande individ 2,1 personer 1998. 
  
 180  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Diagram 6.10 Arbetskraften som andel av totalbefolkningen  
 1970–2030 
  
 Procent 
 54 
 52 
 50 
 48 
 46 
 44 
 42 
 40  
  
  1970 1980 1990 2000 2010 2020 2030 
 Anm: Den streckade kurvan anger en utveckling som endast baseras på den underliggande demografiska trenden. 
 Kä llor: SCB [b], SCB [1999g] samt egna berä kningar. 
 Det ä r emellertid sannolikt att fö rdelningen av personer i och utanfö r arbetskraften kan se annorlunda ut i framtiden, nå got som beskrivs i Konjunkturinstitutets scenarier Parks utvecklingen fram till 2015 (se avsnitt 4.1. samt bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen). Konjunktur- institutets analys understryker att om preferenserna skulle fö rskjutas mot att i hö gre utsträ ckning vilja delta i arbetskraften kan effekterna av den demografiskt betingade utvecklingen motverkas. 
  
 Andelen ä ldre i arbetskraften ö kar 
  
 Befolkningsfö rä ndringarna 
  
 innebä r 
  
 ä ven att arbetskraftens å lders- 
  
 mä ssiga sammansä ttning 
  
 kommer 
  
 att fö rä ndras. Detta illustreras i 
  
 tabell 6.7 tillsammans med utvecklingen av arbetskraftsdeltagandet. 
 I tabell 6.7 visas hur antalet personer i arbetskraften minskar efter å r 2005. Arbetskraftsdeltagandet minskar under slutet av  
 1990-talet, 
  men ö kar mellan å ren 2010 och 2015. Efter å r 2020 faller arbetskrafts- deltagandet å ter. I tabellen visas ä ven hur arbetskraftens å lderssamman- 
  
 sä ttning fö rä ndras 
  
 ö ver 
  
 tiden. Den tydligaste trenden ä r 
  
 att  
 55-64- 
  
 å ringarna kommer 
  
 att 
  
 ö ka sin andel av arbetskraften 
  
 frå n cirka 
  
 14 procent 1998 till drygt 18 procent å r 2030. Andelen  
 16-24-å 
  ringar Parks ntas ligga relativt konstant kring 10 procent, medan  
 25-54- 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 181 
  
 å ringarna minskar sin andel frå n cirka 75 till drygt 70 procent av arbets- kraften. 
 Tabell 6.7 Arbetskraft, arbetskraftsdeltagande och ålderssammansättning 
  
 1998 
  
 2005 
  
 2010 
  
 2015 
  
 2020 
  
 2025 
  
 2030 
  
 Arbetskraften 
  
 16–64 
  å r 
  
 1  
 000-tal 
  
 4 255 
  
 4 272 
  
 4 256 
  
 4 223 
  
 4 175 
  
 4 112 
  
 4 051 
  
 Arbetskrafts- 
  
 deltagande 
  
 % 
  
 76,5 
  
 75,0 
  
 74,3 
  
 75,6 
  
 75,7 
  
 75,0 
  
 74,8 
  
 Dä rav 
  
 16–24 
  å r 
  
 % 
  
 10,5 
  
 10,6 
  
 12,1 
  
 11,5 
  
 9,8 
  
 10,4 
  
 11,0 
  
 25–34 
  å r 
  
 % 
  
 24,4 
  
 21,8 
  
 20,8 
  
 22,7 
  
 24,8 
  
 22,7 
  
 20,9 
  
 35–44 
  å r 
  
 % 
  
 24,3 
  
 25,6 
  
 24,9 
  
 23,3 
  
 22,4 
  
 24,7 
  
 27,0 
  
 45–54 
  å r 
  
 % 
  
 26,3 
  
 23,8 
  
 24,7 
  
 25,7 
  
 25,2 
  
 23,7 
  
 22,9 
  
 55–64 
  å r 
  
 % 
  
 14,5 
  
 18,2 
  
 17,5 
  
 16,8 
  
 17,8 
  
 18,5 
  
 18,2 
  
 Summa 
  
 % 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Anm: Arbetskraften avser de personer i å ldrarna  
 16-64 
  å r som deltar i arbetskraften. Arbetskraftsdeltagandet avser andelen personer av den totala befolkningen i å ldrarna  
 16-64 
  å r som deltar i arbetskraften. Berä kningarna fö r arbetskraftsdeltagandet ä r gjorda genom att hå lla 1998 å rs arbetskrafts- deltagande fö r kvinnor och mä n i olika å ldersgrupper konstant och skriva fram dessa andelar med den befolkningsutveckling som SCB prognostiserar. Framskrivningarna ger endast en skattning av den framtida trenden och kan inte betraktas som prognoser. 
 Kä llor: SCB [c] och Finansdepartementet. 
  
 6.4.1 
  
 Vilka blir konsekvenserna av arbetskraftens å ldrande? 
  
 Fö rä ndringen i arbetskraftens å ldersmä ssiga sammansä ttning innebä r att de ä ldstas arbetskraftsdeltagande kommer att ö ka i fö rhå llande till andra å ldersgrupper. Det innebä r att fler ä ldre kommer att delta i arbetslivet, men inte nö dvä ndigtvis att de ä ldre kommer att arbeta fler timmar. Den ö kande andelen ä ldre i arbetskraften kan Parks ntas på verka rö rligheten på arbetsmarknaden och lö nestrukturen i ekonomin och dä rmed strukturarbetslö sheten. Generellt ä r ä ldre personer mindre rö rliga på arbetsmarknaden ä n yngre. Ö kade krav på rö rlighet på arbetsmarknaden torde emellertid leda till att ä ven den ä ldre delen av arbetskraften blir rö rligare, om ä n kanske inte i samma utsträ ckning som de yngre. Sammantaget torde utvecklingen mot att arbetskraften blir allt ä ldre leda 
  
 182  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 till att rö rligheten minskar nå got. 
 54  
 Den lä gre rö rligheten bland ä ldre bö r inte ses som ett tecken på ineffektivitet, utan som ett uttryck Parks att ä ldre i stö rre utsträ ckning ä n yngre funnit ett yrke de trivs med. 
 Ö kad tillgå ng till fö retagsspecifik utbildning och kompetenshö jning Green skulle i nå gon må n kunna kompensera Parks en lä gre rö rlighet bland ä ldre arbetskraft. Fö retag som erbjuder anstä llda ö ver 55 å r goda utvecklingsmö jligheter bö r också vara sä rskilt attraktiva fö r denna del av arbetskraften. En fö rutsä ttning fö r att arbetsgivare skall erbjuda utbildning ä r dock att den Parks ntas ge lå ngvarig avkastning, nå got som troligen fordrar att de anstä llda fö rblir på arbetsplatsen å tminstone tills de fyllt 65 å r. I detta sammanhang bö r det på pekas att det nya pensions- systemet premierar arbete under en lä ngre del av livet, då det ä r den samlade livsinkomsten som ä r pensionsgrundande. 
 Fö rä ndringar i arbetskraftens å lderssammansä ttning kan också ha effekter på lö nestrukturen i ekonomin, bortsett frå n att det allmä nna ekonomiska lä get naturligtvis ä r av stö rre betydelse. En stö rre andel ä ldre i arbetskraften kan leda till att efterfrå gan på yngre arbetskraft stiger och dä rmed att de yngres lö ner pressas upp i fö rhå llande till den ä ldre arbetskraftens lö ner, alternativt att relativt fler ä ldre blir arbetslö sa. Detta fö rutsä tter dock att ä ldre arbetskraft inte kan ersä tta yngre. Om ä ldre arbetskraft och yngre dä remot kompletterar varandra fullstä ndigt, bö r relativlö nerna inte på verkas under fö rutsä ttning att det totala arbets- kraftsdeltagandet inte fö rä ndras. 
 55 
  
 Enligt tabell 6.7 tycks det framtida arbetskraftsdeltagandet i Sverige huvudsakligen uppvisa en nedå tgå ende trend samtidigt som arbetskraften å ldras. Troligen kan yngre och ä ldre arbetskraft inte komplettera varandra fullt ut, varfö r yngres lö ner kan komma att stiga i 
  
 fö rhå llande 
  
 till ä ldres. Sä rskilt under konjunkturtoppar kan ingå ngs- 
  
 lö nerna Parks 
  
 nyinträ dande på 
  
 arbetsmarknaden 
  
 ö ka. 
  
 Internationella 
  
 studier ger emellertid motstridiga resultat om 
  
 hur 
  
 stor graden av 
  
 utbytbarhet 
  
 ä r. Vidare kan 
  
 det på pekas att historiskt har relativa 
  
 arbetsinkomster anpassat sig trö gt till fö rä ndringar i å ldersstrukturen. 
 56 
  
 54 
  
 Simuleringar av rö rligheten tyder på små effekter på rö rligheten av en å ldrande arbetskraft, se Turner, F. [1997]. 
  
 55 
  
 Om fä rre personer totalt deltar i arbetskraften kommer den genomsnittliga, aggregerade lö nenivå n att stiga, allt annat lika. 
  
 56 
  
 Hartman, R. [1996]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 183 
  
 6.5 
  
 Konsekvenser av en arbetstidsfö rkortning 
  
 57 
  
 I kapitel 4 diskuterades de må lkonflikter i den svenska ekonomin som sannolikt kommer att uppkomma i framtiden. Befolknings- fö rä ndringarna tycks leda till att antalet personer i arbetskraften minskar och att andelen  
 55-64-å 
  ringar i arbetskraften blir fler. Samtidigt ö kar andelen personer utanfö r arbetskraften som skall fö rsö Reyes av dem som arbetar, dvs fö rsö rjningsbö rdan kommer att vä xa. 
 I den offentliga debatten Rosario Parks nä rvarande diskussioner om en generell, lagstiftad arbetstidsfö rkortning. Dä rfö r har Lå ngtids- utredningen i samband med det basscenario som presenteras i kapitel 3 och bilaga 1, lå tit Konjunkturinstitutet undersö ka de reala och stats- finansiella konsekvenserna av att arbetstiden fö rkortas. Den undersö kta arbetstidsfö rkortningen hä rrö r inte frå n en lagä ndring, utan antas ske på frivillig basis och reflekterar att lö ntagarnas preferenser skiftat mot ö kad fritid. 
 58  
 Denna preferensfö rskjutning innebä r att de yrkesaktiva antas gö ra en vä lfä rdsmä ssig avvä gning. 
 I scenariot med arbetstidsfö rkortning antas medelarbetstiden gradvis sjunka frå n 36,8 timmar per vecka och person 1998 till knappt 30 timmar per vecka å r 2015, vilket kan jä mfö ras med 35,5 timmar per vecka och person å r 2015 i basscenariot. Det motsvarar en minskning med knappt 15 procent av arbetade timmar per person jä mfö rt med 1998. Minskningen hä rrö r frå n att lö ntagarna har skiftat preferenser frå n arbete mot ö kad fritid nä r de blivit medvetna om basscenariots kraftiga reallö neö kningar. Produktivitetstillvä xten ä r i stort sett densamma som i basscenariot fram till å r 2004. 
 59  
 Dä refter antas produktivitetstillvä xten, som en fö ljd av arbetstidsfö rkortningen, ö ka i snabbare takt ä n i basscenariot. Detta antagande ä r avgö rande fö r de resultat Konjunktur- institutets analys ger. 
 Antagandet om produktivitetstillvä xtens utveckling få r anses vara osä kert. Tidsserier ö ver reala timlö ner och medelarbetstid tyder på att en ö kad produktivitet i ekonomin leder till att arbetskraften bö rjar 
  
 57 
  
 Avsnittet bygger på Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000], Gonzales, Greene m, S. [1998], Tyler, Brown. D. [1995] samt Svenska Kommunfö rbundet [1998c]. 
  
 58 
  
  Frivillig basis kan innefatta bå de kollektivavtal och individuella anstä llnings- kontrakt. 
  
 59 
  
 Jä mfö rt med basscenariot minskar medelarbetstiden med 1 procentenhet per å r. Av denna skillnad antas 0,2 procentenheter kompenseras genom ö kad produktivitet. Konjunkturinstitutet antar också att det finns en viss  jobbdelningseffekt  
  
 –antalet 
  sysselsatta ö kar med 0,2 procentenheter snabbare per å r ä n i basscenariot. 
  
 184  
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 efterfrå ga mer fritid 
  
 och 
  
 att medelarbetstiden minskar. Det tycks 
  
 fö ljaktligen inte vara så 
  
 att en minskning i medelarbetstid i sig leder till 
  
 produktivitetsö kningar mä tta som timlö neö kningar. Under  
 1960-talet 
  
 och fö rsta hä lften av  
 1970-talet 
  steg produktiviteten, vilket mö jliggjorde 
  
 en ö kning av de reala timlö nerna med cirka 4,5 procent per å r. Av detta 
  
 lö neutrymme togs 1,2 
  
 procentenheter ut i kortare 
  
 å rsarbetstid. Frå n 
  
 1970-talets 
  mitt till 1980 
  
 var de reala timlö nerna 
  
 konstanta, medan 
  
 medelarbetstiden slä pade efter nå got och fortsatte att falla. Det kraftiga fall i reala timlö ner som inträ ffade i bö rjan av  
 1980-talet 
  å tfö ljdes av en lå ngsam ö kning av medelarbetstiden. Frå n 1995 har de reala timlö nerna å ter ö kat. Med andra ord tycks den ö kade produktiviteten, å terspeglad i hö jda reala timlö ner, å tfö ljas av en minskning i medelarbetstiden och inte tvä rtom. 
 Kortare arbetstid skulle initialt kunna ö ka produktiviteten hos de anstä llda, dels på grund av att de ä r effektivare under arbetsdagen, dels på grund av fler arbetsskift och effektivare maskindriftstider blir mö jliga. Mot detta talar att fasta personal- och upplä rningskostnader kommer att uppta en stö rre andel av arbetskraftskostnaderna jä mfö rt med om arbetstiden ä r ofö rä ndrad. Dessutom kommer den tid en maskin ä r i drift att minska med arbetstiden Parks den som skö ter maskinen. Så ledes må ste en produktivitetsö kning kompensera bå de fö r ö kade fasta kostnader och kortare driftstider. Hypotetiskt kan driftstiderna utnyttjas effektivare om arbetstiden kortas, exempelvis genom att flera skift kan anvä ndas. Detta fordrar emellertid att arbetstagarna ä r villiga att ö vergå till mer flexibla arbetstider. Sammanfattningsvis ä r det osannolikt att den initiala produktivitetsö kning som skulle kunna fö lja av en kortare arbetstid blir bestå ende på lä ngre sikt. 
 Ett andra antagande som gö rs i arbetstidsfö rkortningsscenariot ä r att den minskade arbetstiden medfö r att sysselsä ttningen stiger nå got i jä mfö relse med basscenariot. Detta antagande få r också anses vara osä kert. Fö r det fö rsta fö rutsä tts att matchningen på arbetsmarknaden ä r god, dvs att det inom rimlig tid gå r att hitta lä mpliga personer till de uppkomna vakanserna. Om detta inte skulle vara fallet kan den totala produktiviteten i ekonomin emellertid minska samtidigt som arbets- kraftsbrist inom vissa yrken kan leda till lö neö kningar, vilka kan spilla ö ver till andra delar av ekonomin, dä r de inte motsvaras av produktivitetsö kningar. Fö r det andra innebä r fler anstä llda att vissa typer av kostnader, som uppstartningstid, raster och inlä rningskostnader, kommer att ö ka som andel av arbetskraftskostnaderna. Dä rigenom kommer fö retagens kostnader fö r maskiner att minska jä mfö rt med arbetskraftskostnaderna, nå got som torde leda till att fö retagen vill ersä tta personalen med maskiner. Det kan i sin tur avhå lla fö retagen frå n att nyanstä lla. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 185 
  
 Osä kra sysselsä ttningseffekter 
 Huvudresultaten i arbetstidsfö rkortningsscenariot redovisas i tabell 6.8. Antalet arbetade timmar minskar i sä rskilt snabb takt å ren efter 2008, då den demografiskt betingade minskningen i arbetskraftsutbud bö rjar bli tydlig. Tillvä xten i BNP ä r under denna period avsevä rt lä gre ä n i basscenariot. Den jä mfö relsevis svaga utvecklingen av den offentliga konsumtionen hä rrö r frå n att lö nesumman ö kar betydligt lå ngsammare ä n i basscenariot, trots att timlö nen utvecklas nå got starkare. Orsaken till att den reala timlö nen ö kar nå got mer i arbetstidsfö rkortningsscenariot ä n i basscenariot ä r att produktiviteten antas utvecklas nå got bä ttre. Det bö r på pekas att den bä ttre reallö netillvä xten resulterar i en viss substitution av arbetskraft mot maskiner. Ä ven de offentliga finanserna uppvisar en betydligt mer ogynnsam utveckling i scenariot med arbetstidsfö rkortning (se vidare kapitel 3). 
 Tabell 6.8 Kumulerad tillväxt från 1998 i scenario med arbetstidsförkortning (basscenario inom parentes) 
 Procent 
  
 2004 
  
 2008 
  
 2015 
  
 Antal sysselsatta per person 
  
 5,4 
  
 (5,4) 
  
 6,4 
  
 (5,4) 
  
 5,3 
  
 (2,9) 
  
 Arbetade timmar per person 
  
 4,6 
  
 (4,6) 
  
 -1,9 
  
 (3,6) 
  
 -14,8 
  
 (-0,9) 
  
 BNP per person 
  
 15,6 
  
 (15,6) 
  
 17,8 
  
 (23,2) 
  
 18,9 
  
 (33,3) 
  
 Privat konsumtion per person 
  
 18,0 
  
 (18,0) 
  
 24,1 
  
 (28,2) 
  
 32,0 
  
 (44,5) 
  
 Offentlig konsumtion per person 
  
 4,9 
  
 (4,9) 
  
 5,0 
  
 (8,4) 
  
 4,9 
  
 (15,3) 
  
 Kommunal konsumtion per person 
  
 6,3 
  
 (6,3) 
  
 6,3 
  
 (10,2) 
  
 6,2 
  
 (17,2) 
  
 Statlig konsumtion per person 
  
 1,9 
  
 (1,9) 
  
 1,9 
  
 (4,4) 
  
 1,8 
  
 (11,0) 
  
 Kä lla: Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [2000]. 
 Av tabell 6.8 framgå r att jä mfö rt med basscenariot blir sysselsä ttningen nå got hö gre, medan  
 BNP-tillvä 
  xten och den privata och offentliga konsumtionen blir betydligt lä gre. Dessa resultat ä r beroende av de antaganden Konjunkturinstitutet gö r om att arbetstidsfö rkortning har en positiv effekt på produktivitets- och sysselsä ttningsutvecklingen. Å ena sidan bö r det poä ngteras att ett antagande om en blygsammare produktivitetsö kning torde ge ä n mer negativa effekter på  
 BNP-tillvä 
  Bowman, offentlig och privat konsumtion ä n i arbetstidsfö rkortningsscenariot. Å andra sidan skulle de kortsiktiga sysselsä ttningseffekterna då kunna bli nå got stö rre, eftersom en lä gre produktivitet, och dä rmed lä gre lö ner, torde avhå lla fö retag frå n att ersä tta arbetskraft med maskiner. Då må ste emellertid kostnaderna fö r nyrekryteringar jä mfö ras med kostnaderna 
  
 186  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Ayala vertidsarbete, eftersom det kan vara lö nsammare Parks arbetsgivaren att lå ta befintlig personal arbeta ö vertid snarare ä n att nyanstä lla. 
  
 Empiriska och teoretiska 
  
 studier visar att en generell arbetstids- 
  
 fö rkortning 
  
 har 
  
 mycket små 
  
 effekter på sysselsä ttningen, sä rskilt på 
  
 medellå ng 
  
 och 
  
 lå ng sikt. En omfattande arbetstidsfö rkortning kan 
  
 tvä rtom leda till en lä gre efterfrå gan i ekonomin i kombination med brist på viss arbetskraft. Dessutom skulle de offentliga finanserna belastas Riddle (se vidare kapitel 3), vilket frä mst drabbar dem som ä r mest beroende av transfereringar. I kapitel 4 diskuteras det fö rsö rjningsbö rde- problem som Sverige stå Simmons, och det framgå r att det i framtiden sannolikt kommer att krä vas stora insatser inom frä mst ä ldreomsorgen samtidigt som det rå der osä kerhet om finansieringsmö jligheterna. En generell arbetstidsfö rkortning, som leder till minskade skattebaser och dä rmed minskat utrymme Parks offentlig konsumtion, kan ö ka svå righeterna att finansiera de framtida demografiskt betingade behov som belyses i kapitel 4. 
 Det bö r på pekas att avtalmä ssiga arbetstidslö sningar å terspeglar de yrkesaktivas preferenser att ta ut produktivitetshö jningar i form av fö rkortad arbetstid snarare ä n i lö neö kningar. Detta kan vara vä lfä rds- hö jande på individnivå . Effekterna på samhä llsekonomin, till fö ljd av marginaleffekter i skatte- och transfereringssystemen, ä r emellertid inte synliga fö r de enskilda individer som vä ljer att ta ut en del av lö ne- 
  
 ö kningsutrymmet som kortare 
  
 arbetstid. Konsekvensen 
  
 kan bli 
  
 att 
  
 vä lfä rden bland dem som inte 
  
 ä r Parks rvsaktiva minskar 
  
 genom 
  
 att 
  
 utrymmet Parks offentlig konsumtion troligen krymper, å tminstone om en arbetstidsfö rkortning kommer att omfatta stora delar av arbets- marknaden. 
  
 6.6 
  
 Slutsatser 
  
 1990-talet 
  har inneburit stora fö rä ndringar av arbetsmarknaden med en hö g och endast lå ngsamt sjunkande arbetslö shet som frä msta kä nne- tecken. Må nga grupper har drabbats av arbetslö shet under  
 1990-talet. 
  Arbetslö sheten har dock drabbat vissa i stö rre utsträ ckning ä n andra. Inte minst gä ller det personer med utlä ndsk bakgrund. Den aktiva arbets- marknadspolitiken har spelat en framträ dande roll i att fö rsö ka bemä stra arbetslö sheten. Det ä r dock oklart hur effektiv denna politik har varit. Som konstaterats har må nga personer tillbringat lå nga perioder i arbetslö shet eller arbetsmarknadsprogram, vilket bidragit till att ö ka de faktiska arbetslö shetstiderna. Arbetsmarknadsprogrammen kan dock ha 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 187 
  
 bidragit till att upprä tthå lla ett effektivt arbetsutbud, vilket gö r att den att period av å terhä mtning på arbetsmarknaden som Sverige nu stå Simmons kan ske utan allvarligare flaskhalsproblem. 
 Det rå der stor osä kerhet om nivå n på jä mviktsarbetslö sheten och dä rmed om hur mycket arbetslö sheten kan sjunka innan priser och lö ner accelererar. En bestå ende nedgå ng i arbetslö sheten krä ver att matchningen mellan lediga arbeten och de arbetslö sa fungerar bra samt att en ö kad efterfrå gan på arbetskraft inte resulterar i hö gre lö neö kningar i stä llet Parks hö gre sysselsä ttning. Det ä r svå Lane att i skrivande stund finna tecken på att arbetsmarknadens funktionssä tt i detta avseende fö rsä mrats dramatiskt under  
 1990-talet, 
  vilket indikerar att det har funnits betydande lediga resurser av arbetskraft med efterfrå gade kvalifikationer. Av stor betydelse Martinez mviktsarbetslö shetens nivå ä r också fö rä ndringar av arbetsmarknadens institutioner. Utvecklingen på detta områ de prä glas ä ven den av osä kerhet. Det finns dock tecken på att institutionella fö rä ndringar bidragit till att hö ja jä mviktsarbetslö sheten. Under alla omstä ndigheter ä r det viktigt att utnyttja den å terhä mtnings- period på arbetsmarknaden som nu finns till att minska arbetslö sheten och vidta å tgä rder som mer varaktigt ö kar arbetskraftsutbudet. I annat fall riskerar svå righeterna på arbetsmarknaden fö r vissa grupper, inte minst utomnordiska invandrare, att befä stas och fö rstä rkas i framtiden, nå got som kommer att ha negativa effekter på inkomstfö rdelningen och ö vriga sociala strukturer i samhä llet. 
 Bilden av svensk arbetsmarknad har under en lä ngre tid dominerats av den hö ga arbetslö sheten och en svag sysselsä ttningsutveckling. Samtidigt med denna, huvudsakligen konjunkturella fö rä ndring, har det skett fö rä ndringar av så vä l arbetsmarknadens utbudssida som dess efterfrå gesida, vilka kan komma att på verka arbetsmarknaden i framtiden. Den demografiska utvecklingen innebä r att antalet personer i arbetsfö r å lder minskar och det stä ller krav på å tgä rder fö r att fö rstä rka utbudet av arbetskraft. Arbetskraftsminskande reformer ä r i detta perspektiv direkt olä mpliga, eftersom de leder till en lä gre produktion och dä rmed minskar mö jligheten att tillgodose framtida behov av vä lfä rdstjä nster. Ä ven om exempelvis arbetstidsfö rkortning och olika varianter av Small pensionslö sningar skulle kunna tyckas acceptabla i 
  
 en hö gkonjunktur kommer 
  
 de 
  
 framtida 
  
 demografiskt 
  
 betingade 
  
 fö rä ndringarna i arbetskraften 
  
 att 
  
 stä lla stora 
  
 krav på att 
  
 tillgä ngliga 
  
 produktionsfaktorer utnyttjas till fullo. Dä rfö r ä r det betydelsefullt att befä sta mö jligheterna fö r alla individer att fullt ut delta i arbetslivet. De nya kraven på arbetskraften som fö ljer av de nya fö rutsä ttningarna blir dock olika fö r olika grupper. Fö r ä ldre arbetskraft bö r socialfö rsä krings- systemen utformas så att ett fortsatt deltagande i arbetskraften 
  
 188  
 En arbetsmarknad fö r alla?  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 uppmuntras. Flexibla anstä llningsformer kan också vara en mö jlighet till bibehå llet hö gt arbetskraftsdeltagande i dessa grupper. 
 Fortsatt internationalisering och teknisk utveckling stä ller ö kade krav på investeringar i utbildning av arbetskraften, eftersom efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft kommer att minska. Vidare innebä r denna utveckling att kraven på rö rlighet mellan branscher och mellan regioner ö kar. Ett stort ansvar vilar på den anstä llde och dennes arbetsgivare, men krav bö r också stä llas på de offentliga utbildningsanordnarna att sä kerstä lla kvaliteten och relevansen i de utbildningsinsatser som riktar sig direkt till arbetsmarknaden. Under  
 1990-talet 
  har en rad utbildningssatsningar ä gt rum, vilket borde få som effekt att ä ven utbudet av arbetskraft med lä ngre utbildning ö kar. Huruvida dessa satsningar ä r tillrä ckliga Parks att motverka tendenser till hö gre arbets- lö shet bland lå gutbildade eller ö kad lö nespridning ä r ä nnu fö r tidigt att uttala sig om. 
  
 Långtidsutredningen 
  
 189 
  
 7 
  
 Utbildning för att möta framtida behov 
  
 Främjandet av investeringar i utbildning är av stor vikt mot bakgrund av de tre utmaningar för den svenska ekonomin som identifierats i kapitel 1; den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning, upp- fyllandet av miljömål och den fortsatta internationaliseringen av ekonomin. 
 En åldrande befolkning förutsätter att de yngre generationerna har tillräckliga kunskaper så att det blir fortsatt lönsamt att investera i sådan produktion som kräver tillgång på högutbildad arbetskraft. Ju fler personer i  
 icke-arbetsför 
  ålder som skall få sin försörjning via sociala ersättningar och transfereringar, desto mindre resurser kan samhället lägga ner på nyproduktionen av idéer och kunskaper. En konsekvens av dessa resultat är att det ur tillväxtsynpunkt är av stor vikt att se till hela humankapitaluppbyggnaden i samhället. En äldre befolkning gör det mer lönsamt för samhället att avsätta resurser för att kompensera för den förlust av humankapital som kan förväntas när den arbetsföra befolkningen minskar och andelen pensionärer och yngre ökar. 
 Investeringar i humankapital, inte minst i form av forskning, gör det också möjligt att förena ekonomisk tillväxt med en hållbar miljö- utveckling, vilket i sin tur kan göra det lättare att uppfylla miljö- åtaganden med begränsade konsekvenser för produktion och välfärd. 
 Den fortgående internationaliseringen av ekonomin påverkar såväl utbudet som efterfrågan på utbildning. Internationaliseringen av kapitalet sprider teknologiskt kunnande, och tillgången på välutbildad arbetskraft blir därmed viktigare för ett land som vill kunna bibehålla en god reallöneutveckling och en jämn inkomstfördelning. Den internationella ekonomiska integrationen påverkar också human- kapitalets rörlighet  
 från  
 Sverige till andra länder, vilket ställer delvis nya krav på utbildningspolitiken. 
 Investeringar i utbildning och kompetensutveckling tar emellertid stora resurser i anspråk – resurser som i ett kort perspektiv tränger undan andra investeringar eller konsumtion. Därför är det viktigt att utbildningsinvesteringar underkastas samhällsekonomisk prövning. Det är även viktigt att söka undanröja eventuella hinder som i dag kan stå i vägen för värdefulla utbildningsinvesteringar. 
  
 190  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 7.1 
  
 Utbildning bidrar till tillvä Bowman 
  
 Investeringar i utbildning motiveras ofta med att mer utbildning leder till hö gre produktivitet eller tillvä Bowman. Det finns flera argument varfö r så skulle vara fallet. Utbildning har en rad direkta effekter på tillvä xten genom att: 
  
 utbildning ger kunskap och kompetens som kan omsä ttas i produktionen, 
  
 personer som skaffar sig utbildning har lä ttare att anpassa sig till ny teknik och nya organisationsformer, 
  
 utbildning gö r det lä ttare att ta till sig och spå ra upp nya idé er och innovationer och 
  
 utbildad arbetskraft kan fö rmedla sina kunskaper och sin kompetens till andra bå de genom reguljä r utbildning och genom lä rande på arbetsplatsen. 
  
 De direkta effekterna av utbildning fö rstä rks dessutom av de indirekta eller  externa effekter som investeringar i humankapital medfö r. Om en enskild person tillä gnar sig mer kunskaper innebä r det inte enbart att han eller hon blir mer produktiv, utan ä ven att personer i dennes omgivning blir mer produktiva. 
 Sambandet mellan humankapital och tillvä Bowman kan delas upp i effekten 
 av 
  
 (i) 
  
 humankapitalstocken (t ex antalet utbildningså r eller andelen av arbetskraften med en viss utbildning), 
  
 (ii) 
  
 tillvä xten i humankapitalet (t ex en ö kning av andelen med en viss utbildningsnivå ), 
  
 (iii) 
  
 kvaliteten på humankapitalet (t ex skolsystemets effektivitet och specifika kunskaper) samt 
  
 (iv) 
  
 humankapitalets sammansä ttning (t ex andelen med natur- vetenskaplig eller teknisk utbildning). 
  
 1 
  
 Ett vanligt fö rekommande resultat frå n den ganska omfattande empiriska litteraturen om sambandet mellan utbildning och tillvä Bowman, ä r att tillvä xten framfö r allt drivs av utbildnings 
 nivå n  
 snarare ä n av  
 fö rä ndringen  
 i utbildningsnivå n, vilket tolkats som att det fö religger stora externa effekter av utbildning. 
 2  
 Detta resultat strider mot resultatet som brukar erhå llas i studier av sambandet mellan lö netillvä xt  
 –ett 
  må tt på produktivitetstillvä xten  
 –och 
  fö rä ndring i utbildning på individnivå . 
  
 1 
  
 Fö r en genomgå ng och diskussion av teoretisk och empirisk tillvä xtlitteratur se t ex Storesletten, Wright, F. [1999]. 
  
 2 
  
 Franklin, Mccarthy [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 191 
  
 Fö r 
  
 Hopkins 
  nderna visar 
  
 nyare 
  
 forskning, 
  
 som 
  
 anvä nder 
  
 mer 
  
 jä mfö rbara data fö r utbildningså r, att fö rä ndringar i utbildningsnivå n har 
  
 positiva effekter på 
  
 tillvä xten, men att utbildningsnivå n har små 
  
 eller 
  
 inga 
  
 effekter. 
 3  
 En 
  
 slutsats av 
  
 detta 
  
 resultat ä r 
  
 att det 
  
 å tminstone Parks 
  
 Hopkins 
  nderna inte ä r externaliteter som driver tillvä xten. Fö r mindre utvecklade lä nder kan det ur tillvä xtsynpunkt ä ndå vara viktigt att uppnå en viss utbildningsnivå . 
 Utbildningskvalitetens betydelse Parks tillvä xten bekrä ftas i empiriska studier. Lä nder som klarar sig vä l i internationellt jä mfö rbara tester av kunskapen i naturvetenskap och matematik har en hö gre tillvä xt ä n lä nder som klarar sig sä mre. 
 4  
 Dessa kvalitetseffekter fö rtar dock inte kvantitetseffekten av fler utbildningså r eller hö gre andel med en viss utbildningsnivå . Studier av sambandet mellan lö n (eller inkomst) och olika utbildningsinriktningar ger vid handen att tekniska och natur- vetenskapliga utbildningar ger en hö gre avkastning, vilket kan tolkas som att dessa utbildningar bidrar till att ö ka produktiviteten. 
 Utbildning och lä rande sker ä ven i arbetslivet, bå de i form av arbetsplatsrelaterade kurser och informellt lä rande i samband med att arbetsuppgifter utfö rs. Sambandet mellan denna typ av humankapital och ekonomisk tillvä Garcia svå Lane att etablera empiriskt, vilket bland annat beror på att det ä r svå rt att mä ta detta lä rande på ett tillfredsstä llande sä tt. Det finns emellertid flera studier som fö rsö ker belä gga ett samband mellan ekonomisk tillvä Bowman och å ldersstruktur (se vidare bilaga 9 till Lå ngtidsutredningen). Andelen ä ldre i arbetskraften tycks leda till en hö gre tillvä Bowman. 
 5  
 En fö rklaring till detta ä r att ju ä ldre en person blir desto mer humankapital samlar han eller hon på sig. 
  
 7.2 
  
 Humankapitalet i Sverige 
  
 7.2.1 
  
 Hö g utbildningsnivå och goda fä rdigheter 
  
 Mä ngden kunskaper, fä rdigheter och kompetens som individer besitter vid en viss tidpunkt kan sä gas representera stocken av humankapital. Det finns inget entydigt må tt på humankapitalstocken men vä l ett antal indikatorer som tillsammans kan ge en uppfattning om denna. 
  
 3 
  
 Kreuger, Perez, M. [1999]. 
  
 4 
  
 Franklin, Mccarthy [1999]. 
  
 5 
  
 Hill, Cooley, George1996]. 
  
 192  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Diagram 7.1 Befolkningens utbildningsnivå 1971 och 1998 
 Procent 
 60 
  
  1971 
  
  1998 
 50  
  
 40 
 30 
 20 
 10 
 0 
  
 Ej grundskola Grundskola 
  
 Kortare 
  
 Längre 
  
 Kortare 
  
 Längre 
  
 gymnasie- 
  
 gymnasie- 
  
 eftergymnasial eftergymnasial 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 Anm: Avser befolkningen i å ldrarna  
 16-64 
  å r. 
 Kä lla: SCB [b]. 
 Ett fö rsta må tt ä r befolkningens utbildningsnivå . Detta må tt anger hur stor andel av befolkningen som uppnå tt en viss utbildningsnivå . I diagram 7.1 anges den arbetsfö ra befolkningens utbildningsnivå Parks å ren 1971 och 1998. Av diagrammet framgå r att utbildningsnivå n i Sverige har hö jts vä sentligt under de senaste 30 å ren. Den stö rsta skillnaden ä r att 
  
 andelen 
  
 med 
  
 mindre 
  
 ä n 
  
 nioå rig grundskola har minskat kraftigt. 
  
 Nä rmare 
  
 30 
  
 procent 
  
 av 
  
 den arbetsfö ra befolkningen saknar dock 
  
 fortfarande gymnasieutbildning. 
 Ett andra må tt på humankapitalstocken ä r genomsnittligt antal skol- eller utbildningså r. Detta må tt anger hur må nga å r en genomsnittlig 
  
 svensk tillbringar i skola eller 
  
 utbildning. 
  
 Enligt data frå n 
  
 de s k 
  
 Levnadsnivå undersö kningarna, 
  
 har det 
  
 genomsnittliga 
  
 antalet 
  
 utbildningså r i Sverige ö kat frå n drygt å tta å r 1967 till knappt elva å r 1990. Å r 1967 hade Ferguson i genomsnitt 8,4 å rs utbildning mot 8,2 å r fö r kvinnor. Å r 1990 hade mä nnens genomsnittliga utbildningstid ö kat till drygt 11 å r och kvinnornas till 10,7 å r. Ö kningen i procent var lika stor fö r mä n och kvinnor. 
 6 
  
 Av den internationella jä mfö relse som redovisas i tabell 7.1 kan utlä sas att Sverige har en hö g andel personer med eftergymnasial utbildning. Drygt hä lften av dessa har dock kortare eftergymnasial 
  
 6  
 Lopez, Scott, Johnson, A. [1994]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 193 
  
 utbildning. Nä r det gä ller andelen som inte har en gymnasieutbildning – drygt en fjä rdedel  
 –ligger 
  Sverige i mitten av de lä nder som ingå r i jä mfö relsen. En jä mfö relse av antalet utbildningså r mellan dessa lä nder ger vid handen att Sverige har en, relativt genomsnittet fö r ö vriga lä nder, nå got lä gre utbildad befolkning ä ven om skillnaderna mellan lä nder ä r små . 
 Tabell 7.1 Befolkningens utbildningsnivå och genomsnittligt antal utbildningsår i ett urval av  
 OECD-länder 
  
 Andel av befolkningen i procent respektive antal å r 
  
 Land 
  
 Grund- 
  
 Gymnasie- 
  
 Kort efter- Lå ng efter- 
  
 Antal 
  
 skola 
  
 skola 
  
 gymnasial 
  
 gymnasial 
  
 utbildningså r 
  
 USA 
  
 14 
  
 52 
  
 8 
  
 26 
  
 13,5 
  
 Nederlä nderna 
  
 37 
  
 50 
  
 – 
  
 23 
  
 12,7 
  
 Kanada 
  
 24 
  
 29 
  
 31 
  
 17 
  
 13,2 
  
 Norge 
  
 18 
  
 55 
  
 11 
  
 16 
  
 12,4 
  
 Danmark 
  
 34 
  
 44 
  
 7 
  
 15 
  
 12,4 
  
 Sverige 
  
 26 
  
 47 
  
 14 
  
 13 
  
 12,1 
  
 Tyskland 
  
 19 
  
 60 
  
 9 
  
 13 
  
 13,4 
  
 Storbritannien 
  
 24 
  
 55 
  
 9 
  
 13 
  
 12,1 
  
 Spanien 
  
 70 
  
 13 
  
 5 
  
 13 
  
 11,2 
  
 Finland 
  
 33 
  
 46 
  
 9 
  
 12 
  
 11,6 
  
 Schweiz 
  
 20 
  
 58 
  
 12 
  
 10 
  
 12,6 
  
 Frankrike 
  
 40 
  
 41 
  
 9 
  
 10 
  
 11,2 
  
 Anm: Avser å ldrarna  
 25-64 
  
 å r. Rangordning efter 
  
 andelen med 
  
 lå ng efter- 
  
 gymnasial utbildning. 
  
 Kä llor: OECD [1998c] och OECD [1998f]. 
 Att anvä nda utbildningsnivå eller antal utbildningså r som ett må tt på de samlade kunskaperna i samhä llet kan vara missvisande. Fö r det fö rsta mä ts bara formell utbildning, dvs utbildning som sker inom det reguljä ra utbildningssystemet. Dä rmed få ngas lä rande i t ex kursverksamhet, hemmet eller på arbetsplatsen inte upp. Fö r det andra få ngar dessa må tt inte upp vad individerna faktiskt har lä rt sig. Ett relativt nytt sä tt att mä ta humankapitalstocken ä r att genomfö ra test av olika fä rdigheter bland vuxna. I den s k  
 First International Adult Literacy Survey  
 (IALS) har vuxna individer i 12 olika  
 OECD-lä 
  nder testats Parks tre olika fä rdigheter. Dessa fä rdigheter ä r lä sfö rstå else, berä kningsfö rmå ga samt kvantitativ fö rmå ga. 
  
 194  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Faktaruta 7.1 
  
 IALS-studien 
  (The International Adult Literacy Survey) 
 IALS ä r en nyligen utvecklad metod som mä ter vuxna personers fä rdigheter och kompetens. Undersö kningen har utfö rts i 12 av OECD:s medlemslä nder och undersö ker flera olika variabler som kan relateras till en individs humankapital. Undersö kningen som baseras på intervjuer med en mycket stor urvalsgrupp inom varje land innehå ller dels en bakgrundsenkä t dä r å lder, utbildning m m 
  
 anges, dels 
  
 ett 
  
 praktiskt test dä r 
  
 den 
  
 intervjuade 
  
 personens 
  
 fä rdigheter 
  
 och 
  
 kompetens mä ts. 
  
 Testet 
  
 innebä r att 
  
 intervju- 
  
 personen utifrå n ett visst material (t ex tidningsartiklar, annonser, kartor samt tidtabeller) skall sammanstä lla, bearbeta och å terge information. I undersö kningen gö rs skattningar av tre stycken olika fä rdigheter; fö rmå ga att lä sa och fö rstå lö pande text, fö rmå ga att tolka dokument och fö rmå ga att utfö ra berä kningar. IALS skiljer sig frå n tidigare liknande studier i så må tto att det i studien inte finns en kritisk grä ns som delar in individerna i grupper av kunniga respektive icke kunniga. I stä llet uppskattas i vilken utsträ ckning en individ besitter olika fä rdigheter. 
 Kä llor: Lindé n, Brady m, C. [1999] och OECD [1998f]. 
 Av de 12 lä nderna har Sverige de bä sta resultaten i samtliga tre tester. I tabell 7.2 redovisas de genomsnittliga testresultaten Parks samtliga tester. Av tabellen framgå r att Sverige klarar sig bä ttre ä n ö vriga lä nder oavsett vilken formell utbildning testpersonerna hade. Sverige hade också den lä gsta andelen som presterade under den lä gsta nivå n fö r dokumentationsfö rmå ga som anses vara nö dvä ndig fö r att klara sig i en modern demokrati och ekonomi. Sverige uppvisade också den avgjort lä gsta spridningen mellan unga och ä ldre nä r det gä ller att klara denna grä ns. Ö verlag utmä rker sig Sverige genom att ha hö ga testresultat fö r grupper med svag anknytning till arbetsmarknaden, t ex arbetslö sa och barn till lå gutbildade. 
 Sammantaget må ste utbildningsnivå n i Sverige betecknas som god i ett internationellt perspektiv ä ven om andelen med lä ngre efter- gymnasial utbildning ä r lä gre ä n i andra jä mfö rbara lä nder. Slutsatsen av  
 IALS-studien 
  ä r att tillgå ngen på grundlä ggande fä rdigheter i Sverige ä r mycket god, vilket också torde ge goda fö rutsä ttningar Parks fortsatt humankapitaluppbyggnad. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 195 
  
 Tabell 7.2 Genomsnittliga testresultat från  
 IALS-studien 
  efter utbildningsnivå  
 1994–1995 
  
 Index Sverige=100 
  
 Enbart 
  
 Gymnasie- 
  
 Eftergymnasial 
  
 Sammanvä gt 
 1 
  
 grundskola 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 Sverige 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Nederlä nderna 
  
 94 
  
 98 
  
 94 
  
 94 
  
 Tyskland 
  
 98 
  
 96 
  
 95 
  
 93 
  
 Kanada 
  
 81 
  
 93 
  
 96 
  
 91 
  
 Belgien 
  
 89 
  
 94 
  
 95 
  
 91 
  
 Schweiz (franska) 
  
 84 
  
 92 
  
 94 
  
 90 
  
 Australien 
  
 87 
  
 93 
  
 88 
  
 89 
  
 Storbritannien 
  
 88 
  
 93 
  
 94 
  
 88 
  
 Nya Zeeland 
  
 87 
  
 93 
  
 91 
  
 88 
  
 Schweiz (tyska) 
  
 82 
  
 92 
  
 91 
  
 88 
  
 USA 
  
 71 
  
 86 
  
 91 
  
 88 
  
 Irland 
  
 83 
  
 91 
  
 92 
  
 85 
  
 Polen 
  
 72 
  
 82 
  
 83 
  
 73 
  
 Anm: Rangordning efter sammanvä gt testresultat. 
  
 1  
 Avser  
 16-65 
  å ringar. Kä lla: OECD [1998f]. 
  
 7.2.2 
  
 Fler deltar i utbildning 
  
 Tillskottet av utbildade, bå de kvantitativt och kvalitativt, på verkar ekonomins framtida produktionsmö jligheter och dä rmed fö rut- sä ttningarna fö r att klara framtida å taganden inom vä lfä rdssystemen. Den grundlä ggande utbildningen i grundskola och gymnasium spelar hä r en sä rskild roll, eftersom god tillgå ng på grundlä ggande utbildning ger fö rutsä ttningar fö r utbildning senare i livet. Nä r det gä ller den grundlä ggande utbildningen har debatten på senare å r frä mst handlat om skolans inre effektivitet, dvs om sambandet mellan resurser och resultat samt valet av driftsform. 
 7  
 Denna debatt speglar delvis det faktum att det frä mst ä r  
 utbildningskvaliteten  
 som stå r i fokus och inte  
 tillgå ngen  
 till utbildning. Den grundlä ggande utbildningen i Sverige har successivt byggts ut och 1998 gick hela 98 procent av en ungdomskull vidare till gymnasiet. Nä r det gä ller insatser inom grund- och gymnasieskolan 
  
 7  
 Se t ex Bjö rklund, A. [1999]. 
  
 196  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 handlar det så ledes inte i fö rsta hand om en fortsatt utbyggnad utan om att se till att utbildningssystemet minimerar Small avhopp och ser till att eleverna ges adekvata kunskaper fö r fortsatt lä rande. Så vä l svensk som utlä ndsk forskning har identifierat ett antal insatser som ter sig viktiga fö r att sä kra en god grund fö r framtida lä rande. 
 Fö r det fö rsta tycks insatser som riktar sig till individer som har sä rskilda problem i skolan, och dä rfö r riskerar att Gordon eller senare lä mna skolan i fö rtid, ge en hö g avkastning fö r så vä l de offentliga budgetarna som Parks samhä llsekonomin. Så dana insatser kan t ex inbegripa hö gre lä rartä thet i de tidiga skolå ren 
 8  
 eller en fö rlä ngning av skolå ret. 
 9  
 Med tanke på att fler elever har utlä ndsk bakgrund kan det ä ven behö vas ytterligare stö djande insatser Parks att dessa grupper lä ttare skall kunna fullfö lja en gymnasieutbildning. 
 Fö r det andra tycks kunskaper i matematik betyda mycket fö r framtida 
  
 lö ner och dä rmed framgå ng på 
  
 arbetsmarknaden  
 oberoende 
  
 av 
  
 utbildningsnivå  
 . 
 10  
 Det finns dä rfö r 
  
 anledning att vidta insatser 
  
 som 
  
 stimulerar elevernas intresse fö r matematik redan i unga å r. 
 Fö r det tredje krä vs tillgå ng till bra lä rarkompetens. Det finns ett stort rekryteringsbehov av bå de grundskole- och gymnasielä rare. Bland lä rarna vä ntas en mycket stor andel gå i pension inom en snar framtid. 
 Utvecklingen under  
 1990-talet 
  uppvisar delvis motsatta utvecklings- 
  
 tendenser nä r det gä ller tillskottet av humankapital. Å 
  
 ena sidan tycks 
  
 allt fä rre 
  
 fullfö lja en gymnasieutbildning och i en 
  
 mindre 
  
 grad bli 
  
 behö riga 
  
 till hö gskolan. Å andra sidan har så vä l intresset 
  
 Parks som 
  
 mö jligheterna till hö gre utbildning ö kat. 
 Fä rre fullfö ljer gymnasiet 
 På senare å r har det skett en kraftig nedgå ng i andelen som fullfö ljer en på bö rjad gymnasieutbildning. Andelen elever som fullfö ljer en gymnasieutbildning inom fyra å r och få r slutbetyg har minskat frå n cirka 90 procent i mitten av  
 1990-talet 
  till 74 procent 1998. Det finns ett flertal tä nkbara fö rklaringar till denna utveckling. Gymnasiereformen innebar en nivå hö jning av kunskapsmå len i fö rhå llande till tidigare gymnasie- utbildningar. Samtliga utbildningar i gymnasieskolan har också blivit treå riga. En tredje fö rklaring ä r att nä r i princip alla ungdomar i dag gå r vidare till gymnasieskolan tillkommer nya elevgrupper som har svå rare att klara av studierna till fö ljd av ofullstä ndiga kunskaper frå n 
  
 8 
  
 Peck, A. [1999]. 
  
