10 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 I detta kapitel behandlas Samhall AB:s nuvarande uppdrag; att ge meningsfullt arbete åt personer med arbetshandikapp, att ge utvecklande arbete, att erbjuda arbete där behoven finns och slutli- gen att ge arbete åt dem som har störst behov. Kapitlet avslutas med utredningens överväganden. 
  
 10.1 
  
 Uppdraget och deluppdragen 
  
 Målet för den svenska arbetsmarknadspolitiken är en väl funge- rande arbetsmarknad med full sysselsättning och god ekonomisk tillväxt. Samhalls del av målet är – enligt avtalet med staten –  
 att genom produktion av efterfrågade varor och tjänster erbjuda meningsfullt och utvecklande arbete med god arbetsmiljö åt arbets- handikappade kvinnor och män, med såväl svenskt som utländskt medborgarskap 
 . I bolagsordningen anges syftet med Samhall med en något annorlunda formulering: 
 Bolagets syfte är att producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med arbetshandikapp där behoven finns. 
 Samhalls nuvarande uppdrag lades fast efter beslut i riksdagen 1992 då proposition 1991/92:91 bifölls. Samhalls uppgift enligt proposi- tionen är att  
  anordna, leda och samordna verksamhet, som bedrivs inom koncernen för att ge meningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandikappade där behoven finns 
 . Uppgiften delades upp i föl- jande delar: 
  
 Samhallgruppen skall ge meningsfullt arbete åt arbetshandikap- pade, 
  
 Samhallgruppen skall ge utvecklande arbete, 
  
 Samhallgruppen skall erbjuda arbete där behoven finns, 
  
 Samhallgruppen skall ge arbete åt dem som har störst behov. 
  
 213 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 10.2 
  
 Meningsfullt arbete 
  
 10.2.1 
  
 Begreppet meningsfullt arbete 
  
 Enligt proposition 1991/92:91 är syftet med Samhalls verksamhet att tillförsäkra arbetshandikappades rätt till avlönat arbete. Det är alltså inte produktionen av varor och tjänster som i sig är betydel- sefull. Produktionen av varor och tjänster är enligt propositionen istället ett medel för att kunna erbjuda lämpliga och bra arbeten åt människor med funktionsnedsättningar som inte kunnat få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Samtidigt skall arbetet vara meningsfullt, vilket innebär att Samhall skall producera sådana varor och tjänster som efterfrågas på en allmän marknad. Det handlar således inte, enligt samma proposition, om mer eller mindre terapibetonade sysslor eller om arbetsuppgifter, som huvudsakligen utformats i rehabiliteringssyfte eller med syfte att ge arbetsträning, även om arbetet har en rehabiliterande effekt. Denna inriktning av verksamheten lades fast redan genom riksdagsbeslutet (prop. 1977/78:30, AU 16, rskr. 74) inför bildandet av stiftelsen Samhällsföretag och kvarstår fortfarande. En annan aspekt på meningsfullt arbete är att arbetsförhållandena skall vara så normala som möjligt. Andra aspekter som brukar lyftas fram handlar om medinflytande, delaktighet och gemenskap på arbetsplatsen. 
 Ett kvantitativt mål finns för detta deluppdrag genom att staten, som villkor för den merkostnadsersättning som Samhall AB erhål- ler varje år, kräver att Samhall AB skall leverera ett minsta antal arbetstimmar för personer med arbetshandikapp. 
  
 10.2.2 
  
 Indikatorer – meningsfullt arbete 
  
 Utredningen presenterar och analyserar nedan flera olika indikato- rer på begreppet meningsfullt arbete. 
 Sysselsättning/undersysselsättning 
 En grundläggande utgångspunkt är att Samhall AB skall erbjuda arbete. Det ligger i sakens natur att det inom ett bolag som Samhall med dess speciella uppdrag alltid funnits en viss undersysselsätt- ning i betydelsen att anställda med arbetshandikapp haft begrän- sade eller helt saknat arbetsuppgifter. Denna undersysselsättning 
 214 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 har tidigare varit relativt begränsad och t.o.m. fungerat som ett incitament för att hitta nya affärssegment och därmed nya arbets- uppgifter för anställda med arbetshandikapp. Mot bakgrund av vikande efterfrågan och att anställda med arbetshandikapp inte sägs upp p.g.a. arbetsbrist, finns sedan 2001 en betydande undersyssel- sättning inom Samhall AB. 
 Samhall AB har preciserat undersysselsättningen i budgetunder- lag till regeringen. I budgetunderlaget för åren  
 2003–2005 
  framgår att undersysselsättningen berör ca 4 000 anställda  
 som i dag saknar eller har begränsade arbetsuppgifter 
 . I budgetunderlaget för åren  
 2004–2006 
  framgår att undersysselsättningen har berört ca 4 000 anställda  
 genom att de under vissa tider har haft begränsade eller har helt saknat arbetsuppgifter 
 . Siffrorna avser endast hur många som antalsmässigt berörs eller berörts av undersysselsättning under en viss given tid och fångar således inte in omfattningen av undersys- selsättningen. Sifforna som anges är en samlad bedömning. Samhall menar att det föreligger metodologiska problem att mäta undersys- selsättningen då denna varierar påtagligt geografiskt, i tid och mel- lan individer, vilket gör att man inte kan presentera en mer detalje- rad bild. Undersysselsättningen följs därmed inte upp närmare. 
 Utredningen har därför låtit SCB genomföra en undersökning bland de anställda med arbetshandikapp rörande personalutveckling och arbetsmiljö (se bilaga 5). I denna undersökning har utred- ningen försökt kartlägga undersysselsättningens omfattning. Inom Samhall AB skall både arbetstakt och arbetsuppgifter anpassas efter individens behov och förutsättningar. Begrepp som för lite arbets- uppgifter eller för mycket arbetsuppgifter är således relativa begrepp som varierar mellan individer. Frågan i undersökningen är därför ställd på följande sätt:  
 Hur har din arbetssituation varit det senaste halvåret?  
 Det är det huvudsakliga förhållandet som avses. 
 Det finns givetvis vissa metodmässiga problem när det gäller att använda intervjuundersökningar för att kartlägga undersysselsätt- ning, men skattningarna i undersökningen måste ändå bedömas som mer tillförlitliga än en samlad bedömning i ett budgetunderlag. 
 Undersökningen visar att 17 procent, eller drygt 4 000 individer, haft för lite arbetsuppgifter eller helt saknat arbetsuppgifter under det senaste halvåret. 58 procent har haft lagom med arbetsuppgif- ter, medan 16 procent haft något för mycket arbetsuppgifter och 9 procent haft alldeles för mycket arbetsuppgifter. Undersyssel- sättningen varierar med anställningstid. De som varit anställda i över tio år är i högre utsträckning undersysselsatta än de som varit 
 215 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 anställda kortare tid. Att vara undersysselsatt kan inte sägas vara förenligt med målet om meningsfullt arbete. Det kan förefalla som om utredningens resultat överensstämmer med den bedöm- ning som lämnats i budgetunderlagen. Det finns dock en betydande skillnad. Utredningens kartläggning syftar på det huvudsakliga för- hållandet det senaste halvåret, medan Samhalls bedömning handlar om hur många som antalsmässigt berörts under en viss tidsperiod. Med hänsyn tagen till denna skillnad, förefaller Samhalls bedöm- ning innehålla en underskattning av undersysselsättningens om- fattning. 
 Anpassning efter individuella behov och förutsättningar 
 I samma undersökning har utredningen låtit undersöka andra indi- katorer på meningsfullt arbete; t.ex. om nuvarande arbete är anpas- sat efter de behov och förutsättningar som man har och om det ställs för höga krav i arbetet vid Samhall AB. 77 procent anser att det för det mesta eller alltid är fallet att nuvarande arbete är anpas- sat efter de behov och förutsättningar som man har, medan 23 procent anser att det för det mesta inte eller aldrig förhåller sig på det sättet. Någon motsvarande fråga har inte ställts tidigare i andra utredningar. När det gäller frågan om det ställs för höga krav i arbetet vid Samhall AB svarade 22 procent ja, medan 74 procent inte ansåg detta. 4 procent svarade att de inte visste om det ställs för höga krav. Den senare frågan ställdes av  
 LOSAM-utredningen 
  1997 med samma resultat. 
 Delaktighet/medinflytande 
 En annan indikator på meningsfullt arbete är delaktighet/med- inflytande. I utredningens undersökning bland de anställda med arbetshandikapp ställdes frågan om det händer att man är med och beslutar om uppläggningen av arbetet. 22 procent anser att detta alltid är fallet, medan 30 procent har svarat att det är fallet för det mesta. 48 procent anser att det för det mesta inte eller aldrig är fal- let. Motsvarande fråga ställdes i Metalls  
 SCB-undersökning 
  om arbetsmiljön  
 Ett krafttag för arbetsmiljön – halvera arbetsskadorna! 
  
 (2001). I denna undersökning ansåg 35 procent att man för det mesta inte eller aldrig var med och beslutade om uppläggningen av 
 216 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 arbetet. Det förefaller alltså som om delaktighet/medinflytande har minskat sedan Metall genomförde sin undersökning. 
 Trivsel 
 En ytterligare indikator på meningsfullt arbete är trivsel. I utred- ningens undersökning tillfrågades de anställda med arbetshandi- kapp om man trivs med sitt arbete inom Samhall. 84 procent anser att detta för det mesta eller alltid är fallet, medan 16 procent har svarat att det för det mesta inte eller aldrig är fallet. Kvinnor trivs något sämre än män. Det råder inga större skillnader beroende på hur länge man varit anställd. Samma fråga ställdes av LOSAM- utredningen 1997, med i stort sett samma resultat. Även det fak- tum att ca 40 procent av de anställda har varit anställda i över tio år på Samhall tyder på att trivseln inom Samhall är god. 
  
 10.3 
  
 Utvecklande arbete 
  
 10.3.1 
  
 Begreppet utvecklande arbete 
  
 Enligt proposition 1991/92:91 skall Samhalls verksamhet utformas så att de enskilda arbetstagarna ges möjlighet till personlig och yrkesmässig utveckling liksom till självbestämmande och yrkes- mässigt ansvar i arbetet. Personalens utveckling förväntas enligt propositionen ske genom arbetet. Samhall måste därför kunna erbjuda olika slags arbetsuppgifter. Ett ensidigt utbud av arbets- uppgifter gör det svårt att erbjuda enskilda sökande arbete som passar deras förutsättningar och begränsar möjligheterna till utveckling i arbetet. Vikten av utveckling av de anställdas kompe- tens och arbetsförmåga för att fler skall kunna övergå till den reguljära arbetsmarknaden betonades också i propositionen. 
 Som ett mått (som inte är heltäckande över begreppet utveck- lande) på hur väl Samhall AB lyckats med sitt rehabiliterande och utvecklande uppdrag ställer staten varje år krav på att en minsta andel (brutto) av de anställda med arbetshandikapp skall gå över till ett arbete på den öppna arbetsmarknaden (se avsnitt 11.2). 
 217 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 10.3.2 
  
 Personalutvecklingsarbetet inom Samhall 
  
 I avtalet mellan staten och Samhall AB för budgetåret 2000 framgår att Samhall skall utarbeta och redovisa olika sätt som visar det arbetsmarknadspolitiska programmets rehabiliterande effekt för de anställda med arbetshandikapp. En första redovisning gjordes till Näringsdepartementet under 2000. I bilaga 4 till Samhalls AB:s koncernplanering och budgetunderlag till regeringen för åren  
 2003–2005 
  gjordes en redovisning av personalutvecklingsuppdra- get. 
 En personalutvecklingsprocess  
 (PU-process) 
  utformades och implementerades under 2002. I  
 PU-processen 
  ingår också kvalitets- säkringen av rekryterings- och övergångsprocesserna som togs fram tillsammans med Arbetsmarknadsverket under 2001. PU- processen styr arbetet med rekrytering och utveckling av personer med arbetshandikapp och finns tillgänglig på Samhalls intranät. Personalutvecklingsprocessen styrs av verksamhetspolicyn, doku- mentet  
 Samverkan Arbetsmarknadsverket – Samhall AB  
 samt dokumentet  
 Kvalitetssäkring av programmet Samhall. 
  
 PU-processen 
  består av tre delprocesser: rekrytering, utveckling samt övergång/avgång. För varje delprocess finns en beskrivning av mål, rutiner, krav på dokumentation samt ansvarsfördelning. När det gäller utvecklingsprocessen så beskrivs den, i korthet, nedan. 
 Personalutvecklingen skall utgå från medarbetarnas, kundernas och verksamhetens behov. Ur medarbetarperspektivet syftar utvecklingsprocessen till en yrkesmässig och personlig utveckling. Samhalls ledare skall stödja medarbetaren i utvecklingsprocessen, men samtidigt betona medarbetarens eget ansvar för sin utveckling. Den främsta framgångsfaktorn är medarbetarens resurser och engagemang. Utvecklingsprocessen består av följande delar: 
 - Utvecklingssamtal och personliga utvecklingsplaner 
 Utvecklingssamtal och personliga utvecklingsplaner är grunden i personalutvecklingsarbetet och syftar till en positiv utveckling för medarbetaren och företaget. Utvecklingssamtal skall hållas minst en gång per år  
 (12-månaders 
  period). Utvecklingssamtalet tar bl.a. upp frågor om arbetssituation, samarbete och utvecklingsbehov. Mål, delmål/aktiviteter skall dokumenteras i en personlig utveck- lingsplan. Uppföljning av den personliga utvecklingsplanen skall 
 218 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 ske kontinuerligt och medarbetaren skall alltid få en egen kopia av utvecklingsplanen. Vid byte av arbetsplats skall den personliga utvecklingsplanen medfölja. 
 - Arbetsorganisation och utveckling genom arbete 
 Utveckling genom arbete syftar till utveckling av kunskap, förmåga och social kompetens samt motivation. Sättet att organisera arbetet bidrar till såväl den enskildes som gruppens lärande. I verksam- hetspolicyn står att: 
 Arbetsformerna skall vara öppna och ge möjlighet till samarbete och erfarenhetsutbyte. I produktionen skall arbetet organiseras i arbetslag för att därigenom ge de anställda ökat ansvar och eget handlings- och beslutsutrymme. 
 Vilken arbetsorganisation som är lämpligast avgörs av enhetschefen utifrån verksamhetens krav. Dock skall medarbetarens möjlighet till lärande och ansvarstagande beaktas. 
 Arbetsplatsträffar skall hållas minst 10 gånger per år och syftar till att ge information och skapa dialog kring mål, resultat och gemensamma frågor för att uppnå ökad kunskap, helhetssyn, del- aktighet och förändringsberedskap. 
 - Intern rörlighet 
 Intern rörlighet syftar till att tillgodose medarbetarens behov av lärande och arbetsbyten utifrån den personliga utvecklingsplanen samt att tillgodose företagets behov av att omdisponera personal vid  
 över-/underkapacitet 
  och förändringsarbete. 
 - Utbildning 
 Utbildning syftar till att öka kunskap, förmåga eller motivation. Enhetschefen har det övergripande ansvaret för att kompetensut- vecklingsbehovet analyseras såväl utifrån verksamhetens som med- arbetarens behov. För medarbetarens del sker planering, uppfölj- ning och dokumentation i den personliga utvecklingsplanen och behandlas som en del i utvecklingssamtalet. 
 219 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 En obligatorisk utbildning för alla som varit anställda  
 1–3 
  år är  
 Våga Vinn 
 . En annan obligatorisk utbildning är den regionala introduktionsutbildningen som genomförs för alla nyanställda. Vid utbildning i samband med övergång sker planering med arbets- förmedlingen i enlighet med det gemensamma kvalitetsprogram- met. 
 - Extern praktik 
 Syftet med extern praktik kan såväl vara att öka medarbetarens självinsikt, förmåga att hantera nya situationer eller att öka kun- nandet inom ett visst område. Ett mål med den externa praktiken kan vara övergång. Praktikperiodens längd kan variera utifrån praktikens syfte, normalfallet är dock fyra veckor. 
 Under 2000 utvecklades ett nytt system för att mäta effektivite- ten i personalutvecklingsarbetet (Human ScoreCard). Mål och uppföljning sker inom följande områden: utvecklingssamtal, utbildningstimmar, beredd till övergång, praktik, övergång, sjuk- frånvaro. Ledningen sätter också mål och följer upp personalenkä- ten inom följande områden: utvecklingssamtal, utbildning, beredd till övergång, extern praktik, ledarskap, trivsel och delaktighet. 
  
 10.3.3 
  
 Indikatorer – utvecklande arbete 
  
 Resultat för de nyckeltal som Samhall följt sedan 1993 redovisas i tabell 10.1 nedan. Observera att  
 nyckeltalen  
 inte varit  
 mål  
 under tidsperioden  
 1992–2001. 
  
 220 
 SOU 2003:56 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 Tabell 10.1.  
 Resultat för personalutvecklingsarbetet i Samhall 
  
 Utvecklings- 
  
 Utbildnings- 
  
 Beredd till 
  
 Övergång 
  
 Sjukfrånvaro 
  
 samtal 
  
 timmar 
  
 övergång 
  
 År 
  
 (% av de 
  
 (genomsnitt 
  
 (% av de 
  
 (% av de 
  
 (% av kon- 
  
 anställda) 
  
 under året) 
  
 anställda) 
 1 
  
 anställda) 
  
 trakterad tid) 
  
 1993 
  
 64 
  
 35 
  
 9,1 
  
 3,5 
  
 18,0 
  
 1994 
  
 64 
  
 34 
  
 11,7 
  
 4,7 
  
 16,2 
  
 1995 
  
 66 
  
 32 
  
 11,4 
  
 4,5 
  
 15,6 
  
 1996 
  
 61 
  
 31 
  
 7,2 
  
 2,8 
  
 14,3 
  
 1997 
  
 61 
  
 33 
  
 6,6 
  
 4,0 
  
 15,0 
  
 1998 
  
 71 
  
 42 
  
 10,0 
  
 4,1 
  
 16,6 
  
 1999 
  
 69 
  
 42 
  
 11,0 
  
 3,9 
  
 18,3 
  
 2000 
  
 85 
  
 38 
  
 12,0 
  
 4,9 
  
 19,5 
  
 2001 
 2 
  
 95 
  
 47 
  
 13,0 
  
 5,7 
  
 20,5 
  
 2002 
  
 83 
  
 45 
  
 15,0 
  
 5,0 
  
 20,2 
  
 1 Avser de som anmält sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. 2 Utvecklingssamtal 2001 avser exkl. långtidssjukskrivna. 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 Utvecklingssamtal 
 Utvecklingssamtal skall hållas minst en gång per år  
 (12-månaders 
  period). År 2002 hade 83 procent av de anställda med arbetshandi- kapp haft ett utvecklingssamtal under det senaste året. Det interna målet för 2002 var 90 procent. Som framgår av tabellen har andelen trendmässigt ökat sedan 1992. 
 En grundläggande del i personalutvecklingsarbetet är utveck- lingsplanen. Mål, delmål/aktiviteter skall dokumenteras i en per- sonlig utvecklingsplan. Uppföljning av den personliga utvecklings- planen skall ske kontinuerligt och medarbetaren skall alltid få en egen kopia av utvecklingsplanen.  
 LOSAM-utredningen 
  ställde frå- gan till de anställda med arbetshandikapp: 
 Känner du till att det finns en personlig utvecklingsplan för dig och ditt arbete på Samhall? 
 Endast 42 procent kände till detta 1997. Känner man inte till att det finns en utvecklingsplan är det inte sannolikt att man följer den (om den ens existerar). Utredningen har i sin undersökning låtit SCB ställa samma fråga. Resultatet av undersökningen visar att 
 221 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 87 procent kände till att de har en utvecklingsplan, vilket är en markant ökning sedan 1997. 
 Utbildningstimmar 
 Det genomsnittliga antalet utbildningstimmar uppgick under 2002 till 45 timmar. Det interna målet för 2002 var 50 timmar. Antalet utbildningstimmar har, med vissa undantag, ökat kontinuerligt sedan 1997. 
 Utredningen har i sin undersökning låtit SCB ställa en mer all- män fråga: 
 Har du under det senaste året deltagit i någon utbildning eller andra aktiviteter för att du skall utvecklas i ditt arbete? 
 49 procent har svarat ja, medan 50 procent svarat nej. 1 procent vet inte om de har deltagit i någon utbildning eller andra aktiviteter. Samma fråga ställdes av  
 LOSAM-utredningen 
  1997, med resultatet 45, 53 respektive 2 procent. Andelen som under det senaste året deltagit i någon utbildning eller andra aktiviteter har således ökat något sedan 1997. 
 Enligt SCB:s personalutbildningsstatistik var andelen utbild- ningstid i förhållande till den totala arbetstiden 2,7 procent under andra kvartalet 2002. Motsvarande andel utbildningstid inom Samhall (räknat på 1 800 timmar) var något lägre under år 2002, 2,5 procent. Utredningen har inget underlag för att värdera om volymen utbildning är tillräckligt stor. Med tanke på målgruppen förefaller dock nivån, i förhållande till genomsnittet på arbets- marknaden som helhet, vara förhållandevis låg. 
 Övergångsmognad (beredd till övergång) 
 Andelen anställda med arbetshandikapp som anmälts som s.k. om- bytessökande vid arbetsförmedlingen uppgick under 2002 till 15 procent. Det interna målet för 2002 var 12 procent. Andelen beredda till övergång har ökat kontinuerligt sedan 1998. 
 222 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 Övergång 
 I samband med bolagiseringen 1992 infördes ett mål för övergångar till reguljärt arbete. Med övergång menas anställning hos en annan arbetsgivare än Samhall AB, ändrad anställning inom Samhall (en anvisad anställd blir direktanställd) eller att den anställde startar eget företag. För att redovisas som övergång krävs att den anställde med arbetshandikapp varit tillsvidareanställd, vilket är normalfallet inom Samhall. Samhall AB har uppfyllt övergångskravet alla år utom under tre år. Se vidare avsnitt 11.2. 
 Sjukfrånvaro 
 Sjukfrånvaron (uttryckt som procent av kontrakterad tid) uppgick till 20,2 procent under 2002, vilket är en liten minskning i förhål- lande till 2001. Det interna målet för 2002 var 19 procent. Trend- mässigt följer sjukfrånvaron arbetslivet i övrigt, men på en betyd- ligt högre nivå. 
 Andra aspekter på utvecklande arbete 
 I föregående avsnitt diskuterades undersysselsättning. Att vara undersysselsatt kan inte heller sägas vara förenligt med målet om utvecklande arbete. Utredningen fördjupar sig i detta avsnitt dock inte ytterligare i denna fråga. 
 Som framgått av avsnitt 5.4.1 definierar Samhall AB merkostna- der som kostnader som orsakas av uppdraget från staten och som innebär insatser utöver vad som är normalt för företag inom övrigt näringsliv. Som motiv för merkostnadsersättningen nämns bl.a. motivationsarbete, kontakter med potentiella arbetsgivare, praktik och pryo hos blivande arbetsgivare med bibehållen lön och inskol- ning av nya medarbetare som ersätter de som lämnar bolaget. Torres sonalutvecklingsinsatserna bedöms som mer omfattande än hos andra arbetsgivare i och med att det krävs ett intensivt arbete att successivt överbrygga hinder mellan den anställde med arbetshan- dikapp och hans/hennes arbetssituation. Detta motiveras bl.a. av olika stödinsatser i form av extra lång introduktion, utbildning, arbetsväxling, arbetsanpassning, en hög standard på arbetsmiljö och företagshälsovård samt ett anpassat produktionsupplägg och instruktion. Anställda med arbetshandikapp inom Samhall AB 
 223 
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag SOU 2003:56 
 borde därmed kunna förvänta sig ett omfattande personligt stöd och utveckling i sitt arbete. 
 Utredningen har i sin undersökning låtit SCB ställa två frågor till de anställda med arbetshandikapp om hur de upplever det perso- nalutvecklande inslaget i arbetet. Den första frågan avser om man anser att man har möjlighet att utvecklas i sitt arbete. Den andra frågan avser om man anser sig få den hjälp man behöver för att man så småningom skall klara ett arbete utanför Samhall AB. 
 När det gäller den första frågan – om man anser att man har möjlighet att utvecklas i sitt arbete – svarar 53 procent att detta är fallet, medan 39 procent inte anser detta. 8 procent vet ej om de har möjlighet att utvecklas i sitt arbete. Samma fråga ställdes av  
 LOSAM-utredningen 
  1997, med resultatet 60, 35 respektive 5 procent. Andelen positiva svar har således minskat något sedan 1997. 
 När det gäller den andra frågan – om man anser sig få den hjälp man behöver för att man så småningom skall klara ett arbete utan- för Samhall – svarar 49 procent ja, medan 36 procent svarar nej. 15 procent vet ej om de får den hjälp de behöver för att de så små- ningom skall klara ett arbete utanför Samhall. Motsvarande fråga har ställts i Metalls  
 SCB-undersökning 
  om arbetsmiljön  
 Ett krafttag för arbetsmiljön – halvera arbetsskadorna!  
 (2001). 41 procent i denna undersökning ansåg att man fick det stöd man behövde. Andelen som anser sig få den hjälp man behöver för att så småningom klara ett arbete utanför Samhall har alltså ökat något sedan Metall genomförde sin undersökning. 
 Samhalls resurser i form av arbetsledartäthet och tillgång till företags- hälsovård 
 Nära kopplat till frågan om personligt stöd och utveckling i arbetet är de resurser som finns till förfogande. En viktig faktor är till- gången till arbetsledning. Antalet direktanställda har halverats under den senaste tioårsperioden, från drygt 4 000 år 1992 till drygt 2 000 år 2002. Direktanställda utgörs både av arbetsledare och av administrativ personal. Enligt uppgift från Samhall gick det år 2002 i genomsnitt 37 anställda med arbetshandikapp per arbetsledare. På grund av bristfällig kvalitet på registrerade data saknas uppgifter om utvecklingen av antalet arbetsledare på Samhall AB under längre tidsperioder. Enligt  
 LOSAM-utredningen 
  (SOU 1997:64) 
 224 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 gick det 29 anställda med arbetshandikapp per arbetsledare vid års- skiftet 1996/97. 
 En annan viktig faktor är tillgången till företagshälsovård. Före- tagshälsovård inom Samhall bedrivs både i egen och i andras regi. Utredningen har försökt få fram mer detaljerade uppgifter om företagshälsovård vad gäller kostnader, omfattning, inriktning m.m. Dessa uppgifter har inte kunnat erhållas från Samhall bl.a. på grund av att bolaget eftersträvar en företagshälsovård som är inte- grerad i verksamheten och att kostnader inte kan särredovisas. Utredningen har i sin undersökning låtit SCB ställa en fråga som rör tillgången till företagshälsovård. Frågan rör om man har tillgång till företagshälsovård genom arbetet. 54 procent har svarat ja, medan 38 procent svarat nej på denna fråga. 8 procent vet ej om man har tillgång till företagshälsovård genom arbetet. Samma fråga om tillgång till företagshälsovård har på uppdrag av Arbetsmiljö- verket ställts i tilläggsfrågor i SCB:s arbetskraftsundersökningar (AKU) och publicerats i Arbetsmiljöundersökningen 2001 (AM 68 SM 0201). I denna undersökning, som alltså representerar ett genomsnitt för den ordinarie arbetsmarknaden, har 70 procent till- gång till företagshälsovård genom arbetet. Samhalls satsning på företagshälsovård synes mot denna bakgrund inte uppfylla de rim- liga och extra krav som ställs just på Samhall. 
  
 10.4 
  
 Arbete där behoven finns 
  
 10.4.1 
  
 Begreppet där behoven finns 
  
 I proposition 1991/92:91 utvecklade det ansvariga statsrådet vad som avsågs med där behoven finns: 
 Eftersom Samhall finns för de arbetshandikappades skull måste verk- samheten täcka hela landet. Det är behovet av arbete åt handikappade sökande, som inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden, som skall styra fördelningen av Samhalls arbetstillfällen. Vid fördel- ningen bör hänsyn tas till vilka andra arbetsmarknadspolitiska resurser för arbetshandikappade, som finns i resp. region. Samma principer tillämpas regionalt, när Samhalls regionala företag och resp. Läns- arbetsnämnd fördelar arbetstillfällena inom regionerna. Utredaren har understrukit att syftet med Samhalls verksamhet är arbetsmarknads- politiskt och handikappolitiskt, men inte regionalpolitiskt. Samhalls primära uppgift är således inte att tillhandahålla arbete på orter med få andra arbetstillfällen... För egen del vill jag även erinra om att Samhall inte utgör något undantag när det gäller ansvar för att arbetsmarkna- den är väl utvecklad i hela riket. Det innebär att Samhalls verksamhet 
 225 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 också skall ha stor betydelse i trakter med ensidigt eller svagt utvecklat näringsliv och med få andra arbetstillfällen. På sådana orter möter han- dikappade särskilt stora svårigheter att finna lämpligt arbete. För många människor med handikapp kan det också vara svårt att klara långa arbetsresor eller att flytta från hemorten för att få arbete. Det gör att det är särskilt angeläget att arbete kan erbjudas där behoven finns 
 . 
  
 För att säkerställa att denna intention infrias har regeringen i avtal reglerat att AMS och Samhall AB skall komma överens om den regionala fördelningen av arbetstimmar. 
 Regionalpolitisk hänsyn 
 En annan aspekt på där behoven finns har uppstått när Samhall tvingats omstrukturera sin verksamhet. I samband med behand- lingen i riksdagens arbetsmarknadsutskott av bidraget till Samhall inför budgetåret 1997 underströks vikten av att Samhall finns eta- blerat på orter med svag arbetsmarknad (bet. 1996/97: AU1). Bak- grunden var att regeringen i budgetpropositionen för 1997 föresla- git en minskad merkostnadsersättning till Samhall. Arbetsmark- nadsutskottet erfor att Samhall skulle tvingas säga upp 1 000 anställda med arbetshandikapp. Genom ett s.k. utskottsinitiativ omfördelades medel från andra anslag för arbetsmarknadspolitiska program till Samhall, samtidigt som det följande årets planerade neddragning av merkostnadsersättning sköts fram ytterligare ett år. Utskottet förutsatte – mot bakgrund av de åtgärder man föreslog – att Samhall inte skulle fullfölja de ifrågavarande uppsägningarna. Samtidigt uttalade utskottet: 
 Det är enligt utskottets mening angeläget att Samhall vid eventuell omstrukturering av verksamheten om möjligt tar regionalpolitisk hän- syn. Nedläggningar av verksamhet bör om möjligt undvikas på orter med svagare arbetsmarknad. 
 En nästan identisk formulering har därefter förts in i avtalet mellan staten och Samhall AB. 
 226 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 10.4.2 
  
 Fördelningen av timmar 
  
 Den totala timvolymen (för alla län) 
 AMS bedömer behoven av de särskilda insatserna för personer med arbetshandikapp och lämnar, i budgetunderlag, årligen förslag till omfattningen vad gäller lönebidrag och offentligt skyddat arbete (OSA). Någon bedömning av dimensioneringen av skyddat arbete hos Samhall görs emellertid inte, trots att skyddat arbete hos Samhall är en arbetsmarknadspolitisk insats som verket disponerar hela anvisningsrätten till. Efter riksdagsbehandling meddelar regeringen i regleringsbrev till AMS hur många som skall syssel- sättas med lönebidrag och offentligt skyddat arbete (OSA) inom ramen för anslaget. Någon bestämd fördelning mellan lönebidrag och offentligt skyddat arbete (OSA) anges emellertid inte. 
 Samhall AB lämnar, i budgetunderlag, årligen förslag till omfatt- ning av skyddat arbete hos Samhall uttryckt i antal arbetstimmar och anger samtidigt behovet av merkostnadsersättning. Förslaget som lämnas är dock inte någon arbetsmarknadspolitisk bedömning av behovet bland personer med arbetshandikapp, utan snarare en bedömning av bolagets möjligheter att erbjuda sysselsättning. Efter riksdagsbehandling sluter regeringen avtal med Samhall AB om hur många arbetstimmar som skall anordnas för en given merkostnads- ersättning. I avtalet anges samtidigt övriga verksamhetsmål, rikt- linjer och villkor förknippade med merkostnadsersättningen. 
 Den regionala timvolymen (mellan län) 
 I avtalet mellan staten och Samhall AB framgår att AMS beslutar, i samråd med Samhall, om den regionala fördelningen av arbetstill- fällen för anställda med arbetshandikapp i bolaget. Rollfördel- ningen mellan AMS och Samhall AB är den att AMS svarar för den arbetsmarknadspolitiska behovsbedömningen, medan Samhall ställer denna bedömning mot sina kommersiella och organisato- riska förutsättningar. 
 Samhall AB lämnar årligen ett underlag till AMS rörande hur den totala timvolymen skall fördelas mellan olika län. Samhalls förslag är en samlad bedömning av möjligheterna att bereda sysselsättning i respektive län i förhållande till verksamhets- och affärsinriktning. Samhalls förslag på fördelning relateras till den preliminära fördel- ningen av andra arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med 
 227 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 arbetshandikapp (lönebidrag och offentligt skyddat arbete). I för- delningen av medel till länsarbetsnämnderna har AMS sedan flera år avsatt 50 mnkr för att särskilt kompensera län som av olika skäl inte bedöms få tillräcklig del av skyddat arbete hos Samhall. Det rör sig dock om mindre än en procent av anslaget, men kan för ett enskilt län vara betydelsefullt. 
 På central nivå beslutar AMS, i samråd med Samhall AB, om den länsvisa fördelningen. Denna fördelning har i stort sett varit lika- dan från år till år. Någon reell prövning av fördelningen sker inte. Under årens lopp har den slutliga fördelningen av timmar endast avvikit marginellt från det underlag som Samhall AB lämnat. En förklaring är att fördelningen av arbetstimmar på central nivå är relativt abstrakt. Det är först på nästa organisatoriska nivå, när man fördelar arbetstillfällen på kommuner/orter, som fördelningen i praktiken blir konkret. En annan orsak är, trots att fördelningen är grov, att flexibiliteten när det gäller resursomflyttningar mellan län är begränsad. Det förefaller som om omfattningen av Samhall AB:s verksamhet på regional nivå snarare bestäms av historiska fakta än av någon medveten bedömning av behoven. 
 Den lokala timvolymen (inom län) 
 Något motsvarande krav på formalia, liknande avtalet mellan staten och Samhall AB om den regionala fördelningen av timvolymen, finns inte för fördelningen av arbetstillfällen inom ett län. 
 I samverkansdokumentet mellan Samhall AB och Arbetsmarknads- verket finns riktlinjer för det regionala samarbetet. Den gemensamma planeringen skall på årsbasis alltid omfatta fördelningen av arbets- tillfällen inom respektive län, anställningsmöjligheter, insatser för övergångar och de praktikplatser som Samhallbolagen har att ställa till arbetsförmedlingens förfogande. Den gemensamma planeringen förutsätter ett ömsesidigt och kontinuerligt informationsutbyte. Länsarbetsnämnden har att informera Samhallbolaget om den aktu- ella sökandegruppens behov och förutsättningar, förväntade för- ändringar m.m. Samhall har att kontinuerligt informera länsarbets- nämnden om anställningsmöjligheter och samråda om väsentliga förändringar i verksamheten t.ex. gällande omstruktureringar, ned- läggningar och nyetableringar m.m. 
 Utredningen har via samtliga länsarbetsnämnder genomfört en mindre kartläggning över hur den lokala fördelningen av timvoly- 
 228 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 men görs och vilket inflytande länsarbetsnämnden har över dimen- sioneringen och lokaliseringen av timvolymen. Kartläggningen visar, generellt sett, att flexibiliteten är begränsad och har minskat ytterligare de senaste åren. Länsarbetsnämnderna menar att det är svårt att få gehör för de arbetsmarknadspolitiska bedömningarna vid fördelningen. I många län är det för närvarande neddragningar och/eller anställningsstopp, vilket givetvis minskar flexibiliteten ytterligare. Lokaliseringen bestäms primärt av andra faktorer än behoven hos de arbetssökande med arbetshandikapp. Samarbets- klimatet beskrivs dock överlag som gott och konstruktivt. Läns- arbetsnämnderna har, hittills, klarat minskningen inom Samhall genom ökade anslag för lönebidrag och offentligt skyddat arbete (OSA). Några särskilda omfördelningar av medel till kommuner som påtagligt drabbats när Samhall AB inte kan erbjuda sysselsätt- ning har – hittills – inte behövts i någon större utsträckning. 
 Fördelningen av timvolymen inom ett län hanteras olika. I några län liknar proceduren fördelningen på central nivå, medan det i andra län mer handlar om en information från Samhalls sida. I vissa län bereds frågan av högsta ledningen, i andra län är det en sakkun- nig handläggare som hanterar ärendet. Sammanfattningsvis kan konstateras att hanteringen av fördelningen av timvolymen inom länen inte, fullt ut, följer de riktlinjer som utarbetats av AMS och Samhall AB. 
  
 10.4.3 
  
 Tidigare bedömningar 
  
 Där behoven finns 
 Trots att där behoven finns har en framskjuten plats i ändamåls- paragrafen i bolagsordningen har staten inte satt upp något mål eller avkrävt någon form av återrapportering av hur denna aspekt tillgodoses. Ett exempel på hur ett sådant mål skulle kunna formu- leras ger Flores i sin rapport  
 Ekonomisk analys av Samhall AB – Slutrapport; 
  
 Samhall skall erbjuda anställning för arbetshandikappade på orter som har minst Z invånare. 
 Det saknas överlag kunskap om i vilken utsträckning Samhall AB finns där behoven finns. 
 229 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 Regionalpolitisk hänsyn 
 Trots att formuleringen – om att Samhall om möjligt bör ta regio- nalpolitisk hänsyn i samband med eventuella omstruktureringar och undvika att lägga ned verksamheter på orter med svag arbets- marknad – har en framskjuten plats i avtalet mellan staten och Samhall AB finns ingen uppföljning i vilken utsträckning denna aspekt tillgodoses. Det saknas överlag kunskap om i vilken utsträckning Samhall AB vid omstruktureringar tar regionalpolitisk hänsyn och undviker att lägga ned på orter med svag arbetsmark- nad. Det handlar dels om nedläggningar av hela verksamheter, dels om antalet arbetstillfällen. 
 Riksrevisionsverkets kartläggning 
 Riksrevisionsverket (RRV) har i rapporten  
 Samhall – en effektiv åtgärd?  
 (RRV 1999:18) gjort en kartläggning av i vilken utsträck- ning arbetsplatserna finns där behoven finns. RRV kunde konsta- tera att Samhall bedrev produktion av något slag i flertalet kommu- ner, vilket innebar ca 300 orter och 800 arbetsställen. RRV jäm- förde hur antalet arbetstillfällen per kommun förändrats mellan 1995 och 1997. Antalet arbetstillfällen minskade med 2 514 stycken, eller med 8,5 procent. RRV kunde konstatera att neddrag- ningar av antalet sysselsättningstillfällen hade ägt rum i 159 kom- muner spridda över hela landet, men att Samhall samtidigt ökat, eller behållit antalet arbetstillfällen i nästan 50 kommuner. RRV:s slutsats var att Samhall utifrån en övergripande geografisk dimen- sion finns där behoven finns. 
 RRV:s slutsats grundar sig på täckningen av kommuner, men som framgår ovan är det i förhållande till behovet av arbete åt han- dikappade sökande, som inte kan få arbete på den reguljära arbets- marknaden och vilka kompensatoriska arbetsmarknadspolitiska program som finns tillgängliga i respektive region som bedöm- ningen skall göras. Några sådana bedömningar finns inte i RRV:s rapport. Tidsperioden för jämförelsen är också kort (två år). 
 Någon bedömning av i vilken utsträckning Samhall vid om- struktureringar tar regionalpolitisk hänsyn och undviker att lägga ned på orter med svag arbetsmarknad genomfördes inte inom ramen för RRV:s granskning. 
 230 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 10.4.4 
  
 Indikatorer – arbete där behoven finns 
  
 För att belysa i vilken utsträckning Samhall finns där behoven finns och i vilken utsträckning Samhall AB vid omstruktureringar tar regionalpolitisk hänsyn och undviker att lägga ned på orter med svag arbetsmarknad har utredningen använt sig av SCB:s register- baserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS) för åren 1985, 1990, 1995 och 2000. En brist är att statistikuppgiften avser samtliga anställda vid Samhall. RAMS gör ingen skillnad på direktanställd personal och personal med arbetshandikapp som anvisats via arbetsförmedlingen. Detta förhållande behöver emellertid inte innebära några större tolkningsbegränsningar eller systematiska fel, eftersom antalet direktanställda finns någorlunda jämnt fördelade mellan olika arbetsplatser och att minskningen av antalet direkt- anställda i stort sett skett proportionellt. I bilaga 6 redovisas hela utredningsresultatet. 
 Där behoven finns 
 Som tidigare framgått är det behovet av arbete åt arbetshandikap- pade sökande som inte kan få arbete på den reguljära arbetsmark- naden som skall styra fördelningen av arbetstillfällen. Samtidigt bör hänsyn tas till vilka andra arbetsmarknadspolitiska resurser för per- soner med arbetshandikapp som finns i respektive region. 
 Utredningens studie visar att fördelningen av arbetstillfällen inte på ett tillfredsställande sätt korresponderar mot de faktiska beho- ven. Den regionala fördelningen speglar förvisso bättre behoven i dag än 1985, men fortfarande kvarstår regionala obalanser och omotiverade skillnader mellan län och kommuner. Samhall finns på många orter och på ännu fler arbetsställen, men lokaliseringen av arbetstillfällen utgår inte i tillräcklig utsträckning från de arbets- marknadspolitiska behoven. 
 Regionalpolitisk hänsyn 
 Utredningen har studerat dels förändringen av själva kommun- täckningen, dels arbetstillfällenas utveckling (se bilaga 6). Utred- ningens kartläggning visar att 1985 fanns Samhall i 224 av 284 kommuner (79 procent). 1990 fanns Samhall i 244 av 284 kommu- ner (86 procent). 1995 hade Samhall ytterligare ökat sin täckning 
 231 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 till 248 av 288 kommuner (86 procent). Därefter har emellertid både timvolym (och antal arbetstillfällen) och den regionala täck- ningen minskat. År 2000 fanns Samhall i 219 av 289 kommuner (76 procent). Ökad tjänstesektor inom Samhall gör att arbetsstäl- lebegreppet inte blir lika entydigt som tidigare. Det är sannolikt att den reella täckningen är något större än vad som framgår av stati- stiken. Den minskade kommuntäckningen har främst tagits ut i storstadsområden och i eller i närheten av regionala centra. Samhall är (2000) i hög utsträckning fortfarande verksamt i sysselsättnings- svaga områden, men samtidigt har sysselsättningen påverkats kraf- tigt i negativ riktning i vissa sysselsättningssvaga förvärvsregioner. 
  
 10.5 
  
 Arbete åt dem som har störst behov 
  
 10.5.1 
  
 Begreppet dem som har störst behov 
  
 I propositionen om skyddat arbete, yrkesinriktad rehabilitering m.m. (prop. 1977/78:30), som låg till grund för bildandet av stiftel- sen Samhällsföretag, erinrade föredragande statsråd om det vidgade målet för sysselsättnings- och arbetsmarknadspolitiken. Målet full sysselsättning hade förskjutits till att avse rätten till arbete för alla. En följd av detta var att grupper som tidigare i mycket liten utsträckning förväntades ingå arbetskraften kommit att göra anspråk på arbete. Enligt propositionen ovan skall det skyddade arbetet främst ses som en arbetsmarknadspolitisk åtgärd i syfte att värna om arbetshandikappades rätt till avlönat arbete. Begreppet skyddat arbete skall förstås så, att de anställda är skyddade från konkurrens från personer utan arbetshinder när det gäller att få och behålla ett arbete. 
 Målgruppen för skyddat arbete, dvs. skyddat arbete hos Samhall och skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (OSA), är enligt 32 § i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp  
 personer med arbetshandikapp vars arbetsförmåga är så nedsatt att de inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser 
 . Detta innebär att alla andra möjlig- heter, inklusive lönebidrag, skall ha prövats innan anvisning till Samhall kan bli aktuell. 
 Staten ställer i avtalet med Samhall AB krav på att minst 40 procent av de som rekryteras till Samhall skall tillhöra de prio- riterade grupperna, dvs. intellektuellt arbetshandikappade, psykiskt 
 232 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 sjuka och flerhandikappade, enligt de definitioner som Samhall AB och AMS har enats om. En närmare beskrivning av de prioriterade grupperna ges i avsnitt 11.3.1. 
  
