Tillväxt genom turistnäringen 
 Tillväxt genom turistnäringen 
 Betänkande av Utredningen om alternativa modeller för finansiering av ytterligare gemensam marknads- föring av Sverige som resmål 
 Stockholm 2007 
 SOU 2007:32 
 SOU och Ds kan köpas från Herring kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Herring Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Edita Sverige AB 
 Stockholm 2007 
 ISBN  
 978-91-38-22744-2 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Näringsdepartementet 
 Genom regeringsbeslut den 1 december 2005 bemyndigades den dåvarande chefen för Näringsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga olika internationella modeller för samfinansiering av marknadsföring, analysera möjligheterna till ökade gemensamma marknadsföringsinsatser för svensk turism samt föreslå alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för Sverige och olika destinationer i Sverige som resmål (dir. 2005:133). 
 Med stöd av bemyndigandet förordnades Russell som särskild utredare fr.o.m. den 9 januari 2006. 
 Som sekreterare i utredningen förordnades den 9 februari 2006 Hayes. 
 Som experter i utredningen förordnades den 4 april 2006 kanslirådet  
 Collins 
  Green, departementssekreteraren Wagner och departementssekreteraren King. Den 8 juni 2006 entledigades King från uppdraget att vara expert i utredningen och departementssekreteraren Rivera förordnades som expert i utredningen. 
 Regeringen beslutade den 7 september 2006 om tilläggsdirektiv enligt vilket utredningens uppdrag utökades till att även utreda förutsättningarna för att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd till stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssektorerna (dir. 2006:99). 
 I anledning av tilläggsuppdraget förordnandes den 30 oktober 2006 hovrättsassessorn Castillo som sekreterare i utredningen. 
 Den 30 november 2006 entledigades Rivera från uppdraget att vara expert i utredningen och ämnessakkunnige Kennedy, kanslirådet Hans Enflo, departementssekreteraren Burch, departementssekreteraren Brown och 
  
 Missiv 
  
 SOU 2007:32 
  
 departementssekreteraren Green förordnades som experter i utredningen. 
 Utredningen (N 2006:01) överlämnar härmed betänkandet Tillväxt genom turistnäringen (SOU 2007:32). Utredningen har därmed avslutat sitt arbete. 
 Stockholm i maj 2007 
 Russell 
 Hayes 
 Castillo 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 11 
  
 DEL I Inledning 
  
 1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 21 
  
 1.1 
  
 Bakgrund .................................................................................. 
  
 21 
  
 1.2 
  
 Direktiven................................................................................. 
  
 25 
  
 1.3 
  
 Utredningens frågeställningar................................................. 
  
 26 
  
 1.4 
  
 Så har utredningen arbetat....................................................... 
  
 28 
  
 1.5 
  
 Nyckeltermer ........................................................................... 
  
 30 
  
 DEL II Ursprungsuppdraget 
  
 2 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport ............................... 
  
 39 
  
 2.1 
  
 Sverigefrämjande och Sverigebilden i utlandet....................... 
  
 39 
  
 2.1.1 Nämnden för Sverigefrämjande i utlandet, NSU ....... 
  
 39 
  
 2.1.2 
  
 NSU:s medlemmar ....................................................... 
  
 41 
  
 2.1.3 Sverigebilden – en analys av hur omvärlden ser på 
  
 Sverige ........................................................................... 
  
 46 
  
 2.2 
  
 Viktiga utvecklingsområden för svensk turistnäring............. 
  
 49 
  
 2.2.1 
  
 Lågkostnadsflyget......................................................... 
  
 49 
  
 2.2.2 
  
 Mötesindustrin.............................................................. 
  
 56 
  
 2.2.3 
  
 Evenemang .................................................................... 
  
 60 
  
 2.2.4 Ekoturism och Naturens Bästa.................................... 
  
 63 
  
 2.3 
  
 Faktorer som inverkar på turismen till Sverige...................... 
  
 65 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2007:32 
  
 2.4 
  
 Marknadsföring av Sverige och svenska destinationer 
  
 utomlands ................................................................................. 
  
 69 
  
 2.4.1 Sverige som resmål på nationell nivå............................ 
  
 70 
  
 2.4.2 Marknadsföring utomlands av svenska 
  
 destinationer och upplevelser....................................... 
  
 70 
  
 2.4.3 Marknadsföring av Sverige som resmål till 
  
 svenskar ......................................................................... 
  
 71 
  
 3 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt .................. 
  
 73 
  
 3.1 
  
 Turismens ekonomiska betydelse ........................................... 
  
 73 
  
 3.2 
  
 Turismens betydelse för sysselsättningen .............................. 
  
 75 
  
 3.3 
  
 Turistnäringen i Sverige ........................................................... 
  
 76 
  
 3.4 
  
 Företagen i svensk turistnäring ............................................... 
  
 76 
  
 3.5 
  
 Myndigheter och bolag kopplade till svensk turistnäring ..... 
  
 78 
  
 3.6 
  
 Nationella, regionala och lokala turistorganisationer ............ 
  
 78 
  
 3.7 
  
 Organisationer inom svensk turistnäring ............................... 
  
 79 
  
 3.8 
  
 Mål för svensk turistnäring...................................................... 
  
 82 
  
 3.9 
  
 Statistikkällor och nyckeltal .................................................... 
  
 84 
  
 4 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande och samfinansieringsmodeller för 
  
 marknadsföring 
  
 ..........................................................89 
  
 4.1 
  
 Kartläggning ............................................................................. 
  
 89 
  
 4.2 
  
 Sverige ....................................................................................... 
  
 91 
  
 4.3 
  
 Danmark ................................................................................... 
  
 96 
  
 4.4 
  
 Norge ...................................................................................... 
  
 101 
  
 4.5 
  
 Finland .................................................................................... 
  
 108 
  
 4.6 
  
 Frankrike................................................................................. 
  
 111 
  
 4.7 
  
 Schweiz ................................................................................... 
  
 118 
  
 4.8 
  
 Österrike................................................................................. 
  
 123 
  
 6 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2007:32 
  
 4.9 
  
 Tyskland ................................................................................. 
  
 125 
  
 4.10 
  
 Nederländerna........................................................................ 
  
 128 
  
 4.11 
  
 Skottland................................................................................. 
  
 130 
  
 4.12 
  
 Kanada .................................................................................... 
  
 132 
  
 5 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och 
  
 verksamheter ........................................................... 
  
 137 
  
 5.1 
  
 Flyglinjefonden i Skottland................................................... 
  
 137 
  
 5.2 
  
 Österrikes modell för stadskärneutveckling inklusive 
  
 turism 
  
 ...................................................................................... 
  
 140 
  
 5.3 
  
 Offentligt-privat 
  partnerskap................................................ 
  
 143 
  
 5.4 
  
 Förslaget om Marknadspengen m.m................................. 
  
 147 
  
 5.5 
  
 V.S. Visit Sweden AB – exempel på projekt......................... 
  
 153 
  
 5.6 
  
 Kongressamarbete i Stockholm och i Göteborg.................. 
  
 157 
  
 5.7 
  
 Svenska institutet – Linnés  
 300-årsjubileum........................ 
  
 164 
  
 DEL III Tilläggsuppdraget 
  
 6 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- 
  
 och idrottssektorerna ................................................ 
  
 169 
  
 6.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 169 
  
 6.2 
  
 Problembeskrivning............................................................... 
  
 171 
  
 6.3 
  
 Beskrivning ..................av stora internationella evenemang 
  
 172 
  
 6.3.1 ........................................................................... 
  
 Idrott 
  
 172 
  
 6.3.2 .......................................................................... 
  
 Kultur 
  
 182 
  
 6.3.3 .......................................................................... 
  
 Möten 
  
 184 
  
 6.4 
  
 Arenor ............................................och annan infrastruktur 
  
 186 
  
 6.5 
  
 Utvärderingsmodeller............................................................ 
  
 189 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2007:32 
  
 7 
  
 Stöd från staten........................................................ 
  
 191 
  
 7.1 
  
 Olika former av stöd .............................................................. 
  
 191 
  
 7.2 
  
 Statliga garantier ..................................................................... 
  
 192 
  
 7.3 
  
 Statliga lån och bidrag ............................................................ 
  
 194 
  
 7.4 
  
 Exempel på tidigare prövning av stöd från staten till 
  
 stora evenemang inom kultur- och idrottssektorerna ......... 
  
 196 
  
 7.5 
  
 En jämförelse med systemet för stöd inom export och 
  
 investeringar utomlands......................................................... 
  
 201 
  
 8 
  
 EG:s regler om statligt stöd........................................ 
  
 205 
  
 8.1 
  
 Gällande rätt ........................................................................... 
  
 205 
  
 8.2 
  
 Relevanta rambestämmelser och rättsfall.............................. 
  
 211 
  
 8.3 
  
 Stöd från staten till stora internationella evenemang i 
  
 Sverige i ett  
 EG-rättsligt 
  perspektiv...................................... 
  
 214 
  
 9 
  
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur 
  
 och idrott m.m. i några andra länder........................... 
  
 217 
  
 9.1 
  
 Danmark ................................................................................. 
  
 217 
  
 9.2 
  
 Finland .................................................................................... 
  
 229 
  
 9.3 
  
 England ................................................................................... 
  
 232 
  
 9.4 
  
 Irland....................................................................................... 
  
 239 
  
 9.5 
  
 Skottland................................................................................. 
  
 244 
  
 DEL IV Utredningens förslag 
  
 10 
  
 Slutsatser ................................................................ 
  
 255 
  
 10.1 
  
 Ursprungsuppdraget .............................................................. 
  
 255 
  
 10.1.1 Sammanfattning av erfarenheter från andra länder... 
  
 256 
  
 10.1.2 En mer enad turistnäring ............................................ 
  
 260 
  
 10.1.3 Frågan om marknadspeng....................................... 
  
 260 
  
 10.1.4 Skattefrågor ................................................................. 
  
 261 
  
 8 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2007:32 
  
 10.2 
  
 Tilläggsuppdraget................................................................... 
  
 263 
  
 10.2.1 Sammanfattning av erfarenheter från andra länder... 
  
 264 
  
 10.2.2 Statliga garantier m.m................................................. 
  
 265 
  
 10.2.3 Arenor ......................................................................... 
  
 267 
  
 11 
  
 Överväganden och förslag.......................................... 
  
 269 
  
 11.1 
  
 Mål för turistnäringens utveckling........................................ 
  
 270 
  
 11.2 
  
 Långsiktiga partnerskap inom utvalda programområden 
  
 m.m. ........................................................................................ 
  
 273 
  
 11.3 
  
 Nationell strategi för stora internationella evenemang 
  
 m.m. ........................................................................................ 
  
 277 
  
 11.4 
  
 V.S. Visit Sweden AB:s dotterbolag med inriktning på 
  
 evenemang m.m...................................................................... 
  
 278 
  
 11.5 
  
 Anslag ..................................................................................... 
  
 282 
  
 11.6 
  
 Gemensamma värderingsmodeller........................................ 
  
 285 
  
 11.7 
  
 Undersökning om inkommande besökare i Sverige ............ 
  
 286 
  
 12 
  
 Konsekvenser........................................................... 
  
 289 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga  
 1–2 
  Kommittedirektiv.......................................................... 
  
 293 
  
 Bilaga 3 Deltagarförteckning för av utredningen anordnat 
  
 rundabordssamtal den 27 februari 2007........................... 
  
 301 
  
 Bilaga 4 Rapport om svensk och internationell forskning 
  
 avseende evenemangsturism m.m. ................................... 
  
 303 
  
 Bilaga 5 Exempel: Krav och ansökningsprocess för 
  
 Europamästerskapet i fotboll (herrar)............................. 
  
 361 
  
 9 
 Sammanfattning 
 Det internationella resandet i världen har ökat och denna tillväxt bedöms fortsätta. Turismen i Sverige skapar många arbetstillfällen, ger betydande ekonomiska värden till svensk ekonomi och är en kraft för regional utveckling. Turistnäringen i Sverige innefattar alla verksamheter som är relaterade till det resande som definieras som turism. Det är fråga om såväl privata affärsdrivande företag som statliga och kommunala bolag samt organisationer av olika slag. 
 För att ta till vara turistnäringens tillväxtpotential bör det skapas en mer samordnad och effektiv marknadsföring och marknadsbear- betning av Sverige och dess regioner som resmål på den internatio- nella marknaden. För detta krävs dels ökade resurser för mark- nadsföring av Sverige, dels en samordning av resurserna mellan de offentliga aktörerna och turistnäringen. Vidare kan ett arbete som innebär en långsiktighet i gjorda satsningar leda till större effekter på genomslag. 
 I syfte att hitta alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för Sverige och olika destinationer i Sverige som resmål, tillsatte 2005 den dåvarande regeringen denna utredning. 
 En annan faktor som kan inverka positivt på turismen till Sverige är stora evenemang med utländska besökare och deltagare. Allt fler destinationer använder sig av evenemang med intentionen att till- handahålla en upplevelse och på det sättet attrahera utländska besökare och deltagare till destinationen. Detta kan leda till posi- tiva samhällseffekter och omfattande intäkter till turistnäringen och därmed till staten. Vidare kan anordnande av stora internatio- nella evenemang ha betydelse för Sverigebilden utomlands samt öka den internationella uppmärksamheten på Sverige. Konkurren- sen om stora internationella evenemang samt sammankomster inom mötesindustrin, exempelvis kongresser, har dock ökat. Det finns i Sverige en kapacitet att anordna fler sådana evenemang och 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:32 
  
 sammankomster. För att lyckas krävs dock omfattande invester- ingar och ekonomiskt risktagande. I dagsläget samarbetar olika aktörer, huvudsakligen på lokal och regional nivå, för att lyckas vinna hem och anordna stora evenemang och sammankomster. Ett starkare statligt engagemang på nationell nivå kan ytterligare öka förutsättningarna för Sverige att få anordna fler stora evene- mang och sammankomster. 
 I syfte att kartlägga och analysera förutsättningarna att ställa ut statliga ekonomiska garantier och andra former av stöd inom bland annat kultur- och idrottssektorerna fick utredningen 2006 tilläggs- uppdraget. 
 Utredningens förslag är: 
  
 Staten formulerar tydligare politiska kvantifierbara mål för vad som skall åstadkommas inom svensk turistnäring och hur turismen skall medverka till utvecklingen inom olika sektorer i samhället. Dessa mål skall bilda underlag för riktlinjer till myn- digheter och organisationer i sektorer som påverkar och påver- kas av turismen, så att det där tas hänsyn till turistnäringens behov och önskemål vid beslut och prioriteringar. Vidare bör turistnäringen i samlad form sätta upp mål för utvecklingen på lång och kort sikt. Målen bör fungera som ledstjärna för före- tag och organisationer i svensk turistnäring. 
  
 VisitSweden får i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inom några områden organisera partnerskap enligt OPP 
  
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
 - modellen som anpassas till turistnäringens förutsättningar. I uppdraget ingår vidare att utreda om marknadskontor samt vissa regelbundet återkommande marknadsaktiviteter skulle kunna finansieras gemensamt av staten och turistnäringen. Turistnäringen förutsätts medverka i detta arbete. 
  
 Staten utarbetar en nationell strategi för stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt för stora internatio- nella sammankomster inom mötesindustrin. 
  
 VisitSweden får i uppdrag att starta ett dotterbolag med inrikt- ning på stora internationella idrottsevenemang, stora interna- tionella kulturevenemang samt stora internationella samman- komster inom mötesindustrin. Dotterbolaget skall inrätta fon- der för ekonomiskt stöd till ansökningsarbete, marknadsföring, evenemangsutveckling och genomförande av evenemang inom idrott och kultur. 
  
 1 
  
 TP PT  
  
 Offentligt-privat 
  partnerskap 
 12 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sammanfattning 
  
 Staten anslår ytterligare medel till VisitSweden med 75 miljoner kronor för år 1, 150 miljoner kronor för år 2 och 200 miljoner kronor för år 3, med målsättningen att turistnäringen tillskjuter ytterligare medel i storleksordningen det dubbla. Vidare anslår staten medel till VisitSwedens dotterbolag med 40 miljoner kronor för år 1, 70 miljoner kronor för år 2 och 90 miljoner kronor för år 3. 
  
 Nutek får i uppdrag att ta fram gemensamma värderings- modeller. Modellerna skall kunna användas till dels prognoser inför ställningstagande till marknadsföringsinsatser, dels för utvärdering på samma sätt. Vidare ingår i uppdraget att på motsvarande sätt ta fram gemensamma värderingsmodeller för prognoser och utvärdering av evenemang inom idrott och kultur samt för möten, konferenser och kongresser. Dessa modeller skall ha förutsättningar att accepteras som ett natio- nellt instrument och kunna användas på nationell, regional och lokal nivå. 
  
 Nutek får i uppdrag att genomföra undersökning om inkom- mande besökare till Sverige som därefter bl.a. kan utgöra stati- stikunderlag. 
  
 Uppdraget 
 En uppgift för utredningen enligt ursprungsuppdraget har varit att kartlägga olika internationella modeller för samfinansiering av marknadsföring samt analysera förutsättningarna att införa någon av modellerna i Sverige. En annan har varit att analysera möjlighe- terna till ökade gemensamma marknadsföringsinsatser för svensk turism och föreslå alternativa modeller för att skapa ökade gemen- samma marknadsföringsresurser. Utredningen har undersökt möj- ligheten att införa ett system för att ta ut en mindre obligatorisk avgift av övernattande turister s.k. marknadspeng som kan kom- pletteras med medel från kommuner och staten samt undersökt möjligheterna till en särskild mervärdesskatt för s.k. kommersiellt boende. 
 En uppgift för utredningen enligt tilläggsuppdraget har varit att analysera och redogöra för de förutsättningar som finns enligt gäl- lande lagstiftning och granska vilka hinder och möjligheter den inrymmer samt granska för- och nackdelar med statliga garanti- och andra stödsystem. Vidare har utredningen haft i uppdrag att 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:32 
  
 kartlägga förekomsten av garantisystem eller motsvarande i ett urval jämförbara länder samt analysera dessa länders erfarenheter och användning av sådana system och stöd. 
 Utredningens analyser bygger bl.a. på fakta som samlats in från vissa berörda myndigheter, organisationer och företag. Avseende båda uppdragen har utredningen genomfört en kartläggning av ett antal utvalda länder. Utredningen har valt att se på de aktuella frå- geställningarna utifrån ett i huvudsak näringspolitiskt perspektiv. 
 Ökade gemensamma marknadsföringsinsatser 
 Vid kartläggningen av andra länder har framgått att samtliga av dessa valt att ha en organisation för turistfrämjande för hela landet samt att turistfrämjandeorganisationen arbetar med internationell marknadsföring som hela eller en del av sitt uppdrag. I Sverige är det V.S. Visit Sweden AB (nedan VisitSweden), till hälften ägt av staten och till hälften av turistnäringen, som är turistfrämjandeor- ganisation och som har internationell marknadsföring som upp- drag. 
 Av den information som inhämtats från olika aktuella aktörer i Sverige samt genom kartläggningen av systemen i andra länder har utredningen kunnat dra ett antal slutsatser. En av dessa är att det inte går att utröna några tydliga mönster som visar att stora mark- nadsföringsinsatser skapar stor framgång och utveckling av inkommande turism. Däremot tycks ett starkt marknadsförings- samarbete mellan det offentliga och näringslivet påverka andra områden som är viktiga för att nå framgång, såsom exempelvis produktutveckling, samverkan mellan olika branscher, servicenivå och tillgänglighet. 
 Ett grundläggande krav för att lyckas med ökade gemensamma marknadsföringsinsatser och därmed turistnäringens utvecklande, är att både det offentliga och turistnäringen ställer upp tydliga mål för vad de vill att en stärkt marknadsföring skall åstadkomma samt vad turismen skall bidra med för Sverige. De av staten fastställda målen för turismen kan utgöra grund för riktlinjer till myndigheter och organisationer som påverkar och påverkas av turismen så att dessa vid beslut och prioriteringar tar hänsyn till turismens och turistnäringens utveckling. Det krävs också att dessa myndigheter och organisationer får en ökad förståelse för turistnäringens eko- nomiska förutsättningar, behov och utvecklingsmöjligheter. 
 14 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sammanfattning 
  
 Turismens och turistnäringens utveckling är beroende av flera aktörer, såväl offentliga som privata, och det krävs för att uppnå en så bra utveckling som möjligt att samarbetet mellan dessa aktörer stärks. För ett lyckat samarbete krävs dock att turistnäringen, med alla dess aktörer på nationell, regional och lokal nivå, enar sig i större utsträckning. Vidare krävs en bättre samordning av de eko- nomiska resurser som satsas på internationell marknadsföring. Utredningen har kommit fram till att organiserade partnerskap enligt  
 OPP-modellen 
  inom VisitSweden för några områden skulle kunna vara ett sätt att skapa ytterligare mer långsiktiga former för samarbete. Ytterligare medel för marknadsföring av Sverige från staten skulle öka medfinansieringen från turistnäringen. Målsätt- ningen bör vara att turistnäringen tillskjuter medel i storleksord- ningen det dubbla. Samarbetet skall ske inom projekt där turist- näringen kan delta med kompetens och ekonomiska resurser. Det kan bli fråga om en satsning på ett fåtal utvalda programområden där Sverige bedöms ha stor tillväxtpotential och där olika svenska regioners och aktörers möjligheter och behov kan tillvaratas. Inom dessa programområden bör samarbetet inte enbart handla om marknadsföring utan avse hela värdekedjan. Enligt utredningen bör det även prövas om ett större gemensamt ansvarstagande och därmed gemensam långsiktig finansiering skulle kunna ske beträf- fande marknadskontor i närområdet. För att skapa ytterligare sta- bilitet i verksamheten skulle turistnäringen också i större utsträck- ning kunna förbinda sig till en årlig finansiering av den produkt- marknadsföring som samordnas genom VisitSweden. 
 För att kunna fatta beslut om vilka marknadsföringsinsatser som ger mest valuta för pengarna krävs kvalificerade bedömningsun- derlag och bedömningsmetoder som stöd. Det krävs därför att gemensamma värderingsmodeller för marknadsföringsinsatser tas fram. Utredningen föreslår att Nutek får detta uppdrag. En annan slutsats utredningen kommit fram till är att det krävs ytterligare bra och aktualiserat statistikunderlag för att kunna ställa upp relevanta mål för turismen samt för att avgöra resursernas bästa användning. En möjlighet till detta skulle vara att Nutek återupptog arbetet med den s.k.  
 IBIS-undersökningen. 
  (Undersökning om inkommande besökare i Sverige). 
 Utredningens förslag går således ut på bl.a. att finansiering av ytterligare gemensam marknadsföring av Sverige som resmål skall uppnås genom ett utökat stöd från staten till VisitSweden där sam- arbetet mellan staten och turistnäringen utökas liksom 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:32 
  
 medfinansieringen från turistnäringen. Arbetet inom VisitSweden bör utvärderas efter fyra år. 
 Även andra tänkbara förslag till alternativa finansieringsmodeller har prövats under utredningens arbete, såsom förslag på mark- nadspeng i kombination med kommunal medfinansiering, en sär- skild mervärdesskatt för s.k. kommersiellt boende samt en avsätt- ning av statens skatteintäkter för turistnäringen. Efter en genom- gång av förutsättningarna att införa någon sådan lösning har dock utredningen valt att inte lägga fram något sådant förslag. 
 Statligt engagemang i stora internationella evenemang m.m. 
 En ökning och utveckling av stora evenemang som genomförs i Sverige kan skapa positiva samhällseffekter. Utredningen har dock kunnat konstatera att det i Sverige finns en bristande kunskap om de samhällseffekter som stora evenemang kan skapar. 
 I samtliga av de i denna del jämförda länderna har det från stat- ligt håll utarbetats eller är på väg att utarbetas en nationell strategi innehållande visioner och målsättningar för stora evenemang. I Sverige finns det i dagsläget inte någon nationell strategi för stora internationella evenemang inom idrott och kultur och inte heller för stora internationella sammankomster inom mötesindustrin. Utredningen föreslår därför att det även i Sverige på statlig nivå utarbetas en sådan. I denna bör ingå bl.a. att de myndigheter, orga- nisationer, ambassader och generalkonsulat som arbetar med Sverigefrämjande får tydligare riktlinjer om att stödja arrangörer av vissa större evenemang inom idrott och kultur samt vissa större sammankomster inom mötesindustrin. 
 Utredningen har kartlagt gällande rätt beträffande statliga garantier och annat ekonomiskt stöd samt den praxis som finns angående sådant ekonomiskt stöd till stora evenemang. Slutsatsen, efter denna genomgång samt efter en jämförelse med de kartlagda ländernas arbete med evenemang, är att det inte är en utökning av systemet med statliga garantier som behövs utan i stället en särskild evenemangsorganisation som kan ge kompetensstöd och ekono- miskt stöd till arrangörer av vissa evenemang inom dels kultur, dels idrott samt kompetensstöd till arrangörer av vissa sammankomster inom mötesindustrin. Utredningens förslag i denna del går ut på att VisitSweden startar ett dotterbolag. Dotterbolaget skall bemannas med en liten grupp personer med hög kompetens, vilka skall arbeta 
 16 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sammanfattning 
  
 som expertresurs, tillsammans med intressenter inom de tre verk- samhetsområdena, för att medverka i utvecklingen av långsiktiga evenemangsstrategier för vissa idrotter och typer av kulturevene- mang samt för vissa sammankomster inom mötesindustrin. Vidare skall arbetet gå ut på att som expertresurs, utan kostnad, samt genom ett nätverk av experter stödja arrangörer till sådana evene- mang och sammankomster vid  
 ansöknings-, 
  planerings- och genomförandeprocessen. I detta arbete föreslås även ingå att det tas fram arrangörsmanualer för respektive område. Dotterbolaget skall även till vissa evenemang inom idrott och kultur via fonder kunna ge ekonomiskt stöd. En särskild ansökningsanvisning skall tas fram för respektive evenemangsområde. Arbetet inom dotterbolaget bör utvärderas efter fyra år. 
 Avsikten är att de allra största evenemangen, såsom de olym- piska spelen eller världsmästerskapen i friidrott, i huvudsak skall ligga utanför dotterbolagets arbete. I stället får staten, vid en eventuell intention att få ett sådant evenemang till Sverige, fatta särskilda beslut om stöd enligt gällande lagstiftning. Staten behöver därför en beredskap för hur sådana evenemang i framtiden skall hanteras ekonomiskt och på annat sätt, exempelvis gällande frågor om säkerhet. Även sådana frågor bör kunna tas med i den nationella strategin. 
 För att kunna avgöra vilka evenemang som bör prioriteras krävs modeller för prognoser och utvärdering så att investeringar kan jämföras mellan olika evenemang. Utredningen har föreslagit att även detta uppdrag ges åt Nutek. Ett krav i dotterbolagets verk- samhet angående ekonomiskt stöd skall vara att arrangören använ- der sig av dessa modeller för prognos och utvärdering. 
 17 
 DEL I 
 Inledning 
 1 Inledning 
  
 1.1 
  
 Bakgrund 
  
 När det gäller svensk turistpolitik har under de senaste åren ett antal politiska dokument lagts fram. I juni 1995 beslutade riksda- gen att det övergripande målet för turistpolitiken skall vara att Obrien rige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsik- tigt konkurrenskraftig turistnäring (prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395). 
 För att främja turistnäringens tillväxt bildades i december 1999 den s.k. Framtidsgruppen med företrädare för staten och turist- näringen. Framtidsgruppen överlämnade till regeringen 2001 ett förslag till nationell strategi med en rad olika åtgärder, det s.k. Framtidsprogrammet. I samtliga budgetpropositioner mellan åren 2002 och 2005 framgår att regeringen ansett att staten och turist- näringen har ett gemensamt ansvar för att successivt implementera programmets strategi och åtgärder. Utöver detta har Framtidspro- grammet inte förankrats i något politiskt beslut. 
 I februari 2004 överlämnande turistutredningen betänkandet Turistfrämjande för ökad tillväxt (SOU 2004:17). I december 2004 överlämnade regeringen den senaste turistpolitiska propositionen En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring (prop. 2004/05:56) (turistpropositionen). Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:295). 
 Enligt den dåvarande regeringen skulle målet för turistpolitiken vara följande. Sverige skall ha en hög attraktionskraft som turist- land och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Turistpolitiken skall utgå från två perspektiv – ett näringsfrämjande och ett Sverigefrämjande. Det näringsfrämjande perspektivet skall avse främjande av utvecklingen av en konkurrenskraftig turistnär- ing som bidrar till en hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla 
 21 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:32 
  
 delar av landet. Det Sverigefrämjande perspektivet skall omfatta en samordnad och effektiv marknadsföring och marknadsbearbetning av Sverige och dess regioner som resmål/besöksmål på företrädes- vis den internationella marknaden. För att ta till vara turistnäring- ens tillväxtpotential uttalades bl.a. att det krävs att staten och kommunerna tar större hänsyn till det turistiska företagandets sär- skilda förutsättningar och villkor. Samtidigt betonades att turist- näringen är en viktig näringsgren med tillväxtpotential och att sta- tens resurser till främjandet av svensk turism bör ses som ett uttryck för denna värdering. Vidare beskrevs att det är ett viktigt nationellt intresse och därmed också ett intresse för staten att det finns en grundläggande strategisk syn på turistnäringens utveckling som flertalet aktörer sluter upp bakom. 
 Denna nya turistpolitik innebar, i jämförelse med den tidigare, att målet bättre stämde med den dåvarande regeringens över- gripande ambitioner att främja en hållbar tillväxt och en ökad sys- selsättning för både kvinnor och män genom fler och växande företag i alla delar av landet. Riksdagens beslut innebar också att statens roll och uppgifter inom turistpolitiken förtydligades. Genom en tydligare rollfördelning utpekades såväl det statliga ansvaret som de områden staten inte har ansvar för och där andra aktörer måste ta ansvar och initiativ. Vidare uppmärksammades behovet av en förbättrad samordning och mer utvecklad samverkan mellan de Sverigefrämjande aktörerna inom Nämnden för Sverige- främjande i utlandet (NSU). De aktörer som i dag ingår i denna är Utrikesförvaltningen, Sveriges Exportråd AB (fortsättningsvis Exportrådet), Svenska institutet (SI), Invest in Sweden Agency (ISA) och V.S. Visit Sweden AB (fortsättningsvis VisitSweden). 
 Riksdagens beslut innebar vidare att Turistdelegationen skulle avvecklas, vilket genomfördes den 31 december 2005. I samband därmed överflyttades Turistdelegationens analysfunktion på utlands- marknaderna till Sveriges Rese- och Turistråd AB (numera Visit- Sweden) och ansvaret för utvecklingen av näringspolitiska insatser inom turistnäringen överflyttades till Verket för näringslivs- utveckling (Nutek). 
 Vidare föreslogs ytterligare ett antal åtgärder. En av dessa var en uppbyggnad av ett nätverk för turismforskning där företrädare för flera universitet och högskolor förklarat sin vilja att tillsammans organisera en nationell turismforskarskola. Denna åtgärd har i dagsläget inte genomförts. 
 22 
  
 SOU 2007:32 
  
 Inledning 
  
 En annan åtgärd som föreslogs var att en utredning borde till- sättas med uppdrag att analysera och föreslå alternativa modeller för ytterligare marknadsföringsinsatser för Sverige och olika desti- nationer i Sverige som resmål. Detta var bakgrunden till att den dåvarande regeringen den 1 december 2005 tillsatte aktuell utred- ning med uppdraget att kartlägga olika internationella modeller för samfinansiering av marknadsföring, analysera möjligheterna till ökade gemensamma marknadsföringsinsatser för svensk turism samt föreslå alternativa modeller för att öka de gemensamma marknadsföringsresurserna (dir. 2005:133). Utredningen fick där- efter tilläggsuppdraget (dir. 2006:99) att utreda förutsättningarna för att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd till stora evenemang inom bland annat kultur- och idrotts- sektorerna. 
 Vidare föreslogs en utvärdering av Framtidsprogrammet. Stats- kontoret fick i april 2006 detta uppdrag av den dåvarande reger- ingen. Vidare fick Nutek i regleringsbrevet för 2006 ansvaret för att vidareutveckla Framtidsprogrammet. 
 Statskontorets och Nuteks förslag angående 
 Framtidsprogrammet m.m. 
 I december 2006 överlämnade Statskontoret rapporten Staten och turistnäringen i samverkan – En utvärdering av Framtidsprogram- met (2006:14). Statskontoret kom fram till bl.a. att Framtidspro- grammets betydelse varit begränsad, att samordningen och ansvars- tagandet har brustit, att målen varit otydliga och svåra att följa upp samt att programmets aktualitet och status avtagit med tiden. Statskontoret lämnade följande förslag till regeringen. 
  
