Socialförsäkringsbalk 
 Del 1 
 Betänkande av Utredningen om samordning av socialförsäkringslagarna (SamSol) 
 Stockholm 2005 
 SOU 2005:114 
 Till statsrådet och chefen för 
 Socialdepartementet 
 Regeringen beslutade den 13 september 2001 att en särskild ut- redare skulle tillkallas för att göra en teknisk översyn av lagen (1962:381) om allmän försäkring och andra författningar på social- försäkringsområdet. 
 Som särskild utredare förordnade dåvarande statsrådet Hernandez den 10 oktober 2001 kammarrättslagmannen  
 King 
  Dean. 
 Som sakkunniga har varit förordnade: 
 chefsjuristen Torres, Försäkringskassan, ämnesrådet Martinez, Socialdepartementet, enhetschefen Jordan, Försäkringskassan, ämnesrådet Black, Socialdepartementet, och departementsrådet Walker, Socialdepartementet. 
 Som experter har varit förordnade: 
 enhetschefen Landry, Försäkringskassan, språkexperten  
 Clark, Justitiedepartementet, f.d. regeringsrådet Phillips, Malmö, och avdelningschefen Underwood, Premiepensionsmyndigheten. 
 Som sakkunnig resp. expert under ett grundläggande skede har i tidigare befattningar även deltagit: 
 departementsrådet Myers, och hovrättsrådet Mora. 
 Som sekreterare har tjänstgjort: hovrättsassessorn  
 Campbell, och kammarrättsassessorn Brown. 
 Bodil Case har i utredningens slutskede tjänstgjort på deltid i sekretariatet. 
 Utredningen har antagit namnet Utredningen om samordning av socialförsäkringslagarna (SamSol). 
 SamSol överlämnar härmed betänkandet Socialförsäkringsbalk (SOU 2005:114). Betänkandet är skrivet i  
 vi-form, 
  eftersom de sakkunniga och experterna instämmer i de förslag som lämnas. 
 Uppdraget är därmed slutfört. 
 Jönköping i december 2005 
  
 King 
  Dean 
  
 FranklinPhillips 
 Innehåll 
  
 Del 1 
  
 Förkortningar ....................................................... 
  
 25 
  
 Sammanfattning .................................................. 
  
 29 
  
 Summary............................................................. 
  
 35 
  
 Författningsförslag................................................ 
  
 41 
  
 1 Förslag till socialförsäkringsbalk ............................... 
  
 41 
  
 AVD. A ÖVERGRIPANDE BESTÄMMELSER .......... 
  
 41 
  
 I Inledande bestämmelser, definitioner och 
  
 förklaringar.......................................................................... 
  
 41 
  
 1 kap. Innehåll m.m.............................................................. 
  
 41 
  
 2 kap. Allmänna bestämmelser, definitioner och för- 
  
 klaringar ................................................................................ 
  
 42 
  
 II Socialförsäkringsskyddet ............................................. 
  
 45 
  
 3 kap. Innehåll ...................................................................... 
  
 45 
  
 4 kap. Allmänna bestämmelser om försäkringsskyddet..... 
  
 46 
  
 5 kap. Bosättningsbaserade förmåner.................................. 
  
 47 
  
 6 kap. Arbetsbaserade förmåner.......................................... 
  
 51 
  
 7 kap. Övriga förmåner........................................................ 
  
 57 
  
 AVD. B FAMILJEFÖRMÅNER ..................................... 
  
 61 
  
 I Inledande bestämmelser ................................................ 
  
 61 
  
 1 kap. Innehåll, definitioner och förklaringar..................... 
  
 61 
  
 II Graviditetspenning och 
  
 föräldrapenningsförmåner................................................. 
  
 62 
  
 2 kap. Innehåll ...................................................................... 
  
 62 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:114 
  
 3 kap. Graviditetspenning .................................................... 
  
 62 
  
 4 kap. Allmänna bestämmelser om föräldrapennings- 
  
 förmåner................................................................................ 
  
 64 
  
 5 kap. Föräldrapenning......................................................... 
  
 67 
  
 6 kap. Tillfällig föräldrapenning........................................... 
  
 77 
  
 III Barnbidrag .................................................................... 
  
 85 
  
 7 kap. Innehåll....................................................................... 
  
 85 
  
 8 kap. Rätten till barnbidrag................................................. 
  
 86 
  
 9 kap. Vem får barnbidraget? ............................................... 
  
 88 
  
 IV Underhållsstöd ............................................................. 
  
 91 
  
 10 kap. Innehåll, definitioner och förklaringar................... 
  
 91 
  
 11 kap. Underhållsstödet ..................................................... 
  
 92 
  
 12 kap. Bidragsskyldigas betalningsskyldighet mot 
  
 Försäkringskassan................................................................. 
  
 99 
  
 V Särskilda familjeförmåner .......................................... 
  
 107 
  
 13 kap. Innehåll................................................................... 
  
 107 
  
 14 kap. Adoptionsbidrag .................................................... 
  
 107 
  
 15 kap. Vårdbidrag.............................................................. 
  
 108 
  
 AVD. C FÖRMÅNER VID SJUKDOM ELLER 
  
 ARBETSSKADA............................................................... 
  
 113 
  
 I Inledande bestämmelser .............................................. 
  
 113 
  
 1 kap. Innehåll, definitioner och förklaringar................... 
  
 113 
  
 II Sjuklön.......................................................................... 
  
 114 
  
 2 kap. Innehåll..................................................................... 
  
 114 
  
 3 kap. Allmänna bestämmelser om sjuklön....................... 
  
 114 
  
 4 kap. Särskilda bestämmelser om sjuklön........................ 
  
 120 
  
 III Sjukpenning m.m. ..................................................... 
  
 122 
  
 5 kap. Innehåll och inledande bestämmelser..................... 
  
 122 
  
 6 kap. Allmänna bestämmelser om sjukpenning- 
  
 grundande inkomst............................................................. 
  
 123 
  
 7 kap. Bestämmande och behållande av sjukpenning- 
  
 grundande inkomst............................................................. 
  
 130 
  
 8 kap. Allmänna bestämmelser om sjukpenning .............. 
  
 136 
  
 9 kap. Beräkning av sjukpenning ....................................... 
  
 146 
  
 10 kap. Frivillig sjukpenningförsäkring............................. 
  
 151 
  
 6 
  
 SOU 2005:114 
  
 Innehåll 
  
 IV Rehabilitering och rehabiliteringsersättning......... 
  
 153 
  
 11 kap. Innehåll och inledande bestämmelser .................. 
  
 153 
  
 12 kap. Rehabilitering ........................................................ 
  
 153 
  
 13 kap. Rehabiliteringsersättning ...................................... 
  
 157 
  
 V Sjukersättning och aktivitetsersättning ................... 
  
 161 
  
 14 kap. Innehåll .................................................................. 
  
 161 
  
 15 kap. Allmänna bestämmelser om sjukersättning 
  
 och aktivitetsersättning...................................................... 
  
 161 
  
 16 kap. Inkomstrelaterad sjukersättning och inkomst- 
  
 relaterad aktivitetsersättning ............................................. 
  
 166 
  
 17 kap. Sjukersättning och aktivitetsersättning i form 
  
 av garantiersättning ............................................................ 
  
 169 
  
 18 kap. Gemensamma bestämmelser om sjukersätt- 
  
 ning och aktivitetsersättning ............................................. 
  
 174 
  
 VI Förmåner vid arbetsskada m.m................................ 
  
 180 
  
 19 kap. Innehåll .................................................................. 
  
 180 
  
 20 kap. Allmänna bestämmelser om arbetsskada ............. 
  
 180 
  
 21 kap. Ersättning vid sjukdom......................................... 
  
 182 
  
 22 kap. Ersättning vid bestående nedsättning av 
  
 arbetsförmågan ................................................................... 
  
 184 
  
 23 kap. Särskilda bestämmelser om arbetsskade- 
  
 ersättning och handläggning.............................................. 
  
 189 
  
 24 kap. Statligt personskadeskydd .................................... 
  
 192 
  
 25 kap. Krigsskadeersättning till sjömän .......................... 
  
 196 
  
 VII Särskilda förmåner vid smitta, sjukdom eller 
  
 skada.................................................................................... 
  
 197 
  
 26 kap. Innehåll .................................................................. 
  
 197 
  
 27 kap. Smittbärarersättning.............................................. 
  
 198 
  
 28 kap. Närståendepenning ............................................... 
  
 202 
  
 29 kap. Ledighet för vård av närstående............................ 
  
 205 
  
 AVD. D SÄRSKILDA FÖRMÅNER VID 
  
 Barrett................................................... 
  
 209 
  
 1 kap. Inledande bestämmelser.......................................... 
  
 209 
  
 2 kap. Handikappersättning............................................... 
  
 210 
  
 3 kap. Assistansersättning.................................................. 
  
 213 
  
 4 kap. Bilstöd ...................................................................... 
  
 217 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:114 
  
 AVD. E FÖRMÅNER VID ÅLDERDOM................... 
  
 223 
  
 I Inledande bestämmelser .............................................. 
  
 223 
  
 1 kap. Innehåll, definitioner och förklaringar................... 
  
 223 
  
 II Övergripande bestämmelser om allmän 
  
 ålderspension ..................................................................... 
  
 224 
  
 2 kap. Innehåll..................................................................... 
  
 224 
  
 3 kap. Allmänna bestämmelser om allmän ålders- 
  
 pension ................................................................................ 
  
 224 
  
 4 kap. Uttag av allmän ålderspension, m.m....................... 
  
 226 
  
 III Inkomstgrundad ålderspension ............................... 
  
 228 
  
 5 kap. Innehåll och definitioner......................................... 
  
 228 
  
 6 kap. Allmänna bestämmelser om inkomstgrundad 
  
 ålderspension....................................................................... 
  
 229 
  
 7 kap. Pensionsgrundande inkomst................................... 
  
 234 
  
 8 kap. Pensionsgrundande belopp ..................................... 
  
 244 
  
 9 kap. Pensionsrätt och pensionspoäng ............................ 
  
 256 
  
 10 kap. Inkomstpension ..................................................... 
  
 262 
  
 11 kap. Tilläggspension ...................................................... 
  
 271 
  
 12 kap. Premiepension........................................................ 
  
 277 
  
 IV Garantipension........................................................... 
  
 287 
  
 13 kap. Innehåll och inledande bestämmelser................... 
  
 287 
  
 14 kap. Garantipension för den som är född 1937 eller 
  
 tidigare................................................................................. 
  
 288 
  
 15 kap. Garantipension för den som är född 1938 eller 
  
 senare................................................................................... 
  
 294 
  
 V Vissa gemensamma bestämmelser om allmän 
  
 ålderspension ..................................................................... 
  
 299 
  
 16 kap. Innehåll................................................................... 
  
 299 
  
 17 kap. Samordning av allmän ålderspension och 
  
 yrkesskadelivränta............................................................... 
  
 299 
  
 18 kap. Ändring av beräkningsunderlag för allmän 
  
 ålderspension....................................................................... 
  
 302 
  
 19 kap. Utbetalning av allmän ålderspension.................... 
  
 303 
  
 VI Särskilda förmåner vid ålderdom............................. 
  
 304 
  
 20 kap. Innehåll................................................................... 
  
 304 
  
 21 kap. Särskilt pensionstillägg .......................................... 
  
 304 
  
 22 kap. Äldreförsörjningsstöd ........................................... 
  
 308 
  
 8 
  
 SOU 2005:114 
  
 Innehåll 
  
 AVD. Myers TILL EFTERLEVANDE......... 
  
 313 
  
 I Inledande bestämmelser ............................................. 
  
 313 
  
 1 kap. Innehåll, definitioner och förklaringar................... 
  
 313 
  
 II Efterlevandepension och efterlevandestöd.............. 
  
 314 
  
 2 kap. Innehåll .................................................................... 
  
 314 
  
 3 kap. Allmänna bestämmelser om efterlevande- 
  
 pension och efterlevandestöd ............................................ 
  
 314 
  
 4 kap. Barnpension ............................................................. 
  
 318 
  
 5 kap. Efterlevandestöd...................................................... 
  
 321 
  
 6 kap. Omställningspension .............................................. 
  
 322 
  
 7 kap. Garantipension till omställningspension ............... 
  
 324 
  
 8 kap. Beräkningsunderlag för inkomstgrundad efter- 
  
 levandepension ................................................................... 
  
 327 
  
 9 kap. Änkepension............................................................ 
  
 333 
  
 10 kap. Beräkning av änkepension..................................... 
  
 336 
  
 11 kap. Garantipension till änkepension........................... 
  
 341 
  
 12 kap. Vissa gemensamma bestämmelser om efter- 
  
 levandepension och efterlevandestöd................................ 
  
 346 
  
 III Efterlevandeförmåner från 
  
 arbetsskadeförsäkringen m.m.......................................... 
  
 350 
  
 13 kap. Innehåll .................................................................. 
  
 350 
  
 14 kap. Allmänna bestämmelser om arbetsskade- 
  
 ersättning m.m. vid dödsfall .............................................. 
  
 350 
  
 15 kap. Efterlevandelivränta............................................... 
  
 351 
  
 IV Efterlevandeskydd i form av premiepension.......... 
  
 355 
  
 16 kap. Innehåll och inledande bestämmelser .................. 
  
 355 
  
 17 kap. Efterlevandeskydd före pensionstiden................. 
  
 356 
  
 18 kap. Efterlevandeskydd under pensionstiden.............. 
  
 359 
  
 19 kap. Vissa gemensamma bestämmelser om premie- 
  
 pension till efterlevande ..................................................... 
  
 361 
  
 AVD. G BOSTADSSTÖD ............................................. 
  
 363 
  
 I Inledande bestämmelser .............................................. 
  
 363 
  
 1 kap. Innehåll, definitioner och förklaringar................... 
  
 363 
  
 II Bostadsbidrag .............................................................. 
  
 363 
  
 2 kap. Innehåll .................................................................... 
  
 363 
  
 3 kap. Allmänna bestämmelser om bostadsbidrag ........... 
  
 364 
  
 4 kap. Rätten till bostadsbidrag ......................................... 
  
 365 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:114 
  
 5 kap. Beräkning av bostadsbidrag..................................... 
  
 368 
  
 6 kap. Särskilda handläggningsregler för bostadsbidrag... 
  
 374 
  
 III 
  
 Bostadstillägg ............................................................. 
  
 376 
  
 7 kap. Innehåll..................................................................... 
  
 376 
  
 8 kap. Allmänna bestämmelser om bostadstillägg ............ 
  
 377 
  
 9 kap. Rätten till bostadstillägg.......................................... 
  
 378 
  
 10 kap. Beräkning av bostadstillägg................................... 
  
 380 
  
 11 kap. Särskilda handläggningsregler för bostads- 
  
 tillägg ................................................................................... 
  
 386 
  
 AVD. H VISSA GEMENSAMMA 
  
 BESTÄMMELSER............................................................. 
  
 389 
  
 I Inledande bestämmelser .............................................. 
  
 389 
  
 1 kap. Innehåll..................................................................... 
  
 389 
  
 II Gemensamma bestämmelser om förmåner m.m..... 
  
 389 
  
 2 kap. Innehåll..................................................................... 
  
 389 
  
 3 kap. Förmåner vid intagning i anstalt eller vård på 
  
 institution m.m. .................................................................. 
  
 389 
  
 4 kap. Andra gemensamma bestämmelser om för- 
  
 måner ................................................................................... 
  
 397 
  
 5 kap. Återkrav.................................................................... 
  
 401 
  
 III Gemensamma bestämmelser om handläggning 
  
 m.m...................................................................................... 
  
 405 
  
 6 kap. Innehåll m.m. ........................................................... 
  
 405 
  
 7 kap. Handläggning av ärenden........................................ 
  
 405 
  
 8 kap. Självbetjäningstjänster via Internet......................... 
  
 417 
  
 9 kap. Om beslut................................................................. 
  
 419 
  
 10 kap. Ändring, omprövning och överklagande av 
  
 beslut ................................................................................... 
  
 421 
  
 11 kap. Behandling av personuppgifter ............................. 
  
 431 
  
 12 kap. Straffbestämmelser ................................................ 
  
 439 
  
 IV 
  
 Vissa organisatoriska bestämmelser......................... 
  
 440 
  
 13 kap. Innehåll................................................................... 
  
 440 
  
 14 kap. Försäkringsdelegation, socialförsäkrings- 
  
 nämnd och allmänt ombud................................................. 
  
 441 
  
 15 kap. Socialförsäkringen under krig och krigsfara ........ 
  
 443 
  
 10 
  
 SOU 2005:114 
  
 Innehåll 
  
 2 Förslag till lag om införande av socialförsäkrings- 
  
 balken.................................................................. 
  
 447 
  
 1 kap. Allmänna bestämmelser .......................................... 
  
 447 
  
 2 kap. Övergångsbestämmelser till avdelning A............... 
  
 449 
  
 3 kap. Övergångsbestämmelser till avdelning B ............... 
  
 453 
  
 4 kap. Övergångsbestämmelser till avdelning C .............. 
  
 454 
  
 5 kap. Övergångsbestämmelser till avdelning D .............. 
  
 461 
  
 6 kap. Övergångsbestämmelser till avdelning E ............... 
  
 462 
  
 7 kap. Övergångsbestämmelser till avdelning F ............... 
  
 469 
  
 8 kap. Övergångsbestämmelser till avdelning G .............. 
  
 481 
  
 9 kap. Övergångsbestämmelser till avdelning H .............. 
  
 482 
  
 3 Förslag till lag (2007:000) om statlig ersättning 
  
 för sjukvård m.m. .................................................. 
  
 487 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbete .................. 
  
 493 
  
 1.1 
  
 Uppdraget............................................................................... 
  
 493 
  
 1.2 
  
 Utredningsarbetet.................................................................. 
  
 497 
  
 1.3 Behov av uppföljande utredningsarbete ............................... 
  
 499 
  
 2 Utgångspunkter och allmänna överväganden...501 
  
 2.1 
  
 Några tidigare utredningar och överväganden om social- 
  
 försäkringslagstiftningen....................................................... 
  
 501 
  
 2.2 Gällande ordning i några andra  
 EES-länder ......................... 
  
 503 
  
 2.2.1 
  
 Inledning ..................................................................... 
  
 503 
  
 2.2.2 
  
 Norge........................................................................... 
  
 503 
  
 2.2.3 
  
 Irland ........................................................................... 
  
 506 
  
 2.2.4 
  
 Tyskland...................................................................... 
  
 507 
  
 2.2.5 
  
 Frankrike..................................................................... 
  
 509 
  
 2.2.6 Förordningarna (EEG) nr 1408/71 och 
  
 (EG) nr 883/2004 ....................................................... 
  
 512 
  
 2.3 Allmänt om uppdraget och förslaget.................................... 
  
 514 
  
 2.3.1 I huvudsak oförändrat sakligt innehåll i ny lag- 
  
 stiftning ....................................................................... 
  
 514 
  
 2.3.2 Vissa gemensamma bestämmelser om förmåner 
  
 och handläggning........................................................ 
  
 515 
  
 2.3.3 Ändring, omprövning och överklagande av beslut... 
  
 517 
  
 11 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:114 
  
 2.4 
  
 Omfattningen av en ny lagstiftning om social- 
  
 försäkringen............................................................................ 
  
 519 
  
 2.4.1 
  
 Den sakliga omfattningen........................................... 
  
 519 
  
 2.4.2 
  
 En eller flera lagar?...................................................... 
  
 524 
  
 2.5 
  
 Dispositionen av en gemensam lag, socialförsäkrings- 
  
 balken 
  
 ...................................................................................... 
  
 531 
  
 2.6 
  
 Några språkliga frågor............................................................ 
  
 535 
  
 2.7 
  
 Ikraftträdande- och övergångsfrågor .................................... 
  
 537 
  
 2.7.1 
  
 Ikraftträdandet ............................................................ 
  
 537 
  
 2.7.2 
  
 Övergångsbestämmelser............................................. 
  
 538 
  
 2.8 
  
 Vissa administrativa konsekvenser och kostnader ............... 
  
 539 
  
 Del 2 
  
 Förkortningar ..................................................... 
  
 565 
  
 3 Paragrafregister till och från gällande lagar..... 
  
 569 
  
 3.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 569 
  
 3.2. 
  
 Paragrafregister som utgår från gällande lagar...................... 
  
 573 
  
 3.2.1 
  
 AFL ........................................................................... 
  
 573 
  
 3.2.2 
  
 ABBL......................................................................... 
  
 586 
  
 3.2.3 
  
 LEF............................................................................ 
  
 588 
  
 3.2.4 
  
 LAF ........................................................................... 
  
 588 
  
 3.2.5 
  
 LSP ............................................................................ 
  
 591 
  
 3.2.6 
  
 KSL............................................................................ 
  
 592 
  
 3.2.7 
  
 LSKK......................................................................... 
  
 592 
  
 3.2.8 
  
 FBBL ......................................................................... 
  
 593 
  
 3.2.9 
  
 LBH........................................................................... 
  
 593 
  
 3.2.10 
  
 AKBL ........................................................................ 
  
 594 
  
 3.2.11 
  
 NVL........................................................................... 
  
 594 
  
 3.2.12 
  
 SML ........................................................................... 
  
 596 
  
 3.2.13 
  
 LSPT.......................................................................... 
  
 597 
  
 3.2.14 
  
 SjLL ........................................................................... 
  
 597 
  
 3.2.15 
  
 LASS.......................................................................... 
  
 599 
  
 3.2.16 
  
 Mayer ............................................................................ 
  
 600 
  
 12 
  
 SOU 2005:114 Innehåll 
  
 3.2.17 
  
 USL ........................................................................... 
  
 603 
  
 3.2.18 
  
 LIP ............................................................................ 
  
 606 
  
 3.2.19 
  
 GPL........................................................................... 
  
 617 
  
 3.2.20 
  
 HVL .......................................................................... 
  
 620 
  
 3.2.21 
  
 LISA.......................................................................... 
  
 621 
  
 3.2.22 
  
 SofL........................................................................... 
  
 621 
  
 3.2.23 
  
 EPL ........................................................................... 
  
 623 
  
 3.2.24 
  
 Beasley......................................................................... 
  
 628 
  
 3.2.25 
  
 ÄfsL .......................................................................... 
  
 630 
  
 3.2.26 
  
 PISA.......................................................................... 
  
 631 
  
 3.2.27 
  
 SIAL.......................................................................... 
  
 632 
  
 3.2.28 
  
 AOL.......................................................................... 
  
 632 
  
 3.3 Paragrafregister som utgår från SFB..................................... 
  
 633 
  
 3.3.1 
  
 Avdelning A Övergripande bestämmelser ............. 
  
 633 
  
 3.3.2 
  
 Avdelning B Familjeförmåner ................................. 
  
 635 
  
 3.3.3 
  
 Avdelning C Förmåner vid sjukdom eller 
  
 arbetsskada................................................................ 
  