 10.5.2 
  
 Rekryteringsprocessen 
  
 Av utredningsdirektiven framgår att utredaren skall se över rekry- teringsprocessen för anställning i Samhall och, vid behov, lämna förslag på förändringar. 
 Det är endast arbetsförmedlingen som kan anvisa en arbetssö- kande till skyddat arbete hos Samhall. I proposition 1991/92:91 om bolagiseringen av Samhall angavs att Samhall och AMV skall sam- verka, bland annat vad gäller rekryteringen av arbetshandikappade och arbetet med övergångar. 
 Samhall AB och AMV har kommit överens om formerna för samverkan i särskilda samverkansdokument. Samverkansdoku- mentet från 1997 var resultatet av ett antal konferenser och möten mellan organisationerna under hösten 1996. 1997 års samverkans- dokument justerades 2001, bland annat till följd av Samhalls nya bolagsindelning samt tillkomsten av det s.k. kvalitetssäkrings- dokumentet. 
 I samverkansdokumentet mellan Arbetsmarknadsverket och Samhallkoncernen från 1997 beskrivs rekryteringsprocessen enligt följande: 
 En rekrytering till Samhall kan initieras såväl från Af/Ami som från Samhallbolaget. Det är viktigt att Samhallbolaget klargör och anmäler rekryteringsmöjligheter till Af/Ami. En sådan anmälan bör vara skrift- lig och innehålla en kort redogörelse för generella förutsättningar, arbetsmiljöinsatser m.m. i den aktuella verksamheten. Syftet med anmälan är att underlätta dialogen om lämpliga arbetsuppgifter samt arbetsförberedande insatser såväl från Af/Ami som Samhallenheten. 
 I rekryteringsprocessen skall alltid ingå studiebesök på den aktuella arbetsplatsen. Dessutom kan förekomma praktik inför anställningen om det bedöms erforderligt utifrån den enskildes behov. Under sådan praktik utgår ingen lön från Samhallbolaget. I samband med anställ- ningen skall genomföras ett trepartssamtal där den arbetssökande, Af/Ami och Samhall går igenom syftet och målen för anställningen. Af/Ami svarar för att samtalet dokumenteras på blanketten Överens- kommelse vid anställning i Samhall, vilken skall innehålla uppgifter om den arbetssökande, stödbehov, mål med anställningen, m.m. och undertecknas av de tre parterna. Överenskommelsen skall sedan ligga till grund för den personliga utvecklingsplanen som årligen följs upp under Samhallanställningen. 
 233 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 Rekryteringsprocessen avslutas med att Samhallbolaget fattar ett formellt beslut om att anställa den sökande. Därmed har Samhall övertagit ansvaret för den anställdes personliga och yrkesmässiga utveckling. I det fall delade meningar föreligger om en anställning skall komma till stånd bör ärendet föras upp till överläggning mellan Lan:s och Samhallbolagens ledningar. 
 En arbetssökandes begränsade arbetsförmåga får inte ligga till grund för Samhallbolaget att säga nej till en anställning. För att en anställning skall komma till stånd förutsätts den arbetssökande aktivt kunna verka i en arbetsorganisation och delta i en produktionsprocess samt fullgöra minst halvtidsarbete. Den nyanställde bör dock ges möjlighet till en generöst tillmätt inskolningstid, vilken vid behov kan innebära kortare arbetstid än halvtid. Innan en anställning aktualiseras skall även arbets- ställets sammansättning av olika handikappgrupper beaktas så att bra utvecklingsmöjligheter kan erbjudas de anställda. 
 Definition av arbetshandikapp 
 Funktionsnedsättning kan avse fysiska eller intellektuella skador eller sjukdomar, syn- eller  
 hörselskador/–sjukdomar, 
  medicinska tillstånd eller mentalsjukdomar. Sådana skador, sjukdomar eller till- stånd kan vara av bestående eller övergående natur, dvs. stabila, progressiva eller periodiska. I ett arbetsmarknadspolitiskt samman- hang är en avgörande fråga om en person är arbetshandikappad, dvs. har en funktionsnedsättning som också innebär att arbetsför- mågan är nedsatt. I vad mån arbetsförmågan är nedsatt kan dock inte enbart definieras med utgångspunkt från funktionshindret, utan avser egentligen förmågan att utföra specifika arbetsuppgifter. Ett arbetshandikapp kan brytas genom att arbetsuppgifter och arbetsvillkor anpassas till individen. 
 Enligt 10 § i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp definieras en person med arbets- handikapp som  
 den som på grund av funktionshinder har nedsatt arbetsförmåga och som därför har eller kan förväntas få svårighet att få eller behålla ett reguljärt arbete. 
  
 Kodning av arbetshandikapp vid arbetsförmedlingen 
 För att få tillgång till de särskilda insatserna för personer med arbetshandikapp, t.ex. lönebidrag och skyddat arbete hos Samhall, krävs att ett arbetshandikapp har konstaterats och att den arbets- sökande försetts med en kod för arbetshandikapp i arbetsförmed- lingens register. Kodning av arbetshandikapp kan även göras för att 
 234 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 indikera ett behov av fördjupad service hos speciell handläggare eller arbetsförmedling. 
 Kodningen skall alltid göras i samråd med den arbetssökande, som också skall ge sitt skriftliga medgivande i samband med kod- ningen. För att kunna sätta en kod för arbetshandikapp krävs någon form av dokumentation som beskriver arbetshandikappets omfattning och vilka arbetsbegränsningar som det leder till. Dokumentationen kan bestå av en utredning av någon expert inom Arbetsmarknadsverket (AMV), t.ex. en arbetspsykolog, socialkon- sulent eller liknande. Den kan också bestå av ett utlåtande från en expert, såsom ett läkarutlåtande eller remiss från socialtjänsten. 
 1 
  
 Endast ett arbetshandikapp – huvudhandikappet – kunde tidigare anges i AMS register över de arbetssökande. Dessutom saknades uppgifter om graden av arbetshandikapp. Koderna för arbetshandi- kapp ändrades i juli 2000 till en tvåställig kod.  
 Hörsel-, 
  synskadade och rörelsehindrade delades upp i två grupper, den ena med ett mer omfattande arbetshandikapp än det andra. Dessutom infördes ett antal nya koder. Upp till tre arbetshandikapp kan sedan juli 2000 anges för en och samma person. 
 Vad som utgör ett arbetshandikapp och vad det skall relateras till om ett arbete inte föreligger vid kodningstillfället kan dock fortfa- rande inte utläsas i det nya kodningssystemet. Avsikten med han- dikappkodningen är dock inte att bedöma den arbetssökandes arbetsförmåga eller graden av arbetshandikapp. Handikappkoden är den formella förutsättningen för arbetssökande med arbetshandi- kapp att få ta del av de särskilda insatserna för personer med arbetshandikapp. I det praktiska förmedlingsarbetet för att bedöma servicebehov hos den arbetssökande har emellertid handikappkod- ningen ett begränsat värde. 
 Kodningen av arbetshandikapp har dock en praktisk funktion genom att den möjliggör spårbarhet mellan målgrupp och resurs- tilldelning. Detta är information som efterfrågas, bland annat av Regeringskansliet, handikapprörelsen m.fl. 
 Det bör här nämnas att de prioriterade grupperna inte är direkt överensstämmande med respektive handikappkod, utan utgör en delmängd (eller har en vidare definition) av den aktuella koden. Endast de med svårare psykisk sjukdom respektive svårare funk- tionsnedsättning är prioriterade till Samhall. Definitionen av utvecklingsstörda är däremot vidare än vad koden för intellektuellt 
  
 1  
 Lathund vid handläggning av arbetsmarknadspolitiska program och övriga stöd, AMS intranät Vis. 
 235 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 arbetshandikapp anger. Relevant handikappkod är alltså ett nöd- vändigt men inte tillräckligt villkor för att bedöma om en arbetssö- kande tillhör en prioriterad grupp eller inte. 
 Kvalitetssäkring av processen 
 Bland annat som ett svar på de brister i effektivitet som RRV:s granskning av Samhall påvisat (se avsnitt 10.5.3), initierade centrala samrådsgruppen mellan AMS och Samhall AB ett utvecklingspro- jekt med uppdrag att arbeta fram ett förslag till kvalitetssäkring som tog fasta på de olika momenten i  
 anvisnings-/rekryterings- 
  processen samt arbetet med övergångarna från Samhall till annat arbete. 
 I kvalitetsdokumentet, som presenterades i maj 2001, finns kva- litetskrav, indikatorer, mätmetoder och kriterier för kvalitetskraven samt uppgift om vem som har ansvar för olika moment. Läns- arbetsnämnderna och de regionala Samhallbolagen (fr.o.m. 2002 regionkontoren inom division Personalutveckling) ansvarar, enligt dokumentet, för att kvalitetskraven tillämpas och följs upp inom sina respektive ansvarsområden. 
 I anslutning till kvalitetssäkringsarbetet har AMS och Samhall justerat några av de gemensamma blanketter och faktablad som används inför en anställning vid Samhall AB. 
  
 10.5.3 
  
 Indikatorer – dem som har störst behov 
  
 Riksrevisionsverkets granskning 
 Samhall har för varje år nått det uppsatta målet att minst 40 procent av rekryteringarna till Samhall skall komma från de prioriterade grupperna, dvs. intellektuellt arbetshandikappade, psykiskt sjuka och flerhandikappade. Vissa studier, bland annat av Riksrevisions- verket (RRV), har dock konstaterat att Samhall inte rekryterat (och AMV inte anvisat) från den avsedda målgruppen enligt bestämmelserna i förordningen och att Samhall inte fungerar som en sista åtgärd utan har blivit en åtgärd bland andra. 
  
 Enligt RRV:s rapport  
 Samhall – en effektiv åtgärd?  
 (RRV 1999:18) stämde handikappkoderna inte överens med det verkliga handikappet för de anställda vid Samhall. Drygt tre fjärdedelar av de med koden intellektuellt arbetshandikapp bedömdes av arbets- 
  
 236 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 ledarna inte ha detta arbetshandikapp. Även för de med psykiskt arbetshandikapp fanns avvikelser. Två tredjedelar hade inte ett arbetshandikapp som överensstämde med koden. 
 RRV konstaterade vidare att måluppfyllelsen är låg när det gäller relationen mellan den tänkta målgruppen och de som i praktiken finns på Samhall. RRV grundande sin bedömning på fyra iakttagel- ser, 
  
 att 12 procent av dem som anvisats anställning till Samhall saknade ett arbetshandikapp, 3 procent saknade överhuvudtaget ett funk- tionshinder, 
  
 att över 50 procent av dem som kategoriserats som prioriterad grupp inte hade ett arbetshandikapp som överensstämde med kategoriseringen, dvs. de tillhörde i praktiken inte de prioriterade grupperna, 
  
 att den genomsnittliga arbetsförmågan hos de arbetshandikappade var betydligt högre än vad som förväntats med tanke på målgrup- pen för programmet. RRV:s granskning indikerade en arbetsför- måga motsvarande mellan 65 och 75 procent, 
  
 att Samhall i praktiken inte fungerar som den sista åtgärden för de arbetshandikappade, utan ses i många fall som en åtgärd bland andra. 
  
 Bristerna i att nå den avsedda målgruppen förklarades, enligt RRV, delvis av att AMV:s anvisningsrätt inte tillämpades fullt ut av handläggarna och att arbetsförmedlingen/Ami definierade de prio- riterade grupperna på felaktigt sätt. Orsaken till denna situation angavs vara att AMV:s volymkrav och en hög arbetsbelastning gett handläggarna incitament att så snabbt som möjligt ordna ett arbete åt den arbetssökande som bedömts vara arbetshandikappad. Samhalls behov av produktiv personal ansågs i högre utsträckning än avsett ha fått styra anvisningen, då handläggarna tenderat att eftersträva en snabb lösning för den arbetssökande. 
 En annan förklaring som RRV angav var den målkonflikt som föreligger mellan kravet på att behovet av statligt stöd successivt skall minskas och kravet på att anställningar skall förbehållas arbetshandikappade som har det svårast på arbetsmarknaden. Samhall har tvingats prioritera produktionen, vilket lett till att Samhall försökt rekrytera personer med särskilda kvalifikationer snarare än personer med särskilda behov. 
 Den förändrade produktionsinriktningen, från industriproduk- tion till tjänsteproduktion, var ytterligare en förklaring som RRV 
 237 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 angav till att rekryteringen inte skett från Samhalls egentliga mål- grupp. Tjänsteproduktion ställer högre krav på de anställda, t.ex. krav på social kompetens och förmåga att arbeta självständigt. 
 Samhall angav i sitt yttrande över RRV:s rapport att den arbets- förmågebedömning som RRV gjort var missvisande då Samhalls uppgift är att anpassa produktion och arbetssituation till de anställ- das olika förutsättningar, varför en jämförelse med ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden inte kan göras. Samhall menade vidare att RRV dragit felaktiga slutsatser om att vissa anställda inte skulle tillhöra tänkt målgrupp för Samhall, bland annat därför att det är en skillnad på den bedömning som görs när en person anställs och hur den anställde fungerar i ett anpassat arbete vid Samhall flera år senare. 
 AMS menade, liksom Samhall, i sitt yttrande att RRV:s påstå- ende att ett stort antal anställda vid Samhall saknar arbetshandikapp eller funktionshinder som påverkar arbetet borde tolkas med för- siktighet. Exempelvis skulle det kunna vara fråga om personer som haft anställning en tid och som har förbättrat sin arbetsförmåga men inte haft möjlighet att lämna Samhall på grund av den rådande arbetsmarknaden på orten. Att någon vid anställningstillfället helt saknat arbetshandikapp bedömdes inte som troligt. AMS angav dock att arbetsförmedlingen/Ami haft stora svårigheter att hävda anställningsmöjligheter för personer med mycket stora funktions- hinder på grund av de höga krav som Samhall tidvis ställt för att få en anställning. RRV:s bild av den urholkade anvisningsrätten stämde väl överens med de uppgifter som AMS fått från läns- arbetsnämnderna. En orsak som angavs var bristen på arbetsledare. Den grupp som har störst behov av anställning hos Samhall är just de som har ett särskilt stort behov av arbetsanpassning och arbets- ledning. 
 Under åren  
 1997–1999 
  granskade RRV de flexibla lönebidragen och Samhall. I rapporten  
 Stödet till arbetshandikappade – modeller för reformering av statens insatser  
 (RRV 2000) gjorde RRV en jäm- förande analys av resultaten från de båda granskningarna. RRV konstaterade under granskningen av Samhall att det fanns bety- dande skillnader mellan hur man inom AMV respektive Samhall såg på Samhalls roll och uppdrag. Lite förenklat beskrevs skillnaderna som att AMV skulle vilja anvisa synnerligen svårplacerade personer till Samhall medan Samhall å sin sida ville rekrytera människor med endast lindriga arbetshandikapp. RRV menade att de betydande skillnaderna i synsätt kvarstår. RRV menade vidare att skillnaderna 
 238 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 i synsätt är så pass stora och grundläggande att det kommer krävas mer för att lösa dem än vad som ryms inom ramen för kvalitets- utvecklingsarbetet. 
 Sannolikhetsstudie 
 2 
  
 Rekryteringsprocessen är väl dokumenterad och belyst av bland annat  
 LOSAM-utredningen 
  och RRV. Utredningen har därför valt att inte genomföra någon egen mer omfattande studie. För att belysa rekryteringen till Samhall AB ytterligare har dock utred- ningen låtit genomföra en studie av sannolikheten för de priorite- rade grupperna att anvisas till skyddat arbete hos Samhall, jämfört med att anvisas till en lönebidragsanställning. Resultatet av studien visar att sannolikheten för de prioriterade grupperna att få en Samhallanställning jämfört med en lönebidragsanställning varierat mellan ca 10 och 25 procent under perioden  
 1992–2001. 
  De priori- terade gruppernas möjlighet att placeras i Samhall bestäms i första hand av förhållandet mellan inflödet till Samhall respektive löne- bidrag, dvs. då inflödet till lönebidrag minskar ökar sannolikheten för de prioriterade grupperna att få en Samhallanställning, givet konstant inflöde till Samhall. 
 Observera att den prioriterade gruppen som utgör den största andelen (ca hälften) av de nyrekryterade till Samhall – de flerhandi- kappade – endast ingår i studien från och med juli 2000. Som nämndes ovan är de prioriterade grupperna inte direkt överens- stämmande med respektive handikappkod, utan utgör en delmängd (eller har en vidare definition) av den aktuella koden. Handikapp- kod är dock den enda variabel som finns tillgänglig för att mäta prioriterade grupper. 
 I vilken utsträckning har då de prioriterade grupperna fått före- träde till Samhall jämfört med övriga grupper, givet den rekrytering som faktiskt skett till Samhall och lönebidrag? När den  
 relativa  
 sannolikheten studeras framgår att de prioriterade grupperna i genomsnitt hade mellan ca 10 och 50 procent större chans än övriga att placeras i Samhall jämfört med lönebidrag under den studerade perioden. Sannolikheten varierar mellan åren men trenden är avtagande från senare delen av  
 1990-talet 
  (se figur 10.1 
  
 2  
 I studien analyseras sannolikheten att placeras i Samhall istället för i lönebidrag för en genomsnittsperson med avseende på ett antal bakgrundsvariabler, t.ex. kön, ålder, utbildningsnivå, etc. 
 239 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 nedan). Den nedåtgående trenden understryker det RRV fann i sin granskning, dvs. att ökade ekonomiska krav har lett till att Samhall AB tvingats prioritera produktionen framför kravet på att anställningarna skall förbehållas dem som har det svårast på arbetsmarknaden. Sannolikheten är statistiskt säkerställd på fem procents signifikansnivå för samtliga år. För år 2000 var dock sannolikheten nära  
 icke-signifikant, 
  vilket innebär att det detta år nästan inte fanns någon signifikant skillnad alls mellan de prioriterade och  
 icke-prioriterade 
  grupperna i sannolikheten att få en Samhallanställning jämfört med en lönebidragsanställning. 
  
 Figur 10.1.  
 Sannolikheten att få en Samhallanställning jämfört med en lönebidragsanställning för de prioriterade grupperna relativt övriga grupper  
 1992–2001 
  
 0,60 
  
 0,50 
  
 Relativ sannolikhet 
  
 Standardfel 
  
 0,40 
  
 Sannolikhet 
  
 0,30 
  
 0,20 
  
 0,10 
  
 0,00 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 -0,10 
  
 -0,20 
  
 Källa:  
 AMS 
  
 IFAU:s arbetsmarknadspolitiska utvärdering av Samhall 
 Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) har påbörjat ett projekt för utvärdering av rekryteringen till Samhall AB. Ett preliminärt resultat från en kommande rapport visar att Samhall, även om Samhall uppfyllt rekryteringsmålet, inte priorite- rar enligt intentionerna. Oliver har inte kunnat hitta belägg för att de prioriterade grupperna har större sannolikhet att få en anställ- 
 240 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 ning på Samhall än att ta del av andra arbetsmarknadspolitiska insatser för personer med arbetshandikapp, med hänsyn tagen till olika bakgrundsfaktorer såsom utbildning, nationalitet och ålder. 
 Övergångar fördelat på anställningstid 
 Statistik från Samhall AB visar att anställda med arbetshandikapp som varit anställda en mycket kort tid (mindre än ett år) var kraf- tigt överrepresenterade bland dem som gick över till ett reguljärt arbete i förhållande till gruppens andel bland samtliga anställda (se bilaga 8). Målgruppen är  
 personer med arbetshandikapp vars arbetsförmåga är så nedsatt att de inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser 
 . Det skall således vara fråga om personer som arbetsförmedlingen bedömt har ett omfattande stödbehov och för vilka det rimligtvis krävs betydande utvecklings- och rehabiliteringsinsatser för att kunna gå över till ett arbete utanför Samhall. Detta är ytterligare en indikation på att delvis fel målgrupp anvisas/rekryteras till Samhall. 
  
 10.6 
  
 Utredningens överväganden 
  
 Utredaren skall enligt utredningsdirektiven bedöma hur Samhall genomför uppgiften att skapa meningsfulla och utvecklande arbe- ten åt personer med arbetshandikapp där behoven finns samt redo- visa vilka konsekvenser detta får för bolagets förutsättningar att bedriva en effektiv verksamhet. 
 Utredningens samlade bedömning är att Samhall AB,  
 utifrån de förutsättningar som gäller,  
 genomför uppgiften på ett godtagbart sätt. Utredningens menar samtidigt att det finns stora förändrings- och utvecklingsbehov när det gäller hur det arbetsmarknadspoli- tiska uppdraget som helhet genomförs respektive inom vart och ett av de deluppdrag som lagts fast för Samhall; att ge meningsfullt arbete åt arbetshandikappde, att ge utvecklande arbete, att erbjuda arbete där behoven finns och slutligen att ge arbete åt dem som har störst behov. 
 241 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 Att ge meningsfullt arbete 
 I olika sammanhang betraktas arbetet på Samhall per definition som meningsfullt i och med att de varor och tjänster som produce- ras säljs på en marknad. Utredningen menar att det faktum att man producerar varor och tjänster på en marknad är en viktig aspekt när det gäller begreppet meningsfullt arbete, men att detta inte är samma sak som vad var och en som anvisats till skyddat arbete hos Samhall upplever som meningsfullt. Samhall AB har ett värde för staten endast som en arbetsmarknadspolitisk insats för personer med arbetshandikapp, inte för de varor och tjänster som företaget producerar. 
 Inom personalutvecklingsarbetet har utvecklats en medarbetar- syn som bygger på ökat eget ansvar samt eget handlings- och beslututrymme. Mot denna bakgrund är det förvånande att nära hälften av medarbetarna i utredningens undersökning anser att det för det mesta inte eller aldrig är fallet att de är med och beslutar om uppläggningen av arbetet. 
 Samhall skall enligt de ursprungliga intentionerna vara till för anställda med arbetshandikapp. Anställda med arbetshandikapp inom Samhall AB borde därmed kunna förvänta sig att arbetet är anpassat efter deras behov och förutsättningar. Merparten av de anställda inom Samhall AB upplever också att deras arbete är anpassat efter deras behov och förutsättningar och att det ställs rimliga krav på dem. Utredningens undersökning visar dock att det finns en (i sammanhanget) relativt stor grupp som anser att arbetet för det mesta inte eller aldrig är anpassat efter deras behov och för- utsättningar (23 procent) och att det ställs för höga krav på dem i arbetet (22 procent). 
 Ett minimikrav som kan ställas på begreppet meningsfullt arbete är att man har arbetsuppgifter. I förarbeten och i tidigare utred- ningar förutsätts att Samhall AB alltid kan erbjuda sysselsättning. De senaste årens utveckling med vikande försäljning har visat att detta inte är fallet. Sysselsättningskravet, timvolymen, och tillämp- ningen att inga anställda med arbetshandikapp sägs upp p.g.a. arbetsbrist har en negativ konsekvens om det allmänt saknas arbete eller om de anställda inte finns på de orter eller passar för de nya arbetstillfällen som skapas; undersysselsättning. Det finns en bety- dande undersysselsättning inom Samhall AB i dag. Att vara under- sysselsatt kan inte sägas vara förenligt med målet om menings- fullt arbete. 
 242 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 Inom Samhall AB skall både arbetstakt och arbetsuppgifter anpassas efter individens behov och förutsättningar. Parallellt med undersysselsättning, där personer har begränsade eller helt saknar arbetsuppgifter finns en (i sammanhanget) relativt stor grupp som upplever att de antingen har något för mycket arbetsuppgifter eller alldeles för mycket arbetsuppgifter. 
 Utredningen menar att om det inte finns arbete måste nya alter- nativ och lösningar sökas. Istället för att vara undersysselsatt under längre perioder och inte få möjlighet till rehabilitering/utveckling i arbetet, bör insatserna inriktas mot att finna sysselsättning och rehabilitering/utveckling hos andra arbetsgivare och/eller inom andra sektorer. 
 Att ge utvecklande arbete 
 Samhall AB har under årens lopp arbetat ambitiöst med personal- utveckling. En ny personalutvecklingsprocess  
 (PU-process) 
  utfor- mades och implementerades under 2002. Inom ramen för denna mäts ett antal nyckeltal (andel utvecklingssamtal, genomsnittliga antalet utbildningstimmar, praktik, beredd till övergång (över- gångsmognad), övergång och sjukfrånvaro). Nyckeltalen har över- lag visat på en positiv utveckling (före 2002 fanns dock inga mål för dessa nyckeltal). 
 Ett minimikrav som kan ställas på begreppet utvecklande arbete, liksom meningsfullt arbete, är att man har arbetsuppgifter. Det är genom själva arbetet utveckling förväntas ske. Att vara undersys- selsatt kan inte sägas vara förenligt med målet om utvecklande arbete. 
 Eftersom Samhall är till för anställda med arbetshandikapp borde därmed de anställda kunna förvänta sig ett omfattande personligt stöd och utveckling i sitt arbete. Utredningens undersökning bland anställda med arbetshandikapp visar dock på ett betydande utveck- lingsbehov när det gäller huruvida man har möjlighet att utvecklas i sitt arbete och om man anser sig få den hjälp man behöver för att man så småningom skall klara ett arbete utanför Samhall. 
 Som tidigare framgått har utredningen i sin undersökning låtit SCB ställa en fråga som rör tillgången till företagshälsovård. 54 procent har svarat att de har tillgång till företagshälsovård genom arbetet. Motsvarande andel i Arbetsmiljöundersökningen 2001 (AM 68 SM 0201) var 70 procent. Mot denna bakgrund är det 
 243 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 otillfredsställande att resurserna för företagshälsovård inom Samhall inte går att redovisa eller följa upp. 
 Utredningen menar vidare att det finns anledning till oro över arbetsledartätheten inom Samhall. Enligt uppgift från Samhall gick det i genomsnitt 37 anställda med arbetshandikapp per arbetsledare under 2002. Arbetsuppgifter som tidigare utförts av direktanställda har tagits över av anställda med arbetshandikapp. Ibland framhålls att en indikation på att arbetet blivit mer utvecklande är att allt fler arbetsuppgifter har kunnat övertas av arbetshandikappad personal från tidigare direktanställda. 
 Arbetsledarna får genom den nya medarbetarsynen som lagts fast inom personalutvecklingen en annan roll. Styrningen över pro- duktionsplanering och uppläggning sker i ökad utsträckning i arbetslag, därigenom får den enskilde ett större ansvar för den egna situationen och den personliga utvecklingen. Utredningen menar att denna medarbetarsyn i och för sig är sympatisk, men att det knappast ersätter behovet av arbetsledare. Målgruppen är 
 personer med arbetshandikapp vars arbetsförmåga är så nedsatt att de inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser 
 . Rimligen måste det finnas ett mycket starkt sam- band mellan behovet av personligt stöd i arbetet i form av arbets- ledning och det individuella stödbehov som var och en har som anvisats till skyddat arbete hos Samhall. Verksamheten är upp- byggd för att motsvara behovet hos personer med stora stödbehov på arbetsmarknaden. Anställda med arbetshandikapp är berättigade till ett mycket bra personligt stöd i sitt arbete. Här finns en mot- sättning mellan de arbetsmarknadspolitiska och sociala målen och affärsverksamheten. Det är framför allt ekonomiska besparingar som lett fram till att antalet direktanställda har minskat kraftigt. 
  
 Det finns också tecken på att arbetsledarrollen inom Samhall AB kommit att bli allt svårare och krävande. SCB genomförde på upp- drag av Samhall hösten 2001 en undersökning av tjänstemännens arbetsförhållanden. 
 3  
 Resultaten av undersökningen visade bl.a. att såväl arbetsmängd som nya arbetsuppgifter hade ökat för 60 procent av personalen. Ungefär hälften ansåg att de blivit osäkra om de skulle orka med nuvarande arbetsuppgifter och lika många var osäkra på om de skulle få vara kvar i Samhall. Vid en jämförelse med övriga arbetsmarknaden konstaterades bl.a. att fler arbetade övertid och arbetssituationen för många var stressig, fler hade 
  
 3  
 Direktanställda tjänstemäns arbetsförhållanden 2001, Samhall (2002). 
 244 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 svårare att koppla av tankarna på arbetet när de är lediga och hade svårigheter att sova samt att många skulle lämna Samhall om man hade möjlighet att få ett annat arbete med likvärdiga villkor. Jämfört med övriga arbetsmarknaden upplevde dock fler sitt arbete som meningsfullt och hade större möjlighet att vara med och besluta om upplägget av arbetet samt bestämma när olika arbetsuppgifter skall utföras. 
 Utredningen menar att anställda med arbetshandikapp är berät- tigade till, och därmed också skall få, ett mycket bra personligt stöd i sitt arbete. Som framgår av kapitel 5 är en brist i nuvarande finan- sieringsmodell att de personalutvecklande inslagen i verksamheten som staten via merkostnadsersättningen finansierar inte prioriteras när affärsverksamheten tvingar fram besparingar och/eller omstrukturering av verksamheten. De arbetsmarknadspolitiska och sociala målen är därmed i praktiken underställda de affärsmässiga aspekterna. Ur strikt arbetsmarknadspolitisk synvinkel är det emellertid önskvärt att anställda med arbetshandikapp får del av de utvecklingsinsatser de är berättigade till, oberoende av hur affärs- verksamheten utvecklar sig. 
 Att erbjuda arbete där behoven finns 
 Det är behovet av arbete åt arbetssökande med arbetshandikapp som inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden som skall styra fördelningen av arbetstillfällen. Samtidigt bör hänsyn tas till vilka andra arbetsmarknadspolitiska resurser för personer med arbetshandikapp som finns i respektive region. Utredningens stu- die visar dock att fördelningen av arbetstillfällen inte på ett till- fredsställande sätt korresponderar mot de faktiska behoven. De affärsmässiga aspekterna väger tyngre än de arbetsmarknadspoli- tiska och sociala målen i fördelningen av arbetstillfällen. Den regi- onala fördelningen speglar förvisso bättre behoven i dag än 1985, men fortfarande kvarstår regionala obalanser och omotiverade skillnader mellan län och kommuner. Utredningen menar att de principer som finns fastlagda för fördelningen av arbetstillfällen bör tillämpas. 
 Inom Samhall pågår för närvarande ett omfattande omstrukture- ringsarbete i riktning mot mer tjänsteproduktion och mindre indu- striverksamhet. Nuvarande fördelning med 60 procent industri och 40 procent tjänster skall i slutet av 2004 ha förskjutits till 45 procent 
 245 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 industri och 55 procent tjänster. Ca 4 000 anställda med arbets- handikapp kommer enligt planerna att byta arbetsuppgifter de närmaste åren. Samhall har i olika sammanhang aviserat att takten i omstruktureringsarbetet kan komma att behöva bli högre om de ekonomiska förutsättningarna så kräver. 
 Strategin bygger på att minskande industrijobb kan kompenseras av expanderande tjänstejobb. Utredningen bedömer att, i den mån denna strategi inte lyckas, kommer detta få mycket stora konse- kvenser för Samhall AB. I ett första led som undersysselsättning där personer har begränsade eller helt saknar arbetsuppgifter och i ett andra led för sysselsättning och kommuntäckning. Flera orter/kommuner med industriarbetsplatser och svag arbetsmark- nad finns med i den omstruktureringsplan som lagts fast. Det är dock inte säkert att tjänstejobben kommer att kunna växa fram där eller att de arbeten som kan erbjudas passar de anställda med arbetshandikapp. På dessa orter kan det därmed bli mycket svårt att 
 – inom ramen för nuvarande system – ordna sysselsättning. Utredningen menar att här föreligger betydande spänningar 
 mellan affärsverksamheten och målet om att finnas där behoven finns. 
 Konsekvenser för att bedriva en effektiv verksamhet 
 Enligt bolagsordningen är bolagets syfte att producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utvecklande arbeten åt personer med arbetshandikapp  
 där behoven finns 
 . Samtidigt utgörs målgruppen av  
 personer med arbetshandi- kapp vars arbetsförmåga är så nedsatt att de inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser 
 . 
 Utredningen har i avsnitt 9.3 påpekat att när Samhall AB:s nuva- rande uppdrag lades fast, utreddes inte det faktum att Samhall i första hand var (och är) en arbetsmarknadspolitisk insats och vilken betydelse detta förhållande skulle ha. Denna aspekt borde emellertid, enligt utredningens mening, ha varit den allra viktigaste aspekten att utreda. Samhall har ett omfattande, komplext och sammansatt uppdrag. Affärsverksamheten är en  
 förutsättning  
 för det arbetsmarknadspolitiska och sociala uppdraget. Samtidigt är det här  
 motsättningen  
 i uppdraget ligger. 
 De arbetsmarknadspolitiska och sociala målen innebär en begränsning i affärsverksamheten. Samtidigt skulle inte bolaget 
 246 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 existera om inte verksamhetsidén fanns. Som framgår av avsnitt 7.2 skall Samhall bete sig på motsatt sätt i förhållande till övrigt näringsliv (hantera försäljningspriset med varsamhet och inte sätta pris under gällande marknadspris, undvika att bli marknadsdomine- rande, iaktta försiktighet när man går in i en ny bransch m.m.). Ur en strikt företagsekonomisk synvinkel skulle exempelvis inte så många diversifierade affärer finnas, olika arbetsuppgifter erbjudas, stödinsatser tillhandahållas m.m. Det är också helt uppenbart att företag inom övrigt näringsliv av företagsekonomiska skäl inte skulle ha en sådan stor geografisk spridning. Å andra sidan bedriver Samhall en mängd olika verksamheter, (vilket i och för sig företag inom övrigt näringsliv inte skulle finna strategiskt riktigt att göra). Även om man tar hänsyn till mängden verksamheter finns Samhall på fler platser än vad ett vanligt företag skulle finna lämpligt. Det är uppenbart att själva verksamhetsidén medför begränsningar och får konsekvenser när det gäller att bedriva en effektiv verksamhet. 
 Affärsverksamheten innebär dock en kraftigare begränsning för de arbetsmarknadspolitiska och sociala målen än omvänt. De arbetsmarknadspolitiska och sociala målen prioriteras inte när affärsverksamheten tvingar fram besparingar och/eller omstruktu- rering av verksamheten. De arbetsmarknadspolitiska och sociala målen är därmed i praktiken underställda de affärsmässiga aspek- terna. Riksdag och regering har som medel för att nå de arbets- marknadspolitiska och sociala målen valt ett eget bolag. Statsmak- terna har genom detta val också tagit den affärsrisk som är förknip- pat med detta. Om affärerna går dåligt får detta återverkningar både kvantitativt på sysselsättningsnivån och kvalitativt på möjlig- heterna att erbjuda personalutveckling. 
 I proposition 1991/92:91 framhölls vikten av att Samhall erbjöd olika slags arbetsuppgifter. Ett ensidigt utbud av arbetsuppgifter skulle göra det svårt att erbjuda enskilda sökande arbete som passar deras förutsättningar och begränsar möjligheterna till utveckling i arbetet. Samhall erbjuder ett differentierat utbud av arbetsuppgifter 
 – totalt sett – över hela landet, men inte på den lokala arbetsmark- naden. Det ligger i sakens natur att ett nationellt bolag måste genomföra en långt driven specialisering och renodling för att vara effektivt. Utredningen konstaterar att Samhall inledningsvis i stor utsträckning byggde på lokal produktion. Verksamheten har under hand, av affärsmässiga skäl, blivit mer specialiserad till stora kunder och till mer storskalig och koncentrerad produktion. Enligt utred- ningens bedömning har konsekvenserna för effektiviteten föränd- 
 247 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 rats (försvårats) i takt med att Samhall – åtminstone i delar – i allt högre utsträckning kommit att likna ett företag vilket som helst. Det har blivit allt svårare att förena affärsverksamhet och de arbetsmarknadspolitiska och sociala målen. 
 Behöver den regionala hänsynen tydliggöras? 
 Av utredningsdirektiven framgår att utredaren skall bedöma om den regionala hänsynen behöver tydliggöras och om så är fallet föreslå hur ett sådant uppdrag skulle kunna formuleras samt beräkna kostnaden för ett sådant uppdrag. Enligt utredningens samlade bedömning finns inget skäl att tydliggöra den regionala hänsynen om man med detta menar ett explicit regionalpolitiskt uppdrag. Vid översynen av Samhall 1991 fastslogs att syftet med Samhalls verksamhet var arbetsmarknadspolitiskt och handikappo- litiskt, men inte regionalpolitiskt. Detta bör gälla även framöver. 
 Om den regionalpolitiska hänsynen skulle renodlas till ett poli- tikområde, regionalpolitiken, kan konstateras att Samhall AB – med nuvarande verksamhetsinriktning och stöd från staten – inte kan få regionalpolitiska företagsstöd (regionalt utvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag, transportbidrag och landsbygdsstöd). Den typ av stöd som närmast skulle kunna sägas likna det stöd som i sådana fall skulle vara aktuellt är transportbidraget. De regionalpo- litiska företagsstöden är dessutom utformade som temporära stöd till näringslivet, och inte som permanenta stöd till ordinarie verk- samhet. Om statsmakterna har andra eller högre regionalpolitiska ambitioner med verksamheten förutsätter utredningen att eventu- ellt nödvändiga särskilda stödmöjligheter utreds inom ramen för regionalpolitiken. 
 I avtalet mellan staten och Samhall AB framgår att AMS beslutar, i samråd med Samhall, om den regionala fördelningen av arbetstill- fällen för arbetshandikappade anställda i bolaget. En viktig fråga är varför inte denna arbetsordning har resulterat i en fördelning som bättre motsvarar behoven. Varför har inte Arbetsmarknadsverket, som rimligen är den aktör som har den bästa kunskapen om var behoven finns, i högre utsträckning än vad som blivit fallet styrt arbetstillfällena dit? Utredningen konstaterar att skyddat arbete hos Samhall är en arbetsmarknadspolitisk insats som Arbets- marknadsverket disponerar hela anvisningsrätten till. De affärsmäs- siga övervägandena har dock i praktiken satt mycket snäva ramar 
 248 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 för lokaliseringen av arbetstillfällena. Som framgått tidigare påver- kar Arbetsmarknadsverket inte alls eller i mycket begränsad utsträckning dimensioneringen, lokaliseringen eller inriktningen av arbetstillfällena. Vid några tillfällen under  
 1990-talet 
  har AMS i själva beslutet om fördelningen av timvolymen påpekat att regio- nala obalanser fortfarande kvarstår, även med den fördelning som gjorts. Den regionala och lokala fördelningen av timvolymen är i realiteten mer en formalitet, än en årlig prövning utifrån  
 det arbetsmarknadspolitiska behovet 
 . 
 Utredningens förslag till en ny insats innebär att beslut om löne- bidrag och omkostnadsersättning fattas med utgångspunkt från en individuell kartläggning. I kartläggningen ingår också att en bedömning görs av vilka möjliga arbetstillfällen som finns. I huvud- sak skall AMS regionala föredelning av det samlade anslaget baseras på en bedömning av var behoven finns. AMS får betydligt större faktiska möjligheter att leva upp till redan gällande principer för fördelningen av arbetstillfällen. 
 Hänsynen till Samhalls existerande produktionsapparat och behov av medel för redan anställda i Samhall får under den femåriga övergångsperioden hanteras, liksom hittills, inom ramen för ansla- get under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, anslag 22:9  
 Bidrag till Samhall AB. 
  
 Att ge arbete åt dem som har störst behov 
 Utredaren skall enligt direktiven för utredningen se över rekryte- ringsprocessen för anställning i Samhall och, vid behov, lämna för- slag på förändringar. 
 Målgruppen för skyddat arbete hos Samhall är  
 personer med arbetshandikapp vars arbetsförmåga är så nedsatt att de inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser 
 . I likhet med RRV menar utredningen att den faktiska målgruppen som rekryterats till Samhall avviker från den avsedda. Detta faktum får två allvarliga konsekvenser; dels tränger det undan arbetssö- kande med mer omfattande funktionsnedsättningar för vilka insat- sen är avsedd för, dels innebär det en felaktig resursallokering i och med att omfattande ekonomiska resurser används för individer där andra arbetsmarknadspolitiska program skulle vara mer kostnads- effektiva och ändamålsenliga. 
 249 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 Frågan om att ge arbete till dem som har störst behov är nära kopplat till rekryteringsprocessen. Bristerna i rekryteringsproces- sen kan i huvudsak sammanfattas i tre punkter: 
  
 processen är inte systematisk och/eller kvalitetssäkrad 
  
 processen möter målkonflikter inom Samhall 
  
 processen lider av bristande incitamentsstruktur 
  
 Det föreligger en uppenbar konflikt mellan de ekonomiska kraven som ställs på Samhall AB och kravet på att anställningar skall för- behållas personer med arbetshandikapp som har det svårast på arbetsmarknaden. Detta förhållande har inneburit att Samhall prio- riterat produktionen och haft incitament att rekrytera personer med särskilda kvalifikationer snarare än personer med särskilda behov. 
 Arbetsmarknadsverket och Samhall AB bedriver ett gemensamt kvalitetsutvecklingsarbete. Utredningen konstaterar att rekryte- ringen/anvisningen till Samhall är en lång process med olika del- processer som är beroende av varandra för att kunna uppnå bibe- hållen kvalitet genom hela processen. Detta gör den känslig för brott i processen. Respektive delprocess är sårbar i sig, tillsam- mans blir hela processen ännu mer sårbar. Faktorer som kan orsaka brott i kvalitetskedjan är bl.a. att den kartläggning som i dag görs före anvisning till programmet inte är tillräcklig, olika resurser och kompetens på arbetsförmedlingen och Samhall, etc. Utredningen delar härvidlag RRV:s uppfattning att kvalitetsdokumentet är nöd- vändigt, men otillräckligt som styrmedel för att förverkliga stats- makternas intentioner när det gäller målgruppen för skyddat arbete hos Samhall. 
 Samhall är för närvarande en fri resurs för arbetsförmedlingen. Att anvisa till Samhall belastar inte arbetsförmedlingens budget. Det finns därmed inget ekonomiskt incitament att vara restriktiv med vem eller hur många som anvisas till Samhall. Samhall är sam- tidigt det i särklass dyraste arbetsmarknadspolitiska program- met/insatsen. Det finns ett flertal liknande exempel på hur fria resurser både fel- och överutnyttjats inom arbetsmarknadspoliti- Williams. Rent principiellt bör den som nyttjar en ekonomisk resurs också finansiera den. I kapitel 5 föreslås ett system där arbetsför- medlingen både skall styra omfattningen och finansiera program- met. Arbetsförmedlingen bör ta ställning till vilket arbetsmark- nadspolitiskt program/insats som är lämpligast utifrån en samlad 
 250 
  
 SOU 2003:56 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 behovsbedömning och de faktiska kostnaderna för olika alternativ, vilket torde leda till ett incitament för att rätt målgrupp anvisas. 
 I kapitel 4 föreslår utredningen ett nytt kartläggnings- och utredningsprogram. Det föreslagna systemet ger, enligt utredning- ens mening, en betydligt bättre grund så att varje individ får del av rätt insatser vid rätt tidpunkt. Bedömningen blir mer nyanserad och individuell. Planeringen och rehabiliteringen tar den enskildes kompetens, intressen och möjligheter som utgångspunkt. Den avgörande frågan måste vara:  
 Vad vill Du göra med resten av Ditt arbetsliv? 
  
 Ansvarsfördelningen mellan Arbetsmarknadsverket och Samhall AB 
 Enligt utredningsdirektiven skall utredaren pröva ansvarsfördel- ningen mellan Arbetsmarknadsverket och Samhall. 
 Utredningen har visat att det på många punkter råder oklarheter om  
 vem  
 som gör  
 vad  
 och  
 varför  
 mellan Arbetsmarknadsverket och Samhall AB. Inom ramen för nuvarande system finns anledning till att precisera ansvarsfördelningen. Samverkan regleras av ett sam- verkansdokument. Enligt samverkansdokumentet har länsarbets- nämnderna och de regionala Samhallbolagen (fr.o.m. 2002 region- kontoren inom division Personalutveckling) ett gemensamt ansvar för att utveckla ett nära regionalt och lokalt samarbete. Formerna för och innehållet i samarbetet skall, enligt samverkansdokumentet, dokumenteras i ett kontrakt. Enligt vad utredningen erfarit är vari- ationen stor i kontrakten vad gäller innehåll och struktur. Ett sam- verkansdokument är dock, enligt utredningens mening, ett alldeles för lösligt och oprecist instrument. Roller, ansvar och uppgifter bör antingen ha författningsstöd och/eller finnas reglerade i avtal mel- lan staten och Samhall AB eller i bolagsordning alternativt i avtal mellan AMS och Samhall AB. 
 Enligt utredningens uppfattning finns anledning att strama upp hanteringen av den arbetsmarknadspolitiska insatsen inom Arbetsmarknadsverket. Inom Arbetsmarknadsverket förekommer olika typer av dokument där innehållet avviker från förordningen och som är svåra att statusbestämma. Exempel på detta är AMS definition av arbetshandikapp i  
 Lathund vid handläggning av arbetsmarknadspolitiska program och övriga stöd 
 ; 
 En människa som på grund av fysiskt, psykiskt, förståndsmässigt eller socialmedicinskt handikapp har eller förväntas få svårigheter med att få 
 251 
  
 Hur Samhall AB genomför sitt uppdrag 
  
 SOU 2003:56 
  
 eller behålla ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden är arbetshan- dikappade. 
 Ett annat exempel är samverkansdokumentet där Samhalls mål- grupp anges som  
 arbetssökande vid arbetsförmedlingen som på grund av funktionshinder har svårt för att få eller behålla arbete.  
 I AMS administrativa föreskrifter om handläggningen av ärenden om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp  
 17–18 
  §§ framgår att de arbetsmarknadspolitiska programmen och flytt- ningsbidrag kan användas för anvisade inom Samhall som saknar stöd i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp. 
 Utredningen förutsätter att AMS snarast gör en översyn över hur innehållet i samtliga dokument stämmer överens med regelver- ket och dessutom överväger att i ökad utsträckning styra genom föreskrifter och allmänna råd istället för genom dokument som inte är statusbestämda. 
 252 
  
 11 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 Utredningen föreslår: 
  
 att nuvarande mål och krav för sysselsättning, övergångar och rekrytering, som i dag riktas mot Samhall AB, i samband med införandet av allmänt skyddat arbete istället riktas mot Arbetsmarknadsverket 
  
 Nuvarande verksamhetsmål för Samhall AB 
 Till den årliga merkostnadsersättningen till Samhall AB är ett antal mål och krav kopplade, vilka anges i avtalet mellan staten och Samhall AB. Nuvarande mål för Samhall AB:s verksamhet gäller: 
  
 sysselsättningen 
 , dvs. timvolymen för anställda med arbetshandi- kapp skall årligen uppgå till ett minsta antal arbetade timmar, 
  
 övergångar 
 , dvs. övergångar till arbeten utanför Samhall AB skall årligen omfatta en viss andel av de anställda med arbets- handikapp, 
  
 rekryteringen 
 , dvs. av de arbetssökande med  
 arbetshandikapp  
 som rekryteras till Samhall AB skall årligen en minsta andel avse vissa prioriterade grupper. 
 För Samhall AB finns därutöver följande krav/restriktioner: 
  
 att bedriva verksamheten med  
  
 ekonomisk effektivitet, 
  
 att  
  
 undvika uppsägningar 
 , dvs. inga anställda med arbetshandi- kapp bör sägas upp på grund av arbetsbrist, 
  
 att  
  
 ta regionalpolitisk hänsyn  
 i samband med eventuella om- struktureringar, 
  
 att verka för att  
 andelen kvinnor som lämnar Samhall AB för ett reguljärt arbete skall öka 
 . 
  