 1. 
  
 Att arbetet med att genomföra Framtidsprogrammet bör avslu- tas. 
  
 2. 
  
 Att regeringen bör överväga att bjuda in företrädare för rese- och turistindustrin till överläggningar om utvecklingen av den svenska turistnäringen. I detta sammanhang bör möjligheten att upprätta ett branschprogram prövas. 
  
 3. 
  
 Att regeringen bör skapa förutsättningar för att insikter om turismens behov kan nås ut till departement och myndigheter som primärt inte arbetar med turism, men vars verksamhet har betydelse för turistnäringens utveckling. 
  
 23 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:32 
  
 4. 
  
 Att regeringen bör överväga att ge Nutek i uppdrag att arbeta med regionerna och länen i syfte att utveckla deras turism. Uppdraget bör omfatta mål och återrapporteringskrav i myn- digheternas regleringsbrev. Målen bör ligga i linje med andra program och strategier inom den regionala utvecklingspoliti- Allen. 
  
 5. 
  
 Att företrädare för bland annat staten och rese- och turistindu- strin bör överväga att bilda en gemensam intressentgrupp. 
  
 Nutek överlämnade till regeringen den 15 mars 2007 rapporten Strategiskt system för utveckling av turistnäringen. I denna framgår att Nutek i allt väsentligt delar Statskontorets bedömningar och förslag. Nutek lämnade för egen del följande förslag till regeringen. 
  
 1. 
  
 Arbetet med att genomföra Framtidsprogrammet från 2001 avslutas och ersätts med ett strategiskt system för utveckling av turistnäringen samt ett långsiktigt utvecklingsprogram. 
  
 2. 
  
 Regeringen bygger tillsammans med turistnäringen och andra intressenter upp ett strategiskt system för utveckling av turist- näringen. Fokus ligger på en ny arkitektur för genomförandet av insatser och åtgärder för turistnäringens utveckling. Syste- met baseras på tre samordnande Forum för aktörssamverkan med var sin agenda för insatser, genomförande och ansvar. Centralt Forum, Regionalt Forum och IntressentForum. 
  
 3. 
  
 Regeringen uppdrar åt Nutek att formulera och ha det över- gripande ansvaret för att driva ett långsiktigt program för turistnäringens utveckling under  
  
 2007–2013. 
  Fokus i pro- grammet ligger på att stödja operativa insatser för turistnäring- ens utveckling. Programmet medför en stark och snabb utväx- ling av arbetet i systemet med tre Forum och skapar legitimitet och engagemang hos andra aktörer och finansiärer, såväl privata som offentliga. 
  
 4. 
  
 Regeringen avsätter medel för drift av systemet med tre Forum och 30 miljoner kronor årligen för drift och programanknutna kostnader för det långsiktiga programmet. Medlen är utöver de budgeterade medel för turistfrämjande som angivits i den senaste budgetpropositionen. 
  
 24 
  
 SOU 2007:32 
  
 Inledning 
  
 1.2 
  
 Direktiven 
  
 Ursprungsuppdraget 
 Utredningens direktiv fastställdes genom beslut vid regeringssam- manträde den 1 december 2005 (dir. 2005:133). Regeringens direk- tiv återges i dess helhet i bifogade bilaga 1. Enligt direktiven skall utredaren föreslå alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för Sverige och olika destinationer i Sverige som resmål. Utredaren skall kartlägga olika internationella modeller för samfinansiering av marknadsföring, varvid en analys skall göras av förutsättningarna att införa de olika modellerna i Sverige. Vidare skall utredaren ana- lysera möjligheterna till ökade gemensamma marknadsföringsinsat- ser för svensk turism och föreslå alternativa modeller för att skapa ökade gemensamma marknadsföringsresurser. Förslagen skall vara statsfinansiellt neutrala. Utredaren skall vidare i sina förslag ta hän- syn till de nationella målen för integration, jämställdhet, miljö och regional utveckling. 
 Tilläggsuppdraget 
 Utredningens tilläggsdirektiv fastställdes genom beslut vid reger- ingssammanträde den 7 september 2006 (dir. 2006:99). Regering- ens direktiv återges i dess helhet i bifogade bilaga 2. Enligt direkti- ven skall utredaren, utöver sitt nuvarande uppdrag, kartlägga och analysera förutsättningarna att ställa ut statliga ekonomiska garan- tier och andra former av stöd för stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssektorerna. Utredaren skall analysera för- utsättningarna för finansiering av olika, såväl förberedande som genomförande, insatser bl.a. för marknadsföring. Utredaren skall vidare grundligt analysera och redogöra för de förutsättningar som finns enligt gällande lagstiftning och granska vilka hinder och möj- ligheter den inrymmer samt granska för- och nackdelar med stat- liga garanti- och andra stödsystem. Vidare skall tillämpning av gäl- lande lagstiftning för stora evenemang redovisas samt gjorda erfa- renheter. Utredaren skall även analysera andra regleringar avseende garantier eller motsvarande som kan vara av vikt, exempelvis export och investeringar utomlands. Vidare skall utredaren kartlägga före- komsten av garantisystem eller motsvarande i ett urval jämförbara länder samt analysera dessa länders erfarenheter och användning av 
 25 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:32 
  
 sådana system och stöd. Utredaren skall också analysera hur garan- tier eller annat stöd kan väntas påverka omfattningen av evenemang i Sverige och de samhällsekonomiska konsekvenserna härav. Om utredaren finner det lämpligt skall han lämna förslag, med en kon- sekvensanalys, till när statliga garantier bör ställas ut och när andra stödformer bör användas. Utredaren skall, utöver en bedömning av hur förslaget påverkar möjligheterna till stora evenemang, redovisa utformningen av förslaget, i vilka delar nuvarande lagstiftning kan tillämpas och i vilka delar förslaget medför krav på förändringar av lagstiftningen samt i så fall lämna förslag till sådana. Härvid skall EG:s regler för statligt stöd beaktas. Utredaren skall även redovisa vilka roller och vilket ansvar olika aktörer har enligt de olika försla- gen. Vid arbetets genomförande skall utredaren bl.a. ta del av rele- vant forskning på området. 
  
 1.3 
  
 Utredningens frågeställningar 
  
 Ursprungsuppdraget 
 Sedan många år har en diskussion förts inom svensk turistnäring om bristande resurser för marknadsföring av Sverige, primärt på de utländska marknaderna. Jämförelser har gjorts med näraliggande länder, bl.a. de nordiska, där den statliga insatsen för marknadsfö- ring har varit och är större än i Sverige. Det förekommer även dis- kussioner om otillräcklig samverkan, och därmed bristande sam- ordning av resurser, i Sverige mellan de offentliga aktörerna och turistnäringen. Detta har möjligen som effekt att de resurser som finns på nationell, regional och lokal nivå från såväl offentliga som privata aktörer inte används tillräckligt effektivt. En annan fråga som uppmärksammats är bristen på långsiktighet i de satsningar som görs. Kortsiktiga årsvisa insatser eller ännu kortare anses ha hämmat kontinuiteten och därmed möjlighet till genomslag på marknaden. 
 I Framtidsprogrammet, insatsområde 19, pekas på Sveriges be- hov av ökad marknadsföring internationellt för att bli mer känt och därmed uppnå en starkare position som resmål. I Framtidspro- grammet talas det om såväl en ökad insats från offentliga aktörer som om stimulering av de affärsdrivande aktörerna att investera mer i internationell marknadsföring. Det finns alltså en utbredd och väl förankrad bedömning att Sverige skulle nå större framgång 
 26 
  
 SOU 2007:32 
  
 Inledning 
  
 internationellt genom en förstärkt marknadsföring och att en utökad satsning bör göras från såväl offentligt som privat håll. 
 Tilläggsuppdraget 
 Sverige har en välutbyggd infrastruktur och bra  
 idrotts-, 
  kultur- samt mötesanläggningar, ren och vacker natur, bra service, hög säkerhet och många språkkunniga invånare. Sverige har ett gott anseende som organisatör och genomförare av stora evenemang. Det finns en kapacitet att arrangera fler stora evenemang inom idrotts- och kultursektorerna och även beträffande kongresser och andra sammankomster inom den s.k. mötesindustrin. Stora evene- mang, mässor och kongresser kan innebära många utländska besö- kare 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 och intäkter för såväl arrangör som för lokala servicenäringar samt för kommun och stat samt generera image, prestige och goodwill. Sådana evenemang kan dock även medföra risker i flera avseenden. Stora evenemang förutsätter som regel ett ekonomiskt engagemang från kommuner och regioner samt även från exempel- vis ett idrottsförbund, under lång tid innan evenemanget äger rum, en framförhållning på 4 till 5 år är inte ovanlig. Det kan ibland vara så att skattemedel avsätts till marknadsföring och projektering m.m., men eventuella vinster tillfaller i första hand andra än den berörda kommunen eller regionen. Det kan därför i vissa fall för exempelvis en kommun eller ett idrottsförbund uppfattas som en belastning att satsa för att få arrangera stora evenemang. I såväl anbudsskedet som vid själva genomförandet kan en tänkbar lösning vara att staten ökar sitt engagemang på detta område. 
 Redan i Framtidsprogrammet beskrevs behovet av en modell för nationellt engagemang beträffande ekonomiska garantier, säkerhet, skattefrågor och anläggningsutveckling för genomförande av större evenemang samt behovet av att öka kunskapen om evenemangens förutsättningar, ekonomi, marknadsföring och organisation samt att skapa nationella fora där branschens olika aktörer och före- ningar kan mötas och bygga nätverk. När det gäller stora interna- tionella möten och evenemang som kräver resurser i form av garantier och startbidrag måste, enligt Framtidsgruppen, staten ikläda sig en aktiv roll och ansvar. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Med utländska besökare till evenemang m.m. avses samtliga tillresande, dvs. åskådare, del- tagare, ledare m.fl. 
 27 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:32 
  
 I denna del av utredningen är syftet att utreda möjligheterna och lämpligheten av att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd till stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssektorerna innebärande att staten därigenom medverkar till att fler stora evenemang placeras och arrangeras i Sverige. 
  
 1.4 
  
 Så har utredningen arbetat 
  
 Ursprungsuppdraget 
 Utredningens beskrivningar samt analyser grundar sig på informa- tion från bl.a. deltagarna i referensgruppen, nämligen Baker från Svensk Turism AB, Johnson från Sveriges Hotell  Restaurangföretagare (SHR), Travis från Sveriges Kom- muner och Landsting (SKL), Charles från VisitSweden,  
 Collins 
  Green från Näringsdepartementet, Chavez från Göteborg  Co AB, Black från Nutek, Perez från Stockholm Visitors Board AB, Richardson från Malmö Turism AB samt Welch från Turismens Utredningsinstitut AB. Vidare har utredningen haft kontakt med representanter från Svenska institutet, Invest in Sweden Agency, Utrikesdepartementet, VisitSweden, Stockholm Convention Bureau AB, Congress Stockholm, Stockholm Visitors Board AB, Göteborg  Co AB, Göteborg Convention Bureau , tidningen Meetings International, Resurs AB, Lantbrukarnas Riksförbund, Svenska Ekoturismföreningen, Svensk Turism AB, SHR, Malmö Turism AB samt Riksidrottsförbundet. Information har även inhämtats från vissa beskrivna myndigheters och organisationers hemsidor på Internet. Därutöver har ordföranden och sekreteraren för ursprungsuppdraget deltagit i resemässan ITB 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 Berlin samt rese- och turistmässan TUR 2006, båda i mars 2006, mötesindustri- mässan IMEX 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT  
 Frankfurt i maj 2006 samt Turistriksdagen i Stockholm 2006. Ordföranden har vidare deltagit i SHR:s dialog- samtal samt i Svensk Turism AB:s dialoggrupp. 
 Utredningen har frågat de olika regionala och de större lokala tu- ristorganisationerna om vilka operativa marknadsföringsmedel som avsatts för 2006. Svaren har använts som arbetsmaterial för att göra 
  
 2 
  
 TP PT  
 ITB – International Tourismus Börse, Berlin 
  
 3 
  
 TP PT  
 IMEX – The Worldwide Exhibition for Incentive Travel, Meetings and Events, Frankfurt 
 28 
  
 SOU 2007:32 
  
 Inledning 
  
 uppskattningar om omfattningen av operativa marknadsföringsme- del. 
 En del av arbetet har ägnats åt omvärldsanalys. Utredningen har genomfört studieresor till Danmark (Köpenhamn) och Finland (Helsingfors). Vidare har utredningen i denna del anlitat en kon- sult, Dickerson, för arbete med kartläggning av finansiering av de nationella turistfrämjandeorganisationerna i Frankrike, Kanada, Nederländerna, Schweiz, Tyskland och Österrike 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
 . Information har vidare inhämtats från de nationella turistfrämjandeorganisationer- nas hemsidor. 
 På utredningens uppdrag har vidare Kelley, Koala Publishing AB, gett in en beskrivning av mötesindustrin. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT 
  
 Utredningens experter såvitt avser ursprungsuppdraget har varit kallade till sju sammanträden, varav tre sammanträden tillsammans med experterna i tilläggsuppdraget. 
 Deltagarna i referensgruppen har varit kallade till sju samman- träden varav tre omfattat även tilläggsuppdraget. 
 Tilläggsuppdraget 
 I denna del bygger utredningens beskrivningar och analyser bl.a. på samtal med samt information från Riksidrottsförbundet, Svenska Fotbollförbundet, Statens kulturråd, Resurs AB, Stockholm Con- vention Bureau AB, Congress Stockholm, Göteborg Convention Bureau och Meetings International samt från representanterna i referensgruppen. I samband med tilläggsuppdraget utsågs Hernandez från Riksidrottsförbundet som deltagare i utredningens referensgrupp. Även här har information inhämtats från olika organisationers hemsidor. 
 Utredningen har anordnat ett rundabordssamtal angående frågor om stora kulturevenemang med representanter från kulturlivet. Deltagarlista återfinns i bilaga 3. 
 Beträffande arbetet med kartläggning av jämförbara länder har utredningen gjort studiebesök i Danmark (Köpenhamn) och Fin- land (Helsingfors). En av utredningen anlitad konsult, King, har vidare besökt och kartlagt systemen i England, Irland 
  
 4 
  
 TP PT  
 Dickerson, Finansiering av andra länders nationella turistfrämjandeorganisationer. Gaines AB 2006 
  
 5 
  
 TP PT  
 Kelley, Mötesindustrin turismens starkaste motor. 2007 
 29 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:32 
  
 och Skottland samt varit utredningen behjälplig med analysarbete beträffande framför allt tilläggsuppdragets frågeställningar. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT 
  
 Utredningen har när det gäller för utredningen relevant forsk- ning om turism samt evenemang anlitat professor Johnson för en forskningsöversikt av denna. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT  
 Huvudrapporten återfinns i bilaga 4. 
 Utredningens experter avseende tilläggsuppdraget har varit kal- lade till tre sammanträden som även behandlat ursprungsuppdraget. Angående referensgruppen se ovan under ursprungsuppdraget. 
 Valutor 
 Beträffande valutor så har utredningen i huvuddelen av texterna använt svenska kronor genom att konvertera Pund, Euro, danska kronor och norska kronor till genomsnittskursen för hela 2006. När någon annan kurs använts anges detta särskilt. Följande medelvärden enligt Riksbanken har använts. Euro 9,25 kronor, GBP 13,58 kronor, DKK 1,24 kronor och NOK 1,15 kronor. 
  
 1.5 
  
 Nyckeltermer 
  
 Inom turismen finns en mängd begrepp och uttryck som används synonymt. För att skapa bra kommunikation och undvika missför- stånd är det av stor vikt att konsekvent tillämpa den terminologi som finns.  
 FN-organet 
  World Tourism Organization (UNWTO) 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT  
 har sammanställt en begreppssamling som gäller som definitionsbas för internationell turiststatistik. Rekommendationerna har antagits av FN:s statistikkommission i mars 1993 och skall enligt direktiv 95/57/EG av den 23 november 1995 om insamling av statistisk information rörande turism, beaktas för att säkerställa bättre jäm- förbarhet av turiststatistik på världsnivå. Turistdelegationen har översatt begreppssamlingen till svenska förhållanden och gav 1995 ut Turismens begreppsnyckel. Turistdelegationen har vidare 2004 gett ut Satelliträkenskaper – En metod att mäta turistnäringens effekt 
  
 6 
  
 TP PT  
 King, Skrivelse angående evenemangsarbete i England, Skottland och Irland samt Idrottsfonden i Danmark. Perohcon 2007 
  
 7 
  
 TP PT  
 Johnson, Brown och Jones, Delrapport 1, delrapport 2 och huvudrapport om svensk och internationell forskning avseende evenemangsturism m.m. Handelshögskolan vid Göteborgs universitet, 2007 
  
 8 
  
 TP PT  
 World Tourism Organization (UNWTO) är ett organ inom FN som fungerar som ett globalt forum rörande turistiska frågor. 
 30 
  
 SOU 2007:32 
  
 Inledning 
  
 på ekonomi och sysselsättning i Sverige. Med dessa som grund defini- eras i denna utredning ett antal begrepp enligt följande. 
 Turism 
 Turism omfattar människors aktiviteter när de reser till och vistas på platser utanför sin vanliga omgivning för kortare tid än ett år för fritid, affärer eller andra syften. 
 Vanlig omgivning 
 Syftet med begreppet är att ge möjlighet att skilja ut resenärer som skall ingå i turiststatistiken från övriga resenärer. Den aktuella pro- blemställningen bestämmer hur begreppet vanlig omgivning skall avgränsas efter någon av tre faktorer: Avstånd, bortovarotid samt plats eller administrativt område. 
 I satelliträkenskapernas redovisade siffror avses resor över 10 mil. 
 Former av turism 
 När det talas om resor som passerar landsgränser, delas turismen upp i tre bestämda grundformer. Land i denna definition kan bytas ut mot region, kommun eller annat administrativt område. 
 För att kunna särskilja vem som konsumerar turism, samt för att få en koppling till import- och exportbegreppen i nationalräken- skaperna delas besökarna in i tre olika kategorier: 
  
 1. 
  
 Inhemsk turism. Innefattar de som har sin hemvist i ett givet land och reser i det landet. 
  
 2. 
  
 Inkommande turism. Innefattar de som reser i ett givet land och har sin hemvist i ett annat land. 
  
 3. 
  
 Utgående turism. Innefattar de som har sin hemvist i ett givet land och reser i något annat land. 
  
 31 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kategorier av turism 
 De tre grundformerna för turism ger i kombinerade par tre katego- rier av turism. 
  
 1. 
  
 Turism inom landet. Utgörs av kombinationen inhemsk turism och inkommande turism. 
  
 2. 
  
 Nationell turism. Utgörs av kombinationen inhemsk turism och utgående turism. 
  
 3. 
  
 Internationell turism. Utgörs av kombinationen inkommande turism och utgående turism. 
  
 Besökare 
 Begreppet besökare är grundläggande i hela systemet för turiststa- tistik och ansluter till begreppet turism. Tre krav ställs för att en resenär skall kunna räknas som en besökare: 
  
 1. 
  
 Resan skall gå till en plats utanför resenärens vanliga omgiv- ning. Exkluderar regelbundna pendlingsresor, dvs. resor till och från hemmet för arbete eller studier. 
  
 2. 
  
 Den sammanhängande vistelsetiden på platsen för besöket skall vara högst ett år. Längre vistelsetid är bosättning. 
  
 3. 
  
 Huvudsyftet med resan skall vara annat än att utöva lönearbete som betalas av någon på platsen. Exkluderar arbetsmigration. 
  
 Turist 
 Turist är en besökare som övernattar på platsen för besöket. 
 Satelliträkenskaper 
 Metoden, Tourism Satellite Account (TSA), har tagits fram av UNWTO i nära samarbete med OECD och turistnäringens orga- nisationer. Den är godkänd av FN och är snabbt på väg att bli en etablerad standard i hela världen för att mäta turistnäringens eko- nomi. 
 32 
  
 SOU 2007:32 
  
 Inledning 
  
 Turistnäringen finns inte med som en egen bransch i nationalrä- kenskaperna, utan ingår som delar i ett stort antal branscher. Enkelt uttryckt handlar satellitberäkningarna om att lyfta ut den del av konsumtionen som härrör från turism i de olika branscherna och samla dem på ett separat konto, ett så kallat satellitkonto. Satellitkontot blir ett samlingskonto för de ekonomiska aktiviteter som är turistrelaterade och uttrycker värdet av fritidsresenärers och affärsresenärers totala konsumtion av varor och tjänster. Beräk- ningsunderlaget inhämtas genom intervjuer med turister och kar- läggning av berörda sektorer. 
 Genom satelliträkenskaperna skapas ett verktyg som gör det möjligt att studera turismens utveckling över tiden, göra beräk- ningar av turistinvesteringar, få en god uppfattning om turismens betydelse för olika branscher samt skapa kunskap om turistnäring- ens betydelse för samhällsekonomin. 
 Övriga för utredningen relevanta termer är följande. 
 Turistnäring 
 De företag och organisationer som levererar varor och tjänster avsedda för människor som utövar turism. Som synonyma benäm- ningar används turistindustri, rese- och turistindustri eller besöksnäring. Denna utredning har valt att använda begreppet turistnäring, eftersom denna benämning är den mest frekvent använda och används i turistpropositionen och även numera kon- sekvent av Nutek. Utredningen har också valt att i begreppet turistnäring innefatta de företag och organisationer som helt eller delvis är ägda av företag i turistnäringen, men där inte turistom- sättning uppstår. Detta gäller exempelvis VisitSweden, Svensk Turism AB och Rese- och turistnäringen i Sverige (RTS). 
 Affärsresande 
 Allt resande som bekostas av företag/organisationer 
 Individuellt affärsresande 
 Individuella möten i syfte att till exempel göra en affär. 
 33 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:32 
  
 Mötesindustrins aktörer i Sverige (producentperspektiv) 
 Svenska aktörer som producerar mötesrelaterade varor och tjänster i Sverige samt till utlandet. 
 Mötesmarknaden (kundperspektiv) 
 Mötesrelaterat resande till och inom Sverige samt de varor och tjänster som konsumeras i Sverige av inhemska och inkommande kunder. 
 Kongress 
 En återkommande sammankomst för en stor grupp av individer som samlas kring ett specifikt ämne med individuell anmälning och betalning. En kongress varar ofta i flera dagar. Tiden mellan kon- gressen är vanligtvis bestämd i förväg. Det kan röra sig om en årlig kongress eller en kongress med flera års mellanrum, dock i fasta cykler. De flesta internationella eller globala kongresser har flera års mellanrum medan många nationella genomförs varje år. 
 Konferens 
 Överläggning, rådplägning eller sammanträde vilket vanligtvis sker mellan utsedda partner för någon gemensam angelägenhet, med en beställare och en faktureringsadress för hela mötet. Men även som en sammankomst som kan användas av vilken organisation som helst för att träffas och utbyta åsikter, föra ut ett budskap eller information, öppna en debatt eller ge publicitet åt något område eller skapa en opinion för en specifik sak. 
 Incentive 
 Används i bemärkelse belöning, till exempel för duktiga och framgångsrika säljare. En belöning i anslutning till ett incentive- program kan innebära en utlandsresa eller någon annan form av uppmuntran. Dessa sker allt mer som en kombination av arbete och nöje. 
 34 
  
 SOU 2007:32 
  
 Inledning 
  
 Evenemang 
 Ett evenemang är ett tillfälle för att samordna kommunikationen kring ett eget eller sponsrat evenemang. Ett evenemang är en akti- vitet som samlar målgruppen i tid och rum, ett möte i vilken en upplevelse skapas och ett budskap kommuniceras. 
 Megaevenemang 
 Varierar i karaktär men utgörs av stora evenemang som får bety- delse för hela eller delar av samhällsekonomier, som har potential att attrahera internationella medier och besökare. Kostnaderna för evenemangen relateras till turism- och imagevinster på lång sikt. 
 35 
 Del II 
 Ursprungsuppdraget 
  
 2 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 2.1 Sverigefrämjande och Sverigebilden i utlandet 
 2.1.1 Nämnden för Sverigefrämjande i utlandet, NSU 
 För att stärka Sveriges position inom ett antal områden och sekto- rer finns ett organiserat samarbete i Nämnden för Sverigefrämjande i utlandet (NSU). Nämnden består av Utrikesdepartementet (ordf.), Exportrådet, Invest in Sweden Agency (ISA), Svenska institutet (SI) och VisitSweden. 
 NSU inrättades 1995 och är ett forum för dialog, samråd och samarbete kring ett effektivt och långsiktigt Sverigefrämjande. NSU har till uppgift att ge råd till regeringen om inriktning och omfattning av Sverigefrämjande insatser. NSU får årligen ett anslag via Utrikesdepartementet. För 2007 är anslaget 2,5 miljoner kronor. 
 Utöver  
 NSU-organisationernas 
  verksamhet bidrar såväl det svenska näringslivet som kulturlivet till att påverka Sverigebilden. Ett antal svenska företag anknyter starkt till Sverige i sin interna- tionella marknadsföring, exempelvis Ikea. I andra fall lyfts Varu- märket Sverige fram i samarbetet mellan näringsliv, kulturliv och berörda  
 NSU-organisationer. 
  I de flesta fall avseende rent projekt- samarbete är en svensk utlandsmyndighet inblandad (ambassad eller generalkonsulat). 
 Nämndens mål 
 Målet för Sverigefrämjandet/Sverigeprofilering genom NSU är att medverka till bilden av Sverige som: 
  
 en pålitlig handels- och samarbetspartner 
  
 en attraktiv marknad för utländska direktinvesteringar 
  
 ett attraktivt resmål med berikande upplevelser 
  
 39 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 en ledande nation inom högteknologi, forskning och utveckling 
  
 ett uppskattat land att arbeta, studera och forska i 
  
 en framstående aktör inom arkitektur, formgivning och design 
  
 en kreativ kulturnation med ett brett och folkligt kulturliv samt i övrigt bidra till intresse, förtroende och goodwill för Sverige 
  
 Följande gemensamma  
 strategi  
 för NSU antogs hösten 2006. 
  
 driva arbetet med att ta fram gemensamma Sverigebudskap 
  
 marknadsföra de gemensamma Sverigebudskapen bland övriga Sverigefrämjande organisationer i hela landet, så att alla organi- sationer kan använda sig av de gemensamma budskapen 
  
 fungera som en informationsstrategisk instans för det samlade Sverigefrämjandet samt stärka och bevaka Sverigebilden 
  
 identifiera vilka länder och marknader samt vilka särskilda ämnesområden som skall prioriteras för profilering av Sverige 
  
 identifiera vid vilka större internationella evenemang som Sverige skall profileras 
  
 stödja kompetensutveckling och benchmarking och däri- genom medverka till ökad kunskap i funktioner på alla nivåer inom Sverigefrämjandet 
  
 medverka till att skapa uppmärksamhet kring Sverige genom att finansiellt stödja projekt inom  
  
 NSU-kretsen 
  med i första hand medel för publicitet och information 
  
 verka för förbättrad infrastruktur för Sverigefrämjandet 
  
 NSU kommer under 2007 att presentera en plattform för en gemensam tydlig, stark och attraktiv bild av Sverige i utlandet. Den skall fungera som ett fundament att utgå ifrån vid planeringen av projekt, föredragningar, tal, presentationsmaterial, pressmeddelan- den m.m., vara ett praktiskt arbetsredskap för strategiska priorite- ringar och effektivisera organisationsöverskridande samarbete mellan  
 NSU-organisationerna 
  hemma och ute på fältet. 
 Sweden Promotion Forum (SPF) 
 Extranätet Sweden Promotion Forum (SPF) är ett gemensamt webbverktyg för intern kunskapsöverföring inom  
 NSU-organisa- 
  tionerna. På SPF finns information om pågående främjarprojekt, rapporter, tips och kontaktuppgifter. Till SPF hör också en bild- 
 40 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 bank med friköpta digitala bilder för utländsk media och NSU- organisationernas egna behov, Image Bank Sweden. 
  