 9 
  
 Hutchinson, A. [1998]. 
  
 10 
  
 Peck, A. [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 197 
  
 grundskolan. En indikation på detta ä r att det s k individuella programmet ä r det tredje stö rsta programmet i gymnasieskolan. 
 11  
 Det individuella programmet skall ge eleverna mö jligheter att inhä mta kunskaper så att de kan gå vidare till ett nationellt program. En ytterligare fö rklaring till att fä rre fullfö ljer gymnasieskolan kan vara att fler elever ä n tidigare har invandrarbakgrund med de språ kproblem som kan fö lja av det. 
 Ö kad tillströ mning till hö gre utbildning 
 Sedan mitten av  
 1980-talet 
  har andelen av dem som slutfö rt sina gymnasiestudier och som inom tre å r gå tt vidare till hö gskolestudier nä stan fö rdubblats, frå n drygt 20 procent av dem som gick ut gymnasieskolan lä så ret 1983/84 till 37 procent av dem som lä mnade gymnasieskolan 1993/94. 
 12 
  
 Under  
 1990-talet 
  har en kapacitetsutbyggnad skett inom den hö gre 
  
 utbildningen. Den 
  
 totala 
  
 dimensioneringen av universitetet och 
  
 hö gskolan brukar 
  
 mä tas 
  
 i antalet helå rsstudenter. Antalet helå rs- 
  
 studenter ä r så ledes ett må tt på stocken av studerande på universitet och hö gskola varje å r. I diagram 7.2 redovisas utvecklingen av antalet helå rsstudenter och nybö rjare under perioden 1978 till 1998. Den totala dimensioneringen ä r så gott som konstant ä nda fram till  
 1990-talets 
  bö rjan. Under denna period ligger antalet helå rsstudenter genomgå ende på drygt 125 000. Mellan lä så ren 1988/89 till 1993/94 sker en kraftig expansion av den hö gre utbildningen, då antalet helå rsstudenter ö kar med hela 60 procent. Sedan dess har antalet helå rsstudenter fortsatt att stiga. Samtidigt gå r det allt fä rre nybö rjare på varje helå rsstudent, vilket kan ses som ett tecken på fö rlä ngda studietider. De fö rlä ngda studie- tiderna innebä r alltså ett minskat utflö de, vilket dels kan fö rklaras av att må nga utbildningar har fö rlä ngts (t ex har mö jligheten att ta ut magisterexamen Beasley), dels har det svaga arbetsmarknadslä get under  
 1990-talet 
  medfö Lane att må nga kan ha valt att studera framfö r att ge sig ut på arbetsmarknaden. Av dem som på bö rjade sin utbildning hö stterminen 1991 var 43 procent kvar efter å tta terminer jä mfö rt med 35 procent av dem som bö rjade 1985. 
 13 
  
 11 
  
 I september 1999 gick 12,7 procent av alla elever i å rskurs 1 i gymnasiet på det individuella programmet. I september 1997 var motsvarande andel 10 procent. Skolverket [1999b]. 
  
 12 
  
 SCB [1998b]. 
  
 13 
  
 SCB [1998c]. 
  
 198  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Diagram 7.2 Nybörjare och helårsstudenter vid högskolan  
 1978–1998 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 nybörjare 
  
 helårsstudenter 
  
 80 000 
  
 300 000 
  
 70 000 
  
 250 000 
  
 60 000 
  
 50 000 
  
 200 000 
  
 40 000 
  
 150 000 
  
 30 000 
  
 100 000 
  
 20 000 
  
 Nybörjare 
  
 50 000 
  
 10 000 
  
 Helårsstudenter 
  
 0 
  
 0 
  
 1978 
  
 1980 
  
 1982 
  
 1984 
  
 1986 
  
 1988 
  
 1990 
  
 1992 
  
 1994 
  
 1996 
  
 1998 
  
 Anm: Begreppet helå rsstudenter infö rdes frå n och med lä så ret 1993/94 och ersatte det tidigare begreppet å rsstudieplatser. 
 Kä lla: Hö gskoleverket. 
 Vid en internationell jä mfö relse ä r deltagandet i eftergymnasiala studier bland personer under 30 å r genomgå ende lä gre ä n i andra lä nder, vilket framgå r av tabell 7.3. Det innebä r att den totala andelen av befolkningen som har eftergymnasial utbildning kommer att falla relativt omvä rlden. I de nordiska lä nderna sker inträ det i eftergymnasial utbildning nå got senare jä mfö rt med må nga andra lä nder. Deltagande i eftergymnasiala studier ligger trots detta på en lä gre nivå i Sverige ä n i Danmark, Finland och Norge. Enligt statistik ö ver examinationsfrekvensen frå n hö gskolan i  
 OECD-lä 
  nderna, som presenteras i bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen, hamnar Sverige på 14:e plats av 21 lä nder. Jä mfö relser av utbildningsdata mellan lä nder ä r dock behä ftade med tolkningsproblem eftersom det finns stora skillnader i utbildningens lä ngd och innehå ll, regler Parks examina, de studerandes å lder etc. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 199 
  
 Tabell 7.3 Andel av befolkningen i eftergymnasial utbildning per åldersgrupp i ett urval av  
 OECD-länder 
  1985, 1990 och 1996 
 Procent 
  
 18–21 
  å r 
  
 22–25 
  å r 
  
 26–29 
  å r 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1996 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1996 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1996 
  
 Sverige 
  
 7,9 
  
 8,7 
  
 13,7 
  
 11,3 
  
 11,4 
  
 17,9 
  
 6,5 
  
 6,1 
  
 8,0 
  
 Danmark 
  
 7,4 
  
 7,4 
  
 8,5 
  
 16,3 
  
 17,9 
  
 23,5 
  
 8,2 
  
 9,3 
  
 12,1 
  
 Finland 
  
 9,3 
  
 13,6 
  
 18,2 
  
 17,3 
  
 20,7 
  
 28,8 
  
 7,9 
  
 10,2 
  
 13,6 
  
 Norge 
  
 8,8 
  
 14,4 
  
 19,0 
  
 13,2 
  
 18,9 
  
 24,8 
  
 5,7 
  
 8,2 
  
 10,5 
  
 Storbritannien 
  
 – 
  
 16,1 
  
 26,9 
  
 – 
  
 4,7 
  
 9,4 
  
 – 
  
 – 
  
 4,8 
  
 Tyskland 
  
 8,8 
  
 8,5 
  
 10,8 
  
 15,5 
  
 15,9 
  
 17,2 
  
 8,9 
  
 10,4 
  
 11,8 
  
 USA 
  
 33,0 
  
 36,2 
  
 34,6 
  
 14,5 
  
 17,1 
  
 21,5 
  
 8,2 
  
 8,5 
  
 11,1 
  
 Kä llor: OECD [1996a] och OECD [1998c]. 
 Sammanfattningsvis innebä r en hö gre andel som inte fullfö ljer sina studier i kombination med ö kade mö jligheter till kompletterande vuxenstudier att det tar lä ngre tid att avsluta gymnasiestudierna, vilket i sin tur leder till att arbetsmarknadsinträ de eller vidare studier senarelä ggs. Mycket talar fö r att gymnasieutbildning ä r en inträ desbiljett fö r unga på arbetsmarknaden, och ä ven om det i dag finns goda mö jligheter till kompletterande studier inom vuxenutbildningen leder en grundlä ggande utbildning i unga å r  
 i sig  
 till bä ttre fö rutsä ttningar Parks fortsatt lä rande och en god inkomstutveckling. 
 Den på gå ende expansionen av hö gskoleutbildningen har resulterat i att fler studerar, men att effektiviteten inte har hö jts, vilket resulterat i att antalet nybö rjare inte ö kat i motsvarande grad. I den utsträ ckning de lä ngre utbildningstiderna beror av att utbildningsprogammen fö rlä ngts ä r detta sannolikt bra ur ett tillvä xtperspektiv, fö rutsatt att arbetsuppgifterna verkligen krä ver en hö gre formell utbildningsnivå . Det finns dock andra tä nkbara faktorer som kan fö rklara det lå ga utflö det, t ex arbetsmarknadslä get, studiemedelssystemets konstruktion och fö rkunskaperna hos dem som kommer in på hö gskolan. Att andelen yngre som på bö rjar en hö gskoleutbildning har ö kat torde vara positivt ur tillvä xtsynpunkt, eftersom yngre har lä ngre produktiv tid kvar i arbetslivet. Vidare ä r det ö nskvä rt att utbildning sker så tidigt som mö jligt mot bakgrund av den å ldrande befolkningen, eftersom en ö kad fö rsö rjningsbö rda krä ver ett hö gre totalt arbetsutbud. 
  
 200  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 7.2.3 
  
 Goda kunskaper hos svenska gymnasieelever 
  
 Kvalitetsaspekter på den utbildning som tillhandahå lls i Sverige lå ter sig inte enkelt få ngas i jä mfö rbar statistik ö ver tiden eller mellan lä nder. Resultat frå n olika tester kan dock ge viss vä gledning. Resultat frå n militä rtester fö r å ren 1980, 1987 och 1993 uppvisar mycket små variationer i medeltal ö ver tiden, men andelen  
 18-å 
  ringar med svaga resultat har minskat. 
 14  
 Detta skulle tyda på att fö rkunskaperna hos potentiella hö gskolestuderande i varje fall inte minskat ö ver tiden. Ett problem med militä rtesterna ä r dock att  
 –fö 
  rutom att de endast avser mä n  
 –de 
  inte mä ter  
 kunskaper  
 utan fö rmå gor, vilket innebä r att alla de kunskaper och kompetenser som vä rdesä tts på arbetsmarknaden inte få ngas upp. Resultat på individnivå tyder dock på att betyg i matematik har betydelse fö r framtida lö ner oberoende av formell utbildningsnivå . 
 15  
 Ett annat problem ä r att testerna inte heller sä ger nå got om kvaliteten hos dem som verkligen sö ker sig till hö gskolan. 
 I tabell 7.4 redovisas resultat frå n en internationell studie av kunskaper i matematik och fysik fö r elever i sista å rskursen i gymnasieskolan i 21 lä nder. 
 16  
 De svenska gymnasieeleverna presterar i allmä nhet ö ver genomsnittet fö r de lä nder som ingå r i studien. Ä ven studenter som studerar på program med stort fysikinnehå ll presterar ö ver genomsnittet, medan elever som valt avancerad matematik presterar som genomsnittet. 
 Enligt en rapport som utarbetats på uppdrag av Hö gskoleverket, har fö rkunskaperna i matematik hos blivande civilingenjö rer fö rsä mrats de senaste  
 10-15 
  å ren samtidigt som antalet nybö rjare på civilingenjö rs- utbildningarna ö kat kraftigt. 
 17  
 I rapporten konstateras också att liknande problem finns i andra jä mfö rbara lä nder, varfö r problemen inte behö ver vara specifikt svenska. En tolkning av resultaten kan så ledes vara att fö rsä mringen i fö rkunskaper sammanhä nger med den utbyggnad av ingenjö rsutbildningarna som ä gt rum i flera lä nder. Utbildningspremierna Parks svenska ingenjö rer ä r dock minst lika goda som i andra europeiska lä nder (Belgien, Danmark, Frankrike, Italien, Storbritannien och Tyskland), vilket tyder på att de svenska ingenjö rerna som hittills examinerats inte ä r mindre produktiva ä n sina europeiska kollegor. 
 18 
  
 14 
  
 Peck, A. [1999]. 
  
 15 
  
 ibid 
  
 16 
  
 The Third International Mathematics and Science Study (TIMSS). 
  
 17 
  
 Hö gskoleverket [1999a]. 
  
 18 
  
 Lopez, BurnsSkedinger, P. [1999]. Hä r antas att en individs produktivitet få ngas upp i den extra lö n som tillfaller honom eller henne av att studera ytterligare ett å r eller 
  
 till en viss examen jä mfö rt med att fortsä tta ut i arbetslivet. Detta utesluter inte att lö nerna Parks ingenjö rer kan vara hö gre i andra lä nder ä n i Sverige. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 201 
  
 Tabell 7.4 Resultat i matematik och fysik efter studieinriktning i gymnasiet 
  
 Samtliga 
  
 Avancerad 
  
 Fysik 
  
 matematik 
  
 Ö ver medel 
  
 Sverige 
  
 Frankrike 
  
 Norge 
  
 Schweiz 
  
 Ryssland 
  
 Sverige 
  
 Ö sterrike 
  
 Schweiz 
  
 Ryssland 
  
 Kanada 
  
 Litauen 
  
 Island 
  
 Cypern 
  
 Norge 
  
 Danmark 
  
 Danmark 
  
 Nederlä nderna 
  
 Medel 
  
 Tjeckien 
  
 Grekland 
  
 Tyskland 
  
 Australien 
  
 Sverige 
  
 Cypern 
  
 Frankrike 
  
 Kanada 
  
 Lettland 
  
 Tyskland 
  
 Australien 
  
 Grekland 
  
 Slovenien 
  
 Italien 
  
 Australien 
  
 Slovenien 
  
 Slovenien 
  
 Under medel 
  
 Ungern 
  
 Tjeckien 
  
 Schweiz 
  
 Ryssland 
  
 Tyskland 
  
 Frankrike 
  
 Cypern 
  
 Ö sterrike 
  
 Tjeckien 
  
 Italien 
  
 USA 
  
 Ö sterrike 
  
 Litauen 
  
 USA 
  
 USA 
  
 Sydafrika 
  
 Kä lla: IEA [1998]. 
  
 7.2.4 
  
 Ö kad tillgå ng på spetskompetens 
  
 Ett grundlä ggande villkor fö r att ett lands nä ringsliv skall kunna tillskapa sig goda konkurrensvillkor inom kunskapsintensiva verksamheter ä r en god tillgå ng på hö gutbildad arbetskraft i allmä nhet och hö gskoleutbildade med teknisk eller naturvetenskaplig utbildning i synnerhet. Enligt de scenarier fö r nä ringslivets utveckling till å r 2010 som presenteras i bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen kommer den relativt sett stö rsta ö kningen av arbetskraftsefterfrå gan att ske Ryan (framfö r allt hö gskoleingenjö rer) och  
 IT-utbildade, 
  men ä ven ekonomer och jurister kommer att mö ta en hö gre efterfrå gan. Enligt statistik som presenteras i kapitel 8 Chan r 1996, var antalet examinerade frå n naturvetenskapliga och tekniska hö gskoleutbildningar per 100 000 i arbetskraften i å ldersgruppen  
 25-34 
  lä gre i Sverige ä n i må nga andra  
 OECD-lä 
  nder. Jä mfö rt med USA har Sverige haft en lä gre andel 
  
 202  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 nyutexaminerade civilingenjö rer sedan bö rjan av  
 1970-talet, 
  men successivt nä rmat sig USA ö ver tiden. 
 19  
 Detta gä ller ä ven Parks i dag eftertraktade elektronikingenjö rer och datavetare. 
 20 
  
 Av tabell 7.5 framgå r att det totala antalet examinerade frå n hö gskolan har ö kat nå got sedan mitten av  
 1980-talet, 
  och att andelen examina inom teknik och naturvetenskap har ö kat kraftigt. 
 Tabell 7.5 Uttagna examina från högskolan respektive avlagda doktorsexamina vid olika fakulteter  
 1984/85–1997/98 
  
 Antal examina respektive andel i procent 
  
 84/85 
  
 88/89 
  
 92/93 
  
 96/97 
  
 97/98 
  
 Totalt antal examina frå n hö gskolan 
  
 33 904 
  
 30 849 
  
 33 707 
  
 33 854 
  
 34 648 
  
 Andel (%)  
 Teknisk och naturvetenskaplig 
  
 11,3 
  
 17,2 
  
 20,8 
  
 23,8 
  
 23,7 
  
 Medicinsk och odontologisk 
  
 3,7 
  
 3,4 
  
 3,0 
  
 3,9 
  
 3,7 
  
 Totalt antal doktorsexamina 
  
 1 056 
  
 1 083 
  
 1 225 
  
 1 722 
  
 1 883 
  
 Andel (%)  
  
 Matematisk-naturvetenskaplig 
  
 16,8 
  
 13,2 
  
 11,8 
  
 11,9 
  
 13,1 
  
 Teknisk 
  
 14,8 
  
 16,7 
  
 23,3 
  
 21,8 
  
 20,6 
  
 Teknisk-naturvetenskaplig 
  
 5,5 
  
 7,3 
  
 5,5 
  
 5,6 
  
 4,9 
  
 Medicinsk och odontologisk 
  
 32,7 
  
 34,7 
  
 33,5 
  
 31,0 
  
 27,5 
  
 Anm: Fö rdelningen på utbildningsinriktningar anges i procent av totala antalet examina. 
 Kä llor: SCB [1998b], SCB [1999f] och SCB [1999g]. 
 Det har ä ven ä gt rum en ö kning av antalet avlagda doktorsexamina. Andelen doktorsexamina inom teknisk fakultet har ö kat under  
 1990-talet 
  jä mfö rt med  
 1980-talet. 
  Andelen examinerade inom matematisk- naturvetenskaplig fakultet har minskat under  
 1990-talet, 
  men var 1997/98 i paritet med nivå n i slutet av  
 1980-talet. 
  Ä ven andelen examinerade inom medicin och odontologi har minskat under 1990- talet. I absoluta tal ä r dock antalet examina inom så vä l matematik- naturvetenskap som  
 medicin-odontologi 
  hö gre i slutet av  
 1990-talet 
  White i slutet av  
 1980-talet. 
  Nä r det gä ller val av studieinriktning i hö gskolan tycks de svenska eleverna inte avvika frå n studenter i andra lä nder, ä ven om andelen som lä ser tekniska ä mnen ä r nå got lä gre ä n i Finland och Tyskland. 
 21 
  
 Sammantaget tycks utbyggnaden av den hö gre utbildningen under  
 1990-talet 
  ha resulterat i en ö kad tillgå ng på spetskompetens. 
  
 19 
  
 Storesletten, Wright, F. [1999]. 
  
 20 
  
 Jacobsson, S., Sjö berg, Wagner m, M. [1999]. 
  
 21 
  
 OECD [1998c]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 203 
  
 Sö kandetrycket på flera av dessa utbildningar ä r fortfarande hö gt. En fortsatt ö kning av antalet utbildade inom dessa sektorer kan dock begrä nsas av brist på kompetent lä rarpersonal och på att tillskottet av behö riga frå n gymnasiet ä r otillrä ckligt. Som konstateras i avsnitt 7.3 nedan har emellertid lö nepremierna fö r lä ngre tekniska utbildningar ö kat under  
 1990-talet, 
  vilket ä r positivt Parks den fortsatta tillströ mningen. 
  
 7.2.5 
  
 Hö gt deltagande i vidareutbildning 
  
 Den utbildning och kompetensuppbyggnad som sker efter avslutad reguljä r utbildning har kommit att bli allt viktigare. I dag finns ett antal olika utbildningsformer som skulle kunna inrymmas i det samlande begreppet  vidareutbildning . Dessa utbildningsformer har det gemensamt att de vä nder sig till personer som deltar i arbetslivet eller tillfö r kunskaper och kompetens som skall mö jliggö ra ett å terinträ de på arbetsmarknaden, t ex efter en period av arbetslö shet. Fö r dem som arbetar sker vidareutbildning frä mst i anslutning till arbetet i form av personalutbildning medan utbildning som riktar sig till arbetslö sa fö reträ desvis sker i offentlig regi och med offentlig ersä ttning. Hit hö r arbetsmarknadsutbildning men ä ven utbildning inom Kunskapslyftet. Till dessa former av utbildning finns ä ven så dan utbildning som sker, fö reträ desvis på fritiden, i syfte att byta yrke. 
 En internationell jä mfö relse av deltagandet i vidareutbildning i ett antal  
 OECD-lä 
  nder, som å terfinns i tabell 7.6, ger vid handen att Sverige ä r det land dä r deltagandet ä r hö gst bland så vä l sysselsatta som arbetslö sa. Deltagande i vidareutbildning hä nger, enligt jä mfö relsen, ofta samman med arbetslivsrelaterad utbildning. Det ä r också vanligast att arbetsgivaren eller den enskilde svarar Parks finansieringen. Deltagande i vidareutbildning ä r dessutom relaterat till utbildningsnivå , ä ven om denna koppling ä r mindre i Sverige ä n i andra lä nder. 
 22  
 I Sverige ä r dessutom deltagandet i vidareutbildning hö gst i de ä ldre å lders- grupperna, vilket kan hä nga samman med att Sverige har ett hö gt arbetskraftsdeltagande i hö ga å ldrar. 
  
 22  
 Johnson, Hicks [1999]. 
  
 204  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Tabell 7.6 Deltagande i vidareutbildning för  
 25-64-åringar 
 1994–1995 
  
 Procent 
  
 Land 
  
 Samtliga 
  
 Sysselsatta 
  
 Arbetslö sa 
  
 Ej i arbetskraften 
  
 Sverige 
  
 54 
  
 60 
  
 46 
  
 29 
  
 Nya Zeeland 
  
 46 
  
 53 
  
 31 
  
 30 
  
 Storbritannien 
  
 45 
  
 56 
  
 33 
  
 14 
  
 USA 
  
 42 
  
 49 
  
 30 
 1 
  
 17 
  
 Schweiz 
 3 
  
 42 
  
 46 
  
 32 
 1 
  
 28 
  
 Nederlä nderna 
  
 36 
  
 43 
  
 39 
  
 22 
  
 Kanada 
  
 36 
  
 42 
  
 30 
  
 23 
  
 Australien 
  
 36 
  
 42 
  
 28 
  
 16 
  
 Irland 
  
 22 
  
 29 
  
 8 
 1 
  
 14 
  
 Belgien 
 2 
  
 22 
  
 27 
  
 17 
 1 
  
 10 
  
 Polen 
  
 14 
  
 20 
  
 8 
 1 
  
 3 
 1 
  
 Genomsnitt 
  
 36 
  
 42 
  
 27 
  
 19 
  
 Anm: Rangordnade efter andel som deltar i vidareutbildning av samtliga  
 25-64- 
  å ringar. 
  
 1 
  
 Lå g svarsfrekvens. 
  
 2 
  
 Data fö r Belgien avser den flamlä ndska delen. 
  
 3 
  
 Data fö r Schweiz inkluderar ej de italiensktalande delarna. 
  
 Kä lla: Johnson, Hicks [1999]. 
 Den arbetslivsrelaterade vidareutbildningen tycks ha ö kat i betydelse under  
 1990-talet. 
  Så vä l antalet deltagare i som utgifterna fö r personalutbildning har ö kat. Inom industrin tycks behovet av kompetensutveckling hä nga intimt samman med investeringar i fysiskt kapital. 
 23  
 Fortfarande ä r dock personal- och vidareutbildning per anstä lld relativt blygsam i omfattning. Enligt statistik som redovisas av OECD uppgå r arbetslivsrelaterad vidareutbildning i Sverige till cirka 11 timmar per person i å ldrarna  
 25-64 
  å r att jä mfö ras med drygt 17 timmar fö r andra eropeiska lä nder. 
 24  
 Enligt SCB uppgick antalet utbildningsdagar per anstä lld i å ldrarna  
 16-64 
  å r till cirka 6 dagar under fö rsta halvå ret 1999. 
 25 
  
 Sammantaget indikerar denna jä mfö relse att betingelserna fö r vidareutbildning i Sverige ä ndå ä r goda och fö rhå llandevis jä mnt fö rdelade mellan olika grupper i fö rhå llande till andra lä nder. 
  
 23 
  
 Weber, A. m.fl. [1999]. 
  
 24 
  
 OECD [1999d]. Jä mfö relsen avser EU15, Ungern, Island och Norge. 
  
 25 
  
 SCB [1999c]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 205 
  
 7.3 
  
 Ö kade drivkrafter Parks 
  
 hö gskoleutbildning under  
 1990-talet 
  
 Det finns ett antal svenska studier av efterfrå gan på hö gre utbildning. 
 26  
 Resultaten i dessa studier ö verensstä mmer i allt vä sentligt med resultat frå n studier gjorda Parks andra lä nder, nä mligen att det finns ett positivt samband mellan den privatekonomiska avkastningen och efterfrå gan på hö gre utbildning. Arbetsmarknadslä get tycks också spela en roll i så må tto att en hö g arbetslö shet på verkar tillströ mningen positivt. Slutligen tycks ö kade skatter ha en negativ på verkan på tillströ mningen. En annan slutsats av dessa studier ä r att de ekonomiska variablerna spelar en roll Parks tillströ mningen men att tillgå ngen på platser ä r vä l så viktig. Det begrä nsade tillträ det till hö gre studier under  
 1980-talet 
  sammanfö ll med en kraftig nedgå ng i utbildningspremierna. En rimlig tolkning ä r dä rfö r att enbart en fö rbä ttrad platstillgå ng inte hade rä ckt fö r att kraftigt ö ka tillströ mningen. 
 Hö gskoleutbildningens lö nsamhet har fö rä ndrats kraftigt ö ver tiden. Frå n att ha varit mycket hö g i slutet av  
 1960-talet 
  Willis den kraftigt till bö rjan av  
 1980-talet, 
  Parks att dä refter ö ka nå got till bö rjan av  
 1990-talet. 
 27 
  
 Orsakerna till att hö gskoleutbildning har blivit mindre lö nsamt har diskuterats flitigt. Nå gra av de fö rklaringar som framfö rts ä r det kraftigt ö kade utbudet av hö gutbildad arbetskraft under  
 1970-talet, 
  den solidariska lö nepolitiken som bidrog till att jä mna ut lö neskillnader 
  
 mellan utbildningsgrupper, fö rsä mrad kvalitet på 
  
 inflö det av studenter 
  
 nä r universitetsutbildning blev  massutbildning 
  
 under  
 1960-talet 
  samt 
  
 att fö rekomsten av ett fä rre antal stora arbetsgivare, inte minst inom tillverkningsindustrin, har lett till bildandet av lö nekarteller. 
 28  
 Den ö kade avkastningen på hö gre utbildning sedan mitten av  
 1980-talet 
  skulle så ledes kunna fö rklaras av att utbudet av hö gutbildade hå llits tillbaka genom tillträ desrestriktioner ( spä rrar ) i kombination med en ö kad efterfrå gan på hö gutbildad arbetskraft. 
 29  
 Sedan mitten av  
 1980-talet 
  har också lö nebildningen decentraliserats, inte minst inom akademikernas avtalsområ de. 
  
 26 
  
 Bornmalm-Jardelö 
  
  w, G. [1988], Jackson,  
 Richards, B. [1993] och Charles, P. [1994]. 
  
 27 
  
 Jackson,  
  
 Richards, B. [1993]. 
  
 28 
  
 Fö r en diskussion av dessa faktorer se Ware, Å . [1996]. 
  
 29 
  
 Jackson och Smith menar att uppgå ngen i lö nepremierna under andra hä lften av  
  
 1980-talet 
  huvudsakligen beror på att utbudet av hö gutbildad arbetskraft avstannade. Jackson,  
 Richards, B. [1993]. 
  
 206  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 7.3.1 
  
 Hö gskoleutbildning mer lö nsam 
  
 I bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen studeras inkomstpremier på olika typer av utbildningar och Parks privat respektive offentlig sektor. I tabell 7.7 har dessa rä knats om till s k internrä ntor fö re respektive efter skatt. Internrä ntor ä r ett vanligt må tt vid berä kningar av investeringars lö nsamhet och anger den rä nta som krä vs fö r att investeringen skall vara lö nsam. I allmä nhet lö nar sig arbete i privat sektor bä ttre oavsett nivå på utbildning. Berä kningarna visar också att internrä ntorna fö r utbildningar inom naturvetenskap och teknik i privat sektor ä r vä sentligt hö gre ä n fö r ö vriga utbildningar, vilket tyder på att incitamenten att skaffa sig en ingenjö rs- eller naturvetarutbildning ä r ganska goda. Slutligen bidrar inkomstskatterna till att minska den privatekonomiska avkastningen på utbildning, men denna på verkan har minskat sedan skattereformen i bö rjan av  
 1990-talet. 
  
 Tabell 7.7 Internräntor för olika längre eftergymnasiala utbildningar fördelade på inriktning och sektor 1990 och 1995 
  
 Fö re skatt 
  
 Efter skatt 
  
 1990 
  
 1995 
  
 1990 
  
 1995 
  
 Teknisk och 
  
 naturvetenskaplig 
  
 offentlig sektor 
  
 3,6 
  
 3,6 
  
 Teknisk och 
  
 naturvetenskaplig 
  
 privat sektor 
  
 8,3 
  
 10,3 
  
 5,3 
  
 7,8 
  
 Ö 
  
 vriga 
  
 offentlig sektor 
  
 4,5 
  
 3,6 
  
 3,4 
  
 4,1 
  
 Ö 
  
 vriga 
  
 privat sektor 
  
 5,8 
  
 7,6 
  
 7,6 
  
 8,2 
  
 Anm: Berä kningarna tar inte hä nsyn till eventuella kostnader fö rknippade med att utbilda sig eller att arbeta. Ingen hä nsyn tas till tillvä xt/lö neutveckling eller studiemedel. Regelsystemen 1990 respektive 1995 antas gä lla livet ut. Individen antas bö rja studera nä r han/hon ä r 20 å r och gå i pension vid 65 å rs å lder. 
 Kä lla: Egna berä kningar baserade på Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen – NUTEK [1999d]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 207 
  
 7.3.2 
  
 Ö kad arbetslö shet bland lå gutbildade ungdomar 
  
 Nä r spridningen i lö n mellan olika inkomstgrupper ä r lå g ä r det rimligt 
  
 att den viktigaste signalen om  underskott 
  
 respektive ö verskott på 
  
 arbetskraft hä rrö r 
  
 frå n skillnader i arbetslö shet. 
  
 I samband 
  
 med 
  
 arbetslö shetskrisen 
  
 i bö rjan 
  
 av  
 1990-talet 
  
 ö kade 
  
 arbetslö sheten 
  
 fö r 
  
 samtliga utbildningsgrupper, 
  
 vilket bidrog 
  
 till att 
  
 relationen mellan 
  
 arbetslö sheten fö r hö g- respektive lå gutbildade var så gott som ofö rä ndrad (se tabell 7.8). Fö r de yngre å ldersgrupperna har det dock skett en dramatisk ö kning av motsvarande kvot, vilket indikerar att det ä gt rum en uppgradering av de kvalifikationer som krä vs fö r att etablera sig på arbetsmarknaden under  
 1990-talet. 
  Det ä r dock oklart i vilken utsträ ckning detta ä r ett uttryck Rodgers gkonjunkturen eller svarar mot en strukturell fö rä ndring. 
 Tabell 7.8 Arbetslöshet för personer med högst gymnasium relativt personer med eftergymnasial utbildning  
 1990–1998 
  
 16-24 
  å r 
  
 25-54 
  å r 
  
 55-64 
  å r 
  
 16-64 
  å r 
  
 1990 
  
 1,4 
  
 1,8 
  
 4,3 
  
 2,2 
  
 1991 
  
 1,9 
  
 2,0 
  
 2,8 
  
 2,4 
  
 1993 
  
 2,0 
  
 2,1 
  
 2,9 
  
 2,4 
  
 1995 
  
 2,0 
  
 2,1 
  
 2,2 
  
 2,3 
  
 1998 
  
 3,0 
  
 2,1 
  
 1,8 
  
 2,2 
  
 Kä lla: SCB [b]. 
  
 I en lå gkonjunktur ä r det rimligt att kvalifikationskraven hö js eftersom arbetsgivarna till en bö rjan har må nga arbetslö sa med fö rhå llandevis god utbildning att vä lja bland, men att dessa krav successivt minskar i takt med att konjunkturen fö rbä ttras. Fö ljaktligen kan arbetsgivarna Parks ntas att anstä lla fler ungdomar utan hö gre formella kvalifikationer nä r efterfrå gan på arbetskraft stabiliserats. En annan fö rklaring till de hö gre utbildningskraven kan vara att utbildningssystemet  ligger Jones efterfrå gan, och att kvalifikationskraven inte ä ndrats i samma takt som utbudet ö kat. Risken Ayala verkvalifikationer tycks dock frä mst gä lla treå rig gymnasieutbildning och kortare eftergymnasial utbildning. 
 30 
  
 Sammanfattningsvis har drivkrafterna fö r hö gre utbildning ö kat under  
 1990-talet. 
  De ovan redovisade internrä ntorna tar dock inte hä nsyn till effekterna av studiemedelssystemet. Det studiemedelssystem som infö rdes 1989 tycks också ha bidragit till att hö ja den privatekonomiska 
  
 30  
 Å berg, R. [1999]. 
  
 208  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 avkastningen på hö gre utbildning, vilket frä mst beror på att en stö rre del av studiemedlen utgå r som bidrag ä n tidigare. 
 31  
 Hur det nya studie- medelssystemet, som skall infö ras å r 2001, på verkar rekryteringen till hö gre utbildning ä r oklart. I det nya systemet ä r bidragsandelen nå got hö gre samtidigt som å terbetalningsreglerna skä rpts. Mot bakgrund av att arbetsmarknadslä get vä ntas fö rbä ttras under kommande å r, och att yngre personer vä ntas bli nå got av en  bristvara på framtidens arbetsmarknad, ä r det rimligt att de privatekonomiska incitamenten bö r spela en stö rre roll Parks rekryteringen till hö gre utbildning. 
  
 7.4 
  
 Vilken utbildning behö vs i framtiden? 
  
 7.4.1 
  
 Strukturomvandling fö rä ndrar utbildningsbehovet 
  
 Den framtida efterfrå gan på utbildad arbetskraft beror av hur den svenska ekonomins struktur utvecklas med avseende på bransch- sammansä ttning, yrkessammansä ttning och vilken typ av kompetens eller kunskap som efterfrå gas samt hur ekonomin i sin helhet utvecklas. Den fö rsta effekten kan kallas Parks en  branscheffekt , den andra effekten Parks en  utbildningseffekt och den tredje effekten en  syssel- sä ttningseffekt . I tabell 7.9 redovisas hur fö rä ndringen i efterfrå gan Parks nå gra olika typer av utbildningar fö rdelar sig på dessa effekter. Fö rä ndringar i branschsammansä ttningen  
 –branscheffekten 
 –kommer 
  att på verka efterfrå gan på hö gutbildad arbetskraft eftersom vissa branscher inom t ex tillverkningsindustrin sysselsä tter relativt få personer med hö gskoleutbildning medan andra branscher inom den 
  
 vä xande tjä nstesektorn anvä nder relativt 
  
 mycket hö gutbildad 
  
 arbetskraft. Som framgå r av tabell 7.9 
  
 ä r utbildningseffekten 
  
 dominerande, vilket innebä r att t ex anvä ndningen av hö gskoleutbildade ekonomer ö kat inom samtliga branscher medan det omvä nda gä ller Parks humanister. Slutligen på verkas efterfrå gan på olika utbildningar (positivt) av en god sysselsä ttningsutveckling. 
  
 31  
 Peck, Thompson m, C. [1994]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 209 
  
 Tabell 7.9 Förändring i efterfrågan på olika utbildningar fördelad på olika 
  
 effekter 
  
 Procent 
  
 Utbildning 
  
 Fö rä ndring 
  
 Bransch- 
  
 Utbildnings- 
  
 Sysselsä ttnings- 
  
 1995–2010 
  
 effekt 
  
 effekt 
  
 effekt 
  
 Ekonom 
  
 82 
  
 6 
  
 69 
  
 7 
  
 Civilingenjö r 
  
 maskin 
  
 82 
  
 8 
  
 65 
  
 9 
  
 el/data 
  
 71 
  
 10 
  
 52 
  
 9 
  
 Humaniora 
  
 -1 
  
 8 
  
 -19 
  
 10 
  
 Omvå rdnad 
  
 57 
  
 7 
  
 36 
  
 14 
  
 Kä lla: SCB [1998b]. 
  
 Kunskapsintensiv produktion ö kar efterfrå gan på hö gutbildade 
 I ett historiskt perspektiv har utbildningsnivå n inom samtliga sektorer i samhä llet ö kat. Det finns flera fö rklaringar till detta; den tekniska utvecklingen, ö kad internationell handelsspecialisering och fö rä ndrad 
  
 arbetsorganisation (se vidare kapitel 6). I bilaga 3 till 
  
 Lå ngtids- 
  
 utredningen presenterar NUTEK ett scenario ö ver 
  
 struktur- 
  
 omvandlingen i svenskt nä ringsliv. Sysselsä ttningen vä ntas ö ka framfö r allt inom tjä nstesektorerna medan industrisysselsä ttningen minskar. Bland tjä nstesektorerna ä r det frä mst de kunskapsintensiva delarna som vä ntas ö ka sin andel av sysselsä ttningen. 
 32  
 Denna utveckling kan hä nfö ras till en positiv produktionstillvä xt i kombination med en må ttlig produktivitetsö kning jä mfö rt med industrin. De kunskapsintensiva delarna av nä ringslivet ö kar sin andel av sysselsä ttningen frå n 35 till 39 procent till å r 2010. Denna bild  
 –att 
  tjä nsterna blir allt mer betydelsefulla Parks sysselsä ttningen  
 –bekrä 
  ftas också i Konjunktur- institutets scenarier som presenteras i bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen. 
  
 32  
 Fö r en definition av de kunskapsintensiva sektorerna, se kapitel 8. 
  
 210  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Tabell 7.10 Sysselsatta i näringslivet fördelade på utbildningskategorier 1995 och 2010 
  
 Procent 
  
 Utbildningskategori 
  
 1995 
  
 2010 
  
 Grundskola 
  
 30,0 
  
 18,0 
  
 Gymnasium 
  
 Yrkesinriktning 
  
 45,0 
  
 48,0 
  
 Gymnasium 
  
 Studieinriktning 
  
 12,5 
  
 14,0 
  
 Eftergymnasiala studier 
  
 Teknisk inriktning 
  
 2,0 
  
 4,0 
  
 Eftergymnasiala studier 
  
 Ö vriga inriktningar 
  
 4,5 
  
 6,0 
  
 Universitet 
  
 Teknisk inriktning 
  
 2,5 
  
 3,5 
  
 Universitet 
  
 Ekonomi/juridik 
  
 2,0 
  
 3,0 
  
 Universitet 
  
 Ö vrigt 
 1 
  
 1,0 
  
 1,5 
  
 IT-specialister 
  
 1,0 
  
 3,0 
  
 Summa 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 Anm: Summering av andelarna resulterar inte i exakt 100 procent på 
  
 grund av 
  
 avrundning. 
  
 1 
  
 Universitetsutbildningar 
  
 inriktade 
  
 på offentlig 
  
 sektor, allmä n 
  
 universitets- 
  
 utbildning, lä rare och forskare. 
  
 Kä lla: Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen  
 –NUTEK 
  [1999d]. 
  
 Av 
  
 tabell 
  
 7.10 framgå r hur 
  
 strukturomvandlingen 
  
 kan på verka 
  
 efterfrå gan 
  
 på olika utbildningskategorier 
  
 i nä ringslivet 
  
 under den 
  
 kommande tioå rsperioden. Andelen med enbart grundskola kommer att minska kraftigt, vilket dels kan fö rklaras av en uppgradering av kvalifikationskraven, dels av att må nga med grundskoleutbildning ä r ä ldre och ersä tts med yngre personer som har nå gon form av gymnasieutbildning. Andelen med universitetsutbildning (inklusive  
 IT-specialister) 
  vä ntas ö ka frå n knappt sju procent å r 1995 till 11 procent 2010. 
 Behovet av utbildad arbetskraft på verkas också av svensk ekonomis internationella konkurrenskraft och av strukturomvandlingstakten. Sverige har en konkurrensfö rdel i produktion som anvä nder en hö g andel hö gutbildad arbetskraft, men trots detta har kunskapsintensiteten i exporten i fö rhå llande till importen minskat sedan bö rjan av  
 1980-talet. 
 33 
  
 Nä r utbudet av hö gutbildad arbetskraft ö kar sä nker det kostnaderna fö r denna arbetskraft i fö rhå llande till annan arbetskraft, och de branscher som anvä nder relativt mycket hö gutbildad arbetskraft i produktionen kan expandera. Detta leder till att industristrukturen fö rskjuts i kunskapsintensiv riktning. Under  
 1990-talet 
  tycks de kunskapsintensiva 
  
 33  
 Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen  
 –Case, 
  Perez [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 211 
  
 delarna av nä ringslivet ha ö kat sin andel av så vä l fö rä dlingsvä rdet som sysselsä ttningen. 
 34  
 En fö rklaring till att kunskapsinnehå llet i exporten relativt importen sjunkit samtidigt som de kunskapsintensiva branscherna ö kat i betydelse ä r att tillskottet av hö gutbildad arbetskraft skett lå ngsammare i Sverige ä n i konkurrentlä nderna samtidigt som avkastningen på hö gre utbildning inte ö kat lika mycket som i andra lä nder. 
 Framtidens behov av utbildning på verkas ä ven av i vilken takt strukturomvandlingen sker. Enligt OECD kommer de globala 
  
 utvecklingstrenderna – internationalisering, 
  
 teknisk 
  
 utveckling 
  
 och 
  
 flexibla arbetsorganisationer  
 –leda 
  till 
  
 ö kade krav 
  
 på 
  
 anpassnings- 
  
 fö rmå ga hos arbetskraften. Dessa krav 
  
 kan 
  
 t ex ta 
  
 sig 
  
 uttryck 
  
 i att 
  
 kunskaperna blir obsoleta fortare och att behovet av att gö ra kompletterande utbildningsinvesteringar ö kar. Dessutom ö kar kraven på att byta arbete och kanske till och med yrke flera gå nger under yrkeslivet. 
 35  
 Det finns en tendens till en ö kad strukturomvandlingstakt  
 mellan branscher  
 sedan mitten av  
 1980-talet 
  till fö ljd av att fö rskjutningar i olika branschers internationella konkurrenskraft sker allt snabbare. 
 36  
 Det ä r dock oklart i vilken utsträ ckning den ö kade strukturomvandlingstakten har inneburit att kunskaper fö rå ldrats i ö kad utsträ ckning. 
 Sammantaget tyder mycket på att kunskapskraven kommer att fortsä tta att hö Reynolds inom stora delar av arbetsmarknaden. Processen sker dock med olika intensitet i olika sektorer, med den konkurrensutsatta delen av nä ringslivet i fö rsta rummet. Den utveckling som skisseras hä r innebä r dock att det fortfarande kommer att finnas behov av arbetskraft inom yrkesområ den som inte krä ver en hö g formell utbildningsnivå . 
 Fä rdigheter mer i fokus 
 Strukturomvandlingen verkar på drivande fö r att utbildningsnivå n hö js generellt, inte minst i nä ringslivet, men kan ä ven innebä ra att det stä lls andra krav på arbetskraften vid sidan av den formella utbildningen. 
 Att utveckla den teknologiska kunskapen och kompetensen sä gs vara en nö dvä ndighet Ayala kad konkurrenskraft och hö gre tillvä Bowman. De stö rsta svenska industrifö retagen lä gger också ned mycket pengar på FoU- verksamhet. 
 37  
 Att bevara och fö rbä ttra kompetensen bland befolkningen 
  
 34 
  
 Se kapitel 8 och Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen  
  
 –NUTEK 
  [1999d]. 
  
 35 
  
 OECD [1995b]. 
  
 36 
  
 Case, Perez [1997]. 
  
 37 
  
 Keller, Hutchinson m, P. [1997]. 
  