 253 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 SOU 2003:56 
  
 I detta kapitel behandlas endast de tre verksamhetsmålen, som anges som prioriterade i avtalet mellan staten och Samhall AB, samt uppdraget att se till att andelen kvinnor som lämnar Samhall för ett reguljärt arbete skall öka. För respektive mål beskrivs målformule- ring, definition och förändringar av målet. Därefter görs en analys av Samhall AB:s resultat i förhållande till målen. Slutligen redovisas utredningens överväganden och förslag. 
 Övriga krav och restriktioner behandlas i kapitel 5 (ekonomisk effektivitet), i kapitel 4 (undvika uppsägningar) samt i kapitel 10 (regionalpolitisk hänsyn). Tre av de fyra krav/restriktioner som i dag riktas mot Samhall AB kommer med utredningens förslag att bli obsoleta. Endast ekonomiska krav kommer att kvarstå. 
 11.1 Sysselsättningsmålet 
  
 11.1.1 
  
 Definition av sysselsättningsmålet 
  
 Ett av Samhalls uppdrag är enligt proposition 1991/92:91 att ge  
 meningsfullt  
 arbete åt personer med arbetshandikapp. Ett kvantita- tivt mål för meningsfullt arbete är att staten, som villkor för den merkostnadsersättning som Samhall AB erhåller varje år, kräver att Samhall skall tillhandahålla ett minsta antal arbetstimmar för per- soner med arbetshandikapp. Målet för sysselsättning är, under 2003, att Samhall AB skall ge arbete åt arbetshandikappade anställda under  
 minst  
 27,3 miljoner arbetstimmar. På så sätt defini- eras  
 sysselsättningsmålet 
 . 
 Samhall beräknar antalet arbetstimmar på den s.k. kontrakterade tiden för den anställde med arbetshandikapp (t.ex. 40 tim- mar/vecka). Från den kontrakterade tiden dras sedan eventuell frånvaro i form av sjukfrånvaro, tjänstledighet, semester osv. Där- emot ingår olika typer av utvecklingsinsatser (t.ex. utbildning) i beräkningarna av antalet arbetstimmar. 
  
 11.1.2 
  
 Förändring av sysselsättningsmålet 
  
 Tidigare fanns en ram för det  
 högsta  
 antalet arbetade timmar som fick ligga till grund för statsbidraget. Konstruktionen orsakade dock vissa problem. Bland annat var timramen ett hinder för utök- ning av antalet anställda under tider med god orderingång och 
 254 
  
 SOU 2003:56 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 ekonomiska möjligheter att anställa fler personer med arbetshandi- kapp, eftersom Samhall då slog i taket. I samband med bolagise- ringen 1992 infördes istället krav på en  
 lägsta  
 timvolym. 
 Från 1992 fram till och med 2000 har målet för timvolymen varit 31,9 miljoner arbetstimmar (se tabell 11.1 nedan). Samhall lyckades inte uppnå volymmålet under 2000, varför regeringen tillfälligt sänkte volymkravet för år 2001 till 31,0 miljoner arbetstimmar. Samhall klarade trots det sänkta kravet inte målet och regeringen sänkte sysselsättningskravet ytterligare till 28,5 miljoner arbets- timmar för år 2002. Då Samhall inte heller under 2002 uppnådde det sänkta volymmålet, sänktes kravet ytterligare till 27,3 miljoner arbetstimmar för 2003. 
  
 11.1.3 
  
 Samhall AB:s resultat i förhållande till sysselsättningsmålet 
  
 Fram till och med 1999 har Samhall AB, i stort sett, uppnått eller till och med överskridit det timkrav som gällt sedan bolagiseringen 1992, dvs. 31,9 miljoner arbetstimmar (se tabell 11.1 nedan). Från och med år 2000 har Samhall, trots sänkta volymkrav, inte uppnått målet för sysselsättning. 
  
 Tabell 11.1.  
 Mål och resultat för timvolym  
 1992–2002 
  
 Budgetår 
  
 Antal anställda med 
  
 Arbetstimmar 
  
 Mål 
  
 Målet 
  
 arbetshandikapp 
  
 (miljoner) 
  
 uppnått 
  
 vid årets slut 
  
 1992 
  
 28 829 
  
 32,0 
  
 31,9 
  
 ja 
  
 1993 
  
 27 938 
  
 32,1 
  
 31,9 
  
 ja 
  
 1994 
  
 28 990 
  
 33,6 
  
 31,9 
  
 ja 
  
 1995 
  
 28 961 
  
 34,7 
  
 31,9 
  
 ja 
  
 1996 
  
 27 506 
  
 34,4 
  
 31,9 
  
 ja 
  
 1997 
  
 26 447 
  
 32,2 
  
 31,9 
  
 ja 
  
 1998 
  
 26 878 
  
 31,8 
  
 31,9 
  
 nej 
  
 1999 
  
 27 014 
  
 32,1 
  
 31,9 
  
 ja 
  
 2000 
  
 26 634 
  
 31,6 
  
 31,9 
  
 nej 
  
 2001 
  
 25 328 
  
 29,8 
  
 31,0 
  
 nej 
  
 2002 
  
 24 386 
  
 28,3 
  
 28,5 
  
 nej 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 255 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 SOU 2003:56 
  
 Samhall AB:s val av strategi, där företaget alltmer har gått mot för- säljning och produktion i större serier, har inneburit att Samhall blivit alltmer beroende av den nationella och internationella mark- naden. Denna del av marknaden, inte minst telekommarknaden, har under senare år minskat dramatiskt. Förutsättningarna för storska- lig produktion har förändrats. Mycket av produktionen har flyttats från Sverige till andra länder med ett betydligt lägre lönekostnads- läge. Mellan 2001 och 2002 har Samhalls industriproduktion mins- kat med nära 600 mnkr. Samhall har mött denna förändring genom att så snabbt som möjligt övergå till tjänsteproduktion. Verksam- heterna inom tjänsteproduktion har dock hittills endast delvis kun- nat kompensera bortfallet av industrijobb. 
 Ovanstående tabell visar att antalet anställda med arbetshandi- kapp inom Samhall AB har minskat i antal under de senaste åren, trots att ingen anställd med arbetshandikapp sägs upp p.g.a. arbets- brist. En anledning till detta är att nyrekryteringen till Samhall på många orter antingen har upphört helt eller blivit mycket begrän- sad, vilket inneburit svårigheter för arbetssökande med arbetshan- dikapp som inte har andra alternativ. Kravet på Samhall AB att undvika uppsägningar har även lett till att ett antal anställda saknar eller har begränsade arbetsuppgifter. 
 Som tidigare nämndes baseras beräkningarna av timvolymen på s.k. kontrakterad arbetstid minus frånvaro, oavsett om någon arbetsuppgift blir utförd eller inte. Detta innebär att i den timvo- lym som Samhall AB rapporterar till regeringen (och som ingår i upparbetandet av verksamhetsmålet) ingår även arbetstimmar för de personer som är undersysselsatta. Eftersom regeringen hittills inte har uppmärksammat eller har följt upp hur stor del av mål- uppfyllelsen som eventuellt varit beroende av undersysselsättning, är det svårt att uttala sig om måluppfyllelsen vad gäller timvolymen och därav följer att det är svårt för ägaren – staten – att värdera bolagets insatser i detta avseende. 
  
 11.2 
  
 Övergångsmålet 
  
 11.2.1 
  
 Definition av övergångsmålet 
  
 Ett annat av Samhalls uppdrag enligt proposition 1991/92:91 är att ge  
 utvecklande  
 arbete åt personer med arbetshandikapp. Med det utvecklande uppdraget avses att Samhalls verksamhet skall utfor- 
 256 
  
 SOU 2003:56 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 mas så att de enskilda arbetstagarna ges möjlighet till personlig och yrkesmässig utveckling liksom till självbestämmande och yrkes- mässigt ansvar i arbetet. Utveckling skall ske genom arbetet. Samhall måste därför kunna erbjuda olika slags arbetsuppgifter. I kombination med utbildning, kompetenshöjning och andra åtgär- der bidrar detta, enligt utredningens mening, positivt till den anställdes utveckling. 
 Utveckling på Samhall kan ske på två sätt: dels utveckling för att klara ett arbete  
 inom  
 Samhall, dels utveckling för att klara ett arbete  
 utanför  
 Samhall. I samband med bolagiseringen 1992 lyftes Samhalls betydelse som arbetslivsinriktat rehabiliteringsinstrument fram och ett mål – som inte är heltäckande – på hur väl Samhall lyckats med sitt rehabiliterande och utvecklande uppdrag sattes upp. Regeringen har valt att mäta och följa upp Samhalls insatser på detta område genom att sätta upp ett mål för övergångar från Samhall till ett reguljärt arbete. Målet för övergångar år 2003 är att minst fem procent brutto av de tillsvidareanställda med arbetshan- dikapp skall lämna Samhall AB för ett arbete på den öppna arbets- marknaden. 
 Med övergång menas anställning hos en annan arbetsgivare än Samhall, ändrad anställning inom Samhall (en anvisad anställd blir direktanställd) eller att den anställde startar eget företag. För att redovisas som övergång krävs att den Samhallanställde varit tillsvi- dareanställd, vilket är normalfallet inom Samhall. Visstidsanställ- ning förekommer endast i undantagsfall och avser i huvudsak anställningar vid arbetsanhopningar. En anställd kan övergå till en tillsvidareanställning eller en visstidsanställning. För visstids- anställning gäller att den skall vara överenskommen och planerad för minst sex månader. Är visstidsanställningen kortare än sex månader beviljas den anställde istället tjänstledighet från sin anställning vid Samhall. 
 Alla anställda som lämnar Samhall som övergång har rätt att inom 12 månader komma tillbaka till Samhall, s.k.  
 återgång 
 . Åter- anställningsrätten infördes 1983 för att göra det lättare för anställda med arbetshandikapp att våga ta steget ut och pröva ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Målet avser bruttoövergångar, dvs. inklusive återgångar 
 .  
 I detta sammanhang bör noteras att med hän- syn tagen till antalet återgångar är nettoresultatet för närvarande ca tre procent, dvs. andelen anställda med arbetshandikapp som  
 fak- tiskt  
 lämnade Samhall AB för ett annat arbete. 
 257 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 SOU 2003:56 
  
 Övergångar kan ske på huvudsakligen tre sätt: den anställde hit- tar på egen hand ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden, Samhalls eget arbete med övergångar ger resultat eller så får den anställde ett arbete med hjälp av arbetsförmedlingen (huvudsakli- gen med stöd av lönebidrag). 
  
 11.2.2 
  
 Internationell jämförelse av övergångsmål 
  
 Mål för övergång till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden – övergångsmål – är inte så vanligen förekommande i andra länder. Det är först under  
 1990-talet 
  som företagen i Holland och Storbritannien, i likhet med Norge och Sverige, har övergångar som en uttalad målsättning för verksamheten. 
 Ett kvantifierat övergångsmål finns, utöver i Sverige, endast i Norge. I den norska modellen är målsättningen att minst 50 procent av dem som lämnar fas 2 skall gå över till arbete på den reguljära arbetsmarknaden eller till reguljär utbildning. Målet har hittills inte uppnåtts. Andelen övergångar till reguljärt arbete eller utbildning har uppgått till ca 40 procent under de senaste åren. Det bör här noteras att målet i den norska modellen avser andelen av dem som  
 lämnat  
 fas 2, till skillnad från målet för Samhall AB som avser andelen av de  
 anställda 
 . Verksamheten i fas 2 i den norska modellen skiljer sig från Samhall vad gäller målgrupp och syfte med verksam- heten, där den förra riktar sig emot en relativt sett starkare grupp med det huvudsakliga syftet att få till stånd övergångar till arbeten på den reguljära arbetsmarknaden. Detta gör det svårt att jämföra resultat mellan de båda länderna i form av övergångar till den reguljära arbetsmarknaden. Den norska modellen beskrivs närmare i kapitel 2. 
  
 11.2.3 
  
 Förändringar av övergångsmålet 
  
 Övergångsmålet för Samhall AB sattes från början till tre procent. Ingen mer utförlig analys av vilken övergångsnivå som skulle kunna vara rimlig genomfördes emellertid i samband med att målet inför- des. Fram till och med 1999 har målet varit att minst tre procent av de anställda med arbetshandikapp skall kunna gå över till annat arbete. Både RRV och  
 LOSAM-utredningen 
  pekade på att över- 
 258 
  
 SOU 2003:56 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 gångskravet skulle kunna vara betydligt högre. Övergångsmålet höjdes till fem procent fr.o.m. år 2000. 
 Efter beslut i Samhalls ledning 1995 avser övergångar endast  
 tillsvidareanställda  
 med arbetshandikapp, eftersom man ansåg att en övergång bör förutsätta ett mer långvarigt rehabiliterings- och personalutvecklingsarbete. Före 1995 omfattade övergångarna även  
 visstidsanställda 
 . I avtalet mellan staten och Samhall AB har dock hela tiden en annan definition förutsatts. Fr.o.m. 2003 har detta ändrats och nu anges i avtalet mellan staten och Samhall AB att övergångarna skall räknas av  
 tillsvidareanställda  
 med arbetshandi- kapp. 
  
 11.2.4 
  
 Samhall AB:s resultat i förhållande till övergångsmålet 
  
 I tabell 11.2 nedan redovisas mål och måluppfyllelse för övergångar mellan 1992 och 2002. Av tabellen framgår att Samhall AB, med några undantag, uppfyllt övergångsmålet varje år sedan målets till- komst. 
  
 Tabell 11.2.  
 Mål och resultat för övergångar  
 1992–2002 
  
 Budgetår 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Mål 
  
 Målet 
  
 övergångar 
  
 övergångar 
  
 uppnått 
  
 (brutto) 
  
 1992 
  
 651 
  
 2,3 
  
 3,0 
  
 nej 
  
 1993 
  
 984 
  
 3,5 
  
 3,0 
  
 ja 
  
 1994 
  
 1 372 
  
 4,7 
  
 3,0 
  
 ja 
  
 1995 
  
 1 301 
  
 4,5 
  
 3,0 
  
 ja 
  
 1996 
  
 776 
  
 2,8 
  
 3,0 
  
 nej 
  
 1997 
  
 1 050 
  
 4,0 
  
 3,0 
  
 ja 
  
 1998 
  
 1 074 
  
 4,1 
  
 3,0 
  
 ja 
  
 1999 
  
 1 016 
  
 3,9 
  
 3,0 
  
 ja 
  
 2000 
  
 1 252 
  
 4,9 
  
 5,0 
  
 nej 
  
 2001 
  
 1 408 
  
 5,7 
  
 5,0 
  
 ja 
  
 2002 
  
 1 188 
  
 5,0 
  
 5,0 
  
 ja 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 Även om Samhall AB i stort sett uppfyllt övergångskravet pekar olika studier på att övergångskravet skulle kunna vara betydligt 
 259 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 SOU 2003:56 
  
 högre. Enligt RRV:s rapport  
 Samhall – en effektiv åtgärd?  
 (RRV 1999:18) angav arbetsledarna i RRV:s riksomfattande enkätunder- sökning att ca hälften av de anställda med arbetshandikapp säkert eller troligen skulle kunna få ett arbete på den reguljära arbets- marknaden.  
 LOSAM-utredningen 
  bedömde att det fanns en över- gångspotential som översteg det dåvarande övergångskravet på tre procent. Utredningen ansåg att målet successivt skulle kunna höjas till tio procent. 
 När en anställd är beredd att pröva en övergång anmäler han/hon sig som ombytessökande vid arbetsförmedlingen. I slutet av 2002 fanns, enligt Samhalls budgetunderlag för år 2004, 3 589 personer som var beredda till övergång. Det motsvarar 15 procent av de anställda. Även detta tyder på att övergångspotentialen är betydligt högre än de fem procent som ägaren ställer som krav i dag. För att övergångar skall komma till stånd krävs dock att de som är beredda till övergång också har förutsättningar att utföra ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden, att det finns arbetsgivare som är intres- serade av att anställa dem samt att de får ett aktivt stöd av både Samhall AB och berörd arbetsförmedling. 
  
 11.2.5 
  
 Vilka faktorer påverkar övergångsvolymen? 
  
 Det finns flera faktorer som påverkar övergångsvolymen. Vissa är interna (t.ex. arbetsmetoder för personalutveckling och rehabili- tering), vilka Samhall helt eller delvis kan påverka själv, medan andra är externa faktorer som ligger utanför Samhalls kontroll (exempelvis efterfrågan på arbetskraft). Några av de vanligaste faktorer som  
 LOSAM-utredningen 
  framförde som förklaring till varför andelen övergångar till ett arbete utanför Samhall inte var större var (vid tillfället för utredningen) det svåra arbetsmarknads- läget, bristen på lönebidrag, att bidrag utgår även vid rekrytering av icke arbetshandikappade (vilket konkurrerar ut de arbetshandikap- pade), att tryggheten inom Samhall är för stor, att de anställda sak- nar motivation till övergångar, att arbetsledarna och/eller de lokala företagen inte vill att de mest produktiva arbetstagarna skall söka sig därifrån och att lönenivån i Samhall är för hög i förhållande till lönerna på den reguljära arbetsmarknaden. 
 Att det finns arbetsgivare som är intresserade  
 av att anställa en per- son med arbetshandikapp är en grundläggande förutsättning för att övergångar skall komma till stånd. Enligt en studie från Institutet 
  
 260 
  
 SOU 2003:56 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) är endast var tionde arbetsgivare benägen att anställa en person med arbetshan- dikapp. 
 1  
 Dålig kunskap och låg förväntan på förmåga och kompe- tens var enligt IFAU:s undersökning viktiga orsaker till att arbets- givarna inte ville anställa personer med arbetshandikapp. De arbetsgivare som faktiskt anställde en person med arbetshandikapp uttalade i efterhand att de hade underskattat arbetsförmågan hos personen ifråga. 
  
 Arbetsmarknadsläget  
 och efterfrågan på arbetskraft är något som också påverkar antalet övergångar. Ökad efterfrågan på arbetskraft generellt ökar möjligheterna också för personer med arbetshandi- kapp att få en anställning på den reguljära arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsläget är en extern faktor som Samhall AB inte har möjlighet att påverka. I figur 11.1 nedan redovisas antalet över- gångar och – som ett mått på arbetsmarknadsläget – antalet ny- anmälda platser till arbetsförmedlingen mellan 1992 och 2002. Av figuren framgår att utvecklingen av antalet övergångar och nya platser följer varandra förhållandevis väl över tiden. 
  
 Figur 11.1.  
 Antalet övergångar till reguljärt arbete och antalet nya platser anmälda till arbetsförmedlingen  
 1992–2002 
  
 Nya platser 
  
 Övergångar 
  
 600 000 
  
 1 600 
  
 500 000 
  
 1 400 
  
 1 200 
  
 400 000 
  
 1 000 
  
 300 000 
  
 800 
  
 Nya platser 
  
 600 
  
 200 000 
  
 Övergångar 
  
 400 
  
 100 000 
  
 200 
  
 0 
  
 0 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 År 
  
 Källa:  
 AMS, Samhall AB 
  
 1  
 IFAU, Funktionshindrade personer med nedsatt arbetsförmåga – ett arbetsgivarperspektiv, Forskningsrapport 2001:5. 
 261 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 SOU 2003:56 
  
 Även om arbetsmarknadsläget förbättrats sedan mitten av 1990- talet kvarstår det faktum att kraven på arbetsmarknaden ökat betydligt, både vad gäller arbetstakt och kompetenskrav. Personer med arbetshandikapp har – generellt sett – en lägre utbildningsnivå. Möjligheterna för personer med arbetshandikapp och andra grup- per med svag ställning på arbetsmarknaden att få ett reguljärt arbete har därmed minskat. 
  
 Tillgången på lönebidrag  
 är enligt Samhall AB en viktig faktor för de anställdas möjligheter att kunna ta steget över till ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Under 2002 utgjorde lönebidrags- anställningar 75 procent av övergångarna. I samverkansdokumentet mellan AMV och Samhall AB anges att det är av största vikt att länsarbetsnämnderna säkerställer tillgången på lönebidrag för över- gångar från Samhall. Detta har störst betydelse under de år då till- gången på lönebidragsmedel är begränsad. Även tillgången på löne- bidrag är en extern faktor som Samhall AB har små eller inga möj- ligheter att påverka. 
 Personalutvecklingsarbetet inom Samhall AB  
 är en viktig faktor för storleken på övergångsvolymen. I samband med anvisningen och att den arbetssökande anställs tar Samhall över ansvaret för den anställdes personliga och yrkesmässiga utveckling. Personalutveck- lingsarbetet är en intern faktor som Samhall AB i stor utsträckning har möjlighet att påverka själv. Hur personalutvecklingsarbetet bedrivs inom Samhall beskrivs närmare i kapitel 10. 
  
 Hur aktiv arbetsförmedlingen är  
 att förmedla arbete till de anställda på Samhall har också betydelse för övergångsvolymen. AMV och Samhall AB har ett gemensamt ansvar för att få till stånd övergångar från Samhall till annat arbete. Skyddat arbete hos Samhall är dock det enda arbetsmarknadspolitiska program eller insats där den arbetssökande i samband med anvisning till pro- grammet/insatsen avaktualiseras från arbetsförmedlingen, dvs. den arbetssökande bedöms inte längre vara i behov av arbetsförmed- lingens tjänster och service. Enligt 37 § i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp skall dock länsarbetsnämnden regelbundet pröva om den som har skyddat arbete kan övergå till annan anställning. Detta innebär att den anställde enligt förordningen skall stå till arbetsmarknadens förfo- gande. Då den anställde inte längre är registrerad som arbetssö- kande och tillgänglig i AIS (arbetsförmedlingens system över de arbetssökande), har arbetsförmedlingen små eller inga möjligheter att regelbundet pröva denna möjlighet. Samhall AB skall emellertid, 
  
 262 
  
 SOU 2003:56 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 enligt samverkansdokumentet mellan AMV och Samhall AB, anmäla anställda som är beredda till övergång till arbete på den reguljära arbetsmarknaden till arbetsförmedlingen. Denna hanter- ing kan dock inte likställas med den myndighetsuppgift som avses i 37 § i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp. AMS kan, med nuvarande ordning, inte kontrollera i vilken utsträckning det finns andra anställda med arbetshandikapp inom Samhall än de som anmälts som skulle kunna övergå till annan anställning. AMS har uppenbarligen valt att anse att de som är anställda vid Samhall AB inte är i behov av arbetsförmedlingens service och tjänster. Utredningen anser att detta är ett felaktigt synsätt. 
  
 Löneskillnaden  
 mellan den ordinarie arbetsmarknaden och det skyddade arbetet måste utgöra en drivkraft för att övergångar skall komma till stånd. Enligt Samhall AB utgör lönenivån i Samhall i genomsnitt ca 85 procent av motsvarande verksamhet i den privata sektorn. Skillnaderna är dock troligen stora över landet och mellan olika enheter. Omstruktureringen från industri- till tjänsteproduk- tion innebär också ett problem när det gäller övergångar  
 inom  
 bolaget, då lönenivåerna inom tjänsteproduktionen vanligen ligger lägre än inom industriproduktionen 
 . 
  
 Anställningstidens längd  
 är ytterligare en faktor som påverkar övergångsvolymen. RRV:s undersökning visade att personer med lång anställningstid i mindre utsträckning är benägna att gå över till arbete på den reguljära arbetsmarknaden, vilket indikerar före- komsten av inlåsningseffekter. En annan inlåsningseffekt som arbetsledarna angav i RRV:s undersökning var att övergångarna till ett reguljärt arbete inte sker bland de mest produktiva anställda utan från mellanskiktet. Skälen som angavs var dels att både lönen och tryggheten är tillräckligt stor inom Samhall, dels att den mest produktiva personalen har relativt hög status inom Samhall i egenskap av nyckelpersoner eller gruppledare. En viss inlåsnings- effekt förekommer även när det gäller lön, genom den löneutveck- ling som sker internt inom Samhall. Ju längre anställningstid en anställd har, desto högre lön har troligen vederbörande. 
  
 Egenskaperna hos individerna  
 som är anställda på Samhall är också en faktor som har betydelse för övergångarnas storlek. Inte någon av de tidigare utredningarna har på ett mer djupgående sätt studerat individkarakteristika som förklaring till övergångar. Vissa egenskaper (t.ex. ålder, kön, etc.) är mätbara, medan andra (t.ex. motivation, intresse, osv.) inte låter sig mätas på samma sätt. I 
 263 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 SOU 2003:56 
  
 bilaga 8 redovisas en studie av övergångar fördelat på ett antal olika bakgrundsvariabler, såsom ålder, kön, utbildningsbakgrund, etc. Resultaten av denna studie presenteras i avsnitt 11.2.7 nedan. 
  
 11.2.6 
  
 Studie av några faktorers påverkan på övergångsvolymen 
  
 Det saknas kunskap om vilken betydelse olika faktorer har för övergångsvolymen. Empiriska studier saknas, enligt vad utred- ningen erfarit, helt på detta område. Utredningen har därför låtit genomföra en studie av några faktorers inverkan på sannolikheten att lämna Samhall. Med hjälp av en s.k.  
 probit-modell 
  har olika faktorers betydelse för att lämna Samhall inom tre år för en anställ- ning hos en annan arbetsgivare, med respektive utan lönebidrag, samt egen uppsägning studerats. Att just dessa avgångsorsaker valts beror på att de var de tre vanligaste avgångsorsakerna för dem som anställdes vid denna tidpunkt. Analysen omfattar samtliga personer med arbetshandikapp som anställdes vid Samhall år  
 1997–1998. 
  De faktorer som studerats är arbetsmarknadsläget, personkarakteri- stika, arbetshandikapp samt län. 
 Den faktor som, enligt den genomförda studien, förefaller ha störst inflytande för sannolikheten att få en anställning – med eller utan lönebidrag – är det lokala arbetsmarknadsläget. Detta gäller dock inte för avgångsorsaken egen uppsägning, där arbetshandi- kappet har störst betydelse. Vilka egenskaper en person har (t.ex. kön, ålder, utbildning, vilket yrke som söks etc.) samt vilket län en person är bosatt i bestämmer till lika stor del, men i mindre utsträckning än arbetsmarknadsläget, chansen att lämna Samhall för de studerade avgångsorsakerna. Skillnader mellan länen kan bero på en rad orsaker, exempelvis variationer i relativ medelstill- delning eller skillnader i efterfrågan på personer med arbetshandi- kapp. En annan förklaring till skillnader mellan länen är de tilläm- pade arbetsmetoderna för personalutveckling och rehabilitering inom Samhall. 
 På grund av det låga utflödet från Samhall är de skattningar som andelarna är baserade på inte statistiskt säkerställda. Resultaten måste därför tolkas med stor försiktighet. Resultaten ger emellertid en antydan om vilka faktorer som har störst påverkan på utfallet. Att arbetsmarknadsläget spelar en stor roll för övergångsvolymen innebär inte att arbetsförmedlingen skall underlåta att genomföra 
 264 
  
 SOU 2003:56 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 aktiva insatser. Tvärtom, bör dessa insatser i högre utsträckning än för närvarande individualiseras och intensifieras. 
  
 11.2.7 
  
 Analys av övergångar i förhållande till stock och övriga flöden 
  
 Samhall AB har i stort sett uppnått övergångsmålet under samtliga år sedan målet infördes. För att kunna värdera detta måste dock övergångar ställas i relation till övriga flöden in och ut från Samhall samt kvarvarande anställda (stocken). Ett för ensidigt fokus på övergång till arbete riskerar att leda fel. I figur 11.2 nedan visas hur anställda med arbetshandikapp fördelade sig på stock samt flöden in och ut från Samhall under 2001. Av figuren framgår, utöver att flödena i förhållande till stocken är små, att utflödet till ålders- och förtidspension utgjorde en nästan lika stor del av utflödet som övergångar till reguljärt arbete. 
  
 Figur 11.2.  
 Stock och flöden in och ut från Samhall 2001 
  
 Inflöde från Af 
  
 Återanställning 
  
 ca 1 600 
  
 efter övergång 
  
 ca 500 
  
 Stock ca 25 000 
  
 Utflöde till ålders- 
  
 Utflöde till reguljärt 
  
 och förtidspension 
  
 arbete ca 1 400 
  
 ca 1 300 
  
 Övrigt utflöde ca 500 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 Ur samhällsekonomisk synvinkel är det inte heller ointressant  
 vem  
 som finns i flödet respektive kvar i stocken. Om en stor grupp av de anvisade dessutom blir kvar mycket länge i Samhall innebär detta förhållande stora samhällsekonomiska kostnader i förhållande 
 265 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 SOU 2003:56 
  
 till om de flesta går över till ett arbete utanför Samhall efter en relativt kort anställningstid. 
 I Samhall AB:s system saknas mer detaljerade uppgifter över de anställda. För att kunna analysera övergångarna mer i detalj har SCB på uppdrag av utredningen gjort en samkörning av data för de övergångar som gjordes under 1999 och 2000 med uppgifter i den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS) avseende år 2000. Resultatet av denna samkörning redovisas i bilaga 8, där övergångar bl.a. jämförs med kvarvarande anställda samt ny- anställda för ett antal olika variabler, såsom ålder, kön, utbildnings- nivå, födelseland, etc. 
 De slutsatser som kan dras av den redovisade statistiken i bilaga 8 är att övergångarna i huvudsak består av en, relativt stocken, stark grupp. I förhållande till sin andel bland de anställda var det fram- förallt män, yngre, gymnasieutbildade, personer födda i Sverige samt rörelsehindrade som inte kräver förflyttningshjälpmedel som var överrepresenterade bland övergångarna. Statistiken visar också att anställda med kortare anställningstider var kraftigt överrepre- senterade bland övergångarna jämfört med gruppens andel bland samtliga anställda. Även detta indikerar att det främst är en förhål- landevis stark grupp – med mindre behov av utvecklande och reha- biliterande insatser – som går över till ett arbete utanför Samhall. 
 Utredningen har även låtit genomföra en studie av sannolikheten att lämna Samhall för olika avgångsorsaker, som presenteras i bilaga 8. Denna studie tyder på att det krävs större insatser och resurser för att få till stånd övergångar till reguljärt arbete efter de två första anställningsåren. 
  
 11.2.8 
  
 Kvinnor och övergångar 
  
 Av utredningsdirektiven framgår att utredaren skall analysera och synliggöra anledningarna till att övergångarna till arbete inte blir fler för de kvinnliga anställda och lämna förslag till hur dessa över- gångar kan öka. 
 Staten ställer sedan 1999 i avtalet med Samhall AB krav på att bolaget skall verka för att andelen kvinnor som lämnar bolaget skall öka för att på sikt uppgå till den genomsnittliga andelen anställda kvinnor i Samhall. Andelen anställda kvinnor med arbetshandikapp i Samhall som gått över till arbete på den reguljära arbetsmarknaden har under samtliga år sedan övergångsmålet infördes understigit 
 266 
  
 SOU 2003:56 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 kvinnornas andel av de anställda (se tabell 11.3 nedan). Kvinnors andel av övergångarna har varierat mellan 30 och 38 procent, medan andelen kvinnor bland de anställda med arbetshandikapp varit oför- ändrat, 46 procent. 
  
 Tabell 11.3.  
 Andel (%) kvinnor av övergångarna respektive av de anställda med arbetshandikapp  
 1992–2002 
  
 Andel (%) 
  
 Andel (%) 
  
 kvinnor av 
  
 kvinnor av de 
  
 År 
  
 övergångarna 
  
 anställda 
  
 1992 
  
 36 
  
 46 
  
 1993 
  
 38 
  
 46 
  
 1994 
  
 35 
  
 46 
  
 1995 
  
 34 
  
 46 
  
 1996 
  
 30 
  
 46 
  
 1997 
  
 35 
  
 46 
  
 1998 
  
 35 
  
 46 
  
 1999 
  
 34 
  
 46 
  
 2000 
  
 35 
  
 46 
  
 2001 
  
 33 
  
 46 
  
 2002 
  
 35 
  
 46 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 Den undersökning som  
 LOSAM-utredningen 
  genomförde bland de anställda med arbetshandikapp visade att kvinnor var mindre motiverade än män att ta ett arbete utanför Samhall. Samhall AB har bedrivit flertalet projekt (t.ex. olika motivationshöjande och vägledande insatser, gruppaktiviteter etc.) för att öka övergångarna bland kvinnor. Andelen har trots detta varit relativt konstant under de senaste åren. I samband med årsredovisningen för 2002 rappor- terade Samhall AB att man i den Mångfaldsplan som utarbetats för 2002 tagit med en punkt avseende övergångar bland kvinnor. Samhall AB rapporterade även att motivationshöjande insatser samt utbildning och praktik ingår i personalutvecklingsprocessen. 
 267 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 SOU 2003:56 
  
 Förklaringar till kvinnors lägre övergångsandel 
 Utredningen har, på motsvarande sätt som för samtliga övergångar, studerat könsuppdelad statistik för övergångar i förhållande till samliga anställda samt övriga flöden in och ut från Samhall. De skillnader mellan könen som framträder i denna studie är framför- allt skillnader när det gäller avgångsorsak, anställningstid och bransch. Mindre skillnader fanns även när det gäller födelseland och utbildningsnivå. 
 Statistiken visar att kvinnor förtidspensioneras i betydligt större utsträckning än män och att kvinnor går över till ett arbete utanför Samhall efter en längre anställningstid än män. Är detta ett tecken på att de kvinnor som är anställda inom Samhall utgör en svagare grupp än män? Registerdata ger inget tydligt belägg för att det skulle förhålla sig på detta sätt. 
 Statistiken visar vidare att inom Samhall AB arbetar kvinnor i nästan lika stor utsträckning som män inom industriverksamhet (59 resp. 64 procent). Män gick däremot över till arbeten inom industrin i större utsträckning än kvinnor (35 resp. 25 procent). Studerar man samtliga förvärvsarbetande på arbetsmarknaden är skillnaderna mellan könen betydligt större, 27 procent av männen arbetar inom industrin jämfört med 11 procent av kvinnorna. Kvinnor övergår således inte till sådana arbeten på den reguljära arbetsmarknaden i samma utsträckning som deras andel inom indu- striverksamhet inom Samhall motiverar. Likartade skillnader mellan representation och resultat finns inom andra arbetsmarknadspoli- tiska program. 
 Vidare kan utredningen konstatera att Samhall är en institution med lång manlig industritradition, där merparten av arbetstillfällena fortfarande finns inom industriverksamhet (ca 60 procent) och där merparten av arbetsledarna är män (ca 75 procent). 
 Andra tänkbara faktorer, som är svårare att mäta, är skillnader i t.ex. motivation och självförtroende. Enligt  
 LOSAM-utredningen 
  (SOU 1997:64) var kvinnor betydligt mer pessimistiska än män om sina möjligheter att klara ett jobb utanför Samhall AB. 37 procent av kvinnorna och 50 procent av männen svarade ja på frågan  
 Tror du att du i dag skulle klara ett arbete utanför Samhall? 
 . Resultatet från utredningens undersökning av de anställda visar att både kvin- nor och män har blivit mer positiva till sina möjligheter att klara ett jobb utanför Samhall, men att könsskillnaderna består. 48 procent av kvinnorna trodde att de skulle kunna klara ett arbete utanför 
 268 
  
 SOU 2003:56 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 Samhall, medan motsvarande andel bland männen var 58 procent.  
 LOSAM-utredningen 
  frågade även de anställda om de skulle vilja ha ett arbete utanför Samhall. Svaren tyder på att männen var mer motiverade än kvinnorna att lämna Samhall, 43 procent av männen mot 31 procent av kvinnorna svarade jakande på denna fråga. Mot- svarande andelar i utredningens undersökning var 63 respektive 51 procent. De anställdas motivation att lämna Samhall har alltså ökat. Skillnaden mellan könen kvarstår dock även här. 
  
 11.3 
  
 Rekryteringsmålet 
  
 Av utredningsdirektiven framgår att utredaren skall bedöma i hur stor utsträckning rekryteringsmålet uppfyllts och även vara obe- hindrad att lämna förslag på hur det kan omformuleras. 
  
 11.3.1 
  
 Definition av rekryteringsmålet 
  
 Enligt proposition 1991/92:91 har Samhall i uppdrag att ge arbete åt dem som  
 har störst behov 
 . Samhalls målgrupp är personer med arbetshandikapp vars arbetsförmåga är så nedsatt att de inte kan få annat arbete och vars behov inte kan tillgodoses genom andra insatser. Statsmakterna har slagit fast att Samhall skall vara en resurs för dem som har sämst förutsättningar på arbetsmarknaden genom att ställa krav på att minst 40 procent av dem som rekryte- ras till Samhall AB skall tillhöra de prioriterade grupperna, dvs. intellektuellt arbetshandikappade, psykiskt sjuka och flerhandikap- pade, enligt de definitioner som Samhall AB och Arbetsmarknads- styrelsen (AMS) har enats om. 
 De definitioner som för närvarande gäller för de prioriterade grupperna är, enligt samverkansdokumentet mellan Arbets- marknadsverket och Samhall AB från 2001, följande: 
  
 Psykiskt sjuka  
 – Här avses sökande som på grund av långvarig och psykisk sjukdom inte tidigare har haft kontakt med arbets- livet eller som på grund av sin sjukdom varit borta från arbete under lång tid. 
  
 Utvecklingsstörda  
 – Här avses sökande som fått sin grund- utbildning inom särskolan och/eller vistats på dagcenter och/eller varit föremål för utredning genom särskilda resurser vid arbetsförmedlingen. 
 269 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 SOU 2003:56 
  
 Personer med mer än en funktionsnedsättning  
  
 – Här avses främst sökande med rörelsehinder som har ytterligare funktionshin- der, t.ex. tal- och kommunikationssvårigheter, men det kan också gälla andra kombinationer av funktionshinder som till- sammans medför svår funktionsnedsättning. 
  
 För att få tillgång till de särskilda insatserna för personer med arbetshandikapp krävs att ett arbetshandikapp har konstaterats och att den arbetssökande försetts med en kod för arbetshandikapp i arbetsförmedlingens register. Kodning av arbetshandikapp kan även göras för att indikera ett behov av fördjupad service hos speci- ell handläggare eller arbetsförmedling. 
 De prioriterade grupperna är inte direkt överensstämmande med respektive handikappkod, utan utgör en delmängd (eller har en vidare definition) av den aktuella koden. Endast de med svårare psykisk sjukdom respektive svårare funktionsnedsättning är prio- riterade till Samhall. Definitionen av utvecklingsstörda är däremot vidare än det koden för intellektuellt arbetshandikapp anger. Rele- vant handikappkod är alltså i dagens system ett nödvändigt men inte tillräckligt villkor för att bedöma om en arbetssökande tillhör en prioriterad grupp eller inte. Handikappkodningen och de problem som är förknippade med den behandlas närmare i avsnitt 10.5.2. 
  
 11.3.2 
  
 Förändringar av rekryteringsmålet 
  
 Mål för rekrytering från prioriterade grupper har funnits sedan 1987, då AMS och Samhall träffade en överenskommelse om att minst 50 procent av rekryteringen till Samhall skulle ske bland sökande med utvecklingsstörning, psykiskt arbetshandikapp eller svåra funktionsnedsättningar, främst flerhandikapp. Före 1987 fanns inget mål för prioriterad rekrytering. Från och med budget- året 1991/92 preciserade AMS och Samhall definitionerna av de olika grupperna, då det visat sig att tillämpningen av den tidigare definitionen blivit alltför skiftande i olika delar av landet. I sam- band med stramare och mer preciserade definitioner enades AMS och Samhall om att minst 40 procent av de nyrekryterade till Samhall skall avse dessa grupper. 
 270 
  
 SOU 2003:56 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 Sedan 1992, i samband med ombildandet av Samhall till aktie- bolag, ställer ägaren – staten – krav på att minst 40 procent av rekryteringen skall ske från de tre prioriterade grupperna. 
 Prioriterad rekrytering har fram till och med år 2001 enbart beräknats på de tillsvidareanställda med arbetshandikapp. Före 2002 ingick alltså inte visstidsanställda med arbetshandikapp i de redovisade uppgifterna över antalet nyrekryteringar från priorite- rade grupper. Uppgiften för 2002 i tabell 11.4 nedan avser dock endast tillsvidareanställda. 
  
 11.3.3 
  
 Samhall AB:s resultat i förhållande till rekryteringsmålet 
  
 Samhall AB har för varje år sedan ägaren – staten – införde rekryte- ringskravet 1992 klarat målet om minst 40 procents rekrytering från de prioriterade grupperna (se tabell 11.4 nedan). År 2002 utgjorde de prioriterade grupperna 45 procent av de nyanställda och år 2001 var andelen 43 procent. Kvaliteten i uppgifterna som detta baseras på kan dock ifrågasättas. Dåvarande Datainspektionen gav inte tillstånd till Samhall att registrera arbetshandikapp i sina system. Uppgifter om prioriterade grupper rapporteras därför in manuellt från respektive enhet i klumpsummor. Det finns därmed inga möjligheter att följa upp uppgifterna på individnivå. Uppgif- terna på individnivå finns endast dokumenterade i personalakterna ute på respektive enhet. 
 271 
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet SOU 2003:56 
  
 Tabell 11.4.  
 Mål och resultat för rekrytering  
 1992–2002 
  
 Budgetår 
  
 Antal ny- 
  
 därav från 
  
 Andel (%) från 
  
 Mål 
  
 Målet 
  
 rekryteringar 
  
 prioriterade 
  
 prioriterade 
  
 uppnått 
  
 grupper 
  
 grupper 
  
 1992 
  
 1 776 
  
 996 
  
 56 
  
 40 
  
 ja 
  
 1993 
  
 1 766 
  
 798 
  
 45 
  
 40 
  
 ja 
  
 1994 
  
 3 393 
  
 1 580 
  
 47 
  
 40 
  
 ja 
  
 1995 
  
 3 116 
  
 1 377 
  
 44 
  
 40 
  
 ja 
  
 1996 
  
 1 017 
  
 472 
  
 46 
  
 40 
  
 ja 
  
 1997 
  
 1 242 
  
 569 
  
 46 
  
 40 
  
 ja 
  
 1998 
  
 2 276 
  
 1 011 
  
 44 
  
 40 
  
 ja 
  
 1999 
  
 2 608 
  
 1 100 
  
 42 
  
 40 
  
 ja 
  
 2000 
  
 2 210 
  
 975 
  
 44 
  
 40 
  
 ja 
  
 2001 
  
 1 563 
  
 679 
  
 43 
  
 40 
  
 ja 
  
 2002 
  
 1 249 
  
 944 
  
 45 
  
 40 
  
 ja 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 Utredningen vill i detta sammanhang uppmärksamma att det före- ligger ett systemfel när Samhall AB ansvarar för målet för rekryte- ring, medan det endast är AMV som kan påverka målet, genom anvisningsrätten till insatsen skyddat arbete hos Samhall. Mål och möjligheter att påverka mål måste följas åt. 
 RRV angav i sin granskningsrapport  
 Samhall – en effektiv åtgärd?  
 (RRV 1999:18) att för de flesta handläggare vid arbetsförmedlingen var de prioriterade grupperna psykiskt sjuka och förståndshandi- kappade liktydigt med dåvarande kod 6 och 7 bland de sökande till Samhall. För flerhandikappade menade de flesta handläggare att de definierade flerhandikapp efter  
 antalet  
 funktionshinder. Endast ett fåtal handläggare ansåg att det var  
 graden  
 av kombinerat arbetshan- dikapp som skulle vara avgörande. Enligt RRV stämde dessutom handikappkoderna inte överens med det verkliga arbetshandikappet för de anställda vid Samhall AB. Drygt tre fjärdedelar av de med koden intellektuellt arbetshandikapp bedömdes av arbetsledarna inte ha detta arbetshandikapp. Även för de med psykiskt arbets- handikapp fanns avvikelser. Två tredjedelar hade inte ett arbetshan- dikapp som överensstämde med koden. 
 Måluppfyllelsen av rekryteringsmålet går, enligt utredningens uppfattning, inte att mäta, följa upp och kontrollera på ett för äga- ren – staten – tillfredsställande sätt. Det är, mot bakgrund av den bristfälliga mätmetoden, svårt att uttala sig om måluppfyllelsen vad 
 272 
  
 SOU 2003:56 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 gäller rekryteringen och därav följer att det är svårt för ägaren – staten – att värdera bolagets insatser i detta avseende. 
  