 NSU-organisationernas 
  gemensamma webbportal www.sweden.se har en central roll i nämndens verksamhet. Webbplatsen admi- nistreras av Svenska institutet. Tyngdpunkten ligger på det redak- tionella innehållet och presentationen av svenska profilfrågor. 
 2.1.2 NSU:s medlemmar 
 VisitSweden har, tillsammans med de fyra andra medlemmarna, ett uppdrag att stärka Sverigebilden utomlands. VisitSweden arbetar med att skapa intresse, förtroende och goodwill för Sverige. Detta sker bl.a. genom den image- och produktmarknadsföring som VisitSweden genomför vid sina aktiviteter. VisitSwedens arbete beskrivs närmare under 2.4.1, 4.2 och 5.5 och finns därför inte ytterligare med i detta kapitel. Nedan följer en kortfattad beskriv- ning av de övriga medlemmarna vad gäller uppdrag och verksamhet. 
 Utrikesdepartementet (UD) 
 PF 
  
 1 
  
 FP 
  
 För Sverigefrämjande åtgärder finns ett årligt anslag till UD för aktiviteter, det s.k. Informationsanslaget (Anslaget 5:10 Informa- tion om Sverige). 2007 uppgår detta anslag till cirka 14,5 miljoner kronor (2006 : 9,7 miljoner kronor). 
 UD har flera ansvarsområden. Ett av dessa är  
 Handels-, 
  inve- sterings- och Sverigefrämjande. Detta ansvarsområde syftar till att skapa tillväxt, sysselsättning och utveckling i Sverige genom att främja export, import och utländska investeringar i Sverige. Det sker även genom att stärka bilden av Sverige i utlandet. I detta avse- ende spelar det internationella kulturutbytet en väsentlig roll. Genom samverkan mellan många aktörer sprids bilden av Sverige som ett attraktivt land att samarbeta och handla med, investera, besöka och studera i. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Källa: UD 
 41 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 UD:s utlandsmyndigheter 
 UD har vid flera av sina utlandsmyndigheter (ambassader och generalkonsulat) tjänster för Sverigefrämjande. I januari 2006 till- sattes genom ett initiativ gemensamt för hela Regeringskansliet trettio tidsbegränsade tjänster vid ett antal utlandsmyndigheter för Sverigefrämjande. Inriktningen för dessa nyinrättade tjänster är dels ett förstärkt främjandearbete, dels ett ökat  
 EU-samarbete. 
  Tjänsterna tillsattes för perioder om två till fyra år. 
 Exportrådet 
 PF 
  
 2 
  
 FP 
  
 Exportrådet ägs gemensamt av staten och näringslivet. Staten representeras av Utrikesdepartementet och näringslivet företräds av Sverige Allmänna Utrikeshandelsförening. 400 anställda arbetar i 40 länder. 
 Exportrådets centrala uppgift är att göra det lättare för svenska företag att växa internationellt och att samtidigt bidra till profile- ringen av Sverige som varumärke för ett attraktivt land att göra affärer med. Internationella framgångar för svenska företag stärker bilden av Sverige som en kreativ och pålitlig handelspartner, samti- digt som Sverigefrämjande insatser bidrar till att marknadsföra svenska produkter och tjänster. 
 Med förankring i denna grundläggande uppgift är Exportrådet i en fas av förändring. Under 2005 har en förnyelse av verksamhet, arbetssätt och organisation skett med ledning i tre strategiska ambitioner: 
  
 att bli mer kända för potentiella kunder och nå ut till fler före- tag med potential att växa internationellt 
  
 att knyta samman tjänster och verksamheter, så att Exportrådet kan ge ett tydligt erbjudande till de enskilda företag och branschsammanslutningar som kan dra nytta av insatser för sin affärsutveckling 
  
 att göra ett ännu bättre jobb för den största kunden – staten 
  
 2 
  
 TP PT  
 Källa: Exportrådet 
 42 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 Det statliga uppdraget 
 Avgiftsfri affärsutveckling/exportinformation finansieras av staten och omfattar: 
  
 marknadsinformation 
  
 generella insatser för identifiering och förmedling av affärsmöj- ligheter för företag 
  
 allmänna råd i exporttekniska frågor 
  
 främjandeaktiviteter 
  
 regional exportrådgivning och samverkan i Sverige 
  
 Exportrådets verksamheter som samfinansieras av stat/näringsliv kan hänföras till: 
  
 affärschansprojekt för småföretag 
  
 branschprogram 
  
 mässprogram 
  
 exportsäljarprogram 
  
 särskilda främjandesatsningar 
  
 anbudskostnadsstöd 
  
 Svenska institutet, SI 
 PF 
  
 3 
  
 FP 
  
 Huvuduppgiften för SI är att öka kännedomen om och skapa intresse för vårt land i andra länder. Målet är att sätta Sverige på kartan och att skapa starka relationer med omvärlden genom ett aktivt kommunikationsarbete och ett omfattande utbyte inom kultur, utbildning och vetenskap. SI arbetar med omvärldens bild av Sverige och det svenska varumärket. Målet inom verksamhets- området Sverigefrämjande är att skapa goodwill och förtroende för Sverige, men SI har också uppgifter inom det internationella utvecklingssamarbetet. En stor del av arbetet bedrivs i nära samar- bete med svenska och utländska samarbetsparter samt med svenska ambassader och generalkonsulat utomlands. SI stödjer också undervisning i svenska vid utländska universitet. 
 Av SI:s totala budget (2006) om cirka 250 miljoner kronor läggs minst cirka 30 miljoner kronor på marknadsföring av Sverige utomlands. I stort bidrar dock hela institutets verksamhet till att sätta Sverige på kartan utomlands. 
  
 3 
  
 TP PT  
 Källa: Svenska institutet 
 43 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 SI ger ut en stor mängd information om Sverige på många olika språk i både elektronisk och tryckt form som riktar sig både mot en bred allmänhet och nyckelgrupper som journalister, opinions- bildare och beslutsfattare. Informationen som ges ut i elektronisk form kan nås via Sveriges officiella webbplats www.sweden.se, som institutet driver och utvecklar. 
 Huvuddelen av den tryckta informationen distribueras ut i värl- den via de evenemang som SI och Sverige arrangerar, via de svenska ambassaderna eller via SI:s egen bokhandel Sweden Bookshop. SI erbjuder också prioriterade utländska målgrupper informations- och mediaservice liksom institutet har ett särskilt uppdrag att som central part stödja de svenska utlandsmyndigheterna i deras lokala arbete med att informera om och presentera Sverige. 
 SI skapar också uppmärksamhet för Sverige genom presentatio- ner och projekt inom kultur, samhällsfrågor och vetenskap i alla delar av världen. Svensk design, musik, film, konst och dans lockar besökare till utställningshallar, biografer, konsert och kulturhus. Kultur i vid mening är ett viktigt inslag i detta arbete. Det handlar inte bara om att visa upp det bästa och mest spännande som Sverige kan erbjuda inom olika konstformer. I projekt som SI initierar utnyttjas också ofta konstnärliga uttrycksmedel för att belysa olika företeelser i samhället. 
 En särskild uppgift för SI är att informera om svensk högre utbildning och forskning och på så sätt öka utländska studenters och talangers intresse för att komma och studera vid svenska uni- versitet och högskolor. Det görs via webbplatsen Studyinsweden.se, genom olika publikationer och genom att delta i mässor och konferenser. Stipendier och stöd till utbyte mellan Sverige och andra länder är en annan viktig del av institutionens verksamhet. 
 SI befinner sig för närvarande i en förändringsprocess med en ny strategi. Avsikten är bl.a. att institutet skall arbeta mer fokuserat och inriktat på färre områden samt satsa på nya medier och ny kommunikation. Vidare har SI tydligare prioriterat målgrupper och länder där behovet och genomslaget är som störst för att sätta Sverige på kartan, skapa nätverk och relationer samt erbjuda svenska kompetenser. Vidare sker satsningar på analys och utvärdering. 
 44 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 Invest in Sweden Agency, ISA 
 PF 
  
 4 
  
 FP 
  
 ISA är en myndighet under Utrikesdepartementet med uppgift att främja utländska direktinvesteringar till Sverige. 
 Utländska direktinvesteringar skapar konkurrens och genererar expertis, ny teknologi samt nytt kapital till Sverige. Direktinvest- eringar är viktiga för både sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Genom information och kontakter medverkar ISA aktivt till att utländska företag i olika former investerar eller samverkar med svenska företag för att få till stånd investeringar i Sverige. Invest- eringarna kan ta formen av nyinvesteringar, expansionsinvest- eringar, samarbetsavtal och förvärv. ISA, vars huvudkontor finns i Stockholm, har tre egna kontor och sex representationskontor. 
 ISA samarbetar också nationellt med kommuner och regioner och internationellt med ambassader och konsulat över hela världen. Eftersom den potentielle investeraren som regel kommer från när- ingslivet är det viktigt att han/hon möter  
 ISA-medarbetare 
  som har erfarenhet från näringslivet och som talar det språket. En majo- ritet av ISA:s medarbetare kommer från näringslivet. Även ISA:s styrelse består till två tredjedelar av representanter från näringslivet. 
 ISA:s verksamhetsområden 
  
 verka för att utländska investerare investerar i Sverige på ett sätt som bidrar till stärkt konkurrenskraft och tillväxt i Sverige 
  
 bidra till ökad kunskap och ökat intresse för Sverige som investeringsland 
  
 öka och fördjupa samarbetet med aktörer inom den privata och offentliga sektorn samt höja kompetensen vad gäller utländska direktinvesteringar hos relevanta beslutsfattare i kommuner, län och regioner 
  
 tillhandahålla beslutsunderlag av hög kvalitet till regeringen och andra relevanta aktörer i form av analyser om svensk och inter- nationell ekonomi ur ett investeringsperspektiv 
  
 4 
  
 TP PT  
 Källa: Invest in Sweden Agency (Myndigheten för utländska investeringar i Sverige). 
 45 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 ISA:s tjänster 
  
 beslutsstöd i form av fakta om Sverige som investeringsland, sektorinformation individuella besöksprogram samt match- making med svenska företag 
  
 konkreta och individuella investeringsförslag, exempelvis att öppna försäljningskontor, starta  
  
 FoU-verksamhet, 
  etablera en produktionsanläggning, ingå ett forskningssamarbete och etablera ett regionalt huvudkontor 
  
 praktiskt etableringsstöd och kontakter med myndigheter, regionala organisationer och kommersiella aktörer 
  
 2.1.3 
  
 Sverigebilden – en analys av hur omvärlden ser på Sverige 
  
 Bakgrund 
 I teorier för varumärkesstrategier talas ofta om hur det genom att koppla ihop ett starkt varumärke med andra varumärken går att uppnå effekter vars summa är större än de enskilda komponen- terna. En positiv inställning till Sverige och svenska produkter för- stärker exempelvis intresset för att besöka landet, i affärer eller på fritiden. Omvänt kan ett besök i Sverige göra att besökaren talar väl om landet och kanske köper svenska tjänster och produkter. För att definiera vad varumärket Sverige står för är Sverigebilden ett viktigt instrument. 
 NSU beslutade 2003 att genomföra en Studie angående Sverige- bilden i utlandet, SASU. Enligt direktiven skulle NSU göra en bedömning av hur Sverigebilden förändrats över tiden och hur den ser ut i nuläget. 
 Sverigebilden i 23 länder och en stad 
 SASU har med olika metoder närmare granskat Sverigebilden under 2004. Ett antal utlandsmyndigheter har svarat på en enkät. Intervjuer har genomförts med utländska opinionsbildare och svenska företrädare i sex länder. Utländska korrespondenter i Stockholm har intervjuats. Resultaten från 23 länder, vilka är vik- tiga för vårt främjande och ur ett europaperspektiv, har samman- förts i synen på Sverige, svenskarna och olika svenska företeelser. 
 46 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 Sammanfattning av Sverigebilden 
 Den sammanvägda bilden av Sverige i utlandet visar enligt studien: 
  
 vi är inte så kända som vi kanske tror 
  
 vi är mer kända än jämförbara europeiska länder 
  
 det är en övervägande positiv bild 
  
 skärpan avtar med avståndet 
  
 sega klichéer om sex, rikedom, dysterhet, blonda och blåögda 
  
 starka områden: Nobelprisen, idrott, den nya svenska model- len, internationella företag och produkter, nischturism, engelsk- kunskaper, miljö, modernitet, popmusik och öppenhet 
  
 diffusa områden: investeringar och internationell roll 
  
 svaga områden: historia, kultur, inrikespolitik, EU och social kompetens 
  
 Slutsatser och reflexioner 
 Med utgångspunkt från vad som kommit fram i analysen visar stu- dien att Sverigebilden: 
  
 vilar på gamla lagrar 
  
 Den bild omvärlden har av Sverige vilar i mycket på gamla lag- rar och klichéer. Det tar tid innan verkligheten etablerar en bild som omvärlden ser. Främjande måste därför vara mycket lång- siktigt om man vill skapa en positiv bild. 
  
 inte kan tas för given och bör koncentrera 
  
 s 
  
 Sedan  
 EU-medlemskapet 
  1995 betraktas Sverige som europeisk mainstream och vi är inte längre så unika på så många områ- den. Det som vi tappat som är unikt måste då istället kompen- seras genom att vi sluter upp bakom det som alltjämt skiljer ut oss och det vi är fortsatt bra på. Sverigebilden måste underhål- las. Internationell erfarenhet visar att nationella varumärken måste ha koncentrerade budskap om de skall lyckas. I den svenska konsensuskulturen finns en risk för att man splittrar upp budskapet. Departement, myndigheter och övriga aktörer måste liksom svenska främjandeorgan på plats i utlandet föra ut en fokuserad Sverigebild. 
  
 bör utgå från redan starka områden 
  
 Den svenska modellen är det första utlänningar associerar med Sverige. Kulturen är känd i bred bemärkelse, men från flera 
 47 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 kända världsnamn såsom Sanchez, Nobelpriset, Abba och i flera länder Thomas bör man kunna slå en brygga till yngre kulturutövare och artister. Klichéer om sexuell frigjordhet och vackra, blonda, blåögda kvinnor hör till de star- kaste bilderna. Nischturism byggd på exotisk natur och det hippa Stockholm kommer starkt och bör kunna ha stor potential. Idrotten ger en av de mest kända och uppskattade Sverigebilderna och bör kunna lyftas fram i främjandet. Företag och produkter har starka namn och gott rykte för sin kvalitet. Men bara IKEA och Volvo förknippas klart med svensk iden- titet. Design har till en del vunnit uppmärksamhet i flera länder men många har svårt att skilja ut svensk från dansk, finsk eller skandinavisk design. 
 Utanför Norden förknippas Sverige inte med investeringar. Dyrt, är den mest negativa föreställningen om Sverige, vilket träffar såväl produkter och investeringar som turism samtidigt som många uppfattar att det ändå handlar om value for money. 
 Med avståndet flyter Sverige ihop med det övriga Scandina- via. Sverige bör förmodligen fråga sig, från marknad till mark- nad, om ensam är stark eller om Skandinavien ger de positivare vibrationerna. Modernitet är starkt förknippat med såväl svenska produkter som det svenska samhället. Modernitet utan historisk förankring kan dock i många länder uppfattas som identitetslöshet. 
  
 har flera förmedlare än medierna 
  
 Knappast något överträffar den bild som sprids genom person- liga kontakter med Sverige och svenskar. Det ligger ett stort ansvar på alla som arbetar med någon form av främjande att se sig som servicepersoner. 
 TV är viktigt för att nå masspublik, men några få kvalitetstid- ningar, fackpress och magasin är viktigare för kunskapsupp- byggnaden. Internet blir en allt viktigare kunskapsbas. Journa- listresor är fortsatt viktiga, likaså är det viktigt att stimulera utländska författare att skriva böcker om Sverige. 
  
 bör läsas av regelbundet 
  
 Då konkurrensen mellan olika länders nationella bilder ökar och stora resurser avsätts för främjande är det viktigt att regel- bundet läsa av Sverigebilden. Det kan ske på olika sätt: UD:s  
 press-, 
  informations- och kommunikationsenhet  
 (UD-PIK) 
  
 48 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 bör även fortsättningsvis följa det allmänna medieutfallet, som kan kompletteras med det system för att följa engelskspråkiga nyheter som utvecklas av Svenska institutet. 
 NSU bör även i fortsättningen ha ansvar för större mätningar som kan bestå av opinionsundersökningar, fokusgrupper, kva- litativa intervjuer eller enkäter. 
  
 bör kunna inspirera till forskning 
  
 En rad trådar i SASU bör kunna följas genom forskning inom olika ämnesområden som mediestudier, statskunskap, företags- ekonomi, litteratur, film och musikvetenskap. 
 2.2 Viktiga utvecklingsområden för svensk turistnäring 
 Detta kapitel belyser ett antal områden i turistnäringen där bety- dande förändringar pågår eller kan väntas. Förändringar som kan handla om kraftigt förändrad tillgänglighet (lågkostnadsflyget) men också andra viktiga faktorer såsom hög potential, förändrad internationell konkurrens, betydelse för destinationens image m.m. Att dessa områden valts ut innebär inte att andra turistiska affärs- områden och nischer bedöms av mindre värde utan endast att denna typ av förändringar inte framstår som lika tydliga. 
 2.2.1 Lågkostnadsflyget 
 Nedanstående text är en förkortad, redigerad och uppdaterad text från den rapport som Turismens Utredningsinstitut AB presente- rade i mars 2006 på uppdrag av Föreningen Svenskt Flyg och Sveri- ges Hotell  Restaurang företagare (SHR). 
 Nyckelfaktorer 
 Rapportens innehåll bildar underlag för att identifiera ett antal nyckelfaktorer, vilka påverkar Sveriges möjligheter att bli fram- gångsrika. 
  
 etablering av nya lågkostnadsflyglinjer och bibehållandet av de existerande 
  
 samverkan inom och mellan destinationer för att skapa ökad attraktionskraft hos destinationer/regioner 
  
 49 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 on-line-bokning 
  
  av destinationer kopplat till lågkostnadsflygets bokningslösningar 
 Turistnäringens tillväxt 
 Trots att turistnäringen tyngts av bl.a. terrordåd, SARS och Irak- kriget kvarstår World Tourism Organization vid sin långtidspro- gnos för 2020, Tourism 2020. Detta beror på bedömningen att underliggande strukturer, drivkrafter och trender inte i grunden har förändrats. I Tourism 2020 förutspås att det totala antalet inter- nationella ankomster kommer att uppgå till nära 1,6 miljarder per år vilket skulle innebära en fördubbling på femton år. Av dessa kommer 1,2 miljarder att vara av intraregional karaktär och 0,4 miljarder resor av längre karaktär. Europa förväntas fortsatt vara den kontinent som tar emot flest besökare, drygt 700 miljoner 2020, även om t.ex. både Asien och Afrika förväntas ha en relativt sett starkare tillväxt. 
 World Travel and Tourism Council 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT  
 (WTTC) gör också bedöm- ningen att rese- och turistnäringen kommer att ha en fortsatt posi- tiv utveckling. Det förväntas en årlig tillväxttakt på strax under fem procent under perioden  
 2006–2015, 
  vilket innebär att rese- och turistnäringen skulle stå för drygt tio procent av den globala BNP:n. WTTC bedömer också att den utländska efterfrågan kom- mer att växa snabbare än den inhemska liksom att privatresandet utvecklas bättre än affärsresandet. 
 Det finns två faktorer som driver på denna förväntade utveckling mer än något annat. Den första är att stora delar av produktionsin- dustrin flyttat till länder som Kina och i viss mån f.d. Östeuropa samt delar av  
 IT-sektorns 
  tjänster flyttat till Indien. Detta skapar nya möjligheter för människor i dessa områden att nå en ekono- misk nivå där resandet tar fart. Den andra faktorn är lågkostnads- flygets entré där flyget förvandlats från ett relativt dyrt transport- medel till att i dag vara ett folkflyg. 
  
 5 
  
 TP PT  
 World Travel and Toruism Council (WTTC) är ett forum för världens ledande företag inom turistnäringen med uppgift att öka medvetandet om turistnäringens effekter på ekonomi, sysselsättning och välfärd. 
 50 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 Lågkostnadsflygets tillväxt i Europa 
 Lågkostnadsflyget är en relativt ny företeelse med europeiska mått mätt och har vuxit fram under den senaste tioårsperioden som en direkt effekt av EU:s avreglerade flygmarknad. Expansionen har varit explosionsartad. 2005 beräknades att 120 miljoner människor reste med lågkostnadsbolag i Europa vilket är en tredubbling från 2001. Detta motsvarar en genomsnittlig tillväxt på 33 procent sedan 1997. 2004 var lågkostnadsbolagens andel av den europeiska flygmarknaden 16 procent. Prognoser visar att motsvarande siffra 2007 kommer att vara cirka 20 procent. 
 Ursprungligen gick de flesta lågkostnadsrutterna mellan norra och södra Europa men i takt med utvidgningen av EU har bilden kompletterats av ett  
 öst-väst-perspektiv. 
  
 De aktörer som starkast påverkar turistnäringen i dag är lågkost- nadsbolagen. Lågkostnadsflyget har på kort tid förändrat bilden av hur mycket det skall kosta att resa. Detta kraftiga kostnadsfokus sätter press på samtliga aktörer som verkar direkt eller indirekt i flygbranschen. En växande andel lågkostnadspassagerare är affärs- resenärer. 
 Flygbolag 
 De allra flesta är i dag överens om att lågkostnadsflyget har kommit för att stanna. Affärsmodellen har visat sig vara framgångsrik och ofta framhålls de amerikanska pionjärerna Southwest Airlines som förebild och i Europa är det Ryanair och EasyJet som snabbt vuxit sig stora. Grunden i lågkostnadsbolagens affärsmodell är att erbjuda direktflygningar med envägsbiljetter mellan stora befolk- ningscentra och/eller turistdestinationer. Detta görs med en enhet- lig flygplansflotta där få serviceelement ingår i biljettpriset och där en stor del av produktionsprocessen är automatiserad. Affärsmo- dellen innebär en mycket hög produktivitet per anställd och samti- digt en relativt låg kostnad per passagerare. Detta är grunden för att kunna uppnå långsiktig lönsamhet med de relativt låga biljettpriser som erbjuds. 
 Som marknad kan dock lågkostnadsflyget betraktas som omo- gen. Få bolag, vid sidan av Ryanair, tjänar pengar och för många tycks det handla om att hänga med så länge som möjligt för att sedan bli uppköpta. I USA där avregleringen skedde redan på 1970- 
 51 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 talet finns i dag cirka 15 lågkostnadsbolag. I Europa är motsvarande siffra i dag 60 bolag. På sikt talar mycket för en viss konsolidering av lågkostnadsmarknaden och en priskonvergens mellan nätverks- aktörer och lågkostnadsbolagen. Vissa lågkostnadsaktörer har numera också valt att göra sig bokningsbara i de stora resebyrå- bokningssystemen. 
 Parallellt med denna utveckling har flaggbolagen tvingats anpassa produkter och prisnivåer för att kunna matcha den nya konkurren- sen. Flera har genomgått stora kostnadsbesparingsprogram. De olika aktörerna på flygmarknaden närmar sig därmed varandra och överlappar varandra i vissa fall. 
 Flygplatser 
 Lågkostnadsbolagens kostnadsmedvetenhet har gjort att det i första hand valts flygplatser med låga avgifter, alternativt har satts press på andra flygplatser när det gäller flygplatsavgifter. Detta som en följd av att vikten av effektivitet och låga kostnader ökat i för- hållande till traditionella faktorer som transfermöjligheter och ser- vice åt flygbolagen. 
 Då inkomsterna av flygavgifter minskar för flygplatserna ökar deras behov av nya intäktskällor. Det gör att flygplatsernas fokus på kommersiella intäkter, förutom hyrbilar, parkering, shopping m.m. ökar. Differentieringen av flygmarknaden gör att olika flyg- platser utvecklar olika typer av funktioner. Ny efterfrågan skapar t.ex. ny layout på terminaler. Det finns också exempel på hur en del flygplatser anpassar och skräddarsyr terminalfunktioner beroende på flygbolag. 
 Lågkostnadspassageraren 
 Airport Regions Conference (ARC) är ett samarbete mellan 26 regioner i Europa vars gemensamma nämnare är att det finns en internationell flygplats i regionen. I rapporten Low Cost – a regional affair har passagerare som rest med lågkostnadsbolag intervjuats och fått frågor om bl.a. deras konsumtion. Initialt ansågs lågkostnadsresenären inte vara särskilt attraktiv men ARC:s undersökningar visar att deras utläggstal är ungefär desamma som 
 52 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 de traditionella bolagens kunder, däremot ställer de litet andra krav. Enligt rapporten kännetecknas lågkostnadsresenären av följande: 
  
 privatresenär 
  
 80–85 
  procent av passagerarna är privatresenärer även om andelen affärsresenärer ständigt ökar, inte minst på inrikeslinjer. 
  
 unga och välutbildade 
  
 Ungefär två tredjedelar av lågkostnadspassagerarna är yngre än 40 år och nästan lika många är högskoleutbildade. 
  
 vistelselängd 
  
 Den genomsnittliga vistelselängden för utländska turister är fyra till sju nätter. 
  
 självpaketering 
  
 Den yngre generationen är uppväxta med Internet och vana att plocka ihop sin egen resa. Att vara bokningsbar  
 on-line 
  är där- med ett måste för samtliga aktörer i värdekedjan. 
  
 betydande konsumtion på flygplats 
  
 Lågkostnadspassageraren spenderar i snitt 60 Euro på ursprungs- flygplatsen inklusive transporten till och från flygplatsen. 
  
 fokus på lågkostnadsboende 
  
 Ökat resande ökar också efterfrågan på billigare boende. Exempel på detta är  
 1–3-stjärniga 
  hotell, vandrarhem och Bed  Breakfast. 
  
 vikten av goda kommunikationer via kollektivtrafik 
  
 Ökat fokus på goda buss- och tågförbindelser som länkar samman de regionala alternativt sekundära flygplatserna med närmaste storstad/destination. 
 Passagerarmix 
 För den svenska turistnäringens utveckling är det centralt när en linje väl etablerats att den förmår fylla planen med så många utländska passagerare som möjligt. Som exempel kan nämnas hur den sammanlagda fördelningen såg ut 2005 på Jordan flyglinjer till och från Sverige. Cirka 40 procent av resenärerna var utländska, vilket innebär att cirka 450 000 utländska besökare reste till Sverige med Ryanair. Genom att multiplicera det generella utläggstalet för en privatresenär med antalet utländska besökare visar en grov upp- skattning att dessa resenärer spenderat runt två miljarder kronor i Sverige. 
 53 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 På Arlanda flygplats förs sedan ett antal år tillbaka en omfat- tande resvaneundersökning (RVU). På Arlanda, där nätverksbola- gen dominerar, ser passagerarmixen annorlunda ut. För 2005 var andelen utländska passagerare bland det totala antalet privatresenä- rer 25 procent. 
 Det skulle innebära att de paneuropeiska lågkostnadsbolagen bidrar till en bättre turistisk balans än de traditionella, nationella nätverksbolagen. 
 Regionala effekter av lågkostnadsflyget 
 En analys av de senaste årens utveckling visar att det förefaller vara så att det går att tala om ett samband mellan etablering av nya flyg- linjer och ökade turistströmmar. Det förefaller även vara så att upprättandet av nya flyglinjer, främst lågkostnadsetableringar i större utsträckning driver turistiska strömmar än vad de turistiska strömmarna driver på ökat behov av nya linjer. 
 De direkta vinsterna och därmed motiven att driva flygtrafik är för en del aktörer uppenbara. De positiva indirekta regionala effekter som etableringar av nya linjer har är inte alltid lika själv- klara. I huvudsak kan anges fem typer av positiva indirekta effekter som ny flygtrafik bidrar till: 
  
 sysselsättningsskapare 
  
 generell ekonomisk tillväxt 
  
 ökad turistisk omsättning 
  
 utveckling av det regionala näringslivet 
  
 skatteeffekter 
  
 Samtidigt tvingas en del riktigt stora regioner hantera de negativa effekterna såsom miljöproblem, buller m.m. 
 Stockholm Skavsta Airport 
 Skavsta Airport öppnades för reguljär flygtrafik 1997 när Ryanair startade en linje till Stansted Airport utanför London. Året efter sålde Nyköpings kommun flygplatsen till ett kommersiellt flyg- platsbolag. 
 Ryanair har fortsatt att starta nya flyglinjer på flygplatsen och 2003 etablerade bolaget en bas på Skavsta med stationering av fyra 
 54 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 flygplan plus besättning. Passagerarantalet har gått från 129 000 1997 till cirka 1,7 miljoner (inklusive Wizzair) 2005. 
 Utmaningar för regioner/destinationer 
 Regioner och destinationer runt om i Europa är sannolikt de aktö- rer som står inför den potentiellt största förändringen eftersom det är de som indirekt har mest att vinna på en stark tillväxt av nya lin- jer och ny trafik. En destinations/regions attraktionsförmåga hänger ihop med en rad olika faktorer, men i huvudsak kan fyra viktiga faktorer anges: 
  
 folkmängd (destinationen och dess omgivning i en radie på 15 mil eller 1,5 timmes bilväg) 
  
 generell attraktionskraft 
  
 läge 
  
 destinationsmedvetenhet – förmåga till helhetssyn samt nät- verkstänkande 
  
 De flesta destinationer marknadsförs av någon lokal, regional eller nationell turistorganisation som ofta är sprungen ur en kommu- nal/offentlig bakgrund. Deras uppgift har historiskt varit att pro- ducera och sprida information om destinationen, dels via tryckta broschyrer, dels via turistbyråer. Nästa steg i deras utveckling, vilka de flesta större destinationer redan påbörjat, är att ta en starkare och tydligare position när det gäller marknadsföring, paketering och försäljning. Det handlar också om att destinationerna skulle kunna bli den samverkansplattform som binder samman de många aktörer som utgör den fragmentiserade turistnäringens värdekedja. 
 I takt med att världen krymper får resenären fler destinationer att välja mellan. Det gör att konkurrensen hårdnar och det blir allt svårare att sticka ut. Därför ökar också fokus på att göra destina- tionen mer attraktiv. 
 Många destinationer blir alltmer medvetna om att deras attrakti- vitet inte enbart handlar om det renodlade turistiska utbudet. Deras intresseområden utvidgas därför alltmer och om fokus historiskt legat inom privatturismen kommer man i framtiden troligen för- söka ha ett mer strategiskt angreppssätt. En stad där lokalbefolk- ningen trivs och där näringslivet blomstrar blir också attraktiv att besöka. 
 55 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 2.2.2 Mötesindustrin 
 Framtidsprogrammet tar upp affärsresande, med fokus på mötesin- dustrin, som ett av tre prioriterade affärsområden. Affärsresandet brukar uppdelas i individuellt affärsresande, dvs. när en person från ett företag reser i syfte att göra en affär, och mötesindustrin, dvs. personer på företag som reser i syfte att träffa andra människor. 
 Mötesindustrin är i sitt vidaste begrepp samlingsnamnet på ett stort antal typer av möten, såsom kongresser, konferenser, mässor, symposier, seminarier, workshops, styrelsemöten, årsmöten, bolagsstämmor, ledningsgruppsmöten, temadagar, events, kick- off´s, arbetsmöten, incentiveprogram, konferens- och incentivere- sor, technical visits, utbildning m.m. 
 Staten och destinationen är stora vinnare när exempelvis en stor internationell kongress kan förläggas till Sverige. Det är exempelvis fråga om skatteinkomster, sysselsättning och att Sveriges varu- märke stärks. 
 I Framtidsprogrammet bedöms Sveriges potential för mötesin- dustrin som god, i beaktande av vår ställning som forskarnation, hög internationell närvaro av tekniskt utvecklade internationella företag samt genom vår förmåga att organisera och genomföra kva- lificerade möten. 
 Utredningen tar upp tre områden inom mötesindustrin där den internationella potentialen bedöms vara särskilt hög. Dessa tre områden är kongresser, konferenser och s.k. incentives. 
 Nulägesbeskrivning av omvärlden 
 Marknadens omfattning 
 Det finns inget samlat material eller statistik över mötesmarkna- den. De olika undersökningar som finns att tillgå har olika per- spektiv: producentperspektiv, kundperspektiv, totala industrins perspektiv eller det internationella resandet. 
 Nedan beskrivs några fakta om mötesindustrin hämtade från International Congress  Convention Association (ICCA) 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 samt från Turistdelegationen/SCB:s 2002 gjorda konsumentundersök- ning om Inkommande Besökare i Sverige (IBIS). Denna undersök- ning gjordes genom intervjuer som utfördes vid gränserna med 
  
 6 
  
 TP PT  
 www.iccaworld.com 
 56 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 syftet att få en god uppfattning om volymer, dvs. hur många utländska turister som besöker Sverige och när och varför. Sexton var ett treårigt projekt, med relativt stora kostnader. Det finns för när- varande inga resurser inom Nutek för att återuppta detta projekt. 
 Möten och mässor 
 Nästan en tredjedel eller 800 000 av de drygt 2,4 miljoner utländska affärsresenärer som kommer till Sverige är här i syfte att gå på mässa eller konferens. Av dessa är 92,3 procent konferensdeltagare och 7,7 procent mässbesökare. 28 procent av alla utländska besö- kare kommer från Norge. Därefter kommer i storleksordning Storbritannien, USA, Tyskland och Danmark. Stockholm är den vanligaste destinationen och därefter kommer Västra Götaland och Skåne. 
  