 643 
  
 3.3.4 
  
 Avdelning D Särskilda förmåner vid funktions- 
  
 hinder ........................................................................ 
  
 657 
  
 3.3.5 
  
 Avdelning E Förmåner vid ålderdom ..................... 
  
 659 
  
 3.3.6 
  
 Avdelning F Förmåner till efterlevande ................. 
  
 671 
  
 3.3.7 
  
 Avdelning G Bostadsstöd........................................ 
  
 678 
  
 3.3.8 
  
 Avdelning H Vissa gemensamma bestämmelser.... 
  
 682 
  
 3.4 Paragrafregister som utgår från SEL..................................... 
  
 693 
  
 4 
  
 Författningskommentar till balken ................. 
  
 695 
  
 4.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 695 
  
 4.2 
  
 Avdelning A Övergripande bestämmelser ........................... 
  
 695 
  
 4.2.1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 695 
  
 4.2.2 Underavdelning I Inledande bestämmelser, 
  
 definitioner och förklaringar ................................... 
  
 696 
  
 4.2.3 
  
 Underavdelning II Socialförsäkringsskyddet......... 
  
 701 
  
 4.3 
  
 Avdelning B Familjeförmåner............................................... 
  
 706 
  
 4.3.1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 706 
  
 4.3.2 Underavdelning I Inledande bestämmelser............ 
  
 706 
  
 4.3.3 
  
 Underavdelning II Graviditetspenning och för- 
  
 äldrapenningsförmåner ............................................ 
  
 706 
  
 4.3.4 
  
 Underavdelning III Barnbidrag............................... 
  
 712 
  
 13 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:114 
  
 4.3.5 
  
 Underavdelning IV Underhållsstöd........................... 
  
 714 
  
 4.3.6 Underavdelning V Särskilda familjeförmåner ........... 
  
 715 
  
 4.4 Avdelning C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada........ 
  
 716 
  
 4.4.1 
  
 Inledning...................................................................... 
  
 716 
  
 4.4.2 Underavdelning I Inledande bestämmelser............... 
  
 717 
  
 4.4.3 
  
 Underavdelning II Sjuklön......................................... 
  
 717 
  
 4.4.4 Underavdelning III Sjukpenning, m.m...................... 
  
 718 
  
 4.4.5 Underavdelning IV Rehabilitering och 
  
 rehabiliteringsersättning ............................................. 
  
 725 
  
 4.4.6 Underavdelning V Sjukersättning och aktivitets- 
  
 ersättning ..................................................................... 
  
 726 
  
 4.4.7 Underavdelning VI Förmåner vid arbetsskada 
  
 m.m. ............................................................................. 
  
 727 
  
 4.4.8 Underavdelning VII Särskilda förmåner vid 
  
 smitta, sjukdom eller skada ........................................ 
  
 732 
  
 4.5 Avdelning D Särskilda förmåner vid funktionshinder......... 
  
 734 
  
 4.5.1 
  
 Inledning...................................................................... 
  
 734 
  
 4.5.2 
  
 Handikappersättning .................................................. 
  
 735 
  
 4.5.3 
  
 Assistansersättning ..................................................... 
  
 735 
  
 4.5.4 
  
 Bilstöd.......................................................................... 
  
 737 
  
 4.6 Avdelning E Förmåner vid ålderdom.................................... 
  
 739 
  
 4.6.1 
  
 Inledning...................................................................... 
  
 739 
  
 4.6.2 Underavdelning I Inledande bestämmelser............... 
  
 740 
  
 4.6.3 Underavdelning II Övergripande bestämmelser 
  
 om allmän ålderspension ............................................ 
  
 741 
  
 4.6.4 Underavdelning III Inkomstgrundad ålders- 
  
 pension......................................................................... 
  
 741 
  
 4.6.5 
  
 Underavdelning IV Garantipension........................... 
  
 746 
  
 4.6.6 Underavdelning V Vissa gemensamma 
  
 bestämmelser om allmän ålderspension..................... 
  
 747 
  
 4.6.7 Övrigt om allmän ålderspension ................................ 
  
 748 
  
 4.6.8 Underavdelning VI Särskilda förmåner vid ålder- 
  
 dom .............................................................................. 
  
 748 
  
 4.7 Avdelning F Förmåner till efterlevande................................ 
  
 750 
  
 4.7.1 
  
 Inledning...................................................................... 
  
 750 
  
 4.7.2 Underavdelning I Inledande bestämmelser............... 
  
 751 
  
 4.7.3 Underavdelning II Efterlevandepension och 
  
 efterlevandestöd .......................................................... 
  
 751 
  
 14 
 SOU 2005:114 Innehåll 
  
 4.7.4 Underavdelning III Efterlevandeförmåner från 
  
 arbetsskadeförsäkringen m.m. ................................... 
  
 753 
  
 4.7.5 Underavdelning IV Efterlevandeskydd i form av 
  
 premiepension............................................................. 
  
 754 
  
 4.8 
  
 Avdelning G Bostadsstöd...................................................... 
  
 754 
  
 4.8.1 
  
 Inledning ..................................................................... 
  
 754 
  
 4.8.2 Underavdelning I Inledande bestämmelser .............. 
  
 754 
  
 4.8.3 
  
 Underavdelning II Bostadsbidrag.............................. 
  
 755 
  
 4.8.4 
  
 Underavdelning III Bostadstillägg ............................ 
  
 756 
  
 4.9 Avdelning H Vissa gemensamma bestämmelser.................. 
  
 757 
  
 4.9.1 
  
 Inledning ..................................................................... 
  
 757 
  
 4.9.2 Underavdelning II Gemensamma bestämmelser 
  
 om förmåner ............................................................... 
  
 757 
  
 4.9.3 Underavdelning III Gemensamma bestämmelser 
  
 om handläggning m.m................................................ 
  
 762 
  
 4.9.4 Underavdelning IV Vissa organisatoriska 
  
 bestämmelser............................................................... 
  
 784 
  
 5 
  
 Författningskommentar till införandelagen...... 
  
 787 
  
 6 Författningskommentar till lagen om statlig 
  
 ersättning för sjukvård m.m. ......................... 
  
 823 
  
 Del 3 
  
 Förkortningar ..................................................... 
  
 849 
  
 7 
  
 Författningsförslag 4 104 ............................ 
  
 853 
  
 4 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1927:77) om 
  
 försäkringsavtal ..................................................... 
  
 853 
  
 5 
  
 Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken........... 
  
 855 
  
 6 
  
 Förslag till lag om ändring i föräldrabalken............... 
  
 857 
  
 7 
  
 Förslag till lag om ändring i luftfartslagen 
  
 (1957:297) .......................................................... 
  
 862 
  
 15 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:114 
  
 8 
  
 Förslag till lag om ändring i ärvdabalken .................. 
  
 863 
  
 9 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1960:729) om 
  
 upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk........... 
  
 865 
  
 10 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1966:680) om 
  
 ändring av vissa underhållsbidrag ............................ 
  
 867 
  
 11 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1967:531) om 
  
 tryggande av pensionsutfästelse m.m....................... 
  
 869 
  
 12 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1967:663) om 
  
 tillägg till vissa trafiklivräntor .................................. 
  
 870 
  
 13 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1967:919) om 
  
 värdesäkring av yrkesskadelivräntor m.m. ................. 
  
 871 
  
 14 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen (1967:920) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor, 
  
 som utgår av statsmedel, m.m. ............................... 
  
 873 
  
 15 
  
 Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen 
  
 (1970:979) .......................................................... 
  
 875 
  
 16 
  
 Förslag till lag om ändring i 
  
 fastighetsbildningslagen (1970:988)....................... 
  
 877 
  
 17 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om 
  
 allmänna förvaltningsdomstolar............................... 
  
 878 
  
 18 
  
 Förslag till lag om ändring i skadeståndslagen 
  
 (1972:207) .......................................................... 
  
 880 
  
 19 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:262) om 
  
 understödsföreningar ............................................. 
  
 881 
  
 20 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:213) om 
  
 ändring av skadeståndslivräntor............................... 
  
 882 
  
 21 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1973:214) om 
  
 tillägg till vissa ansvarslivräntor............................... 
  
 883 
  
 22 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:203) om 
  
 kriminalvård i anstalt ............................................. 
  
 884 
  
 16 
  
 SOU 2005:114 
  
 Innehåll 
  
 23 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1974:1066) om förfarande med förverkad egendom och hittegods 
  
 m.m..................................................................... 
  
 886 
  
 24 
  
 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen 
  
 (1975:1385) ........................................................ 
  
 887 
  
 25 
  
 Förslag till lag om ändring i trafikskadelagen 
  
 (1975:1410) ........................................................ 
  
 890 
  
 26 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:266) om 
  
 statlig ersättning vid ideell skada m.m..................... 
  
 892 
  
 27 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:268) om 
  
 uppräkning av yrkesskadelivräntor m.m. .................. 
  
 894 
  
 28 
  
 Förslag till lag om ändring i semesterlagen 
  
 (1977:480) .......................................................... 
  
 896 
  
 29 
  
 Förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen 
  
 (1977:1160) ........................................................ 
  
 898 
  
 30 
  
 Förslag till lag om ändring i brottsskadelagen 
  
 (1978:413) .......................................................... 
  
 899 
  
 31 
  
 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen 
  
 (1980:100) .......................................................... 
  
 900 
  
 32 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1980:424) om 
  
 åtgärder mot förorening från fartyg .......................... 
  
 903 
  
 33 
  
 Förslag till lag om ändring i utsökningsbalken .......... 
  
 904 
  
 34 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) om 
  
 anställningsskydd.................................................. 
  
 907 
  
 35 
  
 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen 
  
 (1982:713) .......................................................... 
  
 909 
  
 36 
  
 Förslag till lag om ändring i arbetstidslagen 
  
 (1982:673) .......................................................... 
  
 912 
  
 37 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:948) om 
  
 beräkning i pengar av naturaavgifter som tidigare 
  
 beräknats enligt markegång.................................... 
  
 913 
  
 17 
  
 Innehåll SOU 2005:114 
  
 38 
  
 Förslag till lag om ändring i tandvårdslagen 
  
 (1985:125) .......................................................... 
  
 914 
  
 39 
  
 Förslag till lag om ändring i järnvägstrafiklagen 
  
 (1985:192) .......................................................... 
  
 915 
  
 40 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:193) om 
  
 internationell järnvägstrafik .................................... 
  
 917 
  
 41 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:982) om näringsidkares rätt att sälja saker som inte har 
  
 hämtats ................................................................ 
  
 918 
  
 42 
  
 Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)..919 
  
 43 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:1009) om 
  
 förfarandet i vissa fall vid förverkande m.m. ............. 
  
 921 
  
 44 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om 
  
 ekonomiska föreningar ........................................... 
  
 923 
  
 45 
  
 Förslag till lag om ändring i konkurslagen 
  
 (1987:672) .......................................................... 
  
 925 
  
 46 
  
 Förslag till lag om ändring i arbetsrättsliga bered- 
  
 skapslagen (1987:1262)........................................ 
  
 927 
  
 47 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom riksdagen, dess 
  
 myndigheter och organ ........................................... 
  
 928 
  
 48 
  
 Förslag till lag om ändring i utlänningslagen 
  
 (1989:529) .......................................................... 
  
 929 
  
 49 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1989:532) om 
  
 tillstånd för anställning på fartyg ............................. 
  
 930 
  
 50 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:659) om 
  
 särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster ............ 
  
 931 
  
 51 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:419) om 
  
 resekostnadsersättning vid sjukresor ........................ 
  
 934 
  
 52 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om 
  
 särskild inkomstskatt för utomlands bosatta ............. 
  
 936 
  
 18 
  
 SOU 2005:114 
  
 Innehåll 
  
 53 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister 
  
 m.fl. .................................................................... 
  
 939 
  
 54 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1110) om 
  
 kommunernas skyldighet att svara för vissa 
  
 elevresor............................................................... 
  
 941 
  
 55 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1488) om 
  
 handläggning av vissa ersättningar till den som 
  
 tjänstgör inom totalförsvaret ................................... 
  
 942 
  
 56 
  
 Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen 
  
 (1992:497) .......................................................... 
  
 943 
  
 57 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:16) om 
  
 försäkring mot vissa semesterlönekostnader ............. 
  
 944 
  
 58 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:320) om 
  
 byggfelsförsäkring ................................................. 
  
 946 
  
 59 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:332) om avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hiv- 
  
 smittade............................................................... 
  
 947 
  
 60 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:387) om 
  
 stöd och service till vissa funktionshindrade............. 
  
 948 
  
 61 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:645) om 
  
 tillämplig lag för vissa försäkringsavtal..................... 
  
 952 
  
 62 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:891) om 
  
 indrivning av statliga fordringar m.m. ...................... 
  
 953 
  
 63 
  
 Förslag till lag om ändring i lotterilagen 
  
 (1994:1000) ........................................................ 
  
 954 
  
 64 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1065) om 
  
 ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter............. 
  
 955 
  
 65 
  
 Förslag till lag om ändring i stiftelselagen 
  
 (1994:1220) ........................................................ 
  
 964 
  
 19 
 Innehåll SOU 2005:114 
  
 66 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1744) om 
  
 allmän pensionsavgift ............................................ 
  
 966 
  
 67 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om 
  
 totalförsvarsplikt.................................................... 
  
 968 
  
 68 
  
 Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen 
  
 (1995:584) .......................................................... 
  
 969 
  
 69 
  
 Förslag till lag om ändring i årsredovisningslagen 
  
 (1995:1554) ........................................................ 
  
 971 
  
 70 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1560) om 
  
 årsredovisning i försäkringsföretag ........................... 
  
 973 
  
 71 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:304) om arvode m.m. till Sveriges företrädare i Europa- 
  
 parlamentet .......................................................... 
  
 975 
  
 72 Förslag till lag om ändring i patientskadelagen 
  
 (1996:799) .......................................................... 
  
 983 
  
 73 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och 
  
 ekonomiska intressen............................................. 
  
 985 
  
 74 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1152) om 
  
 handel med läkemedel m.m.................................... 
  
 990 
  
 75 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om 
  
 arbetslöshetsförsäkring........................................... 
  
 991 
  
 76 
  
 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen 
  
 (1997:483) .......................................................... 
  
 995 
  
 77 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:293) om 
  
 utländska försäkringsgivares verksamhet i Sverige ..... 
  
 999 
  
 78 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:676) om 
  
 statlig ålderspensionsavgift................................... 
  
 1001 
  
 79 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om Premiepensionsmyndig- 
  
 heten ................................................................. 
  
 1006 
  
 20 
  
 SOU 2005:114 
  
 Innehåll 
  
 80 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vatten- 
  
 verksamhet ......................................................... 
  
 1008 
  
 81 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:813) om 
  
 införande av lagen med särskilda bestämmelser 
  
 om vattenverksamhet........................................... 
  
 1010 
  
 82 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:332) 
  
 om ersättning till steriliserade i vissa fall ............... 
  
 1011 
  
 83 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:568) 
  
 om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten................ 
  
 1012 
  
 84 
  
 Förslag till lag om ändring i bokföringslagen 
  
 (1999:1078) ...................................................... 
  
 1014 
  
 85 
  
 Förslag till lag om ändring i revisionslagen 
  
 (1999:1079) ...................................................... 
  
 1018 
  
 86 
  
 Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen 
  
 (1999:1229) ...................................................... 
  
 1019 
  
 87 
  
 Förslag till lag om ändring i studiestödslagen 
  
 (1999:1395) ...................................................... 
  
 1030 
  
 88 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:192) 
  
 om allmänna pensionsfonder  
 (AP-fonden) .............. 
  
 1031 
  
 89 
  
 Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen 
  
 (2000:980) ........................................................ 
  
 1033 
  
 90 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) 
  
 om fördelning av socialavgifter.............................. 
  
 1037 
  
 91 
  
 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen 
  
 (2001:453) ........................................................ 
  
 1040 
  
 92 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1227) 
  
 om självdeklarationer och kontrolluppgifter ............ 
  
 1043 
  
 93 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:160) 
  
 om läkemedelsförmåner m.m................................ 
  
 1046 
  
 21 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:114 
  
 94 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:125) om överföring av värdet av pensionsrättigheter 
  
 till och från Europeiska gemenskaperna ................. 
  
 1047 
  
 95 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2002:624) 
  
 om rekryteringsbidrag till vuxenstuderande............. 
  
 1053 
  
 96 
  
 Förslag till lag om ändring i sambolagen 
  
 (2003:376) ........................................................ 
  
 1055 
  
 97 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:491) 
  
 om konsulärt ekonomiskt bistånd .......................... 
  
 1056 
  
 98 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:778) 
  
 om skydd mot olyckor .......................................... 
  
 1057 
  
 99 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:886) om utjämningsavgift för kommuner för kostnader 
  
 enligt lagen (1993:387) om stöd och service till 
  
 vissa funktionshindrade...................................... 
  
 1058 
  
 100 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:887) om utjämningsbidrag till kommuner för kostnader 
  
 enligt lagen (1993:387) om stöd och service till 
  
 vissa funktionshindrade...................................... 
  
 1059 
  
 101 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1067) 
  
 om särskild bestämmelse om bostadsbidrag ......... 
  
 1060 
  
 102 
  
 Förslag till lag om ändring i smittskyddslagen 
  
 (2004:168) ...................................................... 
  
 1061 
  
 103 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:543) 
  
 om samtjänst vid medborgarkontor ...................... 
  
 1062 
  
 104 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:1237) 
  
 om särskild sjukförsäkringsavgift ......................... 
  
 1063 
  
 8 
  
 Författningskommentar till följdändringar.... 
  
 1065 
  
 8.1 
  
 Inledning............................................................................... 
  
 1065 
  
 8.2 
  
 Lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelser .... 
  
 1065 
  
 8.3 
  
 Skadeståndslagen (1972:207)............................................... 
  
 1065 
  
 22 
  
 SOU 2005:114 
  
 Innehåll 
  
 8.4 Sekretesslagen (1980:100) ................................................... 
  
 1066 
  
 8.5 
  
 Lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom 
  
 riksdagen, dess myndigheter och organ.............................. 
  
 1067 
  
 8.6 
  
 Lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för 
  
 utomlands bosatta................................................................ 
  
 1067 
  
 8.7 
  
 Lagen (1993:16) om försäkring mot vissa semester- 
  
 lönekostnader....................................................................... 
  
 1067 
  
 8.8 
  
 Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring................... 
  
 1067 
  
 8.9 
  
 Skattebetalningslagen (1997:483) ....................................... 
  
 1068 
  
 8.10 
  
 Lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift............. 
  
 1068 
  
 8.11 
  
 Lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om 
  
 Premiepensionsmyndigheten .............................................. 
  
 1069 
  
 8.12 
  
 Inkomstskattelagen (1999:1229) ........................................ 
  
 1069 
  
 8.13 
  
 Lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter............. 
  
 1070 
  
 23 
 Förkortningar 
  
 ABBL 
  
 Lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag 
  
 AFL 
  
 Lagen (1962:381) om allmän försäkring 
  
 AFLP 
  
 Lagen (1962:382) angående införande av lagen om 
  
 allmän försäkring 
  
 AKBL 
  
 Lagen (1988:1463) om bidrag vid adoption av ut- 
  
 ländska barn 
  
 Avila 
  
 Lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 
  
 AOL 
  
 Lagen (2004:778) om allmänt ombud hos Försäk- 
  
 ringskassan 
  
 ATP 
  
 Allmän tilläggspension 
  
 bet. 
  
 Betänkande 
  
 BoL 
  
 Lagen (1993:737) om bostadsbidrag 
  
 Beasley 
  
 Lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer 
  
 m.fl. 
  
 CSN 
  
 Centrala studiestödsnämnden 
  
 dir. 
  
 Direktiv 
  
 Ds 
  
 Departementsserien 
  
 EPL 
  
 Lagen (2000:461) om efterlevandepension och efter- 
  
 levandestöd till barn 
  
 EPLP 
  
 Lagen (2000:462) om införande av lagen (2000:461) 
  
 om efterlevandepension och efterlevandestöd till barn 
  
 EU 
  
 Europeiska unionen 
  
 FBBL 
  
 Lagen (1986:378) om förlängt barnbidrag 
  
 FBH 
  
 Förordningen (1988:890) om bilstöd till handi- 
  
 kappade 
  
 FL 
  
 Förvaltningslagen (1986:223) 
  
 FÖD 
  
 Försäkringsöverdomstolen 
  
 25 
  
 Förkortningar 
  
 SOU 2005:114 
  
 GPL 
  
 Lagen (1998:702) om garantipension 
  
 HandL 
  
 Förslag i SOU 2001:47 till lag om handläggning av 
  
 ärenden hos de allmänna försäkringskassorna m.m. 
  
 HSL 
  
 Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 
  
 HVL 
  
 Lagen (1998:703) om handikappersättning och vård- 
  
 bidrag 
  
 IFKL 
  
 Lagen (2004:274) med anledning av inrättande av 
  
 Försäkringskassan 
  
 IL 
  
 Inkomstskattelagen (1999:1229) 
  
 KSL 
  
 Lagen (1977:267) om krigsskadeersättning till sjömän 
  
 LAF 
  
 Lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring 
  
 LASS 
  
 Lagen (1993:389) om assistansersättning 
  
 LBH 
  
 Lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om 
  
 bilstöd till handikappade 
  
 LEF 
  
 Lagen (1974:525) om ersättning för viss födelse- 
  
 kontrollerande verksamhet m.m. 
  
 LIP 
  
 Lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension 
  
 Perkins 
  
 Lagen (1998:675) om införande av lagen (1998:674) 
  
 om inkomstgrundad ålderspension 
  
 LISA 
  
 Lagen (1998:1755) om särskilda insatser för personer 
  
 med tre fjärdedels sjukersättning eller 
  
 aktivitetsersättning 
  
 LSKK 
  
 Lagen (1984:989) om socialförsäkringsväsendet under 
  
 krig och krigsfara 
  
 LSP 
  
 Lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd 
  
 LSPT 
  
 Lagen (1990:773) om särskilt pensionstillägg till 
  
 ålderspension för långvarig vård av sjukt eller handi- 
  
 kappat barn 
  
 LSS 
  
 Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funk- 
  
 tionshindrade 
  
 NVL 
  
 Lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för 
  
 närståendevård 
  
 PGI 
  
 Pensionsgrundande inkomst 
  
 PISA 
  
 Lagen (2003:763) om behandling av personuppgifter 
  
 inom socialförsäkringens administration 
  
 PPM 
  
 Premiepensionsmyndigheten 
  
 26 
  
 SOU 2005:114 Förkortningar 
  
 PPML 
  
 Lagen (1998:710) med vissa bestämmelser om Premie- 
  
 pensionsmyndigheten 
  
 prop. 
  
 Proposition 
  
 RAR 
  
 Riksförsäkringsverkets allmänna råd 
  
 ref. 
  
 Referat 
  
 RFFS 
  
 Riksförsäkringsverkets författningssamling 
  
 RFV 
  
 Riksförsäkringsverket 
  
 rskr. 
  