 11.4 
  
 Utredningens överväganden och förslag 
  
 I det nya systemet för allmänt skyddat arbete som utredningen föreslår kommer Arbetsmarknadsverket att styra och finansiera verksamheten. Det är därför rimligt att kraven rörande sysselsätt- ning, övergångar och rekryteringen av prioriterade grupper fram- över riktas mot Arbetsmarknadsverket. 
 Utredningen  
 föreslår  
 att nuvarande mål och krav för sysselsätt- ning, övergångar och rekrytering, som i dag riktas mot Samhall AB, i samband med införandet av allmänt skyddat arbete istället riktas mot Arbetsmarknadsverket. 
 Sysselsättningen 
 Arbetstimmar för personer som är undersysselsatta ingår i den upparbetade timvolymen som Samhall AB redovisar till regeringen. Att vara undersysselsatt kan inte sägas vara förenligt med det över- gripande målet att ge meningsfullt och utvecklande arbete. Utred- ningen anser därför att regeringen i nuvarande system bör överväga att fastställa ett sysselsättningsmål som är netto (exklusive under- sysselsättning), dvs. endast avse produktiv och utvecklande arbets- tid. 
 Nuvarande styrning av omfattningen av Samhall AB:s verksam- het är inte ändamålsenlig. Staten styr omfattningen genom att ange det minsta antalet arbetstimmar som skall produceras. Staten kan dock inte vara säker på att man för de ekonomiska resurser man ställt till förfogande får den timvolym som avtalats. Timvolymen har bara nåtts eller överträffats vid ett tillfälle de senaste fem åren. Nuvarande finansieringsmodell är ett alltför trubbigt instrument för att styra omfattningen. Att sysselsättningsmålet sänkts under de tre senaste åren tyder vidare på att statsmakterna snarare anpas- sat målet efter resultatet – eller efter den volym som Samhall AB i realiteten anser sig klara av – än utgått från behovet av skyddat arbete som finns bland personer med arbetshandikapp. 
 273 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 SOU 2003:56 
  
 Övergångar 
 För att kunna värdera övergångsmålet måste övergångar ställas i relation till övriga flöden in och ut från Samhall samt kvarvarande anställda (stocken). Utflödet till ålders- och förtidspension utgjorde en nästan lika stor del av utflödet som övergångar till reguljärt arbete. Nuvarande övergångsmål är inte ändamålsenligt i och med att det inte i tillräcklig utsträckning fokuserar på utveck- ling. Utredningen anser dessutom att målet är synnerligen lågt satt. 
 Att övergångarna, i förhållande till stocken, sker efter en relativt kort anställningstid tyder på att det finns betydande inlåsningsef- fekter på Samhall. Motivationen och incitamenten att lämna Samhall minskar med anställningstidens längd. Att behöva lämna en fast och trygg tillvaro är svårare för dem som varit anställda länge inom Samhall. Personer som varit anställda en längre tid inom Samhall får dessutom årligen en viss löneutveckling, vilket gör att de ekonomiska incitamenten att lämna Samhall är små (om denna lön ligger över den lön som betalas på den lokala arbetsmarkna- den). Erfarenheterna från Samhalls motsvarighet i Storbritannien, Remploy Ltd, bekräftar denna bild. 
 Enligt utredningens uppfattning föreligger ett systemfel när per- soner som anvisas till insatsen skyddat arbete hos Samhall avregi- streras som arbetssökande på arbetsförmedlingen. Utredningen anser att den arbetssökande i nuvarande system bör kvarstå som inskriven vid arbetsförmedlingen efter anvisning till skyddat arbete hos Samhall. 
 Kvinnor och övergångar 
 Huvudförklaringen till kvinnornas låga andel bland övergångarna är, enligt utredningens samlade bedömning, de traditionella köns- rollsmönster som finns på arbetsmarknaden. Merparten av Samhall AB:s verksamhet bedrivs inom den traditionellt manliga industri- sektorn. Inom Samhall AB arbetar kvinnor i nästan lika stor utsträckning som män inom industriverksamhet. Bland samtliga förvärvsarbetande på arbetsmarknaden utgör dock kvinnor en betydligt lägre andel inom tillverkningsindustrin än män. Kvinnor övergår inte till arbeten inom traditionellt manliga branscher på den reguljära arbetsmarknaden i samma utsträckning som deras andel inom dessa branscher inom Samhall motiverar. 
 274 
  
 SOU 2003:56 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 Arbetsmarknadsverket har genom förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ett ansvar för att mot- verka en könsuppdelad arbetsmarknad och på andra sätt bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män samt till ökad mångfald i arbetslivet. Arbetsmarknadsverket har sedan budgetåret 1993/94 årligen anvisats medel för projektverksamhet i syfte att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden samt för utbildning av personal i jämställdhet. Resultaten av dessa s.k. brytprojekt har dock hittills varit relativt begränsade. 
 Riksrevisionsverket (RRV) genomförde 1997 en översyn av de arbetsmarknadspolitiska programmen ur ett jämställdhetsperspek- tiv. 
 2  
 RRV konstaterade i sin rapport att de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas medverkan till att bryta könsuppdelningen på arbets- marknaden förefaller vara begränsad. RRV konstaterade vidare att Arbetsmarknadsverkets möjligheter att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden är begränsade. Enligt utredningens uppfattning gäller detta också i hög grad Samhall AB:s möjligheter att genom egna insatser bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. 
 Utredningen anser att mot bakgrund av ovanstående förklaringar att stora insatser måste till för att få upp kvinnors andel av över- gångar motsvarande deras andel av de anställda. Utredningen anser att Arbetsmarknadsverket – som både har ansvaret för den arbets- marknadspolitiska insatsen skyddat arbete hos Samhall och för att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad – bör ta ett större ansvar för att öka övergångar bland kvinnor. Utredningen förutsätter att Samhall AB även fortsättningsvis genomför riktade insatser för öka andelen kvinnor som lämnar Samhall för ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Dessa insatser bör dock utformas i samråd med Arbetsmarknadsverket. 
 Utredningen anser vidare att Samhall AB:s strukturomvandling mot allt mer verksamhet inom tjänster på sikt kan komma att öka kvinnornas övergångar till annat arbete. 
 Rekryteringen 
 Rekryteringskravet finns för att säkerställa att personer med arbetshandikapp med sämst förutsättningar får tillgång till den arbetsmarknadspolitiska insatsen skyddat arbete hos Samhall. 
  
 2  
 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder – ett effektivt styrmedel mot könsuppdelning på arbetsmarknaden? (RRV 1997:45). 
 275 
  
 Mål och resultat för Samhall AB:s nuvarande verksamhet 
  
 SOU 2003:56 
  
 Utredningen anser, i likhet med RRV, att AMS tillämpning av regelverket inte ger tillräcklig styrning och ledning för handläg- garna när det gäller anvisningen till skyddat arbete hos Samhall. Utredningen anser vidare att de prioriterade grupperna i nuvarande system inte är tillräckligt tydligt definierade, vilket ger utrymme för olika bedömningar av handläggarna vid arbetsförmedlingen. Som de prioriterade grupperna är definierade i dag går målet dock inte att mäta, följa upp och kontrollera. Nuvarande mål bör därför omformuleras så att det går att mäta, följa upp och kontrollera. 
 276 
 12 Uppföljning och utvärdering 
 Utredningen föreslår: 
  
 att Arbetsmarknadsverket fullt ut skall ansvara för uppföljning av den arbetsmarknadspolitiska insatsen skyddat arbete hos Samhall respektive allmänt skyddat arbete 
  
 att Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) även fortsättningsvis skall ha ansvaret för utvärdering av insatsen skyd- dat arbete hos Samhall respektive allmänt skyddat arbete 
  
 Enligt direktiven för utredningen skall utredaren föreslå hur Samhalls verksamhet skall följas upp och utvärderas. I detta kapitel ges en beskrivning av nuvarande ansvarsfördelning när det gäller uppföljning och utvärdering. Vidare redovisas vilken uppföljning och utvärdering som genomförs i dag. Kapitlet avslutas med utred- ningens överväganden och förslag. 
 Tidigare statliga offentliga utredningar av Samhall,  
 Samhall i går, i dag, i morgon  
 (SOU 1991:67) och  
 Samhall – en arbetsmarknads- politisk åtgärd  
 (SOU 1997:64), har inte haft i uppdrag att ge förslag på hur Samhalls verksamhet skall följas upp och utvärderas. Utred- ningarna har inte heller i sina respektive betänkanden funnit anled- ning att, till regering och riksdag, peka på behovet av uppföljning och utvärdering. Riksrevisionsverket (RRV) tog inte heller upp frågan i sin granskning av Samhall,  
 Samhall – en effektiv åtgärd?  
 (RRV 1999:18). 
 En första utgångspunkt för  
 vem  
 som gör  
 vad  
 och  
 varför  
 när det gäller uppföljning och utvärdering är att det finns en tydlig defini- tion av vad som menas med uppföljning respektive utvärdering. Definitionerna av uppföljning och utvärdering varierar emellertid. Enligt Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) används uppföljning och utvärdering ibland synonymt men är – enligt den praxis som etablerats inom den nationalekonomiska ut- värderingsforskningen – två olika saker. En  
 uppföljning  
 dokumenterar 
 277 
  
 Uppföljning och utvärdering 
  
 SOU 2003:56 
  
 ett program och beskriver vad som faktiskt hänt, men den säger ingenting om varför det hände och vad som skulle ha hänt i från- varo av det studerade programmet. En  
 utvärdering 
 , å andra sidan, syftar till att bedöma vilken effekt ett program hade på händelse- förloppet. Inom den nationalekonomiska utvärderingsforskningen skiljer man på mikro- och makroekonomiska utvärderingar.  
 Mikro- ekonomiska  
 utvärderingar studerar effekten av arbetsmarknads- politiska program för den enskilde deltagaren.  
 Makroekonomiska  
 utvärderingar analyserar politikens effekter för samhället som hel- het. 
 Uppföljningar och utvärderingar inom arbetsmarknadspolitiken tenderar att ha en slagsida mot den nationalekonomiska teoribild- ningen, trots att andra samhällsvetenskapliga discipliner är minst lika relevanta när det gäller metodval. En bredare definition av begreppen uppföljning och utvärdering ges i forskningsrapporten 
 Från sanningssökande till styrmedel – Moderna utvärderingar i offentlig sektor 
 , Rivera  K.  
  
 Sahlin-Andersson 
  
  (1995). I denna rapport definieras  
 uppföljning  
 som kontinuerlig eller regelmässig produktion av data om verksamheten.  
 Utvärderingar  
 bygger, enligt författarna, på data som i sig kunnat utgöra en uppföljning. Utöver data innehåller utvärderingen analys och någon form av resultat- bedömningar eller betygssättning. 
  
 Vad som är uppföljning respektive utvärdering när det gäller den arbetsmarknadspolitiska insatsen skyddat arbete hos Samhall är inte enkelt att besvara. Utredningen gör heller inte anspråk på att kunna presentera en egen definition av uppföljning respektive ut- värdering i detta sammanhang, mer än att försöka koppla ihop frå- gan om uppföljning och utvärdering med olika roller. Uppföljning bör följa med den uppgift och det ansvar som en aktör tilldelats. Med detta synsätt har Samhall AB ett uppföljningsansvar i enlighet med av vad som framgår av avtalet med staten, medan AMS har ett uppföljningsansvar i enlighet av vad som följer av olika författ- ningar som styr myndighetens verksamhet. Utvärderingar däremot behöver inte ha någon koppling till tilldelade uppgifter eller ansvar. En utvärdering bör istället genomföras av någon utomstående aktör som inte har någon koppling till den verksamhet som den analyse- rar och värderar. Detta är helt enkelt en trovärdighetsfråga. Egen utvärdering för att internt förbättra verksamheten ses ofta som både nödvändig och lämplig, medan egen utvärdering riktad till en extern målgrupp nästan alltid förknippas med trovärdighetspro- blem. 
 278 
  
 SOU 2003:56 
  
 Uppföljning och utvärdering 
  
 12.1 
  
 Samhall AB:s ansvar 
  
 Av kapitel 11 framgår det arbetsmarknadspolitiska uppdrag som Samhall AB har tilldelats och de mål och krav som ägaren årligen ställer på verksamheten i ett särskilt avtal mellan staten och Samhall AB. Enligt nuvarande avtal med staten skall Samhall AB redovisa hur bolaget uppfyllt verksamhetsmålen i samband med årsredovis- ningen och halvårsrapporteringen. När det gäller de ekonomiska kraven skall bolaget, enligt avtalet, tillämpa de riktlinjer för den externa rapporteringen som regeringen fastställt för bolag med statligt ägande. Samhall AB skall i samband med årsredovisningen lämna en personalberättelse. I avtalet anger ägaren även andra upp- drag och krav på återrapporteringar. Det är regeringen som formu- lerar uppföljningskrav och som tolkar, analyserar och värderar den information som bolaget i sin tur lämnar. Uppföljningskraven ställs i avtalet. 
  
 12.2 
  
 Arbetsmarknadsstyrelsens ansvar 
  
 Enligt 4 § i förordningen (2001:623) med instruktion för Arbets- marknadsverket är Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS), bland annat, ansvarig för att följa upp och utvärdera resultatet av den arbets- marknadspolitiska verksamheten. En av formerna för den arbets- marknadspolitiska verksamheten är enligt 5 § i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten arbets- marknadspolitiska program, där skyddat arbete hos Samhall utgör en av de två formerna för skyddat arbete enligt förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandi- kapp. 
 Utöver ovanstående generella krav ställer regeringen inte några specifika krav på AMS att återrapportera utvecklingen av den arbetsmarknadspolitiska insatsen skyddat arbete hos Samhall. Krav på återrapportering i regleringsbrev är i normalfallet kopplat till ett anslag för den verksamhet som skall återrapporteras. Då anslaget för Samhall AB inte disponeras av Arbetsmarknadsverket har regeringen heller ingen anledning att ställa några specifika krav på AMS att återrapportera insatsen skyddat arbete hos Samhall. En annan tolkning är att den arbetsmarknadspolitiska insatsen, när det gäller uppföljning och utvärdering, uppfattas (inklusive av AMS) som en angelägenhet mellan ägaren – staten – och Samhall AB. Icke 
 279 
  
 Uppföljning och utvärdering 
  
 SOU 2003:56 
  
 desto mindre har AMS ett tydligt ansvar för uppföljning av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten i allmänhet och de arbets- marknadspolitiska programmen i synnerhet. 
  
 12.3 
  
 Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärderings ansvar 
  
 Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU), som är ett forskningsinstitut under Näringsdepartementet, skall enligt förordning (1996:1426) bl.a. främja, stödja och genomföra utvärde- ring av arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder. Oliver har alltså ansvar för utvärdering av, bland annat, den arbetsmarknads- politiska insatsen skyddat arbete hos Samhall. 
  
 12.4 
  
 Vilken uppföljning och utvärdering bedrivs i dag? 
  
 Utredningen kan inledningsvis konstatera att de uppföljningskrav som staten ställer på Samhall AB i avtalet inte fullt ut täcker in det som ägaren behöver för att kunna styra Samhall AB på ett ända- målsenligt sätt. Utredningen har i flera kapitel pekat på sådana områden (frågan om merkostnader, undersysselsättning, finns Samhall där behoven finns m.m.) 
 Samhall AB uppfyller formellt ägarens krav på återrapportering i enlighet med vad som anges i avtalet med staten. I övrigt bedriver Samhall AB inte någon strukturerad uppföljnings- eller utvärde- ringsverksamhet. Den uppföljning Samhall AB bedriver är helt styrd av den rapportering som ägaren kräver. Samhall AB bedriver affärsverksamhet, inte utredningsverksamhet. Det senare är helt enkelt inte Samhalls uppgift. Det ligger i sakens natur att erforder- lig kompetens då inte byggs upp eller att administrativa uppfölj- ningssystem inte utvecklas för att klara uppföljningskraven, utan mycket bygger på centrala instruktioner och manuella rutiner. Enkla statistikuppgifter saknas ibland helt eller är mycket tidskrä- vande att framställa och i vissa fall är tillgängliga data inte kvalitets- säkrade. Samhall AB:s system och innehållet i dem är utvecklade för uppgiften att verka som ett bolag på en marknad. Utredningen menar dock att ovanstående förhållanden inte är motiv i sig till varför bolaget skulle avstå från att bedriva viss egeninitierad upp- följningsverksamhet. Samhall AB borde rimligtvis ha ett eget 
 280 
  
 SOU 2003:56 
  
 Uppföljning och utvärdering 
  
 intresse av att följa upp verksamheten – utöver de formella ägarkra- ven. 
 AMS har, enligt utredningens kännedom, hittills ännu inte genomfört någon uppföljning eller utvärdering av den arbetsmark- nadspolitiska insatsen skyddat arbete hos Samhall enligt vad som följer av instruktionen för Arbetsmarknadsverket. AMS följer hel- ler inte den löpande verksamheten på samma sätt som andra arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Riksrevisionsverket (RRV) har i sina revisioner inte heller riktat någon kritik mot att det i årsredovisning eller annorstädes inte finns någon samlad resultatredovisning och resultatbedömning av insatsen skyddat arbete hos Samhall. En praktisk förklaring till att AMS inte genomför någon uppföljning och utvärdering är att de arbetssö- kande som anvisats till skyddat arbete hos Samhall inte längre är registrerade vid arbetsförmedlingen. Förutsättningarna för att kunna följa upp och utvärdera insatsen skyddat arbete hos Samhall saknas därmed i praktiken. Som en jämförelse kan nämnas att de arbetssökande som anvisas till lönebidrag och offentligt skyddat arbete (OSA) enligt samma förordning kvarstår som inskrivna vid arbetsförmedlingen. Redovisning av lönebidrag och offentligt skyddat arbete (OSA) sker årligen i samband med AMV:s årsredo- visning och i årsrapporten över de arbetsmarknadspolitiska pro- grammen samt löpande under budgetåret. 
 Sedan Samhalls tillkomst har fem olika  
 makroekonomiska  
 studier av Samhalls verksamhet genomförts. 
 1  
 Ingen  
 mikroekonomisk  
 ut- värdering har, enligt vad utredningen erfarit, ännu genomförts. Oliver har emellertid påbörjat ett projekt för utvärdering av rekry- teringen till Samhall AB. 
  
 12.5 
  
 Utredningens överväganden och förslag 
  
 Enligt utredningens uppfattning råder det oklarheter om vem som har ansvaret för att följa upp och utvärdera verksamheten inom Samhall AB i dag. Det saknas också relevant information som 
  
 1  
  
 Jones (1981),  
 Socialt bokslut, modell och tillämpning inom Samhällsföretagsgruppen  
 Invent management AB (1986),  
 Rapport beträffande Samhällsföretag 
 T. Haavisto, Goodwin, Callahan (1993),  
 Arbete åt arbetshandikappade 
  
 Samhall (1994),  
 Att värdera Samhall från flera perspektiv Samhall - en arbetsmarknadspolitisk åtgärd  
 (SOU 1997:64) 
  
 281 
  
 Uppföljning och utvärdering 
  
 SOU 2003:56 
  
 ägaren – staten – behöver för att kunna styra verksamheten på ett ändamålsenligt sätt. 
 Utredningen  
 föreslår  
 att Arbetsmarknadsverket fullt ut skall ansvara för uppföljning av den arbetsmarknadspolitiska insatsen skyddat arbete hos Samhall respektive allmänt skyddat arbete. 
 AMS bör följa upp verksamheten på samma sätt som för övriga arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Utredningen menar vidare att uppföljningsansvaret tydliggörs i och med den finansie- ringsmodell och det nya system för allmänt skyddat arbete som föreslås. Statsmakterna kommer med utredningens förslag rikta uppföljningskraven mot Arbetsmarknadsverket och inte mot Samhall AB eller någon annan aktör som är huvudman för allmänt skyddat arbete. 
 Utredningen  
 föreslår  
 att Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) även fortsättningsvis skall ha ansvaret för utvärdering av insatsen skyddat arbete hos Samhall respektive all- mänt skyddat arbete. 
 Ansvaret bör gälla både makro- och mikroutvärderingar. Vid ett eventuellt införande av ett nytt system för allmänt skyddat arbete är det särskilt viktigt att följa utvecklingen och utvärdera effekterna av det nya systemet. Utredningen menar också att man inom arbetsmarknadspolitiken måste vara öppen för andra utvärderings- metoder, exempelvis experimentell utvärdering än att enbart ägna sig åt traditionella efterhandsutvärderingar. Att ansvaret för utvär- deringar föreslås läggas på Oliver hindrar dock inte att AMS, på eget initiativ, kan genomföra egna utvärderingar av insatsen. 
 En förutsättning för att kunna genomföra utvärderingar är, lik- som för uppföljning, att det finns tillgång till data – självfallet med respekt för individers integritet. Som utredningen tidigare redovi- sat finns ett systemfel i de administrativa rutinerna när den arbets- sökande avregistreras från arbetsförmedlingen efter anvisningen till skyddat arbete hos Samhall. En kontinuerlig och kvalitetssäkrad statistikproduktion saknas därför och AMS har därmed små eller inga möjligheter att följa upp den arbetsmarknadspolitiska insatsen skyddat arbete hos Samhall. 
 Utredningen förutsätter att den arbetssökande, på samma sätt som vid exempelvis lönebidrag och offentligt skyddat arbete (OSA), i fortsättningen kvarstår som inskriven i en sökandekate- gori vid arbetsförmedlingen efter anvisning till skyddat arbete hos Samhall respektive allmänt skyddat arbete och redovisas i den lö- pande verksamhetsstatistiken. Överblicken över de samlade statliga 
 282 
  
 SOU 2003:56 
  
 Uppföljning och utvärdering 
  
 insatserna förbättras genom en sådan samlad rapportering. Där- igenom möjliggörs också uppföljningar och kvalificerade utvärde- ringar av verksamheten. 
 283 
 13 Konsekvensanalyser 
 Enligt 14 § i kommittéförordningen (1998:1474) skall, om försla- gen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för sta- ten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Den arbetsmark- nadspolitiska insatsen skyddat arbete hos Samhall är en statlig angelägenhet. Utredningens förslag om att ersätta denna insats med en ny insats – allmänt skyddat arbete – innebär inga föränd- ringar i detta avseende. 
 Utredningen föreslår ändrade arbetsformer som innebär att innan beslut om särskilda insatser för personer med arbetshandi- kapp (lönebidrag, offentligt skyddat arbete (OSA) och allmänt skyddat arbete (ASA)) fattas skall en kartläggning och utredning ske där individens förutsättningar och möjligheter skall tas tillvara. Detta kartläggnings- och utredningsprogram skall för de grupper som aktualiseras från arbetsförmedlingen kostnadsmässigt rymmas inom nuvarande anslag för Arbetsmarknadsverket; utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, anslaget 22:1  
 Arbetsmarknadsverkets förvalt- ningskostnader  
 och 22:2  
 Bidrag till arbetslöshetsersättning och akti- vitetsstöd.  
 Den föreslagna finansieringen är identisk med dagens system. Dagens system för kartläggning och utredning innan anvisning till särskilda insatser för personer med arbetshandikapp är dock både fragmenterat och osystematiskt. 
 Kartläggning och utredning för personer som i dag har sjuk- eller aktivitetsersättning eller sjukpenning skall finansieras av anslag som tilldelats försäkringskassorna. På samma sätt skall kartläggning och utredning för personer som i dag uppbär försörjningsstöd finansie- ras av kommunerna. 
 Utredningen menar att det föreslagna systemet förmodligen kan komma att medföra besparingar som kan användas för att öka volymen av personer som får möjlighet att ta del av insatsen. 
 285 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 SOU 2003:56 
  
 Utredningen föreslår att allmänt skyddat arbete (ASA), genom- strömningsfasen och arbetstrygghetsfasen, skall finansieras under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad, anslaget 22:4  
 Särskilda insatser för arbetshandikappade.  
 Medel bör tillföras detta anslag, i den takt som riksdag och regering anser vara lämplig, från anslaget 22:9  
 Bidrag till Samhall AB 
 . Utredningen föreslår vidare att genom- strömningen i systemet skall öka 
 .  
 De ökade kostnader, som relativt nuvarande anslag är marginella, som följer av en sådan ökning bör likaledes finansieras inom ramen för ovanstående anslag. 
 De nya formerna och den nya finansieringen bör till oförändrade kostnader öka effektiviteten och genomströmningen. Utredning- ens samlade bedömning är dock att det med all sannolikhet skulle vara lönsamt att öka de nuvarande insatserna. 
 Av 15 § i kommittéförordningen (1998:1474) framgår att, om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala själv- styrelsen, skall konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsätt- ningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdhet mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. 
 Utredningen bedömer att förslagen inte kommer att ha någon betydelse för  
 den kommunala självstyrelsen 
 . Utredningens förslag om allmänt skyddat arbete kommer, i likhet med skyddat arbete hos Samhall, vara statens ansvar. Kommuner kan på frivillig basis anordna allmänt skyddat arbete och få ersättning för detta i enlig- het med gällande bestämmelser. Inte heller för brottslighet och det brottsförebyggande arbetet bedömer utredningen att förslagen kommer att ha betydelse. 
 Däremot bedömer utredningen att förslagen kommer att ha betydelse för  
 sysselsättningen i olika delar av landet 
 . På grund av ett systemfel tillämpas inte de principer för fördelning av arbetstillfäl- len som lades fast i propositionen om ombildning av Samhall till aktiebolag (prop. 1991/92:91). Principen är att det är behovet av arbete åt arbetssökande med arbetshandikapp som inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden som skall styra fördel- ningen av arbetstillfällen. Samtidigt bör hänsyn tas till vilka andra arbetsmarknadspolitiska resurser för personer med arbetshandi- kapp som finns i respektive region. Utredningens förslag om all- mänt skyddat arbete innehållande fler aktörer än Samhall AB och 
 286 
  
 SOU 2003:56 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 ett generellt ersättningssystem innebär en ny styr- och finansie- ringsmodell som undanröjer nuvarande systemfel. Sammantaget kommer detta ha en positiv effekt för  
 sysselsättningen i olika delar av landet 
 . I förhållande till i dag torde de regionalpolitiska ambitio- nerna stödjas på ett betydligt bättre sätt genom utredningens för- slag med fler aktörer med en stark lokal förankring. Det blir arbetsförmedlingens uppgift att finna anordnare lokalt för att säkerställa att personer med arbetshandikapp kan få det individuella stöd och den utveckling som krävs för att om möjligt på sikt få arbete på den reguljära arbetsmarknaden. 
 Utredningen bedömer att förslagen har en positiv betydelse för  
 små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags 
 . Allmänt skyddat arbete före- slås bli öppet för samtliga arbetsgivare som vill och har möjlighet samt kompetens att erbjuda sysselsättning/utveckling för personer med arbetshandikapp. Utredningen menar att ett generellt ersätt- ningssystem innebär att, upplevda och reella, konkurrensojämlik- heter mellan små företag och Samhall AB undanröjs. Små företag kan på samma villkor som Samhall AB anställa personer med arbetshandikapp. 
 Av de anställda med arbetshandikapp vid Samhall AB utgör kvinnor 46 procent, vilket är en något högre andel än kvinnors andel av samtliga arbetssökande med arbetshandikapp vid arbets- förmedlingen. Kvinnornas andel av dem som lämnar Samhall AB för ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden uppgår dock endast till ca 35 procent.  
 Jämställdheten mellan kvinnor och män  
 kommer enligt utredningens bedömning att öka med utredningens förslag. Fler aktörer innebär flera alternativa verksamheter med större utbud både när det gäller arbetsuppgifter och branscher, vilket ökar möjligheten för kvinnor att går över till ett reguljärt arbete. Fler aktörer som erbjuder alternativa verksamheter kommer enligt utredningens bedömning även att vara positivt för att  
 nå de integ- rationspolitiska målen 
 . Ett strukturerat kartläggnings- och utred- ningsprogram där intresse, behov och förutsättningar kartläggs kommer att ge ett bättre underlag för vilka insatser som därefter bör initieras. Ett sådant program gynnar de grupper, däribland invandrare, vars utbildning och kompetens – med nuvarande arbetssätt – inte alltid blir allsidigt och rättvist bedömt. 
 Utredningens förslag att den arbetssökande, för att säkerställa en kontinuerlig och kvalitetssäkrad statistikproduktion och därmed möjliggöra uppföljning och utvärdering av insatsen skyddat arbete 
 287 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 SOU 2003:56 
  
 hos Samhall respektive allmänt skyddat arbete, kvarstår som inskri- ven vid arbetsförmedlingen efter anvisning till insatsen innebär inga konsekvenser för  
 den personliga integriteten 
 . Arbetsmarknadsverket har ett generellt tillstånd att föra ett register över de arbetssökande och behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten regleras i lag (2002:546) om behandling av person- uppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten och förord- ning (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten. Att systemet omfattar fler aktö- rer innebär ingen förändring av detta förhållande. 
 Enligt lag (1992:314) om tystnadsplikt i verksamhet i Samhall- gruppen får den som deltar eller har deltagit i verksamheten  
 inte obehörigen röja vad han därvid fått veta om anvisad arbetstagares personliga förhållanden 
 . Före bolagiseringen av Samhall AB reglera- des tystnadsplikten i lagen (1979:47) om regionala stiftelser för skyddat arbete. I motivuttalanden till bestämmelsen (prop. 1979/80:25) anförde dåvarande statsrådet att den skyddade verk- samheten bygger på att de anvisade arbetstagarna kan känna förtro- ende för att uppgifter om deras personliga förhållande, t.ex. i form av intyg från läkare och psykologer eller i form av utredningar om deras arbetsförmåga och sociala situation, inte lämnas ut till obehö- riga. I prop. 1991/92:91 bedömdes en tystnadspliktsregel av mot- svarande slag behövas också när Samhallkoncernens verksamhet skulle bedrivas i aktiebolagsform. Utredningens förslag att öppna allmänt skyddat arbete för fler aktörer innebär att lagen – om en sådan behövs – bör utvidgas till att gälla även dessa aktörer. Utred- ningen vill här uppmärksamma att motsvarande lagreglering inte finns för offentligt skyddat arbete (OSA), eftersom kommuner omfattas av sekretesslagen. 
 288 
 Författningskommentarer 
  
 1 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:314) om tystnadsplikt i verksamhet i Samhallgruppen 
  
 Förslaget innebär att lagens rubrik ändras till lag om tystnadsplikt hos arbetsgivare som anordnar skyddat arbete. 
 I dag gäller tystnadsplikt i verksamhet hos Samhall. Tystnads- plikten innebär att den som deltar i eller har deltagit i verksamhet som genom produktion av varor och tjänster syftar till att uppnå meningsfullt och utvecklande arbete för arbetshandikappade inte obehörigen får röja vad han därvid har fått veta om en anvisad arbetstagares personliga förhållanden. I lagen anges också att bestämmelser om ansvar för den som bryter mot tystnadsplikten finns i brottsbalken. 
 Utredningen föreslår att även andra aktörer än Samhall AB skall kunna anordna allmänt skyddat arbete. I den mån det förekommer känsliga uppgifter om enskilda anvisade arbetstagares personliga förhållanden hos andra arbetsgivare än Samhall AB bör motsva- rande sekretesskydd gälla i den verksamheten. Genom att ändra lagens rubrik på föreslaget sätt kommer lagen att omfatta även verksamhet hos andra arbetsgivare än Samhall AB som anordnar skyddat arbete. 
 Ändringen föreslås träda i kraft den 1 januari 2005. 
  
 2 
  
 Förslaget till förordning om ändring i förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp 
  
 Förslaget innebär både materiella ändringar och ändringar av mer redaktionell karaktär. I detta avsnitt beskrivs kortfattat de mer övergripande redaktionella ändringarna. De materiella ändringarna behandlas nedan för varje paragraf för sig. 
 289 
  
 Författningskommentarer 
  
 SOU 2003:56 
  
 I 33 § anges i dag under vilka förutsättningar skyddat arbete hos Samhall och skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare kommer till stånd. Som framgår av avsnitt 4.10.1 föreslås insatsen skyddat arbete hos Samhall ersättas av allmänt skyddat arbete (ASA). 
 Genom ändringarna delas 33 § upp på flera paragrafer enligt föl- jande. I 33 § anges att det finns två former av skyddat arbete. När- mare bestämmelser om allmänt skyddat arbete tas in i 33 a  
 –b 
  §§. Regleringen av vilka förutsättningar som gäller för att skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare skall komma till stånd flyttas till en ny bestämmelse, 33 c §. 
 För att öka överskådligheten i avsnittet om skyddat arbete tas nya underrubriker in närmast före 33 a, 33 c, 36 och 37 §§. En ny underrubrik tas även in i avsnittet med gemensamma bestämmelser närmast före en ny paragraf, 42 a §, som behandlar återkallande av en anvisning till allmänt skyddat arbete. 
 3 § 
 Ändringen innebär att andra stycket, som hänvisar till avtal mellan staten och Samhall AB, tas bort. 
 I och med att även andra arbetsgivare än Samhall AB får möjlig- het att anordna allmänt skyddat arbete, föreslår utredningen i avsnitt 5.7.3 ändrade former för ekonomiskt stöd till arbetsgivare som anordnar sådant arbete. Det nuvarande systemet, där Samhall AB genom ett avtal med staten får ekonomiskt stöd för sin verk- samhet, föreslås tas bort. Därmed bör även hänvisningen i para- grafen till avtalet tas bort. 
 Under en övergångsperiod föreslås dock Samhall AB få ekono- miskt stöd på samma sätt som sker i dag. Upplysningen om avtalet bör därför stå kvar i paragrafen till dess denna övergångsperiod löper ut den 1 januari 2010. 
 7 § 
 Skyddat arbete hos Samhall får i dag enligt 7 § andra stycket inte kombineras med någon annan insats som regleras i förordningen om särskilda insatser för personer med arbetshandikapp. Denna begränsning har sin grund i att Samhall AB, med nuvarande bidragskonstruktion, anses vara kompenserad för sådana kostnader. 
 Som framgår av avsnitt 5.7.3 föreslår utredningen att arbetsgivare som anordnar allmänt skyddat arbete endast skall få stöd till sina kostnader för lön till den arbetshandikappade och viss omkost- nadsersättning (se 36 a § nedan). Mot denna bakgrund anser utred- 
 290 
  
 SOU 2003:56 
  
 Författningskommentarer 
  
 ningen att det skall vara möjligt att kombinera allmänt skyddat arbete med andra insatser i förordningen. 
 Ändringen innebär att förbudet mot att kombinera skyddat arbete hos Samhall i 7 § andra stycket tas bort och att en ny streck- sats, enligt vilken allmänt skyddat arbete kan kombineras med andra arbetsmarknadspolitiska program för personer med arbets- handikapp, förs in i första stycket i paragrafen. Allmänt skyddat arbete skall kunna kombineras med stöd till hjälpmedel på arbets- platsen, särskilda insatser för syn- och hörselskadade enligt 16 § 1 och, om fråga är om en person med gravt arbetshandikapp, med särskilda insatser för syn- och hörselskadade enligt 16 § 2 och med stöd till personligt biträde. Allmänt skyddat arbete skall också kunna kombineras med särskild stödperson för introduktion och uppföljning under uppföljning enligt 21 §. Allmän skyddat arbete får dock inte kombineras med särskilt stöd vid start av näringsverk- samhet eller lönebidrag. Karaktären och syftet med stödformen särskilt stöd vid start av näringsverksamhet gör den olämplig att kombinera med allmänt skyddat arbete. Stödformen lönebidrag avser anvisningar till anställningar på den reguljära arbetsmarkna- den. 
 33 § 
 I bestämmelsen anges att skyddat arbete finns i form av allmänt skyddat arbete och skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare. Definitionen av de två typerna av skyddat arbete finns i 33 a § respektive 33 c §. 
 Begreppet allmänt skyddat arbete (ASA) är nytt. Som beskrivits ovan i avsnitt 4.10.1, skall allmänt skyddat arbete kunna anordnas av såväl Samhall AB som andra arbetsgivare. Allmänt skyddat arbete kan anordnas både av privata och offentliga arbetsgivare. 
 33 a § 
 I paragrafen, som är ny, anges vilka förutsättningar som gäller för att allmänt skyddat arbete skall komma till stånd. 
 Paragrafen har utformats med reglerna för skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare som förebild. För att allmänt skyddat arbete skall komma till stånd skall länsarbetsnämnden anvisa en person med arbetshandikapp anställning hos en arbetsgivare och lämna ekonomiskt stöd till arbetsgivarens lönekostnad. 
 I enlighet med vad som gäller för skyddat arbete hos Samhall i dag skall länsarbetsnämnden också komma överens med arbetsgiva- 
 291 
  
 Författningskommentarer 
  
 SOU 2003:56 
  
 ren om anställning av personen i fråga för att skyddat arbete skall komma till stånd. Detta är en naturlig ordning, eftersom en anvis- ning till skyddat arbete rimligen inte kan göras förrän en sådan överenskommelse har träffats. 
 Som ett sista villkor gäller att länsarbetsnämnden skall lämna ekonomiskt stöd till arbetsgivaren i form av omkostnadsersättning. Närmare bestämmelser om omkostnadsersättningen förs in i en ny paragraf, 36 a §. 
 33 b § 
 Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 4.3. 
 Enligt utredningens förslag skall alla särskilda insatser för perso- ner med arbetshandikapp föregås av ett kartläggnings- och utred- ningsprogram. Om den enskilde efter kartläggnings- och utred- ningsprogrammmet anvisas allmänt skyddat arbete skall denna anvisning tidsbegränsas. Den första anvisningen skall inte omfatta mer än två år. 
 Bakgrunden till denna tidsbegränsning, som närmare har beskri- vits i avsnitt 4.10.5, är att den enskilde inte bör erbjudas en tillsvi- dareanvisning förrän det har kunnat konstateras att detta är det enda reella – och lämpliga – kvarstående alternativet. 
 Innan den första anvisningsperioden har upphört skall läns- arbetsnämnden pröva om den anvisade kan övergå till annan anställning. Om länsarbetsnämnden finner att den anvisade även framöver har behov av allmänt skyddat arbete kan nämnden besluta om en ny anvisning. En sådan anvisning skall gälla tills vidare. 
 Enligt 37 § i förordningen skall länsarbetsnämnden regelbundet pröva om den som har skyddat arbete kan övergå till annan anställ- ning. Under den inledande tidsbegränsade anvisningsperioden skall utvecklingsinsatserna följa den individuella plan som har tagits fram för den enskilde och behovet av att göra sådana prövningar får därför normalt sett förutsättas vara mycket begränsat. 
 Om det finns särskilda skäl får länsarbetsnämnden redan första gången en person är aktuell för allmänt skyddat arbete, i stället för en tidsbegränsad anvisning, besluta att anvisningen skall gälla tills vidare. Med särskilda skäl avses framförallt att det står klart redan efter kartläggningsfasen att den enskilde inte under överskådlig tid kommer att ha förutsättningar att övergå till annan anställning. Det kan t.ex. röra sig om personer som har mycket omfattande funktionsnedsättningar. 
 292 
  
 SOU 2003:56 
  
 Författningskommentarer 
  
 33 c § 
 Paragrafen är ny. 
 I paragrafen anges under vilka förutsättningar skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare kommer till stånd. Bestämmelsen har flyttats över från 33 § tredje stycket och innebär inte några änd- ringar i sak. 
 36 § 
 I dag får arbetsgivare som anställer någon i skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare enligt 36 § stöd för sina lönekostnader på samma sätt som gäller för lönebidrag. 
 Som redovisats ovan i avsnitt 5.7.3 skall arbetsgivare som anstäl- ler personer i allmänt skyddat arbete ha rätt till samma typ av stöd för lönekostnader som gäller för skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare. Bestämmelsen har ändrats i enlighet härmed. 
 36 a § 
 Paragrafen är ny. 
 I paragrafen definieras vad som avses med omkostnadsersätt- ning. Syftet är att ge arbetsgivaren ersättning för de utvecklings- insatser som denne genomför för den enskilde utöver att tillhanda- hålla arbete. 
 Arbetsgivaren kan få ersättning för sina kostnader för arbetsled- ning, anpassningsåtgärder, stödinsatser, utbildning, praktik och andra liknande kostnader som arbetsgivaren har för den anställde. 
 Omkostnadsersättning kan endast utgå när det är fråga om all- mänt skyddat arbete. 
 Som redovisats ovan föreslås allmänt skyddat arbete kunna kombineras med andra arbetsmarknadspolitiska program eller insatser. Omkostnadsersättning får inte lämnas för kostnader som arbetsgivaren kan få ersättning för genom sådana program eller andra insatser som regleras i förordningen. En arbetsgivare som t.ex. kan få ersättning för kostnader för viss utbildning av syn- och hörselskadade personer enligt 16 § har inte rätt till omkostnadsersättning för dessa kostnader. 
 Verksamhetens innehåll, kvalitet och resultat gynnas av en lång- siktig planering. Det är en fördel om den enskilde, arbetsförmed- lingen och arbetsgivaren vet vilka förutsättningar som kommer att gälla under överblickbar tid. Av detta skäl bör ersättningen fast- ställas i förväg för en period om högst tre år. Arbetsförmedlingen bör i god tid innan denna period löper ut diskutera med arbetsgiva- 
 293 
  
 Författningskommentarer 
  
 SOU 2003:56 
  
 ren om vilken nivå som skall gälla för omkostnadsersättningen under nästa period, för det fall den enskilde skall vara kvar i allmänt skyddat arbete. 
 Omkostnadsersättning får lämnas till en arbetsgivare med högst 100 000 kr per år och anställd i allmänt skyddat arbete. 
 39 § 
 Paragrafen reglerar utbetalningen av lönebidrag och stöd till skyd- dat arbete hos en offentlig arbetsgivare. 
 Ändringen innebär att paragrafen även skall omfatta stöd till all- mänt skyddat arbete. Samma regler kommer därmed att gälla för stöd till allmänt skyddat arbete som för skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare. 
 Reglerna om utbetalning i 39 § gäller såväl stöd till arbetsgiva- rens lönekostnader för anställda i allmänt skyddat arbete som för omkostnadsersättning. Som beskrivits ovan, i anslutning till 36 a §, skall länsarbetsnämnden fastställa omkostnadsersättningens storlek för en viss period med hänsyn till de insatser som skall genomföras under perioden. Utbetalningen av omkostnadsersättningen skall emellertid ske månadsvis i efterskott på samma sätt som gäller för stöd till lönekostnader. Arbetsgivaren har endast rätt till ersättning för verkliga och visade kostnader. 
 42 a § 
 Paragrafen är ny. 
 Genom paragrafen införs en möjlighet för länsarbetsnämnden att återkalla en anvisning till allmänt skyddat arbete om syftet med anvisningen inte längre kan fullföljas. En återkallelse kan bli aktuell om en arbetsgivare t.ex. inte längre kan erbjuda den anvisade arbete på grund av arbetsbrist eller dylikt. Även när det efter hand visar sig att ett anvisat arbete av någon anledning inte är lämpligt för den anvisade bör en återkallelse kunna ske. Det kan också finnas andra skäl som gör att syftet med anvisningen inte kan fullföljas. 
 294 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Styrning och inriktning av Samhall AB 
  
 Dir. 
  