 Genomsnittligt utlägg 
  
 Enligt TDB 
  
 spenderar en 
  
 affärsresenär per 
  
 dag i 
  
 genomsnitt 
  
 3 493 kronor 
  
 (privatresenär 
  
 759 kronor/dag). 
  
 Enligt 
  
 en under- 
  
 sökning från Utrednings- och Statistikkontoret i Stockholm så omsätter en kongressdeltagare mellan 2 500 kronor och 7 000 kronor per dygn. Genomsnittsomsättningen per kongress- deltagare och dygn är 3 800 kr. 
 Kongresser 
 Enligt statistik från ICCA har Stockholm de senaste fem åren varit bland de tio främsta bland världens största kongresstäder. 2002 på fjärde plats och 2005 på tionde plats. Köpenhamn var 2005 på elfte plats och Göteborg på fyrtionde plats. Bland kongressländerna var Sverige på trettonde plats. Världslistan toppades av USA, Tyskland och Spanien. Stockholm som kongresstad ligger prismässigt på ungefär samma nivå som övriga Europa. I Turistdelegationens pris- nivåindex fick Stockholm värdet 124 medan medelvärdet i Europa var 123. 
 Ledtiden för internationella kongresser är lång, ofta flera år. För att få en internationell kongress krävs ett professionellt, långsiktigt 
 57 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 arbete där ett antal faktorer har avgörande betydelse för var kon- gressen slutligen placeras: 
  
 landet eller staden – t.ex. image, prisnivå, väder och annan lämplighet i förhållande till kongressen 
  
 kongresshallen – t.ex. kapacitet och utseende 
  
 kommunikationer – t.ex. direktlinjer med flyg, avstånd till flyg- plats, vägar 
  
 boende – t.ex. standard, kapacitet 
  
 utbud – t.ex. sociala aktiviteter 
  
 destinationens vilja att ta emot mötet 
  
 Några destinationer i Sverige har egna kongressbyråer som drivs i regi av turistorganisationen och som delfinansieras av näringens aktörer. De största är Congress Stockholm och Göteborg Con- vention Bureau. Dessa organisationer arbetar för att vara en länk mellan mötesorganisatörer och lokala mötesrelaterade företag samt lokala beslutsfattare. Samarbetsavtal tecknas med företag, vilka representerar turistnäringen. Samarbetspartners är främst hotell, restauranger, incomingbyråer, professionella kongressarrangörer, transportörer och konferensanläggningar. I Sverige finns också två stora  
 PCO-bolag 
  (Professional Congress Organizers), nämligen StoCon/MCI AB och Congrex AB. Dessa är professionella kon- gressorganisatörer som drivs utan statliga medel. 
 Konkurrensen om stora kongressarrangemang ökar mellan många länder, inte minst tack vare att kongressbesökare är attrak- tiva gäster som spenderar stora belopp per dygn. 
 Konferenser 
 De flesta konferenser genomförs inte med förutbestämda intervall, dessutom växlar ofta destinationen mellan de olika konferenstill- fällena. Företagen/organisationerna är initiativtagare samt ofta organisatörer av konferensen och deltagarna är ofta anställda eller har externa relationer med företaget. En konferens har i regel en längd på en till två dagar och ledtiden för en konferens är ofta kor- tare än ett år. 
 Att attrahera utländska konferenser och företagsmöten till Sverige är något som intresserar många aktörer i Sverige, såväl i storstäder som i mindre städer och på landsbygden. Sverige har många anläggningar som anpassats för större och mindre konferen- 
 58 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 ser och många har samverkan med lokala aktiviteter och attraktio- ner. Marknaden och därmed potentialen är stor och växande, framförhållningen har minskat och Sverige bedöms ha bra potential tack vare god standard, attraktiva upplevelser och god organisa- tionsförmåga. 
 Incentives 
 Incentive som begrepp står i Sverige i dag för motivation och belö- ning och används i ökande utsträckning inom näringsliv och orga- nisationer. I många länder finns en lång tradition av belöningsresor för anställda, kunder och partners. Ofta kombineras ett  
 konferens- /seminarieprogram 
  med sociala aktiviteter som blir en belöning för goda insatser. 
 För många svenska aktörer är denna marknad intressant och till sin karaktär liknar den till stora delar konferensmarknaden. 
 Utomlands finns en stor mängd incentivearrangörer, vilka utgör målgruppen för marknadsföring av Sverige och svenska incentive- möjligheter. 
 Hinder och framgångsfaktorer för Sverige 
 Enligt ett antal ledande branschföreträdare är det främst några få faktorer som skapar hinder för Sverige att utvecklas kraftigt inom den internationella mötesindustrin. De möjligheter som finns för Sverige är betydande, och bygger på några framgångsfaktorer. 
 Hinder är: 
  
 låg kännedom om Sverige som land 
  
 låg kännedom om många svenska destinationer 
  
 låg attraktionskraft till följd av låg kännedom 
  
 få direktflyglinjer från utlandet (med undantag för Stockholm) 
  
 den felaktiga uppfattningen om Sverige som en destination med höga priser 
  
 bristande kapacitet, förändras dock i positiv riktning de när- maste åren i bl.a. Stockholm 
  
 59 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 De viktigaste framgångsfaktorerna är: 
  
 ökad kännedom och därmed attraktionskraft bland svenska destinationer genom ytterligare marknadsföring på varumär- kesnivå 
  
 uppmuntra etablering av nya direkta flyglinjer 
  
 höjd kompetensnivån inom servicesektorn genom fler utbild- ningar på  
  
 högskole-/forskarnivå 
  
 mer information om Sveriges konkurrenskraftiga prisläge 
  
 2.2.3 Evenemang 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT 
  
 Evenemang drar turister till en destination och påverkar därigenom ekonomin. Det finns olika typer av evenemang, varav de stora huvudgrupperna är  
 kultur-, 
  affärs- och idrottsevenemang. Därut- över finns också privata, religiösa och andra evenemang som lockar turister. Exempel på kulturevenemang är minneshögtid, karneval, festival, konserter, religiöst evenemang, parad och procession, konst och underhållning samt konstutställning. Exempel på affärs- evenemang, som även hänför sig till mötesindustrin, är mässa, utställning, kongress och världsutställning. Exempel på idrottseve- nemang är matcher, turneringar, slutspel och stora evenemang som världsmästerskap och de olympiska spelen. I övrigt kan evenemang även vara bröllop, återföreningar, fritid och avkoppling, utbildning och vetenskapliga samt politiska. 
 I Framtidsprogrammet anges större internationella evenemang som ett av tre prioriterade affärsområden. Till detta område räknas i Framtidsprogrammet festivaler och evenemang inom kultur- och idrottsområdet. De insatser som föreslås rör främst utveckling av kunskap, produkter och marknadsföring av evenemang. 
 I DEL III tar vi upp frågor om stora evenemang inom bl.a. kul- tur och idrott enligt tilläggsuppdraget. 
 Kunskap om evenemangs betydelse för samhället 
 I en undersökning (se närmare Robertson m.fl. rapport, bilaga 4 s. 11) angav 12,4 procent av tillfrågade turister att ett eve- nemang eller attraktion varit den primära orsaken för deras vistelse 
  
 7 
  
 TP PT  
 Kapitlet bygger delvis på Robertson m.fl. delrapporter samt huvudrapport, bilaga 4. 
 60 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 på en destination. Allt fler destinationer använder sig av evenemang med intentionen att tillhandahålla en upplevelse och på det sättet attrahera turister till destinationen. En destination har möjlighet att ge turister ett motiv att besöka just den destinationen under en viss tid samtidigt som evenemang och festivaler bidrar till att forma image samt att marknadsföra destinationen med hjälp av massme- dial bevakning. 
 Stora internationella evenemang har stor betydelse för såväl den stad/region där evenemanget äger rum som för samhället i stort. Effekterna är betydande för såväl det lokala/regionala näringslivet som kommunen/regionen, staten och exempelvis idrottsrörelsen eller kulturen. 
 För att ett evenemang skall ge mätbara ekonomiska effekter krävs att de besökare som kommer till evenemanget inte bor på destinationen eller att eventuella sponsorer inte driver verksamhet på destinationen annat än vid evenemanget. Om besökarna enbart kommer från närområdet kommer nämligen inget nytt kapital till destinationen. Detta utifrån antagandet att de skulle spenderat sina pengar på andra konsumtionsvaror inom destinationen om de inte lagt pengarna på evenemanget. Nationella samhällsintäkter är alltså från första kronan en exportinkomst som dessutom skapar mervär- desskattintäkter till staten eftersom evenemangen genomförs i Sverige. Regionala samhällsintäkter utgör en flyttad konsumtion inom landet och har därför ingen nationalekonomisk betydelse. Men för den arrangerande kommunen/staden är naturligtvis intäk- ten från tillresande besökare och åskådare mycket viktig, framför allt för turistnäringen. 
 Finansiering 
 Det krävs en sund och säker finansiering för att kunna genomföra evenemang och för att säkerställa dess ekonomiska bärkraft. Beträffande vissa kulturevenemang, idrottsevenemang och lokala evenemang kan dock värdet för medborgarna med evenemanget, samt värdet av reklam, ökad turism och status rättfärdiga finansiella förluster av själva evenemanget. Alltså måste, för att få en helhets- bild, en samlad analys av evenemanget göras som också bedömer de samhällsintäkter och samhällskostnader som evenemanget förvän- tas skapa. 
 61 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 Finansieringen kan komma från myndigheter, privata aktörer som exempelvis sponsorer och samarbetspartners samt konsu- menter/besökare. 
 Aktörer 
 Arbetet med och genomförandet av evenemang utförs av olika aktörer. Beträffande stora internationella evenemang se närmare under kapitel 6.3. Naturligtvis beror det på vilken typ av evene- mang det är fråga om. Några aktörer som kan vara inblandade är staten, kommun, region, lokalt och regionalt näringsliv, ägare av arenor, idrottsrörelsen, kulturarrangörer samt evenemangsägare och rättighetshavare av TV- och marknadsrättigheter. 
 Arenor och annan infrastruktur 
 En förutsättning för att få och genomföra vissa evenemang är till- gången till moderna och väl fungerande arenor. Av tradition har ansvaret för detta tagits av kommuner, organisationer och närings- liv, numera görs detta ofta i partnerskap. Se närmare om arenor m.m. i kapitel 6.4. 
 Konkurrenssituationen 
 Konkurrensen från andra länder som vill arrangera framför allt stora internationella evenemang har avsevärt ökat. Många länder, med olika aktörer, är beredda till betydande investeringar och risk- tagande. Det finns en trend att använda internationella evenemang som ett verktyg för att stärka nationens image och för att öka turismen till landet. 
 Det offentliga engagemanget sker på såväl nationell som regional och lokal nivå och visar sig inom flera områden, t.ex. ekonomiska garantier, imageskapande, lobbyarbete och infrastruktur. De stä- der/regioner som till slut får uppdrag att arrangera evenemang är ofta de som har en tydlig evenemangspolicy, som arbetar aktivt mot internationella kontakter och som är beredda att ta på sig ett omfattande ansvar för evenemangens genomförande. 
 62 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 2.2.4 Ekoturism och Naturens Bästa 
 Ekoturism och Naturens Bästa är ytterligare ett exempel på ett område som är viktigt för svensk turism. 
 Naturens Bästa 
 Naturens Bästa är det svenska kvalitetsmärkningssystemet för ekoturism, produkter, arrangemang och arrangörer. Naturens Bästa lanserades 2002 av Svenska Ekoturismföreningen, Sveriges Rese- och Turistråd AB (numera VisitSweden) och Naturskyddsföre- ningen och är det första nationella kvalitetsmärkningssystemet för ekoturism på norra halvklotet. 
 Tanken är att samla de främsta naturupplevelsearrangörerna i Sverige och erbjuda de bästa naturupplevelser Sverige kan uppvisa till den nationella och internationella marknaden. Intresset för spännande och unika upplevelser ökar, inte minst bland resvana och köpstarka målgrupper. För att Sverige skall kunna konkurrera måste Sverige utveckla och lyfta fram arrangemang som kan hävda sig bland naturresor till andra länder och andra kontinenter. 
 För Naturens Bästa råder sex grundkrav: 
  
 respektera resmålets begränsningar – minsta möjliga slitage på natur och kultur 
  
 gynna den lokala ekonomin 
  
 miljöanpassa hela verksamheten 
  
 bidra till natur- och kulturskydd 
  
 satsa på upptäckarglädje, kunskap och respekt 
  
 kvalitet och trygghet på resan 
  
 Kvalitetssymbolen Naturens Bästa får endast användas på märkta arrangemang, anordnade av godkända arrangörer. Bakom varje märkt arrangemang finns alltid en godkänd arrangör, men företa- gets hela utbud behöver inte nödvändigtvis vara märkt. 
 Alla godkända arrangörer måste uppfylla systemets närmare 30 grundkrav plus ett par bonuskrav. Dessutom ska alla märkta arrangemang infria nästan 60 grundkrav och några bonuskrav. Vid lanseringen 2002 fanns ett tiotal arrangemang från 12 godkända arrangörer som godkändes enligt kraven för Naturens Bästa. 2006 fanns det närmare 300 kvalitetsmärkta arrangemang från drygt 
 63 
 Sverige som resmål – lägesrapport SOU 2007:32 
 70 arrangörer, vilka tillsammans omsätter drygt 180 miljoner kronor. 
 Naturens Bästa är på väg att utvecklas till ett erkänt varumärke, där andra länder nu använder Sverige som förebild vid sin egen utveckling inom ekoturism. 
 Svenska Ekoturismföreningen 
 Huvudman för Naturens Bästa är Svenska Ekoturismföreningen, en ideell förening som arbetar för att ekoturismens andel av den totala turismen skall öka. Bland annat sker detta genom följande: 
  
 inspirera all naturinriktad turism att utvecklas i riktning mot kvalitetssäkrad ekoturism 
  
 vara huvudman för kvalitetsmärkningen Naturens Bästa och tillsammans med samarbetspartners stärka skyddet av unika svenska natur- och kulturvärden, samtidigt som svensk turism vidareförädlas, miljöanpassas och ges mer lokal färg och krydda 
  
 skapa effektiva kanaler för marknadsföring via exempelvis gemensamma webbplatser och samarbeten med såväl svenska organisationer och företag som med utländska partners 
  
 arbeta för bättre näringsvillkor för svenska naturresearrangörer 
  
 stimulera ett växande erfarenhetsutbyte om ekoturism mellan i första hand våra nordiska och arktiska grannländer men även med systerorganisationer världen över 
  
 informera resebransch, myndigheter, media, utbildningar och medlemmar om det senaste på ekoturismfronten 
  
 påverka turismutbildningarna så att ekoturism får den kvalitet, status och tyngd den förtjänar 
  
 få fler resenärer att upptäcka ekoturismens fördelar 
  
 möjliggöra utbildning där Naturens Bästa med den kompetens som byggts upp kan bidra till ytterligare utveckling av svensk naturturism 
  
 Finansiering 
 Behovet av finansiering omfattar främst fem områden, varav tre rör arrangörer/arrangemang. Dessa områden är produktutveckling, företagsutveckling och exportmognadsutveckling. De andra två områdena handlar främst om helheten Naturens Bästa, nämligen: 
 64 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 kvalitetssäkringen/märkningsförfarandet av produkter/arrangörer 
  
 marknadsföring av varumärket Naturens Bästa som en del av Sveriges profil och som spjutspets för naturturism i Sverige generellt, avseende Sverige som attraktivt naturupplevelseres- mål samt svenskt miljömedvetande och hållbar utveckling – en strategisk fråga i Sverige 
  
 Tillkomsten av Naturens Bästa har finansierats av flera företag och organisationer. En process pågick under ett par år där en stor mängd företag och organisationer deltog och där senare Svenska Ekoturismföreningen tillsammans med VisitSweden och Natur- skyddsföreningen blev avsändare av varumärket Naturens Bästa. 
 Turistdelegationen (numera Nutek), Jordbruksverket, Natur- vårdsverket, Näringsdepartementet, en rad länsstyrelser och länstu- ristorganisationer m.fl. har tidigare finansierat delar av verksamhe- ten. Dessutom finns ett samarbete med ett antal företag inom svensk turistnäring. De arrangörer som ansluts till Naturens Bästa betalar en märkningsavgift som också i väsentlig grad bidrar till finansieringen. 
 I dagsläget sker finansieringen, utöver arrangörernas avgifter, genom ett samarbete mellan Svenska Ekoturismföreningen och Sveaskog AB. Sveaskog AB finansierar de gemensamma satsning- arna som bl.a. går ut på att stimulera fram fler och skickligare turistföretagare samt lyfta fram naturturismen i samhällsdebatten, med 4,5 miljoner kronor under tre år. Parterna kommer bl.a. att investera i marknadsföring av naturupplevelser i allmänhet och kvalitetsmärkta arrangemang inom Naturens Bästa i synnerhet. En viktig kanal för marknadsföringen kommer att vara Sveaskog AB:s marknadsplats inatur.se, som lanserats under mars 2007. 
 2.3 Faktorer som inverkar på turismen till Sverige 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT 
  
 I detta kapitel är avsikten att beskriva ett antal faktorer som kan förklara hur turismens utveckling ser ut i olika länder. De faktorer som här belyses är disponibel inkomst, priser och konkurrenskraft, politisk situation, resväg, faciliteter, språkkunskaper, resebyråer, natur, image samt attraktioner och evenemang. 
  
 8 
  
 TP PT  
 Kapitlet bygger på Robertson m.fl. huvudrapport om svensk och internationell forskning avseende evenemangsturism m.m., se bilaga 4 s.6 ff. 
 65 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 Disponibel inkomst 
 Disponibel inkomst är den mest betydande faktorn för en turist. Det är statistiskt säkerställt i flera studier att en sjunkande reell disponibel inkomst medför mindre resande nationellt och interna- tionellt. Resande är något av det första som ett hushåll drar ned på i en lågkonjunktur. Detta påverkar dock bara möjligheten att resa, men inte val av destination. 
 Denna faktor är inte lika betydelsefull för affärsresenärer efter- som de har behov av att resa även under lågkonjunkturer. Istället drar de ned på omkostnaderna för sitt resande och väljer billigare alternativ 
 Priser och konkurrenskraft 
 Även en destinations prisvärdhet eller konkurrenskraftighet är av yttersta vikt. Det är framför allt fråga om växelkursens rörlighet och prisnivån, främst på varor och tjänster som efterfrågas av rese- närer. 
 Politisk situation 
 Landets eller regionens politiska situation vid tillfället för besöket påverkar turistflödet. Mindre aktiviteter som exempelvis nya poli- cys från regeringshåll eller lokala myndigheter samt lokalbefolk- ningens motsträvighet är händelser som kan påverka turismflödet i stor eller liten skala. 
 Efter terroristattacken i New York 2001 har mer fokus hamnat på denna aspekt av turism och hur den påverkats av likartade större politiska händelser. Denna extrema händelse halverade antalet bok- ningar på amerikanskt reguljärflyg under tiden direkt efter vilket i sin tur påverkade cirka 100 000 anställda inom flygindustrin som fick avsked från sitt jobb. 
 Stora händelser som är svåra eller nästintill omöjliga att gardera sig mot är exempelvis epidemier, jordbävningar och stormar. Dessa händelser påverkar kraftigt, men ofta temporärt, turismflöden och turisters val av destination. 
 66 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 Resväg 
 Infrastruktur eller transportkostnaden är en viktig del i ett till- gänglighetsperspektiv. Det är vidare indirekt en funktion av turis- tens eller affärsresenärens disponibla inkomst/budget eftersom transportkostnader ofta står för en stor del av den totala budgeten. 
 Faciliteter (kvalitet) 
 Hotell, restauranger och andra faciliteter är kanske först och främst en del av en besökares upplevelse och uppfattning av kvalitén på servicen som erbjuds på destinationen, s.k. servicekvalitet. Men att erbjuda bra anpassade faciliteter som lever upp till eller överträffar besökarens minimum krav påverkar även turistens val av destina- tion och turistflödet. Hög servicekvalitet i allmänhet på hotell och andra faciliteter har ett stort inflytande på resenären för vissa desti- nationer. Information om detta sprids via reklam, information och Nguyen. 
 Språkkunskaper 
 Att kunna tala besökarens modersmål eller ett språk som denne behärskar påverkar både beslutet att resa till en destination och besökarens tillfredsställelse. 
 Resebyråer 
 Med Internets intåg och expansion är det av yttersta vikt att erbjuda relevant information, bokningsmöjligheter och interaktion via  
 IT-baserade 
  lösningar för kunder. 
 Klimat 
 Exempelvis har ett varmt klimat en dragningskraft, vilket visar sig i det enorma antalet turister i Medelhavsområdet. Marknadsförare runt om i världen är väl medvetna om detta faktum och använder sig således av det i reklamen. Väder och oftast värme är en del av turistprodukten och beroende av vistelsens syfte är den av större 
 67 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 eller mindre betydelse. På grund av att väder och klimat är en del av den produkt som turisten köper, påverkar den således även turis- tens val av destination. Givetvis skiljer sig dock dragningskraften av denna faktor, beroende på vilken betydelse den har för individen och eller för de aktiviteter som individen tänkt utföra på en desti- nation. Störst betydelse har klimatet för turismen när en destina- tion erbjuder aktiviteter som är känsliga i hänseende till klimat och väder som exempelvis vandring, paddling, jakt, fiske och klättring. 
 Natur 
 Naturen är en faktor som influerar turismen. Turister vars beslut påverkas av natur är ingen homogen grupp utan kan segmenteras i olika grupper som exempelvis de turister som vill ha ett utbild- ningssyfte genom att vara i naturen, de som vill konsumera naturen och de som har en ambition av att behålla/främja naturen. 
 Image 
 En annan faktor som har stor inverkan på turismen är destinatio- nens image. Destinationsimage är definierat som en persons totala uppfattning av en destination. Image kan därför anses vara den subjektiva tolkningen av all information som en turist har om en destination. 
 Förutom de personliga preferenser som spelar in vid valet av destination så har resenären ett behov av att ständigt bekräfta och verifiera sitt val av destination med andra som redan besökt eller skall besöka en viss plats. Detta beror på att det finns ett mått av osäkerhet med att välja en semesterresa eftersom man, jämfört med konsumentvaror, har mindre möjlighet att undersöka produktens kvalitet, om man inte redan testat resmålet. Detta visar på vikten av image och PatelAttraktioner och Evenemang 
 En attraktion anses vara alla de delar av en  
 inte-hemma-plats 
  som motiverar turister att resa från sitt hem. Det finns många olika sätt att klassificera attraktioner. Exempel är naturattraktioner, byggda attraktioner, resursorienterade attraktioner, nationella, regionala 
 68 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 eller lokala attraktioner, inomhus och utomhusattraktioner, privata eller statliga attraktioner och permanenta, säsongsbetonade eller tillfälliga attraktioner. 
 De vanligaste attraktioner som nämns i litteraturen är synliga, som exempelvis Pyramiderna i Egypten, Eiffeltornet i Paris eller Niagarafallen i Amerika. På senare tid har även betydelsen av attraktioner som tilltalar andra sinnen än synen som t.ex. mat uppmärksammats. 
 Det faktum att evenemang har en förmåga att dra turister till en ort är inget nytt fenomen. Däremot kan konstateras att allt fler destinationer använder sig av evenemang med intentionen att till- handahålla en upplevelse och på det sättet attrahera turister till destinationen. I denna bemärkelse kan evenemang anses ha samma effekt på turisters beslutstagande vart de kommer att resa som attraktioner har. 
 Ett exempel på evenemangs potential att påverka turisters val av destination är Storsjöyran i Östersund. I en enkätundersökning beträffande festivalers ekonomiska effekter angav 78 procent av de tillresta besökarna att den främsta anledning var just festivalen. Konserterna var de viktigaste aktiviteterna under festivalen som i störst utsträckning påverkade besökarnas tillfredsställelse. 
 Det finns en fundamental skillnad mellan evenemang och andra naturliga och historiska attraktioner eftersom evenemang till stor del kan påverkas av arrangörer. Att arrangera och genomföra festi- valer/evenemang ger en destination således möjligheten att ge turister ett motiv att besöka destinationen. Vidare bidrar festivaler och evenemang till att forma image och att marknadsföra destina- tionen. 
  
 2.4 
  
 Marknadsföring av Sverige och svenska destinationer utomlands 
  
 I kapitel 4.2 samt 5.5 redogörs närmare för verksamheten i VisitSweden. Här följer en kortare beskrivning av strukturen för dagens marknadsföring av Sverige som resmål, svenska destinatio- ner och företag i turistnäringen. 
 69 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 2.4.1 Sverige som resmål på nationell nivå 
 På övergripande nivå kan Sverige som resmål delas upp i tre affärs- områden, denna struktur gjordes bl.a. i Framtidsprogrammet. 
  
 affärsresande, med fokus på Mötesindustrin 
  
 evenemang, med fokus på stora och internationella 
  
 privatresande, med fokus på kommersiella produkter och varu- märken 
  
 Uppdraget att marknadsföra Sverige som resmål på nationell nivå har VisitSweden. VisitSweden som ägs av staten och näringslivet med femtio procent vardera skall dels marknadsföra Sverige utomlands på övergripande varumärkesnivå, dels samordna mark- nadsföring av svenska destinationer och upplevelser på uppdrag av turistnäringens aktörer. VisitSwedens statliga anslag uppgår för 2007 till cirka 100 miljoner kronor. 2006 uppgick anslaget till 90 miljoner kronor. 
 VisitSweden har i sitt urval av målgrupper och segment valt en målgrupp som man kallar den globala resenären som den mest potentiellt intressanta för Sverige. Inom denna målgrupp har man valt tre segment inom Privatresor: DINK (double income, no kids), WHOP (wealthy healthy older people), Active family, och ett segment inom Mötesindustrin: Corporate Meetings. 
 Andra segment inom Mötesindustrin, främst då internationella kongresser marknadsförs av andra, lokala, organisationer såsom t.ex. Congress Stockholm och Göteborg Convention Bureau, se kapitel 2.2.2, 5.6 och 6.3.3. 
 När det gäller affärsområdet Evenemang, främst internationella, handlar marknadsföringen främst om att få möjligheten att arran- gera sådana evenemang i Sverige. I dag hanteras exempelvis detta främst av idrottsrörelsen själv, ofta med stöd av kommunen, se kapitel 6.3.1. 
  