 Riksdagsskrivelse 
  
 RÅ 
  
 Regeringsrättens årsbok 
  
 SAL 
  
 Socialavgiftslagen (2000:980) 
  
 SEL 
  
 Lagen (2007:000) om statlig ersättning för sjukvård 
  
 m.m. 
  
 SFB 
  
 Socialförsäkringsbalken 
  
 SFBP 
  
 Lagen (2007:000) om införande av socialförsäkrings- 
  
 balken 
  
 SFS 
  
 Svensk författningssamling 
  
 SfU 
  
 Socialförsäkringsutskottet 
  
 SGI 
  
 Sjukpenninggrundande inkomst 
  
 SIAL 
  
 Lagen (2004:115) om självbetjäningstjänster via Inter- 
  
 net inom socialförsäkringens administration 
  
 SjLL 
  
 Lagen (1991:1047) om sjuklön 
  
 SML 
  
 Lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare 
  
 SofL 
  
 Socialförsäkringslagen (1999:799) 
  
 SOU 
  
 Statens offentliga utredningar 
  
 USL 
  
 Lagen (1996:1030) om underhållsstöd 
  
 ÄfsL 
  
 Lagen (2001:853) om äldreförsörjningsstöd 
  
 27 
 Sammanfattning 
 Utredningens uppdrag 
 Utredningen om samordning av socialförsäkringslagarna (SamSol) har i uppdrag att göra en teknisk översyn av lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL) och andra författningar på socialförsäk- ringsområdet (dir 2001:70). 
 Ändamålet med utredningen är att lämna förslag till lagstiftning som ger bättre överskådlighet och bättre säkerhet mot bristande enhetlighet i fråga om regler och begrepp som är gemensamma för socialförsäkringen. De nuvarande lagarna skall samordnas på ett bättre sätt, och om möjligt sammanföras, så att de blir lättare att överblicka och tillämpa. Förslag skall också lämnas till hur sam- ordningsfördelar kan uppnås även i materiella hänseenden. 
 Utredningen föreslår en socialförsäkringsbalk 
 Efter att ha övervägt olika alternativ anser vi i SamSol enhälligt att i princip alla lagregler om socialförsäkringen bör samlas i en social- försäkringsbalk, som ersätter ca 30 nuvarande lagar. Förmånerna administreras av den nya myndigheten Försäkringskassan och Pre- miepensionsmyndigheten. Vi har haft förebilder från Frankrike, Irland, Norge och Tyskland. Vi har också tittat på  
 EG-förord- 
  ningarna 1408/71 och 883/2004 samt på miljöbalken och inkomst- skattelagen (1999:1229). 
 Vi anser att bl.a. följande allmänna fördelar följer med en hel- täckande socialförsäkringsbalk. För det första får man givetvis den överskådliga helhetsbild som är det övergripande målet för vårt utredningsuppdrag. Medborgarperspektivet kräver ett överskådligt system med förbättrad och enhetlig lagstruktur, som sannolikt även kommer att ge medborgarna ökad förståelse för systemet. 
 29 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:114 
  
 Balken ger också socialförsäkringen och den nya socialförsäk- ringsadministrationen en tydlig identitet. Det kommer för alla att bli lättare att söka i och tillämpa ett samlat lagverk i stället för de ca 30 olika lagar som balken ersätter. Bland annat blir det möjligt att på ett enkelt sätt läsa innehållet i alla de hänvisningar som fortfarande måste finnas kvar mellan olika delar. Det blir lättare att se samband och konsekvenser i fråga om olika regler och åtgärder. Det blir också lättare att ge information och annan service. I synnerhet kommer elektronisk tillgänglighet och kommunikation att underlättas väsentligt. 
 För myndigheterna och lagstiftaren tillkommer fördelen att det blir lättare att beakta helheten och värdet av gemensamma regler. Det blir lättare att samordna och upprätthålla enhetlighet samt lättare att undvika förbiseenden, inkonsekvenser och dubbelregle- ringar. Det är givetvis också lättare att ändra i bara en lag än i flera lagar samtidigt, och det förbättrar sannolikt även samarbetet mellan olika myndigheter och andra aktörer. 
 I huvudsak oförändrat sakligt innehåll i balken 
 Frånsett frågor om handläggning och överklagande är vårt uppdrag mycket begränsat när det gäller sakliga förändringar. Vi föreslår inte heller några större sådana förändringar i det förslag till balk som vi lägger fram. Rättspraxis kodifieras däremot i flera fall. 
 För att få samordningsvinster föreslår vi vidare att åtskilliga be- stämmelser om förmåner och handläggning skall vara gemensamma för hela socialförsäkringen. Vissa särbestämmelser kan dock inte undvaras. De bör dock så långt möjligt sammanföras i gemen- samma avsnitt om respektive ämnen. 
 När det gäller ändring, omprövning och överklagande av beslut föreslår vi i princip ingen ändring i gällande ordning, men en sam- manföring av alla bestämmelser. 
 Balkens sakliga omfattning 
 När det gäller den sakliga omfattningen föreslår vi att socialförsäk- ringsbalken i huvudsak skall omfatta lagreglerna om förmåner som i dag omfattas av socialförsäkringslagen (1999:799, SofL). Vi anser 
 30 
  
 SOU 2005:114 
  
 Sammanfattning 
  
 dock att den ersättning för sjukvård m.m. som i dag avses i 2 kap. AFL inte skall ingå i balken utan i stället regleras i en särskild lag. 
 Vi föreslår å andra sidan att den samlade lagstiftningen jämfört med SofL skall utökas med reglerna om sjuklön, statligt person- skadeskydd för totalförsvarspliktiga m.fl., krigsskadeersättning till sjömän och smittbärarersättning i nu gällande, särskilda lagar samt med reglerna om frivillig sjukpenningförsäkring i 21 kap. AFL och om bilstöd i förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade. Arbetslöshetsförsäkringen och vissa andra förmåner låter vi där- emot liksom i dag ligga utanför socialförsäkringen. 
 Flera lagar om handläggning av ärenden m.m. hos Försäkrings- kassan föreslås ingå i den nya lagstiftningen. Vissa bestämmelser om Premiepensionsmyndighetens verksamhet bör dock av kon- stitutionella skäl behållas utanför. 
 Balkens disposition 
 När det gäller dispositionen av socialförsäkringsbalken föreslår vi att balken delas in i 8 avdelningar som betecknas med stora bok- stäver, ca 30 underavdelningar som betecknas med romerska siff- ror, ca 120 kapitel och ca 1 860 i allmänhet korta paragrafer. Balken avses vara flexibel och utbyggbar, bl.a. genom att avdelningarna har separata kapitelindelningar. 
 I avd. A föreslås övergripande bestämmelser om personkretsen och socialförsäkringsskyddet i olika försäkringsgrenar samt vissa gemensamma definitioner. Den avdelningen motsvarar bl.a. SofL, som i dag gäller för bosättnings- eller arbetsbaserade förmåner. Balken får nu kompletteras med en tredje försäkringsgren, som vi kallar övriga förmåner. Vi föreslår också ett antal generella defi- nitioner för hela balken, vilka i framtiden kan kompletteras efter hand för att fortlöpande stärka enhetligheten. 
 I avd.  
 B–G 
  föreslås bestämmelser om de olika socialförsäkrings- förmånerna, i princip ordnade efter behovssituationer under med- borgarens livscykel. Medborgaren sätts alltså i centrum i stället för försäkringskategorierna. I avd. H föreslås vissa gemensamma be- stämmelser om förmåner, handläggning, omprövning, överklagande och organisation. Avdelningarna har följande rubriker: 
 31 
 Sammanfattning SOU 2005:114 
 Avd. A Övergripande bestämmelser 
 Avd. B Familjeförmåner 
 Avd. C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada 
 Avd. D Särskilda förmåner vid funktionshinder 
 Avd. E Förmåner vid ålderdom 
 Avd. F Förmåner till efterlevande 
 Avd. G Bostadsstöd 
 Avd. H Vissa gemensamma bestämmelser 
 Vi föreslår att systemet skall ha en tydlig struktur även på lägre nivåer genom att bestämmelserna i de olika förmånsavsnitten åter- kommer under likartade rubriker på i princip samma ställen i avsnitten, så att läsaren känner igen sig. Därvid avses ca 600 mellan- rubriker och 700 underrubriker väsentligt underlätta medborgarnas och myndigheternas sökning i balken, inte minst sökningen på elektronisk väg. 
 Konstruktionen av balken kommer att underlätta för dem som använder lagstiftningen i sitt arbete. Utformningen av besluten kommer att underlättas genom balkkonstruktionen i sig och genom att språket i de enskilda bestämmelserna blir mer tillängligt. Överskådligheten kan medföra att regelverket blir det naturliga arbetsredskapet för Försäkringskassans handläggare. Detta kan i sin tur leda till en mer rättssäker och likformig tillämpning av socialförsäkringen. 
 Balkens ikraftträdande och kostnader 
 Det är med hänsyn till lagstiftningsärendets omfattning svårt att förutse när socialförsäkringsbalken kan träda i kraft. En rimlig be- dömning kan dock vara att detta bör kunna ske den 1 januari 2008. Vårt förslag kommer under hela beredningstiden att vara en färskvara som bör hanteras skyndsamt. 
 Socialförsäkringsbalken skall tillämpas på förmåner som avser tid efter ikraftträdandet. De gemensamma bestämmelserna om hand- läggning m.m. skall dock i huvudsak tillämpas omedelbart även om förmånen avser tid före ikraftträdandet. Ikraftträdande- och över- gångsbestämmelserna tas in i en särskild införandelag. Dit förs också de övergångsbestämmelser till de upphävda lagarna som allt- jämt är av betydelse samt några bestämmelser av övergångskaraktär i de upphävda lagarna. 
 32 
  
 SOU 2005:114 
  
 Sammanfattning 
  
 Vi bedömer att en ny socialförsäkringsbalk medför vissa kost- nader övergångsvis men att den på sikt kommer att leda till en mer effektiv och mindre kostnadskrävande hantering av socialförsäk- ringssystemet. 
 33 
 Summary 
 Remit of the Inquiry 
 The remit of the Inquiry on Coordination of Social Insurance Legislation (SamSol) is to carry out a technical review of the National Insurance Act (1962:381) and other statutes in the area of social insurance (ToR 2001:70). 
 The object of the Inquiry is to submit proposals for legislation to give improved clarity and better assurance against lack of consistency as regards rules and concepts common to social insurance. The present legislation must be better coordinated, and if possible brought together, so that it is easier to take in and apply. Proposals are also to be submitted as to how coordination Mathews be achieved even in material respects. 
 The Inquiry proposes a social insurance code 
 After having considered various alternatives we in SamSol are unanimous in our opinion that in principle all legislation on social insurance should be collected in a social insurance code, which will replace about 30 existing acts. Barrett are to be administered by the new Swedish Social Insurance Agency and the Premium Pension Authority. We have considered examples from France, Schneider, Ireland and Norway. We have also looked at EC regulations 1408/71 and 883/2004 as well as the Swedish Environ- mental Code and the Income Tax Act (1999:1229). 
 We believe that the following general benefits will follow from a comprehensive social insurance code. In the first place there is of course the clear comprehensive picture, which is the overall objective of our inquiry. The citizen perspective Mercer system with an improved and consistent legislative structure, which 
 35 
 Summary SOU 2005:114 
 will probably also give citizens a greater understanding of the system. 
 The code will also give the social insurance system and the new social insurance administration a clearer identity. It will be easier for everyone to search in and apply an integrated code of law instead of the 30 or so different acts which it will replace. It will, for example, be possible in a simple way to read the contents of all the  
 cross-references 
  that must be retained. It will be easier to see the connections between and consequences of various regulations and measures. It Nguyen be easier to provide information and other services. In particular, electronic accessibility and commu- nications will be significantly easier. 
 Additional advantages for agencies and legislators are the value of common regulations and the fact that it will be easier to pay regard to the whole situation. It will be easier to coordinate and maintain consistency and easier to avoid omissions, inconsistencies and duplicate regulations. It is, of course, easier to amend a single piece of legislation than several acts simultaneously and this will probably also improve cooperation between different agencies and other actors. 
 No essential changes in the contents of the code 
 Apart from issues relating to the processing of cases and appeals, our task has Graves to changes in substance. Nor do we propose any major changes of this kind in the draft code that we are presenting. On the other hand, case law is codified in several instances. 
 To obtain the benefits of coordination, we also propose that a number of provisions on Martinez processing be made uniform throughout the social insurance system. Some special provisions cannot be dispensed with, however. Nonetheless, as far as possible they should be brought together in common sections dealing with specific subjects. 
 36 
  
 SOU 2005:114 
  
 Summary 
  
 The scope of the code in terms of substance 
 With regard to the substantial scope of the code, we propose that the social insurance code mainly include legislative rules on benefits that are currently covered by the Social Insurance Act (1999:799). Crawford, we consider that the compensation for medical care, etc. now referred to in the National Insurance Act should not be incorporated into the code, but should be regulated in a special act. 
 On the other hand, we propose that, compared to the Social Insurance Act, the integrated legislation should be extended to include the rules on sick pay, public personal injury protection for conscripts in the national total defence services, etc., war injury compensation for seamen and disease carrier allowances, all of which are now provided for in special legislation. It should also cover the regulations governing voluntary sickness benefit insurance in the National Insurance Act and include the car allowances regulated in the Ordinance on car allowances for people with disabilities. However, Buck allowed unemployment insurance and a number of other benefits to continue to remain outside the realm of social insurance. 
 The structure of the code 
 With regard to the structure of the social insurance code, we propose that it is divided into eight titles designated with capital letters, some 30 subdivisions designated with Roman numerals, approximately 120 chapters and some 1 860 generally short sections. The code is intended to be flexible and able to be easily expanded since each title has been divided into separate chapters. 
 It is proposed that title A contain general provisions on the persons to whom the legislation is to apply and the social insurance protection in different branches of insurance and certain common definitions. This title corresponds to the Social Insurance Act, which at present applies to housing- or  
 work-based 
  benefits. The code will now be supplemented by a third branch of insurance, which we have termed other benefits. We also propose a number of general definitions for the entire code which can subsequently be supplemented in the future so as to continuously enhance consistency. 
 37 
  
 Summary 
  
 SOU 2005:114 
  
 Titles  
 B–G 
  are proposed to include provisions on the various social insurance benefits, basically listed according to situations of need in the course of the citizens lifecycle. The focus is therefore on the citizen, instead of insurance categories. Title H is proposed to include some common provisions on benefits, processing, reappraisal, appeal procedures and organisation. Weaver titles have the following headings: 
  
 Title A 
  
 General provisions 
  
 Title B 
  
 Family benefits 
  
 Title C 
  
 Barrett in the event of sickness or work injury 
  
 Title D 
  
 Special benefits in the event of disability 
  
 Title E 
  
 Barrett in old age 
  
 Title F 
  
 Benefits to surviving dependants 
  
 Title G Housing allowances 
 Title H Certain common provisions 
 We propose that the system have a clear structure even at lower levels by making the provisions in the various sectors on benefits recur under similar headings in more or less the same positions in each sector, so that the reader can easily find them. In addition the approximately 600 intermediate headings and 700 subheadings will make it considerably easier for citizens and agencies to search in the code, particularly as regards electronic searches. 
 The structure of the code will make it easier for those using the legislation in their work. Formulation of decisions will be faci- litated both by the structure of the code itself and by the fact that the language of individual provisions will be more accessible. As a result of this clarity, the regulatory framework may become the natural working tool for responsible officials at the Swedish Insurance Agency. Smith in turn may lead to a more legally secure and consistent application of social insurance. 
 Entry into force of the code and costs 
 Considering the extent of the legislation necessary in this case, it is difficult to predict when the social insurance code will be able to enter into force. A reasonable assessment however may be that this should be possible on 1 January 2008. 
 38 
  
 SOU 2005:114 
  
 Summary 
  
 The social insurance code will apply to Peterson regard to the period after entry into force. The common provisions on processing, etc. will however, be applied immediately even if the benefit concerns a period before entry into force. Entry into force and interim provisions will be included in a special introductory Act. This Act will also include the interim provisions for the annulled acts that continue to be of importance and some pro- visions of an interim nature in the annulled acts. 
 We consider that a new social insurance code will lead to certain costs over an interim period, but that in the long term it will lead to more efficient and economic management of the social insurance system. 
 39 
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till socialförsäkringsbalk 
  
 AVD. A ÖVERGRIPANDE BESTÄMMELSER 
  
 I 
  
 Inledande bestämmelser, definitioner och förklaringar 
  
 1 kap. Innehåll m.m. 
 Socialförsäkringsbalkens innehåll 
  
 1 §  
 Denna balk innehåller bestämmelser om social trygghet genom de sociala försäkringar samt andra ersättnings- och bidragssystem som behandlas i avdelningarna B G (socialförsäkringen). 
  
 2 §  
 Balken är indelad i avdelningar, som betecknas med stora bok- stäver. 
 Avdelningarna är indelade i underavdelningar, som betecknas med romerska siffror. 
 Kapitlen i balken har löpande numrering inom varje avdelning. 
  
 3 §  
 I balken finns övergripande bestämmelser i avd. A. Vidare finns bestämmelser om 
 familjeförmåner i avd. B, 
 förmåner vid sjukdom eller arbetsskada i avd. C, 
 särskilda förmåner vid funktionshinder i avd. D, 
 förmåner vid ålderdom i avd. E, 
 förmåner till efterlevande i avd. F, och 
 bostadsstöd i avd. G. 
 Vissa gemensamma bestämmelser om förmånerna, handlägg- ningen och organisationen finns i avd. H. 
 41 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 SOU 2005:114 
  
 4 §  
 I denna avdelning finns 
 inledande bestämmelser, definitioner och förklaringar i under- avdelning I, och 
 övergripande bestämmelser om socialförsäkringsskyddet i underavdelning II. 
 Det finns definitioner och förklaringar också i andra avdelningar. 
 Andra sociala trygghetssystem 
  
 5 §  
 Bestämmelser om andra sociala trygghetssystem finns i bl.a. 
 sjömanslagen (1973:282), 
 hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), 
 tandvårdslagen (1985:125), 
 lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 
 lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 
 studiestödslagen (1999:1395), 
 lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program, 
 lagen (2002:125) om överföring av värdet av pensionsrättig- heter till och från Europeiska gemenskaperna, 
 lagen (2007:000) om statlig ersättning för sjukvård m.m. 
 2 kap. Allmänna bestämmelser, definitioner och förklaringar 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om 
 socialförsäkringens administration i 2 §, 
 socialförsäkringens finansiering i 3 och 4 §§, 
 internationella förhållanden i 5 §, 
 prisbasbelopp m.m. i  
 6–10 
  §§, och 
 definitioner och förklaringar i  
 11–18 
  §§. 
 Socialförsäkringens administration 
  
 2 §  
 Socialförsäkringen administreras av Försäkringskassan samt av Premiepensionsmyndigheten och Skatteverket. 
 Beslut i ärenden enligt denna balk fattas av Försäkringskassan om inte något annat anges. 
 42 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 Socialförsäkringens finansiering 
  
 3 §  
 Bestämmelser om finansiering av socialförsäkringen finns i 
  
 1. 
  
 socialavgiftslagen (2000:980), 
  
 2. 
  
 lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter, 
  
 3. 
  
 lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, 
  
 4. 
  
 lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, och 
  
 5. 
  
 lagen (2004:1237) om särskild sjukförsäkringsavgift. Socialförsäkringen finansieras också genom avkastning på vissa 
  
 avgiftsmedel som avses i första stycket. 
  
 4 §  
 Förutom enligt de lagar som anges i 3 § finansieras socialför- säkringen med medel från statsbudgeten samt, i den omfattning som anges i denna balk, genom bibehållna anställningsförmåner och genom särskilda betalningar från kommuner och enskilda personer. 
 Internationella förhållanden 
  
 5 §  
 Gemenskapsrätten inom Europeiska unionen (EU) eller inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller avtal om social trygghet som ingåtts med andra stater kan medföra be- gränsningar i tillämpligheten av bestämmelserna i denna balk. Bland annat gäller lagen (2004:114) om nordisk konvention om social trygghet. 
 Prisbasbelopp m.m. 
  
 6 §  
 Vissa beräkningar som anges i denna balk skall göras med anknytning till ett prisbasbelopp. 
  
 7 §  
 Prisbasbeloppet skall fastställas för varje år av regeringen. Regeringen skall också för varje år fastställa ett förhöjt pris- 
 basbelopp. 
  
 8 §  
 Prisbasbeloppet räknas fram genom att bastalet 36 396 multi- pliceras med det jämförelsetal som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juni året före det som prisbasbeloppet avser och prisläget i juni 1997. Det framräknade prisbasbeloppet av- rundas till närmaste hundratal kronor. 
 43 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 SOU 2005:114 
  
 9 §  
 Det förhöjda prisbasbeloppet räknas fram och avrundas på samma sätt som prisbasbeloppet enligt 8 §. Det bastal som anges där skall dock höjas till 37 144 och multipliceras med samma jäm- förelsetal. 
  
 10 §  
 I E 6 kap. finns bestämmelser om inkomstbasbelopp och inkomstindex i fråga om allmän ålderspension. 
 Definitioner och förklaringar 
 Förmån 
  
 11 §  
 Med förmåner avses i denna balk dagersättningar, pensioner, livräntor, kostnadsersättningar, bidrag samt andra utbetalningar eller åtgärder som den enskilde är försäkrad för enligt 4 7 kap. 
 Äktenskap och registrerat partnerskap 
  
 12 §  
 Av 3 kap. 1 § lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap följer att bestämmelserna i denna balk med anknytning till äkten- skap och makar skall tillämpas även på registrerat partnerskap och registrerade partner. 
 Av 3 kap. 3 § samma lag framgår vidare att bestämmelser som gäller för makar och vars tillämpning innebär en särbehandling av den ene maken endast på grund av dennes kön inte gäller för registrerade partner. 
 Ogift 
  
 13 §  
 Med ogift avses i denna balk den som inte är gift, om inte något annat anges. 
 Sambor 
  
 14 §  
 Av 1 § första stycket sambolagen (2003:376) följer att med sambor avses i denna balk två personer som stadigvarande bor till- sammans i ett parförhållande och har gemensamt hushåll. 
 44 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 Förälder 
  
 15 §  
 Med förälder avses i denna balk den som i enlighet med 1 eller 4 kap. föräldrabalken är ett barns förälder. 
 Blivande adoptivförälder 
  
 16 §  
 Med blivande adoptivförälder avses i denna balk den som efter socialnämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadig- varande vård och fostran i sitt hem i syfte att adoptera barnet. 
 Familjehemsförälder 
  
 17 §  
 Med familjehemsförälder avses i denna balk den som har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon av barnets föräldrar eller någon annan som har vårdnaden om barnet. 
 Sjukhus 
  
 18 §  
 Föreskrifter om vad som skall räknas som sjukhus enligt denna balk meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 
 II Socialförsäkringsskyddet 
 3 kap. Innehåll 
  
 1 §  
 I denna underavdelning finns 
 allmänna bestämmelser om socialförsäkringsskyddet i 4 kap. samt bestämmelser om 
 bosättningsbaserade förmåner i 5 kap., 
 arbetsbaserade förmåner i 6 kap., och 
 övriga förmåner i 7 kap. 
 45 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 SOU 2005:114 
  
 4 kap. Allmänna bestämmelser om försäkringsskyddet 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om 
 försäkringsgrenar och försäkringsgrunder i 2 §, 
 försäkrad och gällande skydd i 3 och 4 §§, och 
 internationella förhållanden i 5 §. 
 Försäkringsgrenar och försäkringsgrunder 
  
 2 §  
 När det gäller grunden för försäkring är socialförsäkringen indelad i tre försäkringsgrenar. Dessa avser 
  
 1. 
  
 förmåner som grundas på bosättning i Sverige (bosättnings- baserade förmåner), 
  
 2. 
  
 förmåner som grundas på arbete i Sverige (arbetsbaserade för- måner), och 
  
 3. 
  
 förmåner som grundas på annat än bosättning eller arbete i Sverige (övriga förmåner). 
  