 2002:34 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 7 mars 2002. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppgift att se över styrning och inriktning av Samhall AB. 
 Syftet med Samhalls verksamhet är att producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utvecklande arbeten med god arbetsmiljö åt personer med arbets- handikapp där behoven finns. Verksamheten skall anpassas till de förutsättningar personer med arbetshandikapp har och bedrivas enligt affärsmässiga principer samt på marknadens villkor, varvid skall iakttas att övrigt näringsliv inte utsätts för osund konkurrens. 
 Utredningens uppdrag är att pröva om statens styrning av Samhall är ändamålsenlig för detta syfte och att vid behov lämna förslag till åtgärder som förbättrar styrningen så att högre grad av ändamålsenlighet och effektivitet uppnås. 
 Utredaren skall: 
 analysera resultatet av Samhalls verksamhet i förhållande till regeringens mål och krav på verksamheten, 
 pröva Samhalls arbetsmarknadspolitiska uppdrag och vid behov lämna förslag till ändringar, 
 pröva ändamålsenligheten med nuvarande finansieringsmodell och vid behov lämna förslag till alternativ modell, 
 se över nuvarande rekryteringsprocess för anställning i Samhall, 
 föreslå alternativa insatser som kan kompensera en eventuell minskning av arbetstillfällen vid Samhall, samt 
 utvärdera Samhalls nuvarande associationsform och analysera om utgångspunkterna i proposition 1991/92:91 om ombildning av Samhall till aktiebolag fortfarande är giltiga. 
 295 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:56 
  
 Tidigare utredningar 
 Ett omfattande utredningsarbete under  
 1970-talet 
  föregick etable- randet av Stiftelseorganisationen Samhällsföretag 1980. Förslaget till den nya organisationen finns i betänkandena Skyddat arbete (SOU 1972:54) och Organisation för skyddat arbete (SOU 1975:82). Förslagen i betänkandena kom att ligga till grund för riksdagens beslut (prop. 1977/78:30, bet. 1977/78:AU16, rskr. 1977/78:74) om den nya organisationen. 
 I november 1990 tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn av Samhall. Betänkandet Samhall i går, i dag och i morgon (SOU 1991:67) överlämnades till regeringen i augusti 1991 och på grundval av förslagen i detta betänkande beslutade riksdagen om Samhalls ombildning till aktie- bolag per den 1 juli 1992 (prop. 1991/92:9). 
 Regeringen tillkallade i juni 1996 en utredare för att se över de sysselsättningsskapande åtgärderna för arbetshandikappade – anställning med lönebidrag, offentligt skyddat arbete och arbete inom Samhallkoncernen. Utredningen antog namnet LOSAM- utredning (SOU 1997:64). Utredningen remissbehandlades och regeringen tog ställning till förslag och synpunkter som förts fram av utredningen i budgetpropositionen för 1999 (prop. 1998/99:1). 
 Bakgrund 
 Syftet med Samhalls verksamhet är att producera efterfrågade varor och tjänster och genom detta skapa meningsfulla och utvecklande arbeten med god arbetsmiljö åt personer med arbetshandikapp där behoven finns. 
 Regeringen ställer årligen vissa krav på Samhalls verksamhet: 
 Samhall skall ge arbete åt arbetshandikappade anställda under ett visst minsta antal arbetstimmar. 
 Minst 40 procent av arbetshandikappade som rekryteras till Samhall AB skall tillhöra de prioriterade grupperna, dvs. intellek- tuellt arbetshandikappade, psykiskt sjuka och flerhandikappade, enligt de definitioner som Samhall AB och AMS har enats om. 
 Minst fem procent brutto av anställda med arbetshandikapp skall lämna Samhall AB för ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Anställda i Samhall har rätt att återgå till Samhall inom ett år efter att ha gått över till en annan anställning. Med bruttoövergångar 
 296 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 1 
  
 avses övergångar oavsett om de leder till en återgång till Samhall eller inte. Övergångskravet är formulerat i termer av bruttoöver- gångar. Samhall AB skall verka för att andelen kvinnor som lämnar bolaget skall öka för att på sikt uppgå till den genomsnittliga andelen anställda kvinnor i bolaget. 
 Vidare skall Samhall i möjligaste mån undvika att säga upp arbets- handikappade anställda på grund av arbetsbrist. Minskningar av antalet arbetshandikappade anställda bör i första hand ske genom naturlig avgång. 
 Samhall bör, om möjligt, ta regionalpolitisk hänsyn i samband med eventuella omstruktureringar och undvika att lägga ner verk- samheter på orter med svag arbetsmarknad. 
 Rekryteringen och den lokala fördelningen av de anställda görs i samråd med Arbetsmarknadsverket. 
 Regeringen aviserade i budgetpropositionen för 2002 (prop. 2001/2002:1) en samlad översyn av hur de arbetshandikappades ställning skall stärkas på framtidens arbetsmarknad. Övriga statliga insatser inom området utreds inom ramen för utredningen Arbetsmarknadspolitiska program för personer med nedsatt arbets- förmåga (dir.2002:22). 
 Under ett antal år har Samhalls eget kapital minskat p.g.a. nega- tiva ekonomiska resultat. Samtidigt har möjligheterna att erbjuda sysselsättning till arbetshandikappade minskat. Verksamheten har blivit alltmer känslig för fluktuationer i efterfrågan för bolagets produkter och tjänster. Vidare har den ökande internationella kon- kurrensen och de industriella strukturförändringarna i Sverige under  
 1990-talet 
  drabbat Samhall hårt. Bolaget har haft svårt att omvandla sin allt mindre efterfrågade legotillverkning till utökad verksamhet inom tjänstesektorn. Regeringen har de två senaste åren sänkt sysselsättningskravet för Samhall utan att minska mer- kostnadsersättningen. År 2002 är kravet 28,5 miljoner timmar att jämföra med 31,9 miljoner timmar som var det ursprungliga kravet i samband med bolagiseringen. Sänkningen är en tillfällig åtgärd avsedd att minska Samhalls överkapacitet och att skapa utrymme för Samhall att genom strukturella åtgärder uppnå balans i sin eko- nomi. Genom dessa sänkningar är Samhalls omfattning nere i de lägsta volymerna sedan verksamheten bolagiserades. 
 Samhall överlämnade till regeringen mot bakgrund av denna pro- blematik ett förslag till modell för beräkning av den statliga mer- kostnadsersättningen i juni 2001 (N2001/6253/A). 
 297 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:56 
  
 Uppdraget 
 Mål och krav 
 Regeringen har i uppföljningen av Samhalls verksamhet uppmärk- sammat att metoderna för att styra verksamheten behöver ändras. Detta behov har även påtalats av Riksrevisionsverket. 
 I enlighet med propositionen 1991/92:91 om ombildning av Samhall till aktiebolag mm., beslutade riksdagen att ändra utform- ningen av sysselsättningskravet. Detta bestod vid den tiden av en ram för det högsta antalet arbetade timmar som fick ligga till grund för statsbidraget. I stället övergick staten till ett krav baserat på en viss minsta volym arbetstimmar. Denna minsta volym fastställdes till 31,9 miljoner arbetstimmar, som är den volym som har gällt fram till och med 2000. När kravet infördes var 31,9 miljoner arbetstimmar en volym som Samhall utan svårighet kunde uppnå, med hänsyn till de marknadsförutsättningar och till den storlek på den statliga ersättningen som gällde vid den tiden. Sysselsättnings- volymerna i Samhall ökade successivt mellan 1993 och 1995 från 32,0 till 34,7 miljoner arbetstimmar. Modellen var tänkt att under- lätta för Samhall att öka antalet anställda under goda konjunkturer, när affärerna gick bra och bolaget kunde betala en större del av arbetskraftskostnaderna. 
 Samhall har de senaste åren dock haft återkommande problem med att uppnå den nödvändiga beläggningen. Samhall skall enligt avtalet med staten i möjligaste mån undvika att säga upp arbetshan- dikappade anställda. Att Samhall har som policy att inte säga upp arbetshandikappade i samband med strukturförändringar har gjort att det finns en viss svårighet att sysselsätta ett givet antal personer när försäljningen minskat. Som nämndes ovan beslutade regeringen att sänka sysselsättningskravet för 2001 och 2002 som en tillfällig åtgärd för att minska Samhalls överkapacitet och ekonomiska underskott. Sysselsättningskravet för 2002 är 28,5 miljoner timmar, dvs. 3,4 miljoner färre arbetstimmar eller cirka 2 800 färre anställda än det antal som motsvarar en sysselsättningsnivå av 31,9 miljoner arbetstimmar. I december 2001 hade Samhall 25 328 anställda med arbetshandikapp. 
 Olika bedömningar av den optimala omfattningen för Samhall finns i  
 LOSAM-utredningen 
  och i Riksrevisionsverkets rapport RRV 2000:14 Stödet till arbetshandikappade – modeller för en reformering av statens insatser. Mot denna bakgrund skall utreda- 
 298 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 1 
  
 ren redovisa förslag till metoder för att styra omfattningen av Samhalls verksamhet. 
 I prop. 1991/92:91 om ombildning av Samhall till aktiebolag mm., fastställdes kravet för rekryteringen från de prioriterade grupperna till 40 procent. De prioriterade grupperna definierades som intellektuellt arbetshandikappade, psykiskt sjuka och flerhan- dikappade. Närmare definitioner har Samhall och Arbetsmarknads- styrelsen enats om i samverkansavtal. 
 Samhall har varje år uppfyllt kravet för rekryteringen från de prioriterade grupperna. Riksrevisionsverket har dock i rapporten RRV 1999:18 Samhall – en effektiv åtgärd? beskrivit hur kraftiga offentliga besparingar och en successiv minskning av merkostnads- ersättningen har tvingat Samhall att prioritera verksamhetens kost- nadseffektivitet. Enligt RRV har kostnadseffektiviteten blivit ett outtalat mål som utgör ett incitament för att Samhall skall efter- sträva att förhandla till sig arbetssökande som har så bra arbetsför- måga som möjligt. Utredaren skall bedöma i hur stor utsträckning målet uppfyllts och även vara obehindrad att lämna förslag på hur det kan omformuleras. 
 I  
 LOSAM-utredningen 
  fann man starka skäl att betona Samhalls rehabiliterande och utvecklande syfte och att skärpa kravet för övergångarna. Regeringen har successivt genom åren ökat kravet på övergångar från 3 procent 1992 till dagens 5 procent. Riks- revisionsverket har i rapport RRV 1999:18 Samhall – en effektiv åtgärd? hävdat att Samhalls prioritering av kostnadseffektiviteten utgör ett outtalat mål som står i konflikt med kravet att arbetet skall vara rehabiliterande. Utredaren skall mot denna bakgrund lämna förslag till hur genomströmningen i Samhall kan öka. 
 Andelen anställda arbetshandikappade kvinnor i Samhall har legat kring 46 procent de senaste åren. Ändå har andelen kvinnor som övergått till arbete endast legat kring 35 procent. Staten har i avtalet med Samhall ställt krav på att bolaget skall verka för att andelen kvinnor som lämnar bolaget skall öka för att på sikt uppgå till den genomsnittliga andelen anställda kvinnor i bolaget. Utreda- ren skall analysera och synliggöra anledningarna till att övergång- arna till arbete inte blir fler för de kvinnliga arbetshandikappade anställda och lämna förslag till hur dessa övergångar kan öka. 
 Av Samhalls bolagsordning framgår bl.a. att bolaget skall skapa meningsfulla arbeten åt personer med arbetshandikapp där behoven finns. Utredaren skall visa hur Samhall genomför denna uppgift 
 299 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:56 
  
 samt vilka konsekvenser det får för bolagets förutsättningar att bedriva en effektiv verksamhet. 
 Utredaren skall i sin analys beakta de konkurrenssnedvridande effekter som Samhalls verksamhet kan ge upphov till samt ta hän- syn till relevanta delar av EU:s gemensamma regelverk. 
 Regeringen har efter utskottsinitiativ (bet. 1996/97: AU1), i sina årliga krav på Samhalls verksamhet, uttalat att Samhall bör, om möjligt, ta regionalpolitisk hänsyn i samband med omstrukture- ringar och undvika att lägga ner verksamheter på orter med svag arbetsmarknad. 
 Under de senaste åren har Samhall avvecklat en del verksamheter och därigenom minskat sin geografiska täckning. Utredaren skall bedöma om den regionala hänsynen behöver tydliggöras och om så är fallet föreslå hur ett sådant uppdrag skulle kunna formuleras. Även kostnaden för ett sådant uppdrag bör beräknas. 
 Utredaren skall dessutom föreslå hur verksamheten skall följas upp och utvärderas. 
 Samhalls uppdrag 
 Utredaren skall bedöma möjligheten och lämpligheten att särskilja flera arbetsmarknadspolitiska uppdrag för Samhall med hänsyn till exempelvis olika målgrupper inom verksamheten. Även ansvarsför- delningen mellan Arbetsmarknadsverket och Samhall skall prövas och eventuella förslag lämnas på hur Samhalls nuvarande uppdrag kan omformuleras eller brytas ner på olika deluppdrag. 
 Finansieringsmodell 
 Med den finansieringsmodell som gällde från budgetåret 1984/85 fram till Samhalls bolagisering, fastställdes merkostnadsersätt- ningen som en viss procentandel av lönesumman (inklusive lönebi- kostnader) för de anställda med arbetshandikapp (SOU 1991:67 Samhall i går i dag i morgon). Vid Samhalls bildande 1980 motsva- rade statens ersättning till Samhall 143 procent av lönerna för de arbetshandikappade. Motsvarande siffra var 90 procent år 2000. I propositionen 1991/92:91 om ombildning av Samhall till aktie- bolag, beslutade riksdagen att övergå till en finansieringsmodell 
 300 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 1 
  
 baserad på ett fast krontalsbelopp som årligen skulle omräknas med hänsyn till pris- och löneutvecklingen. 
 Samhall presenterade i januari 1998 en studie av Samhalls mer- kostnader, som ett underlag för att kunna fastställa den statliga ersättningen. Den uppskattning som gjordes av merkostnadernas storlek granskades senare av konsultfirman Flores, som visade att antagandena i Samhalls analys var kopplade till en stor osäkerhet och att beräkningarna var mycket känsliga för dessa antaganden. 
 Sedan 1999 ges en fast, nominell ersättning. Detta innebär att bolaget måste kompensera prisutvecklingen för samtliga verksam- hetskostnader med effektivitetsförbättringar och ökad intjänings- förmåga. Utredaren skall pröva finansieringsmodellens ändamåls- enlighet och vid behov lämna förslag till en ny modell. Bland annat skall utredaren pröva om det är möjligt med en merkostnadsersätt- ning som delvis är uppdrags- eller individbaserad och som tar hän- syn till antalet arbetstimmar. Modellen skall även vara förenlig med statens mål och krav för Samhall. Möjliga målkonflikter skall syn- liggöras. Förslag skall lämnas om hur dessa målkonflikter skall hanteras. 
 Regler för anställning 
 Tillsvidareanställning är den normala anställningsformen för arbetshandikappade Samhallanställda. Med utgångspunkt i detta och mot bakgrund av sina förslag i övrigt skall utredaren överväga om det finns skäl att ändra tillämpningen av gällande regler för anställning. 
 Alternativa insatser 
 Konjunktursvängningar och andra förändringar i marknadsförut- sättningarna påverkar uppenbarligen verksamheten inom Samhall. Utredaren skall föreslå alternativa insatser inom eller utanför Samhall för de arbetshandikappade som inte kan erbjudas syssel- sättning inom bolaget. 
 Dessutom har Samhall de senaste åren avvecklat vissa olön- samma verksamheter och därigenom minskat sin lokala täckning. En del av sådan avvecklad verksamhet har övertagits av kommuner 
 301 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:56 
  
 och andra aktörer med olika finansieringsformer, omfattning, kon- struktion och resultat. Utredaren skall pröva behovet av alternativa insatser till Samhall när Samhall inte erbjuder sysselsättning. Om sådana insatser behövs skall utredaren även föreslå hur de kan sty- ras och finansieras. I sammanhanget skall gränsdragningen mot andra konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärder bely- sas. 
 Rekryteringsprocessen 
 Samhall är till för att skapa meningsfullt och utvecklande arbete åt arbetshandikappade som inte kan få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden. Det är av stor vikt att säkerställa rekryteringen från denna målgrupp och att kvalitetssäkra processen. Ett sam- arbetsavtal mellan Samhall och AMS har nyligen träffats avseende rekryteringsprocessen in i Samhall. Utredaren skall se över rekryte- ringsprocessen för anställning i Samhall och, vid behov, lämna för- slag på förändringar. Utredaren skall i denna fråga samråda med Arbetsmarknadsstyrelsen. 
 Associationsform 
 Förutsättningarna för att Samhall skall genomföra sitt uppdrag har delvis ändrats sedan Samhall ombildades till aktiebolag. Detta gäller framförallt Samhalls intäktskällor, nämligen den statliga merkost- nadsersättningen och bolagets marknadsanpassning. Utredaren skall följa upp om slutsatserna i SOU 1991:67 Samhall i går idag och i morgon samt proposition 1991/92:91 om ombildning av Samhall till aktiebolag fortfarande är giltiga. Utredaren skall vidare beskriva hur förslagen i utredningen påverkar förutsättningarna att bedriva verksamheten i aktiebolagsform. 
 Samråd 
 Utredaren skall samråda med utredningen Arbetsmarknads- politiska program för personer med nedsatt arbetsförmåga (dir. 2002:22). 
 302 
 SOU 2003:56 Bilaga 1 
 Redovisning av uppdraget 
 Den särskilda utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 15 mars 2003. 
 (Näringsdepartementet) 
 303 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till Samhallutredningen 
  
 Dir. 
  
 2003:4 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 23 januari 2003. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Regeringen bemyndigade den 7 mars 2002 chefen för Näringsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över styrning och inriktning av Samhall AB. Utredningen har antagit namnet Samhallutredningen (N 2002:04). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 15 mars 2003. 
 Förlängning 
 Utredaren skall, i stället, redovisa sitt uppdrag senast den 31 maj 2003. 
 (Näringsdepartementet) 
 305 
 Bilaga 3 
 Nyckeltal för merkostnadsersättning 
 307 
 Bilaga 4 
 Statistik över behovet av Samhall eller Samhalliknande verksamhet och arbetslivsinriktad rehabilitering 
 En rapport av SCB på uppdrag av Samhallutredningen 
 Örebro 
 Statistiska centralbyrån Mars 2003 
  
 Owens 
  Hanaeus 
 Mosley 
 Milica Petric 
 1. Inledning 
 I denna rapport redovisas genomförandet och resultatet från SCB:s undersökning om behovet av Samhall eller Samhalliknande verk- samhet och arbetslivsinriktad rehabilitering för arbetssökande, långtidssjukskrivna och långvariga socialbidragstagare. Undersök- ningen har genomförts på uppdrag av Samhallutredningen. 
 2. Population och urval 
 Målpopulationen är alla kommuner i Sverige. Som urvalsram används SCB:s register över kommuner år 2003. Urvalet omfattar totalt 146 kommuner. 
 Behovet av skyddade anställningar och arbetslivsinriktad rehabi- litering skiljer sig åt mellan olika delar av landet. För att få ett representativt urval och god precision i skattningarna stratifierades populationen därför efter förvärvsregioner. Kommunerna klassifi- ceras till olika förvärvsregioner med utgångspunkt från areal, anta- let förvärvsarbetande, fördelningen av förvärvsarbetande på sekto- 
 309 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:56 
  
 rer och näringsgrenar m.m. Metoden redovisas i publikationen Lokala arbetsmarknader och förvärvsregioner, (1991). 
 När urvalsstorleken skulle bestämmas var huvudsakligen föl- jande aspekter utgångspunkt: 
  
 Noggrannhet: Trots att urvalet ska vara så litet som möjligt ur ett kostnadshänseende ska det vara tillräckligt stort för att resultaten ska bli tillförlitliga. Det mått på precision som användes är rela- tiva medelfelet (variationskoefficient, cve) för skattning av totalen. 
  
 Miniminivå: Urvalet måste vara tillräckligt stort för att konfidens- intervall skall kunna bildas (med stöd av centrala gränsvärdes- satsen). Bortfall kan dessutom medföra att vissa stratum blir utan observationer om det inkluderas för få observationer. Därför val- des minst två kommuner från varje stratum (förvärvsregion). 
  
 Variationskoefficienten på en estimator för totalen för X (hjälpva- riabel) ger ungefär samma variationskoefficient för en estimator för totalen på Y (undersökningsvariabel) förutsatt att dessa variabler är högt korrelerade. Som hjälpvariabel användes en variabel baserad på summan av antal arbetslösa, antal vuxna socialbidragstagare och antal förtidspensionärer och mottagare av sjukbidrag. Denna varia- bel samvarierar i hög grad med undersökningens huvudvariabel. 
 Framräknande av stickprovsstorleken (n) gjordes enligt följande: 
  
 H 
  
 2 
  
 N 
  
 h 
  
 * 
  
 S  
 xh 
  
 h  
 =  
  
 1 
  
 ( 
 cve 
  
 * 
  
 t  
 x 
  
 2 
  
 ) 
  
 n  
  
 H 
  
 N 
  
 h 
  
 *  
 S  
  
 xh 
  
 2 
  
 1 
  
 + 
  
 h  
 =  
  
 1 
  
 ( 
 cve 
  
 * 
  
 t 
  
 2 
  
 x 
  
 ) 
  
 där  
 t  
  
 x 
  
 N 
 h 
  
 S 
 xh 
 2 
  
 är summan av antal arbetslösa, antal vuxna socialbidragstagare och antal förtidspensionärer och mottagare av sjukbidrag 
 är antal kommuner i stratum h 
 är variansen för hjälpvariabel X i stratum h 
 310 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 4 
  
 cve  
 är variationskoefficienten för hjälpvariabel X 
 När urvalet har dragits allokerades stickprovet enligt en metod som kallas  
 X-optimal 
  allokering. Då den valda designen är ett stratifierat urval med OSU inom strata allokerades stickprovet enligt följande: 
  
 n 
  
 h  
  
 =  
  
 n  
  
 H 
  
 N 
 h  
 S  
 xUh 
  
 N 
 h  
 S 
 xUh 
 h 
 = 
  
 1 
  
 Erfarenheten säger att de flesta undersökningar kommer att drab- bas av bortfall. Om bortfallet inte är negligerbart kommer skatt- ningarna att få större varianser än de som angivits i villkoret för önskad precision. Därför var det lämpligt att ta hänsyn till förvän- tad andel svar i varje stratum vid allokeringen. 
  
 Tabell 1.  
  
 X-optimal 
  allokering med olika nivåer på variationskoeffi- cienten med minst två observationer i varje stratum 
  
 Förvärvsregion 
  
 N 
 h 
  
 n 
 h  
 (cve=10%) 
  
 n 
 h  
 (cve=5%) 
  
 n 
 h  
 (cve=2%) 
  
 n 
 h  
 (cve=1%) 
  
 1 
  
 29 
  
 26 
  
 29* 
  
 29* 
  
 29* 
  
 2 
  
 16 
  
 16* 
  
 16* 
  
 16* 
  
 16* 
  
 3 
  
 15 
  
 10 
  
 15* 
  
 15* 
  
 15* 
  
 4 
  
 108 
  
 29 
  
 51 
  
 63 
  
 65 
  
 5 
  
 10 
  
 2 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 6 
  
 54 
  
 6 
  
 9 
  
 11 
  
 12 
  
 7 
  
 18 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 4 
  
 8 
  
 12 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 9 
  
 22 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 10 
  
 5 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 289 
  
 97 
  
 131 
  
 146 
  
 150 
  
 * stratum som totalundersöks 
  
 Det precisionskrav 
  
 som användes i undersökningen 
  
 är cve på 
  
 2 procent. Vanligtvis anses ett  
 5-procentigt 
  precisionskrav vara till- räckligt bra. Skillnaden i det totala antalet undersökta objekt var dock marginell mellan 2- och  
 5-procentigt 
  precisionsnivå. Vid antagande om ett slumpmässigt bortfall på ca 10 procent kommer det önskade precisionskravet att försämras. 
 311 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:56 
  
 De strata som innehåller de tre största kommunerna, Stockholm, Göteborg och Malmö, totalundersöktes. 
 Inom varje utvald kommun finns flera redovisningsenheter (Försäkringskassa, Arbetsförmedling samt Socialkontor). Den valda stickprovsstorleken genererade följande antal redovisnings- enheter. 
  
 Tabell 2 
 . Urval och redovisningsenheter 
  
 Stratum 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Id 
  
 N 
 h 
  
 n 
 h 
  
 Arbetsförmedlingar 
  
 Försäkringskassor 
  
 Socialkontor 
  
 1 
  
 29 
  
 29 
  
 61 
  
 37 
  
 2 
  
 16 
  
 16 
  
 32 
  
 22 
  
 3 
  
 15 
  
 15 
  
 26 
  
 19 
  
 4 
  
 108 
  
 63 
  
 94 
  
 63 
  
 5 
  
 10 
  
 3 
  
 4 
  
 3 
  
 6 
  
 54 
  
 11 
  
 11 
  
 11 
  
 7 
  
 18 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 8 
  
 12 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 9 
  
 22 
  
 2 
  
 3 
  
 2 
  
 10 
  
 5 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 289 
  
 146 
  
 238 
  
 164 
  
 24* 
  
 *Pga. svårigheten att redovisa uppgifter gjordes ett  
 två-fas 
  urval för delundersökningen avse- ende socialkontor. Dessa resultat kommer att användas som en korrigeringsterm 
 Adress, kontaktperson och telefonnummer för aktuella arbetsför- medlingar och försäkringskassor hämtades från AMS:s kontors- register samt försäkringskassornas adress och telefonkatalog. En viss bearbetning och uppdatering krävdes för att få aktuella upp- gifter. 
 3. Genomförande 
 Vid test av enkäten till Socialkontoren samt genom samtal med Svenska Kommunförbundet om frågeutformningen framkom att det skulle vara tidskrävande och komplicerat att besvara enkäten om de långvariga socialbidragstagarnas behov. Med anledning av detta beslutades i samråd med uppdragsgivaren och efter hörande med Svenska Kommunförbundet att minska urvalet betydligt. Detta innebär att resultaten från Socialkontoren ska betraktas med 
 312 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 4 
  
 stor försiktighet.  
 Då resultaten troligtvis innehåller stora mätfel beslutades att separat redovisa skattningarna från Socialkontoren. Det är dessutom troligt att dessa antalsuppgifter och de siffror som är redovisade från arbetsförmedlingarna och försäkringskassorna överlappar varandra. Enkätformulär och följebrev framgår av bilaga 1. 
 3.1 Mätmetod 
 Undersökningen genomfördes med postenkäter. Tre olika enkäter skickades ut beroende på om undersökningsobjektet var en arbetsförmedling, försäkringskassa eller ett socialkontor. Enkä- terna togs fram i samråd med Mättekniska laboratoriet på SCB. 
 3.2 Introduktionsåtgärder 
 Samtliga urvalsobjekt fick ett introduktionsbrev som beskrev undersökningens syfte och innehåll. Introduktionsbrevet skrevs av Samhallutredningen. För enkäten om långvariga socialbidragstagare kontaktades dessutom de berörda kommunernas socialtjänst per telefon för inhämtande av namn och adress till lämplig mottagare av enkäten. I samband med detta skedde en särskild introduktion av enkäten och förklaring av syftet med den. Dessutom sändes ett särskilt introduktionsbrev anpassat för socialkontoren ut. 
 3.3 Datainsamlingsperiod 
 Enkäterna skickades ut i slutet av vecka 7. Sista svarsdatum var fredagen den 7 mars 2003. Telefonpåminnelse genomfördes under ytterligare 1,5 vecka. För socialkontoren sändes enkäterna ut en vecka senare och sista svarsdatum var den 14 mars 2003. Telefon- påminnelse och insamling fortsatte i detta fall till den 24 mars. 
 313 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:56 
  
 3.4 Resultat av datainsamlingen 
 3.4.1 Arbetsförmedlingar och försäkringskassor 
 Det totala objektbortfallet uppgick till 8,2 procent. Med objekt- bortfall menas att inget svar har kommit in från den utvalda kom- munen. Med partiellt bortfall menas att någon eller några av de redovisningsenheter som ingår i kommunen saknas. 
  
 Tabell 3.  
 Bortfallsredovisning 
  
 Stratum 
  
 Objektbortfall 
  
 Partiellt bortfall 
  
 Arbetsförmedlingar 
  
 Försäkringskassa 
  
 1 
  
 3,4% 
  
 17,2% 
  
 13,8% 
  
 2 
  
 12,5% 
  
 31,3% 
  
 18,8% 
  
 3 
  
 0% 
  
 6,7% 
  
 0% 
  
 4 
  
 11,1% 
  
 25,4% 
  
 36,5% 
  
 5 
  
 0% 
  
 0% 
  
 33,3% 
  
 6 
  
 9,1% 
  
 9,1% 
  
 54,5% 
  
 7 
  
 33,3% 
  
 33,3% 
  
 66,7% 
  
 8 
  
 0% 
  
 0% 
  
 50,0% 
  
 9 
  
 0% 
  
 0% 
  
 50,0% 
  
 10 
  
 0% 
  
 0% 
  
 50,0% 
  
 Totalt 
  
 8,2% 
  
 19,9% 
  
 28,8% 
  
 3.4.2 Kommunernas socialtjänst 
 Totalt skickades 24 enkäter ut, varav 19 besvarades. Bortfallet bland socialkontoren uppgick därmed till 20 procent. 
 4. Estimation (uppräkningsförfarande) 
 I det här avsnittet kommenteras uppräkningarna för arbetsförmed- lingar och försäkringskassor. Socialkontoren kommenteras och redovisas i särskilt avsnitt. 
 Syftet är att skatta två totaler för behovet av antal skyddade anställningar respektive arbetslivsinriktad rehabilitering. Uppräk- ning av urvalet till populationstotaler sker med hänsyn till urvals- objektens urvalssannolikhet och på grundval av kända populations- uppgifter från urvalsramen. 
 314 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 4 
  
 Den valda estimatorn,  
 GREG-estimatorn, 
  för skattningen av totalerna utnyttjar hjälpinformation för att förbättra precisionen i skattningarna och/eller minska Martin p.g.a. bortfall. I princip använder sig  
 GREG-estimatorn 
  av det linjära beroendet mellan variabeln av intresse och hjälpvariabeln via en regressionsmodell. De grundläg- gande egenskaperna hos estimatorn - att skattningen är approxi- mativt unbiased och att skattningen av varians är valid - är inte beroende av att regressionsmodellens parametrar är "sanna". Effek- tiviteten hos estimatorn är beroende av hög korrelation mellan undersöknings- och hjälpvariabeln. 
 4.1. Teori 
 I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av den teori som ligger till grund för den valda estimatorn (för ytterliggare informa- tion se Jenkins, Thomas och Chavez (1992)). Betrakta en ändlig 
  
 population bestående av N element, säg 
  
 U  
  
 =  
  
 { 
  
 u 
  
 1  
 ,..., 
 u 
  
 k  
 ,..., 
 u 
  
 N  
  
 } 
  
 , 
  
 och antag att man 
  
 är intresserad 
  
 av att skatta totalen 
  
 t 
  
 y  
  
 =  
  
 U  
  
 y 
  
 k  
 , där  
 y 
  
 k 
  
 är värdet på undersökningsvariabeln  
 y  
 för 
  
 det  
 k 
 :te elementet i populationen. 
 Låt  
 s  
 vara ett stickprov av storleken n draget från med sannolik- heten p(s). Inklusionssannolikheterna är då  
 k  
  
 =  
  
 s k  
  
 p 
  
 ( 
  
 s 
  
 )  
 och 
 kl  
  
 =  
  
 s  
  
 { 
  
 k  
  
 , 
  
 l 
  
 }  
  
 p 
  
 ( 
  
 s 
  
 )  
 . Pga. bortfall erhålls svar endast för mängden r (  
 r s  
 ) vilken är av storleken  
 m 
 . Antag vidare att vi har en hjälp- variabel  
 x 
  
 k  
 för  
 k s  
 och att vi känner motsvarande populations- storheter. Den generella regressionsestimatorn (GREG) för t 
 y  
 kan nu skrivas 
  
 t 
  
 ˆ 
 y  
 , 
 reg  
 =  
  
 r  
  
 d 
 k  
 g 
 k  
 y 
 k 
 där 
  
 d 
  
 k  
  
 =  
  
 n  
  
 /( 
  
 m  
  
 k  
  
 )  
 och 
  
 g 
 k  
 =  
  
 1 
  
 +  
  
 (  
  
 U  
  
 x 
  
 k r  
  
 d 
 k  
 x 
 k  
 ) (  
  
 r  
  
 d 
 k  
 x 
 k  
 x 
 k  
 )  
  
 1  
  
 x 
 k 
 315 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:56 
  
 4.2 Estimation i undersökningen samt val av hjälpinformation 
 All insamlad data registrerades i Excel. Efter avslutad granskning skapades en  
 SAS-datafil 
  innehållande alla godkända uppgifter. 
 För att möjliggöra användning av  
 GREG-estimatorn 
  krävdes en lämplig hjälpvektor innehållande bra hjälpinformation. För att för- bättra precisionen ska en bra hjälpinformation samvariera med undersökningsvariabeln. Fler olika kombinationer av registervari- abler testades. Alla tillgängliga och väsentliga hjälpvariabler var korrelerade med varandra vilket medförde att bara en hjälpvariabel användes i estimationen. Den variabel som ansågs vara mest lämplig var befolkningsantalet för respektive kommun. 
 De kvantitativa frågorna i enkäterna ligger till grund för total- skattningarna i undersökningen. Se avsnitt 7. Förutom punktskatt- ningar för totaler redovisas spridningsmått så som variansen och felmarginalen för dessa punktskattningar. 
 Förutom rikstotalskattningar för undersökningsvariablerna redovisas även totalskattningar för vissa redovisningsgrupper. Allokeringen och stratifieringen möjliggjorde en särredovisning för stratum 1, 2, 3 och  
 4-10. 
  
 Samtliga punkt- och medelfelsskattningar är genomförda i PC- miljö med CLAN, vilket är ett vid SCB utvecklat  
 SAS-makro 
  (Miranda och Montgomery, 1998). 
 5. Undersökningens tillförlitlighet 
 I det här avsnittet kommenteras tillförlitligheten för uppgifterna från arbetsförmedlingarna och försäkringskassorna. Delundersök- ningen om socialkontoren kommenteras och redovisas i avsnitt 8. 
 Samtliga skattningar som redovisas under avsnitt 7 är behäftade med en viss osäkerhet på grund av olika felkällor som uppkommer i undersökningen. 
 I en urvalsundersökning är alltid skattningarna behäftade med fel beroende på att endast en delmängd (ett urval) av populationen studeras. Detta fel, som benämns  
 urvalsfel 
 , kan kvantifieras med hjälp av konfidensintervall. Det är dock viktigt att tänka på att urvalsfelet endast är en av flera faktorer som påverkar undersök- ningens kvalitet. Betydande faktorer är naturligtvis även  
 mätfel, ramfel  
 och  
 bortfallsfel 
 . 
 316 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 4 
  
 Mätfel: frågor och svar kan ha uppfattas på olika sätt vilket leder till att resultaten blir felaktiga/osäkra. För att få ett mått på mät- felens storlek krävs en evalveringsstudie vilket inte är praktiskt möjligt vid engångsundersökningar. SCB har försökt att minimera mätfelen genom konsultation med Mättekniska laboratoriet på SCB samt genom test hos potentiella uppgiftslämnare. Vår bedömning är dessutom att uppgiftslämnarna är insatta i ämnet samt i hög grad berörs av resultaten vilket borde medföra tillför- litliga resultat. 
  
 Ramfel: rampopulation och målpopulation överensstämmer inte vilket leder till under- och/eller övertäckning. I denna studie var undertäckning (precis som övertäckningen) av mindre betydelse då uppgifterna rörande kommuner och dess arbetsförmedlingar respektive försäkringskassor kan ses som stabila över tiden. I och med det att urvalsobjektet var kommuner fanns inga kända ele- ment som hör till över- eller undertäckning. I arbetsförmedlingar- nas adressregister fanns däremot arbetsförmedlingar som var ned- lagda och andra som till följd av annan verksamhetsinriktning eller specialisering inte hade registrerade personer. 
  
 Bortfallsfel: svar saknas från undersökningsobjekt som ingått i urvalet vilket leder till skevhet i resultaten; se även avsnitt 3.4. 
  
 För att göra en bedömning av felens betydelse skiljer man på slumpmässiga och systematiska fel. Slumpmässiga fel orsakar en slumpmässig osäkerhet hos resultaten och systematiska fel påver- kar (snedvrider) resultaten i en viss riktning vilket leder till en överskattning eller underskattning. 
 Genom att utnyttja statistiska samband mellan registervariabler (hjälpinformation) och undersökningsvariabler, kan både urvals- felet och bortfallsfelet reduceras. 
 5.1 Slumpmässiga fel 
 Den slumpmässiga osäkerheten som beror på urvalsfel kan uttryckas i form av ett konfidensintervall, som beräknas med hjälp av skattningens medelfel. Ett approximativt  
 95-procentigt 
  konfi- densintervall för en skattning bildas genom: 
 skattning ± 1,96 × (medelfelet för skattningen) 
 317 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:56 
  
 Talet 1,96 motsvarar konfidensgraden 95 procent. Med ett 95- procentigt konfidensintervall menas att det  
 sökta värdet  
 i 95 fall av 100 ligger inom dess gränser, om andra fel än slumpfel är försum- bara. I denna rapport redovisas ett approximativt  
 95-procentigt 
  konfidensintervall till de skattningar som beräknats. Skattningar och dess konfidensintervall redovisas i avsnitt 7. 
 5.2 Systematiska fel 
 Bortfall och mätfel är vanligtvis de felkällor som i första hand orsa- kar systematiska fel. För att förhindra mätfelens omfattning har datamaterialet genomgått olika granskningsåtgärder. 
 6. Bearbetningar av datamaterialet 
 De inkomna enkäterna granskades manuellt. Den vanligaste granskningsåtgärden bestod i att ta kontakt med uppgiftslämnaren för komplettering eller justering av uppgifter där de saknades eller var uppenbart felaktiga. Många uppgiftslämnare ansåg det svårt att besvara frågorna, detta gällde särskilt de försäkringskassor och socialkontor som ansvarade för stora kommuner eller delar av stora kommuner. 
 För att reducera bortfallet genomfördes telefonpåminnelser. Detta arbete hade god verkan och antalet inkomna enkäter för- dubblades. 
 7. Resultat 
 I det här avsnittet redovisas resultaten av undersökningen av beho- ven för personer som är långtidsarbetslösa respektive långtidssjuk- skrivna. För resultaten från studien om behoven för långvariga socialbidragstagare se avsnitt 8. 
 318 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabell 4.  
 Fråga 3 i delundersökningen för arbetsförmedlingar (Antal inskrivna arbetssökande med arbetshandikapp) 
  
 variansen för 
  
 Förvärvsregion 
  
 punktskattning 
  
 ± felmarginal 
  
 punktskattning 
  
 1 
  
 5 426 
  
 770 
  
 148 210 
  
 2 
  
 8 127 
  
 1 141 
  
 325 482 
  
 3 
  
 6 044 
  
 235 
  
 13 802 
  
 4–10 
  
 81 403 
  
 6 658 
  
 11 080 577 
  
 Totalt 
  
 101 349 
  
 6 807 
  
 11 585 378 
  
 Tabell 5.  
 Fråga 5 i delundersökningen för arbetsförmedlingar (Antal personer, av de inskrivna arbetssökande med arbetshandi- kapp, med behov av rehabilitering/sysselsättning vid Samhall- eller Samhalliknande verksamhet som inte är tillgodosett) 
  
 variansen för 
  
 Förvärvsregion 
  
 punktskattning 
  
 ± felmarginal 
  
 punktskattning 
  
 1 
  
 971 
  
 123 
  
 3 773 
  
 2 
  
 2 133 
  
 586 
  
 85 970 
  
 3 
  
 1 363 
  
 111 
  
 3 103 
  
 4–10 
  
 11 759 
  
 1 826 
  
 833 954 
  
 Totalt 
  
 16 263 
  
 1 925 
  
 926 809 
  
 Tabell 6.  
 Fråga 4 i delundersökningen för arbetsförmedlingar (Antal långtidsinskrivna arbetssökande) 
  
 Förvärvsregion 
  
 punktskattning 
  
 ± felmarginal 
  
 variansen för 
  
 punktskattning 
  
 1 
  
 2 084 
  
 182 
  
 8 261 
  
 2 
  
 2 760 
  
 286 
  
 20 492 
  
 3 
  
 3 201 
  
 206 
  
 10 638 
  
 4–10 
  
 31 340 
  
 3 305 
  
 2 730 227 
  
 Totalt 
  
 39 556 
  
 3 328 
  
 2 769 661 
  
 319 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:56 
  
 Tabell 7.  
 Fråga 6 i delundersökningen för arbetsförmedlingar (Antal personer, av de långtidsinskrivna arbetssökande, med behov av annan arbetsinriktad rehabilitering än Samhall eller Samhallik- nande verksamhet) 
  
 variansen för 
  
 Förvärvsregion 
  
 punktskattning 
  
 ± felmarginal 
  
 punktskattning 
  
 1 
  
 1 225 
  
 143 
  
 5 105 
  
 2 
  
 1 361 
  
 189 
  
 8 892 
  
 3 
  
 1 405 
  
 64 
  
 1 037 
  
 4–10 
  
 15 196 
  
 2 769 
  
 1 916 480 
  
 Totalt 
  
 19 271 
  
 2 779 
  
 1 930 349 
  
 Tabell 8.  
 Fråga 3 i delundersökningen för försäkringskassor (Antal långtidssjukskrivna) 
  
 variansen för 
  
 Förvärvsregion 
  
 punktskattning 
  
 ± felmarginal 
  
 punktskattning 
  
 1 
  
 23 417 
  
 1 491 
  
 555 845 
  
 2 
  
 14 513 
  
 1 188 
  
 352 741 
  
 3 
  
 8 918 
  
 0 
  
 0 
  
 4–10 
  
 86 776 
  
 5 944 
  
 8 834 
  
 092 
  
 Totalt 
  
 134 076 
  
 6 243 
  
 9 742 
  
 639 
  
 Tabell 9.  
 Fråga 4 i delundersökningen för försäkringskassor 
 (Antal personer, av de långtidssjukskrivna, som har behov av reha- bilitering/sysselsättning vid Samhall- eller Samhalliknande verk- samhet som inte är tillgodosett) 
  
 variansen för 
  
 Förvärvsregion 
  
 punktskattning 
  
 ± felmarginal 
  
 punktskattning 
  
 1 
  
 1 477 
  
 283 
  
 20 038 
  
 2 
  
 795 
  
 135 
  
 4 585 
  
 3 
  
 827 
  
 0 
  
 0 
  
 4–10 
  
 7 132 
  
 1 281 
  
 410 523 
  
 Totalt 
  
 10 331 
  
 1 319 
  
 435 147 
  
 320 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabell 10.  
 Fråga 5 i delundersökningen för försäkringskassor (Antal personer, av de långtidssjukskrivna, som har behov av annan arbetslivsinriktad rehabilitering än Samhall eller Samhalliknande verksamhet) 
  
 variansen för 
  
 Förvärvsregion 
  
 punktskattning 
  
 ± felmarginal 
  
 punktskattning 
  
 1 
  
 5 314 
  
 761 
  
 144 902 
  
 2 
  
 4 318 
  
 439 
  
 48 154 
  
 3 
  
 1 746 
  
 0 
  
 0 
  
 4–10 
  
 18 680 
  
 3 608 
  
 3 254 
  
 777 
  
 Totalt 
  
 30 455 
  
 3 714 
  
 3 447 
  
 855 
  
 Tabell 11.  
 Antal långtidssjukskrivna, inskrivna arbetssökande med arbetshandikapp och långtidsinskrivna arbetssökande 
  
 variansen för 
  
 Förvärvsregion 
  
 punktskattning 
  
 ± felmarginal 
  
 punktskattning 
  
 1 
  
 30 926 
  
 1 688 
  
 712 315 
  
 2 
  
 25 399 
  
 1 672 
  
 698 715 
  
 3 
  
 18 163 
  
 313 
  
 24 439 
  
 4-10 
  
 199 519 
  
 9 517 
  
 22 644 896 
  
 Totalt 
  
 274 980 
  
 9 818 
  
 24 097 678 
  
 Tabell 12.  
 Antal personer av de långtidssjukskrivna och inskrivna arbetssökande med arbetshandikapp som har ett behov av Samhall- eller Samhalliknande verksamhet som inte är tillgodosett 
  
 Förvärvsregion 
  
 punktskattning 
  
 ± felmarginal 
  
 variansen för 
  
 punktskattning 
  
 1 
  
 2 448 
  
 309 
  
 23 811 
  
 2 
  
 2 928 
  
 602 
  
 90 555 
  
 3 
  
 2 190 
  
 111 
  
 3 103 
  
 4-10 
  
 18 891 
  
 2 231 
  
 1 244 478 
  
 Totalt 
  
 26 594 
  
 2 334 
  
 1 361 956 
  
 321 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:56 
  
 Tabell 13.  
 Antal personer av de långtidssjukskrivna och långtidsin- skrivna arbetssökande som har ett behov av arbetslivsinriktad reha- bilitering (ej Samhall eller Samhalliknande verksamhet) 
  
 Förvärvsregion 
  
 punktskattning 
  
 ± felmarginal 
  
 variansen för 
  
 punktskattning 
  
 1 
  
 6 539 
  
 775 
  
 150 007 
  
 2 
  
 5 679 
  
 478 
  
 57 046 
  
 3 
  
 3 151 
  
 64 
  
 1 037 
  
 4-10 
  
 33 876 
  
 4 548 
  
 5 171 257 
  
 Totalt 
  
 49 726 
  
 4 638 
  
 5 378 204 
  
 Det precisionskrav som sattes upp i form av en variationskoeffici- ent (cve) vid bestämningen av stickprovsstorleken var lika med 2 procent på totalskattningen. Den faktiska precisionen blev 2 procent. Även skattningarna för de redovisningsgrupper som finns i tabellerna har en god precision, samtliga har en variations- koefficient på mindre än 10 procent. 
 8. Uppgifter från socialkontoren 
 Avsikten med datainsamlingen från socialkontoren var att samla in behovet av Samhall- eller Samhalliknande åtgärder för långvariga socialbidragstagare (minst 10 månader), som inte samtidigt var långtidsarbetslösa eller långtidssjukskrivna. 
 Enkäten testades av några socialkontor och representanter för Svenska Kommunförbundet. Det stod då klart att socialkontoren inte skulle klara av att besvara frågorna med den korta tid som stod till buds. Enkätfrågorna ändrades och minskades i antal. Förenk- lingarna ledde till att det inte blev möjligt att avgöra om de långva- riga socialbidragstagarna dubbelräknades i undersökningen i de fall de samtidigt fanns med arbetsförmedlingarnas och försäkrings- kassekontorens redovisningar. Trots förenklingarna uttalade Svenska Kommunförbundet stor tveksamhet till möjligheten att samla in data med tillräcklig kvalitet. 
 Svenska Kommunförbundet föreslog att insamlingen påbörjades genom att SCB tog direkta telefonkontakter med de tillfrågade kommunerna, i vart fall till de stora kommunerna. De tio kommu- ner som har flest långvariga socialbidragstagare står för drygt 50 procent av samtliga långvariga socialbidragstagare i landet och de 
 322 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 4 
  
 tre storstäderna står för 40 procent år 2001. Med den tid och de resurser som utredningen hade till sitt förfogande fattades beslutet att samla in data från tio av de stora kommunerna, inklusive Stockholm, Göteborg och Malmö, samt välja ytterligare fjorton kommuner för att få spridning över alla förvärvsregioner. 
 SCB har varit i telefonkontakt med representanter för social- tjänsten för samtliga dessa kommuner, vanligen någon chef eller samordnare för rehabiliteringsfrågor. När kontakt etablerats och syftet med undersökningen presenterats har SCB i de flesta fall kunnat komma fram till en lösning för hur kommunen skulle kunna lämna sina uppgifter. Här skall man dock vara medveten om att uppgifterna många gånger inte kunnat hämtas från befintliga underlag. Kommunerna har fått göra kvalificerade bedömningar. För de små kommunerna har detta nog ingen stor betydelse för kvaliteten, de känner sitt klientel väl. För kommuner med en orga- nisation med delegerade ansvar och flera enheter har det varit svå- rare. SCB måste konstatera att uppgifterna för alla tre storstäderna har stora brister. Detta därför att det inte finns någon samlad och aktuell bild av bidragstagarnas behov. SCB har tvingats göra grova skattningar med hjälp av andra informationskällor. 
 De behovsuppdelade uppgifterna från kommunerna kan därför bara betraktas som mycket grova indikatorer och bör inte kopplas samman med statistiken som rör arbetsförmedlingar och försäk- ringskassor. 
 Med ovanstående restriktioner för osäkerheter i resultaten skat- tades antalet långvariga socialbidragstagare till 64 500 varav 14 500 hade ett behov av Samhall- eller Samhalliknande åtgärder som inte kunnat tillgodoses och 21 500 hade behov av arbetslivsinriktade rehabiliteringsåtgärder. 
 323 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:56 
  
 9. Kommentarer 
 Som redan nämnts bör resultaten för undersökningen för arbets- förmedlingar och försäkringskassor vara av god kvalitet. 
 I tidigare avsnitt i rapporten har möjliga felkällor belysts. Några ytterliggare kommentarer bör göras. 
 Referenstidpunkten för undersökningen var februari 2003. Det har noterats att flera av uppgiftslämnarna haft annan referens- period, oftast november/december 2002. Det har inte funnits möj- ligheter att få uppgifter avseende den rätta perioden. Det finns dock ingen anledning att tro att nivåerna markant förändrats på så kort tid. 
 Då frågorna ger utrymme för uppskattning eller bedömning av antalsuppgifter tenderade flera av de inkomna svaren att vara av- rundade till närmaste fem- eller tiotal. 
 De kontakter SCB har haft med uppgiftslämnarna har genomgå- ende varit positiva. Många har visat stort engagemang och tagit undersökningen på allvar. 
 SCB:s förhoppning är att resultaten av den här undersökningen kommer att vara till nytta för Samhallutredningen. 
 324 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 4 
  
 10. Referenser 
 Andersson, Romero, och Montgomery, Yoder (1998). A User's Guide to CLAN 97 - a  
 SAS-program 
  for computation of point- and stan- dard error estimates in sample surveys, SCB 
 Lokala arbetsmarknader och förvärvsregioner – Nya geografiska indelningar för regionala analyser i serien Information om arbetsmarknaden 1991:7,  
 ISBN91-618-0517-3. 
  