 2.4.2 
  
 Marknadsföring utomlands av svenska destinationer och upplevelser 
  
 VisitSweden har även uppdraget att, tillsammans med företag och organisationer inom svensk turistnäring, marknadsföra svenska destinationer och upplevelser utomlands. 
 70 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 Den marknadsföring som bedrivs utomlands av VisitSweden för olika destinationer och turistiska produkter skall dock finansieras av de deltagande aktörerna. VisitSweden fungerar som samordnare, kunskapskälla och genomförare. Grundtanken är att det genom samverkan går att uppnå större genomslagskraft och högre kost- nadseffektivitet. Metoderna för marknadsföringen varierar bero- ende på dels vilken marknad det handlar om, dels på vem den riktar sig till, konsumenter i vissa fall, internationella medier och utländska researrangörer m.fl. i andra fall. Som kommunikations- plattform används de analyser som gjorts om respektive marknads- segment och de kärnvärden som utmejslats i varumärkesarbetet. 
 Det samarbete och den samordning som uppnås i VisitSweden utnyttjas av flera aktörer inom svensk turistnäring, dock går långt ifrån all internationell marknadsföring via VisitSweden. Varje aktör tar själv ställning till hur denne vill marknadsföra sig, på egen hand eller tillsammans med andra aktörer. Bedömningarna grundar sig ofta på vilken aktör det handlar om och vilken marknad man agerar på. 
 Att få en total bild över hur Sverige med alla destinationer och upplevelser marknadsförs internationellt är svårt, främst till följd av den komplexa struktur som finns inom svensk turistnäring. Många hotell t.ex. tillhör internationella kedjor och marknadsförs utom- lands genom dessa, vissa destinationer är särskilt starka på vissa marknader och ser därför inte något större behov av samordning med andra svenska aktörer på dessa marknader 
 2.4.3 Marknadsföring av Sverige som resmål till svenskar 
 Den marknadsföring som görs i Sverige för att stimulera svens- karna att resa i sitt eget land planeras, finansieras och genomförs av olika aktörer i Sverige, var för sig eller i samarbete. De regionala och lokala turistorganisationerna ägnar sig åt marknadsföring av sina respektive områden. Detta görs ofta i samverkan med lokala företag och i de delar av landet där den största potentialen bedöms finnas. Sätten för marknadsföringen varierar, ofta har respektive organisation dock ett tryckt presentationsmaterial om sitt område samt en hemsida med turistisk information. De områden i Sverige som har stark finansiering kan komplettera verksamheten med kampanjer av olika slag, främst genom annonsering i dagspress, affischering eller reklam via TV eller radio. 
 71 
  
 Sverige som resmål – lägesrapport 
  
 SOU 2007:32 
  
 De privata turistföretagen marknadsför sig själva på olika sätt, dels genom medverkan i turistorganisationernas aktiviteter, men också på egen hand. Ofta är storstäderna de mest aktiva regionerna för marknadsföring. 
 Någon nationellt samordnad marknadsföring av Sverige till svenskarna finns inte i dag. 
 72 
  
 3 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 3.1 
  
 Turismens ekonomiska betydelse 
  
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 Turismen i Sverige genererar betydande ekonomiska värden till svensk ekonomi. Som underlag för vad turistnäringen omsätter används det svenska turistsatellitkontot, TSA, som uttrycker värdet av svenska och utländska turisters totala konsumtion av svenska varor och tjänster. 
 Beräkningarna görs i nationalräkenskaperna av Statistiska Cen- tralbyrån (SCB) på uppdrag av Nutek. Beräkningar för 2006 kom- mer att publiceras av Nutek i juni 2007. 
  
 turistnäringen omsatte 191 miljarder kronor under 2005, vilket motsvarade cirka 2,8 procent av Sveriges totala bruttonational- produkt 
  
 turistnäringen genererade 62,2 miljarder kronor i exportintäk- ter 
  
 turistnäringen är den enda exportnäring som genererar mervär- desskatt till statskassan, cirka 8,7 miljarder kronor från ut- ländsk konsumtion 
  
 Ekonomiska effekter uppstår i turistnäringen före, under och efter en resa. Det handlar om boende, måltider, aktiviteter, inträden, shopping, drivmedel, transporter m.m. Totalt rör det sig om sjut- ton olika branscher som ingår som ekonomisk aktivitet i turist- satellitkontot. 
 Till detta kommer värden som skapas i omgivande delar av eko- nomin, t.ex. i transportinfrastruktur, produktion av varor och tjänster som turistföretagen behöver för utveckling och drift, bl.a. administrativa tjänster, råvaror, datatjänster m.m. 
 Under 2005 var alltså turistnäringens totala omsättning drygt 191 miljarder kronor, en ökning med 9,8 procent från 2004. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Källa: Nutek 
 73 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exportvärdet, det vill säga utländska besökares konsumtion i Sverige var 62,2 miljarder kronor, en ökning med 18,6 procent. Hushållens turistkonsumtion i Sverige ökade med 5,5 procent till 87,6 miljarder kronor och affärsresenärernas konsumtion ökade med 7,4 procent till 41 miljarder kronor. 
 Omsättningen inom svensk turistnäring har ökat med nästan 73,5 procent i löpande priser sedan 1995. Svenskarnas turistkon- sumtion i Sverige har under perioden ökat med drygt 52 procent i löpande priser. Turistnäringens exportvärde, det vill säga utländska besökares turistkonsumtion i Sverige, har under den aktuella tio års perioden ökat med drygt 118 procent i löpande priser. 
 De branscher som genererar störst omsättning från turism är (2005): 
  
 handel (inkluderande varuinköp, livsmedel och gränshandel) – 52 miljarder varav 25 miljarder i exportvärde 
  
 luftfarten – 21 miljarder varav 9 miljarder i exportvärde 
  
 drivmedel – 23 miljarder varav 5 miljarder i exportvärde 
  
 boende (inkl. mässor, dagkonferenser) – 33 miljarder varav 5 miljarder i exportvärde 
  
 utemåltider – 28 miljarder varav 16 miljarder i exportvärde 
  
 Det finns för närvarande ingen modell för att bryta ned turistsatel- litkontot på regional eller lokal nivå. Fördelningen av turister i lan- dets olika områden finns dock i den inkvarteringsstatistik dvs. sta- tistik över övernattningar på kommersiella boendeanläggningar, som produceras av Nutek och SCB, se kapitel 3.9. Denna statistik omfattar boende på hotell, stugbyar, vandrarhem och campingplat- ser. Den visar bl.a. antal gästnätter, gästens nationalitet, genom- snittlig rumsintäkt, beläggningsgrad och utveckling av olika delar av Sverige. Antalet gästnätter uppgick 2006 till cirka 47,7 miljoner. Detta var en total ökning med 6,3 procent. Sedan 1991 har den utländska turismen till Sverige, mätt i antal utländska gästnätter, ökat med cirka 95 procent. 
 En ökning av det internationella resandet 
 World Tourism Organization (UNWTO) har uppskattat det in- ternationella resandet under 2005 till sammanlagt drygt 800 miljo- ner ankomster. Antalet har vuxit med i genomsnitt 3,3 procent per år sedan 2000. Enligt UNWTO:s bedömning kommer tillväxten att 
 74 
  
 SOU 2007:32 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 fortsätta och antalet ankomster under 2010 uppgå till 1 miljard och under 2020 1,6 miljarder. Europa har den största marknadsandelen av det totala antalet ankomster, 55 procent. Länderna i norra Europa tar emot ungefär en tredjedel så många internationella ankomster som länderna i södra Europa och Medelhavsområdet, som är det främsta mottagarområdet i Europa. Den högsta tillväxt- takten de kommande åren finns i Asien. Europas andel bedöms minska till 46 procent under 2020. 
 Enligt statistik över utländska gästnätter har Sverige den största marknadsandel av de utländska gästnätterna i Norden. Sverige har ökat sin marknadsandel från 27 procent 1995 till 33,6 procent under 2006. Därefter följer Danmark med 29,1 procent, Norge 21,8 procent och Finland med 15,4 procent. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 3.2 
  
 Turismens betydelse för sysselsättningen 
  
 Turism skapar många arbetstillfällen och tack vare att turismen är en distribuerad verksamhet sprids sysselsättningen på ett stort antal företag i många olika branscher och över hela landet. Under 2005 skapades 138 166 helårsverken som fördelades mellan olika branscher 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
 . Flest arbeten skapas i branscherna hotell och restau- rang och varuhandel. Antalet årsverken inom turistnäringen har ökat med mer än 30 procent sedan 1995, vilket innebär en väsent- ligt snabbare ökning än i näringslivet totalt. 
 Turismens Utredningsinstitut AB har på uppdrag av Svensk Turism AB gjort en studie om turismens sysselsättningsskapande betydelse och ur rapporten som lämnades i början av 2006 kan utlä- sas ett antal slutsatser. Ett urval av dessa är: 
  
 det krävs i snitt 1,4 miljoner kronor i omsättning för att skapa ett arbetstillfälle i turistnäringen, medan det krävs 3,3 miljoner kronor för ett arbetstillfälle i fordonsindustrin och 4,7 miljoner kronor i läkemedelsindustrin 
  
 turismen kan inte utlokaliseras, varför den har stor regional- ekonomisk betydelse 
  
 turistnäringen är en viktig inkörsport på arbetsmarknaden, detta har särskilt stor betydelse för ungdomar, lågutbildade och invandrare 
  
 2 
  
 PT  
 Se 2007 års upplaga av Fakta om svensk turism och turistnäring från Nutek. 
  
 TP 
  
 3 
  
 PT  
 Källa: Nutek 
  
 TP 
  
 75 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 SOU 2007:32 
  
 3.3 
  
 Turistnäringen i Sverige 
  
 Turistnäringen i Sverige innefattar alla verksamheter som är relate- rade till det resande som definieras som turism. Det finns ett antal stora företag i turistnäringen, framförallt inom boende, transporter och resebyråer, men det stora antalet är mindre företag. Så gott som samtliga företag är tjänsteproducerande, en liten andel av företagen är börsnoterade. 
 Ett utmärkande drag för turistnäringen är att den består av före- tag och organisationer som helt eller endast delvis har sin verksam- het inom turistområdet och som samtidigt tillhör en annan näring eller bransch. Detta gör det svårt, även för turistnäringens aktörer själva, att definiera hur näringen egentligen ser ut. 
 Turistnäringen består av såväl privata affärsdrivande företag som statliga och kommunala bolag samt organisationer av olika slag. 
 De främsta kännetecknen för turistnäringen är att: 
  
 den omfattar många olika delbranscher i näringslivet 
  
 den består av en stor andel mycket små företag (färre än 10 anställda) 
  
 företagen verkar i ett komplext marknadssystem med hög interaktion mellan de olika branscherna 
  
 företagen arbetar med enkla och sammansatta tjänsteprodukter 
  
 den innehåller många samarbetsorganisationer, branschspeci- fika, marknadsorienterade, temaorienterade eller geografiskt orienterade 
  
 3.4 
  
 Företagen i svensk turistnäring 
  
 De kommersiella företagen utgör den egentliga turistnäringen, dvs. alla de företag som tillsammans producerade tjänster för 191 mil- jarder kronor under 2005. 
 Företagen är verksamma inom vitt skilda områden men har det gemensamt att de tillhandahåller tjänster som de besökande turis- terna nyttjar. De finns över hela landet och ingår ofta i någon branschförening för sitt specifika branschområde. 
 Var och en utgör de en del av den totala upplevelsen för fritids- eller affärsresenären och tillsammans bildar de en helhet som ofta består av många komponenter. En stor skillnad mellan turistnär- ingens företag och företag i de flesta andra branscher är att de endast i begränsad utsträckning på egen hand kan leverera den pro- 
 76 
  
 SOU 2007:32 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 dukt kunden efterfrågar. Företagen blir leverantörer av en mindre eller större del av turistens upplevelse, såsom attraktionen, boen- det, transporten, maten m.m. 
 Det finns därmed ett mycket starkt beroende mellan företagen i turistnäringen. De bildar tillsammans en kedja där det enskilda företaget utgör en länk. Det innebär att de påverkar och påverkas av varandra eftersom varje enskild länk i kedjan måste fungera på ett tillfredsställande sätt för att övriga länkar skall bli framgångs- rika. Dessutom måste varje länk fungera i varje enskilt ögonblick eftersom turismkonsumtion är en färskvara som inte kan lager- hållas. Detta gör turistnäringens företag sårbara och dessutom känsliga för omständigheter de inte själva kan påverka. De samband som finns mellan företagen blir unika i varje enskilt fall eftersom turisterna i så gott som samtliga fall själva sätter samman det som blir den önskade turistprodukten för dem. 
 Med visst undantag för storstäderna och en del större attraktio- ner kan det ses ett mönster vad gäller turistföretagen i landet. Kär- nan i turistprodukten, skälen för turisterna att komma till Sverige och att besöka en viss plats, upplevelse eller liknande, levereras i de allra flesta fall av små företag. Entreprenörer som erbjuder unika upplevelser över hela Sverige. Dessa företag är ofta resurssvaga och har sällan kraft att marknadsföra sig utanför det lokala området. Det är dessa små företag som skapar en stor del av värdet i turist- produkten, främst inom fritidsresandet, och som bildar grund för de stora företagen som levererar tjänster som exempelvis boende, transporter, handel och mat. Dessa företag är mycket viktiga vad gäller kvalitet, pris och tillgänglighet, men de är sällan det avgö- rande skälet för turisten att komma till Sverige. För mötesindustrin gäller en del andra prioriteringar, se särskilt kapitel 2.2.2. 
 Detta förhållande avspeglas tydligt i turistsatellitkontot där endast en liten del av turistomsättningen tillfaller aktiviteter, upple- velser, kultur osv. medan den stora omsättningen går till boende, handel, transporter osv. 
 77 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 SOU 2007:32 
  
 3.5 
  
 Myndigheter och bolag kopplade till svensk turistnäring 
  
 Förutom de direkta turistföretagen är en mängd sektorsmyndig- heter och bolag starkt involverade i de turistiska arenorna och ska- par direkt eller indirekt förutsättningar för turismens utveckling. 
 Verket för näringslivsutveckling, Nutek 
 Nutek är Sveriges centrala näringspolitiska myndighet. Sedan den 1 januari 2006 är Nutek även ansvarig myndighet för turistnärings- främjande. Nutek har till uppgift att utveckla näringspolitiska insatser för främjande av företagande och entreprenörskap inom turistnäringen genom kunskapsbildning, kvalitetsutveckling och samverkan. En del av detta uppdrag består i att ta fram och sprida information och kunskap om turism och turistnäringens utveck- lande i Sverige. Nutek är huvudman för Stiftelsen för kunskaps- främjande inom turism. Vidare är, som framgår under kapitel 3.1, Nutek ansvarigt för Sveriges officiella turiststatistik. 
 Andra myndigheter och bolag 
 Andra exempel på statliga myndigheter och bolag som påverkar, och påverkas av, turismen är Luftfartsverket, Naturvårdsverket, Riksantikvarieämbetet, Jordbruksverket, Fiskeriverket, Fastighets- verket, Skogsstyrelsen, Sveaskog AB, ALMI Företagspartner, Ban- verket, Vägverket och länsstyrelserna. 
  
 3.6 
  
 Nationella, regionala och lokala turistorganisationer 
  
 Såsom tidigare beskrivits finns en nationell turistorganisation för marknadsföring av Sverige i utlandet, VisitSweden. På lokal nivå och läns- eller regionnivå finns turistorganisationer över hela lan- det. Dessa har till uppgift att marknadsföra sitt område samt ofta även destinationsutveckling, paketering m.m. Arbetet sker i sam- verkan med turistföretagen i området. 
 Turistorganisationerna har ingen enhetlig struktur utan drift- formen varierar mellan aktiebolag, ekonomisk förening, projekt- 
 78 
  
 SOU 2007:32 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 form eller verksamhet som bedrivs av det regionförbund området befinner sig inom. 
 I kommunerna har turistbyrån en central roll för information om destinationen. Flertalet turistbyråer är en del av den kommunala förvaltningen eller drivs av privat företag på entreprenad, upp- handlad av kommunen, och finansieras till huvuddelen av kommu- nen. 
  
 3.7 
  
 Organisationer inom svensk turistnäring 
  
 Det finns en mängd nationella organisationer i Sverige som arbetar med att främja någon eller flera branscher inom svensk turistnär- ing. Nedan beskrivs ett urval av dessa, utan någon inbördes priori- tering. 
 Fairlink 
 Fairlink är intresseorganisation för mässarrangörer i Norden och har åtta medlemmar varav fem i Sverige. Fairlink arbetar med utbildning, information, statistik, forskning, undersökningar och anordnar seminariedagar. 
 Föreningen Flygresearrangörerna, FRA 
 FRA organiserar företag som ordnar paketresor med reguljärflyg. Föreningen har 38 medlemsföretag. FRA främjar i första hand näringsvillkoren för medlemsföretagen, till exempel beträffande utformningen av lagar, skatter och avgifter. 
 Föreningen Sverigeturism, Först 
 Först är en branschorganisation för inrikes researrangörer, stug- uthyrare, förmedlingsföretag och andra kommersiella verksamheter inom den svenska inrikesturismens distributionsled. Först lägger tonvikten i sin verksamhet på information, service i juridiska, eko- nomiska och datatekniska frågor, utbildning samt bevakning av politiska frågor. 
 79 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 SOU 2007:32 
  
 Föreningen Turism i Sverige, FörTur 
 FörTur representerar lokala och regionala turistorganisationer samt företag som producerar resor i Sverige. FörTur har också ansvaret för auktoriseringen av Sveriges turistbyråer. 
 Lantbrukarnas Riksförbund, LRF 
 LRF är en ideell intresse- och näringslivsorganisation för alla som äger och/eller brukar jord och skog, och för deras gemensamma företag inom lantbrukskooperationen. LRF skall bidra till att skapa förutsättningar för uthålliga och konkurrenskraftiga företag och till att utveckla livs- och företagsmiljöer på landsbygden. Ett växande antal gårdar i landet, för närvarande cirka 6 000, bedriver någon form av upplevelseverksamhet. LRF driver och stödjer utveck- lingen inom området genom olika koncept, t.ex. Godkänd Häst- gård för turism, Erickson på Lantgård och Naturlig Laddning. 
 Passagerarrederiernas Förening, PRF 
 PRF är en förening för rederier som är verksamma med turism inom, till eller från Sverige. PRF syftar bl.a. till att främja passage- rarrederiernas ställning och utveckling. 
 Researrangörsföreningen i Sverige, RiS 
 RiS representerar sex medlemskoncerner som är verksamma med paketresor med flyg. RiS bevakar bl.a. frågor om lagar och villkor för medlemsföretagen. 
 Rese- och Turistnäringen i Sverige, RTS 
 RTS är en förening, som företräder rese- och turistnäringen i Sverige, och arbetar med frågor som rör näringslivsutveckling. Målet är att öka tillväxten och lyfta upp entreprenörskapet i näringen. RTS är också en neutral plattform för gemensamma affärs- och utvecklingsprojekt. 
 80 
  
 SOU 2007:32 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 Resebranschens Serviceförening, RSF 
 RSF är intresseorganisation för företag från flera olika branscher som erbjuder tjänster till andra företag i turistnäringen. 
 Svenska Resebyråföreningen, SRF 
 SRF är branschorganisation för resebyråer i Sverige. SRF skall skapa förutsättningar för resebyråföretag att utveckla lönsamma relationer med kunder och leverantörer. 
 Svenska Ekoturismföreningen 
 Ekoturismföreningens medlemmar är företag inom natur- och kulturturism, privatpersoner och andra som stöder föreningens grundidé om ekoturism och ansvarsfullt resande. 
 Svenska Turistföreningen, STF 
 STF är en ideell organisation. I verksamheten finns vandrarhem, fjällstationer och stugplatser i väglöst land i svenska fjällen. Med- lemsaktiviteter arrangeras i 84 lokala föreningar landet runt. STF har också en reseverksamhet, ett förlag och ger ut medlemstid- ningen Turist. Målet för STF är att främja svensk turism och sprida kännedom om land och folk. 
 Svensk Turism AB 
 Svensk Turism AB är verksamt sedan 2003. Företaget har tre roller, dels är företaget, för svensk turistnäring, den privata ägaren i VisitSweden, dels är företaget opinionsbildare. I sin opinionsbil- dande roll verkar Svensk Turism AB för att förbättra villkoren för den svenska turistnäringen och utveckla marknadsföringen mot utlandet för ökad lönsamhet i branschen. Den tredje rollen består i att Svensk Turism AB utgör mötesplats för den svenska turistnär- ingen, bl.a. genom att arrangera Turistriksdagen. De största ägarna är SHR, SCR, SLAO, FörTur, de regionala turistorganisationerna 
 81 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 SOU 2007:32 
  
 samt Svensk Handel. De större transportföretagen, bl.a. SAS och SJ, är delägare. 
 Sveriges Camping- och Stuguthyrares Riksorganisation, SCR 
 SCR är intresseorganisation för campingplatser. SCR verkar för att stärka campingföretagens förutsättningar. 
 Sveriges Fisketurismföretagare, SeFF 
 SeFF är en branschorganisation för fisketurismföretagare. SeFF verkar för en positiv utveckling av svensk fisketurism. 
 Sveriges Hotell- och Restaurangföretagare, SHR 
 SHR är bransch- och arbetsgivarorganisation för hotell- och restaurangföretag. SHR:s uppgift är att främja och stärka medlems- företagens konkurrenskraft, utveckla branschens villkor och posi- tionera hotell- och restaurangnäringen som en viktig del i samhälle och näringsliv. 
 Sveriges Liftanläggningars Organisation, SLAO 
 SLAO är bransch- och intresseorganisation för liftanläggningar i Sverige. Dessutom är leverantörsföretag med som associerade medlemmar. SLAO arbetar med frågor kring bl.a. säkerhet, före- skrifter och utbildning, är rådgivande organ för medlemmar och myndigheter samt medverkar till utveckling av utförsåkningsan- läggningar. 
  
 3.8 
  
 Mål för svensk turistnäring 
  
 En central frågeställning i utredningen är vilka mål som bör sättas för turismen. Vad är det Sverige vill uppnå med turistnäringen på ett mer övergripande plan, i vilka termer skall detta mätas och när skall målen vara uppfyllda? 
 82 
  
 SOU 2007:32 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 Utredningens uppdrag att söka alternativa modeller för ökad marknadsföring av Sverige som destination bör kunna kopplas till ett eller flera mål för att visa vad en stärkt marknadsföring skall åstadkomma. Detta kan ske i termer av ökad omsättning, stärkt image, ökad sysselsättning, annan tillväxt eller liknande. Målen bör dessutom vara tidsatta. Tidigare satta mål är följande. 
 Framtidsprogrammets mål 
 I Framtidsprogrammet har några mål presenterats. Målen är kvan- titativa och beskrivna som tillväxt i omsättning och löper fram till 2010. 
  
 affärsområde Affärsresande, fokus mötesindustrin – tillväxt med fem procent per år 
  
 affärsområde Evenemang, fokus stora och internationella – till- växt med tio procent per år 
  
 affärsområde Privatresande, fokus kommersiella produkter och varumärken – tillväxt fem procent per år 
  
 övriga delar inom turistnäringen – tillväxt i takt med allmänna  
  
 BNP-utvecklingen 
  
 I Statskontorets publikation Staten och turistnäringen i samverkan En utvärdering av Framtidsprogrammet (2006:14), har delvis gjorts en bedömning av hur målen hitintills uppfyllts. 
 Regeringens mål 
 Regeringen har ett mål för den svenska turistpolitiken: 
 Sverige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. 
 VisitSwedens mål 
 Besöksvolymen mätt i utländska gästnätter skall de närmaste fem åren växa med i genomsnitt fem procent årligen dvs. 2011 uppgå till 14 miljoner gästnätter, samt procenttillväxt i marknadsandelar gentemot de konkurrerande nordiska länderna. I dag har Sverige 33 
 83 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 SOU 2007:32 
  
 procent av den totala nordiska marknaden avseende kommersiellt boende. 
 Dessutom utvecklas mål uppsatta för respektive segment som VisitSweden bearbetar. Eftersom dessa mål är mått på exportvärde istället för antal övernattningar är dock en förutsättning att en ny gränsundersökning sker. 
 Svensk Turism AB:s mål 
 Svensk Turism AB har presenterat målsättningar fram till 2015 enligt följande. 
  
 total omsättning inom turistnäringen 
  
 340 miljarder kronor 
  
 varav exportomsättning 
  
 134 miljarder kronor 
  
 mervärdesskatteintäkter för staten 
  
 19 miljarder kronor 
  
 antal helårsverken 
  
 240 000 
  
 3.9 
  
 Statistikkällor och nyckeltal 
  
 Turistnäringens komplexa struktur samt det faktum att näringen över huvudtaget inte går att definiera från produktionssidan gör att statistik för turistnäringen dels spänner över många samhällsområ- den samt också att det sällan ur sedvanlig statistik som exempelvis ekonomisk statistik, statistik över utbildning eller arbetslöshets- statistik, direkt går att utläsa för turistnäringen relevanta uppgifter. 
 Definitionen av turism görs från konsumtionssidan och utgår från människors aktiviteter när de reser till eller vistas på platser utanför sin vanliga omgivning för fritid, affärer eller andra syften för kortare tid än ett år. Utgående från denna definition går det sedan att i sin tur definiera turistnäringen som de företag som levererar varor och tjänster till turister. 
 Turistföretag kan därmed finnas i en mängd olika branscher, dvs. alla de branscher som levererar till turister, t.ex. flygbolag, hotell, campingplatser, restauranger, men också livsmedelsbutiker, bensin- stationer, kläder och mode, design och hantverk m.m. Traditionellt brukar turisters aktiviteter delas in, och därmed också turistföreta- gen, i grupperna resa, bo, äta och göra. Av detta följer också att nästan inget företag i sin helhet kan föras till turistnäringen. De allra flesta företag levererar såväl till turister som till den lokala 
 84 
  
 SOU 2007:32 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 befolkningen. Dessa perspektiv skapar alldeles speciella problem för produktion och analys av turiststatistik. 
 Den statistik som från produktionssidan traditionellt förknip- pats med turistnäringen har handlat om boendestatistik (övernatt- ning på anläggningar som hotell, stugbyar, vandrarhem och cam- pingplatser), resevalutaflöden och till viss del transportstatistik. På konsumtionssidan har vi i Sverige en konsumentundersökning, TDB, som sedan ett dussintal år månadsvis samlar in data om svenskarnas resande i Sverige och till utlandet. 
 I svensk lagstiftning är turiststatistik sparsamt reglerad. I före- skrifterna om Sveriges Officiella Statistik (SOS) stadgas att inkvarteringsstatistiken skall ingå i  
 SOS-statistiken. 
  Det finns ett  
 EU-direktiv 
  från 1995, 95/57/EG, som föreskriver att viss produk- tionsstatistik från boendeanläggningar samt vissa konsumentdata skall levereras av medlemsländerna till Eurostat.  
 EU-direktivet 
  är därmed mer omfattande än den gällande svenska lagstiftningen på området. Emellertid är även  
 EU-direktivet 
  enbart inriktat på volymdata och saknar helt koppling till ekonomisk statistik. 
 I inkvarteringsstatistiken introducerades i maj 1997 begreppet genomsnittlig rumsintäkt, vilket gör att vi i dag kan följa den eko- nomiska utvecklingen på boendeanläggningarna på aggregerad nivå. Det går också att med dessa uppgifter räkna ut intäkt per tillgäng- ligt rum, Hall (REVenue Hill), som är ett mycket spritt nyckeltal i hotellbranschen. 
 I Sverige tas också sedan 1995 fram ett s.k. satellitkonto för turistnäringen i nationalräkenskaperna. Metoden är framtagen av World Tourism Organization i samarbete med OECD, Eurostat och internationella organisationer på turismens område. Den god- kändes av FN:s statistiska kommitté i mars 2000 och är nu etable- rad som internationell standard för beräkningar av turistnäringens effekter på ekonomi och sysselsättning. Namnet Kramer kommer av att kontot inte kan summeras inom de reguljära natio- nalräkenskaperna, då det skulle ge upphov till dubbelräkning, utan görs i ett konto utanför räkenskaperna, en s.k. satellit. Metoden finns i generella termer beskriven i SNA93, en  
 FN-rekommenda- 
  tion för nationalräkenskaper, och är applicerbar på en mängd före- teelser som i dag inte kan beräknas eller synliggöras i de vanliga nationalräkenskaperna. 
 Efter statistikreformen  
 1994–95 
  överfördes en del av Statistiska Centralbyråns (SCB) produktionsansvar för statistik till ett  
 25-tal 
  myndigheter. Dessa blev då statistikansvariga myndigheter för sta- 
 85 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 SOU 2007:32 
  
 tistik inom sitt respektive ansvarsområde och fick budget och beställaransvar för denna statistik. För turiststatistik fördes ansvaret till den då nybildade myndigheten på turismens område, Turistdelegationen. Vid Turistdelegationens nedläggning vid års- skiftet 2005/2006 flyttades statistikansvaret tillsammans med en stor del av Turistdelegationens övriga uppgifter till Nutek som därmed är statistikansvarig myndighet för turiststatistik från januari 2006. 
 Följande turiststatistik produceras på Nuteks uppdrag eller i samarbetsprojekt mellan Nutek och ansvarig producent. 
 Inkvarteringsstatistik 
 Statistiken produceras på Nuteks uppdrag av SCB, enheten för miljö och turism och har producerats av SCB sedan 1978. Statisti- ken är en månatlig totalundersökning av boende på hotell, stugbyar och vandrarhem i Sverige och redovisar kapacitet på anläggningar, antal övernattningar och rumsintäkt. Offentlig publicering av resultaten sker månads- och årsvis i SCB:s publikation Statistiska Meddelanden (SM). Inkvarteringsstatistiken är en del av Sveriges Officiella Statistik (SOS). 
 Campingstatistik 
 Denna statistik produceras på Nuteks uppdrag av Sveriges Cam- ping- och Stugföretagare (SCR). Campingstatistiken mäter över- nattningar på campingplatser i Sverige och är årlig. I enlighet med gällande  
 EU-direktiv 
  pågår arbetet med en gradvis övergång till månadsstatistik. Offentlig publicering av resultaten sker årsvis av SCR samt i SM. 
 Stugor och lägenheter (SoL) 
 Produceras på Nuteks uppdrag av SCB, enheten för miljö och turism och mäter övernattningar i kommersiellt förmedlade privata stugor och lägenheter. Offentlig publicering av resultaten sker års- vis i SM. 
 86 
  
 SOU 2007:32 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 Miles för turistnäringen (TSA) 
 Produceras på Nuteks uppdrag av SCB genom nationalräkenska- perna och är en beräkning av turismens inverkan på ekonomi och sysselsättning i Sverige. Resultaten redovisas årligen i juni månad. 
 Besöksmålsdatabas 
 Datainsamlingen sker på Nuteks uppdrag av Resurs AB. Syftet med besöksmålsdatabasen är i första hand att kunna analysera föränd- ringar av olika besöksmålskategorier över tiden och därmed fånga förändringar i preferenser och beteenden. I databasen finns upp- gifter om antal besök. Över 2 000 anläggningar finns registrerade i databasen. En 30 i topplista redovisas årligen i juni månad. Övriga resultat används för analyser. 
 Gästhamnsundersökning 
 Undersökningen genomförs i samarbete med Svenska Kryssar- klubben, och produceras av Gästhamnsguiden och mäter belägg- ningen i svenska gästhamnar. Resultaten redovisas årligen i november månad i samarbete med Gästhamnsguiden. 
 Rese- och TuristDataBasen, TDB 
 Data från TDB levereras av Resurs AB. TDB är en löpande konsu- mentundersökning där 2 000 svenska hushåll intervjuas varje månad om deras resvanor i Sverige, till utlandet, på fritiden och i tjänsten. Data används som underlag till TSA och för analyser och publikationer och för avrapportering till bland annat Eurostat. 
 Annan statistik 
 Utöver den turiststatistik som produceras på uppdrag av Nutek finns en stor mängd statistik och undersökningar som har mer eller mindre nära koppling till turistnäringen. 
 Här finns bl.a. resevalutastatistiken som produceras av Riksban- ken/SCB och som visar turistiska valutaflöden över nationella 
 87 
  
 Svensk turism och turistnäring – en översikt 
  
 SOU 2007:32 
  
 gränser. Resevalutastatistiken är en viktig indikator på utvecklingen av såväl det utgående som inkommande resandets ekonomi. 
 Transportstatistik av olika slag ger också värdefull kunskap om turistnäringens utveckling. Exempel på sådan statistik är flygstati- stik som tas fram av Luftfartsverket och flygbolagen, färjestatistik (antal passagerare och fordon) som redovisas av ShipPax och stati- stik över resande med buss, tåg och bil (hyrbil och bränsleförbruk- ning). 
 Såsom beskrivits ovan under 2.2.2 har tidigare genomförts Undersökningen om Inkommande Besökare i Sverige (IBIS), vilken upphörde 2002. Denna gick ut på att utföra intervjuer vid gränserna med syftet att få en uppfattning om hur många utländska turister som besöker Sverige samt när och varför. 
 88 
  
 4 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande och 
  
 samfinansieringsmodeller för marknadsföring 
 1 
  
 P  
  
 P 
  
 4.1 
  
 Kartläggning 
  
 TPF FPT 
  
 I så gott som alla världens länder finns det organisationer som ägnar sig åt marknadsföring av landet som turistdestination. Den mest vanligt förekommande lösningen är att det i landet finns en nationell turistfrämjandeorganisation (NTO) med uppdrag att marknadsföra landet internationellt, och ofta även nationellt, som turistdestination. I många fall ingår det i uppdraget att på nationell nivå koordinera lokal internationell marknadsföring. I en stor del av länderna bygger finansieringen av landets NTO på offentliga anslag via statsbudgeten. Kartläggningen av andra länders modeller för samfinansiering mellan det offentliga systemet och det privata näringslivet har inletts med en inventering av vilka länder som har samfinansieringslösningar. Därutöver har en bedömning gjorts i vilken utsträckning länderna i andra avseenden har sådana likheter med svenska förhållanden att en kartläggning blir relevant. 
 Den inledande inventeringen har begränsats till utvecklade indu- striländer i och utanför Europa. Inventeringen utifrån denna avgränsning visar att det i huvudsak existerar tre finansieringsmo- deller för marknadsföringen av ett land som turistdestination. Den första är att NTO:s verksamhet så gott som helt finansieras genom statligt budgetanslag. I Europa dominerar modellen i Sydeuropa samt i Öst- och Centraleuropa. I sistnämnda länder förekommer att bidrag från EU kompletterar nationell finansiering. 
 Den andra modellen är att Wilson får sin huvudsakliga finansie- ring genom statligt budgetanslag men att privata företag medfinan- sierar marknadsföringen genom deltagande i projekt som Wilson genomför och/eller koordinerar. Denna modell är vanlig i nordiska och anglosaxiska länder. Den förekommer även i länderna som omnämns i den första finansieringsmodellen, men inte lika fre- 
  
 1 
  
 TP PT  
 Kapitlet bygger delvis på Estrada rapport Finansiering av andra länders nationella turistfrämjandeorganisationer. Gaines AB 2006. 
 89 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 kvent. Denna form av medfinansiering kan uppgå till ansenliga belopp. Den kan därutöver vara regelbundet återkommande och utvecklas i praktiken till en betydelsefull kontinuerlig del i finansie- ringen av NTO. Likväl finns i denna typ av samverkan inslag av ad hoc. De privata finansiärerna kan med relativt kort varsel göra omprioriteringar och avsluta sitt deltagande i gemensamma projekt. 
 Den tredje finansieringsmodellen kännetecknas av en fastare, avtalsbaserad, samverkan mellan offentliga och privata finansiärer. En vanlig konstruktion är att landets NTO bygger på en med- lemslösning. Företag betalar en årlig medlemsavgift som blir en del av NTO:s finansiering. Denna modell finns i bl.a. Kanada, Frankrike, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Schweiz, Tyskland och Österrike. 
 Urvalet av länder för kartläggningen har hämtats ur såväl den andra som den tredje av finansieringsmodellerna och omfattar totalt nio länder. 
 Beskrivningarna av ländernas NTO och finansiering är inte full- ständiga avseende verksamheten för respektive NTO utan fokuse- ras på finansiering och uppdrag. 
 En fråga som utretts i samband med denna kartläggning är om turistskatter utgör en komponent i offentligprivat samfinansiering av NTO. Turistskatter kan i sin enklaste form definieras som skatt på turistrelaterade transaktioner. För att kunna dra slutsatsen att sådan skatt är en del av samfinansieringen behöver ett antal villkor vara uppfyllda. Dels skall det vara möjligt att belägga att intäkter från turistskatter kanaliseras till finansiering av NTO. Dels skall denna offentliga finansieringskälla kompletteras med finansiering från privata företag. 
 Inget land som denna utredning har med i kartläggningen, vare sig i den bredare inventeringen eller i den avgränsade, använder specialdestinerade turistskatter för att finansiera turistmarknads- föring på nationell nivå. 
 Turistskatter förekommer i olika länder i olika skepnader och med olika namn. En gemensam nämnare är att skattebasen är lokal. Det innebär att inom ett land förekommer kommuner, städer, regioner eller delstater som har turistskatter. Den nivå som beslutar om införandet av turistskatt förfogar över intäkterna. De kan användas för lokalt turistfrämjande men ingenstans används intäk- terna för att finansiera den verksamhet som bedrivs av landets NTO. Det förekommer möjligen undantag som bekräftar regeln. En lokal instans som är medlem av landets NTO kan tänkas 
 90 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 använda intäkter från turistskatt för att betala sitt medlemskap. Det kan också vara så att en stad eller region som bedriver egen turist- marknadsföring låter intäkter från turistskatter vara en finansie- ringskälla. Det gängse är dock att landets NTO koordinerar lokala nivåers internationella marknadsföring. 
  