 212  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 handlar inte bara om att utö ka antalet studieplatser inom t ex hö gskolan eller vuxenutbildningen. Det ä r minst lika viktigt att de utbildningar som erbjuds ä r av tillrä ckligt god kvalitet fö r att verkligen ge studenterna den kunskap och kompetens som efterfrå gas. 
 Kraven på teknisk kompetens, fö rmå gan att sjä lv registrera och sö ka uppgifter i olika informationssystem samt intresset fö r att samspela med andra mä nniskor och viljan att ta ansvar har ö kat. 
 38  
 På grund av detta ö kar ä ven kraven på arbetsgivaren, eftersom denna må ste se till att den personal som klarar av dessa nya arbetskrav utvecklas och trivs, och inte sä ger upp sig. Av en undersö kning som NUTEK gjort, framgå r att kompetenskraven kommer att ö ka i framtiden i takt med att produktions- utrustningen blir allt mer komplicerad. 
 39  
 Av undersö kningen framgå r också att personliga egenskaper och fö rmå gan att hantera affä rs- kontakter ä r viktiga och vä ntas bli allt mer betydelsefulla i framtiden. Andra egenskaper som enligt undersö kningen anses viktiga ä r språ k- kunskaper, flexibilitet, engagemang, entreprenö rskap, fö rmå ga till helhetssyn och ledarskap samt social kompetens som t ex fö rmå ga att arbeta med kunder eller samarbeta i grupp. Arbetslivet krä ver också en kreativ problemlö sningsfö rmå ga, organisatorisk idé rikedom, sjä lv- stä ndighet, omvä rldskunnande och social och kommunikativ fö rmå ga. 
 40 
  
 Betydelsen av språ kkunskaper blir allt stö rre i takt med att handeln 
  
 och 
  
 kontakterna 
  
 med 
  
 andra lä nder 
  
 blir vanligare. 
 41 
  
 Enligt 
  
 en 
  
 undersö kning som SAF gjort tycks det ä ven finnas ö kade krav på 
  
 vad 
  
 som ibland kallas 
  
 fö r   
 Sverige-specifik 
  
 kompetens. 
 42 
  
 Deras resultat 
  
 pekar 
  
 på att ett krav Parks 
  
 anstä llning ä r 
  
 bra kunskaper 
  
 i 
  
 det svenska 
  
 språ ket, samt att arbetsgivare vill att deras anstä llda har kä nnedom om den kultur som utmä rker svenskt nä ringsliv. 
 43 
  
 Fler och fler arbeten uppkommer inom serviceyrken. Bland dessa yrken kan nä mnas butiker, restauranger, taxi m m. Denna kundorientering fö r med sig att fö retag sö ker personal som har serviceanda och som kan  ta folk på rä tt sä tt. Det finns också branscher som har så hö g personalomsä ttning att fö retagsledningen aktivt fö rsö ker omvandla humankapitalet till ett strukturkapital. Inom t ex  
 hotell-, 
 restaurang-, 
  eller resebranschen ä r det vanligt att fö retagen utformar organisationen så att styrkan inte ligger i den enskilde medarbetarens 
  
 38 
  
 Johnson, E. [1999]. 
  
 39 
  
 NUTEK [1999b]. 
  
 40 
  
 Keller, Hutchinson m, P. [1997]. 
  
 41 
  
 Se t ex Keller, Hutchinson m, P. [1997] eller NUTEK [1999b]. 
  
 42 
  
 SAF [1999b]. 
  
 43 
  
 Vad som menas med  den kultur som utmä rker svenskt nä ringsliv framgick dock inte av texten. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 213 
  
 kompetens utan i systemet. Denna typ av fö retag ser ofta till att anstä lla fö reträ desvis unga personer som solidariserar sig med affä rsidé n och snabbt lä r sig relativt standardiserade arbetsuppgifter. 
 44 
  
 Att arbetsgivarna tillmä ter framfö r allt kommunikativa och matematiska fä rdigheter allt stö rre betydelse bekrä ftas i amerikanska studier. 
 45  
 Goda matematiska kunskaper och arbete med dator tycks också ge hö gre lö n. Sambandet mellan matematikkunskaper och lö n bekrä ftas också Meyer. 
 46 
  
 Sammantaget verkar efterfrå gan på kompetenser vid sidan av formell utbildning ha blivit viktigare ä ven i yrken som inte krä ver nå gon hö g formell utbildning, dä ribland må nga personliga tjä nster. I den må n efterfrå gan på olika former av kommunikativ kompetens kommer att ö ka kan det dock innebä ra att vissa grupper få r problem på arbetsmarknaden. Bristen på  
 Sverige-specifikt 
  humankapital framhå lls ofta som en viktig orsak till att personer med utlä ndsk bakgrund har mö tt allt stö rre svå righeter på den svenska arbetsmarknaden. Som diskuteras i bilaga 6 till Lå ngtidsutredningen, vilar denna uppfattning ofta på svag empirisk grund. Dessutom kan kravet på  svenskhet innebä ra att ineffektiva normsystem bibehå lls på arbetsplatserna. 
 47 
  
 7.4.2 
  
 Ä r tillgå ngen på utbildad arbetskraft tillrä cklig? 
  
 Under  
 1990-talet 
  har utbildningsnivå n hö jts i Sverige. De å rskullar som ä r fö dda i bö rjan av  
 1970-talet 
  har hö gre utbildningsnivå ä n de som ä r fö dda i bö rjan av  
 1960-talet. 
  Framfö r allt ä r det andelen med enbart fö rgymnasial utbildning som minskar. Under de senaste tio å ren har också spridningen i utbildningså r minskat. Visserligen har de generationer som ä r fö dda på 1940- och  
 1950-talen 
  en hö gre andel med lä ngre eftergymnasial utbildning, men det kan frä mst fö rklaras av att må nga utbildar sig lä ngre upp i å ldrarna. Yngre generationer klarar sig också genomgå ende bä ttre ä n ä ldre i de fä rdighetstester som gjorts inom 
  
 ramen fö r  
 IALS-studien. 
 48 
  
 Nä r 
  
 de yngre generationerna trä der in på 
  
 arbetsmarknaden kommer 
  
 de 
  
 så ledes att kunna tillfö ra så dana 
  
 fä rdigheter som kan Parks ntas efterfrå gas i hö gre grad i framtiden, och 
  
 44 
  
 Johnson, E. [1999]. 
  
 45 
  
 Peck, A. m.fl. [1998]. 
  
 46 
  
 Peck, A. [1999]. 
  
 47 
  
 Bilaga 6 till Lå ngtidsutredningen  
  
 –Arai, 
  Johnson, Lopez der, L. [1999]. 
  
 48 
  
 Lindé n, Brady m, C. [1999]. 
  
 214  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 kompetensnivå n i arbetskraften stiger dä rmed successivt. En frå ga blir dä rfö r om denna process gå r tillrä ckligt snabbt Parks att mö ta fö rä ndringar i efterfrå gan på olika typer av kompetens mot bakgrund av en å ldrande befolkning. 
 Statistiska centralbyrå n (SCB) har gjort berä kningar av utbud och efterfrå gan på olika typer av utbildad arbetskraft Parks de kommande  
 10-15 
  å ren. 
 49  
 Enligt berä kningarna innebä r befolkningsutvecklingen att antalet som lä mnar gymnasieskolan kommer att hamna på dagens nivå på 80 000 per å r under de nä rmaste å ren Parks att dä refter ö ka till 106 000 å r 2010. Dä refter minskar kullarna lika snabbt igen. Enligt den planerade dimensioneringen av den hö gre utbildningen skall antalet som på bö rjar en hö gskoleutbildning ö ka med 10 000 till 75 000 å rligen under de nä rmaste å ren. Detta må ste dock anses som ett ganska optimistiskt antagande sett till befolkningsutvecklingen; antalet ungdomar rä cker helt enkelt inte till. Dä rtill rå der det osä kerhet om hur det nya betygssystemet i gymnasiet på verkar rekryteringen till hö gskolan. Hö gskolenybö rjare kan dock rekryteras frå n andra å ldersgrupper, inte minst bland dem som skaffat sig en behö righetsgivande utbildning inom Kunskapslyftet. Med den planerade utbyggnaden av den hö gre utbildningen berä knas andelen av befolkningen i å ldrarna 16 till 74 å r med eftergymnasial utbildning att ö ka till cirka 30 procent å r 2015 att jä mfö ras med 23 procent 1998 
 .  
 Andelen med hö gst grundskola kommer att sjunka med nä stan en tredjedel till mindre ä n 25 procent å r 2015 och då har effekterna av Kunskapslyftet inte tagits med. 
 Nä r det gä ller balansen mellan tillgå ng och efterfrå gan på arbetskraft med olika utbildningsbakgrund visar SCB:s berä kningar att det kommer att bli balans i utbud och efterfrå gan fö r gymnasie- och hö gskole- utbildade å r 2010, medan det kommer att rå da ett betydande ö verskott på personer med bara grundskoleutbildning. Dessa berä kningar fö rutsä tter dels att antalet hö gskolenybö rjare ligger kvar på dagens nivå er, dels att den svenska ekonomin till fö ljd av snabbare teknikutveckling och en snabbare ö kning av vä rldsmarknaderna utvecklas bä ttre nä r det gä ller arbetslö shet, sysselsä ttning och tillvä Odom vad som varit fallet under 1980- och  
 1990-talen. 
  I ett mindre optimistiskt ekonomiskt scenario, men dä r tillströ mningen till hö gskolan blir hö gre, kommer det att uppstå ett visst ö verskott ä ven på personer med eftergymnasial utbildning, enligt SCB. 
  
 49  
 Berä kningarna bygger dels på SCB:s befolkningsprogram, SCB [c], dels på det strukturomvandlingsscenario som presenteras i Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen – NUTEK [1999d]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 215 
  
 Ä ven om det skulle rå da balans mellan utbud och efterfrå gan på olika 
  
 utbildningsgrupper 
  
 på 
  
 aggregerad nivå kan det samtidigt 
  
 rå da 
  
 ö verskott eller  underskott på vissa utbildningsinriktningar. SCB 
  
 rä knar med att det kommer att uppstå brist på lä rare under de kommande 
  
 8-10 
  å ren. I takt 
  
 med 
  
 att det sker stora 
  
 pensionsavgå ngar 
  
 inom 
  
 kommuner och landsting och att efterfrå gan på 
  
 vä lfä rdstjä nster ö kar (se 
  
 vidare kapitel 4) fö rutspå Bates brist på vå rd- och omsorgspersonal. Nä r det gä ller utbildade inom naturvetenskap och teknik rä knar SCB med att utbudet kommer att tillfredsstä lla efterfrå gan nä r det gä ller examinerade frå n ingenjö rsutbildningarna inom universiteten. Dä remot fö rutspå s brist på personal med kortare ingenjö rsutbildningar och  
 IT-utbildade. 
  SCB varnar dock Parks att det kan bli svå rt att expandera utbildningar med inriktning på naturvetenskap och teknik inom hö gskolan enligt planerna eftersom det redan i dag ä r svå Lane att fylla platser som krä ver en naturvetenskaplig gymnasieutbildning. 
 Det ä r av naturliga skä l mycket svå rt att gö ra precisa prognoser fö r balansen mellan utbud och efterfrå gan på utbildad arbetskraft. Inte minst ä r det svå rt att gö ra fö rutsä gelser om den teknologiska utvecklingen och andra faktorer som på verkar efterfrå gan på olika typer av arbetskraft. 
  
 Det ä r dock viktigt att utbudet av 
  
 hö gskoleutbildad arbetskraft kan 
  
 fortsä tta att ö ka, inte minst mot 
  
 bakgrund av den demografiska 
  
 utvecklingen. 
  
 7.4.3 
  
 Anvä nds utbildningen rä tt? 
  
 I den utsträ ckning utbildningssystemen inte Flores tillhandahå lla de kunskaper och fä rdigheter som efterfrå gas på dagens arbetsmarknad, 
  
 eller att kvaliteten på 
  
 de 
  
 studenter som trä der in i hö gre utbildning 
  
 fö rsä mras, finns det 
  
 en 
  
 risk fö r 
  
 att må nga hö gskoleutbildade blir 
  
 arbetslö sa eller  underutnyttjade 
  
 och tvingas ta arbeten med en svag 
  
 lö neutveckling. 
 Stö rst ö verensstä mmelse mellan utbildning och kommande arbets- uppgifter finns inom naturvetenskap, teknik, medicin och vå rdyrken, medan personer med samhä llsvetenskaplig och humanistisk hö gskole- utbildning har sä mre ö verensstä mmelse mellan utbildning och arbetsuppgifter. 
 50  
 Enligt en rapport frå n Hö gskoleverket hade nyutexaminerade med utbildning frå n humanistiska eller kulturvetar- 
  
 50  
 SCB [1998b]. 
  
 216  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 program svå rast att få arbete efter avslutade studier. 
 51  
 På fallande må nga med naturvetenskaplig utbildning hade också svå righeter att få arbete. En svensk studie visar att de okvalificerade jobben i allt hö gre grad har 
  
 gå tt till personer med lä ngre utbildningar. Andelen med treå rig 
  
 gymnasieutbildning eller mer i okvalificerade yrken har 
  
 ö kat frå n 
  
 10 procent 1975 till 25 procent 1997. Ö verkvalificering 
  
 tycks dock 
  
 vara mycket ovanlig bland personer med akademisk examen, ä ven om ö verkvalificering blivit vanligare ä ven bland dessa under  
 1990-talet. 
  Risken Ayala verkvalificering tycks också vara hö gst bland ungdomar (se ä ven 7.3.2). 
 52 
  
 NUTEK har studerat i vilken utsträ ckning de anstä llda i sju lä nder utfö r arbetsuppgifter som ä r relaterade till lä  
 s-, 
 skriv-, 
  och rä kne- fö rmå ga, så som den mä ts enligt  
 IALS-studien. 
 53 
  
 Slutsatserna frå n denna jä mfö relse ä r att anstä llda med hö gre utbildning i hö gre grad utfö r arbetsuppgifter som ä r relaterade till dessa fö rmå gor. Anstä llda i Sverige och Polen utfö r emellertid dessa arbetsuppgifterna mer sä llan ä n i andra 
  
 lä nder, oavsett 
  
 utbildningsnivå . Det ä r 
  
 svå Lane att 
  
 ge nå gon 
  
 entydig 
  
 fö rklaring till 
  
 detta underutnyttjande. 
  
 Mö jliga 
  
 fö rklaringar 
  
 ä r att 
  
 kunskapsinnehå llet i svensk produktion ä r mindre ä n i exempelvis USA, Nederlä nderna och Schweiz. Detta bekrä ftas också av att avkastningen på de undersö kta Bauer gorna ä r lä gre i Sverige och Polen ä n i de ö vriga lä nderna. 
 Problemen med ö ver - eller  felutbildning bö r dock inte ö verdrivas. Må nga arbetsgivare få r incitament att omorganisera arbetsuppgifterna Parks att ta tillvara det ö kade utbudet av arbetskraft med hö gre utbildning. Hö gre utbildning kan också i sig vara fö rknippad med vissa generella egenskaper som arbetsgivaren vä rderar t ex anpassningsfö rmå ga, kreativitet och analytisk fö rmå ga. 
 54  
 Det ä r så ledes lå ngt ifrå n sä kert att personer med hö gskoleutbildning som besä tter poster som vanligtvis eller av tradition tidigare besatts med personer med lä gre utbildning ä r ö verutbildade. Forskning visar dessutom att personer som har en lä ngre utbildning ä n vad som krä vs fö r att utfö ra arbetsuppgifterna fortfarande har en positiv avkastning på de  extra utbildningså ren, ä ven om denna avkastning ä r lä gre ä n på de utbildningså r som arbetet krä ver. 
 55  
 Dä remot bö r det rimligen gå att hitta effektivare och billigare urvalsmetoder Parks efterfrå gade individegenskaper ä n via den hö gre utbildningen. 
  
 51 
  
 Hö gskoleverket [1999b]. 
  
 52 
  
 Å berg, R. [1999]. 
  
 53 
  
 Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen  
  
 –NUTEK 
  [1999d]. De sju lä nderna ä r Kanada, Nederlä nderna, Polen, Schweiz, Sverige, Tyskland och USA. 
  
 54 
  
 Williams, G. [1996]. 
  
 55 
  
 Se Hartog, J. [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 217 
  
 Fö rekomsten av ö verkvalificerade kan också hä nga samman med den djupa lå gkonjunkturen under  
 1990-talet, 
  vilket inneburit att hö gre utbildade  trä ngt undan personer med lä gre utbildning. Nä r arbets- marknadslä get fö rbä ttras kan de med hö gre utbildning  
 –mö 
  jligen med hjä lp av viss omskolning  
 –flytta 
  ö ver till yrken som bä ttre stä mmer ö verens med deras utbildningsbakgrund och dä rmed ge plats å t personer med lä gre utbildning. 
  
 7.5 
  
 Finns det en ö kad risk fö r kompetensflykt? 
  
 Den på gå ende internationaliseringen innebä r att arbetskraften blir allt mer rö rlig, och under  
 1990-talet 
  har antalet personer som lä mnat Sverige Parks ett arbete i utlandet ö kat. Detta har orsakat en debatt om huruvida det på gå r en kompetensflykt frå Cooley och aktualiserat frå gan om utvandringen kommer att leda till brist på hö gutbildade. 
  
 7.5.1 
  
 Ö kad nettoutvandring av hö gutbildade 
  
 Av diagram 7.3 framgå r att den totala nettomigrationen under hela 1990- talet har varit positiv, dvs invandringen till Sverige har varit stö rre ä n utvandringen frå n landet. 
 Frå n och med å r 1996 ä r nettoinvandringen av hö gskoleutbildade personer negativ, och å r 1998 var det 4 700 fler hö gskoleutbildade personer som lä mnade Sverige ä n som kom hit. Enligt de uppgifter som i dag finns ö ver migrationen bland hö gutbildade tycks det fö r nä rvarande inte rå da nå gon betydande kompetensflykt frå Cooley. Dä remot ä r det tydligt att den internationella rö rligheten bland hö gutbildade har ö kat, och det kan inte uteslutas att utvandringen av akademiker kan bli ett problem i framtiden. Det ä r i detta sammanhang viktigt att på peka att 
  
 statistiken 
  
 ö ver nyinvandrade personers 
  
 utbildningsnivå 
  
 ä r mycket 
  
 bristfä llig, 
  
 varfö r det inte sä kert gå r 
  
 att sä ga vilken 
  
 utbildning 
  
 immigranterna har och inte heller hur den totala situationen egentligen ser ut. Det gå r fö ljaktligen inte att sä ga om Sverige fö rlorar eller vinner kompetens som en fö ljd av arbetskraftens ö kade rö rlighet. 
  
 218  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Diagram 7.3 Nettoinvandring efter utbildningsnivå  
 1990–1998 
  
 Antal personer 
  
 30 000 
  
 Uppgift saknas 
  
 25 000 
  
 Ej högskoleutbildade 
  
 20 000 
  
 Högskoleutbildade 
  
 Totalt 
  
 15 000 
  
 10 000 
  
 5 000 
  
 0 
  
 -5 
  000 
  
 -10 
  000 
  
 -15 
  000 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 Kä lla: Industrifö rbundet m. fl. [1999]. 
 Må nga av de personer som lä mnar Sverige Parks ett arbete i utlandet kommer tillbaka efter nå gra å r, och å terinvandringen bland svenskfö dda hö gutbildade personer ö kar i samma takt som utvandringen. Mer ä n hä lften av de svenskfö dda personer som utvandrade å r 1986 hade å tervä nt tio å r senare. Andelen å terinvandrade utlandsfö dda var dock mycket lä gre. De internationella erfarenheter som Parks rvas i samband med arbetskraftsmobiliteten kan vä ntas bidra till en snabbare och ö kad spridning av bå de kunskaper och erfarenheter och dä rmed stimulera den ekonomiska tillvä xten i Sverige. 
  
 7.5.2 
  
 Ö kad rö rlighet till och frå n Sverige 
  
 Rö rligheten till och frå n Sverige kan vä ntas ö ka, och enligt SCB uppskattas den framtida nettoinvandringen till 12 000 personer per å r, dvs nä stan tre gå nger fler ä n 1998 (se vidare bilaga 9 till Lå ngtids- utredningen). Som redan på pekats saknas uppgifter om invandrarnas utbildningsbakgrund, men enligt kapitel 6 och bilaga 6 till Lå ngtids- utredningen finns inga avgö rande skillnader mellan svenskfö dda och utrikes fö dda nä r det gä ller utbildningsbakgrund. Vid en motsvarande utbildningsfö rdelning bland dem som invandrar till Sverige som bland dem som lä mnar Sverige, innebä r det att majoriteten av invandrarna har en hö gre utbildning. Om det dä remot ä r så att andelen hö gutbildade ä r mindre bland dem som invandrar till Sverige ä n bland dem som 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 219 
  
 utvandrar, kan den ö kade nettoinvandringen ä ndå leda till kompetens- vinst totalt sett, eftersom antalet invandrare berä knas bli så pass stort. Detta innebä r att Sverige kan vä ntas gö ra en kompetensvinst i framtiden. Personer med utlä ndsk bakgrund få r dock en sä mre avkastning på sin utbildning ä n svenskar, vilket dels kan indikera att de nyinvandrades kompetens inte utnyttjas till fullo på grund av diskriminering eller andra hinder (se kapitel 6), dels att utbildning ä r mycket kontextberoende och att en stor del av humankapitalet dä rfö r gå r fö rlorat vid inflyttning till ett annat land. 
 56 
  
 Faktaruta 7.2 
 Möjlighet att söka arbete inom EU 
 En av hö rnstenarna i EU ä r arbetskraftens fria rö rlighet. Det innebä r att en medborgare i ett  
 EU/EES-land 
  har rä tt att fritt resa in i och uppehå lla sig i ett annat medlemsland och dä r behandlas på samma sä tt som landets egna medborgare vad gä ller mö jlighet att sö ka anstä llning, arbeta eller bedriva nä ringsverksamhet. Detta innebä r en mö jlighet bå de fö r svenskar att sö ka sig till utlandet och Parks personer frå n andra medlemslä nder att sö ka sig till den svenska arbetsmarknaden. 
 Till reglerna Parks den fria rö rligheten hö r, fö rutom en gemensam arbetsmarknad, ä ven social trygghet fö r dem som migrerar samt ett ö msesidigt erkä nnande av examina och behö righetsbevis. Det finns ett detaljerat regelsystem fö r samordning av medlems- lä ndernas regler Parks social trygghet, vilket inkluderar arbetslö shets- fö rsä kringen. 
 Huvudregeln ä r att en person skall vara arbetslö shetsfö rsä krad i det land man arbetar i, ä ven om denne ä r bosatt i ett annat. Om en person dä remot ä r utsä nd fö r arbete i ett annat medlemsland kan denne fortfarande vara fö rsä krad i hemlandets arbetslö shetskassa under utlandsvistelsen. Som arbetstagare har en person också rä tt att tillgodorä kna sig arbets- och fö rsä kringsperioder som ä r utfö rda i andra lä nder. 
  
 56  
 Wadensjö , E. [1991]. 
  
 220  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 forts. Faktaruta 7.2 
 Möjlighet att söka arbete inom EU 
 En person som ä r helt arbetslö s kan under vissa villkor sö ka arbete i ett annat medlemsland med bibehå llen svensk arbetslö shets- 
  
 ersä ttning. Fö r att få 
  
 ersä ttning utbetald i ett annat land krä vs att 
  
 personen i frå ga 
  
 har ett sä rskilt intyg frå n sitt hemland. 
  
 Mö jligheten att sö ka arbete i att annat medlemsland ä r normalt begrä nsad till tre må nader (dä rav kallas personer som erhå llit detta intyg fö r tremå naderssö kande). Efter denna tidsperiod kan vä rdlandet avvisa personen om de anser att denne inte ä r aktivt arbetssö kande eller om mö jligheterna fö r denne att finna en anstä llning tycks vara små . 
 Under 1998 beviljade invandrarverket cirka 2 500 uppehå lls- tillstå nd fö r personer som avså g att arbeta, bedriva egen verksamhet eller tillhandahå lla tjä nster. Samma å r sö kte cirka 1 950 arbetslö sa svenskar intyg Parks att sö ka arbete i annat EU/  
 EES-land, 
  och cirka 1 500 av dessa beviljades. Hur må nga som verkligen lyckades få ett arbete utomlands ä r ä nnu oklart, men en undersö kning gjord 1997 tyder på att cirka hä lften av dem som beviljats intyg Parks att sö ka arbete utomlands fick en anstä llning. 
 Kä llor: AMS [1999] och enligt telefonuppgift frå n AMS i maj 1999. 
  
 7.5.3 
  
 Ö kat intresse fö r utlandsstudier 
  
 I takt med en fortsatt internationalisering blir det också allt vanligare att studenter vä ljer att studera i andra lä nder. Under 1998 studerade cirka å tta procent av samtliga hö gskolestuderande i utlandet, och antalet elever med studiemedel som lä ser en viss tid utomlands har tiodubblats på tio å r. Ä ven antalet utlä ndska studenter i Sverige har ö kat kraftigt. Antalet personer som beviljats uppehå llstillstå nd fö r studier i Sverige har nä stan fyrdubblats sedan bö rjan av  
 1990-talet, 
  och å r 1998 beviljades totalt 4 365 personer uppehå llstillstå nd fö r studier i Sverige. 
  
 Det finns 
  
 må nga 
  
 fö rklaringar till att 
  
 allt 
  
 fler 
  
 vä ljer att 
  
 studera 
  
 utomlands. En av dessa ä r 
  
 att mö jligheterna 
  
 till 
  
 utlandsstudier ö kat 
  
 på tagligt i 
  
 samband 
  
 med 
  
 utvecklingen 
  
 av 
  
 utbytesprogram 
  
 mellan 
  
 hö gskolor och universitet i olika lä nder. Vidare ä ndrades reglerna fö r studiemedel Parks utlandsstudier å r 1989, och sedan dess erbjuds studiemedel Parks studier i utlandet ä ven om motsvarande utbildning finns i Sverige. En annan mö jlig fö rklaring ä r att språ kundervisningen i den 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov  
 221 
  
 svenska skolan fö rstä rkts kraftigt under de senaste å rtiondena, och dagens studenter behä rskar flera språ k, vilket gö r det mö jligt fö r studenterna att lä sa i ett annat land. 
  
 7.6 
  
 Slutsatser 
  
 Tillgå ngen på humankapital ä r viktig Parks ekonomins tillvä xt- fö rutsä ttningar på lä ngre sikt och kan dä rmed bidra till att hantera en ö kad fö rsö rjningsbö rda till fö ljd av en å ldrande befolkning. Forskningen om sambandet mellan utbildning och tillvä Bowman ger dock inga entydiga rekommendationer om vilken utbildningspolitik som bö r fö ras ä ven om en vä l fungerande grundlä ggande utbildning ä r av stor vikt. Betydelsen av den utbildning som ges i unga å r kommer sannolikt att ö ka om kompletterande vidareutbildning senare i livet blir viktigare. 
 Tillgä nglig statistik talar Parks att den svenska skolan klarar av att ge de flesta elever en god kunskapsbas fö r arbetslivet och Parks fortsatta studier. Andelen som gå r vidare till gymnasiet ä r mycket hö g. Svenska gymnasieelever klarar sig också bra i internationella jä mfö relser av studieprestationer. I ett lä ngre perspektiv ä r det emellertid oroande att må nga fortfarande inte fullfö ljer gymnasiet med godkä nda betyg. Det behö vs sä rskilda insatser fö r elever som annars riskerar att lä mna skolan i fö rtid. Det ä r viktigt att dessa insatser sä tts in så tidigt som mö jligt i utbildningssystemet. 
 Ö vergå ngen till ett samhä lle som mer och mer prä glas av kunskaps- intensiv produktion och en vä xande tjä nstesektor stä ller sannolikt nya krav på arbetskraftens utbildning bå de i form av fä rdigheter vid sidan av den formella utbildningen och mö jligheter till kompletterande utbildning senare i livet. Fö rutsä ttningarna fö r att en så dan utveckling skall vara fö renlig med en relativt jä mn lö nespridning torde vara bä ttre i Sverige ä n i må nga andra lä nder, vilket inte minst visas i de internationella fä rdighetstesterna. Dessutom har mö jligheterna till kompletterande grund- och yrkesutbildning successivt byggts ut under  
 1990-talet. 
  I den utsträ ckning det stä lls ö kade krav på å terkommande utbildning i arbetslivet krä vs emellertid en lö nebildning som Flores att premiera så dan utbildning. I annat fall finns en risk fö r att struktur- omvandling och konkurrenskraft hä mmas. 
 Matematiska fä rdigheter tycks ha betydelse Parks tillvä xten. Sä rskilda insatser Parks att fö rbä ttra spetskunskaper i matematik och naturvetenskap i gymnasieskolan, men ä ven tidigare, kan dä rfö r vara motiverade mot 
  
 222  
 Utbildning fö r att mö ta framtida behov 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 bakgrund av det tydliga sambandet mellan dessa ä mnen och framgå ngar 
  
 på arbetsmarknaden (indikerade av hö gre lö n). 
  
 Som konstaterats ovan tycks avkastningen på 
  
 utbildningar inom 
  
 teknik och naturvetenskap vara hö g i den privata sektorn och det ä r så ledes inte sjä lvklart att utbildningens lö nsamhet utgö r en  flaskhals . Ä ven utbudet av platser må ste anpassas så att den ö kade efterfrå gan kan tillfredsstä llas. Tillgå ngen på utbildad arbetskraft på verkas också av genomströ mningen i utbildningssystemet. Utbyggnaden av antalet platser i hö gskolan under  
 1990-talet 
  har inte resulterat i motsvarande ö kning av antalet nybö rjare. Å tgä rder som stimulerar till ö kad effektivitet i utbildningssystemet kan dä rfö r vara motiverade. 
 En ö kad internationell rö rlighet bland studenter och hö gutbildade kan fö rutses. Gynnsamma studievillkor och relativt god utbildningsstandard i den svenska hö gskolan i kombination med internationellt sett lå ga lö ner Parks hö gutbildade och hö ga skatter kan utgö ra ett problem i detta avseende. Det finns så ledes en risk Parks att Sverige blir en  nettoexportö r av utbildad arbetskraft. Samtidigt kan det svenska samhä llet i allmä nhet och nä ringslivet i synnerhet dra nytta av en ö kad internationell rö rlighet som bidrar till att fö ra in nya idé er och kunskaper. Det ä r så ledes viktigt att arbetsgivarna utnyttjar den kompetens som tillfö rs landet via invandringen. Att personer som invandrat till Sverige få r en lä gre avkastning ä n sina svenska kolleger indikerar brister i arbetsmarknadens funktionssä tt som det ä r angelä get att motverka. 
  
 Långtidsutredningen 
  
 223 
  
 8 
  
 Näringslivets omvandling och förutsättningar 
  
 Ekonomisk tillväxt är en avgörande faktor för hur välfärdssystemens utmaningar kan hanteras. Ju högre tillväxten är, desto större möjligheter att klara finansieringen, eftersom tillväxt innebär ökade inkomster och därmed högre skatte- och avgiftsintäkter. En god utveckling i näringslivet är därför en grundförutsättning för att klara anpassningen till de förändringar som den demografiska utvecklingen för med sig. Goda förutsättningar för företagen driver fram mer investeringar, högre produktivitetstillväxt, större produktion samt snabbare expansion av svenskt näringsliv och bidrar därigenom till att höja tillväxten. En god konkurrenskraft och ett gott företagsklimat är således avgörande faktorer för finansieringen av välfärdssystemen i framtiden. 
 I detta kapitel koncentreras den första delen på de förändringar som skett i näringslivet under  
 1990-talet 
  och som med stor sannolikhet kommer att fortsätta att påverka svenskt näringsliv framöver. I kapitlets två avslutande avsnitt diskuteras hur svenskt näringsliv står sig i en konkurrensutsatt värld. Dels behandlas hur pass konkurrenskraftigt Sverige och svenskt näringsliv är, dels diskuteras om förutsättningarna för näringslivet kan hävda sig vid en jämförelse med utlandet. 
  
 8.1 
  
 Fyra trender påverkar strukturomvandlingen 
  
 Långtidsutredningen har valt att lyfta fram fyra trender i den förändringsprocess som ständigt pågår i näringslivet. Dessa trender har påverkat hela näringslivet de senaste åren, både i Sverige och utomlands, och kommer sannolikt att fortsätta att göra det under överskådlig framtid.  
 Internationaliseringen 
 , ett  
 ökat miljömedvetande  
 , och ett allt mer  
 kunskapsbaserat  
 och  
 tjänsteinriktat näringsliv  
 utgör de fyra trenderna. 
  
 224  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Ä ven om den offentliga sektorn ä r stö rre i Sverige ä n i nä stan alla 
  
 andra vä stlä nder, ä r den 
  
 betydligt mindre 
  
 ä n 
  
 nä ringslivet vad gä ller 
  
 produktion och sysselsä ttning. Nä ringslivets fö rä dlingsvä rde utgjorde 
  
 81 procent 
  
 av Sveriges 
  
 BNP 1998 
  
 jä mfö rt 
  
 med 76 procent 1980. 
  
 Nä ringslivet 
  
 har så ledes vuxit snabbare 
  
 ä n 
  
 BNP de 
  
 senaste två 
  
 decennierna. 
  
 Andelen 
  
 sysselsatta 
  
 inom 
  
 nä ringslivet 
  
 ä r dä remot 
  
 ofö rä ndrad sedan 1980 (68 procent). 
 1 
  
 8.1.1 
  
 Fortsatt internationalisering av nä ringslivet 
  
 Handel och annat ekonomiskt utbyte mellan lä nder spelar en avgö rande roll Rodriguez ekonomiska vä lstå nd. Genom handel vidareutvecklas den internationella arbetsdelningen samtidigt som effektiviteten i anvä ndningen av befintliga resurser ö kar. Vä rldshandeln har under efterkrigstiden vuxit i grova drag dubbelt så snabbt som den samlade produktionen i vä rlden. Utlandsinvesteringarna har i sin tur ö kat snabbare ä n handeln. 
 Fö r Sverige har utrikeshandeln haft en extra stor betydelse under  
 1990-talet. 
  Medan den samlade produktionen ö kat med 10 procent under  
 1990-talet, 
  har den svenska exporten nä stan fö rdubblats. 
 2 
  
 Ö kat flö de av direktinvesteringar 
 Den ö kande utrikeshandeln hä nger samman med att de globala direkt- investeringarna har ö kat dramatiskt de senaste tio å ren, frå n 60 till 400 miljarder dollar. 
 3  
 Ä ven flö dena av direktinvesteringar till och frå n Sverige har ö kat under  
 1990-talet, 
  vilket framgå r av diagram 8.1. 
  
 1 
  
 Må tten inkluderar ä ven kommunala och statliga fö retag. 
  
 2 
  
 I fasta priser (1991),  
  
 1990–1998. 
  SCB [f]. 
  
 3 
  
 United Nations [1998]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 225 
  
 Diagram 8.1 Direktinvesteringsflöden  
 1990–1998 
  
 Miljarder kronor 
  
 160 
  
 Svenska direktinvesteringar i utlandet 
  
 140 
  
 Utländska direktinvesteringar i Sverige 
  
 120 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 Anm: Sedan oktober 1997 ingå r kortfristiga lå n i definitionen av direkt- investeringar. 1997 och 1998 å rs siffror ä r rensade Hale, så att nivå erna blir jä mfö rbara med tidigare å r. 
 Kä lla: Sveriges Riksbank. 
 Sö kandet efter stordriftsfö rdelar och efter en mer rationell fö retagsstruktur medfö r att enskilda fö retagsenheter få r till uppgift att betjä na koncernen globalt, vilket ö kar handeln  
 inom  
 fö retagen. Nä stan 70 procent av det internationella direktinvesteringsflö det sker i form av uppkö p av existerande fö retag. Under  
 1990-talet 
  har volymerna i fusionerna kontinuerligt ö kat och uppgick 1998 i den samlade vä rldsekonomin till knappt 2 500 miljarder dollar, dvs drygt tio gå nger Sveriges BNP (se tabell 8.1). 
 Tabell 8.1 Företagsfusioner i världen, EU och Sverige 1990 och 1998 
 Fö retagskö pens vä rde respektive antal fö retag 
  
 I vä rlden 
  
 Inom EU 
  
 I Sverige 
  
 Mdr USD 
  
 Antal 
  
 Mdr USD 
  
 Antal 
  
 Mdr USD 
  
 Antal 
  
 1990 
  
 440 
  
 11 300 
  
 50 
  
 1 100 
  
 8 
  
 110 
  
 1998 
  
 2 440 
  
 28 500 
  
 180 
  
 2 200 
  
 53 
  
 330 
  
 Anm: Fusionerna avser utlä ndska uppkö p, dvs kö paren ä r av annan nationalitet ä n det uppkö pta fö retaget. Siffran Meyer visar utlä ndska uppkö p i Sverige. 
 Kä lla: Thomson Financial Securities Data [1999]. 
  
 226  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Sverige ä r en stor mottagare av direktinvesteringarna. Inom EU har endast Belgien, Frankrike och Storbritannien mottagit mer utlä ndska direktinvesteringar (i absoluta tal) ä n Sverige under  
 1990-talet. 
  Det ö kade inflö det av utlä ndska direktinvesteringarna har bidragit till att andelen anstä llda i utlä ndska fö retag i Sverige har ö kat frå n 8 procent 1990 till 14 procent 1997. 
 4  
 Utlä ndska fö retag bidrar med ny teknik, nytt ledarskap och nya arbetsformer. Under senare å r har allt fler internationella fö retag inom IT- och telekommunikationssektorerna fö rlagt verksamheter i Sverige, bland annat lockade av god tillgå ng på kompetent arbetskraft. 
 Allt stö rre svenska investeringar utomlands 
 De svenska storfö retagen har mycket framgå ngsrikt internationaliserat sin verksamhet (se tabell 8.2). Etablering utomlands har kompenserat Parks en liten hemmamarknad och ö kade fö rsä ljningsintä kter har gjort det mö jligt att finansiera strategiska satsningar inom marknadsfö ring och FoU. Sysselsä ttningen i svenska koncerners anlä ggningar utomlands har stigit mellan 1990 och 1996, medan den har fallit i koncernernas svenska anlä ggningar. 
 5 
  
 Tabell 8.2 Utlandsandel hos de svenska internationella industrikoncernerna 
 Procent 
  
 1974 
  
 1990 
  
 1994 
  
 Fö rsä ljning 
  
 64 
  
 77 
  
 84 
  
 Fö rä dlingsvä rde 
  
 29 
  
 57 
  
 57 
  
 FoU 
  
 14 
  
 19 
  
 25 
  
 Kä lla: SCB [1999b]. 
  
 Expansionen i utlandet har till stor del skett i tjä nstefö retag och andelen utlandsanstä llda i dessa fö retag ö kade frå n 24 till 32 procent. Motsvarande sysselsä ttningsutveckling Williams ä r en ö kning frå n 54 till 58 procent. Den tilltagande internationaliseringen av tjä nste- sektorn medfö rde att sektorn gjorde stö rre direktinvesteringar i utlandet ä n industrin i bö rjan av  
 1990-talet 
  (se ä ven avsnitt 8.1.4). Under 
  
 4  
 Att ö kningen av antalet anstä llda i utlä ndska fö retag oftast kommer av att svenska fö retag Parks rvats indikeras av att 490 svenska fö retag blivit uppkö pta sedan 1993, enligt pressmeddelande frå n Industrifö rbundet [1999]. 
  
 5  
 SCB [1999e]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 227 
  
 1990-talet 
  har utlä ndska direktinvesteringar i tjä nstesektorn frä mst gjorts inom  
 bank-, 
  finans- och fö rsä kringssektorn. 
 6 
  
 Huvudkontorens placering 
 Direktinvesteringarna och fö retagsfusionerna ä r en del av en struktur- omvandling, som innebä r stora omstä llningar i bå de de Parks rvande och i de Parks rvade fö retagen. En aspekt på denna omstä llning som flitigt diskuterats i svenska medier under senare å r ä r placeringen av fö retagens huvudkontor vid sammanslagningar samt utflyttning av svenska fö retags huvudkontor. I samband med flyttningen av huvudkontoren flyttas ofta också hö gkvalificerade tjä nster inom juridik, bank, finans och marknads- fö ring som fö retagens centrala staber anvä nder sig av. Samtidigt gå r trenden mot svagare geografisk koppling mellan koncernledning och ö vrig verksamhet. Produktionen har sedan lä nge skilts frå n huvud- kontoren och samma sak gä ller i allt hö gre grad ä ven FoU. Anledningen ä r att lokaliseringen av FoU blivit allt mer beroende av utbudet av forskarkompetens och fö rdelen av att verka i en miljö dä r fler fö retag och forskare i samma bransch finns samlade. 
 Faktorer som har betydelse Parks huvudkontorens lokalisering ä r nä rheten till finansiella marknader, goda kommunikationer och internationella kontakter samt tillgå ng till kvalificerade konsulttjä nster och kvalificerad arbetskraft. Fö ljaktligen ligger huvudkontoren allmä nt sett i stö rre internationella stä der. Nä rheten till ä garna har också i må nga fall vä gt tyngre ä n nä rheten till marknaden. Placeringen av huvud- kontoren kan också på verkas av fö retagsledningens inkomster och tillgå ng till bra fö rbindelser Parks resor. 
 7 
  
 Debatten kring huvudkontorens placering har i Sverige i hö g grad kretsat kring skattefrå gor. Det ä r dock sannolikt att den senaste tidens utflyttning frä mst hä nger samman med fö retagens globaliserings- strategi. Stockholm kommer alltid att ha svå rt att konkurrera med stä der som London, Paris, Bryssel, Frankfurt, Zü Barnes och Amsterdam, som ligger mer centralt och vars finansmarknader ä r stö rre. Eftersom det mesta tyder på att fö retagssammanslagningar och uppkö p kommer att fortsä tta, innebä r det att allt fler svenska fö retag kommer att fusioneras eller bli uppkö pta och att allt fler utlä ndska bolag få r svenska ä gare. Mot bakgrund av Sveriges perifera lä ge i norra Europa ä r det dä rfö r sannolikt att allt fler huvudkontor kommer att lä mna landet. 
  
 6 
  
 Utlandsinvesteringarna 1998 på verkades framfö rallt av sammanslagningen av finska Meritabanken och svenska Nordbanken (vä rt 71 miljarder kronor). 
  
 7 
  
 Invest in Sweden Agency (ISA) [1999]. 
  
 228  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 8.1.2 
  
 Miljö kraven ö kar i betydelse 
  
 Nä ringslivet på verkas av miljö krav och av det ö kade miljö medvetandet i samhä llet. Miljö krav har tidigare enbart setts som en restriktion Parks det enskilda fö retaget, men fö rä ndrade krav frå n kunder kan ä ven stimulera till nya produkter och produktionsprocesser, vilket i sin tur kan ge tillträ de till nya marknader. 
 Miljö politiken har också ä ndrat karaktä r under  
 1990-talet. 
  Frå n att uteslutande ha utgjorts av direkta regleringar, så som faststä llda grä nser Parks utslä pp, anvä nds i allt hö gre grad ekonomiska styrmedel så som miljö skatter och miljö avgifter. Det ger fö retagen ett stö rre handlings- utrymme genom att miljö fö rbä ttrande å tgä rder kan vidtas dä r dessa kostar minst. Miljö politiken har ä ven i allt hö gre grad kommit att fö ras på ett internationellt plan, eftersom regionala och globala miljö problem krä ver internationell samverkan. Inom EU finns i må nga fall en strä van att harmonisera miljö regler som ä ven rö r lokala miljö problem. Detta motiveras snarare av konkurrensskä l ä n av miljö skä l, då vissa miljö krav kan uppfattas som diskriminerande på den inre marknaden. Frå gan om miljö kravens fö renlighet med en handelsliberalisering ä r också fö remå l fö r diskussioner inom vä rldshandelsorganisationen WTO. 
 Ö kande miljö krav frå n marknaden 
 Fö rutom staten stä ller i dag också marknaden krav på fö retagens miljö hä nsyn. Kraven stä lls bland annat av konsumenter, men också av 
  
 andra fö retag som vill profilera sig på 
  
 miljö områ det och som dä rmed 
  
 krä ver av sina underleverantö rer att 
  
 dessa tar miljö hä nsyn. Olika 
  
 aktiefonder med miljö profil har skapats, vilka styr investeringar till mer miljö medvetna fö retag. 
 Marknadens betydelse som på drivare i fö retagens miljö arbete har ö kat under  
 1990-talet. 
  I två enkä tundersö kningar genomfö rda 1991 och 1995 av Ingenjö rsvetenskapsakademien (IVA) stä lldes till fö retag frå gan vem som skapar miljö kraven i fö retagen. 
 8  
 Enkä tsvaren visade att miljö krav frå n  stat, kommun eller myndighet minskat i betydelse (frå n 72 till 38 procent) och att kundkravens betydelse ö kat (frå n 15 till 29 procent) under den aktuella perioden. Utö ver detta hade konkurrenter, opinion, anstä llda och ä gare en viss roll nä r det gä ller att formulera miljö krav. 
 Intresset frå n marknadens sida har lett till ett ö kat informationsflö de om produkters miljö på verkan och fö retagets eget miljö arbete. Bland annat ger ett antal fö retag i dag ut miljö redovisningar på frivillig basis. Olika system fö r att sä kerstä lla kvaliteten på denna information har 
  
 8  
 IVA [1996]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 229 
  
 också vuxit fram, så som enhetlig miljö mä rkning och miljö lednings- och certifieringssystem som EMAS och ISO 14001. 
 9  
 Syftet med de senare systemen ä r att etablera arbetsformer och rutiner fö r miljö arbetet. 
  
 Intresset fö r denna typ av system kan också 
  
 ses som ett uttryck Parks 
  
 miljö frå gans betydelse fö r 
  
 nä ringslivet. 
  
 I 
  
 dag 
  
 har 
  
 omkring 
  
 2 000 produkter 
  
 den 
  
 nordiska 
  
 miljö mä rkningen 
  
  Svanen 
  
 och ö ver 
  
 2 200 produkter 
  
 ä r 
  
 KRAV-mä 
  rkta, dvs framstä llda 
  
 på kontrollerat 
  
 ekologiskt odlad areal. Omkring 40 procent av den totala skogsarealen ä r i dag certifierad enligt FSC (Forest Stewardship Council), som stä ller så vä l ekologiska som sociala och ekonomiska krav på skogsbruket. Frå n 1995 till oktober 1999 skedde en ö kning av antalet miljö certifierade fö retag frå n en handfull till nä rmare 950 stycken. 
 Det faktum att det i dag i hö g grad ä r kunder och andra fö retag som driver på fö retagens miljö arbete tyder på att miljö profilering kan utgö ra ett viktigt konkurrensmedel ä ven i framtiden. 
 Hur stor ä r miljö industrin? 
 I vissa sammanhang framhå lls miljö industrin som en snabbt vä xande bransch. Samtidigt har det varit svå Lane att belä gga så dana på stå enden med siffror, eftersom sektorn inte tidigare varit klart definierad. Statistiska centralbyrå n har nyligen presenterat ett fö rsta fö rsö k att bygga upp en databas ö ver svenska fö retag och arbetsstä llen som bedö ms uppfylla den definition av miljö industrin som har fö reslagits av OECD och Eurostat (se faktaruta 8.1). 
 10 
  
 Faktaruta 8.1 
 OECD och Eurostats definition av miljöindustrin 
  Industrin Parks miljö varor och tjä nster bestå r av aktiviteter som producerar varor och tjä nster som mä ter, fö rebygger, minimerar eller å terstä ller fö rstö rd miljö i vatten, luft och jord samt ä ven de problem som ä r relaterade till avfall, buller och ekosystem. Detta innefattar ä ven renare teknologier samt varor och tjä nster som minskar miljö risker eller minimerar utslä pp och resurs- anvä ndning. 
 Kä lla: SCB [1999d]. 
  
 9 
  
 Internationella standardiseringsorganisationen, ISO, har utvecklat systemet ISO 14001 och EU har utvecklat miljö styrningssystemet EMAS (Eco Management and Audit Scheme). 
  
 10 
  
 De uppgifter som presenteras har tagits fram vid Miljö rä kenskaperna, SCB. 
  