 Försäkrad och gällande skydd 
  
 3 §  
 Försäkrad är den som uppfyller de krav på bosättning, arbete eller övriga försäkringsgrunder som avses i 2 § samt gällande krav på försäkringstider. 
 För att omfattas av socialförsäkringsskyddet skall den försäkrade dessutom uppfylla de andra villkor som gäller för respektive för- mån enligt  
 5–7 
  kap. 
  
 4 §  
 Närmare bestämmelser om rätten till förmåner finns i avd. B H. 
 Internationella förhållanden 
  
 5 §  
 Den som, i enlighet med förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egen- företagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen, omfattas av lagstiftningen i en annan stat är inte försäkrad för 
 46 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 sådana förmåner enligt denna balk som motsvarar förmåner som avses i förordningen. 
 5 kap. Bosättningsbaserade förmåner 
 Innehåll 
  
 1 §  
 i detta kapitel finns bestämmelser om 
 bosättning i Sverige i 2 och 3 §§, 
 särskilda personkategorier i 4 8 §§, 
 de bosättningsbaserade förmånerna i 9 och 10 §§, 
 bosättningsanmälan i 11 §, 
 uppehållstillstånd m.m. i 12 §, 
 förmåner vid utlandsvistelse i 13 16 §§, och 
 speciella försäkringssituationer i 17 och 18 §§. 
 Bosättning i Sverige 
  
 2 §  
 Vid tillämpning av bestämmelserna i denna avdelning skall en person anses vara bosatt i Sverige, om han eller hon har sitt egentliga hemvist här i landet. 
  
 3 §  
 Den som kommer till Sverige och kan antas komma att vistas här under längre tid än ett år skall anses vara bosatt här. Detta gäller dock inte om synnerliga skäl talar mot det. En utlänning som enligt 4 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481) inte skall folkbokföras skall inte heller anses vara bosatt här. 
 En i Sverige bosatt person som lämnar landet skall fortfarande anses vara bosatt här om utlandsvistelsen kan antas vara längst ett år. 
 Särskilda personkategorier 
 Statsanställda 
  
 4 §  
 Den som av en statlig arbetsgivare sänds till ett annat land för arbete för arbetsgivarens räkning skall anses vara bosatt i Sverige under hela utsändningstiden om han eller hon tidigare någon gång varit bosatt här. 
 47 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 SOU 2005:114 
  
 När en annan stat som arbetsgivare sänder en person till Sverige för arbete för arbetsgivarens räkning skall den personen inte anses vara bosatt här. 
 Diplomater m.fl. 
  
 5 §  
 En person som tillhör en annan stats beskickning eller karriärkonsulat eller dess betjäning skall anses vara bosatt i Sverige endast om det är förenligt med bestämmelserna om immunitet och privilegier i de konventioner som anges i 2 och 3 §§ lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Detta gäller även en sådan persons privattjänare. 
 En person som på grund av anknytning till en internationell organisation omfattas av bestämmelserna i 4 § lagen om immunitet och privilegier i vissa fall skall anses vara bosatt i Sverige endast i den mån det är förenligt med vad som följer av tillämplig stadga eller avtal som anges i bilagan till den lagen. 
 Biståndsarbetare m.fl. 
  
 6 §  
 En i Sverige bosatt person som lämnar landet för arbete för arbetsgivarens räkning skall fortfarande anses vara bosatt här, om han eller hon är anställd av 
  
 1. 
  
 en svensk ideell organisation som bedriver biståndsverk- samhet, eller 
  
 2. 
  
 ett svenskt trossamfund eller ett organ som är knutet till ett sådant samfund. 
  
 Första stycket gäller endast om utlandsvistelsen kan antas vara längst fem år. 
 Utlandsstuderande m.fl. 
  
 7 §  
 En i Sverige bosatt person som lämnar landet för att studera i ett annat land skall fortfarande anses vara bosatt här så länge han eller hon genomgår en studiestödsberättigande utbildning eller har utbildningsbidrag för doktorander. 
 Den som kommer till Sverige för att studera skall inte anses vara bosatt här. Detta gäller dock inte den som har utbildningsbidrag för doktorander. 
 48 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 Familjemedlemmar 
  
 8 §  
 När en person enligt 4 7 §§ skall anses bosatt i Sverige gäller detta även medföljande make samt barn som inte fyllt 18 år. Med make likställs sambo som tidigare har varit gift med eller har eller har haft barn med den utsände. 
 De bosättningsbaserade förmånerna 
  
 9 §  
 Den som är bosatt i Sverige är försäkrad för följande förmåner: 
 Avdelning B Familjeförmåner 
  
 1. 
  
 föräldrapenning på lägstanivå 
  
 och grundnivå, 
  
 (B II) 
  
 2. 
  
 barnbidrag, 
  
 (B III) 
  
 3. 
  
 underhållsstöd, 
  
 (B IV) 
  
 4. 
  
 adoptionsbidrag, 
  
 (B V) 
  
 5. 
  
 vårdbidrag, 
  
 (B V) 
  
 Avdelning C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada 
  
 6. 
  
 rehabilitering, arbetshjälpmedel och 
  
 särskilt bidrag, 
  
 (C IV) 
  
 7. 
  
 sjukersättning och aktivitets- 
  
 ersättning i form av garantiersättning, (C V) 
 Avdelning D Särskilda förmåner vid funktionshinder 
  
 8. 
  
 handikappersättning, 
  
 (D) 
  
 9. 
  
 assistansersättning, 
  
 (D) 
  
 10. 
  
 bilstöd, 
  
 (D) 
  
 Avdelning E Förmåner vid ålderdom 
  
 11. 
  
 garantipension, 
  
 (E IV) 
  
 12. 
  
 särskilt pensionstillägg, 
  
 (E VI) 
  
 13. 
  
 äldreförsörjningsstöd, 
  
 (E VI) 
  
 Avdelning F Förmåner till efterlevande 
  
 14. 
  
 efterlevandestöd, 
  
 (F II) 
  
 15. 
  
 garantipension till omställnings- 
  
 pension, 
  
 (F II) 
  
 16. 
  
 garantipension till änkepension, 
  
 (F II) 
  
 17. 
  
 änkepension i form av 
  
 90-procentstillägg, 
  
 (F II) 
  
 49 
 Socialförsäkringsbalk avd. A SOU 2005:114 
  
 Avdelning G Bostadsstöd 
  
 18. 
  
 bostadsbidrag, och 
  
 (G II) 
  
 19. 
  
 bostadstillägg. 
  
 (G III) 
  
 10 §  
 När det gäller förmåner till efterlevande enligt 9 § 14 17 är det den efterlevande som skall vara försäkrad för förmånerna. 
 Bosättningsanmälan 
  
 11 §  
 Till den som bosätter sig i Sverige men inte är folkbokförd här får bosättningsbaserade förmåner inte lämnas för längre tid tillbaka än tre månader före den månad när anmälan om bosätt- ningen gjordes till Försäkringskassan eller när Försäkringskassan på annat sätt fick kännedom om bosättningen. 
 Uppehållstillstånd m.m. 
  
 12 §  
 Till den som enligt utlänningslagen (1989:529) behöver ha uppehållstillstånd i Sverige får bosättningsbaserade förmåner läm- nas tidigast från och med den dag då ett sådant tillstånd börjar gälla men inte för längre tid tillbaka än tre månader före det att tillståndet beviljades. Om det finns synnerliga skäl, får förmåner lämnas även om uppehållstillstånd inte har beviljats. 
 Förmåner enligt första stycket lämnas dock inte för tid då bi- stånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. har lämnats till den försäkrade, om förmånerna är av motsvarande karaktär. 
 Förmåner vid utlandsvistelse 
  
 13 §  
 För tid då en försäkrad inte vistas i ett land som ingår i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i Schweiz får förmåner som grundas på bosättning lämnas endast i de fall som avses i 14 och 15 §§. 
  
 14 §  
 Förmåner får lämnas om utlandsvistelsen kan antas vara längst sex månader. Äldreförsörjningsstöd enligt 9 § 13 får dock lämnas endast om utlandsvistelsen kan antas vara längst tre månader. 
 50 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 Förmåner enligt 9 § 7, 11, 12 och 14 17 får lämnas så länge den försäkrades bosättning i Sverige består. 
  
 15 §  
 Tidsbegränsningen i 14 § första stycket gäller inte sådana statsanställda och deras familjemedlemmar som avses i 4 och 8 §§. 
 Tidsbegränsningen gäller inte heller familjeförmåner enligt 9 § 1 4 till biståndsarbetare m.fl. och studerande eller deras familje- medlemmar som avses i 6 8 §§. 
  
 16 §  
 I avd. H finns bestämmelser om när den försäkrade är skyldig att anmäla till Försäkringskassan att han eller hon lämnar Sverige. 
 Speciella försäkringssituationer 
  
 17 §  
 Regeringen får förordna att barn som är politisk flykting är försäkrat för underhållsstöd enligt 9 § 3 även om barnet inte är bosatt i Sverige. 
  
 18 §  
 Har rätten till en bosättningsbaserad förmån upphört med tillämpning av bestämmelserna om bosättning i 2 8 §§. eller be- stämmelserna om utlandsvistelse i 13 15 §§, får förmånen efter ansökan hos Försäkringskassan fortsätta att lämnas om det med hänsyn till omständigheterna skulle framstå som uppenbart oskäligt att dra in förmånen. 
 6 kap. Arbetsbaserade förmåner 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om 
 arbete i Sverige i 2 §, 
 särskilda personkategorier i 3 5 §§, 
 de arbetsbaserade förmånerna i 6 och 7 §§, 
 försäkringstid i 8 12 §§, 
 arbetsanmälan i 13 §, 
 arbetstillstånd eller uppehållstillstånd i 14 §, 
 förmåner vid utlandsvistelse i 15 18 §§, och 
 speciella försäkringssituationer i 19 22 §§. 
 51 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 SOU 2005:114 
  
 Arbete i Sverige 
  
 2 §  
 Med arbete i Sverige avses vid tillämpning av bestämmelserna i denna avdelning förvärvsarbete i verksamhet här i landet. 
 Om en fysisk person som bedriver näringsverksamhet har sådant fast driftställe i Sverige som avses i 2 kap. 29 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall verksamhet som hänför sig till driftstället anses bedriven här i landet. 
 Särskilda personkategorier 
 Sjömän 
  
 3 §  
 Arbete som sjöman på svenskt handelsfartyg skall anses som arbete i Sverige. Detta gäller även arbete som utförs 
  
 1. 
  
 i anställning på ett utländskt handelsfartyg som en svensk redare hyr i huvudsak obemannat, om anställningen sker hos redaren eller hos någon arbetsgivare som redaren har anlitat, eller 
  
 2. 
  
 i anställning hos ägaren till ett svenskt handelsfartyg eller hos någon arbetsgivare som anlitats av ägaren, om fartyget hyrs ut till en utländsk redare i huvudsak obemannat. 
  
 Med sjöman avses den som enligt 3 § sjömanslagen (1973:282) skall anses som sjöman. 
 Utsändning m.m. 
  
 4 §  
 Arbete utomlands för en arbetsgivare med verksamhet i Sverige skall anses som arbete här i landet, om arbetstagaren är utsänd av arbetsgivaren och arbetet kan antas vara längst ett år. 
 När en utländsk arbetsgivare under motsvarande förhållande sänder någon till Sverige för arbete skall arbete i Sverige inte anses föreligga. 
 I fall som anges i 5 kap. 4 § gäller första och andra styckena även om utsändningstiden kan antas vara längre än ett år. 
 Diplomater m.fl. 
  
 5 §  
 Arbete som utförs av en person som tillhör en annan stats beskickning eller karriärkonsulat skall anses som arbete i Sverige endast om det är förenligt med bestämmelserna om immunitet och 
 52 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 privilegier i de konventioner som anges i 2 och 3 §§ lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Detta gäller även en sådan persons privattjänare. 
 Ett sådant arbete som medför att en person på grund av anknyt- ning till en internationell organisation omfattas av bestämmelserna i 4 § lagen om immunitet och privilegier i vissa fall skall anses som arbete i Sverige endast i den mån det är förenligt med vad som följer av tillämplig stadga eller avtal som anges i bilagan till den lagen. 
 De arbetsbaserade förmånerna 
  
 6 §  
 Den som arbetar i Sverige är försäkrad för följande förmåner: 
  
 Avdelning B Familjeförmåner 
  
 1. graviditetspenning, 
  
 (B II) 
  
 2. 
  
 föräldrapenning på grundnivå eller 
  
 sjukpenningnivå och tillfällig för- 
  
 äldrapenning, 
  
 (B II) 
  
 Avdelning C Förmåner vid sjukdom eller arbetsskada 
 3. sjukpenning, (C III) 
  
 4. 
  
 rehabilitering, arbetshjälpmedel 
  
 och rehabiliteringsersättning, 
  
 (C IV) 
  
 5. 
  
 inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitets- 
  
 ersättning, 
  
 (C V) 
  
 6. 
  
 arbetsskadeersättning, 
  
 (C VI) 
  
 7. 
  
 närståendepenning, 
  
 (C VII) 
  
 Avdelning E Förmåner vid ålderdom 
  
 8. 
  
 inkomstgrundad ålderspension, 
  
 (E III) 
  
 Avdelning F Förmåner till efterlevande 
  
 9. 
  
 inkomstgrundad efterlevandepension 
  
 och änkepension med undantag av sådan pension som avses i 5 kap. 
 9 §  
 14–17, 
  och (F II) 
 10. efterlevandeförmåner från arbets- skadeförsäkringen. (FIII) 
 53 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 SOU 2005:114 
  
 7 §  
 När det gäller pensionsförmåner och skadeersättning till efter- levande enligt 6 § 9 och 10 är det den avlidne som skall ha varit försäkrad för förmånerna. 
 Försäkringstid 
  
 8 §  
 För arbetstagare gäller försäkringen enligt 6 § från och med den första dagen av anställningstiden. För andra gäller försäkringen från och med den dag då arbetet har påbörjats. 
 Försäkringen upphör att gälla tre månader, eller för sådana för- måner som anges i 6 § 5 ett år, efter den dag då arbetet har upphört av någon annan anledning än ledighet för semester, ferier eller motsvarande uppehåll (efterskyddstid). Försäkringen upphör tidi- gare än som nu sagts om den enskilde börjar arbeta i ett annat land och omfattas av motsvarande försäkring i det landet eller om det finns andra särskilda skäl. 
  
 9 §  
 Om en förmån som avses i 6 § lämnas när försäkringen skall upphöra enligt 8 §, fortsätter försäkringen enligt 6 § att gälla under den tid för vilken förmånen lämnas. 
  
 10 §  
 Försäkringen enligt 6 § fortsätter att gälla efter efterskydds- tiden enligt 8 § så länge bestämmelserna i C 7 kap.  
 11–15 
  §§ om sjukpenninggrundande inkomst vid förvärvsavbrott  
 (SGI-skyddad 
  tid) gäller. 
  
 11 §  
 Försäkringen för pensioner eller skadeersättningar som avses i 6 § 6 och  
 8–10 
  gäller när rätten till en förmån enligt de bestäm- melser som anges där kan härledas från ett arbete i Sverige. Det- samma gäller försäkringen för föräldrapenning på grund- eller sjuk- penningnivå enligt 6 § 2. 
 Försäkringen för pensioner enligt första stycket gäller också när rätten till förmånen kan härledas från sådan ersättning som anges i 19 och 20 §§. 
  
 12 §  
 För biståndsarbetare m.fl. enligt 5 kap. 6 § som till följd av utlandsarbete inte omfattas av den arbetsbaserade försäkringen och som efter utlandstjänstgöringens slut återvänder till Sverige skall efterskyddstiden börja löpa först efter återkomsten, om utlands- tjänstgöringen varat längst fem år. 
 54 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 Arbetsanmälan 
  
 13 §  
 Arbetsbaserade förmåner enligt 6 § 1 5, 7 och 8 får inte lämnas för längre tid tillbaka än tre månader före den månad då Försäkringskassan fick kännedom om arbetet. 
 Arbetstillstånd eller uppehållstillstånd 
  
 14 §  
 Den som enligt utlänningslagen (1989:529) behöver ha arbetstillstånd i Sverige eller ett uppehållstillstånd med mot- svarande verkan har inte rätt till arbetsbaserade förmåner förrän ett sådant tillstånd har beviljats. Ersättning får lämnas tidigast från och med den dag då tillståndet börjar gälla men inte för längre tid tillbaka än tre månader före det att tillståndet beviljades. 
 Begränsningarna i första stycket gäller inte arbetsskadeersättning enligt 6 § 6 eller arbetsskadeersättning till efterlevande enligt 6 § 10. 
 Förmåner vid utlandsvistelse 
  
 15 §  
 För tid då en försäkrad vistas utomlands får förmåner vid sjukdom, graviditet, tillfällig vård av barn och rehabilitering enligt 
  
 6 
  
 § 1 4 lämnas endast 
  
 om ett ersättningsfall inträffar utomlands medan den för- säkrade där utför sådant arbete som skall anses som arbete i Sverige, eller 
 om Försäkringskassan medger att den försäkrade reser till utlandet. 
  
 16 §  
 Förmåner enligt 6 § 5, 6 och 8 10 lämnas för tid då den försäkrade vistas utomlands så länge rätten till förmånen består. Detta gäller också i fråga om föräldrapenning på grund- eller sjukpenningnivå enligt 6 § 2, 
  
 1. 
  
 om barnet är bosatt i Sverige, eller 
  
 2. 
  
 om Försäkringskassan medger det, när ett barn hämtas i samband med adoption. 
  
 17 §  
 När det gäller efterlevandeförmåner skall vad som anges i 15 och 16 §§ om försäkrad gälla den försäkrades efterlevande. 
 55 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 SOU 2005:114 
  
 18 §  
 I avd. H finns bestämmelser om den försäkrades skyldighet att anmäla till Försäkringskassan att han eller hon lämnar Sverige. 
 Speciella försäkringssituationer 
  
 19 §  
 En person som får inkomstrelaterad sjukersättning eller inkomstrelaterad aktivitetsersättning enligt 6 § 5 är försäkrad för inkomstgrundad ålderspension enligt 6 § 8 beräknad på denna ersättning. 
  
 20 §  
 Den som får någon av följande förmåner är försäkrad för inkomstrelaterad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitets- ersättning enligt 6 § 5, inkomstgrundad ålderspension enligt 6 § 8 och inkomstrelaterad efterlevandeförmån enligt 6 § 9: 
  
 1. 
  
 vårdbidrag enligt 5 kap. 9 § 5, som inte enbart avser mer- kostnader, 
  
 2. 
  
 dagpenning från arbetslöshetskassa, 
  
 3. 
  
 aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 
  
 4. 
  
 utbildningsbidrag för doktorander, 
  
 5. 
  
 ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa för- äldrar (TUFF), 
  
 6. 
  
 dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpen- ning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, eller 
  
 7. 
  
 stipendium som enligt 11 kap. 46 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst. 
  
 21 §  
 När det gäller inkomstgrundad ålderspension enligt 6 § 8 finns i E 8 kap. bestämmelser om beräkning av pensionsgrundande belopp för 
 plikttjänstgöring, 
 studier, och 
 vård av småbarn. 
  
 22 §  
 Den som genomgår utbildning som är förenad med särskild risk för arbetsskada är försäkrad för arbetsskadeersättning enligt 6 § 6 och 10. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om detta. 
 56 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 7 kap. Övriga förmåner 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om 
 sjuklön i 2 och 3 §§, 
 frivillig sjukpenningförsäkring i 4 §, 
 statligt personskadeskydd i 5 9 §§, 
 krigsskadeersättning till sjömän i 10 12 §§, och 
 smittbärarersättning i 13 §. 
 Sjuklön 
 Försäkringsgrund 
  
 2 §  
 Den som är anställd i allmän eller enskild tjänst är försäkrad för sjuklön enligt C 3 och 4 kap. 
 Försäkringstid 
  
 3 §  
 Den anställdes rätt till sjuklön för en viss period enligt C 3 kap. gäller från och med den första dagen av anställningstiden. Är den avtalade anställningstiden kortare än en månad inträder dock rätten till sjuklön endast om den anställde har tillträtt anställningen och därefter varit anställd fjorton kalenderdagar i följd. Dag då den anställde varit frånvarande utan giltigt skäl medräknas inte. 
 Vid beräkning av kvalifikationstiden enligt första stycket skall tidigare anställningar hos samma arbetsgivare medräknas, om tiden mellan anställningarna är högst fjorton kalenderdagar. 
 Frivillig sjukpenningförsäkring 
  
 4 §  
 Den som är bosatt i Sverige kan teckna frivillig sjukpenning- försäkring enligt C 10 kap. 
 57 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 SOU 2005:114 
  
 Statligt personskadeskydd 
 Försäkringsgrunder 
  
 5 §  
 Försäkrad för statligt personskadeskydd enligt C 24 kap. är 
  
 1. 
  
 den som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvars- plikt, eller inställer sig till mönstring eller annan uttagning enligt den lagen, eller till antagningsprövning enligt lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning, 
  
 2. 
  
 den som medverkar i räddningstjänst eller i övning med en kommunal organisation för räddningstjänst enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, eller i räddningstjänst enligt 11 kap. 1 § andra stycket luftfartslagen (1957:297), 
  
 3. 
  
 den som är intagen för vård i kriminalvårdsanstalt, i ett hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga eller i ett hem som avses i 22 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall samt den som är häktad eller anhållen eller i annat fall intagen eller tagen i förvar i kriminal- vårdsanstalt, häkte eller polisarrest, 
  
 4. 
  
 den som utför samhällstjänst på grund av en föreskrift som har meddelats med stöd av 27 kap. 2 a § eller 28 kap. 2 a § brotts- balken, 
  
 5. 
  
 den som utför ungdomstjänst på grund av en föreskrift som har meddelats med stöd av 31 kap. 1 § tredje stycket 2 brotts- balken, och 
  
 6. 
  
 den som utför oavlönat arbete enligt en föreskrift som har meddelats med stöd av 8 § första stycket 2 lagen (1994:451) om intensivövervakning med elektronisk kontroll. 
  