 Särndal, C.E., Thomas, Morris och Chavez, Mann (1992). Model Assisted Survey Sampling. New York:  
 Springer-Verlag. 
  
 325 
 Bilaga 5 
 Teknisk beskrivning Intervjuundersökning till anställda inom Samhall med arbetshandikapp 
 Inledning 
 Statistiska Centralbyrån (SCB) har på uppdrag av Näringsdeparte- mentet/Samhallutredningen genomfört en intervjuundersökning till anställda inom Samhall med arbetshandikapp. Undersökningen genomfördes under mars och april månad år 2003. Syftet med undersökningen är att belysa förhållandena inom Samhall när det gäller personalutveckling och arbetsmiljö. 
 Undersökningens genomförande 
 Population och urval 
 Aktuell urvalsram har hämtats från Samhalls personaldatabas under februari månad år 2003. Utöver intervjudata finns även uppgifter om kön, ålder och anställningstid inom Samhall. Urvalet bestod av 1 020 slumpmässigt utvalda personer. Urvalet stratifierades med avseende på kön och ålder. Aktuella namn- och adressuppgifter hämtades från SCB:s register över totalbefolkningen (RTB). 
 Metod och fältarbete 
 Innan undersökningen startade genomförde SCB:s intervjuenhet ett test av frågeformuläret. Testet genomfördes av två för detta syfte specialutbildade intervjuare. Den metod som användes var ett s.k. kognitivt test. Kognitiva test ger kunskap om hur uppgiftsläm- nare förstår frågor, hur de tänker och resonerar sig fram till svar och till slut anpassar sina svar till alternativ i blanketten. Testper- sonen (Tp) svarar på frågorna i intervjun samtidigt som intervjua- ren noterar frågor som Tp verkar ha problem med. Därefter ställs 
 327 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:56 
  
 en del kompletterande frågor till Tp. Några är förberedda, probes, andra beroende av intervjuarens observationer. 
 Testet gjordes på nio arbetshandikappade personer anställda på Samhall. De förslag på ändringar som testet resulterade i infördes i det slutliga frågeformuläret. 
 Datainsamlingen genomfördes under perioden 17 mars till och med 8 april år 2003. En dryg vecka innan datainsamlingen påbörja- des skickades ett introduktionsbrev till samtliga i urvalet. I infor- mationen beskrevs syftet med undersökningen och att SCB skulle genomföra undersökningen. 
 Undersökningen genomfördes i form av datorstödda telefon- intervjuer. Frågeformuläret omfattar ca 15 frågor. 
 Svarsfrekvens och bortfall 
  
 Tabell 1.  
 Svarsfrekvens efter kön 
  
 Kön 
  
 Urval 
  
 Svar 
  
 Bortfall 
  
 Över- 
  
 Svars- 
  
 täckning 
  
 frekvens 
  
 Kvinna 
  
 510 
  
 370 
  
 94 
  
 46 
  
 80 % 
  
 Man 
  
 510 
  
 361 
  
 112 
  
 37 
  
 76 % 
  
 Totalt 
  
 1 020 
  
 731 
  
 206 
  
 83 
  
 78 % 
  
 Bortfallet består till största del av ej anträffade personer. Andelen vägrare var litet (ca 3 procent av det totala urvalet) och många uttryckte att de kände sig motiverade att delta i undersökningen gällande deras egen utveckling och arbetsmiljö. 
 Övertäckningen består av personer som är tjänstlediga eller barnlediga längre än ett år, samt de som inte längre är anställda inom Samhall. 
 Tillförlitlighet 
 En undersöknings resultat är behäftade med en viss osäkerhet på grund av olika felkällor som uppstår i undersökningen. Ett antal olika felkällor påverkar en undersöknings tillförlitlighet. 
 Osäkerhet uppstår genom felaktigheter i urvalsramen (täck- ningsfel), genom att svar saknas från personer som ingår i urvalet (bortfallsfel), att frågor och svar kan ha missuppfattats vilket leder 
 328 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 5 
  
 till felklassificeringar (mätfel), genom fel vid dataregistreringen (bearbetningsfel) och genom att endast ett urval undersöks (urvalsfel). 
 För att göra en bedömning av felens betydelse skiljer man på slumpmässiga fel och systematiska fel. Slumpmässiga fel orsakar en slumpmässig osäkerhet - felmarginal hos resultaten och systema- tiska fel påverkar - snedvrider resultaten i en viss riktning, vilket leder till en över- eller underskattning av resultaten. 
 Täckningsfel 
 Täckningsfelet kan delas upp i två olika komponenter, övertäck- ning och undertäckning. Övertäckning innebär att man i urvalet får med objekt som inte tillhör undersökningspopulationen. Över- täckningen i undersökningen var omkring 7 procent och omfattar personer som varit tjänstlediga eller föräldralediga i mer än ett år. Undertäckningen i undersökningen, består av personer som ingår i populationen, men som saknas i ramen, t.ex. personer som anställts vid Samhall efter att uttaget ur personaldatabasen gjordes. Under- täckningens storlek antas vara försumbar. 
 Bortfallsfel 
 Bortfallet kan vara en störande felkälla i undersökningen. I under- sökningen har antagits att de svarande och de  
 icke-svarande 
  förde- lar sig på samma sätt, men det går inte att bortse från att skillna- derna kan vara stora mellan de två olika grupperna då det gäller de undersökta variablerna. 
 Mätfel 
 Med mätfel avses fel som kan ha uppstått genom att frågor och svar missuppfattats av den svarande. Mätfelens omfattning är okänd, men förmodas vara liten. 
 329 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bearbetningsfel 
 Fel som uppstår i samband med bearbetning av data kallas bearbet- ningsfel. De inkomna svaren har registrerats genom scanning. Omfattningen och effekterna av bearbetningsfelen är inte kända men antas vara små. 
 Urvalsfel 
 Den slumpmässiga osäkerheten som beror på urvalsfel och slump- mässiga mätfel kan uttryckas i form av ett konfidensintervall, som beräknas med hjälp av skattningens medelfel. Ett  
 95-procentigt 
  konfidensintervall bildas genom: 
 skattning ± 1,96*(medelfelet för skattningen) 
 Talet 1,96 motsvarar konfidensgraden 95 procent. Med ett  
 Hill 
  centigt konfidensintervall menas att det sanna värdet i 95 fall av 100 ligger inom dess gränser, om andra fel än slumpfel är försumbara. Det är praxis att tillämpa  
 95-procentiga 
  konfidensintervall när man uttalar sig om statistiskt säkerställda skillnader. 
 Nedan följer ett exempel på hur osäkerheten i resultaten kan beskrivas uttryckt som  
 95-procentiga 
  konfidensintervall. Exemplet är hämtat från fråga 15 i undersökningen Tror du att du idag skulle klara ett arbete utanför Samhall? 
 Andel anställda som tror att de idag skulle klara ett arbete utanför Samhall. 
  
 Anställningstid 
  
 60 % ± 6 %, det vill säga det  
 sanna värdet  
 ligger med 95 % 
  
 sannolikhet mellan 54 och 66 %. 
  
 Anställningstid 
  
 58 % ± 7 %, det vill säga det  
 sanna värdet  
 ligger med 95 % 
  
 5-10 
  år 
  
 sannolikhet mellan 51 och 63 %. 
  
 Anställningstid 
  
 47 % ± 5 %, det vill säga det  
 sanna värdet  
 ligger med 95 % 
  
 > 10 år 
  
 sannolikhet mellan 42 och 52 % 
  
 Ur tabellen kan man avläsa att mellan personer som varit anställda  
 mindre än 5 år  
 och de som varit anställda  
 mellan 5 och 10 år  
 finns inga signifikanta skillnader när det gäller andelen svarande som tror att de skulle klara ett arbete utanför Samhall. Detta konstateras 
 330 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 5 
  
 genom att intervallskattningarna överlappar varandra, det vill säga skillnaden kan lika gärna bero på slumpen. Inte heller mellan de två grupperna med längst anställningstid finns någon statistiskt säkerställd skillnad. 
 Däremot finns signifikanta skillnader mellan dem som varit anställda  
 kortare tid än 5 år  
 och dem som varit anställda  
 över 10 år 
 . Det är därmed statistiskt säkerställt att en större andel gruppen med  
 kortast anställningstid  
 än bland dem med  
 längst anställningstid  
 tror att de idag skulle klara ett arbete utanför Samhall. 
 Resultatredovisning 
 Resultaten från undersökningen redovisas i två olika tabeller efter kön och anställningstid. Resultaten omfattar andelsskattningar samt  
 95-procentiga 
  konfidensintervall. Hänsyn har tagit till urvals- personernas olika sannolikhet att ingå i urvalet, och resultaten är uppräknade till populationstotaler med hjälp av viktning. 
 Då det i en tabellcell är få svarande redovisas inte detta resultat, utan har ersatts med ... Orsaken till detta är att resultatets tillför- litlighet blir liten, samt att risken för röjande av ett enskilt svar ökar. 
 331 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:56 
  
 332 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 5 
  
 333 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:56 
  
 334 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 5 
  
 335 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:56 
  
 336 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 5 
  
 337 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:56 
  
 338 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 5 
  
 339 
 Bilaga 6 
 Studie av i vilken utsträckning Samhall AB finns där behoven finns samt tar regionalpolitisk hänsyn vid omstruktureringar 
 1 Studien 
  
 1.1 
  
 Syftet med studien 
  
 Syftet med studien är att belysa i vilken utsträckning Samhall AB finns där behoven finns samt i vilken utsträckning Samhall AB vid omstruktureringar tar regionalpolitisk hänsyn och undviker att lägga ned på orter med svag arbetsmarknad. 
  
 1.2 
  
 RAMS, lokala arbetsmarknader och förvärvsregioner 
  
 I studien har utredningen använt sig av SCB:s registerbaserade sta- tistik (RAMS) för åren 1985, 1990, 1995 och 2000. RAMS består av fyra olika register: sysselsättningsregistret (SREG), aktivitets- registret (AREG), Registret över arbetsställen i RAMS (ASTRA) och Registret över företag i RAMS (ORGRA). Statistiken håller i vissa avseenden en hög kvalitet, men vissa variabler kopplade till den förvärvsarbetandes arbetsställe som t.ex. näringsgren och kommun innehåller viss osäkerhet. I RAMS återfinns antalet anställda i november månad varje år fördelat på bl.a. arbetsställets belägenhet (kommun). Beskrivningar av lokala förhållanden på arbetsmarknaden utgår oftast från kommuner och län, trots att arbetsmarknaderna sällan följer administrativa gränser eller indel- ningar. SCB har i samarbete med dåvarande Expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) tagit fram enhetliga krite- rier för att beskriva funktionella lokala arbetsmarknader (LA). Grunden för indelningen i lokala arbetsmarknader är arbetspend- ling över kommungräns. Den senaste officiella avgränsningen av lokala arbetsmarknader är från 1998. 1998 fanns 100 lokala arbets- marknader av olika storlek. 
 341 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:56 
  
 De lokala arbetsmarknaderna kan i sin tur grupperas i tio, ej geo- grafiskt sammanhängande, förvärvsregioner  
 (F-regioner). 
  Varje F- region betraktas som homogen med avseende på bl.a. utbildnings- struktur och arbetsmarknad hos de ingående LA. Varje LA i en sådan  
 F-region 
  kännetecknas av likartade karakteristika och pro- blem oberoende av geografiskt läge i landet. 
  
 Tabell 1.  
 Förvärvsregioner och lokala arbetsmarknader enligt SCB:s indelning 1998. 
  
 F-region 
  
 Namn 
  
 Ingående LA 
  
 F1 
  
 Stockholms lokala arbetsmarknad 
  
 Stockholm 
  
 F2 
  
 Göteborgs lokala arbetsmarknad 
  
 Göteborg 
  
 F3 
  
 Malmös lokala arbetsmarknad 
  
 Malmö 
  
 F4 
  
 LA dominerade av regional centra 
  
 Växjö 
  
 Norrköping 
  
 Helsingborg 
  
 "Jönköpingsgruppen" 
  
 Kalmar 
  
 Gävle 
  
 Linköping 
  
 Falun 
  
 Umeå 
  
 Västerås 
  
 Sundsvall 
  
 Nyköping 
  
 Luleå 
  
 Kristianstad 
  
 Karlstad 
  
 Hässleholm 
  
 Halmstad 
  
 Örebro 
  
 Jönköping 
  
 Borås 
  
 Eskilstuna 
  
 Skövde 
  
 Härnösand 
  
 Skellefteå 
  
 F5 
  
 Inlandets ytstora LA 
  
 Gällivare 
  
 Östersund 
  
 Kiruna 
  
 "Gällivaregruppen" 
  
 Jokkmokk 
  
 Arjeplog 
  
 F6 
  
 Små till medelstora LA med flersidig 
  
 Ljungby 
  
 Värnamo 
  
 Bollnäs 
  
 näringsstruktur 
  
 Lysekil 
  
 Katrineholm 
  
 Hudiksvall 
  
 "Säfflegruppen" 
  
 Lidköping 
  
 Västervik 
  
 Kristinehamn 
  
 Säffle 
  
 Karlskrona 
  
 Ludvika 
  
 Övertorneå 
  
 Varberg 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Haparanda 
  
 Gotland 
  
 Lycksele 
  
 Arvika 
  
 Kalix 
  
 Fagersta 
  
 Kramfors 
  
 Älmhult 
  
 Nässjö 
  
 Tranås 
  
 Söderhamn 
  
 Falkenberg 
  
 Oskarshamn 
  
 F7 
  
 LA präglade av storskalig industri 
  
 Filipstad 
  
 Avesta 
  
 Karlskoga 
  
 "Avestagruppen" 
  
 Hagfors 
  
 Emmaboda 
  
 Hällefors 
  
 Hylte 
  
 Trollhättan 
  
 Tidaholm 
  
 Köping 
  
 F8 
  
 LA präglade av småskalig industri 
  
 Vetlanda 
  
 Gislaved 
  
 Vansbro 
  
 "Hultsfredsgruppen" 
  
 Hultsfred 
  
 Markaryd 
  
 Årjäng 
  
 Dorotea 
  
 Bengtsfors 
  
 Vimmerby 
  
 F9 
  
 Rurala LA 
  
 Strömstad 
  
 Mora 
  
 Torsby 
  
 "Ljusdalsgruppen" 
  
 Åsele 
  
 Vilhelmina 
  
 Ljusdal 
  
 Överkalix 
  
 Ånge 
  
 Storuman 
  
 Sollefteå 
  
 Simrishamn 
  
 Pajala 
  
 Arvidsjaur 
  
 Strömsund 
  
 Härjedalen 
  
 Sorsele 
  
 Malung 
  
 F10 
  
 Små bruksberoende LA 
  
 Munkfors 
  
 Hofors 
  
 Morrow 
  
 "Munkforsgruppen" 
  
 Perstorp 
  
 Laxå 
  
 342 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 6 
  
 1.3 
  
 Övertäckning och registerkvalitet 
  
 En brist i detta sammanhang är att statistikuppgiften avser samtliga anställda vid Samhall AB. RAMS gör ingen skillnad på direkt- anställd personal och personal med arbetshandikapp som anvisats via Arbetsförmedlingen. Detta förhållande behöver emellertid inte innebära några större tolkningsbegränsningar eller systematiska fel, eftersom antalet direktanställda finns någorlunda jämnt fördelat mellan olika arbetsplatser och att minskningen av antalet direkt- anställda i stort sett skett proportionellt. 
 Det har funnits vissa brister i Samhall AB:s inrapportering av anställda per arbetsställe till SCB för enskilda kommuner och år, vilket lett till vissa kvalitetsproblem. Utredningen har i de fall detta förekommit låtit göra rimlighetskontroller mellan det föregående året och efterföljande året och imputerat det genomsnittliga värdet mellan dessa år. 
 2 Där behoven finns 
  
 2.1 
  
 Behovsindikatorer 
  
 I proposition 1991/92:91 lades principerna för fördelningen av arbetstillfällen fast. Det är behovet av arbete åt arbetshandikappade sökande som inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden som skall styra fördelningen av arbetstillfällen. Samtidigt bör hän- syn tas till vilka andra arbetsmarknadspolitiska resurser för arbets- handikappade som finns i respektive region. Denna formulering är dock svår att omsätta i en operativ definition. Alla personer med arbetshandikapp som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen är inte i behov av Samhall, eller ens i behov av andra särskilda insatser för personer med arbetshandikapp eller konjunkturberoende program. Någon kod behov av Samhall finns inte i Arbetsförmedlingens register. Det ligger istället i arbetsförmedlarens profession att utifrån regelverket avgöra behovet av skyddat arbete hos Samhall utifrån en samlad bedömning av individens behov och förutsätt- ningar och förhållandena på arbetsmarknaden. Av detta skäl är det svårt att få fram en enkel och entydig behovsindikator att värdera den faktiska fördelningen av arbetstillfällen emot. 
 Utredningen har inledningsvis valt att använda två stora aggregat som jämförelsematerial för fördelningen av arbetstillfällen: antal Samhallanställda (inkl. direktanställda) per 1000 i befolkningen 
 343 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:56 
  
 16–64 
  år och antal Samhallanställda (inkl. direktanställda) per 1000 förvärvsarbetande  
 16–64 
  år. I ett arbetsmarknadspolitiskt samman- hang är en avgörande fråga om en person är arbetshandikappad, dvs. har en funktionsnedsättning som också innebär att arbetsför- mågan är nedsatt. I vad mån arbetsförmågan är nedsatt kan dock inte enbart definieras med utgångspunkt från funktionshindret, utan avser egentligen förmågan att utföra specifika arbetsuppgifter. Arbetshandikappbegreppet är således relativt. Som en konsekvens av detta kan i glesbygd (där utbudet av olika arbeten ofta är begrän- sat) ett funktionshinder som i många jobb inte skulle innebära ett arbetshandikapp bli ett sådant, eftersom lämpliga jobb saknas. Arbetshandikappbegreppet är emellertid inte så relativt att det är betydelselöst. En prövning har i varje fall föregått åsättandet av en s.k. handikappkod. Även om det finns brister i arbetshandikapp- begreppet är det rimligt att relatera fördelningen av arbetstillfällen till de personer med arbetshandikapp som är inskrivna vid Arbets- förmedlingen. Behoven får approximeras med indikatorer som relaterar till antalet personer med arbetshandikapp inskrivna (samtliga arbetssökande) vid Arbetsförmedlingen, antalet personer med arbetshandikapp i den s.k. obalansen (arbetslösa och i kon- junkturberoende program) och i förhållande till andra särskilda program för arbetshandikappade (lönebidrag och offentligt skyddat arbete, OSA). Data på kommunnivå finns först från 1991 (approximeras till att motsvara år 1990). Data om lönebidrag och offentligt skyddat arbete, OSA finns först fr.o.m. 1995 på kom- munnivå. Kommundata aggregeras i analysen upp till lokala arbetsmarknader (LA) och från lokala arbetsmarknader (LA) till förvärvsregioner. Eftersom fördelningen av den s.k. timvolymen inte sker efter dessa indelningsgrunder utan efter län, kommer också länsvisa fördelningar att presenteras. De flesta lokala arbets- marknader (LA) kan dock sorteras in under ett och samma län. Förvärvsregioner däremot behöver, som tidigare nämnts, inte hänga ihop geografiskt. I denna bilaga presenterar och analyserar utredningen flera olika indikatorer och gör sedan en samlad bedömning av i vilken utsträckning Samhall finns där behoven finns och i vilken utsträckning Samhall AB vid omstruktureringar tar regionalpolitisk hänsyn och undviker att lägga ned på orter med svag arbetsmarknad. 
 344 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 6 
  
 2.2 Behovsindikator 1 – antal Samhallanställda (inkl. direktanställda) per 1000 i befolkningen  
 16–64 
  år 
 En första indikator är antal Samhallanställda per 1000 i befolk- ningen  
 16–64 
  år. 1985 fanns det 6,0 Samhallanställda (inkl. direkt- anställda) per 1000 i befolkningen. Andelen var som högst i för- värvsregion 9, följt av förvärvsregion 5 och 8. Det lägsta antalet Samhallanställda per 1000 i befolkningen hade förvärvsregion 2 och 1. Samhall är således tre gånger vanligare i de förra förvärvsregio- nerna än i de senare. 1990 fanns det 6,4 Samhallanställda per 1000 i befolkningen. 1995 hade Samhallanställda minskat till 5,6 per 1000 i befolkningen. År 2000 hade antalet Samhallanställda per 1000 i befolkningen minskat ytterligare till 4,8. Antal Samhallanställda per 1000 i befolkningen var detta år som högst i förvärvsregion 5 och 9. 
  
 Tabell 2.  
 Antal Samhallanställda (inkl. direktanställda) per 1000 i befolkningen  
 16–64 
  år respektive per 1000 förvärvsarbetande  
 16–64 
  år fördelat på förvärvsregioner  
 1985–2000. 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 F-region 
  
 Bef. 
  
 Förv. arb 
  
 Bef. 
  
 Förv. arb 
  
 Bef. 
  
 Förv. arb 
  
 Bef. 
  
 Förv. arb 
  
 1 
  
 3,8 
  
 4,7 
  
 3,7 
  
 4,5 
  
 3,1 
  
 4,4 
  
 2,5 
  
 3,4 
  
 2 
  
 3,7 
  
 4,7 
  
 4,1 
  
 5,1 
  
 3,6 
  
 5,4 
  
 3,0 
  
 4,3 
  
 3 
  
 5,5 
  
 7,1 
  
 5,9 
  
 7,5 
  
 5,3 
  
 8,3 
  
 4,3 
  
 6,4 
  
 4 
  
 5,7 
  
 7,2 
  
 6,3 
  
 7,8 
  
 5,8 
  
 8,5 
  
 5,2 
  
 7,4 
  
 5 
  
 13,0 
  
 16,6 
  
 13,5 
  
 16,9 
  
 11,5 
  
 16,9 
  
 11,2 
  
 16,0 
  
 6 
  
 8,5 
  
 10,9 
  
 9,2 
  
 11,5 
  
 8,1 
  
 11,6 
  
 7,7 
  
 10,7 
  
 7 
  
 6,2 
  
 7,9 
  
 7,0 
  
 8,6 
  
 6,1 
  
 9,1 
  
 5,9 
  
 8,2 
  
 8 
  
 11,9 
  
 14,8 
  
 11,6 
  
 14,1 
  
 9,1 
  
 12,6 
  
 7,9 
  
 10,3 
  
 9 
  
 14,1 
  
 18,6 
  
 15,4 
  
 19,7 
  
 12,9 
  
 19,1 
  
 10,9 
  
 15,6 
  
 10 
  
 7,8 
  
 10,2 
  
 9,0 
  
 11,3 
  
 8,4 
  
 12,1 
  
 5,2 
  
 7,3 
  
 Totalt 
  
 6,0 
  
 7,5 
  
 6,4 
  
 7,9 
  
 5,6 
  
 7,9 
  
 4,8 
  
 6,8 
  
 2.3 Behovsindikator 2 – antal Samhallanställda (inkl. direktanställda) per 1000 förvärvsarbetande  
 16–64 
  år 
 En andra indikator är antal Samhallanställda (inkl. direktanställda) per 1000 förvärvsarbetande  
 16–64 
  år. I stort sett samma mönster återspeglas vad gäller förvärvsarbetande som för befolkningen. 1985 fanns det 7,5 Samhallanställda (inkl. direktanställda) per 1000 förvärvsarbetande  
 16–64 
  år. Andelen var som högst i förvärvs- region 9, följt av förvärvsregion 5 och 8. Det lägsta antalet Samhall- anställda hade förvärvsregion 1 och 2. År 2000 hade antalet Samhallanställda per 1000 förvärvsarbetande minskat till 6,8. Antal 
 345 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:56 
  
 Samhallanställda per 1000 förvärvsarbetande år var 2000 som högst i förvärvsregion 5, följt av förvärvsregion 9. 
 Antalet Samhallanställda (inkl. direktanställda) i förhållande till befolkning och förvärvsarbetande är stabila över tid. Båda indikato- rerna har minskat under perioden  
 1985–2000. 
  I förvärvsregion 4 och 7 finns dock en mycket liten ökning av antalet per 1000 för- värvsarbetande under perioden  
 1985–2000. 
  
 2.4 
  
 Behovsindikator 1 och 2 fördelat på län 
  
 Tabell 3.  
 Antal Samhallanställda (inkl. direktanställda) per 1000 i befolkningen  
 16–64 
  år respektive per 1000 förvärvsarbetande  
 16–64 
  år fördelat på län  
 1985–2000 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 Län 
  
 Bef. 
  
 Förv. arb 
  
 Bef. 
  
 Förv. arb 
  
 Bef. 
  
 Förv. arb 
  
 Bef. 
  
 Förv. arb 
  
 AB 
  
 3,9 
  
 4,7 
  
 3,6 
  
 4,4 
  
 2,9 
  
 4,1 
  
 2,3 
  
 3,1 
  
 C 
  
 4,2 
  
 5,4 
  
 4,5 
  
 5,6 
  
 4,1 
  
 6,2 
  
 4,1 
  
 5,7 
  
 D 
  
 4,9 
  
 6,3 
  
 5,5 
  
 6,8 
  
 5,5 
  
 8,2 
  
 5,5 
  
 7,8 
  
 E 
  
 5,4 
  
 6,8 
  
 5,9 
  
 7,3 
  
 5,3 
  
 8,0 
  
 5,3 
  
 7,6 
  
 F 
  
 7,6 
  
 9,4 
  
 7,9 
  
 9,6 
  
 5,7 
  
 8,0 
  
 5,9 
  
 7,6 
  
 G 
  
 7,9 
  
 9,9 
  
 8,9 
  
 11,0 
  
 8,4 
  
 11,7 
  
 7,5 
  
 9,9 
  
 H 
  
 9,1 
  
 11,6 
  
 9,5 
  
 11,6 
  
 8,1 
  
 11,7 
  
 6,7 
  
 9,2 
  
 I 
  
 12,5 
  
 15,5 
  
 12,9 
  
 15,9 
  
 12,1 
  
 17,2 
  
 10,5 
  
 14,7 
  
 K 
  
 8,6 
  
 11,2 
  
 9,7 
  
 12,2 
  
 7,7 
  
 11,5 
  
 7,0 
  
 10,0 
  
 M 
  
 5,4 
  
 6,9 
  
 5,8 
  
 7,3 
  
 5,3 
  
 8,0 
  
 4,3 
  
 6,4 
  
 N 
  
 4,8 
  
 6,0 
  
 5,1 
  
 6,2 
  
 4,5 
  
 6,4 
  
 3,8 
  
 5,2 
  
 O 
  
 5,4 
  
 6,7 
  
 5,9 
  
 7,3 
  
 5,3 
  
 7,8 
  
 4,4 
  
 6,2 
  
 S 
  
 7,5 
  
 9,5 
  
 7,5 
  
 9,4 
  
 7,7 
  
 11,2 
  
 6,1 
  
 8,9 
  
 T 
  
 5,5 
  
 7,0 
  
 6,5 
  
 8,1 
  
 5,9 
  
 8,7 
  
 5,4 
  
 7,6 
  
 U 
  
 6,6 
  
 8,4 
  
 7,4 
  
 9,3 
  
 5,8 
  
 8,7 
  
 6,0 
  
 8,5 
  
 W 
  
 8,9 
  
 11,5 
  
 9,3 
  
 11,7 
  
 8,2 
  
 12,0 
  
 7,5 
  
 10,7 
  
 X 
  
 7,0 
  
 9,0 
  
 6,9 
  
 8,7 
  
 6,6 
  
 9,6 
  
 5,7 
  
 8,1 
  
 Y 
  
 5,9 
  
 7,5 
  
 7,4 
  
 9,1 
  
 6,6 
  
 9,6 
  
 6,3 
  
 8,9 
  
 Z 
  
 17,4 
  
 22,1 
  
 16,8 
  
 20,7 
  
 13,6 
  
 19,7 
  
 12,1 
  
 17,0 
  
 AC 
  
 7,5 
  
 9,5 
  
 8,7 
  
 10,8 
  
 7,4 
  
 10,9 
  
 7,1 
  
 10,1 
  
 BD 
  
 8,0 
  
 10,5 
  
 9,5 
  
 12,3 
  
 8,9 
  
 13,7 
  
 7,8 
  
 11,7 
  
 Totalt 
  
 6,0 
  
 7,5 
  
 6,4 
  
 7,9 
  
 5,6 
  
 7,9 
  
 4,8 
  
 6,8 
  
 Eftersom fördelningen av timvolymen (och därigenom arbetstill- fällena) sker på länsnivå är det intressant att studera vilka skillnader som finns mellan län. Jämtlands län (Z) och Gotlands län (I) har ett markant högre antal Samhallanställda per 1000 i befolkningen och per 1000 förvärvsarbetande  
 16–64 
  år. 
 Överlag är skillnaderna stora. Skillnaderna är inte bara stora mellan storstadslän och de s.k. skogslänen, utan även inom skogs- länen. Antalet Samhallanställda (inkl. direktanställda) per 1000 i 
 346 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 6 
  
 befolkningen och per 1000 förvärvsarbetande  
 16–64 
  år är exempel- vis dubbelt så många i Jämtlands län som i grannlänen Västernorrlands 
 (Y) och Gävleborgs län (X). 
 2.5 Behovsindikator 3 – antal Samhallanställda i förhållande till antalet inskrivna (samtliga arbetssökande) arbetshandi- kappade vid arbetsförmedlingen 
 En avgörande fråga är om skillnaderna ovan är motiverade och om fördelningen av timvolymen speglar behovet såsom det lagts fast i proposition 1991/92:91. För att kunna avgöra detta måste man relatera fördelningen av arbetstillfällen till de personer med arbets- handikapp som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. 
  
 Tabell 4.  
 Antal Samhallanställda (inkl. direktanställda) i förhållande till samtliga inskrivna med arbetshandikapp fördelat på förvärvs- regioner  
 1990–2000. 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 i förh. till 
  
 i förh. till 
  
 i förh. till 
  
 i förh. till 
  
 i förh. till 
  
 i förh. till 
  
 F-region 
  
 inskrivna 
  
 obalansen 
  
 inskrivna 
  
 obalansen 
  
 inskrivna 
  
 obalansen 
  
 1 
  
 1,6 
  
 2,1 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,6 
  
 2 
  
 1,0 
  
 1,3 
  
 0,2 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 3 
  
 1,3 
  
 1,7 
  
 0,3 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 4 
  
 1,4 
  
 1,9 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 5 
  
 2,3 
  
 2,9 
  
 0,4 
  
 0,7 
  
 0,3 
  
 0,8 
  
 6 
  
 1,7 
  
 2,3 
  
 0,3 
  
 0,6 
  
 0,3 
  
 0,7 
  
 7 
  
 1,4 
  
 1,9 
  
 0,3 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 8 
  
 2,8 
  
 4,1 
  
 0,4 
  
 0,8 
  
 0,3 
  
 1,0 
  
 9 
  
 2,2 
  
 3,0 
  
 0,4 
  
 0,7 
  
 0,3 
  
 0,7 
  
 10 
  
 2,2 
  
 2,8 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 Totalt 
  
 1,6 
  
 2,0 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,6 
  
 En tredje indikator är således antal Samhallanställda i förhållande till antalet inskrivna (samtliga arbetssökande) arbetshandikappade vid Arbetsförmedlingen. 1990 gick det 1,6 Samhallanställda (inkl. direktanställda) för varje inskriven person med arbetshandikapp vid Arbetsförmedlingen. Det förelåg 1990 relativt stora skillnader mellan de olika förvärvsregionerna, där förvärvsregion 8, 5, 9 och 10 hade betydligt fler Samhallanställda per inskriven med arbets- handikapp. År 1995 och 2000 har skillnaderna mellan förvärvs- 
 347 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:56 
  
 regionerna emellertid minskat något. Mönstret från 1990 kvarstår dock. 
 2.6 Behovsindikator 4 – antal Samhallanställda i förhållande till den s.k. obalansen för personer med arbetshandikapp (arbetslösa och i konjunkturberoende program) 
 En fjärde indikator är att relatera antal Samhallanställda i förhål- lande till den s.k. obalansen för personer med arbetshandikapp (arbetslösa och i konjunkturberoende program). De särskilda insat- serna för personer med arbetshandikapp lönebidrag och offentligt skyddat arbete (OSA) svarar mot behov liknande den målgrupp som skyddat arbete hos Samhall riktar sig emot. I den återstående gruppen arbetslösa med arbetshandikapp och i konjunkturbero- ende program kan emellertid också finnas en grupp med samma behov. 1990 gick det 2,0 Samhallanställda (inkl. direktanställda) för varje person i den s.k. obalansen med arbetshandikapp. Det förelåg 1990 relativt stora skillnader mellan de olika förvärvsregionerna, där förvärvsregion 8, 9, 5 och 10 hade betydligt fler Samhallan- ställda per person med arbetshandikapp i obalansen. År 1995 hade skillnaderna mellan förvärvsregionerna emellertid minskat något. År 2000 hade skillnaderna mellan förvärvsregionerna återigen ökat. Förvärvsregion 8 och 5 hade flest Samhallanställda per person med arbetshandikapp i obalansen detta år. 
  
 2.7 
  
 Behovsindikator 3 och 4 fördelat på län 
  
 Eftersom fördelningen av timvolymen (och därigenom arbetstill- fällena) sker på länsnivå är det intressant att studera vilka skillnader som finns mellan län. Jämtlands län (Z) och Kronobergs län (G) har ett markant högre antal Samhallanställda i förhållande till anta- let inskrivna (samtliga arbetssökande) arbetshandikappade vid Arbetsförmedlingen. Överlag är skillnaderna stora. Skillnaderna är inte bara stora mellan storstadslän och de s.k. skogslänen, utan även inom skogslänen. Ungefär samma förhållanden råder om man relaterar antal Samhallanställda i förhållande till den s.k. obalansen för personer med arbetshandikapp (arbetslösa och i konjunktur- beroende program). 
 348 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Tabell 5.  
 Antal Samhallanställda (inkl. direktanställda) i förhållande till samtliga inskrivna med arbetshandikapp fördelat på län 1990– 2000. 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 i förh. till 
  
 i förh. till 
  
 i förh. till 
  
 i förh. till 
  
 i förh. till 
  
 i förh. till 
  
 Län 
  
 inskrivna 
  
 obalansen 
  
 inskrivna 
  
 obalansen 
  
 inskrivna 
  
 obalansen 
  
 AB 
  
 1,7 
  
 2,2 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,6 
  
 C 
  
 1,5 
  
 1,9 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,3 
  
 0,9 
  
 D 
  
 1,3 
  
 1,7 
  
 0,3 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 E 
  
 1,6 
  
 2,2 
  
 0,3 
  
 0,6 
  
 0,3 
  
 0,6 
  
 F 
  
 2,0 
  
 2,8 
  
 0,3 
  
 0,6 
  
 0,3 
  
 0,9 
  
 G 
  
 2,3 
  
 3,3 
  
 0,5 
  
 0,8 
  
 0,4 
  
 1,0 
  
 H 
  
 2,1 
  
 3,0 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,6 
  
 I 
  
 2,2 
  
 3,4 
  
 0,4 
  
 1,2 
  
 0,3 
  
 0,9 
  
 K 
  
 2,2 
  
 2,7 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,3 
  
 0,7 
  
 M 
  
 1,4 
  
 1,8 
  
 0,2 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 N 
  
 1,6 
  
 2,2 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 O 
  
 1,3 
  
 1,7 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,6 
  
 S 
  
 1,4 
  
 1,8 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,4 
  
 T 
  
 1,3 
  
 1,6 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,6 
  
 U 
  
 1,5 
  
 2,2 
  
 0,2 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 W 
  
 1,9 
  
 2,6 
  
 0,4 
  
 0,6 
  
 0,3 
  
 0,7 
  
 X 
  
 1,4 
  
 1,7 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 Y 
  
 1,2 
  
 1,6 
  
 0,3 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 Z 
  
 4,4 
  
 6,0 
  
 0,6 
  
 1,1 
  
 0,4 
  
 1,1 
  
 AC 
  
 1,9 
  
 2,4 
  
 0,3 
  
 0,6 
  
 0,2 
  
 0,7 
  
 BD 
  
 1,1 
  
 1,3 
  
 0,2 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0,4 
  
 Totalt 
  
 1,6 
  
 2,0 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 0,6 
  
 2.8 Behovsindikator 5 – antal Samhallanställda i förhållande till kompensatoriska arbetsmarknadspolitiska program 
 En femte indikator är att man tar hänsyn till kompensatoriska arbetsmarknadspolitiska program och studerar andel Samhall- anställda i förhållande till samtliga deltagare i särskilda insatser för arbetshandikappade. Som framgått tidigare bör hänsyn tas till vilka andra arbetsmarknadspolitiska resurser för arbetshandikappade som finns i respektive region vid fördelningen av arbetstillfällen. Eftersom målgruppen för offentligt skyddat arbete (OSA) är mycket särpräglad och avgränsad är det framför allt lönebidrag som i realiteten utgör ett substitut för skyddat arbete hos Samhall. En låg tillgång till lönebidrag kan motivera en högre andel skyddat arbete hos Samhall och omvänt. 
 349 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:56 
  
 2.9 
  
 Behovsindikator 5 fördelat på län 
  
 I nedanstående tabell görs en jämförelse mellan Samhallanställda (inkl. direktanställda) i förhållande till samtliga deltagare i särskilda insatser för personer med arbetshandikapp (Samhall, lönebidrag och offentligt skyddat arbete) för åren 1990, 1995 och 2000. För att kunna relatera detta till tillgången på lönebidrag har en kvalitativ variabel skapats utifrån de faktiska förhållandena dessa år. Varia- beln kan anta värdena god, normal och låg. Det finns givetvis vissa metodologiska problem vid konstruktioner av kvalitativa variabler. Genom att endast anta tre värden för ett år för ett län blir det en delvis grov och förenklad bild av tillgången på lönebidrag. Icke desto mindre är den användbar som ett relationsmått. 
 1990 hade Jämtlands län (Z) den högsta andelen skyddat arbete hos Samhall av samtliga särskilda insatser för arbetshandikappade, 60 procent följt av Dalarna (W) och Kronobergs län (G), 50 pro- cent. Norrbottens (BD), Williams (X), Västerbottens (AC) och Södermanlands län (D) hade 1990 de lägsta andelarna. Gotland (I) tillhörde 1995 den grupp av län som hade en hög andel Samhall. 2000 hade Jämtlands län (Z) den högsta andelen Samhall av samt- liga särskilda program för arbetshandikappade, 49 procent. Williams (X), Halland N) och Södermanlands län (D) hade 2000 de lägsta andelarna. 
 350 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Tabell 6.  
 Antal Samhallanställda (inkl. direktanställda) i förhållande till samtliga särskilda insatser för personer med arbetshandikapp och tillgången på lönebidrag  
 1990–2000 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 Andel 
  
 Tillgång till 
  
 Andel 
  
 Tillgång till 
  
 Andel 
  
 Tillgång till 
  
 Län 
  
 Samhall 
  
 lönebidrag 
  
 Samhall 
  
 lönebidrag 
  
 Samhall 
  
 lönebidrag 
  
 AB 
  
 45 
  
 ej jämförbart 
  
 35 
  
 god 
  
 31 
  
 låg 
  
 C 
  
 36 
  
 ej jämförbart 
  
 39 
  
 god 
  
 34 
  
 normal 
  
 D 
  
 35 
  
 ej jämförbart 
  
 33 
  
 god 
  
 30 
  
 god 
  
 E 
  
 42 
  
 ej jämförbart 
  
 37 
  
 låg 
  
 37 
  
 normal 
  
 F 
  
 45 
  
 ej jämförbart 
  
 38 
  
 låg 
  
 39 
  
 god 
  
 G 
  
 50 
  
 ej jämförbart 
  
 47 
  
 låg 
  
 45 
  
 god 
  
 H 
  
 46 
  
 ej jämförbart 
  
 40 
  
 låg 
  
 38 
  
 normal 
  
 I 
  
 43 
  
 ej jämförbart 
  
 40 
  
 låg 
  
 42 
  
 låg 
  
 K 
  
 46 
  
 ej jämförbart 
  
 37 
  
 låg 
  
 36 
  
 låg 
  
 M 
  
 39 
  
 ej jämförbart 
  
 36 
  
 låg 
  
 33 
  
 god 
  
 N 
  
 42 
  
 ej jämförbart 
  
 33 
  
 låg 
  
 29 
  
 låg 
  
 O 
  
 37 
  
 ej jämförbart 
  
 34 
  
 låg 
  
 32 
  
 normal 
  
 S 
  
 41 
  
 ej jämförbart 
  
 36 
  
 normal 
  
 31 
  
 god 
  
 T 
  
 42 
  
 ej jämförbart 
  
 36 
  
 normal 
  
 32 
  
 god 
  
 U 
  
 47 
  
 ej jämförbart 
  
 34 
  
 normal 
  
 34 
  
 god 
  
 W 
  
 50 
  
 ej jämförbart 
  
 41 
  
 låg 
  
 39 
  
 låg 
  
 X 
  
 33 
  
 ej jämförbart 
  
 28 
  
 låg 
  
 29 
  
 låg 
  
 Y 
  
 37 
  
 ej jämförbart 
  
 36 
  
 låg 
  
 33 
  
 god 
  
 Z 
  
 60 
  
 ej jämförbart 
  
 50 
  
 normal 
  
 49 
  
 god 
  
 AC 
  
 35 
  
 ej jämförbart 
  
 33 
  
 låg 
  
 33 
  
 normal 
  
 BD 
  
 32 
  
 ej jämförbart 
  
 33 
  
 låg 
  
 31 
  
 låg 
  
 Totalt 
  
 41 
  
 36 
  
 34 
  
 Är dessa regionala skillnader mellan likartade län motiverade? Län som har låg tillgång till lönebidrag borde rimligtvis ha en hög andel skyddat arbete hos Samhall och vice versa. Som framgår av tabellen ovan så finns det inget sådant samband. 
 2.10 Behovsindikator 6 – antal Samhallanställda i förhållande till AMS resursfördelningsmodell 
 En annan aspekt på fördelningen av arbetstillfällen är att jämföra med andra resursfördelningsmodeller. Den resursfördelnings- modell som ligger närmast till hands är AMS fördelningsmodell som används för att fördela medel till länsarbetsnämnderna för sär- skilda insatser för arbetshandikappade (lönebidrag och offentligt skyddat arbete, OSA). Modellen är framtagen för att svara mot 
 351 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:56 
  
 behoven. Före 1991/92 var dock anslaget ett s.k. förslagsanslag och bidragsnivåerna var knutna till arbetsgivarkategori. Fördelnings- modellen före 1991/92 går därmed inte att använda som jämförelse. Om arbetstillfällena inom Samhall AB skulle fördelas enligt AMS fördelningsmodell 1995 och 2000 framgår att Jämtlands, Kronobergs, Jönköping, Gotlands och Dalarnas län skulle få betydligt färre arbetstillfällen än idag. Gävleborgs, Hallands, Södermanlands och Norrbottens län skulle i sin tur få betydligt fler arbetstillfällen än idag med AMS fördelningsmodell. Skillnaderna är stora. 
 2.11 Samlad bedömning av i vilken utsträckning Samhall finns där behoven finns 
 Samhall finns på många orter och på ännu fler arbetsställen. Som tidigare framgått är det behovet av arbete åt arbetshandikappade sökande som inte kan få arbete på den reguljära arbetsmarknaden som skall styra fördelningen av arbetstillfällen. Samtidigt bör hän- syn tas till vilka andra arbetsmarknadspolitiska resurser för arbets- handikappade som finns i respektive region. 
 En samlad bedömning utifrån ovanstående sex indikatorer ger dock en entydig bild av att fördelningen av arbetstillfällen inte utgår från där behoven finns i tillräcklig utsträckning. Samhall AB har, relativt sett andra förvärvsregioner, varit mer förekom- mande i ytstora lokala arbetsmarknader, i lokala arbetsmarknader präglade av småskalig industri och i områden med liten andel sys- selsatta inom tillverkningsindustri. En viss utjämning mellan för- värvsregionerna har skett mellan 1990 och 2000 som bättre speglar de arbetsmarknadspolitiska förutsättningarna. Obalanserna mellan olika förvärvsregioner har minskat sedan 1985, men fortfarande finns betydande obalanser kvar. 
 Norrbottens och Williams arbetsmarknad brukar med olika mått definieras som mycket sysselsättningssvaga arbetsmarknader. Därefter följer övriga skogslän (främst inland eller glesbygd). Blekinge och Södermanland brukar också räknas in bland län med svag arbetsmarknad. Det finns stora obalanser i fördelningen av arbetstillfällen på länsnivå som inte är motiverade av arbetsmark- nadsskäl. Flera, av varandra oberoende, indikatorer ger vid handen att Jämtlands, Kronobergs, Jönköping, Gotlands och Dalarnas län får, relativt sett, fler arbetstillfällen än Williams, Hallands, Södermanlands och Norrbottens län som får betydligt mindre än 
 352 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 6 
  
 vad behoven i länen indikerar. Fördelningen av arbetstillfällen är – ur ett strikt arbetsmarknadspolitiskt perspektiv – delvis fellokalise- rad i förhållande till var behoven finns. De regionala obalanserna mellan län har minskat sedan 1985, men är fortfarande stora. 
 3 Regionalpolitisk hänsyn vid omstruktureringar 
  
 3.1 
  
 Aspekter på regionalpolitisk hänsyn vid omstruktureringar 
  
 Samhall AB skall vid omstruktureringar ta regionalpolitisk hänsyn och undvika att lägga ned på orter med svag arbetsmarknad. 
 Att ta regionalpolitisk hänsyn och undvika att lägga ned på orter med svag arbetsmarknad handlar dels om nedläggningar av hela verksamheter (och minskad kommuntäckning som följd), dels om antalet arbetstillfällen vid Samhall AB (inom en kommun). 
  