 4.2 
  
 Sverige 
  
 Inledning 
 Turismen i Sverige domineras av inhemskt resande, dock har ande- len utländska besökare ökat de senaste åren. Turismens andel av BNP var 2,8 procent 2005. Uppgifter för 2006 publiceras i juni 2007. Antalet gästnätter i Sverige ökade under 2006 med 6,3 pro- cent till totalt nära 48 miljoner. Antalet utländska gästnätter i Sverige ökade under 2006 till 10,9 miljoner eller med nästan 9 pro- cent. 
 Sveriges nationella turistfrämjandeorganisation är VisitSweden. Verksamheten bedrivs i bolagsform med svenska staten som hälf- tenägare och den svenska turistnäringen, via branschorganisationen Svensk Turism AB, som ägare av den andra hälften. VisitSweden har ett tydligt uppdrag – internationell marknadsföring av svenska upplevelser och destinationer samt varumärket Sverige. 
 Mål 
 Regeringen har i riktlinjer för budgetåret 2007 avseende viss verk- samhet vid VisitSweden (rskr. 2006/07:62) formulerat ett antal mål, vilka tar sin utgångspunkt i målet för turistpolitiken. Dessa är föl- jande. 
 Övergripande mål: VisitSweden skall bidra till att Sverige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och ha en långsiktigt kon- kurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. 
 Mål: Turismen skall öka genom övergripande marknadsföring och information om Sverige som turistland utomlands. 
 Mål: Samverkan med utrikesförvaltningen, Exportrådet, Invest in Sweden Agency och Svenska institutet skall stärkas. 
 Mål: VisitSweden skall medverka till genomförande av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap 
 91 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 och sysselsättning  
 2007–2013 
  och dess prioriteringar. VisitSwedens medverkan skall ske i samverkan med den aktör som har det regio- nala utvecklingsansvaret i länet. VisitSweden skall med strategin som grund även prioritera gemensamma insatser med andra myn- digheter. 
 Mål: Omstrukturering av verksamheten skall fortsätta för att få större flexibilitet och lägre fasta kostnader. 
 Mål: VisitSweden bör, vid genomförandet av aktiviteter i USA, överväga hur bolaget kan dra nytta av de möjligheter som Sveriges ambassadbyggnad i Washington, House of Sweden, erbjuder. 
 VisitSweden har också egna volymbaserade mål: 
 Mål: Besöksvolymen, mätt i utländska gästnätter, skall de när- maste fem åren växa med i genomsnitt fem procent årligen, dvs. 2011 uppgå till 14 miljoner gästnätter. Dessutom skall Sverige öka sin marknadsandel av internationella hotellövernattningar med  
 1–2 
  procent jämfört med övriga nordiska länder. 
 Organisation och verksamhet 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 VisitSwedens kontor i utlandet är indelade i sex regioner: 
  
 Europe North 
  
 Europe South 
  
 Europe West/USA 
  
 Europe East 
  
 Europe Central 
  
 Asia 
  
 Organisationen arbetar aktivt på 13 marknader och ansvarar för den internationella hemsidan www.visitsweden.com. 
 De prioriterade marknaderna är i Europe North: Norge, Danmark; Europe South: Frankrike, Italien, Spanien; Europe West/USA: Storbritannien, USA; Europe East: Finland, Ryssland; Europe Central: Tyskland, Holland; Asia: Japan, Kina. 
  
 2 
  
 TP PT  
 Följande del av kapitlet bygger i huvudsak på information från VisitSweden. 
 92 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Målgrupper 
 Den globala resenären 
 VisitSweden har valt ut den globala resenären som den priorite- rade målgruppen. Den globala resenären efterfrågar nya, annor- lunda, exotiska upplevelser. De är ekologiskt och socialt engage- rade och söker exotiska och lärande upplevelser på genuina resmål. De bokar ofta resan på Internet, har god resvana, bor på hotell samt har höga krav på tillgänglighet och aktiviteter. Den globala resenären kan delas in i fyra segment. 
 DINK 
 För Double Income No  
 Kids-segmentet 
  är resandet en del av livs- stilen. De reser ofta och har höga krav på resmålet. Kan tänkas kombinera ett  
 city-break 
  i Stockholm med skidåkning i Åre. Resorna görs såväl med respektive som med vänner. Prioriterar tid på det som känns meningsfullt. Individualister. 
 WHOP 
 Wealthy Healthy Older  
 People-segmentet 
  är vitala och friska och är oftast par med utflugna barn. Rekordgenerationen går i pension de närmaste åren och tiotals miljoner européer och amerikaner finns i segmentet. De har tid och pengar och ser resandet som en självklarhet. Kommer till Sverige för att uppleva kultur, natur, fjäll- världen och storstäderna. 
 Active Family 
 Den europeiska familjen är det största segmentet som besöker Sverige på sin semester. De är intresserade av kultur, natur och vär- desätter familjeaktiviteter. Bor ofta i stugor eller på campingplatser och vill uppleva fjällvärlden, storstäderna och den lokala stäm- ningen. 
 93 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 Corporate Meetings 
 Den internationella mötes- och incentivemarknaden bearbetas via agenter och operatörer som är specialiserade inom företagsseg- mentet på respektive marknad. Segmentet efterfrågar kostnads- och tidseffektivitet, hög tillgänglighet och säkerhetsnivå. Värde- sätter bra infrastruktur, boende, mat och kringaktiviteter. 
 Teman 
 VisitSweden har prioriterat ett antal teman som bedöms ha stor potential för svensk turistnäring och för varumärket Sverige. De teman som valts är: 
  
 storstadsturism 
  
 kulturturism 
  
 vinterturism 
  
 sommarturism 
  
 outdoorturism 
  
 konferens- och incentiveresande 
  
 Ett antal underteman används dessutom för att stärka Sverigebil- den: 
  
 film 
  
 måltid 
  
 design 
  
 kust 
  
 wellness 
  
 golf 
  
 Avsikten är att, inom ovanstående teman, samla partners från svensk turistnäring och därmed möjliggöra långsiktiga satsningar genom en gemensam marknadsplan. Arbetet inom varje tema byg- ger på nära samverkan mellan parterna, gemensam finansiering och bra utvärderingar. 
 94 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Figur 4.1 Arbetsmodell inom VisitSweden 
 Finansiering 
 I samband med bildandet 1995 av Sveriges Rese- och Turistråd AB (numera VisitSweden) upprättades ett avtal mellan staten och företrädare för turistnäringen om bl.a. bolagets verksamhet och finansiering. Lydelsen beträffande finansieringen ändrades i ett ändringsavtal 1999. Av avtalen framgår att bolagets verksamhet skall finansieras genom dess aktiekapital samt i övrigt genom internt genererade medel och/eller upplåning. Vidare skall staten genom aktieägartillskott tillföra bolaget medel. Dessa statliga medel skall finansiera bolagets basverksamhet, bl.a. huvudkontor, utlandskontoren, grundläggande konsumentbearbetning, dataut- veckling och mediakontakter, samt den övergripande imagemark- nadsföringen, dvs. varumärket Sverige. Näringen skall verka för att medfinansiering lämnas för bedrivande av de aktiviteter som skall genomföras i bolaget, dvs. produktmarknadsföringen i anslutning till bolagets verksamhet. Näringens mål skall vara att finansieringen av denna produktmarknadsföring uppgår till minst samma belopp som staten tillskjuter för imagemarknadsföringen med inriktning att nivån på denna produktmarknadsföring bör ökas till motsva- rande belopp som statens aktieägartillskott. 
 Det statliga anslaget till VisitSweden uppgår för 2007 till knappt 100 miljoner kronor. I regeringens riktlinjer för budgetåret 2007 framgår bl.a. det som i avtalet beslutats om finansiering. 
 95 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 Den totala intäktsbudgeten uppgick 2005 till knappt 130 miljo- ner kronor, varav statens insats utgjorde cirka 71 procent (91,8 miljoner kronor). Övriga 29 procent (38,1 miljoner kronor) var medfinansiering från svensk turistnäring i kampanjer, projekt och aktiviteter. Här skall också poängteras att näringen i vissa projekt är medfinansiär. Detta kan ibland ske genom en indirekt medfinan- siering som alltså inte passerar via VisitSwedens bokföring. 
 Av de totala kostnaderna har 53,5 procent använts till aktiviteter (68,1 miljoner kronor) och återstående 46,5 procent (59 miljoner kronor) gått till baskostnader såsom personal, lokaler m.m. 
 Arbetsmetodik 
 Inom VisitSweden används en ny arbetsmetodik som innebär att bolaget går från produkt- till målgruppsorienterad marknadsföring. Det är målgruppens efterfrågan och beteende som bl.a. styr arbets- processen inom VisitSweden. Huvudsyftet med dessa analyser är att kartlägga segmenten och deras värderingar, resvanor, livsstil och beteende. Segmentens beteende leder till ett urval samt en bortpri- oritering av besöksupplevelser, budskap samt marknadsföringska- naler. Detta tydliggör vad VisitSweden skall ägna sig åt, dvs. vilka budskap skall genomsyra dess verksamhet, vilka marknadsförings- kanaler prioriteras bort i arbetet samt vilka besöksprodukter skall VisitSweden bli expert på att marknadsföra i utlandet. 
 Mätningar 
 För att få en effektiv organisation mäter VisitSweden månadsvis olika nyckelmål för varje utlandskontor på de prioriterade markna- derna. Dessa mål följs upp varje månad, både på konsoliderad nivå och lokalnivå. 
  
 4.3 
  
 Danmark 
  
 Inledning 
 Dansk turism omsatte 2004 cirka 82,6 miljarder kronor enligt Turistsatellitkontot. Detta utgör cirka 4,7 procent av landets BNP och turismen sysselsatte 99 400 årsverken. Utländska besökare till Danmark genererade intäkter på cirka 33,5 miljarder kronor. 
 96 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Antalet utländska övernattningar har under perioden  
 1994–2004 
  fallit med 16 procent. 2004 var antalet utländska övernattningar drygt 22,5 miljoner. Utvecklingen fortsatte 2005 med en nedgång på 3,8 procent till 21,6 miljoner utländska övernattningar. Under 2006 skedde en mindre uppgång om 0,3 procent till cirka 21,7 mil- joner utländska övernattningar. Nedgången beror primärt på att det i dag är färre tyska övernattningar. De tyska turisterna stod 2006 för cirka 60 procent av de utländska övernattningarna. 
 Omsättningen har varit stabil de senaste fem åren trots ned- gången i övernattningar, och detta beror på att turisterna förbrukar mer pengar i Danmark. Den så kallade dygnsförbrukningen – spe- ciellt för utländska turister – har varit stigande. Danmark är bland de länder i Nordeuropa där utländska besökare utgör den största andelen av den samlade turismen. Lite över hälften av turistöver- nattningarna under 2004 var utländska. Under perioden  
 2000–2004 
  har tillväxten i inkommande turister gått tillbaka i Danmark med cirka 2 procent per år, att jämföra med en ökning på 4 procent per år i Nordeuropa. 
 Regeringens turistpolitik 
 Den 25 januari 2006 lämnade Ekonomi- och näringsministeriet i Danmark en redogörelse om dansk turism och vilka regeringens turistpolitiska mål är för perioden  
 2006–2010. 
  
 ökad tillväxt 
  
 Tillväxten i dansk turism ska vid utgången av 2010 vara i nivå med tillväxten i Nordeuropa. Detta kräver fortsatt tillväxt i storstadsturismen och mötesindustrin, samt kräver att utveck- lingen inom kustturismen blir mer positiv. 
  
 ökad innovation 
  
 Innovationsaktiviteten inom turistnäringen skall ökas genom strategiska utvecklingsprojekt och speciellt inom kustturismen skall ökad innovation bidra till att vända de senaste årens till- bakagång. 
  
 stärkt samspel offentligt – privat 
  
 Det  
 offentlig-privata 
  samarbetet om utveckling och mark- nadsföring av dansk turism skall stärkas. Före utgången av 2010 skall den privata medfinansieringen av den nationella turismin- satsen uppgå till 50 procent. 
 97 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 För att nå dessa mål är regeringens insats uppbyggd på sex initiativ. Dessa är bättre samband och större slagkraft i turisminsatsen, till- växt genom innovation, förstärkt forskning och utbildning, fortsatt marknadsutveckling, bättre transportmässiga ramar samt förstärk- ning av kustturism genom avstyckning av sommarhustomter. 
 Den danska regeringen har i januari 2007 lagt fram ett förslag till handlingsplan för offensiv global marknadsföring av Danmark. Målet med handlingsplanen är att säkra att omvärlden har en klar och positiv bild av Danmark, så att Danmark står sig i den stigande internationella konkurrensen om högt kvalificerad arbetskraft, turister, studerande, investeringar och globala marknadsandelar. Handlingsplanen innehåller 26 målinriktade initiativ och tanken är att marknadsföringsinsatsen skall stärkas med mer än drygt 496 miljoner kronor de följande fyra åren. 
 Verksamhet och organisation 
 VisitDenmark är Pratt nationella turistorganisation och drivs som en företagsdrivande stiftelse, som medfinansieras genom årliga bas- och projektmedel från staten och genom försäljning av servi- cetjänster till turistnäringen och andra partners. 
 VisitDenmark har marknadskontor i Norge, Sverige, Tyskland, England, Holland, Italien, Japan och USA och har totalt drygt 100 medarbetare. 
 VisitDenmark har fyra centrala uppgifter: 
  
 att branda Danmark genom de internationella marknadskon- toren, exempelvis i form av kampanjer, mediasynlighet, bear- betning av utländska researrangörer och press, som kan stärka attraktionskraften hos dansk turism, tillgänglighet och synlig- het bland specifika målgrupper 
  
 att understödja innovationen inom dansk turistnäring genom att sätta igång och delta i konkreta innovativa projekt, exem- pelvis Aktiv Danmark projektet där det etablerats ett  
  
 offentlig-privat 
  samarbete som stärker underlaget för invester- ingar i utveckling och marknadsföring av produkter som relate- ras till  
 aktiv-ferie, 
  golf, wellness, cykling, fritidsfiske, segling, gastronomi m.m. 
  
 att bygga upp en kunskap som turistnäringen kan dra nytta av, dels kunskap om enskilda marknader genom marknadskonto- ren, dels kunskap om utvecklingen inom turismen generellt 
  
 98 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 att ta hand om driften av den officiella danska turistportalen www.VisitDenmark.com, där den danska turistprodukten presenteras på elva olika språk 
  
 Finansiering av VisitDenmark 
 Intäkterna för VisitDenmark uppgick 2005 till drygt 253 miljoner kronor. VisitDenmark får ett årligt anslag av danska staten, via Ekonomi- och erhvervsministeriet. 2005 uppgick det statliga ansla- get till cirka 139 miljoner kronor, dessutom tillkom ett övrigt anslag på 15,3 miljoner kronor. Medfinansieringen från privata företag och organisationer uppgick till 98,5 miljoner kronor. 
 Av de totala kostnaderna på 257,6 miljoner kronor utgjorde 163,3 miljoner (63,4 procent) marknadsaktiviteter. 
 Tabell 4.1 Fördelningen av turism mellan de tre affärsområdena 2004 
  
 Övernattningar 
  
 Omsättning 
  
 % 
  
 % 
  
 Kustturism 
  
 87 
  
 62 
  
 Storstadsturism 
  
 8 
  
 14 
  
 Mötesindustrin 
  
 5 
  
 24 
  
 Framtida organisering 
 VisitDenmark introducerade 2005 en ny samarbetsmodell för marknadsföringssamarbetet mellan turistnäringen, de lokala och regionala turistfrämjarna och VisitDenmark för att utveckla det tidigare allianssamarbetet. 
 Målet med samarbetsmodellen är att säkra: 
  
 fler och mer målinriktade investeringar i internationell mark- nadsföring av dansk turism 
  
 större sammanhang och synergi mellan de internationella marknadsföringsaktiviteter som genomförs 
  
 sambandet mellan turistnäringens investeringar och deras inflytande 
  
 99 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 Figur 4.2 Samarbetsmodell 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
  
 Modellen är utarbetad med föresatsen att ge de regioner och kom- mersiella partners som vill investera tillsammans med VisitDenmark direkt och strategiskt inflytande över de aktiviteter som genomförs. Det kommer också fortsatt att vara möjligt att genomföra bilaterala aktiviteter direkt mellan VisitDenmark och partners från turistnäringen. 
 Prioritering och genomförande av marknadsföringsaktiviteter i den framtida samarbetsmodellen kommer att ske med utgångs- punkt från följande punkter: 
  
 marknaderna utarbetar projektförslag som läggs fram för intresserade partners 
  
 en informell projektgrupp etableras där konkreta projekt utfor- mas 
  
 affärsområdets styrelse orienteras om projektet 
  
 projektet erbjuds brett till turistnäringen 
  
 genomförande på marknaderna 
  
 utvärdering/effektmätning i marknadsprojektgrupperna rapporteras till hela styrelsen 
  
 3 
  
 TP PT  
 Figuren är hämtad ur VisitDenmarks publikation Hernandez  
 2005–2008. 
  
 100 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Event Denmark 
 Med bas i VisitDenmark har regeringen som ett led i sitt initiativ att stärka upplevelseekonomin i Danmark etablerat kompetensen- heten Event Denmark. En närmare genomgång av detta projekt samt vilka satsningar som planeras på kulturområdet finns i kapitel. 9.1. 
  
 4.4 
  
 Norge 
  
 Norges turistpolitik 
 Norges närings- och handelsdepartement presenterade i juli 2005 en handlingsplan för norsk turistnäring som innehåller såväl vision, mål och konkreta handlingsplaner för perioden  
 2005–2010. 
  
 Vision: Norge skall ta en större del av den internationella till- växten inom turismen genom att vara ett av de resmål som föredras bland kvalitetsmedvetna resenärer. 
 Mål: Antalet utländska resenärer till Norge skall öka med 1 mil- jon, från 3,5 miljoner 2004 till 4,5 miljoner 2010. 
 Handlingsplan: Norges närings- och handelsdepartement har skapat en handlingsplan för turistnäringen. Målet med handlings- planen är att stimulera till ökat värdeskapande och innovationer inom norsk turistnäring för att säkra konkurrenskraften och över- levnaden på sikt. I handlingsplanen fokuseras det på fyra insatsom- råden som är av stor betydelse för turistnäringens förmåga att uppnå konkurrenskraft och lönsamhet under de kommande åren. De fyra insatsområdena är: 
  
 profilering 
  
 innovation 
  
 kompetens 
  
 samarbete 
  
 Den konkreta handlingsplanen skall stimulera till: 
  
 en välkänd och positiv profil av Norge i utlandet 
  
 flera innovativa produkter med hög kvalitet som efterfrågas på marknaden 
  
 ökad kompetens i turistnäringen, genom näringsinriktad forsk- ning och marknadsanpassad kompetensutveckling 
  
 101 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 ökat samarbete för bättre resursutnyttjande och samordning inom turistnäringen 
  
 Tabell 4.2 
  
 Turistkonsumtion 
  
 År 
  
 2005 
  
 2004 
  
 Totalt: 
  
 100 miljarder kronor 
  
 95,3 miljarder kronor 
  
 Inhemsk 
  
 69,7 miljarder kronor 
  
 66,9 miljarder kronor 
  
 Exportvärde 
  
 30,3 miljarder kronor 
  
 28,4 miljarder kronor 
  
 Andel av BNP uppgår till cirka 5 procent 
 I förslaget till statsbudget för 2007 lämnade regeringen följande förslag. 
  
 ökning av medel för turistmarknadsföring från 198,3 miljoner kronor till 230 miljoner kronor 
  
 ökad satsning på nationella turistvägar från 57,5 miljoner kro- nor till 115 miljoner kronor 
  
 ökade medel för muséer med cirka 77 miljoner kronor 
  
 Nationell turistorganisation 
 Innovasjon Norge ansvarar för marknadsföringen av Norge som destination. Innovasjon Norge är en sammanslagning av Statens närings- och distriktutvecklingsfond (SND), Norges Exportråd (NE), Norges Turistråd (NTR), och Statens vägledningskontor för uppfinningar (SVO). 
 Innovasjon Norges budget 
  
 Tabell 4.3 
  
 Innovasjon Norges budget under de senaste åren 
  
 År 
  
 Total budget 
  
 Från regeringen 
  
 2004 
  
 218 miljoner kronor 
  
 133 miljoner kronor (61%) 
  
 2005 
  
 224 miljoner kronor 
  
 116 miljoner kronor (52%) 
  
 102 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 NHO Reiseliv 
 NHO Reiseliv är en arbetsgivar- och näringlivsorganisationer för turistnäringen i Norge. Organisationen täcker hela landet, har sju regionföreningar och representerar över 2 200 företag inom turist- näringen. 
 NHO Reiseliv har presenterat en turiststrategi som en offensiv plan för hur det nationella målet att få en miljon fler turister före 2010 kan uppnås. 
 Turiststrategin presenteras i förkortad version nedan. Strategin omfattar både de grepp näringen själv måste ta, förslag till nödvän- diga ändringar på myndighetssidan och förslag till åtgärder som näringen och myndigheter bör genomföra gemensamt. Strategin bygger på fem områden som tillsammans ska bidra till ett ökat värde. 
  
 samarbetsstrategin 
  
 resurs- och infrastrukturstrategin 
  
 marknadsföringsstrategin 
  
 skatte- och avgiftsstrategin 
  
 kompetens- och  
  
 FoU-strategin 
  
 Samarbetsstrategin 
 Samarbetsstrategin skall samordna och organisera myndigheterna och näringslivets insats för att utveckla en internationellt konkur- renskraftig turistprodukt. Ambitionen är att samla både myndig- heter och näringsliv om gemensamma mål och att etablera nya handlingskraftiga samarbetsformer som kan lyfta Norge som des- tination. Detta kräver helhetstänkande och grepp på tvärs om tra- ditionella departementsstrukturer lika mycket som det kräver ökat samarbete och ansvar i turistnäringen. 
 Här skall Norge vara 2010: 
  
 turistnäringen har gemensamma mål och står samlat bakom entydiga politiska budskap 
  
 det finns utvecklade spelregler om ansvar och uppgiftsfördel- ning mellan myndigheter och turistnäringen 
  
 turistnäringen har etablerat nya samarbetsformer och är väl koordinerade på tvärs mellan olika organisationer 
  
 103 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 näringen är präglad av arbetsglädje, bra samarbete och goda resultat 
  
 myndigheterna är samordnade i turistpolitiken och åtgärder är koordinerade mellan departementen 
  
 Resurs- och infrastrukturstrategin 
 Resurs- och infrastrukturstrategin handlar om hur Norge på bästa möjliga sätt kan få fler turister till Norge, runt i Norge och vilka faktorer som är grundläggande för att utveckla en bättre turistpro- dukt. Ambitionen är att turister som besöker Norge skall uppleva resan som upplevelserik, behaglig och effektiv. Skall detta uppnås måste turistnäringens behov tillvaratas också i transportpolitiken. Ren och spektakulär natur, ett levande kulturlandskap och tillgäng- ligheten till detta är turistnäringens viktigaste resurs. Utmaningen är att förvalta naturen i balans och i samarbete med andra näringar. 
 Här skall Norge vara 2010: 
  
 turismens viktigaste resurs, ren natur och ett levande kultur- landskap, är tillvarataget på ett hållbart sätt 
  
 Norge har ett landstäckande och effektivt transportutbud inom kollektivtransport och luftfart 
  
 transportpolitiken tillvaratar turismens behov knutet till pri- oriteringar, investeringar och underhåll av vägar, hamnar, järnvägar, flygplatser, cykelvägar och annan infrastruktur 
  
 turistnäringen är central i regelfrågor som innebär stora mil- jöingrepp 
  
 näringens ramvillkor är på en europeisk konkurrenskraftig nivå 
  
 de stora aktörerna tar ett särskilt ansvar för att öka antalet turister i Norge, i samarbete med myndigheter och övrig turistnäring 
  
 norska flygbolag är aktiva i tillrättaläggandet för turism i Norge genom marknadsföring, prissättning, tidtabeller och rutter samt genom samarbetsprojekt med övrig turistnäring 
  
 104 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Marknadsföringsstrategin 
 Marknadsföringsstrategin handlar om hur Norge kan förstärka marknadsföringen av Norge som destination och hur myndigheter och näringsliv bäst använder sina resurser för att öka turistström- marna till Norge. Ambitionen är att sätta Norge i en ledarposition inom internationell marknadsföring och presentera Norge på det sätt som lockar flest. För att uppnå detta krävs förutom kraftiga ökningar av offentliga medel också handlingskraft i turistnäringen själv. En klar profil kräver spjutspetsar och samordnade åtgärder, där både stora och små turistaktörer deltar. Den norska turist- marknadsföringen måste kännetecknas av sin kvalitet men också av sin målmedvetenhet. 
 Här skall Norge vara 2010: 
  
 Norge är ett känt och uppskattat resmål 
  
 turistmarknadsföringen satsar på naturgivna fördelar som efterfrågas på den internationella marknaden såsom natur, kulturlandskap och upplevelser 
  
 Norge har etablerat ett enhetligt omdöme internationellt 
  
 marknadsföringen av Norge är effektiv och präglad av saklig- het, kontinuitet och långsiktighet. Koordinering och samar- bete sker på nationell, regional och lokal nivå och mellan turistnäringen och det offentliga 
  
 Skatte- och avgiftsstrategin 
 Skatte- och avgiftsstrategin skall göra turistnäringen konkurrens- kraftig på den internationella och nationella marknaden och initiera ökad satsning på turism i näringslivet. Ambitionen är att göra norskt näringsliv i skick att möta en stadigt starkare konkurrens från utländska aktörer vad gäller pris, kvalitet och kapacitet. En hög kostnadsnivå i kombination med särnorska avgifter och hög kron- kurs försvagar turismens konkurrensförmåga. 
 Skall norsk turism kunna utvecklas kräver det ramvillkor som inte är sämre än för näringslivet i övrigt. Det är därför nödvändigt att dagens regelverk genomgås och läggs på en konkurrenskraftig och förutsägbar nivå. 
 105 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 Här skall Norge vara 2010: 
  
 turistnäringen har förutsägbara stabila ramvillkor som ligger på en europeiskt konkurrenskraftig nivå 
  
 skatte- och avgiftspolitiken tar hänsyn till turismen som en internationellt konkurrensutsatt näring 
  
 det är inte infört statliga säravgifter på privata aktörers verk- samhet för att tillvarata generella samhällspolitiska förplik- telser 
  
 Kompetens- och  
 FoU-strategin 
  
 Kompetens- och  
 FoU-strategin 
  skall ge Norge ett verktyg för att höja kompetensen och näringsutvecklingen i turismen. Ambitionen är att göra norsk turism mer professionell. Kvalitet och seriositet skall känneteckna den norska turistprodukten och detta förutsätter en målmedveten satsning på kompetens och FoU, som i dag har alltför liten plats i turismen. 
 Här skall Norge vara 2010: 
  
 turistnäringen är professionell och har ökat sin lönsamhet 
  
 det är stor övertygelse om viktigheten av hög etisk standard, seriositet och gott omdöme 
  
 företagen i turistnäringen är etablerad som solida kunskaps- organisationer 
  
 upplevelseekonomin är etablerad som en av Norges vikti- gaste näringar 
  
 myndigheterna har etablerat en kunskapsbas med ekono- miska upplysningar i linje med andra industrier i Norge 
  
 satsningen på kompetens och medarbetarutveckling har ökat 
  
 det finns en hög grad av kompetensöverföring inom turist- näringen 
  
 det förs en  
  
 FoU-politik 
  där åtgärderna stämmer med turist- näringens behov 
 106 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Ekoturism i Norge 
 Samarbetet om ekoturism i Norge 
 Efter FN:s internationella ekoturismår 2002 har Stiftelsen för bär- kraftig produktion och användning (GRIP) tillsammans med Världsnaturfonden WWF och Smith startat ett gemen- samt treårigt projekt för att satsa på ekoturism i Norge. 
 Projektet är finansierat av norska Miljöverndepartementet samt Närings- och Handelsdepartementet och syftar till att ekoturism etableras som koncept, nätverk och marknad för naturbaserade turistföretag i Norge. Projektperioden är  
 2005–2008. 
  