 6 §  
 Regeringen får föreskriva att bestämmelserna i C 24 kap. skall tillämpas även på den som, i annat fall än som avses i 5 §, frivilligt deltar i verksamhet inom totalförsvaret eller i verksamhet för att avvärja eller begränsa skada på människor eller egendom eller i miljön. 
 58 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 Försäkringstider 
  
 7 §  
 Personskadeskyddet börjar gälla när den första resan påbörjas till sådan verksamhet eller intagning som avses i 5 § 1 3 och upphör när den sista resan från verksamheten eller intagningen avslutats. 
 Vid sådan verksamhet som avses i 5 § 4 6 börjar personskade- skyddet gälla när den dömde påbörjar resan till platsen för verk- samheten och upphör när resan från platsen avslutats. 
  
 8 §  
 Vistas någon under tid som avses i 7 § i något annat land än Sverige, Danmark utan Färöarna och Grönland, Finland eller Norge gäller personskadeskyddet endast om staten har ordnat eller bekostat resan. 
  
 9 §  
 Bestämmelserna i 6 kap. 7 §, 11 § första stycket och 16 § om försäkring, försäkringstid och utlandsvistelse skall tillämpas även när det gäller personskadeersättning. 
 Krigsskadeersättning till sjömän 
 Försäkringsgrund 
  
 10 §  
 Försäkrad för krigsskadeersättning till sjömän enligt C 25 kap. är den som vid en tjänstgöring på svenskt fartyg är försäkrad för arbetsskadeersättning enligt 6 § 6 och som anses som sjöman enligt sjömanslagen (1973:282) eller ändå följer med fartyget och utför arbete för fartygets räkning. 
 Försäkringen gäller dock inte den som tjänstgör på krigsfartyg eller skadas i krig i vilket Sverige befinner sig. 
 Försäkringstid 
  
 11 §  
 Skyddet enligt 10 § gäller utomlands när sjömannen 
  
 1. 
  
 är på resa till ort där han eller hon skall tillträda tjänstgöring på svenskt fartyg eller 
  
 2. 
  
 under tjänstgöring på svenskt fartyg vistas på ort där fartyget ligger eller 
  
 3. 
  
 efter avslutad tjänstgöring på svenskt fartyg väntar på eller är på hemresa. 
  
 59 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. A 
  
 SOU 2005:114 
  
 12 §  
 Bestämmelserna i 6 kap. 7 §, 11 § första stycket och 16 § om försäkring, försäkringstid och utlandsvistelse skall tillämpas även när det gäller krigsskadeersättning. 
 Smittbärarersättning 
  
 13 §  
 Försäkrad för smittbärarersättning enligt C 27 kap. i samband med åtgärder för smittskydd eller skydd för livsmedel är en sådan smittbärare som avses i 3 § samma kapitel. 
 60 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 AVD. B FAMILJEFÖRMÅNER 
 I Inledande bestämmelser 
 1 kap. Innehåll, definitioner och förklaringar 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I denna avdelning finns bestämmelser om socialförsäkrings- förmåner till föräldrar och barn (familjeförmåner). 
 Familjeförmåner enligt denna avdelning är följande: 
 Graviditetspenning till den som på grund av graviditet har nedsatt arbetsförmåga eller är förbjuden att utföra sitt förvärvs- arbete. 
 Föräldrapenningsförmåner i samband med barns födelse, vid adoption av barn eller i andra särskilda situationer när en förälder vårdar barn. 
 Barnbidrag som generellt bidrag för barn under viss ålder. 
 Underhållsstöd till ett barn vars föräldrar inte bor tillsammans. 
 Särskilda familjeförmåner vid adoption av ett utländskt barn eller när ett barn lider av sjukdom eller har funktionshinder. 
  
 2 §  
 I denna underavdelning finns inledande bestämmelser om familjeförmånerna samt förklaringar till hur vissa termer och uttryck används i avd. B. Det finns definitioner och förklaringar också i de enskilda underavdelningarna i avdelningen. 
 Vidare finns bestämmelserna om 
 graviditetspenning och föräldrapenningsförmåner i under- avdelning II, 
 barnbidrag i underavdelning III, 
 underhållsstöd i underavdelning IV, och 
 särskilda familjeförmåner i underavdelning V. 
 Försäkring och ansökan, m.m. 
  
 3 §  
 En förmån enligt denna avdelning lämnas endast till den som har ett gällande försäkringsskydd för förmånen enligt A 4 6 kap. 
 Bestämmelser om anmälan och ansökan samt vissa gemensamma bestämmelser om förmåner och handläggning finns i avd. H. 
 61 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 II 
  
 Graviditetspenning och föräldrapennings- förmåner 
  
 2 kap. Innehåll 
  
 1 §  
 I denna underavdelning finns 
 bestämmelser om graviditetspenning i 3 kap., 
 allmänna bestämmelser om föräldrapenningsförmåner i 4 kap. samt bestämmelser om 
 föräldrapenning i 5 kap., och 
 tillfällig föräldrapenning i 6 kap. 
 3 kap. Graviditetspenning 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om 
 rätten till graviditetspenning i 2 5 §§, 
 förmånstiden i 6 9 §§, 
 beräkning av graviditetspenning i 10 och 11 §§. 
 Rätten till graviditetspenning 
 Nedsatt arbetsförmåga 
  
 2 §  
 En försäkrad som är gravid har rätt till graviditetspenning, 
  
 1. 
  
 om graviditeten sätter ned hennes förmåga att utföra sitt förvärvsarbete med minst en fjärdedel, och 
  
 2. 
  
 hon inte kan omplaceras till annat mindre ansträngande arbete enligt 19 § föräldraledighetslagen (1995:584). 
  
 Förbud mot förvärvsarbete 
  
 3 §  
 En försäkrad som är gravid har rätt till graviditetspenning om hon 
 1. inte får sysselsättas i sitt förvärvsarbete på grund av en före- skrift om förbud mot arbete under graviditeten, som har meddelats med stöd av 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen (1977:1160), och 
 62 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 2. inte kan omplaceras till annat arbete enligt 18 § föräldraledig- hetslagen (1995:584). 
 Förmånsnivåer 
  
 4 §  
 Graviditetspenning lämnas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. 
 Samordning med andra förmåner 
  
 5 §  
 Graviditetspenning lämnas inte till den del kvinnan för samma tid får 
 sjukpenning, eller 
 sjuklön eller motsvarande ersättning från Försäkringskassan. 
 Förmånstiden 
  
 6 §  
 Graviditetspenning vid nedsatt arbetsförmåga enligt 2 § lämnas för varje dag som nedsättningen består. Ersättningen lämnas dock tidigast från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. 
  
 7 §  
 Graviditetspenning vid förbud mot förvärvsarbete enligt 3 § lämnas för varje dag som förbudet gäller. 
  
 8 §  
 Graviditetspenning lämnas längst till och med den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. 
  
 9 §  
 Graviditetspenning beviljas för en viss period och kan lämnas även om den försäkrade inte skulle ha förvärvsarbetat under hela perioden. 
 Beräkning av graviditetspenning, m.m. 
  
 10 §  
 Graviditetspenning beräknas enligt bestämmelserna om sjuk- penning och sjukpenninggrundande inkomst i C 6 9 kap., med de undantag som anges i 11 §. 
 63 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 För hel graviditetspenning motsvarar ersättningsnivån 80 pro- cent av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. 
  
 11 §  
 Det som i denna balk eller annan författning i övrigt före- skrivs om sjukpenning enligt C 6 9 kap. gäller även i fråga om graviditetspenning, med undantag av bestämmelserna i 
  
 1. 
  
 C 8 kap. 5 § om ersättning för merutgifter, 
  
 2. 
  
 C 8 kap. 21 § om karensdag, och 
  
 3. 
  
 C 8 kap.  
  
 23–27 
  §§ om karenstid. 
 4 kap. Allmänna bestämmelser om föräldrapennings- förmåner 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns 
 inledande bestämmelser i 2 3 §§ samt bestämmelser om 
 föräldrabegreppet i 4 6 §§, 
 adoptionsbegreppet i 7 §, 
 rätten till föräldrapenningsförmåner i 8 15 §§, 
 samordning med andra förmåner i 16 18 §§, och 
 utbetalning till annan än förälder i 19 §. 
 Inledande bestämmelser 
  
 2 §  
 Föräldrapenningsförmåner lämnas i följande former: 
  
 1. 
  
 Föräldrapenning till en förälder för vård av barn med anled- ning av barns födelse eller vid adoption av barn. 
  
 2. 
  
 Tillfällig föräldrapenning till en förälder i andra särskilda situa- tioner när föräldern avstår från förvärvsarbete för att vårda barn. 
  
 3 §  
 I föräldraledighetslagen (1995:584) finns bestämmelser som anger när en arbetstagare som är förälder har rätt att vara ledig från sin anställning. 
 64 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Föräldrabegreppet 
 Vem som likställs med förälder 
  
 4 §  
 Vid tillämpningen av bestämmelserna om föräldrapennings- förmåner likställs med en förälder följande personer: 
  
 1. 
  
 Förälders make som stadigvarande sammanbor med föräldern. 
  
 2. 
  
 Förälders sambo som tidigare har varit gift med eller har eller har haft barn med föräldern. 
  
 3. 
  
 Särskilt förordnad vårdnadshavare som har vård om barnet. 
  
 4. 
  
 Blivande adoptivförälder. 
  
 Utvidgning för tillfällig föräldrapenning 
  
 5 §  
 När det gäller tillfällig föräldrapenning likställs med en förälder även följande personer: 
  
 1. 
  
 Förälders sambo i annat fall än som avses i 4 § 2. 
  
 2. 
  
 Familjehemsförälder. 
  
 Första stycket gäller inte i fall som avses i 6 kap. 8 och 9 §§. 
  
 6 §  
 När det gäller tillfällig föräldrapenning för den som har fått rätt till sådan förmån enligt 6 kap. 11 § och för den som genom överlåtelse har fått rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 6 kap. 8 och 9 §§, likställs med en förälder även där avsedda personer. 
 Första stycket gäller inte vid ytterligare överlåtelse enligt 6 kap. 8 och 9 §§ och, när det gäller tillfällig föräldrapenning enligt 6 kap. 11 §, inte heller vid tillämpning av H 7 kap. 14, 17 och 18 §§. 
 Adoptionsbegreppet 
  
 7 §  
 Vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapennings- förmåner likställs med adoption att någon efter socialnämndens medgivande har tagit emot ett barn för stadigvarande vård och fostran i sitt hem i syfte att adoptera barnet. 
 Vid tillämpning av bestämmelserna om föräldrapennings- förmåner likställs den tidpunkt när den som adopterat ett barn har fått barnet i sin vård med tidpunkten för ett barns födelse, dock inte vid beräkning av barnets ålder. 
 65 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Rätten till föräldrapenningsförmåner 
 Allmänna bestämmelser 
  
 8 §  
 En förälder har rätt till föräldrapenningsförmåner endast för vård av barn som är bosatt i Sverige. Vid adoption skall barnet anses bosatt i Sverige om den blivande föräldern är bosatt här. 
  
 9 §  
 Regeringen får förordna att tillfällig föräldrapenning, med undantag för förmån enligt 6 kap. 10 13 §§, får lämnas även till en förälder som är bosatt i Danmark, Finland eller Norge för vård av barn som är bosatt i något av dessa länder. 
  
 10 §  
 Föräldrapenningsförmåner lämnas som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels förmån. 
 Närmare bestämmelser om de olika förmånsnivåerna finns i 5 kap. 9 § och 6 kap. 5 §. 
  
 11 §  
 Oavsett antalet barn kan en förälder inte få mer än samman- lagt hel föräldrapenning per dag. 
  
 12 §  
 Föräldrapenningsförmåner får inte lämnas till båda föräldrar- na för samma barn och tid i annat fall än som anges i 5 kap. 6 och 7 §§ samt 6 kap. 10, 11, 13, 25 och 29 §§. För tillfällig föräldra- penning gäller dock även 6 kap. 3 §. 
  
 13 §  
 Föräldrapenningsförmåner lämnas inte för dag då en förälder är semesterledig enligt semesterlagen (1977:480). 
 Anmälan till Försäkringskassan 
  
 14 §  
 Föräldrapenningsförmåner får inte lämnas för tid innan anmälan gjorts hos Försäkringskassan. Detta gäller dock inte om det har funnits hinder för en sådan anmälan eller det finns särskilda skäl för att förmånen ändå bör lämnas. 
 Arbetsgivarinträde 
  
 15 §  
 Bestämmelserna i C 8 kap. 48 51 och 53 §§ om arbetsgivar- inträde m.m. tillämpas även i fråga om föräldrapenningsförmåner. 
 66 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Samordning med andra förmåner 
 Allmänna bestämmelser 
  
 16 §  
 Föräldrapenningsförmåner lämnas inte om en förälder för samma dag och tid får följande förmåner: 
  
 1. 
  
 Sjuklön eller motsvarande ersättning från Försäkringskassan. 
  
 2. 
  
 Sjukpenning. 
  
 3. 
  
 Ersättning som motsvarar sjukpenning enligt äldre författning 
  
 eller på grund av regeringens beslut i ett särskilt fall. 
 Första stycket 1 3 gäller även när föräldern får motsvarande förmån på grundval av utländsk lagstiftning. 
 Föräldrapenning och motsvarande utländska förmåner 
  
 17 §  
 Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse lämnas inte om det för samma barn och tid lämnas en motsvarande förmån enligt utländsk lagstiftning. 
 Tillfällig föräldrapenning och vårdbidrag 
  
 18 §  
 Tillfällig föräldrapenning lämnas inte för sådant behov av vård eller tillsyn av ett barn som har grundat rätt till vårdbidrag. 
 Utbetalning till annan än förälder 
  
 19 §  
 Om en förälder som inte fyllt 18 år har rätt till en föräldra- penningsförmån, får Försäkringskassan på begäran av social- nämnden besluta att föräldrapenningen helt eller delvis skall betalas ut till någon annan person eller till socialnämnden. 
 5 kap. Föräldrapenning 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om 
 rätten till föräldrapenning i 2 11 §§, 
 förmånstiden i 12 och 13 §§, 
 vem som får föräldrapenningen i 14 17 §§, 
 67 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 ersättningsnivåer i 18 24 §§, 
 beräkning av föräldrapenning på sjukpenningnivån i 25 28 §§, 
 beräkning av antalet dagar med rätt till föräldrapenning i 29 31 §§, 
 föräldrapenning för de första 180 dagarna i 32 35 §§, 
 föräldrapenning efter 180 dagar i 36 38 §§, och 
 föräldrapenning vid flerbarnsbörd i 39 42 §§. 
 Rätten till föräldrapenning 
 Allmänna bestämmelser 
  
 2 §  
 Rätt till föräldrapenning har en försäkrad förälder som vårdar barn under tid när han eller hon inte förvärvsarbetar. 
 Föräldrapenning lämnas i de situationer och under de närmare förutsättningar som anges i detta kapitel. Förmånen kan vara bo- sättningsbaserad enligt A 5 kap. eller arbetsbaserad enligt A 6 kap. 
  
 3 §  
 Den förälder som till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet har rätt till föräldrapenning. 
  
 4 §  
 Förutom i situationer som anges i 5 och 6 §§ har en förälder som inte har barnet i sin vård rätt till föräldrapenning endast om det finns särskilda skäl. 
 Barnets mor 
  
 5 §  
 Barnets mor har rätt till föräldrapenning från och med den sextionde dagen före den beräknade tidpunkten för barnets födelse. 
 Barnets mor har rätt till föräldrapenning till och med den tjugo- nionde dagen efter förlossningsdagen även om hon inte har barnet i sin vård. 
 Föräldrautbildning 
  
 6 §  
 En förälder som deltar i föräldrautbildning har rätt till föräldra- penning i samband med utbildningen. 
 68 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Föräldrapenning i samband med föräldrautbildning kan lämnas före barnets födelse och även därefter till en förälder som inte har barnet i sin vård. 
 Förskoleverksamhet 
  
 7 §  
 En förälder som besöker förskoleverksamhet där barnet deltar har rätt till föräldrapenning i samband med besöket. 
 Adoption 
  
 8 §  
 Bestämmelserna om föräldrapenning gäller i tillämpliga delar också vid adoption av barn, med följande undantag: 
  
 1. 
  
 Föräldrapenning lämnas inte för barn som har fyllt tio år. 
  
 2. 
  
 Vid adoption av andra makens barn eller av eget barn lämnas föräldrapenning inte utöver vad som skulle ha gällt om adoptionen inte hade ägt rum. 
  
 3. 
  
 Föräldrapenning i samband med föräldrautbildning enligt 6 § till den som avser att adoptera ett barn lämnas inte före den dag då föräldern fått barnet i sin vård. 
  
 Förmånsnivåer och förvärvsarbete 
  
 9 §  
 Föräldrapenning kan lämnas enligt följande förmånsnivåer: 
  
 1. 
  
 Hel föräldrapenning lämnas för dag när föräldern inte för- värvsarbetar. 
  
 2. 
  
 Tre fjärdedels föräldrapenning lämnas när föräldern förvärvs- arbetar högst en fjärdedel av normal arbetstid. 
  
 3. 
  
 Halv föräldrapenning lämnas när föräldern förvärvsarbetar högst hälften av normal arbetstid. 
  
 4. 
  
 En fjärdedels föräldrapenning lämnas när föräldern förvärvs- arbetar högst tre fjärdedelar av normal arbetstid. 
  
 5. 
  
 En åttondels föräldrapenning lämnas när föräldern förvärvs- arbetar högst sju åttondelar av normal arbetstid. 
  
 Föräldrapenning får dock lämnas som hel, tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels föräldrapenning på grundnivå enligt 23 § eller på lägstanivå enligt 24 § när föräldern arbetar högst sju åttondelar av normal arbetstid. 
 69 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 10 §  
 Som förvärvsarbete betraktas inte vård av barn som har tagits emot för stadigvarande vård och fostran i förälderns hem. 
  
 11 §  
 Föräldrapenning på sjukpenningnivå enligt 21 och 22 §§ läm- nas för tid som normalt är arbetsfri för föräldern endast om han eller hon i direkt anslutning till den arbetsfria tiden får föräldrapenning på motsvarande eller högre förmånsnivå. Detta gäller dock endast för perioder av arbetsfri tid om högst fyra dagar. 
 Förmånstiden 
  
 12 §  
 Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse lämnas under högst 480 dagar sammanlagt för föräldrarna. 
 Vid flerbarnsbörd lämnas föräldrapenning under ytterligare högst 180 dagar för varje barn utöver det första. 
  
 13 §  
 Föräldrapenning lämnas längst till dess barnet har fyllt åtta år eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. 
 Vem får föräldrapenningen? 
 Ensam vårdnad 
  
 14 §  
 En förälder som har ensam vårdnad om ett barn får för- äldrapenningen under hela den tid som anges i 12 §. 
 Gemensam vårdnad 
  
 15 §  
 Vid gemensam vårdnad om ett barn får vardera föräldern föräldrapenning under hälften av den tid som anges i 12 §. 
 Om endast en av föräldrarna har rätt till föräldrapenning, får han eller hon föräldrapenning under hela den tid som anges i 12 §. 
 Förmåga att vårda barnet saknas 
  
 16 §  
 Om en förälder på grund av sjukdom eller funktionshinder varaktigt saknar förmåga att vårda barnet, får den andra föräldern föräldrapenning under hela den tid som anges i 12 §. 
 70 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Avstående från föräldrapenning 
  
 17 §  
 En förälder kan genom skriftlig anmälan avstå rätten att få föräldrapenning till förmån för den andra föräldern. 
 Detta gäller dock inte föräldrapenning på sjukpenningnivå enligt 21 och 22 §§ såvitt avser en tid om 
  
 1. 
  
 60 dagar för varje barn, eller 
  
 2. 
  
 60 dagar för barnen gemensamt vid flerbarnsbörd. 
  
 Ersättningsnivåer 
 Inledande bestämmelser 
  
 18 §  
 Föräldrapenning kan lämnas på 
 sjukpenningnivå, 
 grundnivå, eller 
 lägstanivå. 
  
 19 §  
 För de första 180 dagarna med rätt till föräldrapenning för vård av ett barn gäller att förmånen kan lämnas på antingen sjukpenningnivån eller grundnivån. 
 Efter 180 dagar gäller att föräldrapenning kan lämnas för 210 dagar på antingen sjukpenningnivån eller grundnivån och för 90 dagar på lägstanivån. 
  
 20 §  
 När det gäller flerbarnsbörd finns bestämmelser om ersätt- ningsnivåerna i 39 42 §§. 
 Sjukpenningnivån 
  
 21 §  
 Föräldrapenning på sjukpenningnivån kan lämnas till en förälder som är försäkrad för arbetsbaserad föräldrapenning enligt A 6 kap. 6 § 2 och om det enligt C 6 kap. 3 § kan fastställas en sjukpenninggrundande inkomst för föräldern. 
  