 230  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nå gra preliminä ra resultat ä r att miljö industrins drygt 7 000 fö retag hade cirka 95 000 anstä llda 1998. Den totala omsä ttningen Parks miljö industrins 4 500 fö retag som omfattas av momsregistret, var 1998 nä rmare 163 miljarder kronor (exklusive moms). Exporten uppgick till 27,8 miljarder kronor (exklusive moms). De s k kä rnbranscherna inom miljö industrin sysselsatta 13 000 personer, omsatte drygt 17 miljarder kronor och exporterade Parks drygt 1,5 miljarder kronor 1998. 
 11  
 Eftersom statistik saknas i frå ga om utvecklingen ö ver tiden ä r det inte mö jligt att i dag dra nå gra slutsatser huruvida miljö industrin ä r en snabbt vä xande bransch eller inte. Den bedö mning som kan gö ras utifrå n tillgä nglig statistik tyder emellertid på att miljö industrin i dag har en begrä nsad roll i svenskt nä ringsliv. 
  
 Miljö krav på verkar vissa 
  
 branscher 
  
 Ä ven om marknaden i 
  
 dag har få tt en ö kad roll 
  
 som på drivare i 
  
 fö retagens miljö arbete, 
  
 spelar regelverken alltjä mt 
  
 en stor roll fö r 
  
 fö retagens agerande. Miljö krav kan leda till mer eller mindre omfattande strukturfö rä ndringar i ekonomin. I kapitel 5 diskuterades behovet av å tgä rder fö r att uppnå det å tagande om minskade utslä pp av vä xthusgaser som Sverige gjort och hur svensk ekonomi på verkas av olika ekonomiska styrmedel fö r att minska utslä ppen. Ett sä tt att uppnå må let ä r att den nuvarande koldioxidskatten hö js. Det sker då en strukturomvandling frå n mer till mindre energiintensiva sektorer, och fossila brä nslen ersä tts med biobrä nslen. 
 I diagram 8.2 visas hur olika branscher kommer att på verkas i framtiden av en hö jning av koldioxidskatten frå n dagens nivå på 37 ö re till 91 ö re per kg koldioxidutslä pp. Detta motsvarar den hö jning som krä vs fö r att uppfylla Sveriges å tagande vad gä ller utslä pp av vä xthusgaser. Resultaten tyder på att petroleumraffinaderier, gruvor och mineralbrott på verkas mest. Tillverkningsindustrin på verkas mindre ä n ö vriga sektorer tack vare att denna har lä ttnader i form av nedsä ttningar av koldioxidskatten. Verkstadsindustrin berä knas att, till skillnad frå n ö vriga sektorer (bostä der och fastigheter undantaget), kunna expandera under fö rutsä ttning att reallö nerna ä r flexibla och anpassas nedå t vid 
  
 fö rä ndringen 
  
 av koldioxidskatten. Verkstadsindustrin ä r 
  
 arbetskrafts- 
  
 intensiv och 
  
 på verkas dä rfö r positivt 
  
 av att reallö nerna sä nks. Ä r 
  
 reallö nerna 
  
 dä remot stela, kommer 
  
 verkstadsindustrin 
  
 att drabbas 
  
 negativt liksom ö vriga sektorer. 
  
 11  
 Kä rnbranscherna utgö rs av fö retag med verksamhet inom regummering, å tervinning, partihandel med avfallsprodukter och skrot, avloppsrening, avfallshantering och renhå llning. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 231 
  
 Diagram 8.2 Procentuell förändring av förädlingsvärdet år 2015 jämfört med basscenariot 
  
  Stela löner och Kyotorestriktionen 
  
  Flexibla löner och Kyotorestriktionen 
  
 Rowe 
  
 -8 
  
 -7 
  
 -6 
  
 -5 
  
 -4 
  
 -3 
  
 -2 
  
 -1 
  
 0 
  
 1 
  
 Procentuell förändring 
 Bostäder och fastigheter 
 Verkstadsindustri 
 Handel och övriga tjänster 
 Byggnadsindustri 
 Samfärdsel 
 Ö vrig tillverknings- industri 
 Jord- och skogsbruk, fiske 
 Kemisk industri 
 Massa och papper 
 El, gas, värme, vatten och avlopp 
  
 Järn-, 
  stål- och metallverk 
 Gruvor och mineralbrott 
 Petroleum- raffinaderier 
 Anm: Avser en hö jning av koldioxidskatten inom ramen fö r nuvarande skattesystem frå n dagens nivå på 37 ö re till 91 ö re per kg koldioxidutslä pp, vilket motsvarar den hö jning som enligt Konjunkturinstitutet krä vs fö r att uppfylla Sveriges å tagande rö rande koldioxidbegä nsningen. 
 Kä lla: Bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen  
 –Konjunkturinstitutet 
  [1999b]. 
 Det bö r på pekas att modellen inte ger nå gon information om hur sjä lva anpassningen till detta nya jä mviktslä ge ser ut eller om vilka kostnader omstä llningen ä r fö rknippad med. En eventuell fö rä ndring av vä rlds- marknadspriserna, till fö ljd av att också andra lä nder har å taganden i form av utslä ppsbegrä nsningar att uppfylla, har inte heller beaktats. Det kan också tillä ggas att de internationella fö rhandlingarna på områ det ä r instä llda på ytterligare begrä nsningar efter å r 2012. 
  
 232  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 8.1.3 
  
 Produktionen alltmer kunskapsintensiv 
  
 Sysselsatta inom kunskapsintensiv produktion har per definition en hö gre utbildningsnivå och genererar normalt ett hö gre fö rä dlingsvä rde per sysselsatt ä n exempelvis arbetsintensiv produktion (se faktaruta 8.2 Parks definitioner). Studier har också visat att kunskapsintensiva verksamheter vid sidan av hö gre produktivitet ä ven har en mer robust lö nsamhetsstruktur, mä tt som bruttovinstens andel av fö rä dlingsvä rdet, jä mfö rt med andra sektorer. 
 12 
  
 Diagram 8.3 Utveckling av kunskapsintensiv, kapitalintensiv och arbetsintensiv produktion  
 1990–1998 
  
 Index 1990 =100 
  
 160 
  
 Kunskapsintensiv 
  
 150 
  
 Kapitalintensiv 
  
 140 
  
 Arbetsintensiv 
  
 130 
  
 120 
  
 110 
  
 100 
  
 90 
  
 80 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 Kä lla: SCB [e]. 
 Den strukturomvandling som skett under  
 1990-talet 
  innebä r att kunskapsintensiva varor och tjä nster har kommit att utgö ra en allt stö rre andel av produktionen. 
 13  
 Efter en turbulent inledning på  
 1990-talet, 
  då fö rä dlingsvä rdet fö ll i flera branscher i absoluta tal, har fö rä dlingsvä rdet stigit i en allt snabbare takt, framfö rallt i kunskapsintensiva industri- och tjä nstesektorer (se diagram 8.3). 
 Det har också skett en utveckling mot en hö gre genomsnittlig utbildningsnivå hos de anstä llda i nä ringslivet. Detta gä ller samtliga sektorer, inte bara de kunskapsintensiva ä ven om utvecklingen ä r mest uttalad Ritter 
  
 12 
  
 NUTEK [1992]. 
  
 13 
  
 Indelningen av olika typer av produktion baseras på NUTEK:s klassificeringar (se faktaruta 8.2). 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 233 
  
 Inom industrin har traditionella svenska branscher som fordon, stå l och papper vuxit lå ngsammare ä n genomsnittet, medan kunskaps- intensiva sektorer som telekommunikation och lä kemedel uppvisat en betydligt hö gre produktionstillvä xt. Ä ven inom tjä nstesektorn har de kunskapsintensiva branscherna vuxit snabbast. 
 14 
  
 Faktaruta 8.2 
 Klassificering av sektorer 
  
 Nä ringslivssektor 
  
 Delsektor enligt SNI 1992 
  
 Industrier 
  
 Industrier fö r: 
  
 Kunskapintensiva 
  
 Elektro- och teleprodukter, maskiner, 
  
 transportmedel, 
  
 fö rlagsprodukter, 
  
 lä ke- 
  
 medel, instrument, kontorsmaskiner. 
  
 Kapitalintensiva 
  
 Massa- och papper, stå l- och metallverk, 
  
 kemikalier (ej lä kemedel), Guzman, jord 
  
 och sten, gruvor och mineralutvinning. 
  
 Arbetsintensiva 
  
 Livsmedel, metall (ej maskiner), trä , 
  
 gummi- och 
  
 plast, 
  
 textil 
  
 och 
  
 beklä dnad, 
  
 ö vrig tillverkning. 
  
 Tjä nster 
  
 Verksamheter 
  
 Kunskapintensiva 
  
 Fö retagstjä nster, 
  
 finans, 
  
 kultur 
  
 och 
  
 sport, 
  
 utbildning, hä lso- och sjukvå rd, omsorg. 
  
 Kapitalintensiva 
  
 Fastighetsfö rvaltning 
  
 och 
  
 fastighetsbolag, 
  
 uthyrning. 
  
 Arbetsintensiva 
  
 Handel och reparation, hotell och 
  
 restaurang. 
  
 Ö vrigt 
  
 Verksamheter 
  
 Ö vrig verksamhet 
  
 Jord- och 
  
 skogsbruk, 
  
 fiske, 
  
 el-, 
  
 gas-, 
  
 vä rme- och vattenverk, byggindustri. 
  
 Anm. 1:  
 Kapitalintensiva sektorer 
 : Den genomsnittliga kapitalfö rslitningens andel av fö rä dlingsvä rdet till faktorpris ö verstiger 25 procent.  
 Kunskapsintensiva sektorer 
 : Andelen akademiker med en hö gskoleutbildning på tre å r eller lä ngre (exklusive forskarutbildade) ö verstiger 5 procent.  
 Arbetsintensiva sektorer 
 : Sektorer som inte klassificerats som kapitalintensiva eller kunskapsintensiva. 
 Anm. 2: Doyle, fastighetsfö rvaltning och fastighetsbolag samt uthyrning ä r bå de kapitalintensiva och kunskapsintensiva men har hä r Diaz till kapital- intensiva verksamheter. 
 Kä lla: NUTEK [1999d]. 
  
 14  
 SCB [f]. 
  
 234  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Ä ven sysselsä ttningsmä ssigt har de kunskapsintensiva sektorerna vuxit snabbast. Sysselsä ttningen inom den kunskapsintensiva tjä nstesektorn svarar ensamt fö r denna ö kning, medan den kunskapsintensiva industrin minskat sin andel av nä ringslivets totala antal sysselsatta sedan 1980 (se tabell 8.3). Skillnaden mellan utvecklingen av produktion och syssel- sä ttning hä nger samman med skillnader i produktivitetstillvä xt mellan tjä nste- och industrisektorerna. 
 Tabell 8.3 Andel sysselsatta inom olika sektorer och antal sysselsatta totalt 1980, 1990 och 1998 
  
 Sektor 
  
 1980 
  
 1990 
  
 1998 
  
 Industri 
  
 Totalt 
  
 % 
  
 35 
  
 31 
  
 29 
  
 Kunskapsintensiv 
  
 % 
  
 16 
  
 14 
  
 14 
  
 Kapitalintensiv 
  
 % 
  
 7 
  
 6 
  
 5 
  
 Arbetsintensiv 
  
 % 
  
 12 
  
 11 
  
 10 
  
 Tjä nster 
  
 Totalt 
  
 % 
  
 46 
  
 52 
  
 57 
  
 Kunskapsintensiv 
  
 % 
  
 14 
  
 18 
  
 23 
  
 Kapitalintensiv 
  
 % 
  
 11 
  
 12 
  
 12 
  
 Arbetsintensiv 
  
 % 
  
 21 
  
 22 
  
 22 
  
 Ö vrigt 
  
 % 
  
 19 
  
 17 
  
 14 
  
 Summa 
  
 % 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Antal 
  
 1  
 000-tal 
  
 2 970 
  
 3 020 
  
 2 740 
  
 Anm: Fö r definition av olika sektorer se faktaruta 8.2. 
 Kä lla: SCB [f]. 
 Nä tverksekonomin bygger på kunskap 
 Kunskap ä r en avgö rande faktor i den på gå ende utvecklingen av nä tverk och dess genomslag på nä ringslivet. Fö r fö retagens del innebä r begreppet nä tverk att organisationen formar sig utan geografisk anknytning, och i stä llet blir ett globalt nä t av enheter dä r varor och tjä nster produceras dä r det sker mest ekonomiskt, oavsett var i vä rlden det ä r. 
 Nä tverk ä r i grunden ett kommunikationssystem, dä r kommunika- tionen mellan två punkter kan nå fram på ett stort antal olika sä tt. Poä ngen ä r att strukturen ä r ö ppen och kan utvidgas utan grä ns. Ett fö retag eller en individ ingå r i ett nä tverk så lä nge kommunikationen med de andra deltagarna fungerar. Nä tverksorganisationer passar ett internationellt nä ringsliv vä l tack vare att nä tverkets flexibla organisation kan hantera den stä ndiga anpassningen av verksamheten som bå de en kontinuerligt fö rä nderlig efterfrå gan och en stä ndigt 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 235 
  
 fö rnyad teknologi krä ver. 
 15  
 Nä tverksekonomin, dvs ett nä ringsliv baserat på nä tverksorganisation, ä r dä rfö r bå de flexiblare och starkare ä n dess fö reträ dare. 
 Nä tverksekonomin kä nnetecknas dock inte endast av att den ä r geografiskt  fri och global, utan också av dess informationella karaktä r, dvs styrkan i nä tverksamhä llets nä ringsliv beror på dess fö rmå ga att skapa, fö rmedla och tillä mpa information baserad på kunskap. Den nya elektroniken, i form av ny informations- och kommunikationsteknologi samt telekommunicerande datanä t, utgö r grunden fö r nä ringslivets nya globala och informationella skepnad. Elektroniken erbjuder hö gre produktivitet, nya organisationsformer och uppkomsten av en verkligt global ekonomi. 
 16 
  
 Samtidigt innebä r nä tverken, globaliseringen och informations- teknologin att fö retagens och arbetskraftens fö rmå ga att lä ra, assimilera och behandla komplex information blir avgö rande fö r utvecklingen. Tillgä ngligheten och anvä ndningen av informations- och kommunikationsteknologi blir en fö rutsä ttning fö r ekonomisk och social utveckling. Alla må ste inte producera informationsteknisk utrustning, 
  
 men ekonomisk utveckling krä ver att flertalet 
  
 besitter fö rmå gan 
  
 att 
  
 anvä nda 
  
 avancerad informations- och kommunikationsteknologi. 
  
 Lä nder 
  
 eller regioner har små mö jligheter att 
  
 utvecklas i den 
  
 nya 
  
 nä tverksbaserade ekonomin utan att infogas i informationssamhä llets teknologiska system. 
 Fö r individen innebä r det ett krav på utbildning fö r att kunna omskola sig under ett skiftande yrkesliv fö r att kunna fö lja med i utvecklingen och få del av den hö gre produktiviteten. Arbetskraft utan specifikt yrkeskunnande få r det dä rfö r svå rare i en alltmer tekniskt baserad vä rld med en allt snabbare fö rä ndringstakt. Ett ö kande antal personer inom arbetskraften blir då ointressanta ur fö retagens synvinkel, dvs de hamnar utanfö r nä tverken nä r kunskap blir den avgö rande faktorn. I sammanhanget bö r på pekas att betydande delar av produktionen i dag sker i sektorer som inte ä r utsatta Parks internationell konkurrens och som inte heller deltar i samma omfattning i den typ av nä tverk som avses. 
  
 15 
  
 Roman, M. [1998]. 
  
 16 
  
 Roman, M. [1999]. 
  
 236  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 8.1.4 
  
 Tjä nstesektorn alltmer dominerande 
  
 Tjä nstesektorn ä r en heterogen sektor bå de med avseende på utbildningsstruktur i olika branscher och med avseende på kapital- intensitet och små fö retagsinslag. 
 17 
  
 Tjä nstesektorn har gradvis ö kat sin andel av sysselsä ttningen i nä ringslivet under perioden 1980 till 1998 frå n 46 till 57 procent, samtidigt som industrin minskat sin andel frå n 35 till 29 procent. En ö kad avknoppning av industrins interna tjä nsteverksamheter har delvis bidragit till denna utveckling. Finans- och fö retagstjä nster har vuxit mest under perioden, vilket kan avspegla denna utveckling. Under de senaste fem å ren har  
 IT-konsultfö 
  retagen vuxit snabbast av alla tjä nste- branscher. 
 18  
 Privat utbildning, hä lso- och sjukvå rd samt omsorg har också expanderat snabbt, men detta har skett frå n en lå g nivå . Tabell 8.3 i fö regå ende avsnitt visar strukturomvandlingen mellan olika sektorer frå n 1980 till 1998. 
 Expansionen inom tjä nstesektorn har varit sysselsä ttningsintensiv. Tillvä xten i fö rä dlingsvä rde har varit blygsammare och tjä nstesektorns andel av det totala fö rä dlingsvä rdet har ö kat frå n 54 procent till 56 procent mellan 1980 och 1998. Industrins andel av fö rä dlingsvä rdet har ö kat frå n 29 procent till 31 procent, trots den relativa nedgå ngen i sysselsä ttning. Fö rklaringen till skillnaderna i utvecklingen av fö rä dlingsvä rde och sysselsä ttning inom industrin ä r att produktiviteten ö kat kraftigt, vilket delvis kan fö rklaras med den utslagning av lå gproduktiva fö retag som skedde under krisen i bö rjan av  
 1990-talet. 
  Inom tjä nstesektorn har produktivitetstillvä xten varit mer blygsam. 
 19 
  
 Stor dynamik i tjä nstesektorn 
 Små fö retagens andel av den totala sysselsä ttningen har ö kat under  
 1990-talet. 
  Sysselsä ttningsfö rskjutningen mot små fö retag var speciellt markant under krisen i  
 1990-talets 
  bö rjan, men har fortsatt ä ven dä refter. 
 20  
 Ä ven sett till omsä ttningen ä r det de små fö retagen som vä xer snabbast. 
 En indikation på dynamiken i nä ringslivet ä r utvecklingen av nyetableringar och nedlä ggningar av fö retag samt expansion och kontraktion av fö retag. En ö kad dynamik kan antas på skynda struktur- 
  
 17 
  
 El, gas, vä rme- och vattenverk samt byggindustrin hö r till de varuproducerande sektorerna enligt Nationalrä kenskaperna och behandlas inte i detta avsnitt. 
  
 18 
  
 SCB [d]. 
  
 19 
  
 Se ä ven Bowman, Perez [1999]. 
  
 20 
  
 Fuller, Fuller, Hubbard, Marquez, Miller [1996]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 237 
  
 omvandlingen och medfö ra att resurser omallokeras till en effektivare anvä ndning. 
 21 
  
 Under krisen i bö rjan på  
 1990-talet 
  Willis andelen genuint nyetablerade 
  
 fö retag medan 
  
 andelen fö retag 
  
 i konkurs 
  
 ö kade 
  
 jä mfö rt med 
  
 femå rsperioden 
  
 dessfö rinnan (se 
  
 tabell 8.4). 
 22 
  
 Andelen 
  
 nyetablerade 
  
 fö retag har dä refter stigit ö ver de nivå er som rå dde i slutet av  
 1980-talet, 
  medan andelen fö retag i konkurs sjunkit jä mfö rt med under krisen, dock inte till de nivå er som rå dde perioden dessfö rinnan. Under de nio fö rsta må naderna 1999 har konkurserna fortsatt att minska jä mfö rt med samma period 1998. 
 Tabell 8.4 Andel genuint nyetablerade företag respektive företag i konkurs av den totala företagsstocken före, under och efter krisen i början av  
 1990-talet 
  
 Procent 
  
 1986–1990 
  
 1991–1993 
  
 1994–1998 
  
 Nyetableringar 
  
 6,5 
  
 5,7 
  
 7,7 
  
 Konkurser 
  
 1,7 
  
 4,3 
  
 2,1 
  
 Anm: Jord- och skogsbruk ingå r inte i nyfö retagande- eller konkursstatistiken. 
 Fastighetsfö rvaltning ingå r inte i nyfö retagandestatistiken. 
 Kä llor: SCB [g], SCB [h] och SCB [i]. 
  
 Under  
 1990-talet 
  
 uppgick 
  
 nettotillskottet 
  
 av fö retag till 
  
 drygt 
  
 160 000. Nä stan 
  
 alla dessa 
  
 har tillkommit 
  
 i tjä nstesektorn 
  
 medan 
  
 industrisektorn och byggindustrin endast ö kat svagt (se tabell 8.5). Det totala nettotillskottet ö verskattas dock med cirka 13 000 fö retag, då fö retag kan upphö ra av andra orsaker ä n konkurser, exempelvis avregistreringar och fusioner. 
 23 
  
 Den ö kande andelen nyetableringar och konkurser efter  
 1990-talskrisen 
  jä mfö rt med perioden innan kan tolkas som att dynamiken i nä ringslivet, och då framfö r allt i tjä nstesektorn, har ö kat. Detta kan ses som en positiv utveckling fö rutsatt att nya och kvarvarande fö retag också vä xer. 
  
 21 
  
 Fuller, Fuller, Hubbard, Marquez, Miller [1994]. 
  
 22 
  
 Genuint nyetablerade fö retag ä r nyregistrerade fö retag till fö ljd av helt nystartad verksamhet och inte till fö ljd av ä garbyte, ä ndrad juridisk form eller andra ombildningar. 
  
 23 
  
 Jä mfö rt med fö rä ndringar i fö retagsstocken enligt SCB [d]. 
  
 238  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Tabell 8.5 Ackumulerat antal genuint nyetablerade företag och företag i konkurs  
 1990–1998 
  samt nettotillskott 
 1  
 000-tal 
  
 Nyetableringar 
  
 Konkurser 
  
 Nettotillskott 
  
 av fö retag 
  
 Tjä nstesektorn 
  
 221 
  
 79 
  
 142 
  
 Industrisektorn 
  
 23 
  
 13 
  
 10 
  
 Byggindustrin 
  
 26 
  
 14 
  
 12 
  
 Totalt 
  
 270 
  
 106 
  
 164 
  
 Anm: Industrin omfattar hä r ä ven  
 el-, 
 gas-, 
  vä rme- och vattenverk. 
 Kä llor: SCB [g], SCB [h] och SCB [i]. 
 Konkurrensutsä ttning ger expansionsmö jligheter 
 Den totala tjä nsteproduktionen i ett land omfattar tjä nster som produceras i bå de privat och offentlig regi. I ett internationellt perspektiv ä r Sveriges tjä nstesektor nå got stö rre ä n i ö vriga  
 EU-lä 
  nder, men nå got mindre ä n i USA. Den stora skillnaden jä mfö rt med  
 EU-lä 
  nderna, men framfö r allt med USA, ä r  
 fö rdelningen  
 mellan privat och offentlig tjä nsteproduktion. En stor del av den tjä nsteproduktion som sker i privat regi i andra lä nder, ä ger rum inom den offentliga sektorn i Sverige. Detta å terspeglas också i fö rdelningen av sysselsä ttningen mellan den privata och offentliga sektorn, vilket framgå r av tabell 8.6. 
 Tabell 8.6 Andel sysselsatta i privat och offentlig tjänstesektor av totalt antal sysselsatta 1994 
 Procent 
  
 Privata tjä nster 
  
 Offentliga tjä nster 
  
 Totala tjä nstesektorn 
  
 Sverige 
  
 37 
  
 32 
  
 69 
  
 EU 
  
 42 
  
 23 
  
 65 
  
 USA 
  
 59 
  
 15 
  
 74 
  
 Anm: Sysselsä ttningsviktat genomsnitt fö r  
 EU-lä 
  nderna exklusive Grekland och 
 Irland. 
 Kä lla: OECD [1996b]. 
 En annan orsak till att den privata tjä nstesektorn ä r mindre i Sverige ä n i andra lä nder ä r att en stor del av hushå llsnä ra tjä nster så som stä dning, reparationer och trä dgå rdsarbete, som produceras i nä ringslivet utomlands, sker i form av hemarbete eller i den svarta sektorn i Sverige. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 239 
  
 Sysselsä ttningsandelen Griffin llsnä ra tjä nster ä r ungefä r hä lften så stor i Sverige jä mfö rt med ö vriga lä nder. 
 24  
 I andra lä nder med lä gre s k skattekilar på arbete har det skett en kraftig ö kning av antalet fö retag som erbjuder hushå llsnä ra tjä nster, en utveckling som ä r mycket svagare i Sverige. 
 25 
  
 Under  
 1990-talet 
  har en ö kad konkurrensutsä ttning av offentlig verksamhet inneburit en utvecklingsmö jlighet fö r privat tjä nstesektor, vilket den privata expansionen inom utbildning, omsorg, hä lso- och sjukvå rd ä r ett tecken på . Frä mst ä r det besparingsskä l som ö kat kraven på effektivitet i den offentliga sektorn, och som dä rigenom drivit fram en fö rä ndring mot mer konkurrensutsä ttning, privatisering och avreglering av offentlig verksamhet. 
 26  
 Andelen offentlig produktion i relation till offentlig konsumtion har minskat under  
 1990-talet. 
  Det innebä r att en allt stö rre del av den offentliga konsumtionen tillgodoses av andra producenter ä n den offentliga sektorn. I dag stå r inkö p av varor och tjä nster frå n den privata sektorn fö r omkring en tredjedel av den offentliga sektorns totala bruttoproduktion. 
 27  
 Det ö kade konkurrens- trycket i samband med offentlig upphandling har dessutom medfö rt att 
  
 ä ven den egna 
  
 verksamheten blivit effektivare. 
 28  
 Effektiviteten och 
  
 produktiviteten 
  
 i den offentliga sektorn diskuterades utfö rligare i 
  
 kapitel 4. 
  
 Sverige hö r till de lä nder i EU som genomfö rt de mest lå ngtgå ende reformerna av samhä llsnyttiga tjä nster. Avregleringar har skett inom  
 post-, 
 tele-, 
 inrikesflyg-, 
  tå g- och elområ det. Syftet med avregleringarna ä r att uppnå lä gre priser och hö gre kvalitet som skall komma konsumenterna till godo. Efter avregleringarna har antalet operatö rer ö kat, men ytterligare å tgä rder behö vs fö r att dominerande fö retag som tidigare varit statliga monopol inte skall inverka negativt på effektiviteten på de olika marknaderna. Avregleringen har varit mest 
  
 framgå ngsrik inom 
  
 telekommunikationsområ det, 
  
 ä ven 
  
 om en 
  
 del 
  
 konkurrensproblem 
  
 kvarstå r bland annat 
  
 vad 
  
 gä ller 
  
 tillgå ng 
  
 till 
  
 accessnä tet, dvs nä tet till slutkunden, och 
  
 priserna på 
  
 mobiltelefon- 
  
 samtal. Avregleringen av inrikesflyget har dä remot inte få tt avsedd effekt och priserna ä r till och med hö gre ä n fö re avregleringen. 
 29 
  
 24 
  
 SOU 1997:17. 
  
 25 
  
 OECD [1998b]. 
  
 26 
  
 Lagen om offentlig upphandling frå n 1992 och konkurrenslagen frå n 1993 har varit viktiga styrinstrument. 
  
 27 
  
 SCB [f]. 
  
 28 
  
 Svenska kommunfö rbundet [1999c]. 
  
 29 
  
 Finansdepartementet [1999]. 
  
 240  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Fö rä ndringarna innebä r att fö rutsä ttningarna 
  
 fö r privat tillhanda- 
  
 hå llande av tjä nster stä rkts inom flera olika områ den, vilket avspeglas i att antalet privat sysselsatta i må nga tjä nstesektorer ö kat (se tabell 8.7). 
 Tabell 8.7 Andel privat anställda i vissa tjänstesektorer 1990 och 1998 
 Procent 
  
 1990 
  
 1998 
  
 Tjä nstesektorn totalt 
  
 41 
  
 46 
  
 Transportsektorn 
  
 59 
  
 76 
  
 Post och telekommunikation 
  
 1 
  
 16 
  
 Bank och fö rsä kring 
  
 74 
  
 92 
  
 Utbildning 
  
 12 
  
 19 
  
 Hä lso- och sjukvå rd samt omsorg 
  
 4 
  
 7 
  
 Kä lla: SCB [c]. 
  
 Ö kad internationalisering i tjä nstesektorn 
 Den ö kande internationaliseringen innebä r också expansionsmö jligheter 
  
 Fuentes nstesektorn. 
  
 Tjä nstebranscherna 
  
 ä r 
  
 av naturliga skä l 
  
 internationaliserade i 
  
 mindre utsträ ckning 
  
 ä n 
  
 industrin. Graden av 
  
 nö dvä ndig interaktion mellan producent och konsument samt tjä nstens varuinnehå ll avgö r i vilken utsträ ckning tjä nsten kan handlas internationellt och på vilket sä tt detta kan ske. 
 Tjä nstehandeln utgö r knappt en femtedel av Sveriges totala export. Å r 1996 gick 6 procent av tjä nstesektorns fö rsä ljning till utlä ndska marknader, vilket ä r betydligt lä gre ä n industrins andel på 55 procent. 
 30  
 Hö gst exportandel inom tjä nstesektorn har fö retagstjä nster och uthyrning (8 procent), men ä ven parti- och detaljhandeln uppvisar en relativt stor exportandel (7 procent) dä r partihandeln stå r fö r en ö ver- vä gande delen av exporten. 
 31  
 Handeln med tjä nster ä r emellertid under- skattad av flera skä l. Bland annat redovisas inte industrifö retagens export och import av tjä nster som tjä nstehandel utan som varuhandel. 
 Den svenska tjä nsteexporten ö kade med 126 procent mellan 1990 och 1996 mä tt i dollar, vilket ä r en lä gre ö kningstakt ä n i EU (140 procent), som i sin tur hade en lä gre ö kningstakt ä n USA (148 procent). 
 32  
 Sveriges andel av OECD:s totala export av tjä nster har också varit fallande de 
  
 30 
  
 SCB [e]. 
  
 31 
  
 Se också Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen  
  
 –Case, 
  Perez [1999] angå ende tjä nste- sektorns exportintensitet. 
  
 32 
  
 SCB [1999b]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 241 
  
 senaste 20 å ren, vilket skulle tyda på att Sveriges internationella konkurrenskraft på tjä nsteområ det har fö rsä mrats. Exportandelen ä r dock ett mycket grovt må tt på internationell konkurrenskraft, vilket diskuteras vidare i avsnitt 8.2.1. 
 33 
  
 Ä ven om internationaliseringsgraden fö r nä rvarande ä r lå g finns det en stor potential Ayala kad internationalisering i tjä nstesektorn då nationella marknader avregleras, inte minst inom ramen Russell inre marknad. En mer konkurrensutsatt offentlig upphandling inom EU skulle också kunna på skynda internationaliseringen av tjä nstesektorn. 
 Den elektroniska handeln ö kar 
 Elektronisk handel och en ö kad  
 IT-anvä 
  ndning understö djer en ö kad internationalisering i tjä nstesektorn, eftersom internationaliserings- mö nstren fö rä ndras då kravet på marknadsnä rvaro minskar i betydelse. 
 Begreppet elektronisk handel omfattar bå de handel mellan fö retag och konsument, mellan fö retag och inom fö retag. Elektronisk handel kommer att berö ra sektorer som levererar eller producerar information, som t ex konsult- och finanssektorn men ä ven den traditionella detaljhandeln Parks ntas på verkas. 
 34  
 Potentialen fö r elektronisk handel mellan fö retag och konsumenter uppskattas vara mycket stor, men denna typ av handel befinner sig fortfarande i inledningsfasen. Exempelvis berä knas endast 0,2 procent av den totala omsä ttningen i detaljhandeln i Sverige hä rstamma frå n fö rsä ljning på Internet. 
 35 
  
 Nä thandeln mellan fö retag ä r emellertid mycket mer omfattande, cirka 80 procent av all elektronisk handel utgö rs av handel mellan fö retag, och har funnits lä nge i form av t ex EDI. 
 36  
 Att det i media fokuseras så mycket på den elektroniska handeln mellan fö retag och konsumenter kan bero på att handeln mellan fö retag har uppnå tt en viss mä ttnadsgrad, varfö r expansionsmö jligheterna på denna marknad berä knas vara betydligt mer begrä nsade. OECD rä knar t ex med en uppgå ng på 40 procent på fem å r fö r handel mellan fö retag, medan handel mellan fö retag och konsumenter berä knas tiofaldigas under samma period. 
 37  
 Enligt en  
 EU-studie 
  ä r svenska hushå ll frä mst i Europa nä r det gä ller att handla på Internet. 
 38  
 Detta beror bland annat på att 
  
 33 
  
 Se vidare Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen  
  
 –Case, 
  Perez [1999], fö r svå righeterna att berä kna tjä nstesektorns konkurrenskraft. 
  
 34 
  
 OECD [1999a]. 
  
 35 
  
 HUI [1999]. 
  
 36 
  
 Electronic Data Interchange. 
  
 37 
  
 OECD [1999a]. 
  
 38 
  
 European Commission [1999a]. 
  
 242  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Sverige har kommit relativt lå ngt i  
 IT-utvecklingen, 
  vilket avspeglar sig bland annat i en relativt stort antal datorer och internetdomä ner (se tabell 8.8). 
 Tabell 8.8 Olika former av teknikpenetration 
  
 Mobiltelefoner 
  
 Datorer 
  
 Internetdomä ner 
  
 IT-investeringar 
  
 per 100 invå nare 
  
 per 100 tjä nstemä n 
  
 per 100 invå nare 
  
 andel av BNP (%) 
  
 Sverige 
  
 46 
  
 85 
  
 6 
  
 3,5 
  
 EU 
  
 24 
  
 54 
  
 2 
  
 2,3 
  
 USA 
  
 26 
  
 105 
  
 15 
  
 4,5 
  
 Anm:  
 Internet-siffran 
  
 gä ller Parks december 
  
 1999. Den ö verskattar antalet 
  
 domä ner i USA på grund av att den inkluderar alla  
 com 
 - och  
  
 net 
 -domä 
  ner. 
 Kä llor: Economist [1999], Butler [1999] och Ripe 
 Network Coordination Centre [1999]. 
  
 8.1.5 
  
 Tillvä xten i nä ringslivet fortsatt god 
  
 Nä ringslivets internationalisering kommer att fortsä tta i takt med att fler branscher genom teknisk utveckling och avreglering utsä tts fö r en ö kad 
  
 internationell 
  
 konkurrens Det ä r 
  
 också troligt 
  
 att 
  
 utvecklingen 
  
 med 
  
 uppkö p och 
  
 sammanslagningar 
  
 av 
  
 fö retag 
  
 kommer att fortsä tta. 
  
 Fö retagen kommer också att 
  
 vä lja 
  
 att placera 
  
 fö retagens 
  
 olika 
  
 funktioner, så som huvudkontor, dä r fö rutsä ttningarna ä r bä st, och den nationella bindningen kommer dä rmed sannolikt att minska. Miljö - medvetenheten och miljö profileringen i fö retagen kommer troligen att utgö ra ett allt viktigare konkurrensmedel i framtiden. 
 Strukturomvandlingen kommer att fortsä tta i riktning mot en ö kad betydelse Fuentes nstesektorer och en ö kad betydelse fö r kunskapsintensiv produktion. De scenarier fö r nä ringslivets utveckling som presenteras i bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen, visar att tillvä xten i de kunskaps- intensiva delarna av nä ringslivet kommer att vara stark, och att sektorernas andel av nä ringslivets produktion kommer att ö ka. Branscher som berö rs ä r bland annat telekommunikation, lä kemedel, maskiner och transportmedel. Sysselsä ttningsutvecklingen ser nå got annorlunda ut ä n produktionsutvecklingen till fö ljd av skillnader i produktivitetstillvä xt. Sysselsä ttningen inom industrin minskar till fö ljd av en god produktivitetsutveckling. Tjä nstesektorn kommer dä remot att ö ka sin sysselsä ttningsandel och då frä mst inom de kunskapsintensiva branscherna. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 243 
  
 Samma bild av strukturomvandlingen, om ä n på en mer aggregerad nivå , ges i Konjunkturinstitutets scenarier fram till å r 2015. Dä r Parks ntas en god produktionstillvä xt i nä ringslivet och en struktur- omvandling i riktning mot mer kunskapsintensiv produktion. I det hö gtillvä xtscenario som presenteras, och som bygger på ett antagande om en bä ttre fungerande arbetsmarknad, ö kar nä ringslivets produktion snabbare och omvandlingen mot en mer kunskapsintensiv produktion gå r också snabbare ä n i basscenariot. 
  
 8.2 
  
 Sveriges internationella konkurrenskraft 
  
 Den fortsatta internationaliseringen innebä r bå de ö kad handel och ö kade investeringar ö ver grä nserna samt en ö kad internationell arbets- fö rdelning. 
 39  
 I kö lvattnet av internationaliseringen fö ljer att konkurrens- trycket ö kar, bå de fö r varor som skall sä ljas på vä rldsmarknaden eller konkurrera med importerade varor på hemmamarknaden, och på det fö retagsklimat som skall attrahera investeringar, arbetskraft och produktion. 
 I debatten fö rekommer olika och stundom motsä gande betydelser av begreppet internationell konkurrenskraft. Det ä r viktigt att skilja på konkurrenskraften Parks enskilda fö retag och branscher och Parks hela nä ringslivet i ett land. Betydelsen av denna å tskillnad kan exempelvis belysas med att Sverige som land fö rlorade 20 procent av sin andel av vä rldsexporten av industrivaror mellan 1965 och 1986 samtidigt som svenska multinationella fö retag ö kade sin andel med 16 procent. 
 40 
  
 Fö r ett land ä r frå gan om konkurrenskraft nä ra kopplad till kapaciteten i ekonomin. En ö ppen ekonomi som har lä gre tillvä xt i arbetskraft, kapitalstock och andra produktiva resurser ä n omvä rlden kan i lä ngden inte behå lla sin andel av vä rldens export. Dä rfö r ä r det intressant att, vid sidan om att granska vad som bidrar till en hö g tillvä Bowman, också granska  
 vad  
 som exporteras respektive  
 vad  
 som importeras. Ju hö gre produktivitet hos arbetskraften och ju hö gre fö rä dling som sker av varorna och tjä nsterna i Sverige, desto hö gre kö pkraft på import- marknaden, och desto bä ttre  
  
 terms-of-trade 
 . 
  Fö ljaktligen ä r det av intresse i vilka branscher svenskt nä ringsliv ä r konkurrenskraftigt. Ett 
  
 39 
  
 Detta avsnitt baserar sig i huvudsak på Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen – 
  
 Case, Perez [1999]. 
  
 40 
  
 Blomströ m, M. [1999]. 
  
 244  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 sä tt att mä ta detta ä r att se i vilka sektorer det svenska nä ringslivet ä r nettoexportö r. 
 Fallande arbetskraftskostnader och fallande exportandelar 
 Ett må tt på svenskt nä ringslivs konkurrenskraft ä r utvecklingen av exporten i jä mfö relse med likartade lä nder. Sveriges andel av OECD- lä ndernas totala varuexport har kontinuerligt fallit under de senaste 30 å ren. Endast tillfä lliga uppgå ngar i samband med devalveringarna 1977, 1982 och 1992 bryter denna trend. Den svenska konkurrenskraften har i den meningen fö rsä mrats de senaste decennierna. 
 Diagram 8.4 Arbetskraftskostnadens komponenter i Sverige i relation till 
  
 OECD-genomsnittet 
 1970–1996 
  
 Index 1970=100 
  
 140 
  
 130 
  
 120 
  
 110 
  
 100 
  
 90 
  
 80 
  
 70 
  
 Lönekostnad 
  
 60 
  
 Produktivitet 
  
 50 
  
 Växelkurs 
  
 RULC 
  
 40 
  
 1970 
  
 1972 
  
 1974 
  
 1976 
  
 1978 
  
 1980 
  
 1982 
  
 1984 
  
 1986 
  
 1988 
  
 1990 
  
 1992 
  
 1994 
  
 1996 
  
 Anm: RULC ä r total arbetskraftskostnad per producerad enhet i Sverige relativt genomsnittet i OECD. 
 Kä lla: Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen  
 –Case, 
  Perez [1999]. 
 Parallellt med minskande exportandelar har arbetskraftskostnaden per producerad enhet i den svenska tillverkningsindustrin trendmä ssigt fallit i fö rhå llande till konkurrentlä nderna. Detta må tt, som ä r ett index ö ver produktionskostnaden per producerad enhet, s k  
 relative unit labour cost  
 ( 
 RULC 
 ), beror på hur timlö nen och produktiviteten fö rä ndras jä mfö rt med konkurrenterna, samt på vä xelkursen. Enligt  
 RULC-må 
  ttet har den svenska konkurrenskraften fö rstä rkts. Diagram 8.4 visar hur den relativa arbetskraftskostnadens delkomponenter utvecklats. Produktivitets- tillvä xten har varit nå got svagare ä n i konkurrentlä nderna fram till 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 245 
  
 1990-talet 
  medan timlö neö kningen ä nda sedan 1970 varit klart hö gre ä n i  
 OECD-lä 
  nderna, bortsett frå n  
 1990-talets 
  Duncan Det ä r så ledes genom fö rsvagningen av vä xelkursen till fö ljd av devalveringar, som konkurrenskraften mä tt på detta sä tt har kunnat fö rbä ttrats. 
 Vid en fö rsta anblick ä r det rimligt att vä nta sig att lä gre svenska kostnader per producerad enhet borde innebä ra stigande marknads- andelar, men utvecklingen av svenska exportandelar visar tydligt att så inte ä r fallet. Också i andra lä nder visar det sig att det inte finns nå got så dant lå ngsiktigt samband mellan produktionskostnader och marknads- andelar. Fö rklaringen ligger till stora delar i stä llet i att lä nder med snabb exporttillvä Bowman har fö rä ndrat exportens sammansä ttningen i riktning mot produkter med bä ttre kvaliteter och hö gre priser. Det fö refaller så ledes som om Sverige har haft en sä mre kvalitets- och produktutveckling i sin export ä n ö vriga  
 OECD-lä 
  nder, vilket resulterat i sjunkande marknads- andelar trots fallande relativpriser. 
 41  
 En annan tä nkbar fö rklaring ä r att produktionen av olika anledningar  lå sts in i sektorer med då lig relativprisutveckling och att Sverige dä rigenom få tt fö rsä mrad  
  
 terms-of- 
  
  trade  
 (se ä ven kapitel 2). Det ä r dä rfö r intressant att studera utvecklingen på branschnivå . 
 Svenska fö rdelar inom humankapital- och  
 FoU-intensiva 
  branscher 
 Specialiseringen av svensk utrikeshandel visar att konkurrenskraften 
  
 finns i sektorer 
  
 med 
  
 hö g humankapital- 
  
 och 
  
 hö g 
  
 FoU-intensitet 
  i 
  
 fö rhå llande till 
  
 Hopkins 
  nderna. 
 42 
  
 Dä rutö ver 
  
 baseras den svenska 
  
 konkurrenskraften på 
  
 de historiskt 
  
 givna 
  
 fö rdelarna 
  
 skog och billig 
  
 vattenkraft. Det ä r dock troligt att dessa fö rdelar kommer att fö rlora i betydelse framö ver i takt med att t ex elpriserna på sikt Parks ntas jä mnas ut mellan lä nder. 
 43  
 Sedan mitten av  
 1980-talet 
  har svensk konkurrens- kraft fö rstä rkts inom bå de human- och realkapitalintensiva branscher. Stö rre  
 FoU-satsningar 
  jä mfö rt med  
 OECD-lä 
  nderna har också bidragit till att stä rka svensk konkurrenskraft. 
 Trots att Sveriges nä ringsliv blivit mer kunskapsintensivt ö ver tiden, har kunskapsinnehå llet i importen ö kat snabbare ä n i exporten. Ä ven om nä ringslivet har konkurrensfö rdelar inom sektorer dä r de svenska fö retagen satsar mer på FoU ä n  
 OECD-genomsnittet, 
  rä cker så lunda inte 
  
 41 
  
 Se också NUTEK [1997]. 
  
 42 
  
 Specialiseringen 
  
 definieras hä r 
  
 som 
  
 den 
  
 totala produktionen genom 
  
 den totala 
  
 fö rbrukningen. Ä r 
  
 produktionen 
  
 hö gre 
  
 ä n 
  
 fö rbrukningen innebä r det 
  
 att Sverige 
  
 exporterar i branschen i frå ga. 
  
 43 
  
 Industrins kostnader Parks el ligger cirka 50 procent under sina konkurrenters inom EU 
  
 och USA. National Utility Services Scandinavia [1998]. 
  
 246  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 sektorernas exportvolymer Parks att kompensera att exporten i sin helhet halkar efter importen vad gä ller kunskapsintensitet. Det finns anledning till oro ö ver denna utveckling, eftersom det finns en koppling mellan å ena sidan produktivitet och fö rä dlingsvä rde och å andra sidan kunskapsintensitet. 
 44  
 Mindre kunskapsintensiv export i fö rhå llande till importen skulle kunna indikera att svensk export inte utvecklas och kvalitetsuppgraderas lika snabbt som importen, vilket ä r en tä nkbar fö rklaring till att svensk export fö rlorat marknadsandelar trots fallande enhetskostnader. Studier av svenska multinationella fö retag visar också att dessa ö ver tiden i ö kande utsträ ckning utö kar de mer kunskaps- intensiva verksamheterna i sina utlä ndska enheter, medan deras svenska verksamheter har utvecklats lå ngsammare. 
 45  
 Det framgick också av kapitel 2 att produktivitetstillvä xten i svenskt nä ringsliv varit svagare ä n i må nga andra lä nder, men att en fö rbä ttring skett under  
 1990-talet. 
  
 Det ä r ö nskvä rt att Sverige har ett nä ringsliv med hö g produktivitet och hö gt fö rä dlingsvä rde fö r att mö jliggö ra hö Jacobs ner och en hö gre kö pkraft i utbytet med omvä rlden. Men det krä ver inte bara att stocken realkapital vä xer och att arbetskraftens kompetens ö kar, utan också att det sker i snabbare takt ä n i konkurrentlä nderna. 
 46  
 Landet må ste också King behå lla det real- och humankapital det genererar. Mö jligheterna till det ä r i sin tur beroende av fö retagsklimatet i Sverige. 
  
 8.3 
  
 Det svenska fö retagsklimatet 
  
 Tillstå ndet hos det svenska fö retagsklimatet har aktualiserats de senaste å ren, bland annat i och med att ett antal svenska storfö retag har flyttat utomlands. Entreprenö rskap och villkoren Parks små och medelstora fö retag har ä ven stå tt allt mer i blickpunkten som ett uttryck Parks en allmä n strä van i samhä llet efter ett mer dynamiskt nä ringsliv. Frå gan ä r 
  
 om det 
  
 svenska 
  
 fö retagsklimatet 
  
 ä r tillrä ckligt 
  
 attraktivt fö r 
  
 att 
  
 bå de 
  
 behå lla 
  
 svenska 
  
 fö retag och 
  
 locka till sig 
  
 utlä ndska. 
  