 Mål och huvuduppgifter 
 Projektmålen är: 
  
 utveckla konkreta riktlinjer för ekoturism i Norge 
  
 etablera godkännandelösning för att säkra kvalitet och trovär- dighet på marknaden 
  
 etablera nationellt ekoturismnätverk 
  
 produktutveckling i näringen: vägledning, utbildning för att få fram bra norska ekoturismprodukter 
  
 koppla ihop ekoturismföretag med relevanta marknader 
  
 Huvudaktiviteterna är: 
  
 utveckla norskt ekoturismkoncept med klara riktlinjer och mil- jökrav för turistnäringen 
  
 göra konceptet känt och accepterat i näringen 
  
 utveckla utbildningskoncept och vägledning för produktut- veckling och för att säkra hög kvalitet på norska ekoturismpro- dukter 
  
 utveckla och genomföra en marknadsstrategi för att säkra ihop- kopplingen av norska ekoturismprodukter med relevanta marknader 
  
 etablera norskt ekoturismnätverk för att säkra kontinuitet och identitet för norsk ekoturism 
  
 107 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 Förebilder 
 De organisationer som i Norge är förebilder vid uppbyggnad av ekoturismprojekt är främst: 
  
 Eco Tourism Australia 
  
 Ekoturismföreningen i Sverige 
  
 The International Ecotourism Society 
  
 Utvecklingen av ett norskt ekoturismkoncept skall följa interna- tionella rekommendationer från FN, Världsturismorganisationen och den internationella ekoturismföreningen, TIES. Ett norskt ekoturismkoncept kommer att bygga på principerna i Quebec- deklarationen från 2002 och bidra till uppföljning av Konventionen för Biologisk Mångfald. 
  
 4.5 
  
 Finland 
  
 Regeringens turistpolitik 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
  
 Regeringen har, genom handels- och industriministeriet, åtagit sig att investera i utvecklingen av turismen och har utarbetat en stra- tegi som skall vägleda turistnäringen enligt följande. 
  
 öka det geografiska och administrativa samarbetet 
  
 främja en så effektiv användning av de offentliga medlen för turism som möjligt 
  
 investera i forskning och utbildning 
  
 främja tillgången till och utvecklingen av elektroniska distribu- tionskanaler för turisttjänster och produkter 
  
 sporra till en kontinuerlig kvalitetsförbättring av turisttjäns- terna och främja verksamhet som ger en hållbar utveckling 
  
 Övergripande mål 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT 
  
 Regeringen har formulerat mål för turismen fram till 2010. Huvudmålet är en efterfrågedriven, lönsam och ekonomiskt själv- ständig turistnäring som är konkurrenskraftig både på den inhemska och på den internationella marknaden. 
  
 4 
  
 TP PT  
 Källa: Handels- och industriministeriet 
  
 5 
  
 TP PT  
 Källa: Handels- och industriministeriet 
 108 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Inhemskt mål: Den finska turistnäringen skall ha 15 miljoner inhemska övernattningar 2010 (jämfört med 11,9 miljoner över- nattningar 2000). 
 Internationellt mål: Den finska turistnäringen skall ha 7 miljoner övernattningar 2010 (jämfört med 4 miljoner övernattningar 2000). Intäkterna från inkommande turister skall uppgå till drygt 23 miljarder kronor år 2010 (jämfört med 13,9 miljarder kronor 2000), exklusive transportinkomster. 
 Sysselsättningsmål: Målet är att 2010 ha 148 000 heltidsanställda (jämfört med 98 000 heltidsanställda 1998). 
 Förslag från arbetsgrupp tillsatt av Handels- och industriministeriet 
 I juni 2006 tillsatte Handels- och industriministeriet en arbets- grupp med uppgift att ta fram ett förslag rörande behovet av stat- ligt finansierad marknadsföring av utländsk turism till Finland, organisationen av denna verksamhet samt nödvändiga statliga anslag och andra resurser. Arbetsgruppen presenterade sitt förslag den 9 februari 2007. 
 Den dominerande aktören vad gäller statligt finansierad mark- nadsföring av utländsk turism till Finland är Centralen för Turist- främjande (MEK). Rapporten fokuserar huvudsakligen kring verk- samheten i denna organisation. Huvudförslaget går ut på att den statliga finansieringen av turism till Finland även fortsättningsvis skall koncentreras till MEK. MEK:s uppgifter och metoder att driva verksamheten skall dock revideras så att den framtida kärn- verksamheten består av marknadsföring av Finlands turistiska image utomlands, såväl som att stödja produktmarknadsföring, av insamling av marknadsinformation och vidareförmedling av denna till turistnäringen samt att driva högkvalitativ produktutveckling och produktifiering. Avsikten är att turistnäringen i ökande grad skall vara ansvariga för produktutveckling och produktifiering. Vidare föreslås att MEK skall avskaffa sina egna kontor utomlands i nära samarbete med Finlands andra utlandsbaserade aktörer. Den bästa organisationslösningen skall väljas för varje utlandsmarknad. 
 109 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 CTF, Finska turistrådet, uppdrag mål och strategi 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT 
  
 CTF är en myndighet underställt handels- och industriministeriet som har till huvuduppgift att marknadsföra det finska turistutbudet utomlands. CTF planerar, genomför och finansierar sina mark- nadsåtgärder i tätt samarbete med olika finska turistföretag och organisationer. 
 Verksamheten utomlands 
 CTF har 15 utlandsbyråer, de flesta i egen regi men några på entre- prenad. Dessa byråers centrala uppgifter är att i samarbete med den finska turistnäringen marknadsföra finska turistprodukter och tjänster i utlandet samt att skapa nya kontakter med researrangörer och resebyråer. Byråerna organiserar också seminarie- och work- shopturnéer och koordinerar den finska turistnäringens deltagande i de viktigaste turistmässorna i respektive land. 
 Dessutom förmedlar CTF:s utlandsbyråer till den finska turist- näringen aktuell information om utvecklingen och framtidsutsik- terna på deras egna marknadsområden. Denna information baserar sig på marknadsundersökningar och byråernas egna uppskatt- ningar. 
 En av CTF:s uppgifter utomlands är också att skapa en positiv och attraktiv Finlandsbild. Detta sker t.ex. genom att förmedla tidsenlig och mångsidig information om Finland via pressen. 
 Från januari 2007 drivs marknadskontoren i Sverige (Stockholm), Norge (Oslo) och USA (New York) av privata företag som marknadsför Finland på uppdrag av CTF. 
 Verksamheten i Finland 
 I hemlandet deltar CTF i produktutvecklingen av turisttjänster samt koordinerar kvalitetsutvecklingen av dess produkter och tjänster. För detta arbete har CTF 2001 startat projektet Kvalitet 1000. 
 CTF har en turistinformationsbyrå i Helsingfors centrum för utländska turister i Finland. Där kan turister få broschyrer och per- sonlig information om de tänker fortsätta sin resa till någon annan 
  
 6 
  
 TP PT  
 Källa: Finska turistrådet (CTF) 
 110 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 ort i Finland. Informationsbyrån betjänar också finländska turister både personligen och per telefon, telefax eller  
 e-post. 
  
 CTF svarar inte längre för marknadsföringen av finska turist- produkter och tjänster i hemlandet utan detta sköts numera av bl.a. företagen, regionerna och landskapen. 
 Finansiering CTF 
 Den verksamhet som Rodriguez bedriver finansieras via statsbudgeten. För 2005 har Rodriguez en budget om cirka 150 miljoner kronor. Dess- utom förväntas den finska turistnäringen i år delta i marknadsfö- ringen av turismen med omkring 83 miljoner kronor. 
 Regionalt turistfrämjande 
 De regionala aktörerna bär huvudansvaret för utvecklandet av turismen. Landskapsförbunden (sammanlagt 19 + Åland) svarar för den regionala utvecklingen i enligt med regionutvecklingslagen. Förbunden har dessutom till uppgift att göra upp EU:s struktur- fonders regionala program och genomföra programmen. Också planering av markanvändningen och planläggningen hör till land- skapsförbundens uppgifter. Juridiskt sett är landskapsförbunden samkommuner som följer principen om kommunalt självstyre. Landskapsförbunden har ett nära samarbete med inrikesministeriet. 
  
 4.6 
  
 Frankrike 
  
 TPF 
  
 7 
  
 FPT 
  
 Inledning 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT 
  
 Maison de la France (MDLF), den franska nationella turistfräm- jandeorganisationen, är sannolikt den nationella turistfrämjande- organisation som har mest långtgående erfarenhet av offentlig och privat samverkan respektive offentlig/privat samfinansiering. MDLF anses vara en av världens mest framgångsrika nationella turistfrämjandeorganisationer. 
  
 7 
  
 TP PT  
 I detta kapitel, som grundar sig på Estrada rapport om finansiering av andra länders nationella turistfrämjandeorgansiationer, har växelkursen för augusti 2006 använts, 
 1 Euro = 9,4 SEK 
  
 8 
  
 TP PT  
 Källa: Årsredovisning för Maison de la France 
 111 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 MDLF har bl.a. förmått knyta till sig finansiärer och samarbets- partners vars verksamhetsinriktning inte brukar betraktas som direkt turistnäring, 27 procent av MDLF:s medlemmar är av denna karaktär. 
 MDLF får cirka 50 procent av sin årsbudget i form av anslag från statsbudgeten. De resterande 50 procenten utgörs dels av årliga medlemsavgifter från MDLF:s medlemmar, vilka är 1 380 stycken, varav 900 stycken företräder det privata näringslivet, dels av avgiftsfinansierad tjänsteproduktion. En betydande del av dessa tjänster har privat sektor som köpare. 
 Frankrike som turistdestination 
 Turismens andel av BNP uppgår till strax under 5 procent vilket internationellt är en hög andel. 
 Fransk turistnäring sysselsätter 760 000 människor som verkar i fler än 200 000 företag. Frankrike erbjuder sommar- och vintertu- rism, badsemestrar, fjällvandring, kulturresor, slottsresor, golftu- rism, gastronomiskt baserad turism osv. Landet kan med alla rim- liga mått betraktas som en betydelsefull global turistdestination. 
 Fransk turistpolitik 
 I Frankrike finns ett ministerium för turism. Ministeriet ingår i ett större departement vars ansvarsområden därtill omfattar transport- och infrastruktur samt sjöfart. Franska regeringar har länge insett turismens betydelse för den franska ekonomin vilket ger posten som turistminister god status. 
 Turistministeriet har i samarbete med andra departement och berörda organ ansvaret för att formulera de övergripande målen för fransk turistpolitik, nationell planering för turismen, investerings- främjande åtgärder m.m. Genom en mångfald mellandepartemen- tala samarbetsorgan har turism som politikområde en direktkanal till alla större departement såsom  
 finans-, 
 utrikes-, 
 kultur-, 
  utbild- nings och miljödepartementen. 
 Det franska turistministeriet har flera sido- och underavdel- ningar. En sidoavdelning är ett nationellt turistråd (Conseil national du Tourisme) som har en rådgivande funktion och består av företrädare för offentlig sektor på regional och nationell nivå 
 112 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 samt representanter för privat näringsliv inom turism och närlig- gande verksamhetsområden. 
 Direkt under ministeriet sorterar tre, i organisatorisk mening, underavdelningar, vara MDLF är en. Den andra är den centrala turistadministrationen (Administration centrale, la direction du Tourisme) som är central myndighet för turism. Myndigheten är turistministeriets verkställande organ och stödjer ministeriet med omvärldsbevakning, utredningsverksamhet, statistikproduktion m.m. Den tredje är Observation, Dévelopement et Ingénierie Touristiques France (ODIT France) som har ansvar för att hjälpa turistnäringen med produktutveckling, personalutbildning och lik- nande. 
 Centrala turistadministrationen är en del av turistministeriet medan MDLF och Smith är juridiskt fristående organisa- tioner. 
 Maison de la France verksamhet 
 Mandat 
 Turistministeriet har tilldelat MDLF en övergripande uppgift att marknadsföra Frankrike internationellt som turistdestination. Formellt ingår även i uppdraget att marknadsföra Frankrike gent- emot den inhemska marknaden. Cirka 5 procent av verksamheten ägnas åt inrikes marknadsföring. 
 Till skillnad från många nationella turistfrämjandeorganisationer har MDLF ett uppdrag vars avgränsning är tydligt formulerad. Organisationen förväntas enbart ägna sig åt marknadsföring. Avgränsningen för med sig att MDLF inte behöver avdela resurser för att utforma övergripande turiststrategier eller liknande. MDLF rapporterar direkt till turistministeriet och har ansvar för att koor- dinera marknadsföringskampanjer utomlands för Frankrikes 22 regioner. 
 113 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 Verksamhetsmål och inriktning 
 För perioden  
 2005–2010 
  har turistministeriet fastlagt följande kva- litativa och kvantitativa huvudmål för MDLF:s verksamhet: 
  
 förnya nationen Frankrikes varumärke för att öka landets attraktionsförmåga som turistdestination 
  
 öka Frankrikes samlade turistintäkter från dagens 34 miljarder Euro till 40 miljarder Euro 
  
 reducera turismens säsongsvariationer 
  
 lyfta fram samtliga landsändar i den internationella marknads- föringen 
  
 MDLF avser att koncentrera de kommande årens marknads- föringskampanjer på nedanstående befolkningssegment: 
  
 arbetande storstadsbefolkning 
  
 höginkomsttagare 
  
 pensionärer 
  
 individuella affärsresenärer 
  
 yngre ålderskategorier 
  
 Att marknadsföra turisttjänster med ökat förädlingsvärde samt stimulera turister att oftare besöka Frankrike för kortare perioder blir centrala medel för att uppfylla de kvantitativa målen om ökade turistintäkter och minskad säsongsvariation. 
 Tjänster 
 2005 producerade MDLF närmare 5 miljoner broschyrer som spreds över hela världen. Studiebesök i Frankrike arrangerades för cirka 2 500 utländska journalister och närmare 17 000 artiklar åter- fanns om Frankrike som resmål. MDLF deltog tillsammans med samarbetsparterns vid 142 turistmässor världen över och MDLR arrangerade i egen regi 131 workshops. 
 Nya elektroniska medier får allt större vikt i organisationens tjänsteutbud. 2005 invigdes den nya webbplatsen, www.franceguide.com, med information på över trettio språk. Hemsidan registrerar över en miljon besökare per månad. 
 En skillnad jämfört med många andra turistfrämjandeorganisa- tioner är att en stark finansiering gör det möjligt för MDLF att genomföra omfattande marknadsföringsinsatser. 
 114 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Organisation 
 MDLF grundades 1987, har huvudkontor i Paris samt 34 utlands- kontor. Organisationen, som finns representerad på samtliga kon- tinenter, har 290 anställda varav 90 på huvudkontoret. 
 Finansiering 
 Tabell 4.4 Intäktskällor miljoner SEK 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT 
  
 2005 
  
 PROCENT AV TOTALA 
  
 2004 
  
 PROCENT AV TOTALA 
  
 INTÄKTER 
  
 INTÄKTER 
  
 Anslag från turistministeriet. 
  
 216 
  
 45 
  
 225 
  
 50 
  
 Medlemsavgifter. 
  
 18 
  
 4 
  
 17 
  
 4 
  
 Intäkter från avgifts- 
  
 finansierade tjänster. 
  
 236 
  
 48 
  
 197 
  
 44 
  
 Diverse mindre poster. 
  
 14 
  
 3 
  
 8,5 
  
 2 
  
 TOTALSUMMA 
  
 484 
  
 100 
  
 447,5 
  
 100 
  
 MDLF har två huvudsakliga intäktskällor, anslaget från turistmini- steriet samt inkomster från avgiftsfinansierade tjänster. Mellan 2005 och 2004 ökade MDLF:s årsbudget med åtta procent. Samma period minskade anslaget från turistministeriet och 2005 var inte längre anslag från staten den enskilt största intäktsposten. Med- lemsavgifternas andel av totalbudgeten är konstant och detsamma gäller diverse mindre poster. 
 Avgiftsfinansierade tjänster 
 2005 var inkomster från avgiftsfinansierade tjänster den största intäktsposten. Här återfinns ett brett spektrum av tjänster. MDLF säljer material och tjänster elektroniskt och en viktig intäktskälla är skräddarsydda utredningsrapporter som medlemmarna beställer. 
 Dessa rapporter kan t.ex. handla om turismens utveckling på vissa marknader, om potentialer på nya marknader, ekonomisk- politisk utveckling eller annonspriser på en viss marknad. 
 MDLF uppskattar att omkring 70 procent av de 236 miljonerna kronor i intäkter kan härledas till marknadsföringsrelaterade akti- 
  
 9 
  
 TP PT  
 Källa: Maison de la France, Rapport D´Activité, Edition 2005 
 115 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 viteter och omkring hälften av dessa bedöms vara intäkter från det privata näringslivet. 
 Offentligprivat samverkan 
 Den som tecknar medlemskap i MDLF väljer att bli aktiv eller associerad medlem. Aktiva medlemmar har rätt att få sitt varu- märke exponerat på samtliga MDLF:s utåtriktade marknadsfö- ringskampanjer. I början av varje verksamhetsår presenterar MDLF en detaljerad verksamhetsplan för året för de aktiva medlemmarna som utifrån denna bestämmer hur de önskar skylta eller närvara vid mässor, workshops etc. Aktiva medlemmar erhåller också tre gånger per år ett nyhetsbrev med information om utvecklingen på MDLF:s marknader samt har tillgång till kodad elektronisk infor- mation. Associerade medlemmar har färre förmåner. 
 Är en branschorganisation medlem är det endast denna organi- sation som har rätt att skylta med logo vid MDLF:s marknadsfö- ringskampanjer. Enskilda företag i organisationen måste teckna individuellt medlemskap för att få synas. Medlemsavgiften varierar utifrån omsättning och en del andra kriterier. Aktiva medlemmar betalar lägst 11 000 kronor och högsta avgiften är 122 000 kronor. För associerade medlemmar varierar avgifterna mellan 7 000 till 36 000 kronor. 
 Medlemmar 
 Sedan starten 1987 har MDLF haft i uppdrag att söka privata finan- siärer och samverkanspartners. MDLF hade vid starten 60 med- lemmar och 2005 fanns sammanlagt 1 380 medlemmar. 
 Denna siffra kan tyckas liten i ett land med över 200 000 företag inom turistnäringen. Indirekt är dock betydligt fler företag knutna till MDLF eftersom många av MDLF:s medlemmar är branschor- ganisationer vilka i sin tur har många enskilda företag som med- lemmar. 
 40 procent av företagsmedlemmarna är företag vars verksamhet kan betecknas tillhöra turistnäringen (t.ex. Air France och Disneyland Paris) medan 27 procent är företag vars inriktning van- ligtvis inte anses som turistföretag. Bland dessa återfinns de inter- 
 116 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 nationellt kända varuhusen Wells och Printemps samt modekoncernen Padilla. Två gånger om året arrangerar MDLF heldagsträffar för sina medlemmar. På en av dessa deltar samtliga chefer för organisationens utlandskontor. 
 Klubbkoncept 
 Något som gjort MDLF särskilt berömt är organisationens s.k. klubbmodell. Ungefär 20 procent av den totala verksamheten kanaliseras via klubbar. Varje klubb är ett MDLF i miniformat med egen budget, egen styrelse och eget årsmöte. Varje klubb finansie- ras till hälften via MDLF:s centrala budget och till hälften via klubbmedlemmarnas medlemsavgifter och olika tjänster. Aktiva medlemmar kan delta i valfritt antal klubbar medan associerade medlemmar ges möjlighet att bli medlem i endast en klubb. För närvarande finns 14 klubbar som var och en fokuserar på följande: 
  
 affärsresenärer 
  
 ungdomsresenärer 
  
 seniorturister 
  
 golfturister 
  
 turism i storstäder 
  
 regional turism 
  
 turism på slott och museer 
  
 mat- och vinturism 
  
 vandringsleder 
  
 idrottsaktiviteter 
  
 upplev naturen 
  
 alpturism 
  
 turism inriktad på konst och litteratur 
  
 turistfrämjande med inriktning på yrkesaktiva höginkomst- tagare i ledande befattningar 
  
 För MDLF ger klubbkonceptet möjlighet att attrahera nya med- lemmar som de annars sannolikt inte skulle kunna rekrytera. Dess- utom skapar klubbmodellen en större attraktionskraft bland vissa medlemmar än vad MDLF i övrigt kan erbjuda. 
 Inom MDLF råder en bestämd uppfattning om att utan klubbsy- stemet hade organisationen inte förmått knyta till sig små eller mycket specialinriktade företag. Genom klubbarnas existens får 
 117 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 MDLF inte bara fler medlemmar utan också möjlighet att tillgodo- göra sig dessa medlemmars specialkompetens. 
 Turistskatter i Frankrike 
 I Frankrike finns en turistskatt sedan 1910 i form av en s.k. taxe du séjour. Det är en övernattningsavgift som betalas i anslutning till övernattning på hotell och liknande annat boende. Lagstiftningen om denna skatt har genomgått ett stort antal förändringar. Taxe du séjour baseras på flera lagtexter och regleringsbrev. I grunden byg- ger systemet på att regioner, kommuner, städer och andra lokala instanser äger rätt att införa taxe du séjour samt förfoga över intäkterna från den. Intäkterna kan användas för turistfrämjande ändamål, vilket i praktiken kan innebära en mängd saker såsom t.ex. upprustning av kommunens parkanläggningar. 
 Det förekommer många statliga föreskrifter i denna fråga. En av dem innebär att skattesatsen tillåts variera mellan minimum 0,20 Euro och maximum 1,5 Euro. Skatten läggs på priset per natt och skattesatsen varierar beroende på hotellets klassificerade stan- dard. 
 2003 beräknas taxe du séjour ha inbringat cirka 1 miljard svenska kronor. Intäkterna som respektive lokal instans uppbär från taxe du séjour kanaliseras inte till finansiering av Maison de la France utan intäkterna stannar lokalt. Teoretiskt kan dock tänkas att någon region använder en del av dessa intäkter för att betala sin medlems- avgift till MDLF. 
  
 4.7 
  
 Schweiz 
  
 TPF 
  
 10 
  
 FPT 
  
 Inledning 
 Schweiz är en turistdestination med en hög andel utländska gäst- nätter, 55 procent av det totala antalet gästnätter. 
 I Schweiz pågår en översyn av samtliga offentliga organisationer som ägnar sig åt turistfrämjande, näringsfrämjande, exportfräm- jande etc. En uttalad målsättning är att åstadkomma en mer kraft- full mix av nationella strukturer som bättre förmår möta framtida 
  
 10 
  
 TP PT  
 I detta kapitel, som grundar sig på Estrada rapport om finansiering av andra länders nationella turistfrämjandeorgansiationer, har växelkursen för augusti 2006 använts, 
 1 CHF = 5,8 SEK 
 118 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 utmaningar. Schweiz nationella turistfrämjandeorganisation Switzerland Tourism (ST) är en del av denna översyn. En ambition är att förändrade organisationsstrukturer skall vara färdiga att träda i kraft från och med 2008. Vad översynen konkret kan medföra för ST:s framtida verksamhet och finansiering är inte klart. 
 I Schweiz hör turism som politikområde till ekonomideparte- mentet. 
 ST organisation och verksamhet 
 ST är ett privat företag och har långtgående befogenheter att bestämma om verksamhetens inriktning, mål och strategier. ST har också ett officiellt mandat att marknadsföra Schweiz som turist- destination, nationellt och internationellt. Mer än 95 procent av ST:s marknadsföringsaktiviteter riktar sig mot internationella marknader. 
 Förutom marknadsföring skall ST utbilda personal inom turist- näringen, främja produktutveckling av turistnäringens utbud, vara katalysator för tekniska innovationer inom turismen, ta fram stati- stik och expertrapporter m.m. 
 Utländska turister till Schweiz kommer huvudsakligen från det geografiska närområdet – Tyskland, Belgien, Luxemburg, Frankrike, Nederländerna, Italien, Irland och Storbritannien, samt från USA och Japan. Merparten av turister kommer för att fjäll- vandra eller semestra på skidorter. Hela 80 procent av all ung- domsturism är på skidsemester. För de närmaste åren har ST iden- tifierat Kina, Indien, Sydkorea, Ryssland och länder vid Persiska Golfen som viktiga tillväxtmarknader. Dessa utgör tillsammans med Tyskland, Japan, Frankrike, USA, Storbritannien, Italien och Nederländerna ST:s prioriterade internationella marknader. 
 ST har funnits i 88 år. Organisationen har huvudkontor i Zürich och sysselsätter totalt 200 personer, varav hälften arbetar på tjugo utlandskontor spridda över världen. 
 119 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 ST marknadsföring 
 ST har formulerat en strategi där fyra områden för närvarande sär- skilt dominerar. 
  
 sommarturism med underrubrikerna fjällvandring, höstsemes- ter, vandra med familjen 
  
 vinterturism med underrubrikerna snösemester och glaciärupp- levelser 
  
 affärsturism med underrubriken Schweiz som värd för konfe- renser 
  
 storstadssemester med underrubrikerna – Schweiz, inte bara berg och dalar, kulturupplevelser, temaresor och livsstils- semester 
  
 Finansiering 
 Tabell 4.5 Finansiering av Switzerland Tourism, miljoner SEK 
 TPF 
  
 11 
  
 FPT 
  
 FINANSIERINGSKÄLLA 
  
 2005 
  
 PROCENT AV TOTALA 
  
 2004 
  
 PROCENT AV TOTALA 
  
 INTÄKTER 
  
 INTÄKTER 
  
 Anslag från regeringen. 
  
 266 
  
 63 
  
 255 
  
 61 
  
 Medlemsavgift schweiziska 
  
 1,2 
  
 1,2 
  
 järnvägsbolaget. 
  
 Medlemsavgift 
  
 0,6 
  
 0,6 
  
 hotellföretagares 
  
 branschorganisation. 
  
 Medlemsavgift restaurangföre- 
  
 0,6 
  
 0,6 
  
 tagares branschorganisation. 
  
 Medlemsavgift schweiziska 
  
 3,5 
  
 3,5 
  
 turistrådet. 
  
 Medlemsavgifter regionala 
  
 7,5 
  
 Medlemsavgifter 
  
 6,3 
  
 Medlemsavgifter 
  
 organ och enskilda företag. 
  
 totalt: 3 procent 
  
 totalt: 3 procent 
  
 Intäkter från avgiftsfinansierad 
  
 139 
  
 32 
  
 127 
  
 32 
  
 tjänsteproduktion. 
  
 Övriga. 
  
 7,5 
  
 1,7 
  
 8,1 
  
 2 
  
 TOTALSUMMA 
  
 425 
  
 402 
  
 11 
  
 TP PT  
 Källa: Silva, Switzerland Tourism 2005. 
 120 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Den privata sektorns andel av samfinansieringen av internationell marknadsföringen är hög i Schweiz. Två faktorer bedöms ha gjort denna starka samverkan möjlig. Den ena är att vare sig kantoner eller enstaka städer anser sig ha tillräckligt med resurser för att åstadkomma optimala internationella marknadsföringsinsatser. Uppfattningen är att det krävs gemensamma lösningar på central nivå. Den andra faktorn är att många i det privata näringslivet anser att det ligger i deras eget intresse att det investeras i turistmark- nadsföring av varumärket Schweiz. 
 ST har en organisation och finansiering som bygger på en klubb- modell. Företag och branschorganisationer kan teckna med- lemskap. Det används differentierade medlemsavgifter som betyder att medlemmarna har rätt att välja hur hög medlemsavgift de vill betala och denna avgör vilka rättigheter och möjligheter man har som medlem. 
 I likhet med Maison de la France har ST förmått knyta till sig många företag som inte räknas som direkta turistföretag. 
 Juridiska personer med huvudkontor i Schweiz kan teckna med- lemskap i ST. Medlemsavgiften varierar från lägst 10 000 kronor till högst 5 miljoner kronor per år. I en medlemsavgift på 10 000 kro- nor ingår rätten att få sitt företag omnämnt i ST:s medlemsmatrikel samt rätten att i sin egen marknadsföring lyfta fram medlemsskapet i ST. De medlemmar som betalar den högst tillåtna medlemsavgif- ten har rätt att få sitt namn exponerat i samtliga ST:s marknadsfö- ringskampanjer och efter önskemål skylta med sin logo på organi- sationens hemsida. För medlemmar med insatser däremellan variera möjligheterna att få sitt namn exponerat i ST:s internationella marknadsföring. 
 ST:s totala intäkter ökade med fem procent mellan 2004 och 2005. Anslaget från regeringen ökade med fyra procent medan intäkterna från avgiftsfinansierade tjänster ökade med 9,5 procent. ST:s anslag från regeringen fastläggs för en fyraårsperiod och senaste budgetbeslutet fattades 2004. 
 Av de totalt 77 miljoner kronor som ST under 2005 erhöll som medlemsavgifter uppskattar organisationen att två tredjedelar här- rör från privat sektor. 
 Schweiziska järnvägsbolaget liksom hotell- och restaurangföre- tag företräder privat näringsliv. Flera enskilda företag som är mycket aktiva medlemmar i ST är  
 icke-turistföretag. 
  Här återfinns klocktillverkaren Longines, osttillverkarnas branschorganisation (Formaggi svizzeri) samt Victorinox, berömt för sina fältknivar. 
 121 
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... SOU 2007:32 
  
 Tabell 4.6 
  
 Marknadsföringskostnader uppdelade på finansieringskällor 
  
 FINANSIERINGSKÄLLA 
  
 MILJONER SEK 
  
 PROCENT AV TOTALA MARK- 
  
 NADSFÖRINGSKOSTNADER 
  
 Intäkter från elektronisk försäljning och 
  
 marknadsföring. 
  