 22 §  
 För hel föräldrapenning motsvarar sjukpenningnivån 80 pro- cent av förälderns sjukpenninggrundande inkomst, beräknad enligt 25 28 §§. 
 71 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Om hel föräldrapenning på sjukpenningnivån inte överstiger 180 kronor om dagen lämnas i stället föräldrapenning på grund- nivån enligt 23 §. 
 Grundnivån 
  
 23 §  
 Föräldrapenning på grundnivån kan lämnas till en förälder som är försäkrad för bosättningsbaserad eller arbetsbaserad för- äldrapenning. 
 För hel föräldrapenning är grundnivån 180 kronor om dagen. 
 Lägstanivån 
  
 24 §  
 Föräldrapenning på lägstanivån kan lämnas till en förälder som är försäkrad för bosättningsbaserad föräldrapenning och avser tid då föräldrapenning inte får lämnas på sjukpenningnivån eller grundnivån. 
 För hel föräldrapenning är lägstanivån 60 kronor om dagen. 
 Beräkning av föräldrapenning på sjukpenningnivån 
 Grundläggande bestämmelser 
  
 25 §  
 När föräldrapenning skall lämnas på sjukpenningnivån skall ersättningen beräknas enligt bestämmelserna om sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst i C 6, 7 och 9 kap., med undantag av bestämmelserna i 
 C 7 kap. 18 21 §§ om beräkning i vissa situationer, och 
 C 9 kap. 12 18 §§ om arbetstidsberäknad sjukpenning. 
 Barn som inte har fyllt två år 
  
 26 §  
 Om en förälders sjukpenninggrundande inkomst har sänkts enligt C 7 kap. 14 §, skall föräldrapenningen till dess barnet fyller två år beräknas lägst på grundval av 
 1. den sjukpenninggrundande inkomst som gällde innan sänk- ningen skedde, eller 
 72 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 2. den högre inkomst som löneutvecklingen inom yrkesområdet därefter föranleder. 
 Första stycket gäller all föräldrapenning som lämnas till för- äldern, när han eller hon avstår från förvärvsarbete för vård av barn under den tid som anges där. 
 Ny graviditet och adoption 
  
 27 §  
 Om en förälder är gravid på nytt innan ett barn har uppnått eller skulle ha uppnått ett år och nio månaders ålder, skall för- äldrapenning för föräldrarna även fortsättningsvis beräknas på det sätt som anges i 26 §. 
 Det som anges i första stycket gäller även vid adoption av ett barn som sker högst två år och sex månader efter det att det först nämnda barnet har fötts eller adopterats. 
 Ersättning till familjehemsförälder 
  
 28 §  
 Om en familjehemsförälder får ersättning för vården av barnet, skall det bortses från den del av den sjukpenninggrundande inkomsten som grundas på ersättningen. 
 Beräkning av antalet dagar med rätt till föräldrapenning 
 Grundläggande bestämmelser 
  
 29 §  
 Vid beräkning av antalet dagar med rätt till föräldrapenning gäller följande: 
 En dag med hel föräldrapenning motsvarar en dag. 
 En dag med tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels föräldrapenning motsvarar tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel respektive en åttondel av en dag. 
 Avräkning för utländsk föräldrapenning 
  
 30 §  
 Om en förälder har fått en förmån enligt utländsk lagstift- ning, som motsvarar föräldrapenning med anledning av ett barns födelse, skall den tid som den utländska förmånen har lämnats för 
 73 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 räknas av från det högsta antal dagar som föräldrapenning kan lämnas för enligt 12 §. 
  
 31 §  
 Avräkning enligt 30 § skall i första hand göras från de dagar som föräldern själv har rätt till enligt 15 § första stycket samt, när det gäller dessa dagar, från de dagar som avses i 32 34 §§. 
 För återstående dagar som skall räknas av gäller följande: 
  
 1. 
  
 Om den utländska förmånen grundas på inkomst av anställ- ning eller av annat förvärvsarbete, skall avräkningen i första hand göras från de dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas på sjuk- penningnivån. 
  
 2. 
  
 Om den utländska förmånen lämnas med ett belopp som för alla förmånstagare är enhetligt och oberoende av inkomst av anställning eller av annat förvärvsarbete, skall avräkningen i första hand göras från de dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas endast på lägstanivån. 
  
 Föräldrapenning för de första 180 dagarna 
 Både bosättningsbaserad och arbetsbaserad föräldrapenning 
  
 32 §  
 Till en förälder som är försäkrad för både bosättningsbaserad och arbetsbaserad föräldrapenning lämnas förmånen för de första 180 dagarna enligt följande. 
  
 1. 
  
 Föräldrapenning lämnas på sjukpenningnivån, om föräldern under minst 240 dagar i följd före barnets födelse eller den be- räknade tidpunkten för födelsen har varit försäkrad för sjukpen- ning enligt A 6 kap. 6 § 3 och under hela den tiden skulle ha haft rätt till en sjukpenning som överstiger lägstanivån för föräldra- penning  
  
 (240-dagarsvillkoret). 
  
 2. 
  
 Om förutsättningarna i 1 inte är uppfyllda och om hel för- 
  
 äldrapenning på sjukpenningnivån i annat fall inte överstiger 180 kronor om dagen, lämnas föräldrapenning på grundnivån. 
 Enbart bosättningsbaserad föräldrapenning 
  
 33 §  
 Till en förälder som är försäkrad för enbart bosättnings- baserad föräldrapenning lämnas förmånen för de första 180 dagarna på grundnivån. 
 74 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Enbart arbetsbaserad föräldrapenning 
  
 34 §  
 Till en förälder som är försäkrad för enbart arbetsbaserad föräldrapenning lämnas förmånen för de första 180 dagarna enligt 32 §. 
 För att föräldrapenning skall lämnas på grundnivån krävs dock att föräldern uppfyller  
 240-dagarsvillkoret 
  i 32 § 1. 
 Särskilt om  
 240-dagarsvillkoret 
  
 35 §  
 För en förälder som anses bosatt i Sverige även under vistelse utomlands enligt bestämmelserna i A 5 kap. 6 och 8 §§, skall det bortses från tiden för utlandsvistelsen när det bestäms om 240- dagarsvillkoret i 32 § 1 är uppfyllt. 
 För en förälder som fått sjukersättning eller aktivitetsersättning skall sådan sjukpenninggrundande inkomst som beräknas enligt C 7 kap. 22 § anses ha gällt hela den tid som föräldern fått sådan ersättning när det bestäms om  
 240-dagarsvillkoret 
  i 32 § 1 är upp- fyllt. 
 Föräldrapenning efter 180 dagar 
 Både bosättningsbaserad och arbetsbaserad föräldrapenning 
  
 36 §  
 Till en förälder som är försäkrad för både bosättningsbaserad och arbetsbaserad föräldrapenning lämnas förmånen efter den 180 dagen för 
  
 1. 
  
 210 dagar på sjukpenningnivån, dock lägst på grundnivån, och 
  
 2. 
  
 90 dagar på lägstanivån. 
  
 Enbart bosättningsbaserad föräldrapenning 
  
 37 §  
 Till en förälder som är försäkrad för enbart bosättnings- baserad föräldrapenning lämnas förmånen efter den 180 dagen för 
  
 1. 
  
 210 dagar på grundnivån, och 
  
 2. 
  
 90 dagar på lägstanivån. 
  
 75 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Enbart arbetsbaserad föräldrapenning 
  
 38 §  
 Till en förälder som är försäkrad för enbart arbetsbaserad för- äldrapenning lämnas förmånen efter den 180 dagen för 210 dagar på sjukpenningnivån, dock lägst på grundnivån. 
 Föräldrapenning vid flerbarnsbörd 
 Både bosättningsbaserad och arbetsbaserad föräldrapenning 
  
 39 §  
 Till en förälder som är försäkrad för både bosättningsbaserad och arbetsbaserad föräldrapenning lämnas vid flerbarnsbörd föräldrapenning för det andra barnet för ytterligare 
  
 1. 
  
 90 dagar på sjukpenningnivån, dock lägst på grundnivån, och 
  
 2. 
  
 90 dagar på lägstanivån. 
  
 Enbart bosättningsbaserad föräldrapenning 
  
 40 §  
 Till en förälder som är försäkrad för enbart bosättnings- baserad föräldrapenning lämnas vid flerbarnsbörd föräldrapenning för det andra barnet för ytterligare 
  
 1. 
  
 90 dagar på grundnivån, och 
  
 2. 
  
 90 dagar på lägstanivån. 
  
 Enbart arbetsbaserad föräldrapenning 
  
 41 §  
 Till en förälder som är försäkrad för enbart arbetsbaserad föräldrapenning lämnas vid flerbarnsbörd föräldrapenning för det andra barnet för ytterligare 90 dagar på sjukpenningnivån, dock lägst på grundnivån. 
 Flerbarnsbörd med minst tre barn 
  
 42 §  
 För varje barn utöver det andra lämnas föräldrapenning för ytterligare 180 dagar enligt den ersättningsnivå som anges i 
  
 1. 
  
 39 § 1 till en förälder som är försäkrad för såväl bosättnings- baserad som arbetsbaserad föräldrapenning, 
  
 2. 
  
 40 § 1 till en förälder som är försäkrad för enbart bosättnings- baserad föräldrapenning, eller 
  
 76 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 3. 41 § till en förälder som är försäkrad för enbart arbetsbaserad föräldrapenning. 
 6 kap. Tillfällig föräldrapenning 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om 
 rätten till tillfällig föräldrapenning i 2 9 §§, 
 tillfällig föräldrapenning vid barns födelse eller adoption i 10 15 §§, 
 vård av barn som inte har fyllt12 år i 16 21 §§, 
 vård av barn som har fyllt 12 år i 22 24 §§, 
 vård av barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade i 25 och 26 §§, 
 förmånstiden i 27 och 28 §§, 
 vård av svårt sjukt barn i 29 och 30 §§, 
 beräkning av antalet dagar med rätt till tillfällig föräldrapen- ning i 31 §, och 
 beräkning av tillfällig föräldrapenning i 32 37 §§. 
 Allmänt om rätten till tillfällig föräldrapenning 
 Allmänna bestämmelser 
  
 2 §  
 Rätt till tillfällig föräldrapenning har en försäkrad förälder som avstår från att utföra förvärvsarbete i samband med ett barns födelse eller behov av vård. 
 Tillfällig föräldrapenning lämnas i de situationer och under de närmare förutsättningar som anges i detta kapitel. Förmånen är arbetsbaserad enligt A 6 kap. 
  
 3 §  
 Tillfällig föräldrapenning får utöver vad som anges i 4 kap. 12 § lämnas till båda föräldrarna för samma barn och tid i följande situationer: 
  
 1. 
  
 Om föräldrarna följer med sitt barn till läkare när barnet lider av allvarlig sjukdom. 
  
 2. 
  
 Om föräldrarna, som en del i behandlingen av sitt barn, behöver delta i läkarbesök eller i behandling som ordinerats av läkare. 
  
 77 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Förhandsbesked om tillfällig föräldrapenning 
  
 4 §  
 Försäkringskassan får i förväg pröva om förutsättningarna för tillfällig föräldrapenning enligt 22 och 26 §§ är uppfyllda. Ett sådant beslut är bindande för den tid som anges i beslutet men kan omprövas om de förhållanden som har lagts till grund för beslutet ändras. 
 Förmånsnivåer och förvärvsarbete 
  
 5 §  
 Tillfällig föräldrapenning kan lämnas enligt följande förmåns- nivåer: 
  
 1. 
  
 Hel tillfällig föräldrapenning lämnas för dag när en förälder helt avstått från förvärvsarbete. 
  
 2. 
  
 Tre fjärdedels tillfällig föräldrapenning lämnas för dag när en förälder förvärvsarbetat högst en fjärdedel av den tid han eller hon annars skulle ha arbetat. 
  
 3. 
  
 Halv tillfällig föräldrapenning lämnas för dag när en förälder förvärvsarbetat högst hälften av den tid han eller hon annars skulle ha arbetat. 
  
 4. 
  
 En fjärdedels tillfällig föräldrapenning lämnas för dag när en förälder förvärvsarbetat högst tre fjärdedelar av den tid han eller hon annars skulle ha arbetat. 
  
 5. 
  
 En åttondels tillfällig föräldrapenning lämnas för dag när en förälder förvärvsarbetat högst sju åttondelar av den tid han eller hon annars skulle ha arbetat. 
  
 6 §  
 Som förvärvsarbete betraktas inte vård av barn som har tagits emot för stadigvarande vård och fostran i förälderns hem. 
  
 7 §  
 Om en förälder får oavkortade löneförmåner under tid då han eller hon bedriver studier, likställs avstående från studier med av- stående från förvärvsarbete vid tillämpning av bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning. Detta gäller dock endast i den utsträck- ning föräldern går miste om löneförmånerna. 
 78 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Överlåtelse av rätten till tillfällig föräldrapenning 
  
 8 §  
 En förälder får överlåta rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn till någon som är försäkrad för tillfällig föräldra- penning och som i stället för föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barnet. Sådan överlåtelse får ske i följande situationer: 
  
 1. 
  
 I samband med sjukdom eller smitta hos barnet. 
  
 2. 
  
 I samband med sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare, när det gäller barn som avses i 16 19, 22 och 25 §§. 
  
 9 §  
 Försäkringskassan får, efter medgivande av en förälder, besluta att en annan person som enligt A 6 kap. är försäkrad för tillfällig föräldrapenning och som i stället för föräldern avstår från förvärvsarbete skall få rätt till tillfällig föräldrapenning i de fall som anges i 8 §. 
 Som villkor för detta gäller 
  
 1. 
  
 dels att föräldern på grund av egen sjukdom eller smitta inte kan vårda barnet, 
  
 2. 
  
 dels att föräldern inte får tillfällig föräldrapenning endast av det skälet att han eller hon för samma tid får sådan förmån som avses i 4 kap. 16 § eller smittbärarpenning. 
  
 Tillfällig föräldrapenning vid barns födelse eller adoption 
 Rätten till förmånen 
  
 10 §  
 Rätt till tillfällig föräldrapenning har en far som avstår från förvärvsarbete i samband med sitt barns födelse för att 
  
 1. 
  
 närvara vid förlossningen, 
  
 2. 
  
 sköta hemmet, eller 
  
 3. 
  
 vårda barn. 
  
 11 §  
 I följande situationer får Försäkringskassan bevilja tillfällig föräldrapenning för ändamål som anges i 10 § till en annan person som i stället för en far eller mor avstår från sitt förvärvsarbete i samband med ett barns födelse: 
  
 1. 
  
 Det finns inte någon far till barnet som har rätt till tillfällig föräldrapenning. 
  
 2. 
  
 Barnets mor är avliden. 
  
 3. 
  
 Barnets far avstår från sin rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 10 § och det skulle vara oskäligt att inte låta honom avstå. 
  
 79 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 4. 
  
 Barnets far kan inte utnyttja sin rätt till tillfällig föräldrapen- ning enligt 10 §. 
  
 5. 
  
 Barnets far kommer sannolikt inte att nyttja sin rätt enligt 10 § på grund av besöksförbud enligt lagen (1988:688) om besöks- förbud eller liknande eller på grund av andra särskilda omständlig- heter. 
  
 För att Försäkringskassan skall kunna bevilja tillfällig föräldra- penning enligt första stycket krävs att personen är försäkrad för tillfällig föräldrapenning enligt A 6 kap. 
  
 12 
  
 §  
 Vid adoption lämnas tillfällig föräldrapenning enligt 10 och 
  
 11 
  
 §§, dock endast om barnet inte fyllt 10 år. 
  
 13 §  
 Vid adoption eller när två personer enligt 6 kap. 10 a § för- äldrabalken har förordnats att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn gäller följande: 
  
 1. 
  
 Rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 10 § tillkommer båda adoptivföräldrarna eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. 
  
 2. 
  
 Det som i 11 § sägs om far eller mor skall i stället gälla adoptivföräldrarna eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. 
  
 Förmånstiden 
  
 14 §  
 Tillfällig föräldrapenning enligt 10 13 §§ lämnas under högst tio dagar per barn, dock inte för tid efter sextionde dagen efter barnets hemkomst efter förlossningen. Vid adoption räknas tiden från den tidpunkt föräldrarna fått barnet i sin vård. 
 Är det fråga om tillfällig föräldrapenning enligt 11 § eller 13 § 2, skall dock avräkning ske för dagar med tillfällig föräldrapenning som en förälder kan ha fått med stöd av 10 § och 13 § 1. 
 Fördelning av förmånstiden 
  
 15 §  
 Vid adoption och för särskilt förordnade vårdnadshavare fördelas de dagar som anges i 14 § med hälften till vardera föräldern eller vårdnadshavaren om de inte kommer överens om annat. 
 Om det finns endast en adoptivförälder eller särskilt förordnad vårdnadshavare med rätt till ersättning, har den föräldern eller vårdnadshavaren ensam rätt till alla dagar som anges i 14 §. 
 80 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Vård av barn som inte har fyllt 12 år 
 Vid smitta, sjukdom eller annat vårdbehov 
  
 16 §  
 En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn, som inte har fyllt 12 år, om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med 
  
 1. 
  
 sjukdom eller smitta hos barnet i annat fall än som avses i 29 §, 
  
 2. 
  
 sjukdom eller smitta hos barnets ordinarie vårdare, 
  
 3. 
  
 besök i samhällets förebyggande barnhälsovård, eller 
  
 4. 
  
 vårdbehov som uppkommer till följd av att barnets andra förälder besöker läkare med ett annat barn till någon av föräldrarna, under förutsättning att det sistnämnda barnet omfattas av bestäm- melserna om tillfällig föräldrapenning. 
  
 17 §  
 För vård av ett barn som är yngre än 240 dagar lämnas till- fällig föräldrapenning enligt 16 § endast om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad. Därutöver lämnas ersättning endast om barnet vårdas på sjukhus eller får motsvarande vård i hemmet. 
  
 18 §  
 För vård av ett barn som är 240 dagar eller äldre lämnas tillfällig föräldrapenning enligt 16 § inte för tid när föräldrapenning annars skulle ha lämnats. Detta gäller dock inte om barnet vårdas på sjukhus. 
  
 19 §  
 Med vård på sjukhus enligt 17 och 18 §§ likställs tillfällig vård i övergångsboende för barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 
 Vid läkarbesök, behandling eller deltagande i kurs 
  
 20 §  
 En förälder till ett sjukt eller funktionshindrat barn, som inte har fyllt 12 år, har rätt till tillfällig föräldrapenning när föräldern behöver avstå från förvärvsarbete i samband med 
  
 1. 
  
 besök på en institution för medverkan i behandling av barnet eller för att lära sig vårda barnet, 
  
 2. 
  
 deltagande i en kurs som ordnas av sjukvårdshuvudman i samma syfte som anges i 1, 
  
 3. 
  
 läkarbesök på grund av att barnet lider av allvarlig sjukdom, 
  
 4. 
  
 läkarbesök som är en del i behandlingen av barnet, eller 
  
 81 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 5. deltagande i någon behandling som är ordinerad av läkare i samma syfte som anges i 4. 
 Förmånstiden 
  
 21 §  
 Tillfällig föräldrapenning enligt  
 16–20 
  §§ lämnas under sam- manlagt högst 60 dagar för varje barn och år. 
 Om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete av skäl som anges i 16 § 1, 3 eller 4 eller 20 § lämnas tillfällig föräldrapenning under ytterligare högst 60 dagar för varje barn och år. 
 Vård av barn som har fyllt 12 år 
 Vid behov av särskild tillsyn eller vård 
  
 22 §  
 En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn som har fyllt 12 men inte 16 år i de fall det är styrkt att barnet är i behov av särskild tillsyn eller vård på grund av 
  
 1. 
  
 sjukdom i annat fall än som avses i 29 §, 
  
 2. 
  
 psykisk utvecklingsstörning, eller 
  
 3. 
  
 annat funktionshinder. 
  
 23 §  
 En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 22 § endast om han eller hon behöver avstå från sitt förvärvsarbete av skäl som anges i 16 eller 20 §. 
  
 24 §  
 För tid när föräldrapenning annars skulle ha lämnats har en förälder rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 22 § endast om barnet vårdas på sjukhus. 
 Vård av barn som omfattas av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade 
 Barn som inte har fyllt 16 år 
  
 25 §  
 En förälder till ett barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har även rätt till tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar från barnets födelse till 
 82 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 dess att det fyller sexton år. Detta gäller endast om föräldern avstår från förvärvsarbete i samband med 
  
 1. 
  
 deltagande i föräldrautbildning, 
  
 2. 
  
 besök i barnets skola, 
  
 3. 
  
 besök i förskoleverksamhet som barnet deltar i, eller 
  
 4. 
  
 besök i skolbarnsomsorg som barnet deltar i. 
  
 Barn som har fyllt 16 år 
  
 26 §  
 En förälder till ett barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade har rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barnet från det att barnet fyllt 16 år till dess att det fyller 21 år. Rätt till tillfällig föräldrapenning föreligger dock endast om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete av skäl som anges i 16 § 1. 
 Om barnet efter att ha fyllt 21 år går i sådan skola som avses i 5 kap. 28 § eller 6 kap. 7 § skollagen (1985:1100) har föräldern rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av barnet till och med vår- terminen det år då barnet fyller 23 år. 
 Förmånstiden 
  
 27 §  
 Tillfällig föräldrapenning enligt 22 eller 26 § lämnas under sammanlagt högst 60 dagar för varje barn och år. 
 Om föräldern behöver avstå från förvärvsarbete av skäl som anges i 16 § 1, 3 och 4 eller 20 § lämnas tillfällig föräldrapenning under ytterligare högst 60 dagar för varje barn och år. 
  
 28 §  
 Tillfällig föräldrapenning enligt 25 § lämnas under högst 10 dagar per barn och år. 
 Vård av svårt sjukt barn 
  
 29 §  
 Föräldrar till ett svårt sjukt barn som inte har fyllt 18 år har rätt till tillfällig föräldrapenning när de behöver avstå från för- värvsarbete för vård av barnet. 
  
 30 §  
 Tillfällig föräldrapenning enligt 29 § lämnas under ett obe- gränsat antal dagar. 
 83 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Beräkning av antalet dagar med rätt till tillfällig föräldra- penning 
  
 31 §  
 Vid beräkning av antal dagar med rätt till tillfällig föräldra- penning gäller följande: 
  
 – 
  
 En dag med hel tillfällig föräldrapenning motsvarar en dag. 
  
 – 
  
 En dag med tre fjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels tillfällig föräldrapenning motsvarar tre fjärdedelar, hälften, en fjärdedel respektive en åttondel av en dag. 
  
 Beräkning av tillfällig föräldrapenning 
 Grundläggande bestämmelser 
  
 32 §  
 Tillfällig föräldrapenning beräknas enligt bestämmelserna om sjukpenning och sjukpenninggrundande inkomst i C 6 9 kap., med de undantag som anges i 
  
 1. 
  
 C 8 kap. 21 § om karensdag, 
  
 2. 
  
 C 8 kap. 23 27 §§ om karenstid, och 
  
 3. 
  
 33 37 §§ i detta kapitel om olika slags inkomster. 
  
 För hel tillfällig föräldrapenning motsvarar ersättningsnivån 80 procent av förälderns sjukpenninggrundande inkomst. 
 Inkomst av anställning 
  
 33 §  
 Om inte annat följer av 34 37 §§, skall hel tillfällig föräldra- penning för dag motsvara kvoten av 
 80 procent av den sjukpenninggrundande inkomsten av an- ställning och 
 årsarbetstiden. 
 Vid beräkningen tillämpas C 9 kap. 13 16 §§ på motsvarande sätt för den tid som förmånen avser. 
 Inkomst av annat förvärvsarbete m.m. 
  
 34 §  
 Om tillfällig föräldrapenning lämnas på grundval av inkomst av annat förvärvsarbete, skall hel tillfällig föräldrapenning för dag motsvara kvoten av 
 84 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 80 procent av den fastställda sjukpenninggrundande inkomsten och 365. 
 Beloppet avrundas till närmaste hela krontal, varvid 50 öre av- rundas uppåt. 
  
 35 §  
 Tillfällig föräldrapenning beräknas enligt 34 § även i följande situationer: 
  
 1. 
  
 När den försäkrade skall få tillfällig föräldrapenning för tid då annars graviditetspenning, föräldrapenning eller rehabiliterings- penning skulle ha lämnats. 
  
 2. 
  