 Ett 
  
 gott 
  
 fö retagsklimat innebä r att fö retag finner det attraktivt att investera och producera i Sverige och att de vill utveckla befintlig verksamhet. Fö r fö retagens bedö mning av fö retagsklimatet ä r tillgå ngen och priset på 
  
 44 
  
 Må ttet som anvä nds Parks kunskapsintensitet ä r antalet hö gskoleutbildade per miljoner kronor produktion, viktat efter branschens andel av total export. 
  
 45 
  
 Blomströ m, M. [1999]. 
  
 46 
  
 Se kapitel 7 fö r en vidare diskussion om humankapital och tillvä Bowman. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 247 
  
 insatsvaror av 
  
 betydelse, liksom 
  
 de 
  
 regelverk som på verkar 
  
 verksamheten. 
  
 Lä gre avkastning på investeringar i Sverige 
  
 Fö rutsä ttningarna 
  
 fö r investeringar ä r 
  
 av 
  
 fundamental betydelse fö r 
  
 fö retagsklimatet, eftersom det ä r genom investeringar som nä ringslivet kan ö ka produktionen och upprä tthå lla en modern kapitalstruktur som i sin tur borgar Parks en effektiv, konkurrenskraftig produktion. Under  
 1990-talet 
  har investeringskvoten, dvs bruttoinvesteringarna som andel av BNP, legat i nivå med den amerikanska, men under nivå n fö r EU- lä nderna. Internationella jä mfö relser fö r investeringskvoten fö rsvå ras dock av bostadssektorns inverkan. I Sverige rasade bostads- investeringarna i bö rjan av  
 1990-talet, 
  och har sedan dess legat kvar på en mycket lå g nivå jä mfö rt med tidigare decennier. Fö r industrins del gå r det dock inte att utlä sa nå gon trendmä ssig fö rsä mring av investerings- kvoten (investeringarnas andel av fö rä dlingsvä rdet), varken ö ver tiden eller jä mfö rt med omvä rlden, men vä l betydande svä ngningar. 
 47  
 Trots att industrins investeringskvot ä r i nivå med andra lä nder, har den å rliga ö kningen av kapitalstocken i industrin varit lä gre i Sverige ä n i andra lä nder. Fö rklaringen till detta ä r att den svenska kapitalstocken har varit stö rre ä n i andra lä nder, till fö ljd av en stor andel hö gmekaniserad processindustri, och att det så ledes krä vts stö rre investeringar ä n i andra lä nder Parks att uppnå samma tillvä xt av kapitalstocken. 
 Nä r det gä ller andra må tt på investeringsklimatet, som avkastning och vinstandel (kapitalets andel av fö rä dlingsvä rdet), ligger Sverige nå got under  
 EU-lä 
  nderna (se tabell 8.9). Vinstandelen ä r också lä gre ä n i USA. Sammantaget indikerar investerings- och avkastningsmå tten dä rfö r att Sverige haft ett nå got sä mre fö retagsklimat ä Hood och USA. 
  
 47  
 Turner, P. [1999]. 
  
 248  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Tabell 8.9 Indikatorer på företagsklimatet 
 Å rligt genomsnitt  
 1990–1998 
  i procent 
  
 Investeringskvot 
  
 Avkastning på 
  
 Vinstandel 
  
 nä ringslivets 
  
 investeringar 
  
 Sverige 
  
 17 
  
 12 
  
 32 
  
 EU 
  
 21 
  
 14 
  
 37 
  
 USA 
  
 17 
  
 – 
  
 34 
  
 Anm: Investeringskvot ä r bruttoinvesteringar som andel av BNP. Svå righeter att uppskatta kapitalstock samt arbetsinkomster Parsons retagare gö r att avkastning och vinstandel bö r tolkas med fö rsiktighet. 
 Kä llor: OECD [1998a]. 
 En annan indikator på det svenska fö retagsklimatet ä r inflö det av utlandsinvesteringar. Sverige tar emot fem procent av det interna, transnationella direktinvesteringsflö det inom EU, vilket ä r en stö rre andel ä n Sveriges andel av den samlade produktionen i EU som uppgå r till tre procent. 
 48  
 Detta talar så ledes Parks ett konkurrenskraftigt fö retags- klimat. 
 Omfattningen av investeringar i FoU kan också ses som en indikator på fö retagsklimatet. Inget annat land satsar mer på FoU i fö rhå llande till BNP ä n Sverige och andelen som ä r sysselsatta med FoU ä r betydligt hö gre ä n  
 EU-genomsnittet. 
 49 
  
 Ä ven effektiviteten, mä tt som antalet patent per investerad  
 FoU-krona 
  och antalet patent per invå nare, ä r hö g i ett internationellt perspektiv. 
 50  
 Ett problem ä r att den industrirelevanta forskningen ä r starkt koncentrerad till ett få tal storfö retag, som stå r fö r merparten av  
 FoU-satsningarna. 
 51 
  
 Det finns dä rmed en risk att kunskapen inte kommer mindre fö retag eller ö vriga ekonomin tillgodo. Dessutom ä r den hö gteknologiska tillverkningsindustrin i Sverige liten i fö rhå llande till de resurser som satsas på FoU. Det indikerar att kommersialiseringen av forskningsresultaten inte kommer till stå nd eller fö rlä ggs i utlandet, vilket kan spegla svagheter i det svenska fö retags- klimatet. 
  
 48 
  
 European Commission [1999b]. 
  
 49 
  
 European Commissionen [1999b] och OECD [1998f]. 
  
 50 
  
 Institute for Management Development [1999]. 
  
 51 
  
 Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen  
  
 –Case, 
  Perez [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 249 
  
 Jä mfö rande studier pekar på ett genomsnittligt fö retagsklimat 
 World Economic Forum (WEF) och Institute for Management Development (IMD) ä r två internationella organisationer som gö r sammanstä llningar ö ver olika lä nders konkurrenskraft baserat på bland annat regelverk, skatter, kapital- och arbetsmarknader. Dessa samman- stä llningar kan dä rfö r ses som indikatorer på fö retagsklimatet. Enligt dessa organisationer ligger Sveriges fö rdelar i FoU, infrastruktur och ledarskap. Fö retagsklimatet fö rsä mras av hö ga skatter, hö ga lö ne- kostnader (inklusive arbetsgivaravgifter), må nga arbetsmarknadsregler och fackfö reningarnas stora inflytande. Sverige hamnar mitt i gruppen av  
 EU-lä 
  nder, men ligger sä mst till bland de nordiska lä nderna. USA ligger i topp i bå da undersö kningarna. 
 52  
 Problemen med dessa typer av undersö kningar ä r att de innehå ller en del godtycke, inte minst vid sammanvä gningen av olika faktorers betydelse. 
 En annan indikator på fö retagsklimatet, om ä n subjektiv, ä r fö retags- ledares uppfattning. En enkä t bland svenska fö retagsledare hö sten 1997 visade att en tredjedel av fö retagsledarna anså g att nä ringsklimatet hade fö rbä ttrats de senaste tre till fyra å ren, medan endast var femte anså g att det hade blivit sä mre. Samtidigt hade det skett en relativ fö rsä mring gentemot vå r omvä rld, och endast sju procent anså g att nä ringsklimatet var bä ttre i Sverige ä n utomlands. 
 53 
  
 Dessa ganska motsatta intryck av det svenska fö retagsklimatet gö r att 
  
 en mer systematisk granskning 
  
 av begreppets 
  
 viktigare 
  
 faktorer ä r 
  
 ö nskvä rd. Genomgå ngen nedan 
  
 bö rjar med att 
  
 diskutera 
  
 tillgä nglig- 
  
 heten och kostnaden fö r kapital och arbetskraft, Parks att dä refter fokusera på institutionella fö rhå llanden som regelverk, ö ppenhet och konkurrens. 
  
 8.3.1 
  
 Tillgå ngen på kapital olika fö r stora och små fö retag 
  
 Tillgå ngen på insatsvaror till konkurrenskraftiga priser ä r en central del i ett bra fö retagsklimat. Den lå ngt drivna internationaliseringen av finansmarknaderna innebä r att de etablerade svenska fö retagen i stor utsträ ckning agerar på en internationell kapitalmarknad. Att tillgå ngen på kapital ä r alltmer bestä md av en internationell kapitalmarknad visar sig bland annat i att andelen fö retag som sade sig vara beroende av den svenska kapitalmarknaden fö ll frå n 60 till 43 procent mellan 1993 och 
  
 52 
  
 World Economic Forum (WEF) [1999] rankar Sverige på 8:e plats bland USA och de 
  
 15 
  
 EU-lä 
  
  nderna, och Institute for Management Development (IMD) [1999] på 7:e plats. 
  
 53 
  
 Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen  
  
 –NUTEK 
  [1999d]. 
  
 250  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 1997. 
 54  
 Det pris fö retagen få r betala fö r kapitalet blir dä rmed mer en fö retagsspecifik ä n en landsspecifik frå ga. Samtidigt har den makro- ekonomiska stabilitet som uppnå tts på senare å r i Sverige sannolikt fö rbä ttrat fö retagsklimatet tack vare dä mpade vä xelkursfluktuationer och konvergens med omvä rlden vad gä ller rä ntenivå er. 
 Sveriges val att inte deltaga i den europeiska valutaunionen EMU frå n start kan vara till nackdel Schultz retagsklimatet, eftersom fö retagens 
  
 transaktionskostnader hö js, bland annat 
  
 genom 
  
 vä xelkursrisker och 
  
 vä xlingsavgifter. Utanfö rskapet 
  
 innebä r 
  
 också att ett 
  
 icke-europeiskt 
  
 fö retag som planerar att producera Parks  
 EU-marknaden 
  tar på 
  
 sig en 
  
 vä xelkursrisk om det vä ljer ett land utanfö r  
 euro-områ 
  det. 
  
 Kapitalfö rsö rjningen 
  
 till 
  
 mindre 
  
 fö retag 
  
 har 
  
 blivit 
  
 mer 
  
 institutionaliserad de 
  
 senaste 
  
 å ren samtidigt 
  
 som 
  
 de 
  
 tillgä ngliga 
  
 volymerna av riskkapital vuxit. Ett antal marknadsplatser Parks onoterade aktier har etablerats, som organiserar handel med bolag som inte 
  
 uppfyller de 
  
 formella 
  
 kraven 
  
 fondbö rsen stä ller på redovisning, 
  
 ä garspridning, 
  
 historik, 
  
 vinster, 
  
 etc. De nya marknaderna fungerar 
  
 dä rigenom som en plantskola Parks nya fö retag och underlä ttar kapital- anskaffningen i fö retagens tidiga skede. Trots denna utveckling uppfattar må nga små fö retag att kapitalanskaffningen i de allra tidigaste skedena av fö retagens utveckling, den s k så ddperioden, fortfarande ä r ett problem. 
 Hö ga skatter minskar tillgå ngen på riskkapital fö r nya fö retag 
 Mindre fö retag har mer begrä nsade mö jligheter att skaffa kapital på de internationella kapitalmarknaderna, och fö ljaktligen ä r beroendet av banklå n och privat kapital stö rre. I det perspektivet ä r beskattningen av fö retag och ä gare av stö rre betydelse. Den svenska bolagsskatten ä r med sin enhetliga nivå på 28 procent lå g vid en internationell jä mfö relse. Motsvarande siffra fö r  
 EU-lä 
  nderna (vä gt genomsnitt) ä r 37 procent och Holloway 35 procent. Dä remot verkar det inte vara nå gra stö rre skillnader på vad fö retagen de facto betalar i skatt, utan den  
 effektiva  
 svenska skattesatsen ligger på genomsnittet fö r  
 EU-lä 
  nderna. 
 55  
 Den samman- lagda ä garbeskattningen (i fö retagsledet och i ä garledet, inklusive fö rmö genhetsskatt) ä r dä rfö r hö gre ä n i utlandet. Tillsammans med hö g skatt på arbetsinkomster innebä r det sä mre mö jligheter fö r privat kapitaluppbyggnad, vilket på verkar dels riskkapitalfö rsö rjningen, dels incitamenten Parks risktagande och entreprenö rskap. 
  
 54 
  
 Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen  
 –NUTEK 
  [1999d]. 
  
 55 
  
 Svensk effektiv bolagsskatt var 27,5 procent i jä mfö relse med  
 EU-snittet 
  på 
  
 26,9 procent. Buijink, W., Davis, Parker, Young1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 251 
  
 Fö rutom en 
  
 hö g sammanlagd nivå gä ller nä ringslivets kritik mot 
  
 skattesystemet ä ven reglerna fö r mindre fö retag, vilka av må nga anses dä mpa incitamenten till fö retagande och risktagning. 
 56  
 Exempelvis kan beskattningen av realisationsvinster och utdelning frå n s k få mans- fö retag, dvs fö retag dä r ä gare och ledning utgö rs av helt eller delvis samma personer, medfö ra att aktiva ä gare beskattas hå rdare ä n passiva. Det ä r en fö ljd av att delar av utdelning och realisationsvinster beskattas som inkomst av tjä nst. Genom att kapitalinkomster beskattas propor- tionellt, medan Parks rvsinkomster beskattas progressivt, ä r det emellertid inte mö jligt att ha ett system som tillå ter en valfri fö rdelning mellan de två inkomstslagen fö r få mansbolagens ä gare, utan det ä r nö dvä ndigt med nå gon form av reglering fö r att inte all lö n skall tas ut som kapitalinkomst. Reglerna har under senare å r justerats i syfte att gynna små fö retag genom lä ttnader i beskattningen av utdelning och fö rmö genhet. 
 57  
 Dock har lä ttnaderna ansetts omstä ndliga och kritik har riktats mot att de då ligt uppfyller sitt syfte. 
 58 
  
 Dubbelbeskattningen, dvs att utdelning beskattas två gå nger i Sverige, Mitchell som fö retagets vinst och sedan som inkomst av kapital hos den enskilda aktieä garen, innebä r att skuldfinansiering skattemä ssigt gynnas framfö r finansiering med eget kapital. 
 59  
 Dä rtill gynnas institutionellt ä gande framfö r direkt privat ä gande. Dubbelbeskattningen kan leda till att den skattemä ssiga hemvisten hamnar utanfö r Sverige nä r svenska fö retag fusioneras med fö retag som har sin hemvist i lä nder utan dubbelbeskattning eller nä r andra lä nder diskriminerar utlä ndska fö retag. Det senare har skett i sammanslagningar mellan svenska och finska fö retag genom att skatt på utdelningar bara tas ut på utlä ndska fö retag i Finland, vilket  
 de facto  
 ä r en diskriminering i den finska lagstiftningen. Vad gä ller personaloptioner ä r kostnaderna fö r dem hö gre i Sverige ä n i omvä rlden på grund av hö g beskattning av arbetsinkomster och hö ga arbetsgivaravgifter, eftersom eventuell vinst frå n optionerna beskattas som inkomst av tjä nst. 
 60 
  
 56 
  
 SOU 1998:116. 
  
 57 
  
 Regeringens proposition [1996/1997:45]. 
  
 58  
 RRV [1999]. En utredning ä r tillsatt som skall se ö ver situationen och fö reslå fö renklade, tillvä xtbefrä mjande skatteregler Parks få mansbolagen. Slutbetä nkandet skall levereras senast 31 oktober å r 2001. 
  
 59 
  
 Thompson, M. [1999]. 
  
 60 
  
 De flesta lä nder inom EU beskattar personaloptioner som inkomst av tjä nst, till skillnad frå n USA dä r de beskattas som inkomst av kapital. 
  
 252  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Hö ga avkastningskrav i entreprenö rens kalkyler 
  
 Det 
  
 viktigaste ur 
  
 ett 
  
 tillvä xt- 
  
 och sysselsä ttningsperspektiv ä r att 
  
 investeringarna och produktionen sker i Sverige, inte var ä gandet ä r 
  
 lokaliserat. Med fria, internationella kapitalrö relser innebä r det å ena 
  
 sidan att det ä r fö retagsbeskattningen som 
  
 ä r avgö rande, inte ä gar- 
  
 beskattningen. Det betyder 
  
 att 
  
 bolagskattesatser och reserverings- 
  
 mö jligheter ä r viktigare ä n fö rmö genhets- och kapitalskatter. 
  
 Å 
  
 andra 
  
 sidan 
  
 har 
  
 små 
  
 och 
  
 medelstora 
  
 fö retag mer 
  
 begrä nsade 
  
 mö jligheter 
  
 bå de 
  
 att 
  
 lå na 
  
 och 
  
 att skaffa 
  
 riskkapital 
  
 på kapital- 
  
 marknaderna, vilket stä ller 
  
 stö rre krav på 
  
 egen finansiering, vilket 
  
 fö ljaktligen innebä r en stö rre risk fö r entreprenö ren. Det senare medfö r att riskpremien ofta ä r betydande fö r att investeringen skall komma till stå nd. 
 61  
 Enligt vissa uppskattningar ligger fö retagens avkastningskrav i normalfallet på  
 3-4 
  gå nger lå nerä ntan. 
 62  
 Andra uppskattningar tyder på 
  
 att riskkapitalbolag arbetar 
  
 med 
  
 avkastningskrav fö re 
  
 skatt 
  
 på 
  
 25-30 
  procent per 
  
 å r. 
 63 
  
 Sett 
  
 ur ett 
  
 entreprenö rsperspektiv 
  
 ä r så ledes 
  
 avkastningskraven 
  
 på 
  
 riskfyllda 
  
 investeringar betydligt 
  
 hö gre 
  
 ä n 
  
 lå nerä ntan. Om så ä r fallet spelar ä garbeskattningen en betydande roll och den svenska fö rmö genhetsskatten, dubbelbeskattningen och beskattningen av få mansbolagen kan dä rmed på verka sysselsä ttningen och produktionen negativt. 
  
 8.3.2 
  
 Unga hö gutbildade  
  
 –få 
  men billiga 
 Hö gutbildade svenskar billiga 
 Fö retagsklimatet ä r också beroende av priset och tillgå ngen på arbetskraft, som Parks de flesta fö retag ä r den dominerande utgiften. 
 64  
 Jä mfö relser mellan lä nder med avseende på kostnaderna fö r och kompetensen hos arbetskraften ä r dock vansklig. Som konstaterades i kapitel 7 fö refaller Sverige ha en jä mnare fö rdelning av fä rdigheter ä n ö vriga undersö kta lä nder. Det indikerar att Sverige också rimligen har mindre skillnader i produktivitet mellan olika grupper inom arbets- kraften, vilket i sin tur också bö r ha effekter på lö nespridningen i Sverige. Sverige har också en internationellt sett sammanpressad 
  
 61 
  
 Se t ex SOU 1996:119. 
  
 62 
  
 Pindyck, Melendez, A. [1994]. 
  
 63 
  
 Thompson, M. [1999]. 
  
 64 
  
 Inom  
  
 OECD-lä 
  nderna, inklusive Sverige, gå r cirka två tredjedelar av ersä ttningen till arbetskraften, medan en tredjedel gå r till kapitalet. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 253 
  
 lö nestruktur. Detta 
  
 skulle så ledes 
  
 kunna 
  
 spegla det faktum att ä ven 
  
 fä rdigheterna ä r mer jä mnt fö rdelade i Sverige (se ä ven kapitel 6). 
  
 Flera 
  
 bedö mningar 
  
 av den 
  
 totala 
  
 arbetskraftskostnaden i Sverige 
  
 jä mfö rt 
  
 med 
  
 i 
  
 andra 
  
 lä nder 
  
 har gjorts 
  
 fö r olika yrkeskategorier. 
  
 Jä mfö relserna 
  
 ger 
  
 ganska olika resultat och tabell 8.10 visar  
 en 
  
 uppskattning av arbetskraftskostnaderna som indikerar att hö gutbildade 
  
 ä r relativt billiga i Sverige, medan skillnaderna mellan lä nderna i 
  
 kostnad Parks industriarbetare ä r små . 
  
 Tabell 8.10 Total kostnad för arbetsgivaren för olika yrkeskategorier 
  
 Tusentals kronor per å r 
  
 Industriarbetare 
  
 Revisor 
  
 Personalchef 
  
 VD 
  
 Sverige 
  
 270 
  
 370 
  
 1 370 
  
 3 530 
  
 EU 
  
 280 
  
 590 
  
 1 940 
  
 4 660 
  
 USA 
  
 320 
  
 510 
  
 2 380 
  
 11 210 
  
 Anm: 
  
 Beloppen gä ller Parks 
  
 industrifö retag 
  
 med USD 500 miljoner i 
  
 å rsomsä ttning, 
  
 och 
  
 inkluderar arbetsgivaravgifter, bonus samt kostnader fö r 
  
 optioner, fö retagsbilar etc, dvs totala lö nekostnaden fö r fö retaget. Data frå n april 
  
 1999. 
  
 EU 
  
 avser 
  
 Belgien, 
  
 Frankrike, 
  
 Italien, 
  
 Nederlä nderna, 
  
 Spanien, 
  
 Storbritannien, Sverige och Tyskland. 
  
 Kä lla: Towers Perrin [1999]. 
  
 I en annan jä mfö relse utfö rd av Svenska Arbetsgivarefö reningen (SAF) 
  
 jä mfö rs 
  
 totala 
  
 timkostnader fö r 
  
 industriarbetare (inklusive avgifter, 
  
 bonus, semesterkostnader etc). Enligt denna jä mfö relse var den svenska 
  
 kostnaden 176 kr å r 1998, vilket ä r hö gre ä n kostnaderna inom EU och 
  
 USA på 161 respektive 149 kr. 
 65  
 Enligt SAF:s uppskattning ä r en svensk 
  
 industriarbetskraft 
  
 dä rfö r dyr, 
  
 inte endast i 
  
 fö rhå llande 
  
 till de mer 
  
 hö gutbildade lö ntagarna, utan ä ven i absoluta termer. 
 Slutsatsen ä r att uppskattningarna av kostnader fö r den lå gutbildade arbetskraften inte ä r entydiga, vilket kan spegla de nä mnda skillnaderna som finns mellan lä nder i spridning av kompetensen. Uppskattningarna av kostnaderna fö r hö gutbildade ger en mer entydig bild av att kostnaderna ä r lä gre i Sverige ä n i omvä rlden. 
 Till skillnader i lö nekostnader skall lä ggas skillnader vad gä ller vä lfä rdstjä nster som t ex utbildning, som i vissa lä nder ä r offentligt finansierade, i andra inte. Faktum kvarstå r dock att avkastningen på utbildning ä r lå g i Sverige relativt andra lä nder; universitetsutbildning 
  
 65  
 SAF [1999c].  
 EU-lä 
  nderna ä r viktade efter  
 BNP-storlek. 
  
 254  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 hö jer bruttolö nen med drygt 50 procent ö ver vad gymnasieutbildning ger. Motsvarande siffra i EU och USA ä r 60 respektive 80 procent. 
 66 
  
 Strukturomvandlingen ö kar efterfrå gan på hö gutbildade 
 Parallellt med att strukturomvandlingen gå r mot alltmer kunskaps- intensiv produktion blir arbetskraftens utbildning en allt viktigare faktor Schultz retagsklimatet. I september 1999 uppgav en fjä rdedel av fö retagen att de hade svå righeter att rekrytera yrkesarbetare och tekniska tjä nstemä n. 
 67  
 Inom databranschen var motsvarande siffra 70 procent. Uppgifterna kommer dock i en tid nä r den svenska ekonomin vä xer kraftigt och har dä rfö r sannolikt stora konjunkturella inslag. Den underliggande trenden  
 –att 
  tillgå ngen på kvalificerad arbetskraft ä r ett problem  
 –torde 
  ä ndå vara tydlig. 
 I kapitel 7 finns en genomgå ng av den svenska arbetskraftens utbildningsnivå i ett internationellt perspektiv. Dä r framgick att svensk arbetskraft hä vdar sig vä l vid en internationell jä mfö relse nä r det gä ller baskunskaper och kortare hö gre utbildning (se tabell 7.1 i kapitel 7 och tabell 8.11). 
 68  
 De goda baskunskaperna omfattar sannolikt ä ven dator- vana och datorkultur. Anledningen ä r att bå de Sverige och Finland ligger i topp vad gä ller informationsteknikens spridning bland befolkningen. Vad gä ller universitetsutbildning på mer ä n tre å r ligger Sverige i paritet med  
 EU-lä 
  nderna, men betydligt efter USA. Emellertid har Sverige en lä gre andel hö gskoleutbildade bland den yngre arbetskraften ä n bå de EU och USA. 
 Betydelsen av god tillgå ng till naturvetare och tekniker poä ngteras ofta, vilket motiveras av deras fö rmå ga att utveckla nya produkter och att produktionsprocessen ä r kopplad till teknikkunnande. I det perspektivet ä r det bekymmersamt att tillgå ngen på teknisk kompetens ä r mindre i Sverige ä n inom OECD. Tillgä nglig statistik fö r  
 1990-talet 
  visar att andelen utexaminerade tekniker och naturvetare visserligen nä rmat sig andra lä nder, men 1996 fortfarande lå g cirka 20 procent lä gre ä n OECD- genomsnittet. 
 69 
  
 66 
  
 Data frå n 1996. OECD [1998c]. 
  
 67 
  
 Konjunkturinstitutet [1999a]. 
  
 68 
  
 Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen  
  
 –NUTEK 
  [1999d] och OECD [1998c]. 
  
 69 
  
 Andelen definierad som antalet utexaminerade tekniker och naturvetare per 100 000 i den yngre arbetskraften  
  
 (25-34 
  å r). Utbildningsdepartementet [1999]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 255 
  
 Tabell 8.11 Baskunskaper och andel av befolkningen med högre utbildning 
  
 1996 
  
 Index respektive procent 
  
 Baskunskaper 
  
 Andel av befolkningen med hö gre utbildning 
  
 16-65 
  å r 
  
 25-64 
  å r 
  
 25-34 
  å r 
  
 Sverige 
  
 100 
  
 13 
  
 11 
  
 EU 
  
 92 
  
 11 
  
 14 
  
 USA 
  
 88 
  
 26 
  
 26 
  
 Anm: Baskunskaper ä r indexerade så att Sverige = 100. Ö vriga siffror i procent. Baskunskaper enligt  
 IALS-studien 
  (se kapitel 7). Hö gre utbildning innebä r mer ä n tre å rs universitetsstudier. 
 Kä llor: OECD [1998c] och OECD [1998f]. 
 Tillgå ngen på utbildad arbetskraft ä r på vä g att fö rbä ttras. Dels steg premien på utbildning efter skattereformen 1991 och bruttolö ne- skillnaderna har ö kat under  
 1990-talet, 
  dels har antalet hö gskoleplatser ö kat kraftigt. 
 70 
  
 Individklimatet en allt viktigare faktor 
 Vid sidan om fö retagsklimatet har det s k individklimatet få tt allt stö rre betydelse Schultz retagens lokaliseringsbeslut i takt med att investeringarna blir allt mer humankapitaldrivna. Fö retagen må ste i ö kande utsträ ckning lokalisera sig så att den kompetenta personalen finner dem attraktiva. 
 71  
 Fö r den hö gutbildade, rö rligare arbetskraften fö rsä mrar hö ga individskatter (se tabell 8.12) och internationellt sett lå ga arbetsinkomster med stor sannolikhet det svenska fö retagsklimatet 
  
 eftersom individens nettolö n ä r 
  
 en 
  
 av de 
  
 viktigare 
  
 faktorerna 
  
 fö r 
  
 attraktionskraften. Internationellt 
  
 sett 
  
 lå ga 
  
 lö ner 
  
 ä r 
  
 dock delvis 
  
 ett 
  
 resultat av att svenskar arbetar 
  
 fä rre 
  
 timmar per 
  
 å r. 
  
 En mer rä ttvis 
  
 jä mfö relse mellan Sverige och andra lä nder krä ver emellertid att ä ven andra aspekter ä n bara nettolö nen beaktas. I Sverige ä r exempelvis det offentliga fö rsä kringssystemet omfattande och barnomsorgen kraftigt subventionerad. Dä rtill kommer att Sverige har i stort sett fri utbildning och ett relativt generö st bidragssystem Parks studier. 
 72 
  
 70 
  
 Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen 1999  
  
 –NUTEK 
  [1999d]. Det har tillkommit knappt 
  
 100 
  
 000 fler platser på hö gskolan under  
  
 1990-talet. 
  Se ä ven diagram 7.2 i kapitel 7. 
  
 71 
  
 Se t ex en rapport frå n Invest in Sweden Agency ( ISA) [1999]. 
  
 72 
  
 Se ä ven kapitel 7 fö r en vidare diskussion om kompetensflykt. 
  
 256  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Tabell 8.12 Personbeskattning 1999 
 Skattesats i procent respektive brytpunkt i kronor 
  
 Hö gsta 
  
 Brytpunkt 
  
 Reavinstskatt 
  
 Fö rmö genhets- 
  
 inkomstskatt 
  
 (1  
 000-tals 
  kr) 
  
 skatt 
  
 Sverige 
  
 56 
  
 360 
  
 30 
  
 1,5 
  
 EU 
  
 52 
  
 470 
  
 19 
  
 0,5 
  
 USA 
  
 40 
  
 2 350 
  
 20 
  
 0 
  
 Anm: Svenska siffran ö ver inkomstskatt antar en kommunalskatt på 31 procent och exkluderar den allmä nna pensionsavgiften (6,95 procent). 
 Kä llor: Hernandez [1999b] och Regeringens proposition [1999/2000:1]. 
  
 8.3.3 
  
 Sveriges regler på samma nivå som EU:s 
  
 Lagar och fö rordningar ä r av stor betydelse Schultz retagsklimatet. Regelverket bestä mmer handelsmö jligheterna, vilka hinder som finns Parks att registrera och driva fö retag, samt de administrativa och finansiella krav som må ste uppfyllas Parks att bilda ett fö retag. 
 Genom  
 EU-inträ 
  det 1995 sä krades Sveriges tillgå ng till den inre marknaden. Med inträ det fö ljde också att Sverige anammade EU:s handelspolitik, en politik som ä r mer restriktiv ä n den Sverige tillä mpade tidigare. Vad gä ller regleringsgraden i ekonomin ligger Sverige i stort sett på  
 EU-genomsnittet. 
 73 
  
 Svensk lagstiftning krä ver dock en nå got lä gre kapitalinsats ä n genomsnittet bland  
 EU-lä 
  nderna Parks att bilda ett privat aktiebolag, och antalet procedurer Parks registrering ä r fä rre och byrå kratin snabbare i Sverige (se tabell 8.13). 
 Tabell 8.13 Indikatorer på administrativ börda vid företagsregistrering 
  
 Lä gsta tillå tna 
  
 Procedurer i 
  
 Genomsnittlig 
  
 grundkapital 
  
 samband med 
  
 tidsfö rdrö jning 
  
 Johnson 
  
 registrering 
  
 fö r beslut 
  
 Sverige 
  
 12 000  
 euro 
  
 6  
 styck 
  
 3  
 veckor 
  
 EU 
  
 12 600  
 euro 
  
 11  
 styck 
  
 11  
 veckor 
  
 Anm: Viktat genomsnitt fö r sju  
 EU-lä 
  nder (Frankrike, Tyskland, Italien, 
 Nederlä nderna, Spanien, Sverige, och Storbritannien) 
 Kä lla: OECD [1998b]. 
  
 73  
 OECD [1999i]. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 257 
  
 Sammantaget innebä r det att med avseende på ö ppenheten i ekonomin och regelverken ä r fö rutsä ttningarna jä mfö rbara med andra  
 EU-lä 
  nder, 
  
 men inte 
  
 lika 
  
 fö rmå nliga som 
  
 de 
  
 amerikanska. 
  
 Fö r 
  
 att få till stå nd 
  
 dynamik 
  
 och 
  
 sysselsä ttning 
  
 ä r 
  
 det 
  
 ö nskvä rt att 
  
 små 
  
 och medelstora 
  
 fö retag vä xer 
  
 i antal. I det 
  
 perspektivet kan de regler som belastar 
  
 små fö retagen 
  
 sä rskilt tungt 
  
 utgö ra ett problem. 
 74 
  
 Det gä ller t ex 
  
 semesterlagstiftningen och uppgiftslä mningen till SCB och andra myndigheter. Ju mer administrativt arbete små fö retagen belastas med och ju hö gre kostnaderna fö r detta ä r, desto sä mre mö jligheter har dessa fö retag att vä xa i storlek och antal. 
 Ä r arbetsrä tten ett problem fö r små fö retagen? 
 En strikt tillä mpning av arbetsrä tten minskar fö retagens benä genhet att anstä lla, speciellt mindre fö retag som har sä mre mö jligheter till intern 
  
 omplacering och Parks vilka 
  
 en nyanstä llning ä r en 
  
 relativt sett 
  
 stor 
  
 kostnadsbö rda. 
  
 Ur 
  
 ett entreprenö rsperspektiv 
  
 kan 
  
 det 
  
 dä rfö r 
  
 vara 
  
 problematiskt 
  
 att 
  
 samma 
  
 arbetsrä tt gä ller 
  
 oavsett 
  
 storleken 
  
 på 
  
 fö retagen. 
 75  
 Tillä mpningen 
  
 av arbetsrä tten kan ä ven medfö ra hö gre 
  
 lö neö kningar ä n annars genom att den  disciplinerande effekt arbets- 
  
 lö shet har på 
  
 lö nekrav uteblir. 
 76 
  
 En strikt 
  
 tillä mpning av arbetsrä tten bidrar samtidigt till att 
  
 kontraktskostnaderna Schultz retagen blir lä gre och till att stimulera till fö retagsinvesteringar i vidareutbildning. Dessutom bidrar det till att sä nka friktionsarbetslö sheten genom att lagstadgad uppsä gningstid gö r det mö jligt fö r arbetstagare att på bö rja jobbsö kandet innan Estes llande anstä llning avslutats. De tydliga spelregler som arbetsrä tten innebä r kan, tillsammans med den hö ga anslutningsgraden till facket, ha underlä ttat relationerna mellan stora arbetsgivare och arbetstagarna på den svenska arbetsmarknaden. 
 I ett europeiskt perspektiv ä r situationen i Sverige inte avvikande. Flertalet lä nder inom EU kä nnetecknas av reglerade arbetsmarknader. I en jä mfö relse av regelverket kring uppsä gningar hamnar Sverige strax ö ver genomsnittet fö r  
 EU-lä 
  nderna med en nå got mer restriktiv lagstiftning (se tabell 8.14). Sverige utmä rker sig dock bland annat vad gä ller turordningsregler, ö vertidsbegrä nsningar, den maximala ersä ttningen vid omotiverad uppsä gning och lå nga uppsä gningstider. 
 77  
 Samtidigt ä r mö jligheterna till stridså tgä rder relativt frikostiga i Sverige. 
  
 74 
  
 Se t ex SOU 1998:78. 
  
 75 
  
 OECD [1999c]. 
  
 76 
  
 OECD [1994]. 
  
 77 
  
 OECD [1995a]. 
  
 258  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Andra exempel ä r mö jligheter att blockera fö retag med oorganiserad arbetskraft som inte ä r inblandade i nå gon facklig konflikt, liksom sympatistrejker. 
 Tabell 8.14 Arbetsrätt i slutet av  
 1990-talet 
  
 Strikthet i lagstiftningen: 0 = oreglerad och 6 = restriktiv 
  
 Totalt 
  
 Varav 
  
 Reguljä r 
  
 Tillfä lliga 
  
 Kollektiv 
  
 sysselsä ttning 
  
 arbeten 
  
 uppsä gning 
  
 Sverige 
  
 2,6 
  
 2,8 
  
 1,6 
  
 4,5 
  
 EU 
  
 2,5 
  
 2,4 
  
 2,5 
  
 3,1 
  
 USA 
  
 0,7 
  
 0,2 
  
 0,3 
  
 2,9 
  
 Anm: Arbetstider, minimilö ner och arbetslö shetsersä ttningar beaktas inte. EU exklusive Luxemburg. Lä nderna viktade efter BNP. Det gå r att mä ta graden av strikthet inom arbetsrä tten på flera olika sä tt. Resultatet ovan ö verensstä mmer i hö g grad med andra kä nda studier. 
 Kä lla: OECD [1999d]. 
 Ur fö retagens synvinkel har lagstiftningen fö rbä ttrats på senare tid, delvis som reaktion på att andelen temporä ra jobb stadigt stiger. Å r 1997 infö rdes en ny anstä llningsform, ö verenskommen visstidsanstä llning. Jä mfö rt med den tidigare lagen ä r den mer flexibel, bland annat genom 
  
 att arbetsgivaren 
  
 inte behö ver 
  
 motivera 
  
 varfö r 
  
 tjä nsten 
  
 inte 
  
 ä r 
  
 fast. 
  
 Dessutom 
  
 hö Cobb 
  
 grä nsen Parks 
  
 visstidsanstä llning frå n 
  
 sex 
  
 till 
  
 tolv 
  
 må nader under en period av tre å r. Det blev också 
  
 tillå tet att ingå lokala 
  
 avtal om 
  
 tidsbegrä nsade anstä llningar. Under 
  
 perioden  
 1987-1997 
  
 minskade 
  
 antalet 
  
 fast anstä llda med 
  
 13 procent, medan 
  
 antalet 
  
 tidsbegrä nsat anstä llda ö kade med 20 procent. 
 78  
 I dag ä r 13 procent av arbetskraften i fö retagen temporä Lane anstä llda. 
 79  
 En mer utfö rlig diskussion om utvecklingen av tidsbegrä nsade anstä llningar på den svenska arbetsmarknaden ges i kapitel 6. 
  
 8.3.4 
  
 Det svenska fö retagsklimatet kan fö rbä ttras 
  
 Den historiska utvecklingen av investeringskvoten och investeringarnas avkastning indikerar att det svenska fö retagsklimatet ä r aningen sä mre ä n i omvä rlden. Samtidigt har Sverige inte nå gra problem att locka hit utlä ndska investeringar och fö rutsä ttningarna fö r FoU verkar vara mycket goda. Investeringarna inom nä ringslivet har ö kat kraftigt de 
  
 78 
  
 SOU 1999:27. 
  
 79 
  
 SCB [1999a]. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 259 
  
 senaste å ren och investeringsplanerna fö r framtiden pekar på fortsatt hö g 
  
 investeringsnivå 
  
 i nä ringslivet. Investeringsutvecklingen talar 
  
 så ledes 
  
 fö r att fö retagen har goda Parks ntningar om framtiden och att Sverige 
  
 kan 
  
 konkurrera 
  
 med 
  
 omvä rlden 
  
 vad 
  
 gä ller 
  
 lokaliseringen 
  
 av 
  
 investeringar. 
  
 Skillnaden gentemot  
 EU-lä 
  nderna ä r liten på 
  
 må nga av de områ den 
  
 som 
  
 på verkar 
  
 fö retagsklimatet. De stora 
  
 skillnaderna 
  
 finns i 
  
 stä llet 
  
 mellan  
 EU-lä 
  nderna, inklusive Sverige, och USA i graden av regleringar 
  
 och nivå er på 
  
 skattesatser. Sverige avviker dock tydligt mot de flesta 
  
 lä nder genom den hö gre beskattningen av arbete. Trots det ä r fö retagens 
  
 kostnad fö r hö gutbildad arbetskraft lå g i Sverige relativt andra lä nder. 
  
 Den 
  
 hö ga personbeskattningen av 
  
 arbete 
  
 fö rsvå rar 
  
 dock 
  
 privat 
  
 fö rmö genhetsbildning vilket, tillsammans 
  
 med en 
  
 fö r 
  
 små fö retagen 
  
 mindre vä l 
  
 anpassad 
  
 arbetsrä tt, 
  
 gö r 
  
 att 
  
 fö rutsä ttningarna 
  
 fö r 
  
 nyfö retagande och expansion av små fö retag ä r sä mre ä n i må nga andra lä nder. Det fö refaller dä rfö r som om fö retagsklimatet i Sverige ä r nå got bä ttre fö r de stora fö retagen ä n fö r nya och mindre fö retag. Det på gå r ett arbete med att fö renkla regelverken och anpassa dem till de mindre fö retagens villkor, vilket bö r kunna bidra till att fö retagsklimatet Parks de mindre fö retagen successivt fö rbä ttras. 
 De fö rä ndringar av den ekonomiska politiken som skett under  
 1990-talet, 
  och som beskrivs mer utfö rligt i kapitel 2, har också betydelse fö r nä ringslivet. Fö rä ndringarna har minskat osä kerheten Schultz retagen och dä rigenom också bidragit till ett bä ttre fö retagsklimat. Fö retagsklimatet kan dock fö rbä ttras ytterligare, inte minst fö r nya och mindre fö retag. 
  
 8.4 
  
 Slutsatser 
  
 Lå ngtidsutredningen har identifierat fyra trender som kommer att på verka det svenska nä ringslivet under ö verskå dlig framtid; en ö kad  
 internationalisering 
 , ett  
 ö kat miljö medvetande  
 samt ett allt mer  
 kunskapsintensivt  
 och  
 tjä nstedominerat  
 nä ringsliv. 
 Internationaliseringen bidrar till att stä lla ö kade krav på att investeringar ger samma avkastning i Sverige som i andra lä nder i takt med att produktionen och insatsfaktorerna blir geografiskt rö rligare. Ett konkurrenskraftigt svenskt fö retagsklimat bidrar på så sä tt till ett ö kat inflö de av investeringar och dä rmed till en snabbare tillvä xt av svenskt nä ringsliv, vilket i sin tur underlä ttar hanteringen av de framtida utmaningar som vä lfä rdsstaten stå r infö r. Svensk export har dock 
  
 260  
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 fö rlorat marknadsandelar under de senaste tre decennierna, trots fallande produktionskostnader i fö rhå llande till konkurrenterna. Detta indikerar att svenskt nä ringsliv inte lyckats utveckla och kvalitetsfö rbä ttra sina produkter i samma utsträ ckning som omvä rlden. Delvis kan det fö rklaras av att svenska multinationella fö retag fö rlä gger en allt stö rre del av sin avancerade, hö gfö rä dlande verksamhet i utlandet. 
 Ett ö kat miljö medvetande utgö r ett allt viktigare konkurrensmedel och dä rmed en tillvä xtpotential Schultz retagen. Ö kade miljö krav på verkar också strukturomvandlingen i nä ringslivet. Graden av på verkan varierar mellan olika branscher och hä nger intimt samman med arbets- marknadens funktionssä tt. En vä l fungerande arbetsmarknad ä r dä rfö r 
  
 viktig ä ven fö r nä ringslivets fö rmå ga att hantera krav på 
  
 omstä llning. 
  
 Potentialen fö r fortsatt 
  
 expansion av tjä nstesektorn 
  
 ä r 
  
 stor. Ö kad 
  
 konkurrensutsä ttning av 
  
 tjä nsteproduktionen inom 
  
 den 
  
 offentliga 
  
 sektorn har med vissa undantag bidragit till lä gre priser och till ö kad sysselsä ttning i den privata tjä nstesektorn. Internationaliseringen bidrar till att ö ppna nya marknader Parks svenska tjä nster samtidigt som konkurrenstrycket Parks den inhemska tjä nsteproduktionen ö kar. Utvecklingen av tjä nstesektorn underlä ttas också av den tekniska utvecklingen, inte minst genom elektronisk handel. Denna handel har i dagslä get stö rst betydelse fö r handel mellan fö retag medan potentialen nä r det gä ller elektronisk handel mellan fö retag och konsument ä r mer svå rbedö md och ä n så lä nge en mycket liten andel av hushå llens totala handel. Samtidigt blir tjä nsteproduktionen allt mer kunskapsintensiv, vilket stä ller ö kade krav på arbetskraftens kompetens. En viktig nä rings- 
  
 politisk 
  
 uppgift 
  
 blir 
  
 dä rfö r 
  
 att underlä tta 
  
 nä ringslivets 
  
 kompetens- 
  
 fö rsö rjning. 
  
 Fö r 
  
 den ekonomiska 
  
 politiken blir 
  
 utmaningen 
  
 att 
  
 skapa 
  
 fö rutsä ttningar fö r ett 
  
 konkurrenskraftigt fö retagsklimat 
  
 som 
  
 gö r 
  
 att 
  
 fö retagen vä ljer 
  
 att 
  
 investera i Sverige. 
  
 Fö r att ta 
  
 tillvara 
  
 den 
  
 expansionskraft som de senaste å ren funnits i nä ringslivet och som bland annat tagit sig uttryck i ö kade investeringar och ö kad produktion, finns det skä l att fö rbä ttra fö retagsklimatet ytterligare. Det handlar bland annat om ett fortsatt arbete med att fö renkla regelverk och andra å tgä rder som kan underlä tta Schultz retagen. Inom miljö områ det innebä r det tydliga 
  
 och lå ngsiktiga må l och styrmedel fö r att 
  
 underlä tta nä ringslivets 
  
 lå ngsiktiga omstä llning. Fö r tjä nstesektorns 
  
 tillvä xtmö jligheter ä r en 
  
 fortsatt avreglering av marknader dä r konkurrensproblem fortfarande finns, liksom den offentliga upphandlingen, viktiga områ den fö r att ö ka effektiviteten. Ä ven skatterna i Sverige, men också i omvä rlden, har betydelse Schultz retagsklimatet eftersom fö retagen jä mfö r fö rhå llanden i olika lä nder vid planeringen av nya investeringar. 
  
 Långtidsutredningen 
  
 261 
  
 9 
  
 Avslutning – framtidens utmaningar och möjligheter 
  
 Tre utmaningar för svensk ekonomi och svenska välfärdssystem 
 Den ekonomiska politiken syftar ytterst till att skapa förutsättningar för en hög välfärd och en rättvis fördelning av denna. Ett centralt tema i denna Långtidsutredning är möjligheterna att i framtiden bibehålla ett väl utbyggt offentligt finansierat välfärdssystem mot bakgrund av tre utmaningar som svensk ekonomi står inför; den demografiska utvecklingen med en åldrande befolkning, viljan att uppnå högt ställda miljömål samt den fortsatta internationaliseringen av ekonomin. 
 Den demografiska utvecklingen innebär att allt äldre och allt färre i arbetskraften skall försörja allt fler personer som inte arbetar. Samtidigt ökar efterfrågan på vård och omsorg. Ökade ambitioner för miljö- politiken innebär att den ekonomiska tillväxten skall vara hållbar och inte ske på bekostnad av en försämrad miljö. Uppställda miljömål skall uppfyllas. Internationaliseringen påverkar företagens och arbetskraftens rörlighet och kan begränsa möjligheterna att via skatter finansiera omfattande offentliga välfärdssystem. 
 Befolkningsförändringarna utgör en stor utmaning i framtiden 
 De framtida befolkningsförändringarna innebär att antalet personer i arbetskraften minskar och att deras andel av befolkningen sjunker. Färre personer i arbetsför ålder skall således försörja allt fler äldre; försörjningsbördan ökar. Färre i arbetskraften, som dessutom blir allt äldre i genomsnitt, innebär att arbetsutbudet i ekonomin sjunker redan några år in på det nya seklet, vilket i sin tur påverkar tillväxten i negativ riktning. Efter år 2008 är tillväxten i Konjunkturinstitutets basscenario bara 1,3 procent i genomsnitt per år till följd av befolknings- utvecklingen. 
 Fler äldre i befolkningen kommer att leda till en ökad efterfrågan på offentligt finansierade välfärdstjänster särskilt inom äldreomsorg och sjukvård. Det är dock möjligt att befolkningen inte bara blir äldre utan också friskare, vilket talar för att kostnaderna för vård och omsorg inte ökar i samma takt som antalet äldre. De befolkningsförändringar som kommer att äga rum de närmaste decennierna kommer att sätta press på 
  
 262  
 Avslutning – framtidens utmaningar och mö jligheter 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 finansieringen 
  
 av 
  
 de 
  
 svenska 
  
 vä lfä rdssystemen. 
  