 3.2 
  
 Den regionala täckningen – förvärvregioner 
  
 1985 fanns Samhall i 224 av 284 kommuner (79 procent). I för- värvsregion 5, 8 och 9 fanns Samhall i samtliga kommuner. Minst täckning fanns i förvärvsregion 1 och 3. 1990 fanns Samhall i 244 av 284 kommuner (86 procent). 1995 hade Samhall ytterligare ökat sin täckning till 248 av 288 kommuner (86 procent). Därefter har emellertid både den s.k. timvolymen (och antal arbetstillfällen) och den regionala täckningen minskat. 2000 fanns Samhall i 219 av 289 kommuner, 76 procent. I förvärvsregion 5 och 10 fanns emellertid Samhall i samtliga kommuner. Minst täckning fanns i förvärvs- region 1. Den försämrade kommuntäckningen mellan 1995 och 2000 har framförallt ägt rum inom förvärvsregion 1 och 3 samt i viss mån förvärvsregion 4. Det förefaller således som om den mins- kade kommuntäckningen främst tagits ut i storstadsområden och i eller i närheten av regionala centra. 
 353 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:56 
  
 Tabell 7.  
 Antal kommuner där Samhall har minst ett arbetsställe av samtliga kommuner (inom parentes) fördelat på förvärvsregioner  
 1985–2000 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 antal 
  
 antal 
  
 antal 
  
 antal 
  
 F-region 
  
 kommuner 
  
 kommuner kommuner 
  
 kommuner 
  
 1 
  
 17 
  
 (32) 
  
 22 
  
 (32) 
  
 25 
  
 (34) 
  
 15 
  
 (35) 
  
 2 
  
 10 
  
 (14) 
  
 12 
  
 (14) 
  
 10 
  
 (15) 
  
 10 
  
 (15) 
  
 3 
  
 8 (15) 
  
 10 
  
 (15) 
  
 14 
  
 (15) 
  
 8 (15) 
  
 4 
  
 82 (103) 
  
 88 (103) 
  
 88 (104) 
  
 80 (104) 
  
 5 
  
 9 
  
 (9) 
  
 9 
  
 (9) 
  
 9 
  
 (9) 
  
 9 
  
 (9) 
  
 6 
  
 42 
  
 (48) 
  
 45 
  
 (48) 
  
 45 
  
 (48) 
  
 41 
  
 (48) 
  
 7 
  
 14 
  
 (20) 
  
 15 
  
 (20) 
  
 15 
  
 (20) 
  
 15 
  
 (20) 
  
 8 
  
 14 
  
 (14) 
  
 14 
  
 (14) 
  
 14 
  
 (14) 
  
 13 
  
 (14) 
  
 9 
  
 23 
  
 (23) 
  
 23 
  
 (23) 
  
 22 
  
 (23) 
  
 22 
  
 (23) 
  
 10 
  
 5 
  
 (6) 
  
 6 
  
 (6) 
  
 6 
  
 (6) 
  
 6 
  
 (6) 
  
 Totalt 
  
 224 (284) 
  
 244 (284) 
  
 248 (288) 
  
 219 (289) 
  
 Det är också viktigt att notera att minskad kommuntäckning bety- der olika saker i olika förvärvsregioner och län. En minskad kom- muntäckning i Stockholms län är mindre allvarlig, eftersom länet tillhör en och samma lokala arbetsmarknad (och samma förvärvs- region) i jämförelse med en geografisk avgränsad lokal arbetsmark- nad med mycket begränsade sysselsättnings- och/eller pendlings- möjligheter. 
  
 3.3 
  
 Den regionala täckningen – län 
  
 Eftersom fördelningen av den s.k. timvolymen (och därigenom arbetstillfällena) sker på länsnivå kan det vara intressant att studera vilka skillnader som finns mellan län. Den minskade kommuntäck- ningen har framförallt ägt rum i Stockholms, Västra Götalands och Skåne län. Norrlandslänen har med något undantag klarat sig väl och har en mycket hög täckning. I flera nordliga län finns Samhall AB i samtliga kommuner (2000). 
 354 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Tabell 8.  
 Antal kommuner där Samhall har minst ett arbetsställe av samtliga kommuner (inom parentes) fördelat på län  
 1985–2000 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 antal 
  
 antal 
  
 antal 
  
 antal 
  
 Län 
  
 kommuner 
  
 kommuner 
  
 kommuner kommuner 
  
 AB 
  
 13 
  
 (25) 
  
 15 
  
 (25) 
  
 17 
  
 (25) 
  
 9 (26) 
  
 C 
  
 5 
  
 (6) 
  
 5 
  
 (6) 
  
 5 
  
 (6) 
  
 5 
  
 (6) 
  
 D 
  
 5 
  
 (7) 
  
 6 
  
 (7) 
  
 7 
  
 (9) 
  
 5 
  
 (9) 
  
 E 
  
 10 
  
 (13) 
  
 9 (13) 
  
 11 
  
 (13) 
  
 9 (13) 
  
 F 
  
 8 (13) 
  
 12 
  
 (13) 
  
 12 
  
 (13) 
  
 12 
  
 (13) 
  
 G 
  
 8 (12) 
  
 8 (12) 
  
 8 (12) 
  
 8 (12) 
  
 H 
  
 12 
  
 (12) 
  
 12 
  
 (12) 
  
 12 
  
 (12) 
  
 12 
  
 (12) 
  
 I 
  
 1 
  
 (1) 
  
 1 
  
 (1) 
  
 1 
  
 (1) 
  
 1 
  
 (1) 
  
 K 
  
 5 
  
 (5) 
  
 5 
  
 (5) 
  
 5 
  
 (5) 
  
 5 
  
 (5) 
  
 M 
  
 21 
  
 (33) 
  
 22 
  
 (33) 
  
 26 
  
 (33) 
  
 20 
  
 (33) 
  
 N 
  
 6 
  
 (6) 
  
 6 
  
 (6) 
  
 6 
  
 (6) 
  
 5 
  
 (6) 
  
 O 
  
 34 
  
 (48) 
  
 41 
  
 (48) 
  
 39 
  
 (49) 
  
 33 
  
 (49) 
  
 S 
  
 13 
  
 (16) 
  
 14 
  
 (16) 
  
 12 
  
 (16) 
  
 12 
  
 (16) 
  
 T 
  
 11 
  
 (11) 
  
 11 
  
 (11) 
  
 10 
  
 (12) 
  
 11 
  
 (12) 
  
 U 
  
 6 (11) 
  
 9 (11) 
  
 10 
  
 (11) 
  
 8 (11) 
  
 W 
  
 15 
  
 (15) 
  
 15 
  
 (15) 
  
 15 
  
 (15) 
  
 15 
  
 (15) 
  
 X 
  
 9 (10) 
  
 10 
  
 (10) 
  
 9 (10) 
  
 7 (10) 
  
 Y 
  
 7 
  
 (7) 
  
 7 
  
 (7) 
  
 7 
  
 (7) 
  
 7 
  
 (7) 
  
 Z 
  
 8 
  
 (8) 
  
 8 
  
 (8) 
  
 8 
  
 (8) 
  
 8 
  
 (8) 
  
 AC 
  
 14 
  
 (15) 
  
 14 
  
 (15) 
  
 14 
  
 (15) 
  
 13 
  
 (15) 
  
 BD 
  
 14 
  
 (14) 
  
 14 
  
 (14) 
  
 14 
  
 (14) 
  
 14 
  
 (14) 
  
 Totalt 
  
 224 
  
 (284) 
  
 244 
  
 (284) 
  
 248 
  
 (288) 
  
 219 
  
 (289) 
  
 3.4 Den regionala täckningen – lokala arbetsmarknader och kommuner 
 På nivån under förvärvsregioner – lokala arbetsmarknader (LA) – är förändringarna mellan 1995 och 2000 relativt stora. Bilden ser också delvis annorlunda ut om man istället för att studera kom- muntäckning väljer att följa upp arbetstillfällenas utveckling. För- värvsregion 10 och 9 uppvisar den, relativt sett, kraftigaste minsk- ningen i antalet anställda (inkl. direktanställda) mellan 1995 och 2000, 41 respektive 19 procent följt av förvärvsregion 3 och 8 som minskat med 16 procent. Den sysselsättningssvaga förvärvsregion 5 har däremot klarat sig förhållandevis väl. På länsnivå har Värmlands län förlorat, relativt sett, flest arbetstillfällen följt av Kalmar, 
 355 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:56 
  
 Norrbottens, Gävleborgs och Skåne län. Om man bryter ned de 21 länen till 289 kommuner kan konstateras att Samhall AB mellan 1995 och 2000 minskat sin sysselsättning i 165 kommuner. I 43 kommuner är sysselsättningen oförändrad, medan den ökat i 81 kommuner. 
 3.5 Den regionala täckningen – boendekommun/arbetsställe- kommun 
 Samhall AB finns på många orter och på ännu fler arbetsställen. 2000 hade Samhall anställda (inkl. direktanställda) boende i 289 av 289 kommuner (100 procent). Täckningen minskar dock till 271 av 289 kommuner (94 procent) om ett krav ställs på minst 10 anställda boende i kommunen. Täckningen minskar ytterligare till 220 av 289 kommuner (76 procent) om ett krav ställs på minst 30 anställda och till 173 av 289 kommuner (60 procent) om ett krav ställs på minst 50 anställda boende i kommunen. 
 Det finns en avgörande skillnad mellan arbetsställekommun och boendekommun. Den förra avser lokaliseringen av arbetsplatsen för den enskilde, medan den senare avser var den enskilde bor. Den förra är ett bättre mått på om Samhall AB finns där behoven finns. 
 3.6 Samlad bedömning av i vilken utsträckning Samhall vid omstruktureringar tar regionalpolitisk hänsyn och undviker att lägga ned på orter med svag arbetsmarknad 
 En samlad bedömning ger vid handen att den regionala täckningen minskat mellan 1995 och 2000 uttryckt som kommuntäckning. Tyngdpunktsförskjutningen mot ökad tjänstesektor inom Samhall AB gör att arbetsställebegreppet inte blir lika entydigt som tidigare. Det är sannolikt att den reella täckningen är något större än vad som framgår av statistiken. Samhall är (2000) i hög utsträckning fortfarande verksamt i sysselsättningssvaga områden, men samti- digt har sysselsättningen påverkats kraftigt i negativ riktning i vissa sysselsättningssvaga förvärvsregioner. Sysselsättningen och kom- muntäckningen har minskat ytterligare något sedan 2000. 
 356 
 Bilaga 7 
 Antal Samhallanställda 
 (inkl. direktanställda) per kommun 1985, 1990, 1995 och 2000 
 Källa:  
 SCB 
  
 Kod 
  
 Kommun 
  
 F-region 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 0114 
  
 Upplands-Väsby 
  
 1 
  
 100 
  
 116 
  
 119 
  
 0 
  
 0115 
  
 Vallentuna 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0117 
  
 Österåker 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0120 
  
 Värmdö 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0123 
  
 Järfälla 
  
 1 
  
 0 
  
 14 
  
 68 
  
 29 
  
 0125 
  
 Ekerö 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0126 
  
 Huddinge 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0127 
  
 Botkyrka 
  
 1 
  
 228 
  
 303 
  
 144 
  
 138 
  
 0128 
  
 Salem 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0136 
  
 Haninge 
  
 1 
  
 174 
  
 104 
  
 178 
  
 285 
  
 0138 
  
 Tyresö 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0139 
  
 Upplands-Bro 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0140 
  
 Nykvarn 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0160 
  
 Täby 
  
 1 
  
 80 
  
 107 
  
 111 
  
 289 
  
 0162 
  
 Danderyd 
  
 1 
  
 0 
  
 6 
  
 1 
  
 0 
  
 0163 
  
 Sollentuna 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 4 
  
 0180 
  
 Stockholm 
  
 1 
  
 2 480 
  
 2 425 
  
 1 930 
  
 1 509 
  
 0181 
  
 Södertälje 
  
 1 
  
 167 
  
 196 
  
 163 
  
 272 
  
 0182 
  
 Nacka 
  
 1 
  
 95 
  
 122 
  
 162 
  
 0 
  
 0183 
  
 Sundbyberg 
  
 1 
  
 158 
  
 164 
  
 0 
  
 0 
  
 0184 
  
 Solna 
  
 1 
  
 242 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 0186 
  
 Lidingö 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0187 
  
 Vaxholm 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0188 
  
 Norrtälje 
  
 1 
  
 103 
  
 122 
  
 159 
  
 130 
  
 0191 
  
 Sigtuna 
  
 1 
  
 110 
  
 126 
  
 132 
  
 0 
  
 0192 
  
 Nynäshamn 
  
 1 
  
 84 
  
 80 
  
 92 
  
 140 
  
 0305 
  
 Håbo 
  
 1 
  
 0 
  
 55 
  
 75 
  
 0 
  
 0319 
  
 Älvkarleby 
  
 4 
  
 45 
  
 0 
  
 0 
  
 48 
  
 0360 
  
 Tierp 
  
 1 
  
 120 
  
 127 
  
 85 
  
 85 
  
 0380 
  
 Uppsala 
  
 1 
  
 382 
  
 457 
  
 448 
  
 508 
  
 0381 
  
 Enköping 
  
 1 
  
 63 
  
 84 
  
 87 
  
 85 
  
 0382 
  
 Östhammar 
  
 1 
  
 73 
  
 64 
  
 72 
  
 63 
  
 0428 
  
 Vingåker 
  
 6 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 357 
  
 Bilaga 7 SOU 2003:56 
  
 Kod 
  
 Kommun 
  
 F-region 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 0461 
  
 Gnesta 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0480 
  
 Nyköping 
  
 4 
  
 212 
  
 230 
  
 152 
  
 121 
  
 0481 
  
 Oxelösund 
  
 4 
  
 50 
  
 57 
  
 73 
  
 0 
  
 0482 
  
 Flen 
  
 4 
  
 47 
  
 50 
  
 39 
  
 35 
  
 0483 
  
 Katrineholm 
  
 6 
  
 137 
  
 133 
  
 136 
  
 211 
  
 0484 
  
 Eskilstuna 
  
 4 
  
 329 
  
 362 
  
 396 
  
 439 
  
 0486 
  
 Strängnäs 
  
 1 
  
 0 
  
 48 
  
 75 
  
 59 
  
 0488 
  
 Trosa 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 9 
  
 0 
  
 0509 
  
 Ödeshög 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0512 
  
 Nelson 
  
 6 
  
 0 
  
 0 
  
 12 
  
 9 
  
 0513 
  
 Kinda 
  
 4 
  
 22 
  
 39 
  
 37 
  
 36 
  
 0560 
  
 Boxholm 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0561 
  
 Åtvidaberg 
  
 4 
  
 0 
  
 7 
  
 40 
  
 37 
  
 0562 
  
 Finspång 
  
 4 
  
 53 
  
 73 
  
 60 
  
 61 
  
 0563 
  
 Valdemarsvik 
  
 4 
  
 42 
  
 45 
  
 40 
  
 36 
  
 0580 
  
 Linköping 
  
 4 
  
 425 
  
 454 
  
 400 
  
 424 
  
 0581 
  
 Norrköping 
  
 4 
  
 583 
  
 594 
  
 524 
  
 467 
  
 0582 
  
 Söderköping 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0583 
  
 Motala 
  
 4 
  
 105 
  
 131 
  
 143 
  
 191 
  
 0584 
  
 Vadstena 
  
 4 
  
 0 
  
 12 
  
 5 
  
 0 
  
 0586 
  
 Mjölby 
  
 4 
  
 106 
  
 131 
  
 119 
  
 112 
  
 0604 
  
 Aneby 
  
 4 
  
 0 
  
 14 
  
 5 
  
 3 
  
 0617 
  
 Gnosjö 
  
 8 
  
 9 
  
 18 
  
 1 
  
 24 
  
 0642 
  
 Ramos 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0643 
  
 Habo 
  
 4 
  
 0 
  
 23 
  
 26 
  
 26 
  
 0662 
  
 Gislaved 
  
 8 
  
 221 
  
 185 
  
 100 
  
 116 
  
 0665 
  
 Vaggeryd 
  
 4 
  
 41 
  
 46 
  
 12 
  
 29 
  
 0680 
  
 Jönköping 
  
 4 
  
 370 
  
 403 
  
 330 
  
 427 
  
 Cox 
  
 Nässjö 
  
 6 
  
 258 
  
 288 
  
 250 
  
 169 
  
 0683 
  
 Värnamo 
  
 6 
  
 178 
  
 192 
  
 150 
  
 116 
  
 0684 
  
 Sävsjö 
  
 8 
  
 50 
  
 57 
  
 10 
  
 8 
  
 0685 
  
 Vetlanda 
  
 8 
  
 151 
  
 159 
  
 159 
  
 159 
  
 0686 
  
 Eksjö 
  
 6 
  
 93 
  
 86 
  
 17 
  
 15 
  
 0687 
  
 Tranås 
  
 6 
  
 93 
  
 101 
  
 83 
  
 85 
  
 0760 
  
 Uppvidinge 
  
 4 
  
 70 
  
 65 
  
 65 
  
 64 
  
 0761 
  
 Lessebo 
  
 4 
  
 80 
  
 87 
  
 85 
  
 79 
  
 0763 
  
 Tingsryd 
  
 4 
  
 60 
  
 67 
  
 68 
  
 66 
  
 0764 
  
 Alvesta 
  
 4 
  
 62 
  
 57 
  
 40 
  
 8 
  
 0765 
  
 Älmhult 
  
 6 
  
 54 
  
 59 
  
 54 
  
 61 
  
 0767 
  
 Markaryd 
  
 8 
  
 93 
  
 98 
  
 90 
  
 45 
  
 0780 
  
 Växjö 
  
 4 
  
 262 
  
 329 
  
 358 
  
 276 
  
 0781 
  
 Ljungby 
  
 6 
  
 165 
  
 215 
  
 173 
  
 220 
  
 0821 
  
 Högsby 
  
 6 
  
 49 
  
 67 
  
 48 
  
 3 
  
 0834 
  
 Torsås 
  
 4 
  
 52 
  
 47 
  
 46 
  
 42 
  
 0840 
  
 Mörbylånga 
  
 4 
  
 58 
  
 50 
  
 34 
  
 17 
  
 0860 
  
 Hultsfred 
  
 8 
  
 142 
  
 113 
  
 79 
  
 54 
  
 358 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 7 
  
 Kod 
  
 Kommun 
  
 F-region 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 0861 
  
 Mönsterås 
  
 6 
  
 69 
  
 67 
  
 57 
  
 24 
  
 0862 
  
 Emmaboda 
  
 7 
  
 49 
  
 52 
  
 51 
  
 41 
  
 0880 
  
 Kalmar 
  
 4 
  
 337 
  
 347 
  
 338 
  
 284 
  
 0881 
  
 Nybro 
  
 4 
  
 109 
  
 134 
  
 102 
  
 73 
  
 0882 
  
 Oskarshamn 
  
 6 
  
 182 
  
 188 
  
 149 
  
 171 
  
 0883 
  
 Västervik 
  
 6 
  
 126 
  
 170 
  
 158 
  
 149 
  
 0884 
  
 Vimmerby 
  
 8 
  
 83 
  
 87 
  
 83 
  
 64 
  
 0885 
  
 Borgholm 
  
 4 
  
 62 
  
 58 
  
 45 
  
 30 
  
 0980 
  
 Gotland 
  
 6 
  
 434 
  
 454 
  
 431 
  
 375 
  
 1060 
  
 Morrow 
  
 10 
  
 65 
  
 83 
  
 72 
  
 39 
  
 1080 
  
 Karlskrona 
  
 6 
  
 361 
  
 370 
  
 230 
  
 299 
  
 1081 
  
 Ronneby 
  
 6 
  
 186 
  
 159 
  
 195 
  
 157 
  
 1082 
  
 Karlshamn 
  
 10 
  
 184 
  
 178 
  
 153 
  
 98 
  
 1083 
  
 Sölvesborg 
  
 4 
  
 7 
  
 109 
  
 77 
  
 67 
  
 1214 
  
 Svalöv 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1230 
  
 Staffanstorp 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 1231 
  
 Burlöv 
  
 3 
  
 0 
  
 68 
  
 48 
  
 0 
  
 1233 
  
 Vellinge 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 1256 
  
 Östra Göinge 
  
 4 
  
 106 
  
 104 
  
 96 
  
 71 
  
 1257 
  
 Örkelljunga 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 11 
  
 1260 
  
 Bjuv 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1261 
  
 Kävlinge 
  
 3 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 1262 
  
 Lomma 
  
 3 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 1263 
  
 Svedala 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 1264 
  
 Skurup 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 1265 
  
 Sjöbo 
  
 3 
  
 87 
  
 80 
  
 61 
  
 66 
  
 1266 
  
 Hörby 
  
 3 
  
 81 
  
 95 
  
 77 
  
 77 
  
 1267 
  
 Höör 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1270 
  
 Tomelilla 
  
 9 
  
 59 
  
 66 
  
 0 
  
 0 
  
 1272 
  
 Bromölla 
  
 4 
  
 41 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1273 
  
 Osby 
  
 6 
  
 56 
  
 72 
  
 46 
  
 39 
  
 1275 
  
 Perstorp 
  
 10 
  
 0 
  
 23 
  
 42 
  
 7 
  
 1276 
  
 Klippan 
  
 4 
  
 72 
  
 80 
  
 76 
  
 84 
  
 1277 
  
 Åstorp 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1278 
  
 Båstad 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1280 
  
 Malmö 
  
 3 
  
 1 043 
  
 1 125 
  
 971 
  
 1 003 
  
 1281 
  
 Lund 
  
 3 
  
 287 
  
 318 
  
 463 
  
 275 
  
 1282 
  
 Landskrona 
  
 4 
  
 189 
  
 210 
  
 185 
  
 146 
  
 1283 
  
 Helsingborg 
  
 4 
  
 368 
  
 387 
  
 361 
  
 319 
  
 1284 
  
 Höganäs 
  
 4 
  
 66 
  
 70 
  
 64 
  
 36 
  
 1285 
  
 Eslöv 
  
 3 
  
 138 
  
 153 
  
 141 
  
 118 
  
 1286 
  
 Ystad 
  
 3 
  
 169 
  
 171 
  
 133 
  
 96 
  
 1287 
  
 Trelleborg 
  
 3 
  
 167 
  
 193 
  
 165 
  
 109 
  
 1290 
  
 Kristianstad 
  
 4 
  
 231 
  
 288 
  
 273 
  
 291 
  
 1291 
  
 Simrishamn 
  
 9 
  
 89 
  
 82 
  
 125 
  
 92 
  
 1292 
  
 Ängelholm 
  
 4 
  
 111 
  
 132 
  
 175 
  
 99 
  
 359 
  
 Bilaga 7 SOU 2003:56 
  
 Kod 
  
 Kommun 
  
 F-region 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 1293 
  
 Hässleholm 
  
 4 
  
 110 
  
 131 
  
 133 
  
 148 
  
 1315 
  
 Hylte 
  
 8 
  
 79 
  
 80 
  
 52 
  
 55 
  
 1380 
  
 Halmstad 
  
 4 
  
 321 
  
 395 
  
 414 
  
 352 
  
 1381 
  
 Laholm 
  
 4 
  
 80 
  
 65 
  
 14 
  
 0 
  
 1382 
  
 Falkenberg 
  
 6 
  
 94 
  
 86 
  
 89 
  
 18 
  
 1383 
  
 Varberg 
  
 6 
  
 77 
  
 110 
  
 109 
  
 124 
  
 1384 
  
 Kungsbacka 
  
 2 
  
 61 
  
 65 
  
 68 
  
 96 
  
 1401 
  
 Härryda 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 1402 
  
 Partille 
  
 2 
  
 157 
  
 169 
  
 150 
  
 154 
  
 1407 
  
 Öckerö 
  
 2 
  
 74 
  
 80 
  
 76 
  
 59 
  
 1415 
  
 Stenungsund 
  
 2 
  
 72 
  
 65 
  
 0 
  
 24 
  
 1419 
  
 Tjörn 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1421 
  
 Orust 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1427 
  
 Sotenäs 
  
 6 
  
 0 
  
 81 
  
 71 
  
 43 
  
 1430 
  
 Munkedal 
  
 7 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1435 
  
 Tanum 
  
 9 
  
 44 
  
 53 
  
 56 
  
 32 
  
 1438 
  
 Dals-Ed 
  
 8 
  
 62 
  
 65 
  
 48 
  
 0 
  
 1439 
  
 Färgelanda 
  
 7 
  
 22 
  
 52 
  
 43 
  
 57 
  
 1440 
  
 Ale 
  
 2 
  
 32 
  
 53 
  
 44 
  
 45 
  
 1441 
  
 Lerum 
  
 2 
  
 66 
  
 62 
  
 22 
  
 21 
  
 1442 
  
 Vårgårda 
  
 2 
  
 0 
  
 25 
  
 0 
  
 0 
  
 1443 
  
 Bollebygd 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1444 
  
 Grästorp 
  
 7 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1445 
  
 Essunga 
  
 6 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1446 
  
 Karlsborg 
  
 4 
  
 0 
  
 1 
  
 5 
  
 0 
  
 1447 
  
 Gullspång 
  
 4 
  
 0 
  
 26 
  
 20 
  
 0 
  
 1452 
  
 Tranemo 
  
 8 
  
 121 
  
 106 
  
 80 
  
 71 
  
 1460 
  
 Bengtsfors 
  
 8 
  
 122 
  
 135 
  
 105 
  
 90 
  
 1461 
  
 Mellerud 
  
 7 
  
 69 
  
 97 
  
 78 
  
 80 
  
 1462 
  
 Lilla Edet 
  
 7 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1463 
  
 Cisneros 
  
 4 
  
 144 
  
 141 
  
 114 
  
 100 
  
 1465 
  
 Svenljunga 
  
 4 
  
 53 
  
 62 
  
 57 
  
 65 
  
 1466 
  
 Herrljunga 
  
 4 
  
 0 
  
 27 
  
 25 
  
 19 
  
 1470 
  
 Vara 
  
 6 
  
 19 
  
 23 
  
 19 
  
 0 
  
 1471 
  
 Götene 
  
 6 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1472 
  
 Tibro 
  
 4 
  
 60 
  
 63 
  
 68 
  
 46 
  
 1473 
  
 Töreboda 
  
 4 
  
 25 
  
 34 
  
 32 
  
 64 
  
 1480 
  
 Göteborg 
  
 2 
  
 935 
  
 959 
  
 837 
  
 882 
  
 1481 
  
 Mölndal 
  
 2 
  
 249 
  
 359 
  
 455 
  
 243 
  
 1482 
  
 Kungälv 
  
 2 
  
 76 
  
 98 
  
 108 
  
 47 
  
 1484 
  
 Lysekil 
  
 6 
  
 106 
  
 107 
  
 86 
  
 80 
  
 1485 
  
 Uddevalla 
  
 7 
  
 215 
  
 199 
  
 282 
  
 194 
  
 1486 
  
 Strömstad 
  
 9 
  
 91 
  
 148 
  
 147 
  
 157 
  
 1487 
  
 Vänersborg 
  
 7 
  
 168 
  
 175 
  
 157 
  
 100 
  
 1488 
  
 Trollhättan 
  
 7 
  
 165 
  
 161 
  
 97 
  
 175 
  
 1489 
  
 Alingsås 
  
 2 
  
 88 
  
 132 
  
 173 
  
 138 
  
 360 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 7 
  
 Kod 
  
 Kommun 
  
 F-region 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 1490 
  
 Borås 
  
 4 
  
 510 
  
 580 
  
 483 
  
 448 
  
 1491 
  
 Ulricehamn 
  
 4 
  
 117 
  
 130 
  
 131 
  
 87 
  
 1492 
  
 Åmål 
  
 6 
  
 112 
  
 125 
  
 107 
  
 75 
  
 1493 
  
 Mariestad 
  
 4 
  
 128 
  
 132 
  
 131 
  
 30 
  
 1494 
  
 Lidköping 
  
 6 
  
 168 
  
 163 
  
 161 
  
 191 
  
 1495 
  
 Skara 
  
 4 
  
 47 
  
 52 
  
 58 
  
 70 
  
 1496 
  
 Skövde 
  
 4 
  
 172 
  
 191 
  
 161 
  
 115 
  
 1497 
  
 Hjo 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1498 
  
 Tidaholm 
  
 4 
  
 39 
  
 47 
  
 34 
  
 0 
  
 1499 
  
 Falköping 
  
 4 
  
 201 
  
 205 
  
 161 
  
 186 
  
 1715 
  
 Kil 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1730 
  
 Eda 
  
 6 
  
 42 
  
 46 
  
 21 
  
 33 
  
 1737 
  
 Torsby 
  
 9 
  
 153 
  
 184 
  
 122 
  
 70 
  
 1760 
  
 Storfors 
  
 7 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1761 
  
 Hammarö 
  
 4 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1762 
  
 Munkfors 
  
 10 
  
 21 
  
 25 
  
 21 
  
 4 
  
 1763 
  
 Forshaga 
  
 4 
  
 80 
  
 77 
  
 66 
  
 52 
  
 1764 
  
 Grums 
  
 4 
  
 43 
  
 35 
  
 0 
  
 0 
  
 1765 
  
 Årjäng 
  
 8 
  
 81 
  
 73 
  
 90 
  
 47 
  
 1766 
  
 Sunne 
  
 9 
  
 114 
  
 99 
  
 64 
  
 105 
  
 1780 
  
 Karlstad 
  
 4 
  
 200 
  
 168 
  
 444 
  
 266 
  
 1781 
  
 Kristinehamn 
  
 6 
  
 50 
  
 83 
  
 138 
  
 93 
  
 1782 
  
 Filipstad 
  
 7 
  
 13 
  
 95 
  
 62 
  
 95 
  
 1783 
  
 Hagfors 
  
 7 
  
 157 
  
 134 
  
 61 
  
 61 
  
 1784 
  
 Arvika 
  
 6 
  
 276 
  
 218 
  
 203 
  
 133 
  
 1785 
  
 Säffle 
  
 6 
  
 65 
  
 72 
  
 34 
  
 73 
  
 1814 
  
 Lekeberg 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1860 
  
 Laxå 
  
 10 
  
 52 
  
 57 
  
 49 
  
 50 
  
 1861 
  
 Hallsberg 
  
 4 
  
 29 
  
 36 
  
 29 
  
 33 
  
 1862 
  
 Degerfors 
  
 7 
  
 97 
  
 91 
  
 0 
  
 49 
  
 1863 
  
 Hällefors 
  
 7 
  
 48 
  
 40 
  
 42 
  
 32 
  
 1864 
  
 Ljusnarsberg 
  
 6 
  
 41 
  
 46 
  
 45 
  
 39 
  
 1880 
  
 Örebro 
  
 4 
  
 406 
  
 515 
  
 441 
  
 329 
  
 1881 
  
 Kumla 
  
 4 
  
 39 
  
 45 
  
 48 
  
 122 
  
 1882 
  
 Askersund 
  
 4 
  
 30 
  
 36 
  
 33 
  
 27 
  
 1883 
  
 Karlskoga 
  
 7 
  
 136 
  
 156 
  
 209 
  
 143 
  
 1884 
  
 Norman 
  
 4 
  
 9 
  
 20 
  
 74 
  
 27 
  
 1885 
  
 Lindesberg 
  
 4 
  
 35 
  
 53 
  
 36 
  
 60 
  
 1904 
  
 Skinnskatteberg 
  
 6 
  
 0 
  
 31 
  
 17 
  
 0 
  
 1907 
  
 Surahammar 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 19 
  
 0 
  
 1917 
  
 Heby 
  
 1 
  
 0 
  
 15 
  
 20 
  
 21 
  
 1960 
  
 Kungsör 
  
 7 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1961 
  
 Hallstahammar 
  
 4 
  
 142 
  
 171 
  
 135 
  
 146 
  
 1962 
  
 Williams 
  
 6 
  
 37 
  
 38 
  
 41 
  
 45 
  
 1980 
  
 Västerås 
  
 4 
  
 460 
  
 488 
  
 352 
  
 381 
  
 1981 
  
 Sala 
  
 4 
  
 96 
  
 92 
  
 76 
  
 68 
  
 361 
  
 Bilaga 7 SOU 2003:56 
  
 Kod 
  
 Kommun 
  
 F-region 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 1982 
  
 Fagersta 
  
 6 
  
 186 
  
 219 
  
 163 
  
 152 
  
 1983 
  
 Köping 
  
 7 
  
 160 
  
 141 
  
 118 
  
 15 
  
 1984 
  
 Arboga 
  
 7 
  
 0 
  
 23 
  
 4 
  
 134 
  
 2021 
  
 Vansbro 
  
 8 
  
 53 
  
 65 
  
 54 
  
 46 
  
 2023 
  
 Malung 
  
 9 
  
 90 
  
 111 
  
 71 
  
 55 
  
 2026 
  
 Gagnef 
  
 4 
  
 50 
  
 56 
  
 50 
  
 59 
  
 2029 
  
 Leksand 
  
 4 
  
 69 
  
 65 
  
 62 
  
 62 
  
 2031 
  
 Rättvik 
  
 4 
  
 124 
  
 118 
  
 76 
  
 67 
  
 2034 
  
 Orsa 
  
 9 
  
 93 
  
 94 
  
 75 
  
 74 
  
 2039 
  
 Älvdalen 
  
 9 
  
 131 
  
 126 
  
 94 
  
 72 
  
 2061 
  
 Smedjebacken 
  
 6 
  
 74 
  
 92 
  
 101 
  
 65 
  
 2062 
  
 Mora 
  
 9 
  
 127 
  
 99 
  
 95 
  
 129 
  
 2080 
  
 Falun 
  
 4 
  
 144 
  
 171 
  
 137 
  
 163 
  
 2081 
  
 Borlänge 
  
 4 
  
 239 
  
 226 
  
 230 
  
 186 
  
 2082 
  
 Säter 
  
 4 
  
 79 
  
 73 
  
 60 
  
 64 
  
 2083 
  
 Hedemora 
  
 7 
  
 92 
  
 105 
  
 95 
  
 41 
  
 2084 
  
 Avesta 
  
 7 
  
 48 
  
 86 
  
 83 
  
 64 
  
 2085 
  
 Ludvika 
  
 6 
  
 133 
  
 148 
  
 147 
  
 129 
  
 2101 
  
 Ockelbo 
  
 4 
  
 0 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 2104 
  
 Hofors 
  
 10 
  
 69 
  
 78 
  
 56 
  
 32 
  
 2121 
  
 Ovanåker 
  
 6 
  
 48 
  
 51 
  
 40 
  
 0 
  
 2132 
  
 Nordanstig 
  
 6 
  
 43 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 2161 
  
 Ljusdal 
  
 9 
  
 221 
  
 210 
  
 174 
  
 69 
  
 2180 
  
 Gävle 
  
 4 
  
 318 
  
 334 
  
 326 
  
 118 
  
 2181 
  
 Sandviken 
  
 4 
  
 108 
  
 98 
  
 127 
  
 249 
  
 2182 
  
 Söderhamn 
  
 6 
  
 90 
  
 113 
  
 138 
  
 111 
  
 2183 
  
 Bollnäs 
  
 6 
  
 185 
  
 160 
  
 122 
  
 229 
  
 2184 
  
 Hudiksvall 
  
 6 
  
 180 
  
 189 
  
 178 
  
 180 
  
 2260 
  
 Ånge 
  
 9 
  
 42 
  
 48 
  
 40 
  
 40 
  
 2262 
  
 Cantu 
  
 4 
  
 79 
  
 89 
  
 76 
  
 134 
  
 2280 
  
 Härnösand 
  
 4 
  
 117 
  
 243 
  
 237 
  
 61 
  
 2281 
  
 Sundsvall 
  
 4 
  
 132 
  
 174 
  
 184 
  
 200 
  
 2282 
  
 Kramfors 
  
 6 
  
 166 
  
 147 
  
 102 
  
 155 
  
 2283 
  
 Sollefteå 
  
 9 
  
 147 
  
 175 
  
 128 
  
 98 
  
 2284 
  
 Örnsköldsvik 
  
 6 
  
 281 
  
 311 
  
 286 
  
 276 
  
 2303 
  
 Ragunda 
  
 5 
  
 170 
  
 139 
  
 91 
  
 80 
  
 2305 
  
 Bräcke 
  
 5 
  
 161 
  
 110 
  
 98 
  
 35 
  
 2309 
  
 Krokom 
  
 5 
  
 178 
  
 121 
  
 94 
  
 63 
  
 2313 
  
 Strömsund 
  
 9 
  
 245 
  
 277 
  
 202 
  
 106 
  
 2321 
  
 Åre 
  
 9 
  
 55 
  
 55 
  
 44 
  
 20 
  
 2326 
  
 Black 
  
 5 
  
 211 
  
 145 
  
 128 
  
 133 
  
 2361 
  
 Härjedalen 
  
 9 
  
 155 
  
 127 
  
 102 
  
 81 
  
 2380 
  
 Östersund 
  
 5 
  
 247 
  
 405 
  
 350 
  
 441 
  
 2401 
  
 Nordmaling 
  
 4 
  
 45 
  
 53 
  
 46 
  
 32 
  
 2403 
  
 Bjurholm 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2404 
  
 Vindeln 
  
 4 
  
 41 
  
 56 
  
 44 
  
 40 
  
 362 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 7 
  
 Kod 
  
 Kommun 
  
 F-region 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 2409 
  
 Robertsfors 
  
 4 
  
 72 
  
 82 
  
 56 
  
 35 
  
 2417 
  
 Norsjö 
  
 4 
  
 45 
  
 68 
  
 59 
  
 60 
  
 2418 
  
 Malå 
  
 6 
  
 45 
  
 56 
  
 48 
  
 51 
  
 2421 
  
 Storuman 
  
 9 
  
 96 
  
 123 
  
 99 
  
 77 
  
 2422 
  
 Sorsele 
  
 9 
  
 53 
  
 44 
  
 49 
  
 56 
  
 2425 
  
 Dorotea 
  
 8 
  
 45 
  
 49 
  
 42 
  
 54 
  
 2460 
  
 Vännäs 
  
 4 
  
 41 
  
 36 
  
 34 
  
 0 
  
 2462 
  
 Vilhelmina 
  
 9 
  
 49 
  
 66 
  
 49 
  
 61 
  
 2463 
  
 Åsele 
  
 9 
  
 78 
  
 80 
  
 81 
  
 51 
  
 2480 
  
 Umeå 
  
 4 
  
 96 
  
 129 
  
 170 
  
 236 
  
 2481 
  
 Lycksele 
  
 6 
  
 148 
  
 182 
  
 151 
  
 103 
  
 2482 
  
 Skellefteå 
  
 4 
  
 305 
  
 344 
  
 274 
  
 281 
  
 2505 
  
 Arvidsjaur 
  
 9 
  
 64 
  
 84 
  
 94 
  
 68 
  
 2506 
  
 Arjeplog 
  
 5 
  
 12 
  
 17 
  
 17 
  
 11 
  
 2510 
  
 Jokkmokk 
  
 5 
  
 96 
  
 121 
  
 108 
  
 69 
  
 2513 
  
 Överkalix 
  
 9 
  
 71 
  
 71 
  
 62 
  
 71 
  
 2514 
  
 Kalix 
  
 6 
  
 131 
  
 111 
  
 101 
  
 114 
  
 2518 
  
 Övertorneå 
  
 6 
  
 52 
  
 79 
  
 76 
  
 35 
  
 2521 
  
 Pajala 
  
 9 
  
 35 
  
 51 
  
 49 
  
 47 
  
 2523 
  
 Gällivare 
  
 5 
  
 76 
  
 73 
  
 49 
  
 55 
  
 2560 
  
 Älvsbyn 
  
 4 
  
 61 
  
 47 
  
 50 
  
 35 
  
 2580 
  
 Luleå 
  
 4 
  
 278 
  
 350 
  
 366 
  
 346 
  
 2581 
  
 Piteå 
  
 4 
  
 192 
  
 222 
  
 188 
  
 130 
  
 2582 
  
 Boden 
  
 4 
  
 69 
  
 74 
  
 72 
  
 73 
  
 2583 
  
 Haparanda 
  
 6 
  
 86 
  
 126 
  
 90 
  
 56 
  
 2584 
  
 Kiruna 
  
 5 
  
 144 
  
 198 
  
 187 
  
 150 
  
 363 
 Bilaga 8 
 Studie av övergångar 
 1 Övergångar totalt 
 För att kunna värdera övergångsmålet måste övergångar ställas i relation till övriga flöden in och ut från Samhall samt kvarvarande anställda (stocken). I Samhall AB:s system saknas mer detaljerade uppgifter över de anställda. För att kunna analysera övergångarna mer i detalj har SCB på uppdrag av utredningen gjort en samkör- ning av data för de övergångar som gjordes under 1999 och 2000 med uppgifter i den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS) avseende år 2000. Resultatet av denna samkörning redovi- sas i denna bilaga där övergångar bl.a. jämförs med kvarvarande anställda samt nyanställda för ett antal olika variabler, såsom ålder, kön, utbildningsnivå, födelseland, etc. 
  
 1.1 
  
 Inflöde 
  
 Uppgifter om inflödet till och utflödet från Samhall har erhållits från Samhall AB och avser 2001. För att få en jämförelse över tiden har motsvarande uppgifter från 1997 inhämtats. Längre tidsserier har på grund av svårtillgängliga data inte kunnat tas fram. 
 I tabell 1 nedan redovisas inflödet till Samhall fördelat på olika anställningsvägar. Av tabellen framgår att den största delen av inflödet var nyanställda som anvisats från Arbetsförmedlingen (73 %). Drygt 20 procent av inflödet var återanställning efter över- gång. Nyanställning var vanligare bland kvinnor än män. Återgång efter övergång utgjorde däremot en något högre andel bland män än bland kvinnor. 
 Inflödet 1997 fördelar sig annorlunda än fördelningen 2001. År 1997 anställdes totalt 4 773 personer med arbetshandikapp. Av dessa utgjorde återanställningarna sex procent, överflyttningar från annat Samhallföretag 67 procent och nyanställningar utgjorde 
 365 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:56 
  
 25 procent av inflödet detta år. Anledningen till den kraftigt minskade andelen överflyttningar mellan 1997 och 2001 beror på Samhalls AB:s ändrade organisation med färre bolag. Till skillnad från inflödet 2001 var nyanställning vanligare bland män än bland kvinnor 1997, medan kvinnor flyttades över från annat Samhallbolag i större utsträckning än män. 
  
 Tabell 1.  
 Inflödet 2001 fördelat på anställningsvägar och kön, antal och andel i procent 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Kod Anställningsvägar 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Totalt 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Totalt 
  
 1 
  
 Nyanställning 
  
 679 
  
 992 
  
 1 671 
  
 78 
  
 71 
  
 73 
  
 2 
  
 Återanställning från 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 avknoppning, innevarande år 
  
 3 
  
 Återanställning från 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 avknoppning, föregående år 
  
 Överflyttning från annat 
  
 54 
  
 78 
  
 132 
  
 6 
  
 6 
  
 6 
  
 Samhallföretag 
  
 8 
  
 Återanställning efter övergång, 
  
 58 
  
 167 
  
 225 
  
 7 
  
 12 
  
 10 
  
 innevarande år 
  
 9 
  
 Återanställning efter övergång, 
  
 75 
  
 168 
  
 243 
  
 9 
  
 12 
  
 11 
  
 föregående år 
  
 Totalt 
  
 867 
  
 1 407 
  
 2 274 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
  
 1.2 
  
 Utflöde 
  
 Av tabell 2 nedan framgår att närmare en tredjedel av dem som lämnade Samhall 2001 förtidspensionerades och en av tio gick i ålderspension. De samlade pensionsavgångarna utgjorde därmed en nästan lika stor del av utflödet som övergångar till reguljärt arbete. Övergångar utgjorde en högre andel av utflödet bland män än bland kvinnor. Förtidspension var däremot betydligt vanligare bland kvinnor än bland män. Andelen kvinnor som förtidspensionerades var nära dubbelt så stor som andelen män. I övrigt var skillnaden mellan könen liten. 
 Av de 3 455 anställda med arbetshandikapp som lämnade Samhall 1997 gick tre av tio över till annat arbete. Enbart förtidspension utgjorde en nästan lika stor andel som övergångarna detta år (28 procent), medan 12 procent gick i ålderspension. Liksom under 2001 gick män över till annat arbete i större 
 366 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 8 
  
 utsträckning än kvinnor, medan förtidspension var vanligare bland kvinnor än bland män. 
 En del av övergångarna är s.k.  
 avknoppningar 
 , vilket innebär att en av Samhall AB utvecklad affärsidé övertas av ett annat privat företag eller av Samhallanställda, som bildar ett företag. En förut- sättning är att Samhallanställda med arbetshandikapp övergår till det förvärvade företaget och får fast anställning. Möjligheterna till avknoppning har i ökad utsträckning kommit att aktualiseras i samband med det pågående omstruktureringsarbetet inom Samhall AB. 
  