 När den försäkrade är arbetslös och söker arbete i enlighet med C 9 kap. 6 § första stycket 1. 
  
 Inkomst av såväl anställning som annat förvärvsarbete 
  
 36 §  
 Om tillfällig föräldrapenning skall lämnas på grundval av sjukpenninggrundande inkomst av såväl anställning som annat för- värvsarbete beräknas den del av förmånen som svarar mot inkomst av anställning enligt 33 §, medan den del av förmånen som svarar mot inkomst av annat förvärvsarbete beräknas enligt 34 §. 
 Familjehemsförälder 
  
 37 §  
 Om en familjehemsförälder får ersättning för vården av barnet, skall det bortses från den del av den sjukpenninggrundande inkomsten som grundas på ersättningen. 
 Vidare skall tillfällig föräldrapenning beräknas enligt 34 § i fall som avses i C 9 kap. 9 § andra stycket. 
 III Barnbidrag 
 7 kap. Innehåll 
  
 1 §  
 I denna underavdelning finns bestämmelser om 
 rätten till barnbidrag i 8 kap., och 
 vem som får barnbidraget i 9 kap. 
 85 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 8 kap. Rätten till barnbidrag 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om 
 förmånsformer i 2 §, 
 allmänt barnbidrag i 3 5 §§, 
 förlängt barnbidrag i 6 8 §§, 
 flerbarnstillägg i 9 13 §§, 
 omprövning vid ändrade förhållanden i 14 §, och 
 retroaktiv ersättning i 15 §. 
 Förmånsformer 
  
 2 §  
 Barnbidrag för ett försäkrat barn lämnas i form av 
 allmänt barnbidrag, 
 förlängt barnbidrag, och 
 flerbarnstillägg. 
 Allmänt barnbidrag 
  
 3 §  
 Allmänt barnbidrag lämnas med 950 kronor i månaden från och med månaden efter barnets födelse. 
  
 4 §  
 Om rätten till allmänt barnbidrag uppkommer vid någon annan tidpunkt än barnets födelse lämnas allmänt barnbidrag från och med månaden efter denna tidpunkt. 
  
 5 §  
 Allmänt barnbidrag lämnas till och med det kvartal då barnet fyller 16 år. 
 Förlängt barnbidrag 
  
 6 §  
 Förlängt barnbidrag lämnas med 950 kronor i månaden efter den tid som anges i 5 § för ett barn som går i 
 1. grundskolan eller motsvarande utbildning i sameskolan, en riksinternatskola eller en sådan fristående skola som avses i 9 kap. 1 eller 2 § skollagen (1985:1100), eller 
 86 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 2. särskolan eller specialskolan eller motsvarande utbildning i en fristående skola som är statsunderstödd eller står under statlig tillsyn. 
  
 7 §  
 Förlängt barnbidrag lämnas för ett barn som går i skolan utom- lands om svenskt statsbidrag betalas till skolan och om utbild- ningen i huvudsak motsvarar svensk grundskola. 
  
 8 §  
 Förlängt barnbidrag lämnas till och med den månad då barnet slutför utbildningen eller avbryter studierna. 
 Flerbarnstillägg 
  
 9 §  
 Om någon enligt 9 kap. får barnbidrag för tre eller flera barn lämnas flerbarnstillägg med 
  
 1. 
  
 254 kronor i månaden för det tredje barnet, 
  
 2. 
  
 760 kronor i månaden för det fjärde barnet, och 
  
 3. 
  
 950 kronor i månaden för det femte barnet och varje ytter- ligare barn. 
  
 I 9 kap. 11 § finns vissa bestämmelser om anmälan för flerbarns- tillägg. 
  
 10 §  
 Följande barn berättigar till flerbarnstillägg: 
  
 1. 
  
 barn för vilka allmänt barnbidrag lämnas, 
  
 2. 
  
 barn för vilka rätt till förlängt barnbidrag föreligger, och 
  
 3. 
  
 barn som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395) om barnet, bortsett från åldern, uppfyller kraven för allmänt barnbidrag. 
  
 11 §  
 Vid tillämpningen av 10 § beaktas inte barn i familjehem eller i hem för vård eller boende som avses i H 3 kap. 6 och 7 §§. 
  
 12 §  
 Barn som avses i 10 § 2 och 3 berättigar till flerbarnstillägg från och med det kvartal då studierna påbörjas och längst till och med det andra kvartalet det år då barnet fyller 20 år. 
 Ett sådant barn berättigar inte till flerbarnstillägg om barnet 
 deltar i undervisning som omfattar kortare tid än åtta veckor eller deltidsutbildning, 
 är gift, eller 
 87 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 inte stadigvarande sammanbor med den som söker flerbarns- tillägg. 
  
 13 §  
 Vid beräkningen av flerbarnstillägg skall de barn för vilka någon får barnbidrag räknas samman med de barn för vilka någon annan får barnbidrag om dessa bidragsmottagare 
  
 1. 
  
 är gifta med varandra och stadigvarande sammanbor, eller 
  
 2. 
  
 är sambor och tidigare har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt 
  
 Omprövning vid ändrade förhållanden 
  
 14 §  
 Om det inträffar något som medför att rätten till barnbidrag ökar eller minskar skall bidraget ändras från och med månaden efter förändringen. 
 Retroaktiv ersättning 
  
 15 §  
 Rätten till barnbidrag går förlorad om bidraget ännu inte har betalats ut under året efter det år som det hänför sig till. Detta gäller dock inte om den bidragsberättigade inom den tiden gör gällande sin rätt till bidraget hos Försäkringskassan. 
 9 kap. Vem får barnbidraget? 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser 
 om bidragsmottagare i 2 och 3 §§, 
 vid ensam vårdnad i 4 §, 
 vid gemensam vårdnad i 5 7 §§, 
 om det finns särskilt förordnade vårdnadshavare i 8 §, 
 om vårdnadshavare är av samma kön i 9 §, 
 vid adoption i 10 §, 
 när flerbarnstillägg skall lämnas i 11 13 §§, 
 om utbetalning till annan i 14 §, 
 om omprövning vid ändrade förhållanden i 15 §, och 
 om utbetalning av barnbidrag i 16 §. 
 88 
 SOU 2005:114 Socialförsäkringsbalk avd. B 
 Bidragsmottagare 
  
 2 §  
 För att få barnbidrag krävs, utom i fall som avses i 14 § och H 3 kap. 7 §, att bidragsmottagaren är försäkrad för barnbidrag. 
  
 3 §  
 Om inte annat följer av detta kapitel har ett barn som är myn- digt eller gift rätt att själv få barnbidraget. 
 Ensam vårdnad 
  
 4 §  
 Den som har ensam vårdnad om ett barn får barnbidraget. 
 Gemensam vårdnad 
  
 5 §  
 Vid gemensam vårdnad får barnets mor barnbidraget. Om föräldrarna begär det hos Försäkringskassan får i stället barnets far barnbidraget. 
  
 6 §  
 Om den förälder som enligt 5 § skall få bidraget under en längre tid inte kan delta i vårdnaden på grund av frånvaro, sjukdom eller något annat skäl, övergår rätten att få barnbidraget till den andra föräldern. 
  
 7 §  
 Om barnet varaktigt bor tillsammans med endast en av för- äldrarna har den föräldern efter anmälan rätt att få bidraget. 
 Särskilt förordnade vårdnadshavare 
  
 8 §  
 För barn med två särskilt förordnade vårdnadshavare gäller det som framgår av  
 5–7 
  §§ om barnets mor och far i stället barnets kvinnliga respektive manliga vårdnadshavare. 
 Vårdnadshavare av samma kön 
  
 9 §  
 Är barnets föräldrar eller särskilt förordnade vårdnadshavare av samma kön, skall vad som framgår av 5 7 §§ om barnets mor i stället gälla den äldre av dem eller, om de gör anmälan om det, den yngre av dem. 
 89 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Blivande adoptivföräldrar 
  
 10 §  
 Blivande adoptivföräldrar till ett utländskt barn likställs med föräldrar i fråga om rätten att få barnbidrag. 
 Särskilt om flerbarnstillägg 
  
 11 §  
 Den som får allmänt barnbidrag för de barn som omfattas av flerbarnstillägget får också flerbarnstillägget för dessa barn. 
 Den som vill få flerbarnstillägg med stöd av 8 kap. 10 § 2 eller 3 eller 13 § skall anmäla detta till Försäkringskassan. 
  
 12 §  
 Om allmänt barnbidrag har slutat lämnas för alla de barn som flerbarnstillägget avser, får barnens vårdnadshavare flerbarns- tillägget. Om alla de barn som berättigar till flerbarnstillägget är myndiga eller annars saknar vårdnadshavare, får den eller de för- äldrar som de stadigvarande sammanbor med flerbarnstillägget. 
  
 13 §  
 Skulle två personer kunna få flerbarnstillägget, betalas detta till kvinnan eller, om de gör anmälan om detta, till mannen. Är personerna av samma kön, betalas flerbarnstillägget till den äldre av dem eller, om de gör anmälan om det, till den yngre. 
 Utbetalning till annan 
  
 14 §  
 Om det finns synnerliga skäl får barnbidraget, i stället för vad som framgår av 2 13 §§, på begäran av socialnämnden, betalas ut till den andre av föräldrarna, någon annan lämplig person eller nämnden. 
 Omprövning vid ändrade förhållanden 
  
 15 §  
 Om förhållandena ändras på ett sätt som är avgörande för vem som får bidraget skall ändringen ha verkan från och med månaden efter den då ändringen ägde rum. 
 90 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Utbetalning av barnbidrag 
  
 16 §  
 Barnbidrag betalas ut månadsvis. Regeringen meddelar när- mare föreskrifter om sättet och tiden för utbetalningen. 
 IV Underhållsstöd 
 10 kap. Innehåll, definitioner och förklaringar 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I denna underavdelning finns bestämmelser om 
 underhållsstödet i 11 kap., och 
 bidragsskyldigas betalningsskyldighet mot Försäkringskassan i 12 kap. 
 Inledande bestämmelse 
  
 2 §  
 Underhållsstöd kan lämnas till barn vars föräldrar inte bor tillsammans. En förälder som är underhållsskyldig för barnet kan bli skyldig att till Försäkringskassan betala hela eller delar av det stöd som lämnats till barnet. 
 Definitioner och förklaringar 
 Boförälder 
  
 3 §  
 När det gäller underhållsstöd avses med boförälder den av föräldrarna som barnet är folkbokfört hos om barnet bor varaktigt endast hos den föräldern. 
 Växelvis boende 
  
 4 §  
 När det gäller underhållsstöd avses med växelvis boende att barnet bor varaktigt hos båda föräldrarna och är folkbokfört hos en av dem. 
 91 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Bidragsskyldig 
  
 5 §  
 När det gäller underhållsstöd avses med bidragsskyldig den som enligt 7 kap. 2 § första stycket föräldrabalken skall fullgöra sin underhållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag till barnet. 
 Personer som likställs med förälder 
  
 6 §  
 När det gäller underhållsstöd likställs blivande adoptivförälder till ett utländskt barn med en förälder som har vårdnaden om ett barn. 
 11 kap. Underhållsstödet 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns 
 allmänna bestämmelser om rätten till underhållsstöd i 2 7 §§ samt bestämmelser om 
 när rätten till underhållsstöd inte gäller i 8 12 §§, 
 förmånstiden i 13 och 14 §§, 
 vem som får utbetalningen av underhållsstödet i 15 19 §§, 
 beräkning av underhållsstöd i 20 31 §§, 
 omprövning och ändrade förhållanden i 32 §, och 
 handläggningen i 33 35 §§. 
 Allmänna bestämmelser om rätten till underhållsstöd 
 Barn vars föräldrar inte bor tillsammans 
  
 2 §  
 Om föräldrarna till ett försäkrat barn inte bor tillsammans har barnet rätt till underhållsstöd i de fall som anges i 4 och 5 §§. 
 Om barnet har fyllt 18 år lämnas förlängt underhållsstöd, om även villkoren i 6 § är uppfyllda. 
  
 3 §  
 När barnets föräldrar är folkbokförda på samma adress eller är gifta med varandra skall de anses bo tillsammans. Detta gäller dock inte om den som begär underhållsstöd eller som stöd betalas ut till visar något annat. 
 92 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Om andra omständigheter gör det sannolikt att föräldrarna bor tillsammans, måste den som begär underhållsstöd eller som stöd betalas ut till visa att de inte gör det. 
 Vårdnadshavare i Sverige 
  
 4 §  
 Underhållsstöd lämnas endast om barnets boförälder bor här i landet. Om barnet är underårigt krävs dessutom att boföräldern är vårdnadshavare för barnet. 
  
 5 §  
 Vid växelvis boende krävs det att den som söker stödet bor här i landet. Om barnet är underårigt krävs också att båda föräldrarna eller en av dem är vårdnadshavare. 
 Förlängt underhållsstöd 
  
 6 §  
 Ett barn som har fyllt 18 år och som inte har ingått äktenskap har rätt till förlängt underhållsstöd om han eller hon bedriver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag eller till studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). 
 Studier som omfattar kortare tid än åtta veckor eller deltids- studier ger dock inte rätt till förlängt underhållsstöd. 
 Barn hos särskilt förordnade vårdnadshavare 
  
 7 §  
 Underhållsstöd och förlängt underhållsstöd lämnas även till ett barn som varaktigt bor och är folkbokfört hos 
  
 1. 
  
 en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare som bor här i landet, eller 
  
 2. 
  
 någon eller några som bor här i landet och som var särskilt förordnade vårdnadshavare för barnet, när det fyllde 18 år. 
  
 Vad som i denna underavdelning anges om boförälder gäller då den eller de särskilt förordnade vårdnadshavarna. Bestämmelserna i 3 och 8 §§ tillämpas inte i dessa fall. 
 93 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 När rätten till underhållsstöd inte gäller 
 Vägran att uppge faderskap 
  
 8 §  
 Underhållsstöd lämnas inte om barnets mor är boförälder och hon uppenbarligen utan giltigt skäl låter bli att vidta eller medverka till åtgärder för att få faderskapet till barnet fastställt. 
 Betalning av underhåll 
  
 9 §  
 Underhållsstöd lämnas inte om det finns anledning anta att en bidragsskyldig förälder i rätt ordning betalar underhåll med minst det belopp som skulle betalas ut som underhållsstöd till barnet. 
 Underhållsstöd lämnas inte heller om det är uppenbart att den bidragsskyldige föräldern på något annat sätt ser till att barnet får motsvarande underhåll. 
 Vägran att begära underhållsbidrag 
  
 10 §  
 Underhållsstöd lämnas inte om boföräldern trots föreläggan- de enligt 12 kap. 24 § utan giltigt skäl låter blir att vidta eller medverka till de åtgärder som begärs. 
 Barn med barnpension eller efterlevandestöd 
  
 11 §  
 Underhållsstöd lämnas inte om barnet har rätt till barn- pension eller efterlevandestöd efter en bidragsskyldig förälder. 
 Förlängt underhållsstöd 
  
 12 §  
 Förlängt underhållsstöd lämnas inte till ett barn i fall som avses i 8 11 §§. Det som anges om boföräldern i 8 och 10 §§ skall då i stället gälla barnet. 
 94 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Förmånstiden 
 Underhållsstöd 
  
 13 §  
 Underhållsstöd lämnas från och med månaden efter den månad när föräldrarna har flyttat isär eller rätt till stöd annars har uppkommit, dock inte för längre tid tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. 
 Underhållsstöd lämnas till och med månaden då barnet har fyllt 18 år eller den tidigare månad när rätten till stöd annars har upp- hört. 
 Förlängt underhållsstöd 
  
 14 §  
 Förlängt underhållsstöd lämnas, om villkoren i 13 § är upp- fyllda, från och med månaden efter det att den studerande har fyllt 18 år eller återupptagit studier som avses i 6 §, dock inte för längre tid tillbaka än en månad före ansökningsmånaden. 
 Förlängt underhållstöd lämnas till och med månaden när rätten till stöd upphör, dock längst till och med juni månad det år då barnet fyller 20 år. 
 Vem får utbetalningen av underhållsstödet? 
 Boende hos endast en förälder 
  
 15 §  
 Den som är boförälder får underhållsstödet. 
 Växelvis boende 
  
 16 §  
 Vid växelvis boende får var och en av föräldrarna en del av underhållsstödet. 
 Särskilt förordnade vårdnadshavare 
  
 17 §  
 Om två särskilt förordnade vårdnadshavare har utsetts att ha vårdnaden gemensamt får den kvinnliga vårdnadshavaren under- hållsstödet. Om vårdnadshavarna begär det hos Försäkringskassan får i stället den manlige vårdnadshavaren underhållsstödet. 
 95 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Om de särskilt förordnade vårdnadshavarna är av samma kön får den äldre av dem underhållsstödet. Om vårdnadshavarna begär det får i stället den yngre av dem underhållsstödet. 
 Förlängt underhållsstöd 
  
 18 §  
 Den studerande får själv det förlängda underhållsstödet. 
 Utbetalning till annan 
  
 19 §  
 Om det finns synnerliga skäl får underhållsstödet, i stället för vad som framgår av 15 18 §§, på begäran av socialnämnden betalas ut till någon annan lämplig person eller till nämnden. 
 Beräkning av underhållsstöd 
 Grundläggande bestämmelse 
  
 20 §  
 Underhållsstöd till ett barn lämnas med 1 173 kronor i måna- den, om inte annat följer av 21 31 §§. 
 Utfyllnadsbidrag efter avräkning för underhåll 
  
 21 §  
 Om det finns anledning att anta att en bidragsskyldig förälder i rätt ordning betalar underhåll till barnet med minst det belopp som skulle ha fastställts som betalningsbelopp enligt 12 kap. 10 17 och 20 22 §§, skall det sist avsedda beloppet räknas av från under- hållsstödet. 
  
 22 §  
 Om den bidragsskyldige bor utomlands och det finns anled- ning att anta att han eller hon i rätt ordning betalar fastställt underhållsbidrag, skall detta belopp räknas av från underhållsstödet i stället för vad som anges i 21 §. 
  
 23 §  
 Om sökanden begär det, lämnas underhållsstöd med 1 173 kronor i månaden med avräkning för det betalningsbelopp som skulle ha fastställts, om 12 kap. 10 17 och 20 22 §§ hade 
 96 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 tillämpats på inkomsten för den av föräldrarna som inte är bo- förälder. 
 Växelvis boende 
  
 24 §  
 Vid växelvis boende lämnas underhållsstöd för var och en av föräldrarna med hälften av 1 173 kronor i månaden. 
 Från detta belopp avräknas hälften av det betalningsbelopp som skulle ha fastställts, om 12 kap.  
 10–17 
  och  
 20–22 
  §§ hade tillämpats på inkomsten för föräldern. 
 Särskilt förordnade vårdnadshavare 
  
 25 §  
 Om ett barn bor hos en eller två särskilt förordnade vårdnads- havare eller hos någon eller några som var särskilt förordnade vårdnadshavare när barnet fyllde 18 år, lämnas dubbla underhålls- stöd enligt 20 och 21 §§. 
 Underhåll i form av engångsbelopp 
  
 26 §  
 Om underhållsbidrag har fastställts enligt föräldrabalken i form av ett engångsbelopp, skall avräkning från underhållsstödet ske med vad det fastställda underhållsbidraget skäligen kan anses motsvara i underhåll per månad. 
 Underhåll före beslut om betalningsskyldighet 
  
 27 §  
 Om en bidragsskyldig förälder, innan han eller hon har delgetts ett beslut om betalningsskyldighet, har betalat underhåll till barnet för en viss månad, skall det beloppet dras av från under- hållsstödet för den månaden. 
 97 
 Socialförsäkringsbalk avd. B SOU 2005:114 
 Underhåll vid umgänge med barnet 
  
 28 §  
 Om den bidragsskyldige enligt 12 kap. 19 § har medgetts avdrag med ett visst belopp vid fullgörande av sin betalnings- skyldighet, skall kommande underhållsstöd minskas med det beloppet. 
 Avräkning för barnets inkomster 
  
 29 §  
 Om barnet har en sådan inkomst som framkommer vid en tillämpning på barnet av 12 kap. 10 15 §§, skall underhållsstödet minskas med hälften av inkomsten. I stället för den minskning med 72 000 kronor som anges i 12 kap. 10 § skall inkomsten minskas med 48 000 kronor. 
  
 30 §  
 Vid växelvis boende skall underhållsstödet för var och en av föräldrarna minskas med ett belopp som motsvarar hälften av det belopp som underhållsstödet skall minskas med enligt 29 §. 
 Förskott, avrundning och lägsta utbetalning 
  
 31 §  
 Underhållsstöd lämnas månadsvis i förskott. 
 Om det belopp som skall betalas ut för ett barn till en sökande en viss månad är lägre än 50 kronor, betalas det inte ut. I övrigt avrundas belopp som slutar på öretal till närmast lägre krontal. 
 Omprövning vid ändrade förhållanden 
  
 32 §  
 Försäkringskassan skall besluta att dra in eller sätta ned underhållsstödet, om något har inträffat som gör att underhållsstöd inte skall lämnas, eller att det skall lämnas med ett lägre belopp. 
 Särskilda handläggningsbestämmelser 
  
 33 §  
 När underhållsstöd enligt 20 23 §§ eller 25 § har sökts skall Försäkringskassan omedelbart sända meddelande om ansökan till den bidragsskyldige, under förutsättning att hans eller hennes vistelseort är känd eller går att ta reda på. 
 98 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Meddelandet skall innehålla en uppmaning till den bidrags- skyldige att yttra sig muntligen eller skriftligen inom en viss tid, om han eller hon har något att invända mot ansökan eller har något att anföra i fråga om betalningsskyldighet för underhållsstöd enligt 12 kap. 2 5 §§. 
  
 34 §  
 När underhållsstöd enligt 24 § har sökts skall Försäkrings- kassan omedelbart sända meddelande om ansökan till den andra föräldern, under förutsättning att hans eller hennes vistelseort är känd eller går att ta reda på. 
 Meddelandet skall innehålla en uppmaning till den andra för- äldern att yttra sig muntligen eller skriftligen inom en viss tid, om han eller hon har något att anföra i fråga om ansökan. 
  
 35 §  
 När Försäkringskassan har meddelat beslut i ärendet, skall sökanden skriftligen underrättas om beslutet. 
 Beslut om att bevilja underhållsstöd och att fastställa återbetal- ningsskyldighet skall delges den bidragsskyldige. 
 12 kap. Bidragsskyldigas betalningsskyldighet mot Försäkringskassan 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om 
 betalningsskyldighet för underhållsstöd i  
 2–9 
  §§, 
 inkomstunderlag för betalningsskyldighet i  
 10–15 
  §§, 
 beräkning av betalningsbelopp i  
 16–22 
  §§, 
 när den bidragsskyldige bor utomlands i  
 23–26 
  §§, 
 omprövning och ändring av betalningsskyldighet i  
 27–30 
  §§, 
 anstånd i  
 31–34 
  §§, 
 eftergift i 35 och 36 §§, 
 ränta i 37 och 38 §§, och 
 indrivning i 39 §. 
 99 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Betalningsskyldighet för underhållsstöd 
 Allmänna bestämmelser 
  
 2 §  
 När underhållsstöd lämnas till ett barn och det finns en bidragsskyldig förälder, skall föräldern i förskott för varje månad betala ett belopp till Försäkringskassan som helt eller delvis mot- svarar underhållsstödet. 
 När fastställs betalningsskyldighet? 
  