 Samtidigt 
  
 som 
  
 efterfrå gan 
  
 ö kar, 
  
 minskar 
  
 mö jligheterna att finansiera offentliga 
  
 å taganden via hö jda skatter. Den tilltagande internationaliseringen av 
  
 ekonomin 
  
 sä tter grä nser 
  
 fö r 
  
 hur 
  
 hö ga 
  
 skatterna 
  
 kan 
  
 vara. Eftersom 
  
 Sverige har 
  
 en 
  
 internationellt 
  
 sett 
  
 mycket 
  
 hö g 
  
 skattekvot 
  
 ä r 
  
 fö rutsä ttningarna fö r att ytterligare hö ja skatteuttaget begrä nsade. Detta gö r att skatteintä kterna knappast kommer att vä xa snabbare ä n ekonomin som helhet, och som nä mnts Parks ntas en svag tillvä Bowman efter å r 2008. 
 Svå righeter att finansiera vä lfä rdssystemen i framtiden 
 Lå ngtidsutredningens berä kningar visar att vid en tillvä xt i enlighet med Konjunkturinstitutets basscenario, kommer det runt å r 2015 att bli svå rt att upprä tthå lla dagens nivå på vä lfä rdssystemen. Fram till dess finns dock goda mö jligheter att vidmakthå lla dagens system och ä ven att ö ka den offentliga konsumtionen utö ver vad som krä vs av rent demografiska skä l. Med tanke på den framtida Parks ntade utvecklingen ä r dock ett hö gt sparande i ekonomin, och dä rigenom en amortering av stats- skulden, att fö redra framfö r ambitionshö jningar i vä lfä rdssystemen. 
 Ambitionshö jningar under de nä rmaste å ren skulle med nö dvä ndighet fö ljas av nedskä rningar i vä lfä rdssystemen lä ngre fram, och en jä mn utveckling av systemen ä r att fö redra. En ambitionshö jning i utbildningssystemet i form av fö rbä ttrad kvalitet ter sig dä remot motiverad. Utbildning bidrar till hö gre tillvä Bowman och utbildningssatsningar kan så ledes leda till hö gre tillvä xt lä ngre fram och dä rigenom också fö rbä ttra de framtida mö jligheterna att finansiera vä lfä rdssystemen. Det demografiska trycket i utbildningssystemet som helhet ä r mindre, vilket bö Harrison ra det mö jligt att lå ngsiktigt finansiera en hö jd ambitionsnivå i utbildningssystemet. Eftersom efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft kan Parks ntas sjunka i framtiden ä r det viktigt att ö ka antalet yngre som fullfö ljer gymnasiet och dä rigenom tillgodogö r sig den utbildning som ä r nö dvä ndig på framtidens arbetsmarknad. 
 Ä ven om problemen med att finansiera vä lfä rdssystemen kommer lä ngre fram, finns det anledning att tidigt vidta å tgä rder som kan underlä tta anpassningen till den ö kande fö rsö rjningsbö rdan. Ju tidigare anpassningen startar, desto lä ttare blir det att mö ta den ekonomiska på frestning som befolkningsfö rä ndringarna innebä r. 
 Hö g tillvä Bowman och hö g sysselsä ttningsgrad ä r nö dvä ndiga 
 En stark ekonomisk tillvä Bowman och en hö g sysselsä ttningsgrad underlä ttar anpassningen av svensk ekonomi till de vä ntade befolknings- fö rä ndringarna. Med en hö g tillvä xt ö kar de samlade resurserna i landet 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Avslutning – framtidens utmaningar och mö jligheter  
 263 
  
 och dä rmed fö rbä ttras fö rutsä ttningarna fö r att genom skatter finansiera 
  
 vä lfä rdssystemen. 
  
 Ä 
  
 ven 
  
 en hö g 
  
 sysselsä ttningsgrad ö kar 
  
 skatte- 
  
 intä kterna, samtidigt 
  
 som 
  
 den minskar de offentliga utgifterna fö r 
  
 transfereringar så som arbetslö shetsunderstö d. Å tgä rder som bidrar till 
  
 en hö g ekonomisk 
  
 tillvä Bowman och en 
  
 hö g sysselsä ttningsgrad ä r 
  
 dä rfö r 
  
 viktiga fö r att ambitionsnivå n i vä lfä rdssystemen skall kunna upprä tt- hå llas ä ven i framtiden. 
 Tillvä xten i Sverige har varit svag i 30 å r, men fö rutsä ttningarna Parks tillvä Bowman har fö rä ndrats under  
 1990-talet 
  
 Tillvä xten i svensk ekonomi har varit relativt svag under de senaste trettio å ren och under  
 1990-talet 
  har ä ven sysselsä ttningsgraden sjunkit kraftigt och arbetslö sheten ö kat. Investeringarna har varit lä gre ä n i må nga andra lä nder och produktivitetsutvecklingen har varit svag, ä ven om den fö rbä ttrats under  
 1990-talet. 
  Den historiska utvecklingen pekar på att Sverige under en lå ng period haft svå Lane att uppnå en hö g tillvä Bowman. Det rå der fortfarande stor osä kerhet om de obalanser som lå g- konjunkturen under  
 1990-talet 
  fö rde med sig kommer att på verka mö jligheterna att lå ngsiktigt upprä tthå lla en hö g sysselsä ttnings- och aktivitetsnivå i svensk ekonomi. På senare tid har utvecklingen på arbetsmarknaden varit gynnsam och de scenarier som gjorts Kim ngtidsutredningens rä kning tyder på att Sverige stå Simmons en period av fortsatt positiv utveckling av sysselsä ttning och arbetslö shet. Under  
 1990-talet 
  har också stora fö rä ndringar skett av den ekonomiska politiken, så vä l vad gä ller penning- och finanspolitik som strukturella reformer på frä mst varu- och tjä nstemarknaderna. Dessa fö rä ndringar gö r att fö rutsä ttningarna fö r en god tillvä xt i framtiden har fö rbä ttrats. Samtidigt innebä r den demografiska utvecklingen, med fä rre personer i arbetsfö r å lder, sä mre fö rutsä ttningar fö r de framtida tillvä xt- mö jligheterna. Desto viktigare blir det dä rfö r att arbetsutbudet bland dem som ä r i arbetsfö r å lder ä r hö gt, och att investeringarna liksom produktiviteten utvecklas bra. 
 Ö kat arbetsutbud ä r viktigt... 
 Nä r det gä ller arbetsutbudet ä r det totala antalet arbetade timmar i ekonomin det vä sentliga. Vidare ä r den offentliga sektorn beroende av antalet arbetade timmar i privat sektor Parks att sä kerstä lla tillrä ckligt hö ga skatteinkomster. Ett hö gt arbetskraftsdeltagande och en hö g syssel- sä ttning, ä ven fö r den ä ldre delen av arbetskraften, ä r dä rfö r viktigt. En flexibel pensionså lder tillsammans med ett skattesystem som ä r inriktat mot att stimulera tillvä xten fö rbä ttrar fö rutsä ttningarna fö r detta. 
  
 264  
 Avslutning – framtidens utmaningar och mö jligheter  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Eftersom Sverige redan i dag har ett, i internationell jä mfö relse, hö gt arbetskraftsdeltagande ä ven bland kvinnor, saknas en buffert av arbets- kraft som finns i de flesta andra lä nder. 
 Mot denna bakgrund ä r det angelä get att lå ngsiktigt upprä tthå lla antalet arbetade timmar genom bibehå llen medelarbetstid. Den vä lfä rds- vinst som en fö rkortad arbetstid medfö r må ste vä gas mot fö rsä mrade mö jligheter att skattefinansiera olika vä lfä rdstjä nster som en så dan fö rä ndring skulle innebä ra. Av de berä kningar som Lå ngtidsutredningen lå tit gö ra, framgå r att en mer omfattande minskning av arbetstiden fö rstä rker problemen med att finansiera vä lfä rdssystem på dagens nivå och att problemen uppstå r redan nå gra å r in på  
 2000-talet. 
  I en framtid då fä rre troligen kommer att arbeta och fler efterfrå ga vå rd och omsorg, stä lls också ö kade krav på solidaritet och fö rtroende fö r skattesystemet, eftersom det inte nö dvä ndigtvis ä r samma personer som beslutar om arbetstider som drabbas av en sä mre offentlig vä lfä rd. I stä llet kan flexibla arbetstidslö sningar som anpassas till lokala eller bransch- specifika fö rhå llanden ö vervä gas. Så dana lö sningar kan i sig bidra till ö kad produktivitet och fö rbä ttrad fö rmå ga att hantera olika stö rningar som ekonomin utsä tts ParkerEn ytterligare mö jlighet att underlä tta finansieringen av vä lfä rds- systemen ä r att bä ttre nyttja den arbetskraftstillgå ng som representeras av invandrare, som i dag har en svag fö rankring på arbetsmarknaden. I ett lä ngre perspektiv, nä r dagens arbetskraftsreserver utnyttjats i stö rre 
  
 utsträ ckning, bö r 
  
 också arbetskraftsinvandring ö vervä gas. 
  
 Arbets- 
  
 kraftens rö rlighet 
  
 underlä ttas genom den gemensamma 
  
 arbets- 
  
 marknaden inom EU. De andra  
 EU-lä 
  nderna stå r dock infö r samma typ av befolkningsfö rä ndringar som Sverige, varfö r det finns flera lä nder som kan vara i behov av arbetskraftsinvandring. Den gemensamma arbetsmarknaden underlä ttar inte bara invandringen till Sverige utan också utvandringen frå n landet. Under senare å r har frå gan om kompetensflykt, dvs att hö gutbildade lä mnar landet, aktualiserats. Ä ven om nettoutflyttningen av hö gutbildade inte har varit sä rskilt omfattande, ä r det mö jligt att den kan ö ka i framtiden. En omfattande nettoutvandring av hö gutbildade skulle naturligtvis få negativa konsekvenser Parks den svenska ekonomin. 
  
 ...liksom investeringar och produktivitet 
  
 Nog så viktigt som ett hö gt arbetsutbud ä r att 
  
 investeringarna i 
  
 nä ringslivet och produktivitetstillvä xten kan hå llas på 
  
 en hö g nivå . Ett 
  
 gott fö retagsklimat ä r viktigt i ett allt mer internationaliserat nä ringsliv. Fö retagen vä ljer att fö rlä gga investeringar och produktion till lä nder med goda fö rutsä ttningar fö r nä ringsverksamhet. I den meningen finns 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Avslutning – framtidens utmaningar och mö jligheter  
 265 
  
 en internationell 
  
 konkurrens mellan lä nder om nä ringslivets 
  
 investeringar och produktion. Fö r att Sverige skall vara attraktivt fö r fö retagen ä r det dä rfö r viktigt med bland annat tillgå ngen på vä lutbildad arbetskraft, tillgå ngen på riskkapital, regelverken samt den makro- ekonomiska miljö n. 
 Utbildningssystemens omfattning och effektivitet ä r viktiga fö r att det i framtiden skall finnas en god tillgå ng på vä lutbildad arbetskraft. Efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft kommer troligen att minska i framtiden till fö ljd av den tekniska utvecklingen och den internationella arbetsfö rdelningen. Detta gö r det viktigt med utbildning som kan minska antalet yngre lå gutbildade. 
 Tillgå ngen på riskkapital har ö kat kraftigt de senaste å ren, men vissa problem fö r nya fö retag kvarstå r bland annat till fö ljd av att skatte- systemet minskar incitamenten till privat fö rmö genhetsbildning. Lä gre skatter på fö retagande och privat fö rmö genhetsbildning skulle sannolikt bidra till att frä mja investeringar i nya fö retag. Samtidigt må ste alla skattesä nkningar vä gas mot det utgiftstryck i de offentliga vä lfä rds- systemen som framtiden bä r med sig. 
 Regelsystemen som berö r fö retagen ä r må nga och upplevs ofta som besvä rliga och tillvä xthä mmande. Regelverken kan dock knappast sä gas vara mer omfattande eller mer restriktiva i Sverige ä n i ö vriga  
 EU-lä 
  nder, men regelverken ä r mer omfattande ä n i USA. Fö r att underlä tta fö r nä ringslivet, inte minst fö r de mindre fö retagen, bö r man se ö ver hur reglerna kan fö renklas och fö rbä ttras. 
 Fö rä ndringar av vä lfä rdssystemen kan underlä tta, men inte lö sa fö rsö rjningsproblemet 
 Det ä r mö jligt att effektiviteten i produktionen av de offentligt finansierade systemen skulle kunna ö ka. Eftersom tjä nsteproduktion inom vå rd, skola och omsorg i hö gsta grad ä r personalkrä vande ä r dock mö jligheterna till stora produktivitetshö jningar sannolikt begrä nsade. Detta gä ller oavsett om produktionen sker inom offentlig sektor eller i nä ringslivet. Dä remot skulle, i den må n produktionen i dag ä r ineffektiv, en engå ngshö jning av produktiviteten vara mö jlig om exempelvis stö rre 
  
 delar 
  
 av produktionen vore 
  
 fö remå l fö r 
  
 offentlig 
  
 upphandling. 
  
 Mö jligheterna att kontinuerligt 
  
 ö ka produktionen av vä lfä rdstjä nster 
  
 utan att nya resurser tillfö rs ä r dock fö rhå llandevis begrä nsade. 
  
 Om 
  
 framtida skatteinkomster 
  
 inte lä ngre 
  
 kan vä xa 
  
 genom hö gre 
  
 skattesatser utan endast i takt med skattebaserna, ö kar vikten av hö gre effektivitet och sä nkta kostnader i transfereringssystemen. Hä r kan alternativa finansieringsvä gar i framtiden bli viktiga komplement. 
  
 266  
 Avslutning – framtidens utmaningar och mö jligheter 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Denna typ av fö rä ndringar skulle kunna bidra till att ö ka effektiviteten 
  
 i produktionen och finansieringen av 
  
 vä lfä rdstjä nster 
  
 i 
  
 framtiden. 
  
 Så dana fö rä ndringar ä ndrar dock inte 
  
 på det faktum att 
  
 fä rre skall 
  
 fö rsö rja fler och att system fö r omfö rdelning mellan generationer ä r nö dvä ndiga. En så dan omfö rdelningen stä ller dä rfö r krav på solidaritet mellan generationer, oavsett om omfö rdelningen sker i offentlig eller privat regi. 
 Utvecklingen mot en å ldrande befolkning innebä r en stor utmaning Estrada ekonomi och de svenska vä lfä rdssystemen. Det bä sta sä ttet att mö ta denna ä r att driva en politik inriktad på hö g tillvä Bowman och hö g 
  
 sysselsä ttning. En så dan politik skapar 
  
 fö rutsä ttningar fö r att upprä tt- 
  
 hå lla ett vä lfä rdssystem som 
  
 omfattar 
  
 alla. Det ä r också 
  
 viktigt 
  
 att 
  
 lå ngsiktighet prä glar politiken 
  
 inom vä lfä rdsområ det, så 
  
 att det 
  
 blir 
  
 mö jligt att finansiera vä lfä rdssystemen ä ven på lå ng sikt. 
 Miljö må len ä r i stort fö renliga med en hö g tillvä KennedyEn hö g tillvä Bowman och en hö g sysselsä ttning ä r fö renligt med en god miljö och en hå llbar utveckling. Studier visar att det på lå ng sikt må nga gå nger 
  
 inte finns nå gon 
  
 må lkonflikt mellan 
  
 en 
  
 god 
  
 miljö och 
  
 ekonomisk 
  
 tillvä Bowman. Tillvä Bowman 
  
 kan i stä llet skapa nya teknologiska mö jligheter att 
  
 komma till rä tta 
  
 med miljö problem 
  
 och 
  
 att 
  
 på sikt nå 
  
 uppstä llda 
  
 miljö må l, fö rutsatt att en effektiv miljö politik samtidigt bedrivs. Det finns också en ö vergripande svensk må lsä ttning om att utvecklingen skall vara lå ngsiktigt hå llbar och oftast avses då hå llbar ur miljö - synpunkt. Berä kningar av en miljö justerad nettonationalprodukt som gjorts Kim ngtidsutredningen, indikerar att utvecklingen i Sverige kan bedö mas vara hå llbar. Den berä knade miljö justerade nettonational- produkten omfattar dock inte alla miljö hot, vilket bidrar till att må ttet knappast ensamt kan utgö ra underlag Parks en bedö mning av huruvida utvecklingen ä r hå llbar. 
 Fö r vissa miljö problem finns risker Parks potentiella må lkonflikter. Ett viktigt exempel ä r koldioxidutslä pp, dä r egentlig reningsteknik saknas. En stor utmaning på miljö områ det blir dä rfö r att uppfylla den begrä nsning av utslä pp som Sverige å tagit sig internationellt genom det s k Kyotoprotokollet och de ytterligare å taganden som kan aktualiseras lä ngre fram. Klimatfrå gan ä r ett globalt miljö problem dä r internationellt samarbete ä r nö dvä ndigt fö r att de globala utslä ppen av koldioxid och andra vä xthusgaser skall kunna minskas. Flertalet industrilä nder har å tagit sig att minska sina koldioxidutslä pp. Nä r och hur detta genomfö rs kommer också att på verka konsekvenserna Estrada ekonomi av att minska utslä ppen av vä xthusgaser i Sverige. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Avslutning – framtidens utmaningar och mö jligheter  
 267 
  
 Lå ngtidsutredningens analyser visar att med internationell handel med utslä ppsrä tter, blir effekterna på den svenska ekonomin på lå ng sikt begrä nsade av att uppfylla Kyotoå tagandet. Om dä remot begrä nsningen av utslä ppen av vä xthusgaser uteslutande skall ske i Sverige, sker det bä st genom en fö rä ndrad energibeskattning i kombination med en hö jd koldioxidskatt. Fö r att minimera kostnaderna fö r att minska koldioxid- utslä ppen ä r det viktigt att delar av nä ringslivet ä ven i framtiden undantas frå n koldioxidskatten. Ä ven med undantag kommer en hö jd koldioxidskatt att på verka strukturomvandlingen i nä ringslivet genom att vissa branscher, frä mst petroleumraffinaderier, minskar i betydelse. Fö r att en inhemsk utslä ppsminskning skall kunna ske med begrä nsade ekonomiska konsekvenser, krä vs också att ekonomin ä r flexibel och Nelson om sig till ä ndrade fö rutsä ttningar utan att nå gra stö rre 
  
 anpassningsproblem 
  
 uppstå r. Om exempelvis 
  
 arbetsmarknaden inte 
  
 Flores anpassa sig, 
  
 ö kar kostnaderna fö r att 
  
 uppnå koldioxidmå let 
  
 kraftigt. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 269 
  
 Sammanfattning 
 Inledning 
 Lå ngtidsutredningen har som syfte att utgö ra ett underlag fö r den ekonomiska politiken och att skapa debatt kring politikens utformning. 
 Ett centralt tema i denna Lå ngtidsutredning ä r en diskussion kring mö jligheterna att i framtiden bibehå lla ett vä l utbyggt offentligt finansierat vä lfä rdssystem. Fö r att kunna upprä tthå lla vä lfä rdssystemen och uppnå den goda utveckling av tillvä Bowman och sysselsä ttning som krä vs fö r detta, kommer utvecklingen inom tre områ den att vara av sä rskilt stor betydelse, enligt Lå ngtidsutredningen: 
  
 fö r det fö rsta den demografiska utvecklingen med en å ldrande befolkning, 
  
 fö r det andra betydelsen av att uppnå hö gt stä llda miljö politiska må l och 
  
 fö r det tredje en fortsatt internationalisering av den svenska ekonomin. 
  
 Utvecklingen inom dessa tre områ den på verkar fö rutsä ttningarna fö r bland annat  
 arbetsmarknads-, 
  utbildnings- och nä ringspolitiken. Dä rigenom på verkas också mö jligheterna att genom å tgä rder inom dessa områ den bidra till ett ö kat resursutnyttjande och en hö gre tillvä Bowman, och dä rigenom mö jliggö ra finansieringen av vä lfä rdssystemen i framtiden. 
 Innan dessa mer framtidsinriktade frå gor analyseras, gö rs en tillbakablick ö ver utvecklingen de senaste trettio å ren. Dä rigenom kan den bild av den framtida utvecklingen som utredningen ger också sä ttas i relation till den tidigare utvecklingen. 
  
 270  
 Sammanfattning  
 Lå ngtidsutredningen 
 Efterslä pning, kris och å terhä mtning 
 Tillvä xten i Sverige har sedan 1970 varit lä gre ä n i så vä l  
 EU-lä 
  nderna som i USA. Det beror delvis på den djupa lå gkonjunkturen i bö rjan av  
 1990-talet, 
  men ä ven bortsett frå n denna har den lå ngsiktiga tillvä xt- trenden i Sverige varit lä gre ä n i omvä rlden. En svag utveckling av produktiviteten, investeringarna, antal arbetade timmar och  
  
 terms-of-trade 
  
 har bidragit till efterslä pningen. De olika faktorernas betydelse Parks tillvä xtefterslä pningen har varierat mellan olika tidsperioder. 
 Det finns mycket som talar Parks att fö rutsä ttningarna fö r en lå ngsiktigt hö gre tillvä Bowman har fö rbä ttrats det senaste decenniet. Den ekonomiska integrationen med omvä rlden har ö kat genom  
 EU-inträ 
  det 1995 och genom etableringen av nä rmast globala kapital- och varumarknader. Dessutom har bå de finans- och penningpolitiken få tt tydliga må l att uppnå och ramar att verka inom. Resultatet ä r ett betydligt stabilare 
  
 nationellt makroekonomiskt klimat. Det har 
  
 ä ven 
  
 skett stora 
  
 fö rä ndringar av strukturpolitiken. Bland annat 
  
 har det 
  
 genomfö rts 
  
 avregleringar inom ett antal varu- och tjä nstemarknader och en ny konkurrenslagstiftning har Beasley. 
 Den ö kade internationaliseringen innebä r nya fö rutsä ttningar fö r den ekonomiska politiken. EU:s stabilitetspakt stä ller formella krav på bland annat budgetunderskott och skuldkvoter. Kapitalets och arbetskraftens ö kade rö rlighet innebä r praktiska begrä nsningar på hur mycket den ekonomiska politiken  
 –bland 
  annat skattepolitiken  
 –kan 
  avvika frå n den ekonomiska politik som Rosario i andra lä nder. Utrymmet fö r diskretionä r finanspolitik ä r så ledes betydligt mindre i dag ä n fö r tio å r sedan. I stä llet har den ekonomiska politiken alltmer kommit att inriktas på strukturå tgä rder som ett komplement till stabiliseringspolitiken. Genom avregleringar kan fö retag, branscher och ekonomin i sin helhet bli mer effektiva och mer flexibla ä n tidigare, och dä rmed stå bä ttre 
  
 rustade att mö ta ekonomiska stö rningar. 
  
 Svensk ekonomi vid millennieskiftet fungerar på 
  
 må nga punkter 
  
 vä sentligt bä ttre ä n tidigare. Fö rutsä ttningarna fö r 
  
 att investera i 
  
 realkapital, utbildning och kompetensutveckling ä r bä ttre ä n på lä nge. Ä ven om den svenska ekonomin hö sten 1999 fungerar bä ttre ä n tidigare och befinner sig i en hö gkonjunktur med god tillvä Bowman och fallande arbetslö shet, finns det fortfarande en potential fö r strukturella reformer som skulle bidra till hö gre resursutnyttjande och till en god tillvä xt i framtiden. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Sammanfattning  
 271 
 Utvecklingen fram till å r 2015 
 Den ekonomiska utvecklingen fram till å r 2015 beskrivs i tre olika scenarier som Konjunkturinstitutet utarbetat. I basscenariot tecknas en tä mligen god utveckling fö r de nä rmaste 15 å ren, då BNP vä xer med i genomsnitt 1,9 procent per å r. Under de fö rsta å ren av perioden ä r tillvä xten hö gre till fö ljd av en snabb ö kning av resursutnyttjandet, då arbetskraftsutbud och sysselsä ttning ö kar medan arbetslö sheten sjunker. Å r 2004 befinner sig ekonomin vid kapacitetstaket och under de dä rpå fö ljande å ren bestä ms tillvä xtmö jligheterna i stö rre utsträ ckning av den underliggande utvecklingen av produktiviteten och arbetskraftsutbudet. Tillvä xten sjunker gradvis under denna period. 
 Den demografiska utvecklingen ä r av avgö rande betydelse Parks dä mpningen av tillvä xten. Befolkningen i arbetsfö r å lder Parks ntas vä xa i lå ngsammare takt ä n tidigare, samtidigt som arbetskraftens medelå lder stiger. Frå n och med å r 2008 krymper den arbetsfö ra befolkningens storlek i absoluta tal. Denna utveckling i kombination med en gradvis sjunkande medelarbetstid få r till fö ljd att arbetskraftens bidrag till tillvä xten blir negativt under den senare delen av den analyserade perioden. Tack vare det fö rbä ttrade sysselsä ttningslä get under den inledande perioden ä r det totala antalet arbetade timmar, och dä rmed en viktig del av skatteunderlaget, ungefä r ofö rä ndrat å r 2015 i jä mfö relse med 1998. Produktivitetstillvä xten i basscenariot antas ligga på 1,8 procent per å r i hela ekonomin och 2,3 procent per å r i nä ringslivet, vilket ä r i linje med utvecklingen under  
 1990-talet, 
  men nå got hö gre ä n under tidigare decennier. 
 Dessutom presenteras två alternativa scenarier som tar sin utgå ngs- punkt i olika utveckling på arbetsmarknaden. I ett fö rsta alternativ- scenario sjunker medelarbetstiden snabbare ä n i basscenariot, vilket leder till en lå ngsammare tillvä Bowman, trots att bå de antalet sysselsatta och produktiviteten utvecklas mer positivt. Fä rre arbetade timmar medfö r att den offentliga sektorn få r svå rare att finansiera sin verksamhet. Den offentliga konsumtionen ö kar i detta alternativ endast marginellt under perioden  
 1998-2015 
  samtidigt som skattekvoten ö kar. 
 Konjunkturinstitutet visar också att det finns utrymme Parks en lå ngsiktigt hö gre tillvä xt om arbetsmarknaden fungerar på ett bä ttre sä tt ä n i basscenariot. I det andra alternativscenariot lyckas Sverige dä rfö r, trots den på sikt ofö rmå nliga demografiska utvecklingen, upprä tthå lla ett vä xande arbetskraftsutbud under hela perioden fram till å r 2015. Detta resulterar i att tillvä xten endast minskar marginellt under den senare delen av perioden och att utrymmet Parks offentlig verksamhet blir betydligt stö rre. 
  
 272  
 Sammanfattning 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Basscenariot visar också att Sverige inte kommer att uppnå den begrä nsning av utslä ppen av klimatpå verkande gaser som landet å tagit sig inom ramen fö r internationella klimatfö rhandlingar, om inte ytterligare å tgä rder vidtas. 
 Vä lfä rdssystemens framtida utmaningar 
 Fler ä ldre i befolkningen kommer att leda till en ö kad efterfrå gan på 
  
 offentligt 
  
 finansierade vä lfä rdstjä nster, 
  
 sä rskilt 
  
 ä ldreomsorg 
  
 och 
  
 sjukvå rd. 
  
 Befolkningsfö rä ndringar som 
  
 Parks ntas 
  
 ä ga rum under 
  
 de 
  
 nä rmaste decennierna kommer dä rfö r att sä tta press på finansieringen av de svenska vä lfä rdssystemen. Det ä r dock mö jligt att befolkningen inte bara blir ä ldre utan också friskare, vilket talar fö r att kostnaderna fö r ä ldreomsorg och sjukvå rd inte behö ver ö ka i samma takt som antalet ä ldre. 
 Den stö rsta delen av de offentligt tillhandahå llna vä lfä rdstjä nsterna kommer sannolikt ä ven i framtiden att finansieras via skattesystemet. Den tilltagande internationaliseringen av ekonomin sä tter grä nser fö r hur hö ga skatterna kan vara och begrä nsar dä rmed mö jligheterna att hö ja skattekvoten Parks att finansiera efterfrå geö kningen på vä lfä rdstjä nster. Internationaliseringen medfö r troligen att skatteinkomsterna fort- sä ttningsvis inte kan vä xa genom hö jda skattesatser, utan endast i samma takt som tillvä xten i ekonomin. 
 Lå ngtidsutredningens analyser tyder på att produktionsmö jligheterna kommer att ö verstiga den Parks ntade efterfrå geö kningen av vä lfä rds- tjä nster fram till å r 2017. Dä remot blir det svå rare att finansiera vä lfä rds- systemen till fullo via skatter under perioden  
 2017-2030, 
  å tminstone om nuvarande ambitioner skall bibehå llas. En minskning av antalet personer i arbetskraften i kombination med en ofö rä ndrad eller lä gre skattekvot sä tter ett tak fö r de offentliga inkomsternas tillvä xtmö jligheter. 
 Den offentliga sektorn ä r beroende av antalet arbetade timmar i privat sektor Parks tillvä xt i skatteinkomsterna. Det ä r dä rfö r viktigt att fö ra en politik som frä mjar hö g tillvä Bowman och ett gott resursutnyttjande i ekonomin. Ett hö gt arbetskraftsdeltagande och en hö g sysselsä ttning, ä ven fö r den ä ldre delen av arbetskraften, ä r dä rfö r viktigt. En flexibel pensionså lder tillsammans med ett skattesystem som ä r inriktat mot att stimulera tillvä xten fö rbä ttrar fö rutsä ttningarna fö r detta. Mot denna bakgrund ä r det också angelä get att lå ngsiktigt upprä tthå lla antalet arbetade timmar genom bibehå llen medelarbetstid. Den vä lfä rdsvinst 
  
 som en fö rkortad arbetstid medfö r må ste vä gas mot 
  
 de fö rsä mrade 
  
 mö jligheter att skattefinansiera olika vä lfä rdstjä nster 
  
 som en så dan 
  
 fö rä ndring skulle innebä ra. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Sammanfattning  
 273 
  
 Ytterligare 
  
 en mö jlighet 
  
 att underlä tta 
  
 finansieringen av vä lfä rds- 
  
 systemen ä r att bä ttre nyttja den reserv av arbetskraft som finns bland 
  
 må nga invandrare, 
  
 som 
  
 i 
  
 dag har 
  
 en 
  
 svag 
  
 fö rankring på arbets- 
  
 marknaden. I ett lä ngre 
  
 perspektiv, 
  
 nä r 
  
 dagens arbetskraftsreserver 
  
 utnyttjats 
  
 i 
  
 stö rre 
  
 utsträ ckning, 
  
 kan också 
  
 arbetskraftsinvandring 
  
 ö vervä gas. Det handlar då 
  
 om att aktivt locka personer med specifika 
  
 kunskaper 
  
 och fä rdigheter 
  
 som 
  
 efterfrå gas på 
  
 arbetsmarknaden att 
  
 komma till Sverige. 
 Om framtida skatteinkomster inte lä ngre kan vä xa med hjä lp av hö gre skattesatser, utan endast i takt med skattebaserna, ö kar vikten av hö g effektivitet och sä nkta kostnader i transfereringssystemen. Hä r kan alternativa finansieringsvä gar i framtiden behö va prö vas. 
 Fö rutom ett hö gt arbetsutbud i ekonomin underlä ttar ett hö gt sparande finansieringen av vä lfä rden. Ett hö gt sparande under perioden fram till å r 2015 skulle leda till en minskad skuldbö rda och lä gre rä nteutgifter. Nä r den offentliga sektorns sparmå l utformas bö r dä rfö r en ö kad hä nsyn tas 
  
 till den 
  
 framtida befolkningsutvecklingen. Må let om ö verskott i 
  
 de 
  
 offentliga finanserna kan behö va hö Reynolds eller fö rlä ngas i tiden fö r 
  
 att 
  
 fö rbä ttra 
  
 mö jligheterna att parera ö kade konsumtionsbehov efter 
  
 å r 
  
 2017. Utvecklingen av offentlig konsumtion Hudson dä rfö r hå llas igen under de nä rmaste å ren, då de demografiska motiven Ayala kad konsumtion ä r svaga. 
 En hå llbar tillvä Bowman 
  
 En av de 
  
 stö rsta utmaningarna i framtiden 
  
 på miljö områ det ä r 
  
 att 
  
 begrä nsa 
  
 fö rekomsten av klimatpå verkande 
  
 gaser som leder 
  
 till 
  
 vä xthuseffekten. Konjunkturinstitutet rä knar i sitt basscenario med en fortsatt ö kning av koldioxidutslä ppen med 1 procent per å r fram till å r 2015. Fö r att Sverige skall uppfylla sitt å tagande inom ramen Parks det s k Kyotoprotokollet må ste dä rfö r ytterligare å tgä rder vidtas utö ver de styrmedel som anvä nds i dag. Kostnadseffektivitet bö r vara en central princip då styrmedel utformas, och ekonomiska styrmedel så som miljö skatter, miljö avgifter och utslä ppshandel ö kar fö rutsä ttningen fö r kostnadseffektiva lö sningar. 
 Kostnaderna fö r att uppnå den ytterligare begrä nsning av framfö r allt koldioxidutslä ppen som Kyotoprotokollet faststä llt skulle kunna minimeras med hjä lp av internationell handel med utslä ppsrä tter. Ett annat sä tt att minska kostnaderna ä r att tillä mpa ett reformerat energiskattesystem, dä r den exportintensiva industrin ä r skyddad ä ven fortsä ttningsvis genom en nedsä ttning av koldioxidskatten i ungefä r samma utsträ ckning som i dag. 
  
 274  
 Sammanfattning  
 Lå ngtidsutredningen 
 Studier visar att det inte finns nå got klart samband mellan ekonomisk tillvä Bowman och miljö på verkan. I takt med att inkomsten stiger, skapas på sikt också resurser fö r att utveckla ny miljö vä nligare teknik och en stö rre efterfrå gan på en god miljö kan ofta uppvisas. I ett kortare perspektiv kan dä remot ö kade miljö krav utgö ra restriktioner Parks den ekonomiska tillvä xten. Historiska data fö r Sverige, men ä ven andra lä nder, visar att flera miljö utslä pp ö kade fram till slutet av  
 1960-talet 
  Parks att sedan minska, trots en fortsatt positiv ekonomisk utveckling. Den omedelbara fö rklaringen till detta brutna samband mellan  
 BNP-ö 
  kning och miljö utslä pp ä r att miljö skyddslagen infö rdes 1969, samt den minskade anvä ndningen av fossila brä nslen. Underliggande fö rklaringar till sambandet utgö r den tekniska utvecklingen och en ö kad efterfrå gan på en god miljö . Detta talar fö r att den ekonomiska politiken bö r vara 
  
 inriktad på 
  
 att frä mja ekonomisk tillvä Bowman 
  
 och teknisk 
  
 utveckling. 
  
 Tillsammans 
  
 med att en aktiv miljö politik 
  
 bedrivs kan 
  
 detta skapa 
  
 fö rutsä ttningar fö r en god miljö . 
  
 En minskad miljö på verkan motsvaras emellertid inte omedelbart av ett fö rbä ttrat miljö tillstå nd till fö ljd av efterslä pningar i naturens å terhä mtningsfö rmå ga. Det svenska miljö tillstå ndet på verkas också av vad som sker i omvä rlden, vilket understryker vikten av internationellt samarbete i miljö politiken. 
 Ett sä tt att fö rsö ka bedö ma om utvecklingen i Sverige ä r lå ngsiktigt hå llbar ä r att berä kna en miljö justerad nettontionalprodukt (NNP). Berä kningar som gjorts av Konjunkturinstitutet av en justerad netto- nationalprodukt tyder på att kostnaderna fö r de sammanlagda negativa miljö effekterna få r betecknas som små . Vid jä mfö relse mellan 1993 och 1997 har inte heller miljö kostnaderna stigit, vilket antyder att en 
  
 effektivare och mindre 
  
 miljö stö rande teknik 
  
 har 
  
 tagits 
  
 i bruk. 
  
 Berä kningarna pekar 
  
 mot 
  
 att Sverige kan bedö mas ha en 
  
 hå llbar 
  
 utveckling. Samtidigt 
  
 har 
  
 dock vissa miljö hot, 
  
 bland 
  
 annat 
  
 klimat- 
  
 fö rä ndring och uttunning av ozonskiktet, utelä mnats frå n berä kningarna. En slutsats ä r att vä rdering och sammanstä llning av informationen i ett justerat  
 NNP-må 
  tt kan ge vä rdefull information om betydelsen av de miljö utslä pp som produktionen ger upphov till, och dä rfö r utgö ra en grund fö r utformningen av politiken. Samtidigt kan detta må tt knappast utgö ra det enda underlaget Parks en bedö mning av om utvecklingen ä r hå llbar eller inte. Det finns också anledning att vidga den gä ngse betydelsen av en hå llbar utveckling till att också omfatta andra aspekter 
 ä n naturresurser och miljö . 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Sammanfattning  
 275 
 En arbetsmarknad fö r alla? 
  
 1990-talet 
  har inneburit stora fö rä ndringar av arbetsmarknaden med en hö g och endast lå ngsamt sjunkande arbetslö shet som frä msta kä nne- tecken. Må nga grupper har drabbats av arbetslö shet under  
 1990-talet. 
  Arbetslö sheten har emellertid drabbat vissa i stö rre utsträ ckning ä n andra. Inte minst gä ller det Parks personer med utlä ndsk bakgrund. Den 
  
 aktiva arbetsmarknadspolitiken har 
  
 spelat 
  
 en framträ dande 
  
 roll i att 
  
 fö rsö ka 
  
 bemä stra 
  
 arbetslö sheten. 
  
 Det ä r 
  
 dock oklart hur 
  
 effektiv 
  
 politiken 
  
 har varit. 
  
 Som konstaterats har må nga personer tillbringat 
  
 lå nga perioder i 
  
 arbetslö shet eller arbetsmarknadsprogram, vilket 
  
 bidragit till att ö ka de faktiska arbetslö shetstiderna. Arbetsmarknads- programmen kan ha bidragit till att upprä tthå lla ett effektivt arbetsutbud, vilket gö r att den att period av å terhä mtning på arbetsmarknaden som Sverige nu stå Simmons kan ske utan allvarligare flaskhalsproblem. 
 Det rå der stor osä kerhet om nivå n på jä mviktsarbetslö sheten och dä rmed om hur mycket arbetslö sheten kan sjunka innan priser och lö ner accelererar. En bestå ende nedgå ng i arbetslö sheten krä ver att matchningen mellan lediga arbeten och de arbetslö sa fungerar bra samt att en ö kad efterfrå gan på arbetskraft inte resulterar i hö gre lö neö kningar i stä llet Parks hö gre sysselsä ttning. Det ä r svå Lane att i skrivande stund finna tecken på att arbetsmarknadens funktionssä tt i detta avseende fö rsä mrats dramatiskt under  
 1990-talet, 
  vilket indikerar att det har funnits betydande lediga resurser av arbetskraft med efterfrå gade kvalifikationer. Av stor betydelse Martinez mviktsarbetslö shetens nivå ä r också fö rä ndringar av arbetsmarknadens institutioner. Utvecklingen på detta områ de prä glas ä ven den av osä kerhet. Det finns dock tecken på att institutionella fö rä ndringar bidragit till att hö ja jä mviktsarbetslö sheten. Under alla omstä ndigheter ä r det viktigt att utnyttja den å terhä mtnings- period på arbetsmarknaden som nu finns till att minska arbetslö sheten och vidta å tgä rder som mer varaktigt ö kar arbetskraftsutbudet. I annat fall riskerar svå righeterna på arbetsmarknaden fö r vissa grupper, inte minst utomnordiska invandrare, att befä stas och fö rstä rkas i framtiden, nå got som kommer att ha negativa effekter på inkomstfö rdelningen och ö vriga sociala strukturer i samhä llet. 
 Bilden av svensk arbetsmarknad har under en lä ngre tid dominerats av den hö ga arbetslö sheten och en svag sysselsä ttningsutveckling. Samtidigt med denna, huvudsakligen konjunkturella fö rä ndring, har det skett fö rä ndringar av så vä l arbetsmarknadens utbudssida som dess efterfrå gesida, vilka kan komma att på verka arbetsmarknaden i framtiden. Den demografiska utvecklingen innebä r att antalet personer i arbetsfö r å lder minskar och det stä ller krav på å tgä rder fö r att fö rstä rka utbudet av arbetskraft. Arbetskraftsminskande reformer ä r i detta 
  
 276  
 Sammanfattning 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 perspektiv direkt olä mpliga, eftersom de leder till en lä gre produktion 
  
 och dä rmed minskar 
  
 mö jligheten att tillgodose framtida behov av 
  
 vä lfä rdstjä nster. Ä ven om exempelvis arbetstidsfö rkortning och olika varianter av Small pensionslö sningar skulle kunna tyckas acceptabla i 
  
 en hö gkonjunktur kommer 
  
 de 
  
 framtida 
  
 demografiskt 
  
 betingade 
  
 fö rä ndringarna i arbetskraften 
  
 att 
  
 stä lla stora 
  
 krav på att 
  
 tillgä ngliga 
  
 produktionsfaktorer utnyttjas till fullo. Dä rfö r ä r det betydelsefullt att befä sta mö jligheterna fö r alla individer att fullt ut delta i arbetslivet. De nya kraven på arbetskraften som fö ljer av de nya fö rutsä ttningarna blir 
  
 dock olika fö r olika grupper. 
  
 Fö r ä ldre arbetskraft bö r 
  
 social- 
  
 fö rsä kringssystemen 
  
 utformas 
  
 så 
  
 att ett fortsatt deltagande i 
  
 arbets- 
  
 kraften uppmuntras. 
  
 Flexibla 
  
 anstä llningsformer kan också 
  
 vara en 
  
 mö jlighet till bibehå llet hö gt arbetskraftsdeltagande i dessa grupper. Fortsatt internationalisering och teknisk utveckling stä ller ö kade krav 
 på investeringar i utbildning av arbetskraften eftersom efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft kommer att minska. Vidare innebä r denna utveckling att kraven på rö rlighet mellan branscher och mellan regioner ö kar. Ett stort ansvar vilar på den anstä llde och dennes arbetsgivare, men krav bö r också stä llas på de offentliga utbildningsanordnarna att sä kerstä lla kvaliteten och relevansen i de utbildningsinsatser som riktar sig direkt till arbetsmarknaden. Under  
 1990-talet 
  har en rad utbildningssatsningar ä gt rum, vilket borde få som effekt att ä ven utbudet av arbetskraft med lä ngre utbildning ö kar. Huruvida dessa satsningar ä r tillrä ckliga Parks att motverka tendenser till hö gre arbets- lö shet bland lå gutbildade eller ö kad lö nespridning ä r det ä nnu fö r tidigt att uttala sig om. 
 Utbildning fö r att mö ta framtidens behov 
 Tillgå ngen på humankapital ä r viktig Parks ekonomins fö rutsä ttningar Parks tillvä xt på lä ngre sikt. Forskningen om sambandet mellan utbildning och tillvä Bowman ger dock inga entydiga rekommendationer om vilken utbildningspolitik som bö r fö ras, ä ven om en vä l fungerande grund- lä ggande utbildning ä r av stor vikt. Betydelsen av den utbildning som ges i unga å r kommer sannolikt att ö ka, samtidigt som kompletterande vidareutbildning senare i livet blir allt viktigare. 
 Tillgä nglig statistik talar Parks att den svenska skolan klarar av att ge de flesta elever en god kunskapsbas fö r arbetslivet och Parks fortsatta studier. Andelen som gå r vidare till gymnasiet ä r internationellt sett mycket hö g. Svenska gymnasieelever klarar sig också bra i internationella jä mfö relser av studieprestationer. I ett lä ngre perspektiv ä r det emellertid allvarligt att må nga fortfarande inte fullfö ljer gymnasiet med godkä nda 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Sammanfattning  
 277 
 betyg. Det behö vs dä rfö r sä rskilda insatser fö r elever som riskerar att lä mna skolan i fö rtid. Det ä r viktigt att dessa insatser sä tts in så tidigt som mö jligt i utbildningssystemet. 
 Ö vergå ngen till ett samhä lle som mer och mer prä glas av kunskaps- intensiv produktion och en vä xande tjä nstesektor stä ller sannolikt delvis nya krav på arbetskraftens utbildning, bå de i form av fä rdigheter vid sidan av den formella utbildningen och mö jligheter till kompletterande utbildning senare i livet. Fö rutsä ttningarna fö r att en så dan utveckling skall vara fö renlig med en relativt jä mn lö nespridning torde vara bä ttre i Sverige ä n i må nga andra lä nder, vilket inte minst visas i internationella fä rdighetstester. Dessutom har mö jligheterna till kompletterande grund- och yrkesutbildning successivt byggts ut under  
 1990-talet. 
  I den utsträ ckning det stä lls ö kade krav på å terkommande utbildning i arbetslivet, krä vs emellertid en lö nebildning som Flores att premiera så dan utbildning. I annat fall finns en risk fö r att strukturomvandling och konkurrenskraft hä mmas. 
 Matematiska fä rdigheter tycks ha betydelse Parks tillvä xten. Sä rskilda insatser Parks att stimulera till och fö rbä ttra spetskunskaper i matematik och naturvetenskap i gymnasieskolan, men ä ven tidigare, kan dä rfö r vara motiverade mot bakgrund av det tydliga sambandet mellan dessa 
  
 ä mnen och framgå ngar på 
  
 arbetsmarknaden (indikerade av hö gre lö n). 
  