 Tabell 2.  
 Utflödet 2001 fördelat på avgångsorsaker och kön, antal och andel i procent. 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Avgångsorsaker 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Totalt 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Totalt 
  
 Övergångar 
  
 461 
  
 922 
  
 1 383 
  
 35 
  
 48 
  
 43 
  
 varav: 
  
 anställning utan lönebidrag 
  
 145 
  
 244 
  
 389 
  
 11 
  
 13 
  
 12 
  
 anställning med lönebidrag 
  
 315 
  
 676 
  
 991 
  
 24 
  
 35 
  
 31 
  
 avknoppning utan lönebidrag 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 avknoppning med lönebidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Egen uppsägning 
  
 91 
  
 152 
  
 243 
  
 7 
  
 8 
  
 7 
  
 Uppsägning pga arbetsbrist 
  
 1 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Avsked 
  
 19 
  
 73 
  
 92 
  
 1 
  
 4 
  
 3 
  
 Överflyttning inom Samhall 
  
 33 
  
 47 
  
 80 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 Förtidspension 
  
 567 
  
 450 
  
 1 017 
  
 42 
  
 23 
  
 31 
  
 Avliden 
  
 38 
  
 87 
  
 125 
  
 3 
  
 5 
  
 4 
  
 Ålderspension 
  
 127 
  
 183 
  
 310 
  
 10 
  
 10 
  
 10 
  
 Totalt avgångar 
  
 1 337 
  
 1 917 
  
 3 254 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 I tabell 3 nedan visas utflödet 2001 fördelat på avgångsorsak och ålder. Av tabellen framgår att övergångar och egen uppsägning minskar med stigande ålder, i motsats till förtidspension som ökar med stigande ålder. Samma förhållande gällde även under 1997. Av de anställda med arbetshandikapp över 55 år som lämnade Samhall 2001 gick endast 15 procent över till annat arbete samtidigt som 45 procent förtidspensionerades. Studeras enbart kvinnor förstärks denna bild ytterligare. För kvinnor i denna åldersgrupp var ande- larna 10 respektive 54 procent. Åldersfördelningen bland de 
 367 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:56 
  
 anställda med arbetshandikapp vid Samhall skiljer sig inte nämnvärt åt mellan kvinnor och män. 
  
 Tabell 3.  
 Utflödet 2001 fördelat på avgångsorsaker och ålder, antal och andel i procent 
 1 
  
 Ålder 
  
 46-55 
  
 56- 
  
 Totalt 
  
 Avgångsorsaker 
  
 -25 
  
 26-35 
 36-45 
  
 Övergångar 
  
 77 
  
 70 
  
 59 
  
 44 
  
 15 
  
 43 
  
 varav: 
  
 anställning utan lönebidrag 
  
 37 
  
 19 
  
 18 
  
 11 
  
 4 
  
 12 
  
 anställning med lönebidrag 
  
 40 
  
 51 
  
 41 
  
 33 
  
 11 
  
 31 
  
 avknoppning utan lönebidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 avknoppning med lönebidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Egen uppsägning 
  
 18 
  
 14 
  
 10 
  
 6 
  
 3 
  
 7 
  
 Uppsägning pga arbetsbrist 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Avsked 
  
 3 
  
 3 
  
 4 
  
 4 
  
 1 
  
 3 
  
 Överflyttning inom Samhall 
  
 0 
  
 2 
  
 4 
  
 4 
  
 1 
  
 2 
  
 Förtidspension 
  
 0 
  
 9 
  
 21 
  
 37 
  
 45 
  
 31 
  
 Avliden 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 5 
  
 5 
  
 4 
  
 Ålderspension 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 30 
  
 10 
  
 Totalt avgångar 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 Sannolikhetsstudie 
 Utredningen har låtit genomföra en studie av sannolikheten att lämna Samhall till olika avgångsorsaker mellan 1992 och 2001. Till grund för beräkningarna ligger en skattad sannolikhet att under varje påbörjad tremånadersperiod lämna Samhall för en given avgångsorsak. Information avseende anställnings- respektive avgångstidpunkt samt avgångsorsak är hämtad från Samhall AB:s lönesystem. 
 Utflödet avser en referensperson som är vald utifrån den vanli- gaste egenskapen inom respektive kategori, en slags typperson. 
 2  
 Data avseende personkaraktäristika är hämtad från AMS Händelse- 
  
 1 
  
 Uppgiften om antalet övergångar i tabell 2 skiljer sig från Samhalls Personalredovisning bl.a. beroende på boksluträttelser. 
  
 2 
  
 Referenspersonen har följande karaktäristika; man,  
  
 35-44 
  år, förgymnasial utbildning, svensk medborgare, rörelsehindrad, bosatt i Västra Götaland, söker arbete inom kategorin ej hänförbart yrke, har ej erfarenhet i sökt yrke, har utbildning i sökt yrke, har akassa eller grundersättning, söker heltidsjobb och är ej interlokalt sökande (dvs. har begränsad sökradie). 
 368 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 8 
  
 databas. För att fånga upp skillnader i arbetsmarknadsläge över anställningstiden och för personer som skrivits in olika år har utflödet från obalansen (öppet arbetslösa och personer i konjunk- turberoende program) till arbete satts till 20 procent för samtliga anställningsår och över samtliga anställningsperioder. Modellen tar dock inte hänsyn till att somliga personer, efter att ha lämnat Samhall, återkommer och påbörjar en ny anställning. 
 Skillnaden mellan de olika anställningsåren skall således inte bero vare sig på förändringar i de Samhallanställdas sammansättning eller förändrade yttre förhållanden. Skillnaderna skall istället förklaras av förändringar av Samhalls funktionssätt eller Samhalls institutionella förutsättningar, alternativt av andra faktorer som modellen inte lyckats fånga upp. 
 I figur  
 1–4 
  nedan visas den skattade sannolikheten att vid olika tidpunkter ha lämnat Samhall för respektive avgångsorsak. Av figur 1 framgår att sannolikheten att få arbete  
 utan  
 lönebidrag varierade kraftigt beroende på vilket år man anställdes, men att skillnaderna minskar över anställningstidens längd (jämför kurvornas lutning). Jämfört med övergångsfrekvensen för personer anställda 1992/93, skedde en kraftig ökning för anställda 1994/95. Därefter sjönk chanserna att få arbete utanför Samhall drastiskt. Avvikelserna i sannolikheten att få arbete utan lönebidrag skall härledas till de anställdas två första anställningsår, därefter sker en utjämning av övergångsfrekvensen. Övergångarna till egen uppsägning i figur 3 uppvisar en liknande utveckling som övergångar till arbete. 
 Figuren över sannolikheten att lämna Samhall för förtidspension (figur 4) uppvisar en motsatt utveckling över tiden. Sannolikheten att förtidspensioneras är närmast obefintlig det första anställnings- året men ökar därefter. Sannolikheten att förtidspensioneras ökar kraftigt efter ca 30 månader, särskilt tydligt är detta för anställda 1998/99. I detta fall rör det sig emellertid om väldigt små flöden. 
 I övrigt kan noteras att variationen i sannolikheten att få anställ- ning  
 med  
 lönebidrag visserligen är jämförelsevis liten mellan åren, men ändå inte försumbar (figur 2). Utvecklingen över tiden är här, till skillnad från de övriga studerade avgångsorsakerna, i stort sett konstant. 
 369 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:56 
  
 Figur 1: Andel av de som skrivits in i Samhall respektive år som lämnat till arbete (utan lönebidrag), över tiden 
  
 0,25 
  
 1992/93 
  
 0,2 
  
 1994/95 
  
 Sannolikhet 
  
 1996/97 
  
 0,15 
  
 1998/99 
  
 2000/2001 
  
 0,1 
  
 0,05 
  
 0 
  
 3 
  
 6 
  
 9 
  
 12 
  
 15 
  
 18 
  
 21 
  
 24 
  
 27 
  
 30 
  
 33 
  
 36 
  
 39 
  
 42 
  
 45 
  
 48 
  
 Månader 
  
 Figur 2: Andel av de som skrivits in i Samhall respektive år som lämnat till lönebidrag, över tiden 
  
 0,3 
  
 0,25 
  
 1992/93 
  
 1994/95 
  
 Sannolikhet 
  
 0,2 
  
 1996/97 
  
 0,15 
  
 1998/99 
  
 2000/2001 
  
 0,1 
  
 0,05 
  
 0 
  
 3 
  
 6 
  
 9 
  
 12 
  
 15 
  
 18 
  
 21 
  
 24 
  
 27 
  
 30 
  
 33 
  
 36 
  
 39 
  
 42 
  
 45 
  
 48 
  
 Månader 
  
 370 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 8 
  
 Figur 3: Andel av de som skrivits in i Samhall respektive år, som lämnat p.g.a. egen uppsägning 
  
 0,2 
  
 0,18 
  
 0,16 
  
 1992/93 
  
 Sannolikhet 
  
 0,14 
  
 1994/95 
  
 0,12 
  
 1996/97 
  
 0,1 
  
 1998/99 
  
 0,08 
  
 2000/01 
  
 0,06 
  
 0,04 
  
 0,02 
  
 0 
  
 3 
  
 6 
  
 9 
  
 12 
  
 15 
  
 18 
  
 21 
  
 24 
  
 27 
  
 30 
  
 33 
  
 36 
  
 39 
  
 42 
  
 45 
  
 48 
  
 Månader 
  
 Figur 4: Andel av de som skrivits in i Samhall respektive år, som lämnat p.g.a. förtidspension, över tiden 
  
 0,045 
  
 0,04 
  
 1992/93 
  
 0,035 
  
 1994/95 
  
 Sannolikhet 
  
 0,03 
  
 1996/97 
  
 0,025 
  
 1998/99 
  
 0,02 
  
 2000/01 
  
 0,015 
  
 0,01 
  
 0,005 
  
 0 
  
 3 
  
 6 
  
 9 
  
 12 
  
 15 
  
 18 
  
 21 
  
 24 
  
 27 
  
 30 
  
 33 
  
 36 
  
 39 
  
 42 
  
 45 
  
 48 
  
 Månader 
  
 371 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:56 
  
 1.3 
  
 Övergångar i förhållande till stock och inflöde 
  
 Som redovisats tidigare saknas mer detaljerade uppgifter i Samhall AB:s lönesystem över de anställda. För att kunna analysera över- gångarna mer ingående har utredningen av SCB beställt en sam- körning av personuppgifter för de övergångar som gjordes under 1999 och 2000 med uppgifter i Sysselsättningsregistret (SREG) avseende år 2000 fördelat på ett antal olika variabler. SREG är ett av de fyra register som den Registerbaserade arbetsmarknadsstatisti- ken (RAMS) består av. De övriga tre registrena är Aktivitetsregist- ret (AREG), Registret över arbetsställen i RAMS (ASTRA) och Registret över företag i RAMS (ORGRA). Sysselsättningsregistret omfattar samtliga personer som var folkbokförda i landet den sista december varje år. Därefter påförs uppgifter från Kontrolluppgifts- registret och Inkomst- och förmögenhetsregistret. Med hjälp av uppgifterna i dessa register samt Arbetskraftsundersökningen för oktober och november klassificeras personerna som förvärvsarbe- tande eller ej förvärvsarbetande under november månad. Som för- värvsarbetande räknas personer som har en arbetsinkomst som motsvarar minst fyra timmars arbete eller varit tillfälligt frånva- rande i november. 
 Av de 2 231 personer som enligt Samhall lämnade bolaget 1999 och 2000 återfanns 1 573 personer i Sysselsättningsregistret. Perso- ner som återfunnits som anställda vid Samhall AB har därefter ren- sats bort. Studien avser alltså endast nettoövergångar. Jämförelse har därefter gjorts med anställda vid Samhall AB år 2000 (stocken) samt, där så varit möjligt, med dem som nyrekryterades till Samhall AB (inflödet). Uppgifter om stocken är hämtad från Sysselsätt- ningsregistret och avser endast anställda med arbetshandikapp (direktanställda har rensats bort). Antalet anställda med arbetshan- dikapp var enligt Sysselsättningsregistret 24 516. Enligt Samhall AB var antalet 26 634. Skillnaden i antalet anställda beror framförallt på att Sysselsättningsregistrets definition av förvärvsarbetande är mer strikt än begreppet anställd samt att de två statistikkällorna avser olika mättidpunkter. Uppgifter om inflödet har hämtats från AMS databaser och avser år 1999 och 2000. Totalt lämnade 5 293 perso- ner Arbetsförmedlingen till Samhall åren 1999 och 2000. För vissa variabler (bransch, sektor samt yrkesställning) har jämförelsen istället gjorts med samtliga förvärvsarbetande 2000 enligt Syssel- sättningsregistret. 
 372 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 8 
  
 Av tabell 4 nedan framgår att män går över till ett arbete utanför Samhall i större utsträckning än kvinnor (65 respektive 35 procent). Kvinnor var underrepresenterade bland övergångarna, såväl i förhållande till samtliga anställda med arbetshandikapp som till nyanställda. En mer detaljerad genomgång och analys av kvin- nor och övergångar görs i avsnitt 2 nedan. 
  
 Tabell 4.  
 Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på kön, antal och andel i procent 
  
 NYANSTÄLLDA 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 Kön 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 Kvinnor 
  
 2 187 
  
 41 
  
 11 249 
  
 46 
  
 557 
  
 35 
  
 Män 
  
 3 106 
  
 59 
  
 13 267 
  
 54 
  
 1 016 
  
 65 
  
 Totalt 
  
 5 293 
  
 100 
  
 24 516 
  
 100 
  
 1 573 
  
 100 
  
 Källa:  
 AMS, SCB 
 Vid en fördelning på ålder framgår att övergångar främst skedde i åldersgrupperna  
 35–44 
  samt  
 45–54 
  år. Dessa åldersgrupper samt gruppen  
 55–64 
  år var dock underrepresenterade bland övergång- arna i förhållande till respektive grupps andel av de anställda med arbetshandikapp. Åldersfördelningen bland övergångar motsvarar däremot i stort sett åldersfördelningen bland de nyanställda, utom i den yngsta  
 (16–24 
  år) samt i den äldsta åldersgruppen  
 (55–64 
  år). 
  
 Tabell 5.  
 Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på ålder, antal och andel i procent 
  
 NYANSTÄLLDA 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 Åldersgrupp 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 16-24 
  
 354 
  
 7 
  
 299 
  
 1 
  
 53 
  
 3 
  
 25-34 
  
 1 092 
  
 20 
  
 3 057 
  
 12 
  
 340 
  
 21 
  
 35-44 
  
 1 623 
  
 31 
  
 6 548 
  
 27 
  
 483 
  
 31 
  
 45-54 
  
 1 691 
  
 32 
  
 8 515 
  
 35 
  
 467 
  
 30 
  
 55-64 
  
 533 
  
 10 
  
 6 097 
  
 25 
  
 230 
  
 15 
  
 Totalt 
  
 5 293 
  
 100 
  
 24 516 
  
 100 
  
 1 573 
  
 100 
  
 Källa:  
 AMS, SCB 
 373 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:56 
  
 Av tabell 6 nedan framgår att personer med högst gymnasieutbild- ning var överrepresenterade bland övergångarna, medan anställda med högst förgymnasial utbildning var underrepresenterade i förhållande till respektive grupps andel av såväl de anställda som de nyanställda. 
  
 Tabell 6.  
 Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på utbildningsnivå, antal och andel i procent 
  
 NYANSTÄLLDA 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 Utbildningsnivå 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 Förgymnasial 
  
 2 824 
  
 53 
  
 11 846 
  
 48 
  
 522 
  
 33 
  
 Gymnasial 
  
 2 244 
  
 43 
  
 11 621 
  
 47 
  
 979 
  
 62 
  
 Eftergymnasial 
  
 225 
  
 4 
  
 857 
  
 4 
  
 70 
  
 5 
  
 Okänd 
  
 0 
  
 0 
  
 192 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 5 293 
  
 100 
  
 24 516 
  
 100 
  
 1 573 
  
 100 
  
 Källa:  
 AMS, SCB 
 I tabell 7 nedan redovisas anställda med arbetshandikapp och över- gångar från Samhall fördelat på födelseland. Nära åtta av tio över- gångar utgjordes av personer födda i Sverige, sex procent av över- gångarna var personer födda i övriga nordiska länder och 15 pro- cent var födda utanför norden. I förhållande till antalet anställda med arbetshandikapp var personer födda i Sverige något överrepre- senterade och personer födda utanför norden något underrepre- senterade bland övergångarna. Jämförelse med nyanställda kan här inte göras eftersom uppgifter om födelseland saknas i AMS register över de arbetssökande. I AMS register registreras endast medbor- garskap. 
 374 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 8 
  
 Tabell 7.  
 Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på födelseland, antal och andel i procent 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 Födelseland 
  
 Antal 
  
 (%) 
  
 Antal 
  
 (%) 
  
 Sverige 
  
 18 499 
  
 76 
  
 1 239 
  
 79 
  
 Övriga norden 
  
 1 530 
  
 6 
  
 95 
  
 6 
  
 Utanför norden 
  
 4 487 
  
 18 
  
 239 
  
 15 
  
 Totalt 
  
 24 516 
  
 100 
  
 1 573 
  
 100 
  
 Källa:  
 AMS, SCB 
 Flest övergångar förekom, av förklarliga skäl, i storstadslänen Västra Götaland (17 procent), Stockholm (13 procent) och Skåne (10 procent). Länsfördelningen var i stort sett densamma bland övergångarna som bland de anställda. De nyanställda fördelade sig däremot något annorlunda. Till skillnad från övergångar och stock hade Stockholms län den största andelen bland de nyanställda. 
 375 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:56 
  
 Tabell 8.  
 Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på län, antal och andel i procent 
  
 NYANSTÄLLDA 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 LÄN 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 AB 
  
 Stockholm 
  
 797 
  
 15 
  
 2 689 
  
 11 
  
 212 
  
 13 
  
 C 
  
 Uppsala 
  
 150 
  
 3 
  
 569 
  
 2 
  
 52 
  
 3 
  
 D 
  
 Södermanland 
  
 156 
  
 3 
  
 670 
  
 3 
  
 36 
  
 2 
  
 E 
  
 Östergötland 
  
 244 
  
 5 
  
 1 181 
  
 5 
  
 65 
  
 4 
  
 F 
  
 Jönköping 
  
 227 
  
 4 
  
 1 098 
  
 4 
  
 74 
  
 5 
  
 G 
  
 Kronoberg 
  
 106 
  
 2 
  
 713 
  
 3 
  
 38 
  
 2 
  
 H 
  
 Kalmar 
  
 159 
  
 3 
  
 891 
  
 4 
  
 45 
  
 3 
  
 I 
  
 Gotland 
  
 95 
  
 2 
  
 343 
  
 1 
  
 14 
  
 1 
  
 K 
  
 Blekinge 
  
 135 
  
 3 
  
 609 
  
 2 
  
 31 
  
 2 
  
 M 
  
 Skåne 
  
 658 
  
 12 
  
 2 795 
  
 11 
  
 156 
  
 10 
  
 N 
  
 Halland 
  
 155 
  
 3 
  
 597 
  
 2 
  
 42 
  
 3 
  
 O 
  
 Västra Götaland 
  
 756 
  
 14 
  
 3 799 
  
 16 
  
 273 
  
 17 
  
 S 
  
 Värmland 
  
 225 
  
 4 
  
 941 
  
 4 
  
 84 
  
 5 
  
 T 
  
 Örebro 
  
 115 
  
 2 
  
 859 
  
 4 
  
 37 
  
 2 
  
 U 
  
 Västmanland 
  
 176 
  
 3 
  
 827 
  
 3 
  
 43 
  
 3 
  
 W 
  
 Dalarna 
  
 215 
  
 4 
  
 1 150 
  
 5 
  
 76 
  
 5 
  
 X 
  
 Gävleborg 
  
 141 
  
 3 
  
 931 
  
 4 
  
 57 
  
 4 
  
 Y 
  
 Västernorrland 
  
 185 
  
 3 
  
 887 
  
 4 
  
 59 
  
 4 
  
 Z 
  
 Jämtland 
  
 152 
  
 3 
  
 782 
  
 3 
  
 39 
  
 3 
  
 AC 
  
 Västerbotten 
  
 192 
  
 4 
  
 955 
  
 4 
  
 84 
  
 5 
  
 BD 
  
 Norrbotten 
  
 254 
  
 5 
  
 1 230 
  
 5 
  
 56 
  
 4 
  
 Riket 
  
 5 293 
  
 100 
  
 24 516 
  
 100 
  
 1 573 
  
 100 
  
 Källa:  
 AMS, SCB 
 I tabell 9 nedan redovisas anställda, övergångar samt samliga för- värvsarbetande fördelat på näringsgren enligt svensk näringsgrens- indelning (SNI 92). Som framgår av tabellen arbetade merparten av de anställda vid Samhall inom tillverkning och utvinning (62 pro- cent). 28 procent var anställda inom finansiell verksamhet och företagstjänster. Av dem som gick över till ett arbete utanför Samhall 1999 och 2000 gick de flesta över till arbeten inom till- verkning och utvinning (31 %), handel och kommunikation (20 %) samt personliga och kulturella tjänster (18 %). Exempel på Ramos inom personliga och kulturella tjänster är hotell och restau- rang, intresseorganisationer, tvätterier, etc. Tillverkning och utvin- ning samt personliga och kulturella tjänster var därmed underre- presenterade bland övergångarna i förhållande till de anställda vid Samhall AB. Handel och kommunikation samt personliga och 
 376 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 8 
  
 kulturella tjänster var däremot överrepresenterade bland övergång- arna. 
 I förhållande till samtliga förvärvsarbetande 2000 var det fram- förallt näringsgrenarna tillverkning och utvinning samt personliga och kulturella tjänster som var överrepresenterade bland övergång- arna. Vård och omsorg var vid motsvarande jämförelse däremot underrepresenterade bland övergångarna. 
  
 Tabell 9.  
 Anställda med arbetshandikapp vid Samhall, övergångar samt samtliga förvärvsarbetande förfördelat på näringsgren, antal och andel i procent 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 SAMTL. FÖRVÄRVS- 
  
 ARBETANDE 
  
 SNI 92 
  
 Näringsgren 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 01-05 
  
 Jordbruk, skogsbruk och fiske 
  
 521 
  
 2 
  
 33 
  
 2 
  
 74 926 
  
 2 
  
 10-37 
  
 Tillverkning och utvinning 
  
 15 090 
  
 62 
  
 493 
  
 31 
  
 768 770 
  
 19 
  
 40-41, 
  90 
  
 Energiproduktion,  
 vatten-försörjning 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 34 657 
  
 1 
  
 och avfallshantering 
  
 45 
  
 Byggverksamhet 
  
 66 
  
 0 
  
 62 
  
 4 
  
 226 422 
  
 6 
  
 50-52, 
 60-64 
  
 Handel och kommunikation 
  
 751 
  
 3 
  
 319 
  
 20 
  
 754 348 
  
 19 
  
 65-72, 
  74 
  
 Finansiell verksamhet och 
  
 6 769 
  
 28 
  
 167 
  
 11 
  
 536 583 
  
 13 
  
 företagstjänster 
  
 73, 80 
  
 Utbildning och forskning 
  
 0 
  
 0 
  
 55 
  
 4 
  
 329 698 
  
 8 
  
 85 
  
 Vård och omsorg 
  
 8 
  
 0 
  
 92 
  
 6 
  
 725 575 
  
 18 
  
 55,  
 91-95 
  
 Personliga och kulturella tjänster 
  
 1 311 
  
 5 
  
 279 
  
 18 
  
 264 540 
  
 7 
  
 75, 99 
  
 Civila myndigheter, försvaret, 
  
 0 
  
 0 
  
 36 
  
 2 
  
 216 767 
  
 5 
  
 internationella organistioner 
  
 Okänd 
  
 Ej specificerad verksamhet 
  
 0 
  
 0 
  
 35 
  
 2 
  
 78 263 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 24 516 
  
 100 
  
 1 573 
  
 100 
  
 4 010 549 
  
 100 
  
 Källa:  
 SCB 
  
 97 procent av dem som lämnade Samhall 1999 och 2000 fick en anställning och 3 procent startade egen näringsverksamhet, vilket motsvarar fördelningen bland samtliga förvärvsarbetande år 2000. 
 De flesta av dem som lämnade Samhall under den studerade perioden gick över till privat sektor (69 procent). Privat sektor var därmed överrepresenterade bland övergångarna i förhållande till samtliga förvärvsarbetande. 59 procent av samtliga förvärvsarbe- tande arbetade inom privat sektor. Offentligt ägda aktiebolag räk- nas här till offentlig sektor. Förs offentligt ägda aktiebolag till pri- vat sektor, blir skillnaderna ännu större. Privat sektor utgjorde då 90 procent av övergångarna jämfört med 69 procent bland samtliga förvärvsarbetande. 
 377 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:56 
  
 I Sysselsättningsregistret saknas uppgifter om vilket handikapp de anställda har. Samhall AB samlar däremot själva in dessa upp- gifter manuellt från respektive enhet. Av tabell 10 nedan framgår att det framförallt var anställda med övriga rörelsehinder samt astma/allergi/överkänslighet som var överrepresenterade bland övergångarna i förhållande till sin andel av de anställda 2001. Rörel- sehindrade som kräver förflyttningshjälpmedel, psykiskt och intel- lektuellt arbetshandikappade var däremot underrepresenterade i förhållande till sina andelar av de anställda. Studeras samtliga rörel- sehindrade (kod 41 och 42) tillsammans utgjorde de däremot en lika stor andel av övergångarna som gruppens andel av de anställda. Fördelningen på handikappgrupp bland de nyanställda motsvarar i stort sett fördelningen bland övergångarna, undantaget intellektu- ellt arbetshandikappade som i detta fall var överrepresenterade bland övergångarna. 
 Under 1997 var samtliga rörelsehindrade överrepresenterade bland övergångarna i förhållande till sin andel av de anställda. Psy- kiskt och intellektuellt arbetshandikappade var underrepresente- rade bland övergångarna även detta år. 
  
 Tabell 10.  
 Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar 2001 fördelat på handikappgrupp, antal och andel i procent 
  
 NYANSTÄLLDA 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 Handi- 
  
 Handikappgrupp 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 kappkod 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 11 
  
 Sullivan, 
  kärl- och/eller lungsjukdom 
  
 37 
  
 3 
  
 679 
  
 3 
  
 44 
  
 3 
  
 21 
  
 Barndomsdövhet 
  
 8 
  
 1 
  
 245 
  
 1 
  
 11 
  
 1 
  
 22 
  
 Hörselskada 
  
 36 
  
 3 
  
 461 
  
 2 
  
 24 
  
 2 
  
 31 
  
 Grav synskada 
  
 2 
  
 0 
  
 127 
  
 1 
  
 5 
  
 0 
  
 32 
  
 Synsvaghet 
  
 20 
  
 1 
  
 244 
  
 1 
  
 14 
  
 1 
  
 41 
  
 Rörelsehinder som kräver förflyttnings- 
  
 1 
  
 0 
  
 2 430 
  
 10 
  
 24 
  
 2 
  
 hjälpmedel av typ rollator eller rullstol 
  
 34 
  
 25 
  
 483 
  
 34 
  
 42 
  
 Övriga rörelsehinder 
  
 442 
  
 6 341 
  
 51 
  
 Övriga somatiskt relaterade 
  
 210 
  
 16 
  
 3 824 
  
 15 
  
 226 
  
 16 
  
 61 
  
 arbetshandikapp 
  
 13 
  
 16 
  
 187 
  
 13 
  
 Psykiskt arbetshandikapp 
  
 170 
  
 4 037 
  
 71 
  
 Intellektuellt arbetshandikapp 
  
 119 
  
 9 
  
 3 783 
  
 15 
  
 176 
  
 13 
  
 81 
  
 Socialmedicinskt arbetshandikapp 
  
 137 
  
 10 
  
 2 574 
  
 10 
  
 158 
  
 11 
  
 91 
  
 Mitchell/allergi/överkänslighet 
  
 23 
  
 2 
  
 115 
  
 0 
  
 35 
  
 3 
  
 92 
  
 Dyslexi/specifika inlärningssvårigheter 
  
 40 
  
 3 
  
 141 
  
 1 
  
 18 
  
 1 
  
 93 
  
 Förvärvad hjärnskada 
  
 3 
  
 0 
  
 16 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 - 
  
 Kod saknas 
  
 64 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 1 312 
  
 100 
  
 25 017 
  
 100 
  
 1 408 
  
 100 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 378 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 8 
  
 Något som är särskilt intressant att studera när det gäller över- gångar är anställningstid. Av tabell 11 nedan framgår att övergång- arna var kraftigt överrepresenterade bland anställda med kortare anställningstider jämfört med motsvarande grupp bland samtliga anställda. Jämfört med 1997 har andelen övergångar bland anställda med en anställningstid kortare än ett år ökat, från 21 till 28 pro- cent, medan den minskat framförallt bland dem som varit anställda  
 3–5 
  år, från 36 till 29 procent. Överrepresentationen bland dem med kort anställningstid och underrepresentationen bland dem med längre anställningstid har alltså förstärkts sedan 1997. 
  
 Tabell 11.  
 Övergångar resp. anställda med arbetshandikapp 2001 fördelat på anställningstid, antal och andel i procent 
  
 Anställ- 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 ningstid 
  
 Antal 
  
 (%) 
  
 Antal 
  
 (%) 
  
 1 706 
  
 7 
  
 389 
  
 28 
  
 1-2 
  år 
  
 2 264 
  
 9 
  
 189 
  
 14 
  
 3-5 
  år 
  
 5 680 
  
 23 
  
 408 
  
 29 
  
 5-10 
  år 
  
 5 609 
  
 23 
  
 216 
  
 16 
  
 > 10 år 
  
 9 521 
  
 38 
  
 181 
  
 13 
  
 Totalt 
  
 24 780 
  
 100 
  
 1 383 
  
 100 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
  
 1.4 
  
 Återgångar 
  
 3 
  
 Under  
 1980-talet 
  låg andelen återgångar av övergångarna på ca 20 procent. I samband med det försämrade arbetsmarknadsläget under början av  
 1990-talet 
  ökade återgångarna och uppgick 1995 till 42 procent. Andelen återgångar har därefter minskat och av de 1 405 övergångarna år 2001 utgjorde återgångarna 33 procent. En bidragande orsak till den minskande andelen är, enligt Samhall AB, att metodiken i företagets övergångsarbete utvecklats. Det handlar dels om bättre matchning mellan anställd och lämpligt arbete, dels om stödet efter övergång till både arbetsgivare och tidigare anställd. 
 När det gäller återgångar kan dessa redovisas först efterföljande kalenderår, eftersom återgångar kan inträffa även efter ett kalen- 
  
 3  
 Samhall 2004, Budgetunderlag till regeringen. 
 379 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:56 
  
 derårsskifte. Uppgifter för 2002 kan därför inte redovisas i tabell 12 nedan. 
  
 Tabell 12.  
 Antal och andel återgångar  
 1992–2001 
  
 Budgetår 
  
 Antal 
  
 - därav inne- 
  
 - därav efter- 
  
 Andel återgångar 
  
 återgångar 
  
 varande år 
  
 följande år 
  
 av övergångarna 
  
 (%) 
  
 1992 
  
 232 
  
 98 
  
 134 
  
 36 
  
 1993 
  
 393 
  
 189 
  
 204 
  
 40 
  
 1994 
  
 503 
  
 267 
  
 236 
  
 37 
  
 1995 
  
 546 
  
 338 
  
 208 
  
 42 
  
 1996 
  
 324 
  
 155 
  
 169 
  
 42 
  
 1997 
  
 403 
  
 187 
  
 216 
  
 38 
  
 1998 
  
 397 
  
 174 
  
 223 
  
 37 
  
 1999 
  
 325 
  
 152 
  
 173 
  
 32 
  
 2000 
  
 416 
  
 168 
  
 248 
  
 33 
  
 2001 
  
 468 
  
 233 
  
 235 
  
 33 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 Den främsta anledningen till de 440 återgångar som skedde under 2002 var arbetsbrist eller att verksamheten upphörde (44 procent). 15 procent berodde på att en visstidsanställning upphört och 16 procent på att den anställde inte trivdes. En fjärdedel av samtliga återgångar under 2002 utgjordes av personer som prövat övergång tidigare. 
 2 Kvinnor och övergångar 
 Utredningen har i uppdrag att analysera och synliggöra anledning- arna till att övergångar till arbete inte blir fler för de kvinnliga arbetshandikappade anställda och lämna förslag på hur dessa över- gångar kan öka. Utredningen har, på motsvarande sätt som för samtliga övergångar, studerat könsuppdelad statistik för övergångar i förhållande till samliga anställda samt övriga flöden in och ut från Samhall. 
 380 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 8 
  
 2.1 
  
 Utflöde 
  
 Av tabell 2 ovan framgår att en relativt stor andel av avgångarna utgörs av förtidspensionerade (31 procent) och att kvinnor förtids- pensioneras i betydligt större utsträckning än män. 42 procent av kvinnorna som lämnade Samhall 2001 gick i förtidspension, jämfört med 23 procent av männen. Särskilt vanligt var förtidspension bland äldre kvinnor. Drygt hälften av de kvinnor över 45 år som lämnade Samhall gick i förtidspension. 
  
 2.2 
  
 Övergångar i förhållande till stock och inflöde 
  
 Övergångar i förhållande till stock och inflöde fördelat på kön och ålder redovisas i tabell 13 nedan. Av tabellen framgår att yngre var överrepresenterade bland övergångarna i förhållande till de anställda och underrepresenterade bland de äldre. Detta förhållande gällde både för kvinnor och för män. Åldersfördelningen bland de nyanställda motsvarar däremot, i stort sett, åldersfördelningen bland övergångarna. 
  
 Tabell 13.  
 Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på åldersgrupp och kön, andel i procent 
  
 Ålders- 
  
 NYANSTÄLLDA 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 grupp 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 16-24 
  
 7 
  
 7 
  
 1 
  
 1 
  
 4 
  
 3 
  
 25-34 
  
 21 
  
 20 
  
 12 
  
 13 
  
 20 
  
 23 
  
 35-44 
  
 33 
  
 29 
  
 28 
  
 26 
  
 31 
  
 30 
  
 45-54 
  
 30 
  
 33 
  
 36 
  
 34 
  
 30 
  
 30 
  
 55-64 
  
 9 
  
 11 
  
 23 
  
 26 
  
 15 
  
 14 
  
 Totalt 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa:  
 SCB 
  
 Personer med högst förgymnasial utbildning var underrepresente- rade och personer med högst gymnasial utbildning var överrepre- senterade bland övergångarna i förhållande till stocken, både bland kvinnor och bland män. Kvinnor med förgymnasial utbildning var emellertid underrepresenterade i högre grad än män med samma utbildningsbakgrund. Kvinnor med högst gymnasieutbildning var 
 381 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:56 
  
 däremot överrepresenterade i större utsträckning än män i samma grupp. Bland de nyanställda hade kvinnor en något högre andel med förgymnasial utbildning än män. 
  
 Tabell 14.  
 Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på utbildningsnivå och kön, andel i procent 
  
 NYANSTÄLLDA 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 Utbildningsnivå 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Förgymnasial 
  
 55 
  
 52 
  
 52 
  
 45 
  
 33 
  
 33 
  
 Gymnasial 
  
 41 
  
 43 
  
 44 
  
 50 
  
 63 
  
 62 
  
 Eftergymnasial 
  
 4 
  
 5 
  
 3 
  
 4 
  
 4 
  
 5 
  
 Okänd 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa:  
 SCB 
  
 Av tabell 15 nedan framgår att kvinnor födda utanför norden var något underrepresenterade bland övergångarna i förhållande till deras andel av de anställda, medan kvinnor födda i Sverige var över- representerade. Fördelningen på födelseland bland män motsvarade däremot fördelningen bland de anställda. 
  
 Tabell 15.  
 Anställda med arbetshandikapp samt övergångar fördelat på födelseland och kön, andel i procent 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 Födelseland 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Sverige 
  
 73 
  
 78 
  
 78 
  
 79 
  
 Övriga Norden 
  
 8 
  
 5 
  
 7 
  
 5 
  
 Utanför Norden 
  
 19 
  
 17 
  
 15 
  
 16 
  
 Totalt 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa:  
 SCB 
  
 Vid en fördelning av övergångar på län framträder inte några större skillnader mellan könen (se tabell 16 nedan). För kvinnor var Stockholms samt Västra Götalands län något överrepresenterade bland övergångarna och Kalmar, Skåne samt Västmanlands län något underrepresenterade i förhållande till länsfördelningen bland 
 382 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 8 
  
 de anställda. Observera dock att det i vissa län rör sig om ett mindre antal personer som gått över till ett arbete utanför Samhall. 
  
 Tabell 16.  
 Nyanställda, anställda med arbetshandikapp samt över- gångar fördelat på län och kön, andel i procent 
  
 NYANSTÄLLDA 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 Län 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 AB 
  
 Stockholm 
  
 12 
  
 17 
  
 10 
  
 12 
  
 12 
  
 14 
  
 C 
  
 Uppsala 
  
 3 
  
 3 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 4 
  
 D 
  
 Södermanland 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 E 
  
 Östergötland 
  
 5 
  
 4 
  
 5 
  
 4 
  
 6 
  
 3 
  
 F 
  
 Jönköping 
  
 4 
  
 4 
  
 5 
  
 4 
  
 5 
  
 5 
  
 G 
  
 Kronoberg 
  
 2 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 H 
  
 Kalmar 
  
 3 
  
 3 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 3 
  
 I 
  
 Gotland 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 K 
  
 Blekinge 
  
 3 
  
 2 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 M 
  
 Skåne 
  
 14 
  
 12 
  
 12 
  
 11 
  
 10 
  
 10 
  
 N 
  
 Halland 
  
 4 
  
 2 
  
 3 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 O 
  
 Västra Götaland 
  
 15 
  
 14 
  
 16 
  
 15 
  
 19 
  
 16 
  
 S 
  
 Värmland 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 T 
  
 Örebro 
  
 2 
  
 2 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 U 
  
 Västmanland 
  
 4 
  
 3 
  
 4 
  
 3 
  
 4 
  
 2 
  
 W 
  
 Dalarna 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 5 
  
 4 
  
 5 
  
 X 
  
 Gävleborg 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 4 
  
 3 
  
 4 
  
 Y 
  
 Västernorrland 
  
 3 
  
 4 
  
 3 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 Z 
  
 Jämtland 
  
 3 
  
 3 
  
 2 
  
 4 
  
 2 
  
 3 
  
 AC 
  
 Västerbotten 
  
 3 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 BD 
  
 Norrbotten 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 4 
  
 3 
  
 Riket 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa:  
 SCB 
  
 Av tabell 17 nedan framgår att för kvinnor var andelen övergångar till arbeten inom tillverkning och utvinning lägre i förhållande till deras andel av de anställda (25 respektive 59 procent), medan de var överrepresenterade i förhållande till samtliga förvärvsarbetande kvinnor i denna bransch (25 respektive 11 procent). Andelen över- gångar till personliga och kulturella tjänster var för kvinnor betyd- ligt fler än gruppens andel både av de anställda och av samtliga för- värvsarbetande. Kvinnornas övergångsandel inom handel och kommunikation översteg kraftigt deras andel av de anställda men motsvarade i stort deras andel av samtliga förvärvsarbetande. 
 Övergångar till arbeten inom utbildning och forskning samt vård och omsorg var förhållandevis vanligt bland kvinnor (6 respektive 
 383 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:56 
  
 11 procent). Arbeten inom dessa branscher fanns dock inte repre- senterade på Samhall. Andelen var dock betydligt lägre än dessa branschers andel av samtliga förvärvsarbetande kvinnor. 
  
 Tabell 17.  
 Anställda med arbetshandikapp, övergångar samt samt- liga förvärvsarbetande fördelat på näringsgren och kön, andel i pro- cent 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 SAMTLIGA 
  
 FÖRVÄRVS- 
  
 ARBETANDE 
  
 SNI 92 
  
 Näringsgren 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 01-05 
  
 Jordbruk, skogsbruk och fiske 
  
 1 
  
 3 
  
 1 
  
 3 
  
 1 
  
 3 
  
 10-37 
  
 Tillverkning och utvinning 
  
 59 
  
 64 
  
 25 
  
 35 
  
 11 
  
 27 
  
 40-41, 
  90 
  
 Energiprodultion,  
 vattenför-sörjning 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 och avfallshantering 
  
 45 
  
 Byggverksamhet 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 5 
  
 1 
  
 10 
  
 50-52, 
 60-64 
  
 Handel och kommunikation 
  
 4 
  
 3 
  
 17 
  
 22 
  
 15 
  
 22 
  
 65-72, 
  74 
  
 Finansiell verksamhet och 
  
 30 
  
 26 
  
 10 
  
 11 
  
 12 
  
 15 
  
 företagstjänster 
  
 73, 80 
  
 Utbildning och forskning 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 2 
  
 11 
  
 5 
  
 85 
  
 Vård och omsorg 
  
 0 
  
 0 
  
 11 
  
 3 
  
 33 
  
 5 
  
 55,  
 91-95 
  
 Personliga och kulturella tjänster 
  
 6 
  
 4 
  
 24 
  
 15 
  
 8 
  
 5 
  
 75, 99 
  
 Civila myndigheter, försvaret, 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 2 
  
 6 
  
 5 
  
 internationella organistioner 
  
 Okänd 
  
 Ej specificerad verksamhet 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa:  
 SCB 
  
 Det var inga skillnader mellan könen när det gäller yrkesställning efter övergången från Samhall. Kvinnor blev anställda (97 %) respektive företagare (3 %) i samma utsträckning som män. Bland samtliga förvärvsarbetande 2000 var kvinnor däremot anställda i högre utsträckning än män (95 respektive 90 procent). 
 Kvinnor gick över till arbeten inom offentlig sektor i större utsträckning än män efter att ha lämnat en anställning vid Samhall AB, 39 respektive 26 procent. Bland samtliga förvärvsarbetande var emellertid skillnaderna mellan könen ännu större. 57 procent av kvinnorna arbetade inom offentlig sektor jämfört med 25 procent av männen. För kvinnor var alltså offentlig sektor underrepresente- rade bland övergångarna i förhållande till samtliga förvärvsarbe- tande. Mäns övergångsandel till offentlig sektor motsvarande där- emot deras andel bland samtliga förvärvsarbetande män. Offentligt ägda aktiebolag räknas här till offentlig sektor. 
 Av de övergångar som skedde 2001 hade män en högre andel övergångar bland anställda med en anställningstid på mindre än ett 
 384 
  
 SOU 2003:56 
  
 Bilaga 8 
  
 år än kvinnor (se tabell 18 nedan). Kvinnor hade däremot en högre andel övergångar bland anställda med längre anställningstider (fem år eller mer) än män. Liknande mönster uppvisar övergångarna under 1997. 
  
 Tabell 18.  
 Övergångar 2001 fördelat på anställningstid och kön, andel i procent 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 Anställningstid 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 6 
  
 8 
  
 23 
  
 31 
  
 1-2 
  år 
  
 9 
  
 10 
  
 13 
  
 14 
  
 3-5 
  år 
  
 22 
  
 23 
  
 27 
  
 30 
  
 5-10 
  år 
  
 23 
  
 22 
  
 19 
  
 14 
  
 > 10 år 
  
 40 
  
 37 
  
 18 
  
 11 
  
 Totalt 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 Av tabell 19 nedan framgår att kvinnor hade en större andel över- gångar än män bland övriga rörelsehindrade och övriga somatiskt relaterade arbetshandikapp. Intellektuellt och socialmedicinskt arbetshandikapp utgjorde däremot en lägre andel bland kvinnor än bland män. Uppgifter om hur fördelningen på handikappgrupp bland kvinnor och män bland de anställda med arbetshandikapp saknas i Samhall AB:s system. 
 385 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:56 
  
 Tabell 19.  
 Övergångar 2001 fördelat på handikappgrupp och kön, antal och andel i procent 
  
 NYANSTÄLLDA 
  
 ANSTÄLLDA 
  
 ÖVERGÅNGAR 
  
 Handi- 
  
 Handikappgrupp 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 kappkod 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 11 
  
 Sullivan, 
  kärl- och/eller lungsjukdom 
  
 37 
  
 3 
  
 679 
  
 3 
  
 44 
  
 3 
  
 21 
  
 Barndomsdövhet 
  
 8 
  
 1 
  
 245 
  
 1 
  
 11 
  
 1 
  
 22 
  
 Hörselskada 
  
 36 
  
 3 
  
 461 
  
 2 
  
 24 
  
 2 
  
 31 
  
 Grav synskada 
  
 2 
  
 0 
  
 127 
  
 1 
  
 5 
  
 0 
  
 32 
  
 Synsvaghet 
  
 20 
  
 1 
  
 244 
  
 1 
  
 14 
  
 1 
  
 41 
  
 Rörelsehinder som kräver förflyttnings- 
  
 1 
  
 0 
  
 2 430 
  
 10 
  
 24 
  
 2 
  
 hjälpmedel av typ rollator eller rullstol 
  
 42 
  
 Övriga rörelsehinder 
  
 442 
  
 34 
  
 6 341 
  
 25 
  
 483 
  
 34 
  
 51 
  
 Övriga somatiskt relaterade 
  
 210 
  
 16 
  
 3 824 
  
 15 
  
 226 
  
 16 
  
 arbetshandikapp 
  
 61 
  
 Psykiskt arbetshandikapp 
  
 170 
  
 13 
  
 4 037 
  
 16 
  
 187 
  
 13 
  
 71 
  
 Intellektuellt arbetshandikapp 
  
 119 
  
 9 
  
 3 783 
  
 15 
  
 176 
  
 13 
  
 81 
  
 Socialmedicinskt arbetshandikapp 
  
 137 
  
 10 
  
 2 574 
  
 10 
  
 158 
  
 11 
  
 91 
  
 Mitchell/allergi/överkänslighet 
  
 23 
  
 2 
  
 115 
  
 0 
  
 35 
  
 3 
  
 92 
  
 Dyslexi/specifika inlärningssvårigheter 
  
 40 
  
 3 
  
 141 
  
 1 
  
 18 
  
 1 
  
 93 
  
 Förvärvad hjärnskada 
  
 3 
  
 0 
  
 16 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 - 
  
 Kod saknas 
  
 64 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 1 312 
  
 100 
  
 25 017 
  
 100 
  
 1 408 
  
 100 
  
 Källa:  
 Samhall AB 
 386