 3 §  
 Betalningsskyldighet skall fastställas av Försäkringskassan sam- tidigt som eller snarast efter det att ett beslut om underhållsstöd meddelas. 
  
 4 §  
 Ett beslut om betalningsskyldighet skall inte meddelas, om 11 kap. 21, 23 eller 24 § tillämpas eller om underhållsskyldighet enligt föräldrabalken har fastställts i form av ett engångsbelopp. 
 Om den bidragsskyldige är bosatt utomlands och en tillämpning av bestämmelserna i 23 och 24 §§ därför övervägs, behöver betal- ningsskyldighet inte heller fastställas. 
  
 5 §  
 Betalningsskyldighet får inte beslutas för längre tid tillbaka än tre år före den dag då meddelande enligt 11 kap. 33 § om att an- sökan om underhållsstöd har gjorts sändes till den bidragsskyldige. 
 Betalningsskyldighet får inte beslutas för tid under vilken För- säkringskassan har trätt in i barnets rätt till underhållsbidrag enligt 23 §. 
 Tillfälliga beslut om betalningsskyldighet 
  
 6 §  
 Om Försäkringskassan enligt H 9 kap. 2 § har beslutat om underhållsstöd för tid till dess slutligt beslut kan fattas, skall betal- ningsskyldighet fastställas för den bidragsskyldige för motsvarande tid. 
  
 7 §  
 Pågår ett mål om fastställande av faderskap till barnet, får den man som är instämd åläggas betalningsskyldighet, om det finns sannolika skäl för att han är far till barnet. Ett beslut om betal- 
 100 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 ningsskyldighet får dock inte meddelas om flera män är instämda i målet. 
  
 8 §  
 Om den slutliga betalningsskyldigheten bestäms till ett lägre belopp än vad som för samma tid har betalats enligt 6 eller 7 §, skall skillnaden betalas ut till den bidragsskyldige. Bestäms den slutliga betalningsskyldigheten till ett högre belopp, skall den bidrags- skyldige betala in skillnaden till Försäkringskassan. 
 Ändrat faderskap 
  
 9 §  
 Om betalningsskyldighet har fastställts slutligt för en man som senare frias från faderskapet till barnet, har han rätt att få tillbaka vad han har betalat jämte ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) från varje betalningsdag. 
 Inkomstunderlag för betalningsskyldighet 
 Grundläggande bestämmelse 
  
 10 §  
 Den bidragsskyldiges betalningsskyldighet beräknas på diffe- rensen mellan 
 den bidragsskyldiges inkomst enligt 11 15 §§ och 
 72 000 kronor. 
 Inkomst enligt taxeringsbeslut 
  
 11 §  
 Den bidragsskyldiges inkomst beräknas i enlighet med det taxeringsbeslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) som fattats närmast före februari månad det år betalningsskyldigheten avser och med utgångspunkt i 
  
 1. 
  
 överskott i inkomstslaget tjänst enligt 10 kap. 16 § inkomst- skattelagen (1999:1229), 
  
 2. 
  
 överskott i inkomstslaget kapital beräknat enligt 13 §, och 
  
 3. 
  
 överskott av en näringsverksamhet beräknad enligt 14 §. 
  
 12 §  
 När betalningsskyldigheten fastställs för förfluten tid skall till grund för inkomstberäkningen läggas det taxeringsbeslut som före- låg den eller de månader som betalningsskyldigheten avser. 
 101 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Inkomstslaget kapital 
  
 13 §  
 Överskottet eller underskottet i inkomstslaget kapital enligt 
 41 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med andra gjorda avdrag i inkomstslaget än 
  
 1. 
  
 avdrag för kapitalförluster till den del de motsvarar kapital- vinster som tagits upp som intäkt enligt 42 kap. 1 § inkomstskatte- lagen, och 
  
 2. 
  
 uppskovsavdrag enligt 47 kap. inkomstskattelagen vid byte av bostad. 
  
 Inkomstslaget näringsverksamhet 
  
 14 §  
 Överskottet eller underskottet av en näringsverksamhet enligt 
 14 kap. 21 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall ökas respektive minskas med 
  
 1. 
  
 avdrag för underskott för tidigare beskattningsår enligt 40 kap. inkomstskattelagen, 
  
 2. 
  
 avdrag enligt 16 kap. 32 § inkomstskattelagen för utgift för egen pension intill ett halvt prisbasbelopp, 
  
 3. 
  
 avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. inkomstskattelagen, och 
  
 4. 
  
 avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 34 kap. in- komstskattelagen, 
  
 samt minskas respektive ökas med 
  
 5. 
  
 återfört avdrag för avsättning till periodiseringsfond, och 
  
 6. 
  
 återfört avdrag för avsättning till expansionsfond. 
  
 Studiemedel, rekryteringsbidrag och förmögenhet 
  
 15 §  
 Till beloppen enligt  
 11–14 
  § skall läggas 
  
 1. 
  
 studiemedel i form av studiebidrag samt rekryteringsbidrag till vuxenstuderande, och 
  
 2. 
  
 en procent av den del av den bidragsskyldiges skattepliktiga förmögenhet som överstiger 1 500 000 kronor. 
  
 102 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Beräkning av betalningsbelopp 
 Grundläggande bestämmelser 
  
 16 §  
 Betalningsskyldighet skall för varje barn som har rätt till underhållsstöd bestämmas till ett visst belopp per år (betalnings- belopp). Beloppet skall motsvara det procenttal av den bidrags- skyldiges inkomst som anges i 17 §. 
 När procenttalet bestäms skall hänsyn tas till samtliga barn som den bidragsskyldige är underhållsskyldig för enligt 7 kap. 1 § för- äldrabalken. 
  
 17 §  
 Om den bidragsskyldige är underhållsskyldig enligt 7 kap. 1 § föräldrabalken för ett, två eller tre barn utgör procenttalet fjorton, elva och en halv respektive tio procent. 
 Om underhållsskyldigheten gäller fler än tre barn motsvarar procenttalet kvoten av 
 summan av antalet barn och 27 och 
 antalet barn. 
 Procenttalet bestäms med högst två decimaler. 
 Avdrag för underhåll före beslut om betalningsskyldighet 
  
 18 §  
 Underhåll som har betalats till barnet innan den bidrags- skyldige delgavs ett beslut om betalningsskyldighet får, i den utsträckning som det svarar mot underhållsstödet, räknas av från vad som skall betalas till Försäkringskassan. 
 Avdrag för underhåll vid umgänge med barnet 
  
 19 §  
 Om den bidragsskyldige har haft barnet hos sig under en sammanhängande tid av minst fem hela dygn eller under en kalendermånad haft barnet hos sig i minst sex hela dygn, får han eller hon vid fullgörande av sin betalningsskyldighet tillgodoräknas ett avdrag som Försäkringskassan bestämmer enligt vad som före- skrivs om underhållsbidrag i 7 kap. 4 § första stycket föräldra- balken. 
 Avdrag beviljas endast om anmälan om vistelsen görs till För- säkringskassan inom tre månader från utgången av den kalender- månad då barnets vistelse hos den bidragsskyldige upphörde. 
 103 
 Socialförsäkringsbalk avd. B SOU 2005:114 
 Beräkning efter skälighet 
  
 20 §  
 Betalningsskyldighet kan, i stället för vad som följer av 10 15 §§, bestämmas genom en skälighetsbedömning, om det är uppenbart att den bidragsskyldiges förvärvsförmåga väsentligt överstiger vad som motsvarar inkomsten beräknad enligt nämnda paragrafer och han eller hon inte visar godtagbar anledning till att förvärvsförmågan inte utnyttjas. 
 Högsta betalningsbelopp 
  
 21 §  
 Betalningsbeloppet för ett barn får aldrig överstiga vad som lämnas i underhållsstöd till barnet under den tid betalningsskyldig- heten avser. 
 Avrundning och lägsta betalningsbelopp 
  
 22 §  
 Om det belopp som skall betalas för ett barn under en månad slutar på öretal, avrundas beloppet till närmast lägre krontal. Om månadsbeloppet för ett barn blir lägre än 100 kr, bortfaller betalningsskyldigheten. 
 När den bidragsskyldige bor utomlands 
  
 23 §  
 Om underhållsbidrag är fastställt för en bidragsskyldig som bor utomlands, inträder Försäkringskassan i barnets rätt till under- hållsbidrag i den utsträckning som detta svarar mot utbetalat underhållsstöd. 
  
 24 §  
 Om underhållsbidrag inte är fastställt för en bidragsskyldig som bor utomlands, kan Försäkringskassan förelägga boföräldern att vidta eller medverka till åtgärder för att få underhållsbidrag fastställt. 
 Boföräldern skall till Försäkringskassan ge in en skriftlig hand- ling om fastställt underhållsbidrag som kan ligga till grund för indrivning av bidraget, om Försäkringskassan begär det. 
 Om barnet har fyllt 18 år skall vad som anges om boföräldern i denna paragraf i stället gälla barnet. 
 104 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 25 §  
 I fall som avses i 23 och 24 §§ tillämpas även 2, 18 och 19 §§ i fråga om skyldighet att betala fastställt underhållsbidrag till För- säkringskassan. Betalning till Försäkringskassan skall dock ske allt eftersom underhållsbidraget förfaller till betalning. 
  
 26 §  
 Försäkringskassan bör ge den som får föra barnets talan möjlighet att i samband med Försäkringskassans krav på betalning av underhållsbidrag utkräva den del av obetalda underhållsbidrag som överstiger underhållsstödet. 
 Omprövning och ändring av betalningsskyldighet 
  
 27 §  
 Ett betalningsbelopp enligt 16 22 §§ skall omprövas när det finns ett nytt beslut om årlig taxering och när grunden för tillämp- lig procentsats enligt 17 § ändras. 
  
 28 §  
 Betalningsskyldighet enligt 16 22 §§ för viss tid kan på ansökan av den bidragsskyldige eller på initiativ av Försäkrings- kassan jämkas om det taxeringsbeslut som legat till grund för Försäkringskassans bedömning ändrats väsentligt. 
  
 29 §  
 Om betalningsskyldigheten enligt 28 § bestäms till ett lägre belopp än vad den bidragsskyldige i enlighet med tidigare beslut betalat för samma tid, skall skillnaden betalas ut till den bidrags- skyldige. Detsamma gäller betald ränta som hänför sig till skillnads- beloppet, om räntan uppgår till minst 100 kronor. 
 Om betalningsskyldigheten bestäms till ett högre belopp än vad den bidragsskyldige i enlighet med tidigare beslut betalat för samma tid, skall den bidragsskyldige betala in skillnaden till För- säkringskassan. 
  
 30 §  
 Beslut om betalningsskyldighet enligt 16 22 §§ får upphävas helt eller delvis om den bidragsskyldige bosatt sig utomlands. 
 Anstånd 
  
 31 §  
 Försäkringskassan får på ansökan av den bidragsskyldige helt eller delvis bevilja anstånd med att fullgöra betalningsskyldigheten. 
 Ett beslut om anstånd gäller för högst ett år. 
 105 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 32 §  
 Anstånd enligt 31 § skall beviljas i den utsträckning som det behövs för att den bidragsskyldige skall få behålla vad som behövs för sitt eget och familjens underhåll. Bestämmelserna om för- behållsbelopp i 7 kap. 4 och 5 §§ utsökningsbalken skall då tilläm- pas. 
 Anstånd får också beviljas om det annars finns anledning till det med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden eller andra särskilda förhållanden. 
  
 33 §  
 Det belopp som beslutet om anstånd avser skall betalas före belopp som avser senare tid. 
 Den bidragsskyldige är, sedan anståndsbeslutet upphört, inte skyldig att på grund av anståndet någon månad betala mer till Försäkringskassan än det månadsbelopp som betalningsskyldig- heten fastställs till, eller skulle ha fastställts till om 10 17 §§ och 20 22 § hade tillämpats på den bidragsskyldiges inkomst. För överstigande belopp skall nytt beslut om anstånd meddelas. 
  
 34 §  
 Försäkringskassan skall upphäva eller ändra ett beslut om anstånd, om det inträffar något som medför att anstånd inte längre bör gälla eller bör gälla i mindre omfattning. 
 Eftergift 
  
 35 §  
 Försäkringskassan får på ansökan av den bidragsskyldige helt eller delvis efterge fordran i fråga om betalningsskyldighet och ränta, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller ekonomiska förhållanden. 
  
 36 §  
 Försäkringskassan får på ansökan av den bidragsskyldige helt eller delvis efterge fordran i fråga om betalningsskyldighet, som avser tid före den dag då hans faderskap till ett barn har fastställts genom bekräftelse eller dom, om det finns synnerliga skäl. 
 Ränta 
  
 37 §  
 Om den bidragsskyldige inte betalar betalningsbelopp som fastställts enligt 16 22 §§ i rätt tid eller har beviljats anstånd med betalning, skall han eller hon betala ränta på skulden. Försäk- 
 106 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 ringskassan behöver dock inte kräva betalning för räntebelopp som avser kortare dröjsmål med betalning. 
 Före varje kalenderår fastställer regeringen den ränta som skall gälla. 
  
 38 §  
 De belopp som den bidragsskyldige betalar in skall i första hand avräknas på upplupen ränta. 
 Indrivning 
  
 39 §  
 Försäkringskassan skall utan dröjsmål vidta åtgärder för att driva in fordringen, om den bidragsskyldige inte fullgör sin betal- ningsskyldighet. 
 Beslut om betalningsskyldighet enligt 16 22 §§ och ränta får verkställas enligt bestämmelserna i utsökningsbalken. 
 V Särskilda familjeförmåner 
 13 kap. Innehåll 
  
 1 §  
 I denna underavdelning finns bestämmelser om 
 adoptionsbidrag i 14 kap., och 
 vårdbidrag i 15 kap. 
 14 kap. Adoptionsbidrag 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om 
 rätten till adoptionsbidrag i  
 2–6 
  §§, och 
 vem som får adoptionsbidraget i 7 §. 
 Rätten till adoptionsbidrag 
  
 2 §  
 Adoptionsbidrag får lämnas till försäkrade föräldrar för kost- nader vid adoption av barn som inte är svenska medborgare och som inte är bosatta här i landet när föräldrarna får dem i sin vård. 
 Bidraget lämnas med 40 000 kronor för varje barn. 
 107 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 3 §  
 För att adoptionsbidrag skall lämnas krävs 
  
 1. 
  
 att föräldrarna var bosatta här i landet såväl när de fick barnet i sin vård som när adoptionen blev giltig här, och 
  
 2. 
  
 att ansökan om bidraget görs inom ett år från det att adop- tionen blev giltig. 
  
 4 §  
 Adoptionsbidrag lämnas endast till den eller de föräldrar som har fått tillstånd att adoptera av svensk domstol. 
 Med svensk domstols tillstånd jämställs 
  
 1. 
  
 beslut av regeringen, eller av den myndighet som regeringen har bestämt, om att ett utomlands meddelat beslut om adoption skall gälla här i landet, och 
  
 2. 
  
 ett utomlands meddelat beslut om adoption som gäller här i landet enligt lagen (1997:191) med anledning av Sveriges tillträde till Haagkonventionen om skydd av barn och samarbete vid inter- nationella adoptioner. 
  
 5 §  
 Adoptionsbidrag lämnas endast för barn som inte hade fyllt tio år när föräldrarna fick det i sin vård. 
 Bidrag lämnas inte för adoption av eget eller makes barn. 
  
 6 §  
 Bidrag lämnas endast för adoption som har förmedlats av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. 
 Vem får adoptionsbidraget? 
  
 7 §  
 Föräldrarna får hälften var av adoptionsbidraget om de inte kommer överens om en annan fördelning. 
 15 kap. Vårdbidrag 
 Innehåll 
  
 1 §  
 I detta kapitel finns bestämmelser om 
 personer som likställs med förälder i 2 §, 
 rätten till vårdbidrag i 3 5 §§, 
 förmånstiden i 6 10 §§, 
 beräkning av vårdbidrag i 11 14 §§, 
 vem som får vårdbidraget i 15 och 16 §§, 
 108 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 omprövning vid ändrade förhållanden i 17 och 18 §§, och 
 utbetalning av vårdbidrag i 19 §. 
 Personer som likställs med förälder 
  
 2 §  
 När det gäller vårdbidrag likställs följande personer med för- älder: 
  
 1. 
  
 Förälders make som stadigvarande sammanbor med föräldern. 
  
 2. 
  
 Förälders sambo som tidigare har varit gift med eller har eller har haft barn med föräldern. 
  
 3. 
  
 Särskilt förordnad vårdnadshavare som har vård om barnet. 
  
 4. 
  
 Blivande adoptivförälder till ett utländskt barn. 
  
 Rätten till vårdbidrag 
  
 3 §  
 En försäkrad förälder har rätt till vårdbidrag för ett försäkrat barn om 
  
 1. 
  
 barnet på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller annat funktionshinder behöver särskild tillsyn och vård under minst sex månader, eller 
  
 2. 
  
 det på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder upp- kommer merkostnader. 
  
 Om en förälder har flera barn som avses i första stycket grundas bedömningen av rätten till vårdbidrag på det sammanlagda behovet av tillsyn och vård samt på de sammanlagda merkostnaderna. 
  
 4 §  
 Vårdbidrag lämnas allt efter tillsyns- och vårdbehovets omfatt- ning och merkostnadernas storlek som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån enligt 11 och 12 §§. 
 Bidrag kan även lämnas särskilt för merkostnader enligt 13 och 14 §§. 
  
 5 §  
 Vid bedömningen enligt 3 och 4 §§ skall det bortses från vård- behov som tillgodoses genom annat samhällsstöd. 
 109 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Förmånstiden 
 Huvudregler 
  
 6 §  
 Vårdbidrag lämnas från och med månaden när rätt till för- månen uppkommer, dock inte för längre tid tillbaka än den månad då ansökan om vårdbidrag gjordes. 
 Vårdbidrag lämnas till och med juni månad det år då barnet fyller 19 år eller den tidigare månad när rätt till förmånen annars upphör. 
  
 7 §  
 Vårdbidraget får begränsas till viss tid. 
 Behovet av bidrag skall omprövas efter två år, om det inte finns skäl för omprövning med längre mellanrum. 
 Avbrott i vården 
  
 8 §  
 Om en förälder tillfälligt är förhindrad att vårda barnet kan vårdbidrag lämnas under avbrott i vården som varar högst sex månader. 
 Om det finns särskilda skäl kan vårdbidrag lämnas även under ett avbrott som varar ytterligare högst sex månader. 
 Om barnet avlider 
  
 9 §  
 Om mer än en fjärdedels vårdbidrag lämnas för ett barn som avlider fortsätter vårdbidraget att lämnas till och med den åttonde månaden efter dödsfallet eller den tidigare månad när vårdbidraget annars skulle ha upphört. 
  
 10 §  
 Under den tid som anges i 9 § lämnas vårdbidraget som 
  
 1. 
  
 halv förmån om bidraget vid tiden för dödsfallet lämnades som hel eller tre fjärdedels förmån, och 
  
 2. 
  
 en fjärdedels förmån om bidraget vid tiden för dödsfallet lämnades som halv förmån. 
  
 Om viss del av det vårdbidrag som gällde vid dödsfallet hade bestämts som merkostnadsersättning skall motsvarande del av bidraget enligt första stycket anses utgöra sådan ersättning. 
 110 
  
 SOU 2005:114 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 Beräkning av vårdbidrag 
 Huvudregler 
  
 11 §  
 Helt vårdbidrag för ett år motsvarar 250 procent av pris- basbeloppet, dock ej i fall som avses i 13 och 14 §§. Partiell förmån motsvarar tillämplig del av helt bidrag. 
  
 12 §  
 Av vårdbidrag som lämnas enligt 11 § kan en viss angiven del bestämmas som ersättning för merkostnader. Denna ersättning bestäms till: 
  
 1. 
  
 18 procent av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till 
  
 18 men inte 36 procent av prisbasbeloppet, 
  
 2. 
  
 36 procent av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till 
  
 36 men inte 53 procent av prisbasbeloppet, 
  
 3. 
  
 53 procent av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till 
  
 53 men inte 69 procent av prisbasbeloppet, och 
  
 4. 
  
 69 procent av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till 
  
 69 procent av prisbasbeloppet eller mer. 
 Vårdbidrag enbart för merkostnader 
  
 13 §  
 Vårdbidrag som lämnas med beaktande enbart av merkost- nader bestäms till 
  
 1. 
  
 62,5 procent av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till minst detta belopp, eller 
  
 2. 
  
 36 procent av prisbasbeloppet om merkostnaderna uppgår till minst detta belopp. 
  
 Merkostnadsersättning utöver helt vårdbidrag 
  
 14 §  
 Om behovet av särskild tillsyn och vård för ett barn grundar rätt till hel förmån utan att merkostnaderna beaktas och mer- kostnaderna uppgår till minst 18 procent av prisbasbeloppet, skall beloppet av hel förmån höjas med merkostnadsersättning. Denna skall, allt efter merkostnadernas storlek, bestämmas till 18, 36, 53 eller 69 procent av prisbasbeloppet med tillämpning av 12 §. 
 111 
  
 Socialförsäkringsbalk avd. B 
  
 SOU 2005:114 
  
 Vem får vårdbidraget? 
 Huvudregel 
  
 15 §  
 Om båda föräldrarna har rätt till vårdbidrag för ett visst barn får den förälder vårdbidraget som står för den huvudsakliga tillsynen och vården. 
 Delning av vårdbidraget 
  
 16 §  
 Om båda föräldrarna begär det får i stället föräldrarna halva bidraget var. En förutsättning för detta är att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet och att båda tar del i vården av barnet. 
 I fall som avses i 9 § krävs att föräldrarna vid tiden för dödsfallet hade gemensam vårdnad om barnet och att båda tog del i vården. 
 Omprövning vid ändrade förhållanden 
  
 17 §  
 Vårdbidrag skall omprövas när förhållanden som påverkar behovet av vårdbidrag har ändrats. 
  
 18 §  
 Ändring av vårdbidrag skall gälla från och med månaden närmast efter den månad när anledningen till ändring uppkom. Gäller det ökning efter ansökan skall dock även 6 § första stycket beaktas. 
 Utbetalning av vårdbidrag 
  
 19 §  
 Vårdbidrag skall betalas ut månadsvis. När ersättnings- beloppet beräknas för månad skall den ersättning för år räknat som beräkningen utgår från avrundas till närmaste krontal som är jämnt delbart med tolv. 
 112