 Det krä vs vidare att det 
  
 blir mer lö nsamt att vä lja så dan studie- 
  
 inriktningar som efterfrå gas på arbetsmarknaden. 
 Avkastningen på utbildningar inom teknik och naturvetenskap tycks vara hö g i den privata sektorn och det ä r så ledes inte sjä lvklart att utbildningens lö nsamhet utgö r  flaskhalsen . Ä ven utbudet av platser må ste anpassas så att den ö kade efterfrå gan kan tillfredsstä llas. Fram- tidens rekrytering till platser inom naturvetenskap och teknik fö rutsä tter dock att intresset Parks studier inom dessa områ den på gymnasiet ö kar. Tillgå ngen på utbildad arbetskraft på verkas också av genomströ mningen i utbildningssystemet. Under  
 1990-talet 
  har utbyggnaden av antalet hö gskoleplatser inte resulterat i motsvarande ö kning av antalet nybö rjare. Å tgä rder som stimulerar till ö kad effektivitet i utbildnings- systemet ä r dä rfö r motiverade. 
 En ö kad internationell rö rlighet bland studenter och hö gutbildade kan fö rutses. Gynnsamma studievillkor och relativt god utbildningsstandard i den svenska hö gskolan i kombination med internationellt sett lå ga lö ner Parks hö gutbildade och hö ga skatter kan utgö ra ä r ett problem i detta avseende. Det finns så ledes en risk Parks att Sverige blir en  nettoexportö r av utbildad arbetskraft. Samtidigt kan det svenska samhä llet i allmä nhet och nä ringslivet i synnerhet dra nytta av en ö kad internationell rö rlighet som bidrar till att fö ra in nya idé er och kunskaper. Det ä r så ledes viktigt att fö retagen utnyttjar den kompetens som tillfö rs landet via 
  
 278  
 Sammanfattning 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 invandringen. Att personer som invandrat till Sverige få r en lä gre avkastning ä n sina svenska kolleger indikerar brister i arbetsmarknadens funktionssä tt som det ä r angelä get att motverka. 
 Nä ringslivets omvandling och fö rutsä ttningar 
 Fö rutom en ö kad internationalisering och ett ö kat miljö medvetande kombinerat med hö gre miljö krav, som utgö r centrala teman i denna Lå ngtidsutredning, på verkas nä ringslivet ä ven av trender mot en ö kad kunskapsintensitet i produktionen och en ö kad betydelse Fuentes nste- sektorn. 
 Internationaliseringen bidrar till att stä lla hö gre krav på att investeringar ger samma avkastning i Sverige som i andra lä nder i takt med att produktionen och insatsfaktorerna blir rö rligare. Ett konkurrens- kraftigt svenskt fö retagsklimat bidrar till ett ö kat inflö de av investeringar och dä rmed till en snabbare tillvä xt av svenskt nä ringsliv, vilket i sin tur underlä ttar hanteringen av de framtida utmaningar som vä lfä rds- systemen stå r infö r. Svensk export har dock fö rlorat marknadsandelar under de senaste tre decennierna, trots fallande produktionskostnader i fö rhå llande till konkurrenterna. Detta indikerar att svenskt nä ringsliv 
  
 inte lyckats 
  
 utveckla och kvalitetsfö rbä ttra sina produkter i 
  
 samma 
  
 utsträ ckning 
  
 som omvä rlden. Samtidigt fö rlä gger svenska 
  
 multi- 
  
 nationella fö retag en allt stö rre del av sin avancerade, hö gfö rä dlande verksamhet i utlandet. 
 Ett ö kat miljö medvetande utgö r ett allt viktigare konkurrensmedel i nä ringslivet. Ö kade miljö krav, bland annat fö r att minska koldioxid- utslä ppen, på verkar också strukturomvandlingen i nä ringslivet. Graden av på verkan varierar mellan olika branscher och hä nger intimt samman med arbetsmarknadens funktionssä tt. En vä l fungerande arbetsmarknad 
  
 ä r dä rfö r viktig ä ven 
  
 fö r 
  
 nä ringslivets 
  
 fö rmå ga att hantera krav 
  
 på 
  
 omstä llning. 
  
 Potentialen fö r fortsatt 
  
 expansion av 
  
 tjä nstesektorn 
  
 ä r 
  
 stor. Ö 
  
 kad 
  
 konkurrensutsä ttning 
  
 av 
  
 tjä nsteproduktionen inom 
  
 den 
  
 offentliga 
  
 sektorn har med vissa undantag bidragit till lä gre priser och till ö kad sysselsä ttning i de privata tjä nstefö retagen. Internationaliseringen bidrar till att ö ppna nya marknader Parks svenska tjä nster samtidigt som konkurrenstrycket Parks den inhemska tjä nsteproduktionen ö kar. Utvecklingen av tjä nstesektorn underlä ttas också av den tekniska utvecklingen inte minst genom elektronisk handel. Denna handel har i dagslä get stö rst betydelse fö r handel mellan fö retag medan potentialen nä r det gä ller elektronisk handel mellan fö retag och konsument ä r mer svå rbedö md. Samtidigt blir tjä nsteproduktionen allt mer kunskaps- 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Sammanfattning  
 279 
  
 intensiv, vilket stä ller ö kade krav på arbetskraftens kompetens. En viktig 
  
 nä ringspolitisk 
  
 uppgift 
  
 blir dä rfö r 
  
 att 
  
 underlä tta 
  
 nä ringslivets 
  
 kompetensfö rsö rjning. 
  
 Fö r den ekonomiska 
  
 politiken 
  
 blir 
  
 utmaningen 
  
 att 
  
 skapa 
  
 fö rutsä ttningar 
  
 fö r ett konkurrenskraftigt fö retagsklimat 
  
 som 
  
 gö r att 
  
 fö retagen vä ljer att investera i Sverige. Fö r att ta tillvara den expansions- kraft som de senaste å ren funnits i nä ringslivet och som bland annat tagit sig uttryck i ö kade investeringar och ö kad produktion, finns det skä l att fö rbä ttra fö retagsklimatet ytterligare. Det handlar bland annat om ett fortsatt arbete med att fö renkla regelverk och andra å tgä rder som kan underlä tta Schultz retagen. Inom miljö områ det innebä r det bland annat tydliga och lå ngsiktiga må l och styrmedel fö r att underlä tta nä ringslivets lå ngsiktiga omstä llning. Fö r tjä nstesektorns tillvä xtmö jligheter ä r en fortsatt avreglering av marknader dä r konkurrensproblem fortfarande finns, liksom den offentliga upphandlingen, viktiga områ den fö r att ö ka effektiviteten. Ä ven skatterna har betydelse Schultz retagsklimatet i fram- tiden, bland annat på verkar de tillgå ngen på riskkapital fö r nya fö retag. Fö rä ndringar av skatterna i andra lä nder kan också på verka nä ringslivets utveckling i Sverige, eftersom fö retagen jä mfö r fö rhå llanden i olika lä nder vid planeringen av nya investeringar. 
 Avslutning  
 –framtida 
  utmaningar och mö jligheter 
  
 De framtida befolkningsfö rä ndringarna innebä r 
  
 att fä rre 
  
 personer 
  
 i 
  
 arbetsfö r å lder skall fö rsö rja allt fler ä ldre. 
  
 Fä rre 
  
 personer 
  
 i 
  
 arbetskraften, som dessutom i genomsnitt blir allt ä ldre, innebä r att arbetsutbudet i ekonomin sjunker redan nå gra å r in på det nya seklet. Befolkningsfö rä ndringarna de nä rmaste decennierna kommer att sä tta press på finansieringen av de svenska vä lfä rdssystemen. Samtidigt som efterfrå gan på vä lfä rdstjä nster kan Parks ntas ö ka, minskar mö jligheterna att finansiera offentliga å taganden via hö jda skatter till fö ljd av att den fortsatta internationaliseringen av ekonomin sä tter grä nser fö r hur hö ga skatterna kan vara. Mot denna bakgrund ä r ett hö gt sparande i ekonomin viktigt, och en ö kad hä nsyn till den framtida befolkningsutvecklingen bö r tas vid utformningen av den offentliga sektorns sparmå l. 
  
 En stark 
  
 ekonomisk tillvä Bowman och 
  
 en 
  
 hö g 
  
 sysselsä ttningsgrad 
  
 underlä ttar 
  
 anpassningen 
  
 av 
  
 svensk 
  
 ekonomi 
  
 till 
  
 de 
  
 vä ntade 
  
 befolkningsfö rä ndringarna. 
  
 Med 
  
 en hö g 
  
 tillvä Bowman 
  
 ö kar 
  
 de 
  
 samlade 
  
 resurserna i landet och dä rmed fö rbä ttras fö rutsä ttningarna att finansiera vä lfä rdssystemen genom skatter. En hö g sysselsä ttningsgrad ö kar skatteintä kterna och minskar de offentliga utgifterna fö r transfereringar. Å tgä rder som bidrar till en hö g ekonomisk tillvä Bowman och en hö g 
  
 280  
 Sammanfattning 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 sysselsä ttningsgrad ä r dä rfö r av stor betydelse Parks att ambitionsnivå n i 
  
 vä lfä rdssystemen skall kunna upprä tthå llas. 
  
 Mot 
  
 denna bakgrund ä r det angelä get att lå ngsiktigt 
  
 upprä tthå lla 
  
 antalet arbetade timmar genom bibehå llen medelarbetstid. Den vä lfä rds- 
  
 vinst som en fö rkortad arbetstid medfö r må ste vä gas mot fö rsä mrade 
  
 mö jligheter att skattefinansiera olika vä lfä rdstjä nster 
  
 som en så dan 
  
 fö rä ndring skulle innebä ra. Av de berä kningar som Lå ngtidsutredningen 
  
 lå tit gö ra, framgå r att 
  
 en mer omfattande minskning 
  
 av 
  
 arbetstiden 
  
 fö rstä rker problemen med att finansiera vä lfä rdssystem på 
  
 dagens nivå 
  
 och att problemen uppstå r redan om nå gra å r. I en framtid då det ä r troligt 
  
 att fä rre kommer att arbeta och fler efterfrå ga vå rd och omsorg, stä lls 
  
 också 
  
 ö kade krav på 
  
 solidaritet 
  
 och fö rtroende fö r 
  
 skattesystemet, 
  
 eftersom det inte nö dvä ndigtvis ä r samma grupper som beslutar om 
  
 arbetstider som drabbas av en 
  
 sä mre offentlig 
  
 vä lfä rd. Flexibla 
  
 arbetstidslö sningar som anpassas 
  
 till lokala eller 
  
 branschspecifika 
  
 Rodgers llanden kan bidra till ett effektivare resursutnyttjande och en hö gre tillvä Bowman. En ytterligare mö jlighet att fö rbä ttra arbetsutbudet ä r att bä ttre ta till vara den arbetskraftstillgå ng som representeras av invandrare som i dag har en svag fö rankring på arbetsmarknaden. I ett lä ngre perspektiv, nä r dagens arbetskraftsreserver utnyttjats i stö rre utsträ ckning, bö r också arbetskraftsinvandring ö vervä gas. 
 Fö rutom att bibehå lla ett hö gt arbetsutbud ä r det viktigt att investeringarna i nä ringslivet och produktivitetstillvä xten kan hå llas på en hö g nivå . Ett gott fö retagsklimat ä r viktigt i ett allt mer inter- nationaliserat nä ringsliv. Fö r att Sverige skall vara attraktivt fö r fö retagen ä r det dä rfö r ä ven av betydelse att bland annat tillgå ngen på vä lutbildad arbetskraft, tillgå ngen på riskkapital, regelverken samt den makroekonomiska miljö n ä r goda vid en internationell jä mfö relse. 
 Ä ven utbildning har betydelse Parks den framtida tillvä xten och utbildningssatsningar kan dä rfö r underlä tta mö jligheterna att i framtiden finansiera vä lfä rdssystemen. Eftersom efterfrå gan på lå gutbildad arbetskraft kan Parks ntas sjunka i framtiden, ä r det viktigt att ö ka antalet yngre som fullfö ljer gymnasiet och som dä rigenom tillgodogö r sig den utbildning som ä r nö dvä ndig på framtidens arbetsmarknad. 
 Om framtida skatteinkomster inte lä ngre kan vä xa genom hö gre skattesatser utan endast i takt med tillvä xten i skattebaserna, ö kar kraven på hö gre effektivitet och sä nkta kostnader i transfereringssystemen. Hä r kan alternativa finansieringsvä gar bli viktiga komplement i framtiden, exempelvis individuella fö rsä kringslö sningar och s k vä lfä rdskonton. Det ä r mö jligt att effektiviteten i produktionen av de offentligt finansierade systemen skulle kunna ö ka. Eftersom tjä nsteproduktion inom vå rd, skola och omsorg i hö gsta grad ä r personalkrä vande, ä r mö jligheterna till stora produktivitetshö jningar sannolikt begrä nsade. 
  
 Lå ngtidsutredningen  
 Sammanfattning  
 281 
 Detta gä ller oavsett om produktionen sker inom offentlig sektor eller i nä ringslivet. Dä remot skulle, i den må n produktionen i dag ä r ineffektiv, en engå ngshö jning av produktiviteten vara mö jlig om exempelvis stö rre delar av produktionen vore fö remå l fö r offentlig upphandling. 
 En hö g tillvä Bowman och en hö g sysselsä ttning ä r fö renliga med en god miljö och en hå llbar utveckling. Studier visar att det på lå ng sikt må nga gå nger inte finns nå gon må lkonflikt mellan en god miljö och ekonomisk 
  
 tillvä Bowman. Tillvä Bowman 
  
 kan i stä llet skapa nya teknologiska 
  
 mö jligheter att 
  
 komma till rä tta 
  
 med miljö problem och att på sikt 
  
 nå uppstä llda 
  
 miljö må l. Det finns också ett ö vergripande må l om att utvecklingen skall vara lå ngsiktigt hå llbar och oftast avses då hå llbar ur miljö synpunkt. Berä kningar av en miljö justerad nettonationalprodukt som gjorts Kim ngtidsutredningen, indikerar att utvecklingen i Sverige kan bedö mas vara hå llbar. Den berä knade miljö justerade nettonationalprodukten omfattar dock inte alla miljö hot, vilket bidrar till att må ttet knappast ensamt kan utgö ra underlag Parks en bedö mning av huruvida utvecklingen ä r hå llbar. 
 Fö r vissa miljö problem finns dock risker Parks potentiella må lkonflikter mellan miljö må l och tillvä Bowman. Ett viktigt exempel ä r koldioxidutslä pp dä r egentlig reningsteknik saknas. En stor utmaning på miljö områ det blir dä rfö r att uppfylla den begrä nsning av utslä pp som Sverige har å tagit sig internationellt genom det s k Kyotoprotokollet. Lå ngtidsutredningens berä kningar visar att med internationell handel med utslä ppsrä tter, blir effekterna av uppfyllandet av å tagandet på den svenska ekonomin begrä nsade. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 283 
  
 Ordfö rklaringar 
  
 Allmän jämviktsmodell  
 ä r en aggregerad modell som få ngar upp å ter- verkningar i ekonomin, då denna anpassar sig frå n ett jä mviktslä ge till ett annat, dä r alla marknader i ekonomin befinner sig i jä mvikt. 
  
 Arbetsför befolkning  
 ä r vanligen antalet personer mellan 16 och 64 å r, vilket anvä nds i Lå ngtidsutredningen. I internationell statistik avses ofta å ldrarna  
 15-64 
  å r. Ä van andra å ldersindelningar fö rekommer, t ex  
 20-64 
  å r. 
  
 Arbetskraft  
 ä r den del av befolkningen som stå r till arbetsmarknadens fö rfogande, dvs ä r sysselsatt eller arbetslö s. 
  
 Arbetskraftsdeltagande  
 ä r den andel av den arbetsfö ra befolkningen som ä r sysselsatt eller arbetslö s. 
  
 Arbetskraftsutbud  
 ä r den del av befolkningen i arbetsfö r å lder som deltar i arbetskraften. Uttrycks i antalet personer eller i antalet arbetade timmar. 
  
 Arbetslös  
 ä r benä mningen på en person som deltar i arbetskraften, men inte ä r sysselsatt. 
  
 Arbetsproduktivitet  
 ä r fö rä dlingsvä rdet i fö rhå llande till antal syssel- satta eller antal arbetade timmar. 
  
 Automatiska stabilisatorer  
 ä r en inbyggd stabilisator, en faktor som minskar konjunktursvä ngningarna utan att det krä vs direkta ingrepp av statsmakten, t ex progressiva skatteskalor och transfereringar som ö kar nä r inkomsten i samhä llet minskar och vice versa. 
  
 Avkastningskrav  
 ä r det krav på ersä ttning som en ä gare till en viss produktionsfaktor, t ex kapital, stä ller Parks att exempelvis ett fö retag ska få utnyttja faktorn i frå ga. 
  
 Betalningsviljestudie  
 ä r en studie i vilken individer tillfrå gas om deras betalningsvilja Parks en vara eller tjä nst som saknar marknadspris. 
  
 Beveridge-kurva 
  
 visar relationen mellan tillgå ngen på lediga platser och ledig arbetskraft. Ju fler vakanser per arbetslö s, desto mindre effektiv ä r matchningen på arbetsmarknaden. 
  
 284  
 Ordfö rklaringar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Biologisk mångfald  
 utgö rs av livet på jorden i sin helhet och i alla dess former. Ofta talar man om biologisk må ngfald på tre olika nivå er; må ngfalden på ekosystemnivå , må ngfalden av arter, inklusive samspelet mellan arter samt genetisk variation inom och mellan enskilda bestå nd. 
  
 BNI  
 (Bruttonationalinkomst) utgö rs av BNP justerat Parks faktorinkomster till/frå n utlandet. BNI i fasta priser ä r ä ven justerad Parks  
 terms-of- 
  trade. I de nya nationalrä kenskaperna har definitionen av faktor- inkomster ä ndrats och benä mnes dä r primä rinkomster. Fö rä ndringen rö r bl a behandlingen av direktinvesteringar, å terinvesteringar av vinstmedel samt medlemsavgift och å terflö de frå n EU. 
  
 BOD7  
 (Biological Oxygen Demand) ä r ett må tt på mä ngden syre som behö vs vid nedbrytning av organiskt material under en sjudagars- period. En hö g  
 BOD7-nivå 
  leder till en lå g syrehalt i vattnet, vilket kan skada vä xter och djur. 
  
 Brundtlandkommissionen  
 tillsattes 1983 av FN:s generalfö rsamling och leddes av Mcintyre. Kommissionen lä mnade sitt betä nkande,  Our Common Future , 1987 i vilket strategier Parks en hå llbar utveckling behandlades. 
  
 Wilson  
 ä r summan av handels- och fereringar till och frå n utlandet samt skillnaden mellan vad som produceras fö rbrukas. 
 tjä nstebalanserna, trans- rä ntenettot. Saldot visar i ett land och vad som 
  
 Devalvering  
 innebä r en nedskrivning av valutan vid fast vä xelkurs. 
  
 Direktinvesteringar  
 innebä r att ett fö retag ä ger 10 procent eller mer av aktierna/andelarna eller rö stvä rdet i en verksamhet belä gen i ett annat land. En direktinvestering kan ske genom nybildning, Taylor av ett befintligt fö retag eller fö ljdinvestering. 
  
 ECB  
 ä r en fö rkortning av Europeiska centralbanken. 
  
 Eco-margin 
  
 ä r den aggregerade undvikandekostnaden Parks olika miljö - utslä pp i ett land, dvs kostnaden fö r att undvika att ett miljö problem uppstå r. 
  
 EDI  
 ä r Electronic Data Interchange, dvs elektronisk dataö verfö ring mellan fö retag. 
  
 EES  
 ä r Europeiska ekonomiska samarbetsområ det, vilket ä r ett enhetligt ekonomiskt områ de som EU och  
 EFTA-lä 
  nderna, utom Schweiz, har upprä ttat genom  
 EES-avtalet. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Ordfö rklaringar  
 285 
  
 Effektivitet  
 innebä r prestation (må luppfyllelse) i fö rhå llande till resursinsats. Effektivitet rå der i produktionen, vid given tillgå ng på produktionsfaktorer, om det inte gå r att ö ka produktionen av en viss vara eller tjä nst utan att minska produktionen av annan vara eller tjä nst. 
  
 Elasticitet  
 uttrycker hur kä nslig efterfrå gan eller utbudet av en viss vara eller tjä nst ä r fö r fö rä ndringar i t ex pris eller inkomst. 
  
 EMAS  
 (Eco Management and Audit Scheme) ä r 
  
 EU:s frivilliga 
  
 miljö styrnings- och miljö revisionsordning. Krav 
  
 Schultz retag med 
  
 Smith mst att de registrerade produktionsanlä ggningarna ska uppfylla gä llande nationell miljö lagstiftning samt att fö retaget upprä ttar en miljö policy och ett system fö r miljö ledning. 
  
 Externa effekter  
 av en aktö rs produktion eller konsumtion på annan aktö rs produktion eller konsumtion sä gs vara okompenserade då marknadspriset på en vara eller tjä nst under- eller ö verskattar de samhä llsekonomiska kostnaderna av att en viss vara produceras eller konsumeras. 
  
 Faktorinkomster  
 ä r ersä ttning till insatsvarorna (faktorerna), oftast till kapital och arbetskraft, Parks insatsen i produktionen. 
  
 Flexibla mekanismer  
 ä r former Nelson ring av tillstå nd/rä ttigheter att slä ppa ut klimatpå verkande gaser mellan konventionsparter, t ex handel med utslä ppsrä tter, inom det s k Kyotoprotokollet (protokoll till klimatkonventionen). 
  
 Flyktiga organiska ämnen  
 bidrar till uppkomsten av marknä ra ozon, vilket kan ha negativ inverkan på vä xtlighet och mä nniskors hä lsa. Utslä ppen hä rrö r bland annat frå n biltrafik, bostadsuppvä rmning och avdunstning av bensin och lö sningsmedel. 
  
 Friktionsarbetslöshet  
 ä r arbetslö shet som uppstå Horn ex vid byte av arbete eller ö vergå ng frå n studier till arbete. 
  
 FoU  
 ä r en fö rkortning av forskning och utveckling. 
  
 Freoner  
 ä r syntetiska gaser (CFC, HCFC, triklortetan). Freoner fö rstö r ozonskiktet, vilket medfö r en kraftig ö kning av  
 UV-strå 
  lning på jorden. 
  
 FSC  
 (Forest Stewardship Council) ä r en frivillig certifieringsstandard fö r skogsbruk. FSC stä ller specifika ekologiska, sociala och ekonomiska krav på skogsbruket. 
  
 Fåmansbolag  
 ä r ett aktiebolag dä r ledning och ä gare utgö rs av samma eller delvis samma alternativt nä ra beslä ktade personer. 
  
 286  
 Ordfö rklaringar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Förädlingsvärde  
 ä r vä rdet av ett fö retags produktion minus vä rdet av de olika insatsvaror som anvä nds. 
  
 Försörjningsbörda  
 ä r ett må tt dä r den del av befolkningen som finns tillgä nglig fö r produktionen stä lls i relation till alla dem som produktionen skall rä cka till. 
  
 Förvärvsfrekvens 
 , se arbetskraftsdeltagande. 
  
 Helårsstudent  
 motsvarar en persons heltidsstudier på hö gskolenivå (40 poä ng per å r). 
  
 Humankapital  
 ä r mä nniskors kunskaper, fä rdigheter och andra till produktionsfö rmå gan bidragande fysiska och psykiska egenskaper, vilka Parks rvats genom investeringar i utbildning, hä lsovå rd etc. 
  
 Internränta  
 ä r den rä ntesats som gö r att nuvä rdet av alla in- och utbetalningar i samband med ett investeringsprojekt ä r lika med noll. 
  
 Investeringskvot  
 ä r bruttoinvesteringar i fö rhå llande till BNP. Nä ringslivets investeringskvot utgö rs av bruttoinvesteringarnas andel av fö rä dlingsvä rdet. 
  
 ISO 14001  
 ä r ett frivilligt internationellt certifieringssystem fö r miljö ledning. Standarden ska underlä tta Schultz retag att bedriva ett effektivt och strukturerat miljö arbete och innehå ller bland annat krav på att fö retaget genomfö r en miljö utredning. ISO stå r fö r inter- nationella standardiseringsorganisationen. 
  
 Justerad nettonationalprodukt  
 anvä nds i Lå ngtidsutredningen som ett må tt på hå llbar utveckling och definieras som konsumtion justerad Gonzalez rdet av nettofö rä ndringar i realkapital, vä rdet av naturkapital- stocken, vä rdet av miljö skador samt handelsbalansnettot. 
  
 Jämviktsarbetslöshet  
 ä r den nivå på arbetslö sheten som ä r fö renlig med konstanta pris- eller lö neö kningar. 
  
 Kapitalintensitet  
 ä r realkapitalstocken i fö rhå llande till antal arbetade timmar eller antalet sysselsatta. 
  
 Klimatpåverkande gaser  
 ä r gaser som leder till en ö kning av vä xthus- effekten. Frä mst utgö rs dessa av koldioxid, metan, dikvä veoxid (lust- gas), fluorkolvä ten, perfluorkolvä ten samt svavelhexafluorid. 
  
 Kolmonoxid  
 ä r en lukt- och fä rglö s gas som bildas vid ofullstä ndig fö rbrä nning i en bensinmotor, t ex vid tomgå ng och hö ga varvtal. Vid kallstart ä r halten sä rskilt hö g. På verkar mä nniskans hjä rt- och kä rlsystem. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Ordfö rklaringar  
 287 
  
 Komparativa fördelar  
 ä r ett begrepp som anvä nds Parks att fö rklara specialisering och handel mellan lä nder. Om kostnaden vid produktion av vara x i fö rhå llande till kostnaden fö r produktion av vara y ä r lä gre i land A ä n i land B, sä gs land A ha en komparativ fö rdel i att producera vara x framfö r land B. 
  
 Konsumentöverskott  
 ä r betalningsviljan utö ver det pris som betalades fö r varan. 
  
 Kostnadseffektivitet  
 uppnå s då givna må l nå s till lä gsta mö jliga sam- hä llsekonomiska kostnad. 
  
 Kretsloppsanpassning  
 definieras i Lå ngtidsutredningen som en anpassning till å teranvä ndning och å tervinning av material som annars skulle ha blivit avfall. 
  
 Kunskapsintensiv produktion  
 ä r verksamheter dä r mer ä n fem procent av de sysselsatta har en akademisk utbildning lä ngre ä n tre å r. 
  
 Kväveoxider  
 ä r en grupp gaser bestå ende av kvä ve och syre som bildas vid Flowers nning. I fuktig luft omvandlas kvä veoxider till salpetersyra, vilket faller ned som surt regn. 
  
 Kyotoprotokollet  
 antogs 1997 till klimatkonventionen. Det omfattar bindande å taganden fö r industrilä nderna om minskningar av vissa klimatpå verkande utslä pp. 
  
 Köpkraftsjusterad  
 innebä r att t ex BNP justeras, fö r att eliminera skillnader i prisnivå mellan lä nder. Efter en så dan justering kan en real jä mfö relse mellan lä nder gö ras, dvs den mä ngd varor och tjä nster som produceras i olika lä nder kan jä mfö ras. 
  
 Latent arbetssökande  
 ä r personer utanfö r arbetskraften som i SCB:s arbetskraftsundersö kningar uppger att de skulle vilja arbeta, men inte sö ker arbete. 
  
 Levnadsnivåundersökningarna  
 (LNU) ä r en individdatabas som administreras av Institutet fö r socialforskning (SOFI) vid Stockholms universitet. Ungefä r var tusende person i befolkningen  
 15–75 
  å r intervjuas om sina levnadsvillkor. LNU bö rjade produceras 1968 och uppfö ljningar har gjorts 1974, 1981 och 1991. 
  
 Långtidsarbetslös  
 ä r en beteckning på en person ö ver 24 å r som varit arbetslö s i mer ä n 6 må nader. Internationellt anses personer som varit arbetslö sa mer ä n 12 må nader vara lå ngtidsarbetslö sa. 
  
 Långtidsinskriven  
 ä r en beteckning på en person som varit inskriven som arbetssö kande vid Arbetsfö rmedlingen i mer ä n 24 må nader utan lä ngre avbrott fö r arbete. 
  
 288  
 Ordfö rklaringar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Lönepremie 
 , se utbildningspremie. 
  
 Marginaleffekt  
 mä ter i vilken utsträ ckning en fö rä ndring av brutto- inkomsten leder till fö rä ndrad disponibel inkomst eller konsumtions- fö rmå ga. 
  
 Miljökuznetskurvan  
 visar sambandet mellan inkomst eller BNP per person och miljö på verkande utslä pp i form av ett upp- och nedvä nt U. Detta innebä r att vid en lå g nivå på inkomst eller BNP per person ö kar utslä ppen i takt med ö kande inkomst i ett land. Vid en viss nivå på inkomst eller BNP per person tenderar emellertid utslä ppen att minska nä r inkomsten fortsä tter att ö ka. 
  
 Miljöpåverkan  
 sker i form av utslä pp av olika ä mnen. 
  
 Miljöresurser  
 ä r luft, vatten, skogsekosystemet och jordbruks- ekosystemet. 
  
 Miljötillstånd  
 eller  
 miljökvalitet  
 kan mä tas genom provtagningar i luft, vatten, mark etc. Genom provtagningarna bestä ms graden av fö rsurning, ö vergö dning etc. Tillstå ndet och kvaliteten på verkas av fö rä ndrade utslä pp av olika ä mnen. 
  
 Miljöutgifter  
 ä r nä ringslivets kostnader fö r rening av luft- och vatten- utslä pp och omhä ndertagande av miljö farligt avfall samt offentlig sektors utgifter Parks avfallshantering och avloppsrening. 
  
 Naturresurs  
 ä r en resurs som utvinns Parks ekonomisk vinning, t ex metaller, fossila brä nslen, fisk, vilt, bä r och svamp. 
  
 NAIRU  
  
 (Non-Acceleration 
  Inflation Rate of Unemployment) ä r en benä mning på den  naturliga arbetslö shetsnivå n. Se ä ven jä mvikts- arbetslö shet. 
  
 Nettonationalprodukt (NNP)  
 ä r BNP minus fö rslitning av kapital. 
  
 OECD  
 ä r en fö rkortning av Organization for Economic Development and Cooperation. 
  
 Outsourcing  
 innebä r att ett fö retag lä gger ut produktion av insatsvaror eller  
 -tjä 
  nster på en underleverantö r. 
  
 Personaloptioner  
 ä r 
  
 optioner kopplade 
  
 till 
  
 bå de 
  
 anstä llning 
  
 och 
  
 fö retagets 
  
 vä rdeutveckling. De anvä nds som ett 
  
 verktyg fö r 
  
 att 
  
 behå lla attraktiv arbetskraft. 
  
 Realkapital 
  
 ä r den 
  
 produktionsapparat 
  
 som 
  
 bestå r av maskiner, 
  
 byggnader, transportmedel, vä gar m m. 
  
 Reallön  
 ä r lö nens kö pkraft efter att inflationen rä knats bort. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Ordfö rklaringar  
 289 
  
 Regressionsmodell  
 ä r en modell som bygger på det matematiska samband som bä st passar empiriska data. 
  
 Reservationslön  
 ä r den lä gsta lö n, vid vilken en individ ä r beredd att acceptera erbjudande om arbete. 
  
 Riskkapital  
 ä r kapital som investeras i en riskfylld placering med osä ker avkastning, som t ex en aktie. Vanligtvis å syftas kapital som investeras i onoterade fö retag eller fö retag som ä r under uppbyggnad. 
  
 Riskpremie  
 ä r det tillä gg till avkastningen som en investerare krä ver som kompensation Parks risken Mcknight ntade avkastningsfö rä ndringar. 
  
 RULC  
 (Relative Unit Labour Cost) ä r total arbetskraftskostnad per producerad enhet relativt konkurrentlä nderna. 
  
 Skattebas  
 ä r den verksamhet, produktion eller dylikt på vilken skatt berä knas. 
  
 Skattekil  
 ä r skillnaden mellan vad en kö pare av t ex en tjä nst betalar och vad den som utfö r tjä nsten få r behå lla efter skatt. 
  
 Skattekvot  
 ä r skatterna som andel av BNP. 
  
 Svaveldioxid  
 ä r en gas bestå ende av svavel och syre som bildas vid Flowers nning av svavelhaltiga brä nslen som svartlut och olja. I kontakt med fuktig luft omvandlas svaveldioxid till svavelsyra. Utslä ppet bidrar till fö rsurningen. 
  
 Sysselsatt  
 ä r en person, enligt SCB:s arbetskraftsundersö kningar, som arbetat minst en timme (under mä tveckan) eller som har ett arbete, men var tillfä lligt frå nvarande (under mä tveckan) till fö ljd av t ex sjukdom, semester eller fö rä ldraledighet. 
  
 Sysselsättningsgrad  
 ä r den andel av den arbetsfö ra befolkningen som ä r sysselsatt i reguljä rt arbete (med eller utan anstä llningsstö d). 
  
 Terms-of-trade 
 ä r 
  
 kvoten 
  
 mellan 
  
 exportpriser och 
  
 importpriser. 
  
 Fö rbä ttrad  
 terms-of-trade 
  
 innebä r 
  
 att 
  
 exportpriserna 
  
 stiger relativt 
  
 importpriserna, 
  
 dvs bytesrelationen 
  
 med omvä rlden blir mer 
  
 fö rmå nlig. 
  
 TIMSS  
 ä r en fö rkortning av The Third International Mathematics and Science Study. Det ä r ett internationellt jä mfö rbart test av grund- och gymnasieelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap. 
  
 Totalfaktorproduktivitet  
 ä r fö rä dlingsvä rde i fö rhå llande till insatsen av samtliga produktionsfaktorer. 
  
 290  
 Ordfö rklaringar 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Transaktionskostnader  
 ä r kostnader fö r berä kningar, underlag och avtal som ligger till grund Malone transaktionen. Som exempel kan nä mnas vä xlingskostnader, juridiska kostnader fö r kontrakt och avtal samt transportkostnader. 
  
 Tungmetall  
 ä r t ex arsenik, bly, kadmium, kvicksilver, krom, nickel, koppar och zink. Metallerna ä r skadliga fö r vä xter, djur och mä nniskor om de uppträ der i alltfö r hö ga halter. Flera av dessa ä mnen kan lagras i levande vä vnader och bli kvar dä r under mycket lå ng tid. 
 Undvikandekostnad 
 , se  
  
 eco-margin. 
  
 Utbildningspremie  
 ä r den extra inkomst som uppkommer till fö ljd av att en individ studerar ett extra å r eller skaffar sig en hö gre examen. 
  
 Utsläppsrätter/kvoter  
 ä r en definierad delmä ngd av den totalt tillå tna utslä ppsmä ngden i ett land som faststä lls av staten. Staten kan ge bort eller sä lja utslä ppsrä tter till olika aktö rer som bidrar till utslä ppen, vilka i sin tur kö per och sä ljer rä tter/kvoter av varandra i syfte att få till stå nd kostnadseffektiva utslä ppsminskningar. 
  
 Vakans  
 ä r ett ledigt arbete. 
  
 Vinstandel  
 ä r realkapitalets andel av fö rä dlingsvä rdet. 
  
 Växthuseffekt  
 uppstå r då vä rmestrå lning frå n jorden absorberas av bland annat koldioxid och vattenå nga. Vid ö kade utslä pp av koldioxid fö rstä rks vä xthuseffekten. 
  
 Ö vergångsfrekvens  
 ä r andel av en viss å ldersgrupp som på bö rjar studier inom gymnasiet eller hö gskolan. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 291 
  
 Diagramfö rteckning 
  
 2.1 
  
 Utveckling av BNP per person i Sverige, 
  
 EU och USA  
 1970-1998 ................................................... 
  
 20 
  
 2.2 
  
 Skillnad mellan Sverige och EU i tillvä xt av 
  
 BNP per person  
 1971-1998 ............................................... 
  
 21 
  
 2.3 
  
 BNP per person och BNI per person 
  
 i Sverige  
 1970-1998 .......................................................... 
  
 23 
  
 2.4 
  
 Bruttoinvesteringar som andel av BNP  
 1970-1998 ........... 
  
 29 
  
 2.5 
  
 Finansiellt sparande i offentlig sektor som andel av 
  
 BNP  
 1990-1998 ................................................................. 
  
 45 
  
 4.1 
  
 Utbud av arbetskraft  
 1998-2030 ........................................ 
  
 71 
  
 4.2 
  
 Andel av befolkningen som ä r sysselsatt  
 1970-2030 ........ 
  
 74 
  
 4.3 
  
 Primä rt sparande i pensionssystemet samt 
  
 fondutveckling  
 2000-2050 ................................................ 
  
 79 
  
 4.4 
  
 Utveckling av kommunal konsumtion och demografiskt framrä knad efterfrå gan på kommunala vä lfä rdstjä nster 
  
 2000-2030 .......................................................................... 
  
 103 
  
 5.1 Samband mellan BNP och miljö kvalitet ........................... 
  
 119 
  
 5.2 
  
 Utslä pp av koldioxid, svaveldioxid och kvä veoxid i fö r- 
  
 hå llande till fö rä dlingsvä rdet inom olika branscher 1993 . 121 
  
 5.3 
  
 Samband mellan vissa miljö utslä pp och BNP 
  
 per person i olika lä nder .................................................... 
  
 122 
  
 5.4 
  
 Samband mellan BNP per person och utslä pp av koldioxid, kvä veoxider, flyktiga organiska ä mnen 
  
 samt svaveldioxid  
 1900-1990 ............................................ 
  
 125 
  
 5.5 
  
 Samband mellan BNP per person och aggregerad undvikandekostnad per person Parks de viktigaste miljö - 
  
 utslä ppen  
 1900-1990 ......................................................... 
  
 126 
  
 5.6 
  
 Aggregerad undvikandekostnad fö r viktiga 
  
 miljö utslä pp  
 1900-1990 ..................................................... 
  
 127 
  
 5.7 
  
 Marginalkostnadskurva fö r reduktion av 
  
 koldioxidutslä pp i Sverige ................................................. 
  
 132 
  
 6.1 
  
 Arbetslö sheten i Sverige, EU och USA  
 1980-1998 .......... 
  
 150 
  
 292  
 Diagramfö rteckning 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 6.2 
  
 Arbetslö sa och personer utanfö r arbetskraften som andel 
  
 av befolkningen samt sysselsä ttningsgrad  
 1988-1998 ...... 
  
 151 
  
 6.3 
  
 Lå ngtidsinskrivna vid arbetsfö rmedlingen som andel 
  
 av arbetskraften december  
 1991-oktober 
  1999 ................. 
  
 154 
  
 6.4 
  
 Fö rdelning av arbetslö shetsrisk ......................................... 
  
 158 
  
 6.5 
  
 Arbetslö shetsnivå fö r personer med utomnordiskt respektive svenskt medborgarskap som andel av 
  
 arbetskraften  
 1991-1998 .................................................... 
  
 159 
  
 6.6 
  
 Relativ arbetslö shetsrisk fö r ungdomar med utlä ndsk 
  
 bakgrund ............................................................................ 
  
 160 
  
 6.7  
 Beveridge-kurva 
  Meyer  
 1980-1999 ........................... 
  
 167 
  
 6.8 
  
 Relation mellan lö nespridning och spridning i poä ng 
  
 frå n internationellt fä rdighetstest ...................................... 
  
 177 
  
 6.9 
  
 Befolkning i arbetsfö r å lder  
 1960-2030 ............................ 
  
 179 
  
 6.10 
  
 Arbetskraften som andel av befolkningen  
 1970-2030 ...... 
  
 180 
  
 7.1 
  
 Befolkningens utbildningsnivå 1971 och 1998 ................. 
  
 192 
  
 7.2 
  
 Nybö rjare och helå rsstudenter vid hö gskolan  
 1978-1998 . 
  
 198 
  
 7.3 
  
 Nettoinvandring efter utbildningsnivå  
 1990-1998 ............ 
  
 218 
  
 8.1 
  
 Direktinvesteringsflö den  
 1990-1998 ................................. 
  
 225 
  
 8.2 
  
 Procentuell fö rä ndring av fö rä dlingsvä rdet å r 2015 
  
 jä mfö rt med basscenariot .................................................. 
  
 231 
  
 8.3 
  
 Utvecklingen av kunskapsintensiv, kapitalintensiv 
  
 och arbetsintensiv produktion  
 1990-1998 ......................... 
  
 232 
  
 8.4 
  
 Arbetskraftskostnadens komponenter i Sverige 
  
 i relation till  
 OECD-genomsnittet 
 1970-1996 ................... 
  
 244 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 293 
  
 Tabellfö rteckning 
  
 2.1 
  
 Tillvä xt, resursinsats och produktivitet ............................. 
  
 25 
  
 2.2 
  
 Arbets- och totalfaktorproduktivitet i nä ringslivet ............ 
  
 31 
  
 2.3 
  
 Genomsnittlig å rlig inflationstakt i konsumentpriser ........ 
  
 44 
  
 3.1 
  
 Ackumulerad tillvä xt i basscenariot frå n 1998 ................. 
  
 55 
  
 3.2 
  
 Offentlig sektor som andel av BNP respektive 
  
 antal sysselsatta ................................................................. 
  
 56 
  
 3.3 
  
 Nyckeltal basscenariot ....................................................... 
  
 58 
  
 3.4 
  
 Ackumulerad tillvä xt i lå gtillvä xtscenariot frå n 1998 ....... 
  
 60 
  
 3.5 
  
 Ackumulerad tillvä xt i hö gtillvä xtscenariot frå n 1998 ..... 
  
 60 
  
 3.6 
  
 Den offentliga sektorns finanser i de tre scenarierna ........ 
  
 61 
  
 3.7 
  
 Nyckeltal lå gtillvä xtscenariot ............................................ 
  
 62 
  
 3.8 
  
 Nyckeltal hö gtillvä xtscenariot ........................................... 
  
 63 
  
 4.1 
  
 Genomsnittlig å rlig fö rä ndring av inkomstindex 
  
 1960-1998 .......................................................................... 
  
 79 
  
 4.2 
  
 Demografiskt betingad efterfrå geutveckling fö r vissa 
  
 kommunala verksamheter baserad på 1997 å rs kostnader.. 
  
 82 
  
 4.3 
  
 Efterfrå geutvecklingen inom ä ldreomsorg och sjukvå rd 
  
 baserad på ett antagande om gradvis fö rbä ttrad hä lsa ....... 
  
 84 
  
 4.4 
  
 Skattebaser och skatteintä kter ........................................... 
  
 89 
  
 4.5 
  
 Utvecklingen på arbetsmarknaden fram till å r 2030 ......... 
  
 101 
  
 4.6 
  
 Genomsnittlig procentuell utveckling fö r vissa 
  
 nyckelvariabler 1998 till 2015 och 2015 till 2030 ............ 
  
 102 
  
 5.1 
  
 Makroekonomiska effekter vid infö randet av 
  
 Kyotoprotokollet ............................................................... 
  
 135 
  
 5.2 
  
 Miljö justerad nettonationalprodukt (NNP) ....................... 
  
 145 
  
 6.1 
  
 Andel av samtliga arbetslö sa som lä mnat arbetslö sheten . 
  
 154 
  
 6.2 
  
 Relativa arbetslö shetsrisker ............................................... 
  
 156 
  
 6.3 
  
 Å ldersstandardiserad utbildningsnivå Parks personer 
  
 fö dda i Sverige respektive utomlands 1970 och 1990 ....... 
  
 161 
  
 6.4 
  
 Tillfä lligt anstä llda efter anstä llningens art  
 1990-1998 ..... 
  
 163 
  
 6.5 
  
 Fö rklaringar till ö kad jä mviktsarbetslö shet i Sverige 
  
 1990-1995 .......................................................................... 
  
 168 
  
 294  
 Tabellfö rteckning 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 6.6 
  
 Arbetslö shet Rodgers gutbildade relativt hö gutbildade mä n 
  
 i nå gra  
 OECD-lä 
  nder  
 1975-1996 ...................................... 
  
 176 
  
 6.7 
  
 Arbetskraft, arbetskraftsdeltagande och 
  
 å lderssammansä ttning ....................................................... 
  
 181 
  
 6.8 
  
 Kumulerad tillvä xt frå n 1998 i scenario med arbetstids- 
  
 fö rkortning (basscenario inom parentes) ........................... 
  
 185 
  
 7.1 
  
 Befolkningens utbildningsnivå och genomsnittligt antal 
  
 utbildningså r i ett urval av  
 OECD-lä 
  nder .......................... 
  
 193 
  
 7.2 
  
 Genomsnittliga testresultat frå n  
 IALS-studien 
  efter 
  
 utbildningsnivå  
 1994-1995 ................................................ 
  
 195 
  
 7.3 
  
 Andel av befolkningen i eftergymnasial utbildning per å ldersgrupp i ett urval av  
  
 OECD-lä 
  nder 1985, 
  
 1990 och 1996 ................................................................... 
  
 199 
  
 7.4 
  
 Resultat i matematik och fysik efter studieinriktning 
  
 i gymnasiet ........................................................................ 
  
 201 
  
 7.5 
  
 Uttagna examina frå n hö gskolan respektive avlagda 
  
 doktorsexamina vid olika fakulteter  
 1984/85-1997/98 ..... 
  
 202 
  
 7.6 
  
 Deltagande i vidareutbildning fö r 
  
 25-64-å 
  ringar  
 1994-1995 ................................................... 
  
 204 
  
 7.7 
  
 Internrä ntor fö r olika lä ngre eftergymnasiala utbildningar 
  
 fö rdelade på inriktning och sektor 1990 och 1995 ............ 
  
 206 
  
 7.8 
  
 Arbetslö shet fö r personer med hö gst gymnasium relativt 
  
 personer med eftergymnasial utbildning  
 1990-1998 ......... 
  
 207 
  
 7.9 
  
 Fö rä ndring i efterfrå gan på olika utbildningar fö rdelad 
  
 på olika effekter ................................................................. 
  
 209 
  
 7.10 
  
 Sysselsatta i nä ringslivet fö rdelade på utbildnings- 
  
 kategorier 1995 och 2010 .................................................. 
  
 210 
  
 8.1 
  
 Fö retagsfusioner i vä rlden, EU och Sverige 
  
 1990 och 1998 ................................................................... 
  
 225 
  
 8.2 
  
 Utlandsandel hos de svenska internationella 
  
 industrikoncernerna ........................................................... 
  
 226 
  
 8.3 
  
 Andel sysselsatta inom olika sektorer och antal 
  
 sysselsatta totalt 1980, 1990 och 1998 .............................. 
  
 234 
  
 8.4 
  
 Andel genuint nyetablerade fö retag respektive fö retag i 
  
 konkurs av den totala fö retagsstocken Jones, under och 
  
 efter krisen i bö rjan av  
 1990-talet ..................................... 
  
 237 
  
 8.5 
  
 Ackumulerat antal genuint nyetablerade fö retag 
  
 och fö retag i konkurs  
 1990-1998 
  samt nettotillskott ......... 
  
 238 
  
 8.6 
  
 Andel sysselsatta i privat och offentlig tjä nstesektor 
  
 av totalt antal sysselsatta 1994 .......................................... 
  
 238 
  
 8.7 
  
 Andel privat anstä llda i vissa tjä nstesektorer 
  
 1990 och 1998 ................................................................... 
  
 240 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Tabellfö rteckning  
 295 
  
 8.8 
  
 Olika former av teknikpenetration 
  
 .................................... 
  
 242 
  
 8.9 
  
 Indikatorer på fö retagsklimatet ......................................... 
  
 248 
  
 8.10 
  
 Total kostnad fö r arbetsgivaren fö r ...olika yrkeskategorier 
  
 253 
  
 8.11 
  
 Baskunskaper och andel av befolkningen med hö gre 
  
 utbildning 1996 ................................................................. 
  
 255 
  
 8.12 
  
 Personbeskattning 1999 ..................................................... 
  
 256 
  
 8.13 
  
 Indikatorer på administrativ bö rda 
  
 vid fö retagsregistrering ..................................................... 
  
 256 
  
 8.14 
  
 Arbetsrä tt i slutet av  
 1990-talet ......................................... 
  
 258 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 297 
  
 Referenser 
  
 Maynard, 
  S. [1996],  Svensk arbetsmarknadspolitik under konjunkturuppgå ngen , FIEF Reprint Series No. 110, 
 Fackfö reningsrö relsens Institut fö r Ekonomisk Forskning (FIEF), Stockholm. 
  
 Maynard, 
  Scott, Green, A. [1995], 
  Unemployment Insurance, Labour Market Programmes and Repeated Unemployment in Sweden ,  
 Swedish Economic Policy Review 
 , Vol. 2, No. 1. 
 Agell, J. [1996],  Why Swedenss Welfare State Needed Reform ,  
 Economic Journal 
 , november 1996, Vol. 106, No. 439. 
 Agell, J. [1999],  Vä lfä rdstat, tillvä Bowman och samhä llsekonomisk effektivitet , i Carter, Cantrell, M. (red.),  
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Agell, Gallegos, Herrera, Smith dersten, J. [1995],  
 Svensk skattepolitik i teori och praktik – 1991 å rs skattereform 
 , Bilaga 1 till SOU 1995:104. 
 Agnarsson, Brown, Alvarado [1995],  Ett internationellt perspektiv på arbetstidsfö rkortning, driftstid och sysselsä ttning , Rapport till Metalls arbetstidsgrupp, Stockholm. 
 Ahlroth, S., Peck, Johnson, A. [1994],  The Output of the Swedish Education Sector , Working Paper, No. 43, Konjunktur- institutet. 
 AMS, Statistiktjä nst. 
 AMS [1998a],  Arbetsfö rmedlingens marknadsandelar 1998 , URA 1998:8, AMS utredningstjä nst. 
 AMS [1998b],   
 90-talets 
  arbetsmarknad , URA 1998:5, AMS utredningstjä nst. 
 AMS [1999],   
 EU/Bentley 
  renden  
 –Antal 
  tremå naderssö kanden m.m. 1998 , Feu 1999:2, AMS Fö rsä kring, Arbetsmarknadsstyrelsen, Solna. 
 Moore, Mitchell, Macdonald, Lane, Mitchell [1998],  
 Nya relationer i arbetslivet 
 , Arbetslivsinstitutet, Stockholm. 
 Gonzales, Greene m, S. [1998],  Arbetstidspolitik i ett europeiskt perspektiv , Rå det fö r arbetslivsforskning, Stockholm. 
 298  
 Referenser  
 Lå ngtidsutredningen 
 Arai, M., Regné r, Lopez der, L. [1999],  
 Ä r arbetsmarknaden ö ppen fö r alla? 
 , Bilaga 6 till Lå ngtidsutredningen 1999/2000. 
 Arnberg, E.  Lö vblad, G. [1985],  
 Minskade svavelutslä pp  
  
 1970–1983 
  
 – Kartlä ggning av orsaker 
 , Stockholm/Gö teborg. 
  
 Moon, T.  Ward, Barry [1999],  Tillvä xt och makroekonomisk instabilitet , i Carter, Cantrell, M. (red.),  
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Franklin, Mccarthy [1999],  Human Capital and Growth in  
 Cross-Country 
  Regression ,  
 Swedish Economic Policy Review  
 (under publicering). 
  
 Rodriguez, Perez [1989],  
 Tillvä xt och miljö – en studie av må lkonflikter 
 , Bilaga 9 till Lå ngtidsutredningen 1990, Allmä nna Fö rlaget, Stockholm. 
  
 Bishop, M.  Kay, J. [1988],  
 Does privatization work? Benson from the UK 
 , London Business School. 
  
 Peck, A. [1999],  Utbildningspolitik och utbildningens 
 lö nsamhet , i Carter, Cantrell, M. (red.),  
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Bjö rklund, Thompson m, C. [1994],  Avkastningen på utbildning i Sverige 1968 till 1991 , i Long, Wright, Gallegos (red.),  
 Sorteringen i skolan 
 , Flores fö rlag, Stockholm. 
  
 Peck, A. m.fl. [1998],  
 Vä lfä rdspolitik i kristid – hå ller arbets- linjen? 
 , Vä lfä rdspolitiska rå dets rapport, SNS Fö rlag, Stockholm. 
  
 Thomas, Marshall [1999],  
 European Unemployment: The Role of Shocks and Institutions 
 , hemsida på internet http://web.mit.edu/blanchar/ www/articles.html,  
  
 1999-12-01. 
  
 Blomströ m, M. [1999],  Internationalisering och tillvä Bowman , i Carter, Cantrell, M. (red.),  
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Blomströ m, M., Maldonado, Gordon, R., [1997],  Foreign Direct Investment: Home Country Experience in the United States and Sweden ,  
 The Economic Journal 
 , Vol. 107, No. 445, s.  
 1787–1797. 
  
 Bohm, P. [1997],  Joint Implementation as Emission Quota Trade: an Experiment among four Nordic Countries , NORD Energy, Nordiska Smith det, Kö penhamn. 
  
 Bornmalm-Jardelö 
  w, G. [1988],  
 Hö gre utbildning och arbetsmarknad 
 , doktorsavhandling, Nationalekonomiska institutionen, Gö teborgs universitet. 
 Buijink, Janssen  Schols [1999],  Corporate effektive Bonilla in the European Union , Fiscal affairs Group och The Maastricht Accounting and Auditing, Research and Education Centre of the University of Maastricht (MARC Research Project). 
 Lå ngtidsutredningen  
 Referenser  
 299 
 Bö hringer, C., Cameron, Fletcher, T. [1998],  Sharing the Burden of Carbon Abatement in the European Union , Paper presented at the joint IEW/ EMF workshop on Integrated Assessment of Climate Change, Vienna, Singh  
 23-25, 
  1997. 
 Carter, Perez [1993],  De institutionella systemen på arbetsmarknaden och arbetslö sheten , i  
 Nya villkor fö r ekonomi och politik 
 , Ekonomikommissionens fö rslag, Bilaga 4 till SOU 1993:15. 
 Carter, Espinoza, B. [1999],  Arbetsmarknad, arbetslö shet och tillvä Bowman , i Carter, Cantrell, M. (red.),  
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Carter, Cantrell, M. [1999],  Tillvä xt och ekonomisk politik – en ö versikt , i Carter, Cantrell, M. (red.),  
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Weber, A. m.fl. [1999],  Lö nebildning och konkurrenskraft vid lå g inflation , stencil, Industrins Ekonomiska Rå d (IER). 
 Weber, Banks, Smith, Mckee, A. [1999],  Do Benefits Cuts Boost Job Findings?  
 –Swedish 
  Evidence from the 1990s , Working Paper 1999:8, IFAU, Office of Labour Market Policy Evaluation. 
 Weber, K. m.fl. [1996],  Unemployment Duration, Unemployment Benefits and Labor Market Programs in Sweden ,  
 Journal of Public Economics 
 , Vol. 64. 
 Roman, M. [1998],  
 Nä tverkssamhä llets framvä xt 
 , band 1, i serien Informationså ldern, Ekonomi, samhä lle och kultur, Bokfö rlaget Daidalos AB, Gö teborg. 
 Roman, M. [1999],  Utvecklingsmö jligheter i informationså ldern ,  
 Ord  Bild 
 , nr 3 1999. 
 Caves [1998],  Industrial Organization and New Findings on the Turnover and Mobility of New Firms ,  
 Journal of Economic Literature 
 , Vol. 36, No. 4. 
 Dasgupta, StrongMä ler,  
 Wade 
  [1998],  Lawrence, Cost- benefit Analysis, and net National Product as a Measure of Social  
 Well-being. , 
  Beijer Discussion Paper Series, No. 116, Beijer Institutet vid Kungliga Vetenskapsakademien, Stockholm. 
 Davidsson, Fuller, Hubbard, Marquez, Miller [1994],  
 Dynamiken i svenskt nä ringsliv 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Davidsson, Fuller, Hubbard, Marquez, Miller [1996],  
 Nä ringslivs- dynamik under  
  
 1990-talet 
 , 
  Ordfö rrå det, Stockholm. 
  
 Hartman, R. [1996],  
 Can We Afford to Grow Older? 
 , MIT Press, Cambridge Massachusetts. 
  
 Dowrick, S. [1996],  Swedish Economic Performance and Swedish Economic Debate: A View from Outside ,  
 Economic Journal 
 , november 1996, Vol. 106, No. 439. 
 300  
 Referenser  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Dir. 1998:07,  
 Beredningen om må l i miljö politiken 
 , Miljö - departementet. 
  
 Dir. 1998:40,  
 Ö versyn av å tgä rder inom klimatområ det 
 , Miljö - departementet. 
  
 Dir. 1999:25,  
 Mö jligheterna att utnyttja Kyotoprotokollets flexibla mekanismer i Sverige 
 , Nä ringsdepartementet. 
  
 Ds 1994:22,  
 Kvalitets- och produktivitetsutveckling i sjukvå rden  
 1960-1992 
 , 
  
  Expertgruppen Parks studier i offentlig ekonomi (ESO), Finansdepartementet. 
  
 Ds 1994:24,  
 Den offentliga sektorns produktivitetsutveckling  
 1980-1992 
 , 
  
  Expertgruppen Parks studier i offentlig ekonomi (ESO), Finansdepartementet. 
  
 Ds 1994:71, Bilagor till  
 Den offentliga sektorns produktivitets- utveckling 
 ,  
  
 1980–1992 
  
  (Ds 1994:24), Expertgruppen Parks studier i offentlig ekonomi (ESO), Finansdepartementet. 
  
 Ds 1997:26,  
 Sveriges andra nationalrapport om klimatfö rä ndringar 
 , Miljö departementet. 
  
 Ds 1997:73,  
 Lö nar sig arbete 
 ?, Expertgruppen Parks studier i offentlig ekonomi (ESO), Finansdepartementet. 
  
 Ds 1999:43,  
 Automatisk balansering av å lderspensionssystemet 
 , Socialdepartementet. 
  
 Economist [1999], 18 september 1999. 
 Edin,  
 Richards, B. [1993],  Avkastning och efterfrå gan på hö gre utbildning ,  
 Ekonomisk debatt 
 , nr 1, å rg 21. 
 Edin,  
 P.-A., 
  Sanders, Blake, B. [1995],  Unemployment and Wage Inequality , uppsats presenterad vid konferensen Unemployment and Wage Dispersion  
 –Is 
  There a  
 Trade-off?, 
  till minne av Gregory den  
 16-18 
  juni. 
  
 Flores, K. [1998],  
 Jakten på den fö rsvinnande skatten - globalisering och rö rliga skattebaser 
 , SNS fö rlag, Stockholm. 
  
 Olsen, Gallegos, Salinas, Bailey, S. [1998],  Key Lessons for Labour Market reforms: Evidence from OECD Countries Experiences ,  
 Swedish Economic Policy Review 
 , Vol. 5, No. 2. 
  
 Shah [1999a],  
 World Wide Corporate Tax Guide 
 . Shah [1999b],  
 World Wide Executive Tax Guide 
 . European Commission [1998],  
 European Economy 
 , No. 66. 
  
 European Commission [1999a],  
 Electronic Commerce and Telework Trends  
 (ECaTT). 
  
 European Commission [1999b],  
 Economic and structural reform in the EU  
 (Friedman). 
  
 European Commission [1999c],  
 Synthesis report on structural reforms in Member States 
 , Economic Policy Committee, West. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Referenser  
 301 
  
 Feenstra, R. [1998],  Foreign Direct Investment and Employment , 
 Swedish Economic Policy Review 
 , Vol. 5, No. 1. Finansdepartementet [1999],  
 Nationell rapport om ekonomiska 
 reformer: Produkt- och kapitalmarknader – Sverige 
 . Finansdepartementet [2000a],  
 Vad ä r hå llbar utveckling? 
 , Bilaga 7 till 
  
 Lå ngtidsutredningen 1999/2000, Howard, Stockholm, (under publicering). 
  
 Finansdepartementet [2000b],  
 En å ldrande befolkning – konsekvenser Estrada ekonomi 
 , Bilaga 9 till Lå ngtidsutredningen 1999/2000, Howard, Stockholm, (under publicering). 
  
 Lowe, S. [1993],  The role of macroeconomic factors in growth , 
 Journal of Monetary Economics 
 , 32. 
  
 Maldonado, G. [1997],  Utilization of RD Results in the Home and Foreign Plants of Multinationals ,  
 Journal of Industrial Economics 
 , 
 Vol. XLV, s.  
 341–358. 
  
 Charles, P. [1994],  The Demand for Higher Education in Sweden: Theory and Evidence , Working Paper 1994:14, National- ekonomiska institutionen, Uppsala universitet. 
  
 Fö lster, S. [1998],  
 Kommuner kan! Kanske! – om kommunal vä lfä rd i framtiden 
 , Ds 1998:15, Rapport till expertgruppen Parks studier i offentlig ekonomi (ESO), Finansdepartementet. 
  
 Johnson, E. [1999],  
 Kompetens Parks tillvä Bowman. Verksamhetsutveckling i praktiken 
 , Celemi, Malmö . 
  
 Wong, Z. [1979],  Issues in Assesing the Contribution of Research and Development to Productivity Growth ,  
 Bell Journal of Economics 
 , 10, s.  
 92–116. 
  
 Pearson, Warren, King [1994],  Economic Growth and the Environment , Working Paper, No. 4634, National Bureau of Economic Research, Cambridge. 
 Hansson, Phelps, E. [1996]  
 Skatter – teori och praktik 
 , SNS fö rlag, Stockholm. 
 Hansson, P. [1997],  Trade, Technology and Changes in Employment of Skilled Labour in Swedish Manufacturing , FIEF Reprint Series, No. 117, Fackfö reningsrö relsens Institut fö r Ekonomisk Forskning (FIEF), Stockholm. 
 Hansson, Fuller [1999],  Relative Demand for Skills in Swedish Manufacturing: Technology or Trade? , FIEF Working Paper Series, No. 152, Fackfö reningsrö relsens Institut fö r Ekonomisk Forskning (FIEF), Stockholm. 
 Hansson, Spencer, Perez [1995],  
 Frå n basindustri till hö gteknologi 
 , SNS Fö rlag, Stockholm. 
 Harkman, Mitchell [1999],  Om lå ngtidsarbetslö shetens orsaker , URA 1999:11, AMS utredningsenhet. 
 302  
 Referenser  
 Lå ngtidsutredningen 
 Harkman, A. m.fl. [1998],   
 90-talets 
  arbetsmarknad , URA 1998:5, AMS utredningsenhet. 
 Hartog, J. [1999],  Behind the Veil of Human Capital ,  
 OECD 
  
 Observer 
 , No. 2. 
  
 Heikensten, L. [1989],  Lå ngtidsutredningarna  
 –stä 
  llning, inriktning och metod ,  
 Ekonomisk Debatt 
 , å rg 17, nr 1, s.  
 23–32. 
  
 Thompson, M. [1996],  Swedens Relative Economic Performance: Lagging Behind or Staying on Top? , Economic Journal, Vol. 106, No. 439, november 1996. 
 Thompson, M. [1999],  Drivkrafter fö r entreprenö rskap, nyfö re- tagande och fö retagstillvä Bowman , i Carter, Cantrell, M. (red.), 
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. Holden, S.  Nymoen, R. [1998],  Measuring Structural 
  
 Unemployment: Is There a Rough and Ready Answer? , stencil, Nationalekonomiska institutionen, Oslo universitet. 
 Smith, B. [1995],  Livstidsjobb och korta jobb ,  
 Arbetsmarknad och arbetsliv 
 , å rg. 1, nr 2. 
 Smith, Bush,  
 A.-S. 
  [1998],  Kan arbetslö sheten bekä mpas med skattepolitik ,  
 Ekonomisk Debatt 
 , å rg 26, nr 4. 
 HUI [1999],  Internethandel  
 –ur 
  ett detaljhandelsperspektiv , Forskningsrapport S40. 
 Hultcrantz, Perez [1999], Ä r en stor tjä nsesektor fö renlig med god ekonomisk tillvä Bowman? , i Carter, Cantrell, M. (red.),  
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Hä gerhä ll, B. (red.) [1989],  
 Vå r gemensamma framtid 
 , Rapport frå n Vä rldskommissionen Parks miljö och utveckling under 
 ordfö randeskap av statsminister Mcintyre, Prisma/Tidens fö rlag. 
 Hö gskoleverket, bestä llt datamaterial. 
 Hö gskoleverket [1999a],  Rä cker kunskaperna i matematik? , Bedö mningsgruppen fö r hö gskolestudenternas kunskaper i matematik, Hö gskoleverket, Stockholm. 
 Hö gskoleverket, [1999b],  Vad hä nde sedan? Avnä marna av gymnasieskolan och av hö gskolans grundutbildning , Rapport, 1999:7 R, Hö gskoleverket, Stockholm. 
  
 IEA [1998],  
 Mathematics and Science Achievement in the Final Year of Secondary School: Buck International Mathematics and Science Report 
 , hemsida på internet http://timss. bc.edu/TIMSS1/Achievement.html,  
  
 1999-12-01. 
  
 IMF [1997],  
 World Economic Outlook 
 , International Monetary Fund, Washington. 
 Industrifö rbundet [1999],  Flera utlä ndska uppkö p av små fö retag , pressmeddelande 19 april 1999. 
 Lå ngtidsutredningen  
 Referenser  
 303 
 Industrifö rbundet m.fl. [1999],  Invandring och utvandring bland hö gutbildade , Rapport frå n Migrationsgruppen, juni 1999. 
 Institute for Management Development (IMD) [1999],  
 The World Competitiveness Yearbook 1999 
 . 
 Invest in Sweden Agency (ISA) [1999],  
 I huvudet på ett fö retag – om huvudkontorets roll och lokalisering 
 , rapport frå Odom ekonomiska rå d, ISA, Stockholm. 
  
 IVA [1996],  
 Miljö driven teknikutveckling – en  
 IVA-studie 
  om miljö hä nsyn som drivkraft fö r teknikutvecklingen i svenskt 
  
 nä ringsliv 
 ,  
 IVA-rapport 
  417, Ingenjö rsvetenskapsakademien (IVA), Stockholm. 
 Myers, Marquez [1996],  Ekonomerna, prognoserna och den svenska modellen , i Wagner, Perez (red.),  
 Ekonomerna i debatten – gö r de nå gon nytta? 
 , Ekerlids fö rlag, Stockholm. 
 Myers, U. (red.) [1999],  
 Vä gen till vä lstå nd 
 , Konjunkturrå dets rapport 1999, SNS fö rlag, Stockholm. 
 Jacobsson, S., Sjö berg, Wagner m, M. [1999],  Vad fö rklarar bristen på elektronikingenjö rer och datavetare i Sverige? , 
 Ekonomisk Debatt 
 , nr 5. 
  
 Turner, F. [1997],  Rö rlighet och å ldersstruktur , URA 1997:13, AMS utredningsenhet. 
 Johansson, Curry, Berg, Williams, Gallegos [1998],  
 Massarbets- lö shetens karaktä r och vä garna till full sysselsä ttning 
 , Fack- fö reningsrö relsens Institut fö r Ekonomisk Forskning (FIEF), Stockholm. 
  
 Wagner, Perez [1999],  
 Med backspegeln som kompass – om stabiliseringspolitiken som lä roprocess 
 , Ds 1999:9, rapport till Expertgruppen Parks studier i offentlig ekonomi (ESO), Finansdepartementet. 
  
 Kelley, Campbell, E. [1998],  Utan fast kontrakt , delrapport frå n  
 LO-projektet 
  Ö kad Sysselsä ttning, LO, Stockholm. 
 Kindbom, K., Sjö berg, K.  Lö vblad, G. [1993],  Emissioner av svavel, kvä ve och alkaliskt stoft i Sverige  
 1900-1990 , 
  i  
 Berä kning av ackumulerad syrabelastning frå n atmosfä ren till de svenska ekosystemen 
 , Delrapport 1, Institutet fö r vatten- och luftvå rds- forskning (White [1999a],  
 Konjunkturbarometern 
 , september 1999. Konjunkturinstitutet [1999b],  
 Miljö och ekonomi – scenarier fram till 
  
 å r 2015 
 , Bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen 1999/2000, Fakta Info Direkt, Stockholm. 
  
 Konjunkturinstitutet [2000],  
 Sveriges ekonomi – scenarier fram till å r 
  
 2015,  
 Bilaga 1 till Lå ngtidsutredningen 1999/2000, Howard, Stockholm. 
 304  
 Referenser  
 Lå ngtidsutredningen 
 Korpi, W. [1996],  Eurosclerosis and the Sclerosis of Objectivity: On the Role of Values among Economic Policy Experts ,  
 Economic Journal 
 , Vol. 106, No. 439, november 1996. 
 Kram, T. [1998],  The Energy Technology Systems Analysis Programme: History, the ETSAP Kyoto Statement and  
 Post-Kyoto 
  Analysis , Paper Presented at OECD Workshop Climate Change and Economic Modelling, Mendoza Protocol, Paris, September  
 17–18, 
  1998. 
 Krantz, O. [1995],  Swedish Historical National Accounts , Institutet fö r ekonomisk historia, Umeå universitet. 
 Kriströ m, B. [1999],  Tillvä xt, sysselsä ttning och miljö , i Carter, Cantrell, M. (red.),  
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Hutchinson, A. [1998],  Reassessing the View That American Schools are Broken ,  
 FRBNY Economic Policy Review 
 , Vol. 4, No. 1, Federal Reserve Bank of New York. 
 Hutchinson, Perez, M. [1999],  Education for Growth in Sweden and the World ,  
 Swedish Economic Policy Review 
 , Vol. 6, No. 2. 
 Krugman, P. [1994],  Past and Prospective Causes of High Unemployment , i  
 Reducing Unemployment: Current Issues and Policy Options 
 , Federal Reserve Bank of Kansas City. 
  
 Kå gesson, Fuller [1997],  
 Growth versus the Environment – is there a trade- off? 
 , doktorsavhandling, Lunds universitet. 
  
 Stevens, Banks, S. [1997],  Labour Market Institutions and Economic Performance , Discussion Paper No. 23, Leverhulme Programme, Institute of Economics and Statistics, Oxford University. 
 Hill, Cooley, George1996],  God tillvä xt nä r  
 40-talisterna 
  fyller 50 å r ,  
 Ekonomisk Debatt 
 , å rg 24, nr 4. 
 Fletcher, Mitchell [1997],  
 The Swedish Experiment 
 , SNS fö rlag, Stockholm. Fletcher, Mitchell [1999],  Svensk ekonomisk tillvä xt i internationellt 
 perspektiv , i Carter, Cantrell, M. (red.),  
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Lindé n, Brady m, C. [1999],  Baskompetens  
 –grunden 
  Parks kompetenshö jning ,  
 Nya jobb  fö retag 
 , Rapport nr 3, Svenska  
 EU-programkontoret. 
  
 Hubbard, M. [1998],  
 Towards Environmental Historical National Accounts for Sweden 
 , doktorsavhandling, Umeå Studies in Economic History; 21, Umeå universitet. 
  
 Case, Perez [1997],  Utbildning, konkurrenskraft och struktur- omvandling , i Calderon m, V. (red.),  
 Arbetsmarknad och tillvä xt – Tio å rs forskning med facket 
 , Fackfö reningsrö relsens Institut fö r Ekonomisk Forskning (FIEF), Ekerlids fö rlag, Stockholm. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Referenser  
 305 
  
 Case, Perez [1999],  
 Sveriges internationella konkurrenskraft 
 , Bilaga 5 till Lå ngtidsutredningen 1999/ 2000, Fakta Info Direkt, Stockholm. 
  
 Berg, Williams, Gallegos [1998],  
 Massarbetslö shetens karaktä r och vä garna till full sysselsä ttning 
 , Fackfö reningsrö relsens Institut fö r Ekonomisk Forskning (FIEF), Stockholm. 
 Lundé n, Ball m, G. [1999],  Maxwell jda hemtjä nsttaxor: Hur gick det fö r vå rdtagarna? ,  
 Socialmedicinsk tidskrift 
 , å rg 76, nr 4, 
 s.  
 387–392. 
  
 McKinsey Global Institute [1994],  
 Employment Perfomance 
 . 
 Mason, Cooper [1996],  Graduate Utilisation In British Industry: The Initial Impact Of Mass Higher Education ,  
 National Institute Economic Review 
 , May. 
 Lopez, E. [1999],  The  
 Multi-Dimensional 
  Nature of Labor Demand and  
 Skilled-Biased 
  Technical Change , stencil, Industrins Utredningsinstitut (IUI), Stockholm. 
 Lopez, BurnsSkedinger, P. [1999],  Corporate Job Ladders in Europe: Wage Premia for University vs. High School Level Positions ,  
 Swedish Economic Policy Review 
 , Vol. 6, No. 2, autumn 1999. 
 Modigliani m.fl. [1998],  An Economists´Manifesto on Unemployment in the European Union ,  
 BNL Quarterly Review 
 , Vol. 51. 
  
 Norman, P. [1995],  
 Miljö n som lå ngsiktig restriktion 
 , Bilaga 2 till Lå ngtidsutredningen 1995, Howard, Stockholm. 
  
 Butler [1999],  
 Global IT Investment 
 . Mortensen, Sweeney, Schwartz [1999],  Unemployment 
 Responses to  
 Skilled-Biased 
  Technology Shocks: the Role of Labour Market Policy ,  
 The Economic Journal 
 , Vol. 109, No. 455. 
 National Utility Services Scandinavia [1998],  
 Nationell undersö kning av elkostnader fö r mellanstor industri april  
  
 1997–april 
  
  1998 
 , november 1998. 
  
 Naturvå rdsverket [1998],  
 deFacto 1998: Uppfö ljning av fö reslagna nationella miljö kvalitetsmå l 
 , Stockholm. 
  
 Naturvå rdsverket [1999a], hemsida på internet, www.environ.se,  
 1999-12-01. 
  
 Naturvå rdsverket [1999b],  Mindre kvä ve, mer koldioxid frå n vä gtrafiken , pressmeddelande  
 1999-11-16. 
  
 Stevens, S., Castillo, Peterson, K. [1999],  
 Anstä llningsformer och arbetstider på en arbetsmarknad i fö rä ndring 
 , Lö ne- och arbetslivsenheten, LO, hemsida på internet, www.lo. se/aktuellt/aktuellt/htm, november 1999. 
  
 306  
 Referenser 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Nordiska ministerrå det [1997],  
 Budgetkonsolidering i de nordiska 
 lä nderna – finanspolitik Fitzgerald llbar ekonomisk tillvä Bowman och vä lfä rd 
 , TemaNord 1997:554, Nordiska rå det, Kö penhamn. 
  
 Norrman, Parker, Fuller [1998],  
 Den ekonomiska integrationen och effekterna på kommunernas framtida finansieringsmö jligheter 
 , Bilaga 2 till Kommunerna i framtiden  
 –en 
  lå ngtidsutredning om behov och resurser till å r 2010, Svenska Kommunfö rbundet, Kommentus fö rlag, Stockholm. 
  
 NUTEK [1991],  
 Koldioxid: utslä pp och berä kningsmetodik 
 , Allmä nna fö rlaget, Stockholm. 
  
 NUTEK [1992],  
 Nä ringslivets utveckling till 2004 – tillvä Bowman eller stagnation 
 , Bilaga 3 till Lå ngtidsutredningen 1992, Allmä nna fö rlaget, Stockholm. 
  
 NUTEK [1997],  
 Williams, Relative Prices and Quality 
 , B 1997:9, NUTEK Fö rlag, Stockholm. 
  
 NUTEK [1999a],  
 Kretsloppsanpassning ur ett samhä llsekonomiskt perspektiv 
 , Bilaga 4 till Lå ngtidsutredningen 1999/2000, Fakta Info Direkt, Stockholm 
  
 NUTEK [1999b],  
 Nä ringsliv, kompetens och regionala utbildnings- system – en fö rstudie 
 , NUTEK i samarbete med Hö gskoleverket, Skolverket och Arbetsmarknadsstyrelsen. 
  
 NUTEK [1999c],  
 Svenskt nä ringsliv och nä ringspolitik 1999 
 , NUTEK Fö rlag, Stockholm. 
  
 NUTEK [1999d],  
 Svenskt nä ringsliv på rä tt vä g? 
 , Bilaga 3 till 
  
 Lå ngtidsutredningen 1999/2000, Fakta info direkt, Stockholm. NUTEK [1999e],  
 Vad betyder direktinvesteringarna Meyer? 
 , 
 B 1999:1, NUTEK Fö rlag, Stockholm. 
 Johnson, Hicks [1999],  Adults in Training: An International Comparison of Continuing Education and Training , Centre for Educational Research and innovation (CERI). 
 OECD [a],  
 Economic Outlook 
 , olika å rgå ngar. OECD [b],  
 Labour force statistics 
 , olika å rgå ngar. OECD [1990],  
 Labour force statistics,  
  
 1968–1988. 
  OECD [1992],  
 Economic Outlook 
 , december. 
  
 OECD [1994],  
 Jobs Study: Facts, Analysis, Strategies 
 . 
  
 OECD [1995a],  
 Jobs Study, Evidence and Explanations, Part II: The Adjustment Potential for the Labour Market 
 . 
  
 OECD [1995b],  
 Literacy, Economy and Society – Results of the first International Adult Literacy Survey 
 . 
  
 OECD [1996a],  
 Education at a Glance – Indicators 
 . 
  
 OECD [1996b],  
 Services, statistics on value added and employment 
 . OECD [1997a],  
 Employment Outlook 
 , juli. 
  
 OECD [1997b],  
 Environmental Data 
 . 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 Referenser  
 307 
  
 OECD [1997c],  
 The Tax/Benefit Position of Employees 
 . 
  
 OECD [1997d],  
 The world in 2020 – Towards a new global age 
 . OECD [1998a],  
 Economic Outlook 
 , december. 
  
 OECD [1998b],  
 Economic Surveys – Sweden 
 . OECD [1998c],  
 Education at a Glance – Indicators 
 . OECD [1998d],  
 Employment Outlook 
 . 
  
 OECD [1998e],  
 Environmental Indicators – Towards Sustainable Development 
 . 
  
 OECD [1998f],  
 Human Capital Investment – An International Comparison 
 . 
  
 OECD [1998g],  
 Key Lessons for Labor Market Reforms: Evidence from OECD Countries Experience 
 . 
  
 OECD [1998h],  
 Macroeconomic and structural policies for a successful monetary union 
 , ECO/GEN(99)1. 
  
 OECD [1998i],  
 Performance and Regulation Patterns in OECD countries 
 , Williamson 1. 
  
 OECD [1999a],  
 The Economic and Social Impact of Electronic Commerce, Preliminary Findings and Research Agenda 
 . 
  
 OECD [1999b],  
 Economic Outlook 
 , juni. OECD [1999c],  
 Economic Surveys – Sweden 
 . OECD, [1999d],  
 Employment Outlook 
 , juni. 
 OECD [1999e],  
 Labour force statistics  
  
 1977-1997. 
  
 OECD [1999f],  
 Macroeconomic and structural policies for a successful monetary union. 
 OECD[1999g],  
 Main Economic Indicators 
 , december. 
  
 OECD [1999h],  
 National Accounts – Main Aggregates 
 ,  
  
 1960-1997. 
  
  OECD [1999i],  
 Henry and regulation patterns in OECD- 
 countries 
 . 
  
 OECD [1999j], Statistics, hemsida på internet, www.oecd. org/std/gdp.htm,  
 1999-12-03. 
  
 OECD [1999k],  Structural Reform The Tax and Transfer System , 
 OECD Economic Surveys – Sweden 
 . 
  
 OECD [1999l],  
 Quarterly National Accounts 
 , 1999:1. OECD [1999m],  
 Taxing Wages. 
 Okeke, S. [1999],  Arbetsfö rmedlingens marknadsandelar 1998 , URA 1999:8, AMS utredningsenhet. 
 Ohlsson, Hutchinson m, P. [1997],  Sveriges behov av ö kad kompetens i nä ringslivet ,  
 i Kunskap så det rä cker – Arton debattinlä gg om utbildning och forskning 
 , SACO och SULF. 
 Pindyck, Melendez, A. [1994],  
 Investments under Uncertainty 
 , Princeton University Press. 
 Ramey, RamirezRamey, V. [1995],  Cross country evidence on the link between volatility and growth ,  
 The American Economic Review 
 , 85. 
 308  
 Referenser  
 Lå ngtidsutredningen 
 Regeringens proposition [1996/97:45],  
 Lä ttnad i ä garbeskattningen i små och medelstora fö retag 
 . 
 Regeringens proposition [1997/98:145],  
 Svenska miljö må l 
 . Regeringens proposition [1998/91:1],  
 1999 å rs budgetproposition 
 . Regeringens propostion [1999/2000:1],  
 Budgetpropositionen fö r 2000 
 . Regeringskansliet [1999],  
 Kyotoprotokollet till FN:s ramkonvention om 
  
 klimatfö rä ndring 
 , Miljö departementet. RFV, bestä llt datamaterial. 
 Ripe Network Coordination Centre [1999], hemsida på internet, www.ripe.net, september 1999. 
  
 RRV [1999],  
 Lä ttnad i dubbelbeskattningen 
 , 1999:20. SAF [1999a],  
 Fakta om skatter 
 . 
  
 SAF [1999b], Remissyttrande ö ver  Validering av utlä ndsk yrkes- kompetens (SOU 1998:165),  
 1999-05-17. 
  
 SAF [1999c],  
 Wages and Total Labour Costs for Workers 
 . SCB [a],  
 Arbetskraftsundersö kningar 
 , bestä llt datamaterial. SCB [b],  
 Arbetskraftsundersö kningar 
 , olika å rgå ngar. 
  
 SCB [c],  
 Befolkningsprogrammet 
 . 
  
 SCB [d],  
 Centrala fö retags- och arbetsstä lleregistret 
 , bestä llt data- material. 
  
 SCB [e],  
 Finansstatistiken 
 , bestä llt datamaterial. SCB [f],  
 Nationalrä kenskaper 
 , olika å rgå ngar. 
 SCB [g],  
 Nyfö retagandet i Sverige 
 , Statistiska meddelanden, F15, olika å rgå ngar. 
 SCB [h],  
 Nyfö retagandet i Sverige 
 , Statistiska meddelanden, Nv12, olika å rgå ngar. 
  
 SCB [i],  
 Konkurser och offentliga ackord 
 , Statistiska meddelanden, R13, olika å rgå ngar. 
  
 SCB [1996],  
 Belastningen på havet 1995 av fosfor, kvä ve, metaller och organiskt material 
 , Statistiska meddelanden, Na 53 SM 9601. 
  
 SCB [1998a],  
 Trender och prognoser 98, med sikte på å r 2015 
 . SCB [1998b],  
 Utbildningsstatistisk å rsbok 
 , Statistiska centralbyrå n, 
  
 Stockholm. 
  
 SCB [1998c],  
 Ö vergå ng gymnasieskola – hö gskola 
 , Statistiska meddelanden, U 36 SM 9801. 
  
 SCB [1999a],  
 Arbetskraftsundersö kningar 
 , 15 oktober 1999. SCB [1999b],  
 Export/Importå ret  
 1997–1998 
 . 
  
 SCB [1999c],  Fortsatt ö kning av personalutbildningens omfattning , Pressmeddelande  
 1999-10-21. 
  
 SCB [1999d],  Miljö fö retag och grö na jobb i Sverige , rapport 1999:2. SCB [1999e],  
 Svenskä gda fö retag med verksamhet i utlandet 
 , 
 Statistiska meddelanden, NV 15 SM 9901. 
 Lå ngtidsutredningen  
 Referenser  
 309 
  
 SCB [1999f],  
 Nybö rjare, registrerade och examina – universitet och hö gskolor 
 , Statistiska meddelanden, U 20 M 9901 
  
 SCB [1999g],  
 Universitet och hö gskolor – Forskarutbildning: Nyantagna, registrerade och examinerade lä så ret 1997/98 
 , Statistiska meddelanden, U 21 SM 9901. 
  
 Shafik, N. [1994],  Economic Development and Environmental Quality: An Econometric Analysis , Oxford Economic Papers, Vol. 46,  
 s.757–73. 
  
 Skolverket [1999a],  Avgifter i fö rskola och fritidshem 1999 , Skolverkets rapport 174. 
 Skolverket [1999b],  Preliminä r statistik elevantal å r 1 i gymnasie- skolan , hemsida på internet, http:// www.skolverket.se,  
 1999-12-01. 
  
 SNS Konjunkturrå d [1999],  
 Vä gen till vä lstå nd 
 , Stockholm. Socialdepartementet [2000],  
 Kommer det att finnas en hjä lpande 
  
 hand? 
 , Bilaga 8 till Lå ngtidsutredningen 1999/2000, Howard, Stockholm, (under publicering). 
 Socialstyrelsen [1996],  Alternativa styr- och driftsformer i ä ldre- omsorgen , Ä ldreomsorg på entreprenad,  
 SoS-rapport 
  1996:8, Howard, Stockholm. 
  
 Ware, Å . [1996],  
 Framtidens utbildning – Sverige i internationell konkurrens 
 , SNS Fö rlag, Stockholm. 
  
 SOU 1991:37,  
 Rä kna med miljö n! – fö rslag till natur- och miljö - rä kenskaper 
 , Dean nkande av Miljö rä kenskapsutredningen, Finansdepartementet, Allmä nna fö rlaget, Stockholm. 
  
 SOU 1993:16,  
 Nya villkor fö r ekonomi och politik – Ekonomi- kommissionens fö rslag 
 , Dean nkande av Ekonomikommissionen, Allmä nna fö rlaget, Stockholm. 
  
 SOU 1996:34,  
 Aktiv arbetsmarknadspolitik 
 , Dean nkande av Arbets- marknadspolitiska kommitté n, Howard, Stockholm. 
  
 SOU 1996:51,  
 Grundlä ggande drag i en ny arbetslö shetsfö rsä kring – alternativ och fö rslag 
 , Delbetä nkande av Utredningen om ersä ttning vid arbetslö shet och omstä llning (ARBOM), Howard, Stockholm. 
  
 SOU 1996:119,  
 Lä ttnad i dubbelbeskattningen av mindre fö retags inkomster 
 , Delbetä nkande av 1992 å rs fö retagsskatteutredning, Howard, Stockholm. 
  
 SOU 1997:11,  
 Skatter, miljö och sysselsä ttning 
 , Slutbetä nkande av Skattevä xlingskommitté n, Howard, Stockholm. 
  
 SOU 1997:17,  
 Skatter, tjä nster och sysselsä ttning 
 , Dean nkande av Tjä nstebeskattningsutredningen, Howard, Stockholm. 
  
 SOU 1998:78,  
 Regelfö renkling Parks framtiden 
 , Små fö retags- delegationens rapport 4, Howard, Stockholm. 
  
 310  
 Referenser 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 SOU 1998:116,  
 Stoppreglerna 
 , Dean nkande av Stoppregelsutredningen, Howard, Stockholm. 
  
 SOU 1998:165,  
 Validering av utlä ndsk yrkeskompetens 
 , Slutbetä nkande av Utredningen fö r vä rdering av utlä ndsk yrkesutbildning på gymnasial nivå och utlä ndska arbetslivserfarenheter, Howard, Stockholm. 
  
 SOU 1999:27,  
 DELTA – utredningen om deltidsarbete, tillfä lliga jobb och arbetslö shetsersä ttning 
 , Dean nkande av Utredningen om arbetslö shetsersä ttningen och deltidsarbete m. m., Fakta info direkt, Stockholm. 
  
 SOU 1999:69,  
 Individen och arbetslivet: perspektiv på det samtida arbetlivet kring sekelskiftet 2000 
 , Slutbetä nkande frå n Arbetslivs- delegationen, Fakta info direkt, Stockholm. 
  
 Stigberg, D. [1998],  Digitala varor Vä lfä rdens faror?  
 –Hur 
  elektronisk handel kan komma att fö rä ndra ekonomin , rapport till Expertgruppen Parks studier i offentlig ekonomi (ESO) och IT- kommissionen. 
 Stokey, N. [1998], Are there limits to growth?,  
 International Economic Review 
 , Vol. 39, s.  
 1–31. 
  
 Storesletten, Wright, F. [1999],  Utbildning, utbildningspolitik och tillvä Bowman , i Carter, Cantrell, M. (red.),  
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Cook, Fuller [1999],  Vad bestä mmer skillnader i tillvä xt mellan lä nder? , i Carter, Cantrell, M. (red.),  
 Tillvä xt och ekonomisk politik 
 , Studentlitteratur, Lund. 
 Svenska kommunfö rbundet [1997],  
 Taxor fö r vå rd och omsorg – ett hjä lpmedel 
 , Kommentus fö rlag AB, Stockholm. 
 Svenska kommunfö rbundet [1998a],  
 Fö rekomst och omfattning av alternativ drift inom de mjuka sektorerna 
 , Kommentus fö rlag, Stockholm. 
 Svenska kommunfö rbundet [1998b],  
 Hur på verkar en allmä n arbets- tidsfö rkortning antalet anstä llda i kommunerna? 
 , Bilaga 1 till Kommunerna i framtiden, Kommentus fö rlag, Stockholm. 
 Svenska kommunfö rbundet [1998c],  
 Kommunerna i framtiden – en lå ngtidsutredning om behov och resurser till å r 2010 
 , Kommentus fö rlag, Stockholm. 
 Svenska kommunfö rbundet [1999a],  
 Kommunernas ekonomiska lä ge 
 , oktober 1999. 
 Svenska kommunfö rbundet [1999b],  
 Konkurrens fö r fortsatt vä lfä rd? Om fö rekomst, omfattning, effekter och erfarenheter av konkurrens- utsä ttning och alternativa driftsformer 
 , Kommentus fö rlag, Stockholm. 
 Lå ngtidsutredningen  
 Referenser  
 311 
 Svenska Kommunfö rbundet [1999c],  
 Vå r framtid - Ä ldres vå rd och omsorg infö r  
  
 2000-talet 
 , 
  Ä ldreberedningens slutrapport, Kommentus fö rlag, Stockholm 
  
 Sveriges Riksbank,  
 Sveriges betalningsbalans – flö den och stockar, Tabellsamling 
 , olika å rgå ngar. 
  
 United Nations [1998],  
 World Investment Report 
 . Utbildningsdepartementet [1999],  
 Nå gra resultat frå n Education at a 
  
 glance –  
 OECD-Indicators 
  1998 
 , faktablad. 
  
 Thomson Financial Securities Data [1999], bestä llt material. Towers Perrin [1999],  
 Worldwide Total Renumeration 
 . 
 Wadensjö , E. [1991],  Hö gre utbildning och inkomster , i Expert- rapport 4 frå n Produktivitetsdelegationen, Stockholm. 
  
 Ramirez, S. [1990],  
 Miljö effekter av skattereformen 
 , Miljö vå rds- beredningen, Umeå . 
  
 World Economic Forum (WEF) [1999],  
 The Global Competiviness Report 1999 
 , Geneva. 
  
 World Bank [1992],  
 World Development report 1992 
 , Oxford University Press, Oxford. 
  
 World Resources Institute  
 [1998–99], 
 World Resources: a report by the Wold Resources Institute and the International Institute for Environment and Development 
 , Walker, New York. 
  
 Å 
  
 berg,  
  
 C.-J. 
  
  [1997],  
 Ett svå rtskö tt pastorat – Hur fö rnya svensk politik? 
 , SNS fö rlag, Stockholm. 
  
 Å 
  
 berg, R. [1999],  Balansen mellan arbetskraftens utbildningsnivå och jobbens kvalifikationskrav  
  
 –ett 
  struktur- eller 
 konjunkturproblem? , stencil, Umeå universitet. 
  
 Lå ngtidsutredningen 
  
 313 
  
 Bilagor till Lå ngtidsutredningen 1999/2000 
  
 Nr 
  
 Namn 
  
 Fö rfattare 
  
 1 
  
 Sveriges ekonomi  
 –scenarier 
  
 Konjunkturinstitutet 
  
 fram till å r 2015 
  
 2 
  
 Miljö och ekonomi  
 –scenarier 
  
 Konjunkturinstitutet 
  
 fram till å r 2015 
  
 3 
  
 Svenskt nä ringsliv på rä tt vä g? 
  
 NUTEK 
  
 4 
  
 Kretsloppsanpassning ur ett 
  
 NUTEK 
  
 samhä llsekonomiskt perspektiv 
  
 5 
  
 Sveriges internationella 
  
 Price, FIEF 
  
 konkurrenskraft 
  
 6 
  
 Ä r arbetsmarknaden ö ppen Parks 
  
 Mahmood Arai, 
  
 alla? 
  
 Hå kan Regné r och 
  
 Garcia der, 
  
 Stockholms universitet 
  
 7 
  
 Vad ä r hå llbar utveckling? 
  
 Finansdepartementet 
  
 8 
  
 Kommer det att finnas en 
  
 Socialdepartementet 
  
 hjä lpande hand? 
  
 9 
  
 En å ldrande befolkning – 
  
 Finansdepartementet 
  
 konsekvenser Estrada ekonomi 
  
 Statens offentliga utredningar 2000 
 Kronologisk fö rteckning 
  
 1. 
  
 En uthå llig demokrati. 
  
 Slutbetä nkande frå n Demokratiutredningen. Ju. 
  
 2. 
  
 Olika bostadsrä ttsfrå gor. Ju. 
  
 3. 
  
 Vä lfä rd vid vä gskä l. S. 
  
 4. 
  
 Svensk tillä mpning av EG:s konkurrensregler. N. 
  
 5. 
  
 Fö rsä kringsmedicinskt centrum  
  
 –utredningar 
  i socialfö rsä kringens tjä nst. S. 
  
 6. 
  
 Dö den angå r oss alla  
  
 –vä 
  rdig vå rd vid livets slut + bilaga. S. 
  
 7. 
  
 Lå ngtidsutredningen 1999/2000. Fi. 
  
 Statens offentliga utredningar 2000 
 Systematisk fö rteckning 
 Justitiedepartementet 
 En uthå llig demokrati. 
 Slutbetä nkande frå n Demokratiutredningen. [1] 
 Olika bostadsrä ttsfrå gor. [2] 
 Socialdepartementet 
 Vä lfä rd vid vä gskä l. [3] 
 Fö rsä kringsmedicinskt centrum – utredningar i socialfö rsä kringens tjä nst. [5] 
 Dö den angå r oss alla  
 –vä 
  rdig vå rd vid livets slut + bilaga. [6] 
 Finansdepartementet 
 Lå ngtidsutredningen 1999/2000. [7] 
 Näringsdepartementet 
 Svensk tillä mpning av EG:s konkurrensregler. [4]