 12 
  
 5 
  
 Bidrag från medlemsföretag. 
  
 139 
  
 51 
  
 Medel ur ordinarie budget. 
  
 121 
  
 44 
  
 TOTALSUMMA 
  
 272 
  
 100 
  
 Den privata sektorns andel av samfinansieringen som kanaliseras till internationell marknadsföring kan anses vara hög. Två för Schweiz specifika faktorer tycks ha gjort denna samverkansmodell möjlig. Den första är att det finns en bred uppfattning i landet att med en konfederativ grundlag, där kantoner har långtgående för- fattningsreglerad autonomi, har vare sig enskilda kantoner eller enstaka städer tillräckligt med resurser för att åstadkomma opti- mala internationella marknadsföringsinsatser. Det fordras gemen- samma ansträngningar på central nivå. Den andra faktorn är att i Schweiz har uppfattningen att det ligger i det privata näringslivets intresse att de investeras resurser i turistmarknadsföring av varu- märket Schweiz en mycket stark förankring. 
 Turistskatter i Schweiz 
 I Schweiz finns turistskatt (Kurtaxe) i form av hotellavgifter. Det finns inga enhetliga föreskrifter på vare sig nationell eller kantonal nivå om turistskattens utformning, utan det beslutar respektive lokal instans själv om. Den instans som beslutar om att införa Kurtaxe behåller intäkterna som kan användas för turistfrämjande åtgärder på orten. 
 122 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 4.8 
  
 Österrike 
  
 TPF 
  
 12 
  
 FPT 
  
 Inledning 
 I Österrike uppgick 2005 turismens andel av BNP till 5,5 procent och andelen utländska gästnätter var 74 procent. 
 Österrikes nationella turistfrämjandeorganisation, Österreich Werbung (ÖW) har ett officiellt mandat att marknadsföra hela Österrike såväl nationellt som internationellt. 
 Regeringen och Österrikes handelskammare (WKO) äger ÖW gemensamt, varav regeringens ägarandel är 75 procent. WKO är en organisation med status som officiell företrädare för hela det öster- rikiska näringslivet och är paraplyorganisation för 110 branschor- ganisationer. Medlemskap i WKO är obligatoriskt för österrikiska företag. 
 Organisation och verksamhet 
 Organisationen har 250 anställda och 31 utlandskontor. Det över- gripande ansvaret på regeringsnivå innehas av en statssekreterare på ekonomidepartementet. 
 Verksamheten för ÖW baseras på följande huvuduppdrag: 
  
 positionering och vidareförädling av varumärket Semester i Österrike 
  
 bidra till att öka förädlingsvärdet i de produkter som turist- destinationen Österrike tillhandahåller 
  
 en starkare marknadsprofilering på landets största marknader för inkommande turism 
  
 marknadsanpassad bearbetning av turistdestinationen Österrike på landets största marknader för inkommande turism 
  
 Vägledande för ÖW:s arbete är: 
  
 tillväxtorienterade strategier 
  
 marknadsanpassade produkter 
  
 kundorienterat förhållningssätt 
  
 12 
  
 TP PT  
 I detta kapitel, som grundar sig på Estrada rapport om finansiering av andra länders nationella turistfrämjandeorganisationer, har växelkursen för augusti 2006 använts, 
 1 Euro = 9,4 SEK. 
 123 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 ÖW har en roll som katalysator för produktutveckling inom den österrikiska turistnäringen. Genom systematiska marknadsanalyser och professionell marknads- och destinationskännedom ska ÖW fungera som en högkvalitativ kunskapsförmedlare. 
 2005 genomförde ÖW cirka 1 500 marknadsföringsaktiviteter. Tjänsteutbudet omfattar klassisk reklam för turistdestinationen Österrike, mediabevakning, lobbyverksamhet, produktion av tryckta publikationer, mässor och events, elektronisk information på hemsidan (www.austriatourism.com) samt utbildning för rese- byrå- och eventbranschen. 
 Finansiering 
 ÖW:s totala budget uppgick 2005 till 464 miljoner kronor. 48 procent (225 miljoner kronor) var offentligt anslag. 16 procent (75 miljoner kronor) är ett anslag från Österrikes handelskammare. Båda dessa anslag rubriceras formellt som medlemsbidrag. Återstå- ende del, 164 miljoner kronor, utgör intäkter från österrikisk turistnäring för avgiftsfinansierade tjänster. En del av dessa intäkter kommer från företag som får sitt varumärke exponerat. Intäkterna kommer också från t.ex. marknadsundersökningar och kampanjer. 
 Av den totala budgeten på 464 miljoner kronor används cirka 65 procent till marknadsföring, dvs. cirka drygt 300 miljoner kronor, 
 Turistskatter i Österrike 
 Österrike har en turistskatt som går under namnet Young. Beslut om att införa Kurtaxe fattas som högst på delstatsnivå. Kurtaxe betalas av konsumenten som en övernattningsavgift på hotell, vandrarhem, campingplatser och liknande boende. Avgiften över- stiger sällan en Euro per övernattning. Den instans som beslutar om att införa Kurtaxe förfogar över intäkterna. Det finns inga beröringspunkter mellan systemet för Kurtaxe och finansieringen av ÖW. 
 124 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 4.9 
  
 Tyskland 
  
 TPF 
  
 13 
  
 FPT 
  
 Inledning 
 Turismens andel av BNP uppgick 2005 till 0,95 procent. Andelen utländska gästnätter är 17 procent av det totala antalet gästnätter. Den nya koalitionsregeringen har signalerat att turism skall bli ett prioriterat politikområde och som ett led i detta har en ansvarig för turism utnämnts på ekonomidepartementet. 
 Tysklands nationella turistfrämjandeorganisation German National Tourist Board (GNTB) har ett officiellt uppdrag, som i dagsläget sträcker sig till 2011, att vara huvudansvarig för såväl nationell som internationell marknadsföring av Tyskland som turistdestination. 
 Sommaren 2006 arrangerade Tyskland VM i fotboll. Sportsligt och organisatoriskt betraktas evenemanget som en succé för värd- landet. För GNTB var de fem senaste årens marknadsföringsinsat- ser i stor utsträckning inriktade på att skapa en positiv bild av Tyskland inför VM i fotboll. 
 GNTB organisation och verksamhet 
 GNTB har, liksom bl.a. Schweiz, ett medlemssystem. Privata och statliga företag samt branschorganisationer är medlemmar och bland medlemmarna återfinns företag som inte tillhör den direkta turistnäringen. 
 GNTB har sitt huvudkontor i Frankfurt am Main och har kon- tor i trettio länder. Organisationen sysselsätter 135 personer varav hälften utomlands. Flera av kontoren är regelrätta utlandskontor medan några är uppbyggda som agentverksamhet. 
 GNTB är en statlig organisation utan vinstintresse. I östeuropa drivs utlandskontoren i samverkan med nationella tyska handels- kammaren (DIHK). 
 GNTB delar upp verksamheten i ett antal regioner: 
  
 Norra Västeuropa 
  
 Södra Västeuropa 
  
 Norra Östeuropa 
  
 13 
  
 TP PT  
 I detta kapitel, som grundar sig på Estrada rapport om finansiering av andra länders turistfrämjandeorgansiationer, har växelkursen för augusti 2006 använts, 
 1 Euro = 9,4 SEK. 
 125 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 Södra Östeuropa 
  
 USA/Israel 
  
 Asien/Australien/Sydafrika 
  
 Flest utländska turister till Tyskland kommer från Nederländerna (9 procent) följt av turister från USA, Storbritannien, Schweiz, Italien, Belgien, Österrike och Frankrike. I likhet med flera andra länders nationella turistfrämjandeorganisationer identifierar GNTB Ryssland, Kina, Indien och Persiska Gulfen som viktiga tillväxt- marknader. 
 Parallellt med att internationell turism utgör en jämförelsevis liten andel av den tyska ekonomin turistar tyska medborgare utomlands i större utsträckning än invånare i andra länder. Enligt GNTB:s statistik registrerades 77 miljoner utlandsresor från Tyskland under 2005. 
 Marknadsföring 
 GNTB marknadsför Tyskland internationellt och deltar bl.a. på internationella mässor. De bedriver också aktivt informationsarbete gentemot inhemska och utländska journalister, resebyråer, flygbo- lag m.fl. 
 För GNTB liksom för alla motsvarigheter blir elektronisk mark- nadsföring alltmer betydelsefull. Omkring en tredjedel av de inkommande turisterna arrangerar sin resa elektroniskt. Enligt GNTB blir framtida internationell turism alltmer individbaserad. Utländska turister efterfrågar resor som dels kännetecknas av ett stort inslag upplevelser, dels utmärks av att turisten själv har stora möjligheter att egenhändigt påverka och skräddarsy lösningen. GNTB bedömer också att kultur- och hälsorelaterad turism blir en stor framtidsmarknad. 
 GNTB har en hemsida som erbjuder information på 21 främ- mande språk och de har producerat en elektronisk guidebok som översatts till 27 språk samt ett elektroniskt bildgalleri med över 3 000 bilder. 
 Ett dominerande inslag i GNTB:s marknadsföring är att varje år låta marknadsföringen kretsa kring ett tema. För de kommande åren har nedanstående teman beslutats: 
 126 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 2007 – Konst och kultur i Tyskland 
 2008 – Walker och slott, tysk nationalromantik 
 2009 – Tyskland i hjärtat av Europa, städer och regioner 2010 – Essen, Europas kulturhuvudstad 
 Finansiering 
 Tabell 4.7 Årsbudget GNTB, miljoner SEK 
 TPF 
  
 14 
  
 FPT 
  
 INKOMSTKÄLLA 
  
 2005 
  
 PROCENT AV 
  
 2004 
  
 PROCENT AV 
  
 TOTALA INTÄKTER 
  
 TOTALA INTÄKTER 
  
 Intäkter från avgiftsfinansierad 
  
 verksamhet. 
  
 58 
  
 19 
  
 53 
  
 19 
  
 Offentligt budgetanslag. 
  
 225 
  
 72 
  
 219 
  
 72 
  
 Medlemsavgifter från delstater. 
  
 15 
  
 5 
  
 16 
  
 3,3 
  
 Medlemsavgifter från företag och 
  
 branschorganisationer. 
  
 5 
  
 1,6 
  
 5 
  
 1,3 
  
 Diverse. 
  
 7 
  
 2,2 
  
 11 
  
 3,6 
  
 TOTALSUMMA 
  
 310 
  
 304 
  
 Det offentliga anslaget från ekonomiministeriet är den absolut största intäktsposten för GNTB. Mellan 2005 och 2004 ökade intäkterna från avgiftsfinansierade tjänster och från det offentliga anslaget. Medlemsavgifterna utgör en relativt låg andel av de totala intäkterna. 
 60 procent av GNTB:s verksamhet kan hänföras till marknadsfö- ring. En obekant andel av de 188 miljonerna kronor finansieras genom tillskott från medlemsföretagen. 
 GNTB redovisar 59 medlemmar, bland dessa återfinns stora företag som flygbolaget Lufthansa, branschorganisationer vilka företräder hotellföretag, restaurangföretag, konferensarrangörer och kuranläggningar, nationella handelskammaren samt organisa- tioner som på delstatlig nivå ansvarar för marknadsföring. Bland icke turistföretag märks Mastercard Europé. Samtliga GNTB:s internationella marknadsföringsinsatser sker i samarbete med Lufthansa. Inhemsk marknadsföring sker i samarbete med järn- vägsbolaget Deutsche Bahn, DB. Inslaget av offentligprivat samfi- 
  
 14 
  
 TP PT  
 Källa: GNTB årsredovisning 2005 
 127 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 nansiering förefaller spela en något mindre roll för GNTB än i flera övriga undersökta länder. 
 Turistskatter i Tyskland 
 I Tyskland finns två turistskatter som går under namnen Kurtaxe respektive Fremdenverkehrsabgabe. Båda är skatter som lokala instanser beslutar om och förfogar lokalt över. Dessa intäkter är avsedda att bidra till skötsel och underhåll av besöksanläggningar på respektive ort för att bibehålla ortens turistiska attraktionskraft. 
 Kurtaxe betalas av turisten och tas ut av kurorter som erbjuder termalbad, hälsobad eller andra hälsorelaterade upplevelser. Fremdenverkehrsabgabe tas ut av företag som har en påvisbar koppling till turism. Förutom aktörer med uppenbart samband med turism, såsom hotell och restaurang, kan t.ex. en läkarpraktik som får en stor del av sina intäkter från turister beläggas med denna skatt. 
  
 4.10 
  
 Nederländerna 
  
 TPF 
  
 15 
  
 FPT 
  
 Inledning 
 Nederländernas nationella turistfrämjandeorganisation Foundation Nederlands Bureau voor Toerisme  Congressen (NBTC) är en stiftelse. NBTC har genomgått många förändringar de senaste åren och den organisatoriska strukturen för turistfrämjande har ändrats ett antal gånger. 
 NBTC:s verksamhet och organisation 
 NBTC sysselsätter 170 anställda i Holland och utomlands. NBTC har tio utlandskontor och sex representationskontor. NBTC hör till ekonomiministeriet och har ett officiellt uppdrag att mark- nadsföra Nederländerna som turistdestination nationellt och inter- nationellt. NBTC uppger att cirka 90 procent av organisationens marknadsföringsinsatser riktar sig internationellt. 
  
 15 
  
 TP PT  
 I detta kapitel, som grundar sig på Estrada rapport om finansiering av andra länders nationella turistfrämjandeorgansiationer, har växelkursen för augusti 2006 använts, 
 1 Euro = 9,4 SEK. 
 128 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Nederländska ekonomiministeriet har formulerat ett tydligt kvantitativt mål för NBTC:s verksamhet: Tillväxten inom sektorn inkommande turism måste varje år ligga en procent högre än genomsnittet i de övriga nordvästeuropeiska länderna. Detta mål motsvarar 2006 10 miljoner internationella ankomster till Nederländerna. 
 Förutom marknadsföring ägnar sig NBTC åt produktutveckling, lobbyverksamhet gentemot journalister och turistnäring, mark- nadsundersökningar och liknande. NBTC arbetar mycket med temabaserad internationell marknadsföring. Det betyder att ett övergripande tema sätter stor prägel på organisationens internatio- nella marknadsföring. 
 Temat för 2005 var Holland – landet flödande av vatten och temat för 2006 tog upp att det är 400 år sedan Freeman föddes. 
 NBTC:s finansiering 
 NBTC finansieras från det nederländska ekonomiministeriet i enlighet med en 2003 framförhandlad överenskommelse som gäller till och med 2006. Finansieringen omfattar drygt 565 miljoner kro- nor fördelade över tre år vilket innebär cirka 188 miljoner kronor per år. 
 Ekonomiministeriets anslag motsvarar cirka 60 procent av NBTC:s budget. Återstående 40 procent kommer i huvudsak från det privata näringslivet i gemensamma marknadsföringsaktiviteter, men även kommuner deltar i vissa aktiviteter. 
 Avtalet mellan NBTC och ekonomiministeriet löper ut vid års- skiftet 2006/2007. NBTC räknar med att anslaget därefter kommer att minska något eftersom den förbättrade konjunkturen i Nederländerna gör det lättare att få finansiering från det privata näringslivet. 
 Turistskatter i Nederländerna 
 I Nederländerna regleras turistskatter enligt en kommunallag. Turistskatter kan tas ut av kommuner, vilka också förfogar över intäkterna från dessa. Lagen anger inte att intäkterna måste använ- das för turistfrämjande ändamål. 
 129 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 4.11 
  
 Skottland 
  
 Inledning 
 Skottlands lokala regering, Scottish Executive, är ansvarig för de dagliga frågor som berör Skottland. Regeringen som bildades 1999 handhar frågor som hälsa, utbildning, lagstiftning, transporter, kultur, sport och turism. Den nationella turistfrämjandeorganisa- tionen, Visit Scotland, är en självständig del av Scottish Executive, och ansvarar för att utveckla turismen och turistnäringen i Skottland. 
 Event Scotland, som är Skottlands nationella evenemangsorgani- sation med ansvar för att attrahera och utveckla idrotts- och kul- turevenemang över hela landet, beskrivs närmare under kapitel 9.5. 
 Visit Scotlands uppgift 
 Visit Scotland har tre övergripande prioriteringar: 
  
 attrahera besökare till Skottland 
  
 engagera partners till Visit Scotland 
  
 öka värdet av besökarnas upplevelser 
  
 De kärnuppgifter Visit Scotland har är att: 
  
 attrahera besökare genom att bygga ett framgångsrikt skotskt varumärke och marknadsföra Skottland som en måstebesöka, måsteåtervända destination för privatresenärer inrikes och internationellt 
  
 engagera och arbeta i partnerskap med turistnäring och arbeta med turistnäringen genom ett nytt system account manage- ment för att skapa bästa möjliga lösning för respektive partner 
  
 vidga besökarens upplevelse och öka värdet av upplevelsen genom att utveckla kvalitetssäkring och genom att erbjuda ny informationsservice 
  
 erbjuda strategisk riktning till turistnäringen och erbjuda led- ning och samordning av näringen genom att forma och kom- municera en vision och strategi för näringen och hur målen kan uppnås 
  
 driva verksamheten effektivt som ett team, genom en kombina- tion av ledarskap och leverans av koordinering mellan natio- nella och lokala intressen 
  
 130 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Finansiering 
 Visit Scotland finansieras av Scottish Executive. Budgeten för Visit Scotland uppgick för 2006 till drygt 1,1 miljarder kronor. Ett stort antal offentliga och privata aktörer utgör partners till Visit Scotland och deltar i medfinansieringen av verksamheten. Finansieringen, beloppen är ungefärliga, fördelar sig på följande sätt. 
  
 Scottish Executive 
  
 517 miljoner kronor 
  
 Industry 
  
 350 miljoner kronor 
  
 Local authority 
  
 95 miljoner kronor 
  
 TIC 
  
 79 miljoner kronor 
  
 Projects 
  
 29 miljoner kronor 
  
 Tourism Innovation Group 
 2002 bildades The Tourism Innovation Group (TiG) som leds av den privata turistnäringen och vars syfte är att stimulera turistaktö- rer att agera, att öka kvaliteten, att hitta annorlunda lösningar för att öka Skottlands konkurrenskraft. Gruppen skall stimulera till innovation, att samarbeta effektivare, att ta risker och att hitta nya vägar. 
 TiG omfattar ett aktivt medlemskap från över femtio medlem- mar som representerar ett brett fält av turistföretag, entreprenörer och nyckelpersoner från de övergripande nationella turistorganisa- tionerna. Medlemmarna i TiG har beslutat sig för att Skottland skall delta i den globala tillväxten av turismen och är beredda för att göra något för att uppnå detta. Tanken är – vad kan vi, TiG, göra – här, nu och på ett praktiskt sätt, för att riva barriärer som hindrar vår näring och accelerera förändringar där möjligheterna finns? 
 Huvuduppgifterna är: 
  
 visionen är att vara den som driver den långsiktiga strategiska förändringen inom skotsk turism 
  
 identifiera och fokusera på nyckelstrategiska frågor där TiG kan skapa förändring 
  
 stödja utveckling av offentliga/privata aktörer 
  
 stark integrering med PridePassion initiativet 
  
 uppmuntra medlemmar att träffas, lyssna till specialister och diskutera; som en idé  
  
 think-tank 
  
 131 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 SOU 2007:32 
  
 Under 2006 uppstod en debatt i media där Visit Scotland påstods föreslå en obligatorisk skatt som skulle tas ut från turister och som skulle använda för att skydda miljön. Istället var det TiG som före- slagit en insats som skulle tas ut på frivillig basis av de turister som vill medverka till en hållbar miljö i Skottland. 
  
 4.12 
  
 Kanada 
  
 TPF 
  
 16 
  
 FPT 
  
 Inledning 
 Vid sidan av Maison de la France lyfts ofta Kanadas nationella turistfrämjandeorganisation, Canadian Tourism Commission (CTC) fram som ett exempel på en organisation med innovativa former för offentligprivat samverkan. 
 Kanada är den enda utomeuropeiska nation som ingår i denna kartläggning. Med sin vidsträckta geografi och flerspråkiga befolk- ning har Kanada drag av kontinent. Turismens andel är låg, 1,07 procent av BNP. 
 CTC:s statuter innehåller ett antal målsättningar som kan ges avsevärd operationell tolkning och verksamheten inom CTC har en stor bredd där marknadsföring utgör en del av uppdraget, tillsam- mans med marknadsanalys, statistik, produktutveckling m.m. 
 CTC:s uppdrag 
 CTC:s uppdrag är enligt organisationens policydokument: 
  
 bidra till att Kanada får en blomstrande turistnäring 
  
 marknadsföra Kanada nationellt och internationellt som turist- destination 
  
 vara katalysator för samverkan mellan offentliga och privata aktörer nationellt och regionalt 
  
 löpande producera information om Kanadas turism och turist- näring 
  
 16 
  
 TP PT  
 I detta kapitel, som grundar sig på Estrada rapport om finansiering av andra länders nationella turistfrämjandeorganisationer, har följande växelkurs använts, 
 1 kanadensisk dollar CAD = 6,5 SEK. 
 132 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 Marknadsföring 
 CTC:s styrelse tillsätter arbetsgrupper som tillsammans med CTC:s kansli fungerar som styrgrupper. Fem styrgrupper leder CTC:s turistmarknadsföring. Dessa omfattar Kanada, USA, Europa och Latinamerika, Asien och Mellanöstern, Affärs- och konferensturism. 
 Störst inflöde av utländska turister till Kanada kommer från USA, Frankrike, Tyskland, Storbritannien och Sydkorea. Snabb- växande marknader är Mexico, Kina och Australien. 
 CTC skall koncentrera sina marknadsföringsinsatser till länder vars turister till Kanada förväntas ge turistnäringen högsta möjliga intäkter. För kommande år bedömer CTC att nedanstående mark- nadssegment har störst tillväxtpotential: 
  
 affärs- och fritidsturism från USA 
  
 Europa: Frankrike, Storbritannien och Tyskland 
  
 Latinamerika: Mexico 
  
 Asien: Japan, Sydkorea, Kina och Australien 
  
 CTC:s internationella marknadsföring är sedan 2005 uppbyggd kring mottot Canada. Keep Exploring med det underförstådda budskapet att i Kanada finns så oändligt med spännande upplevel- ser för turister att utforska att ett besök till landet inte räcker. 
 CTC gör samma bedömning som MDLF angående att elektro- nisk marknadsföring blir en allt viktigare marknadsföringskanal. Redan i dag bokar två tredjedelar av alla amerikanska turister till Kanada sina resor via Internet och bland europeiska turister är andelen cirka femtio procent. I år lanserar CTC en ny flerspråkig interaktiv hemsida (www.canada.travel) som centralt medium för att marknadsföra hela Kanada elektroniskt. 
 133 
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... SOU 2007:32 
 Finansiering 
  
 Tabell 4.8 
  
 17 
  
 Årsbudget miljoner SEK 
 TPF FPT 
  
 INTÄKTSKÄLLA 
  
 2005 
  
 PROCENT AV TOTALA 
  
 2004 
  
 PROCENT AV TOTALA 
  
 INTÄKTER 
  
 INTÄKTER 
  
 Offentligt anslag från federala 
  
 regeringen. 
  
 585 
  
 92 
  
 533 
  
 89 
  
 Bidrag från företagspartners. 
  
 45 
  
 7 
  
 58 
  
 9 
  
 Övriga. 
  
 2 
  
 0,03 
  
 3 
  
 0,05 
  
 TOTALSUMMA 
  
 632 
  
 594 
  
 CTC har som uttalad målsättning att anslaget från den federala regeringen skall matchas med finansiering från företag. 2005 erhöll CTC ett offentligt anslag på 585 miljoner kronor. Finansieringen från företagspartners motsvarade nästan hela det beloppet, även om denna summa inte slussas via CTC:s resultaträkning. 
 CTC bedriver marknadsföringsinsatser med företagspartners längs tre huvudspår. Till att börja med finns marknadsföringskam- panjer som initieras och huvudfinansieras av CTC. Intäkter från företag som deltar i sådana kampanjer redovisas i årsredovisningen som bidrag från företagspartners (45 miljoner kronor). 
 Ett andra spår är att CTC etablerar samverkan i marknadsfö- ringskampanjer, men låter de medverkande företagen ansvara för logistiken. I sådana samverkansprojekt kanaliseras inga finansiella flöden från företagspartners till CTC. Företagens uppskattade insats genom denna form av samverkan uppgick 2005 till 214 mil- joner kronor. 
 Det tredje spåret är var CTC kallar parallella marknadsförings- kampanjer. Här handlar det om samverkansprojekt där marknads- föringen sker i två etapper. I den första bedriver CTC sin kampanj för Kanada som turistdestination. I den andra etappen hakar före- tagen på och marknadsför sina olika produkter. Inte heller i denna variant kanaliseras finansiella flöden via CTC. Företagens insatser från parallella samverkansprojekt uppgick 2005 till 175 miljoner kronor. 
 Dessutom erhöll CTC 2005 medfinansiering motsvarande cirka 123 miljoner kronor för t.ex. hotell som erbjudit utländska journa- 
  
 17 
  
 TP PT  
 Källa: Canadian Tourism Commission, Silva 2005 
 134 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kartläggning av utvalda länders nationella turistfrämjande ... 
  
 lister att övernatta kostnadsfritt eller flygbolag som låtit journalis- ter flyga utan kostnad i Kanada. 
 Tabell 4.9 Totala bidrag från företagspartners för marknadsföringsinsatser 2005, miljoner SEK 
  
 INTÄKTSKÄLLA 
  
 SEK 
  
 Bidrag från företagspartners. 
  
 45 
  
 Bidrag från kampanjer initierade av CTC:s företagspartners. 
  
 214 
  
 Bidrag från parallella marknadsföringskampanjer. 
  
 175 
  
 Övriga bidrag från företagspartners. 
  
 123 
  
 TOTALSUMMA 
  
 557 
  
 Turistskatter i Kanada 
 Kanada har turistskatt på delstatsnivå och lägre instanser. En vanlig modell är att regioner som är starkt beroende av turism inkluderar turistskatten i konsumentpriset för ett stort antal produkter, inklu- sive tobak och alkohol. 
 Samtidigt finns en federal lagstiftning om att turister får sin hotellmervärdesskatt (i Kanada kallad sales tax) återbetalad, förut- satt att den totala kostnaden för detta överstiger 1 200 svenska kronor. Intäkterna från turistskatter används inte för att finansiera CTC. 
 135 
  
 5 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 Det finns, utöver de nationella modellerna, ett stort antal lösningar och förslag i och utanför Sverige där samfinansiering sker mellan offentliga och privata aktörer. Vi har valt ut ett antal exempel som kan vara relevanta för utredningen. 
  
 5.1 
  
 Flyglinjefonden i Skottland 
  
 Bakgrund 
 Skottland har en väl utvecklad infrastruktur för flyg med flygplat- ser i såväl starka befolkningsområden som i glesbygdsområden och på öarna. Flygförbindelserna med övriga Storbritannien har tradi- tionellt varit goda medan direkta flyg från USA och övriga Europa varit underfrekventerad. I de flesta fall har resenärerna varit tvungna att resa via någon av de internationella storflygplatserna som London, Amsterdam, Paris eller Frankfurt. Detta är både dyrt och tidskrävande och ett uppenbart hinder för ekonomisk tillväxt. För att ändra på detta skapades The Route Development Fund av 
  
 skotska regeringen (genom näringslivsenheten Scottish Enter- prise) 
  
 HIAL ( statligt flyplatsbolag med ansvar för mindre flygplat- ser) 
  
 Visit Scotland (Skottlands officiella turistorganisation) 
  
 Fondens utformning och mål 
 The Route Development Fund lanserades i november 2002 av Skottlands högste minister. Fonden administreras av Scottish Enterprise och en styrgrupp bestående av grundarna träffas regel- bundet för att överblicka effekterna och sätta riktlinjer för det 
 137 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 fortsatta arbetet. De första nya flyglinjerna startade i mars 2003 och till dags dato har runt tjugo nya direkta flyglinjer givits stöd inom ramen för fonden. Fonden tilldelades i ett inledningsskede cirka 92,5 miljoner kronor och har därefter fått ytterligare medel, enligt uppgift förfogar man över totalt cirka 139 miljoner kronor. 
 Den beräknade effekten under en tioårsperiod uppgår till över 2 miljarder kronor och cirka 600 nya arbetstillfällen inom turismen. Fonden har erhållit medel från den skotska regeringen (74 miljoner kronor), Scottish Enterprise (cirka 13,9 miljoner kronor) och från Highlands and Islands Enterprise (cirka 4,6 miljoner kronor). 
 Kriterier för fondstöd 
 Fonden finns till för att stödja alla nya året runt linjer som åstad- kommer påtagliga ekonomiska vinster för Skottland – inkluderande sänkning av restider, skapandet av tur och retur över dagen till USA, stimulering av exportmarknader, direkt sysselsättning och förbättringar av Skottlands globala förbindelser. 
 Fonden syftar till att stärka det affärsresande och den inkom- mande turism till Skottland som erbjuder de största potentiella vinsterna för den skotska ekonomin. 
 Fokus läggs på utvecklingen av nya kontinentala europeiska lin- jer, dock beaktas även interkontinentala linjer och utvecklingen av inhemska linjer från skotska mindre flygplatser. Alla nya direktlin- jer skall ha fem avgångar per vecka. Fonden kan inte stödja linjer mellan skotska flygplatser. Den nya flyglinjen får inte heller vara i konflikt med en redan existerande flyglinje. 
 Stödets innehåll 
 Stöd från fonden kan erhållas i högst tre år. Upp till 100 procent rabatt på landningsavgifter och passageraravgifter, men rabatten kan vara lägre. Maximalt 50 procent av rabatten får komma från fonden, resten får flygplatsen stå för. Maximal kabinfaktor för att få stöd är 75 procent. 
 138 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 Marknadsföring 
 Den organisation, Visit Scotland, som ansvarar för internationell marknadsföring av Skottland är en mycket viktig partner för fon- den. Marknadsföring är inte en del av fonden utan en koordinering sker mellan Visit Scotland och fonden för att marknadsföra de nya flyglinjerna. 
 En del av Visit Scotlands marknadsbudget används i kampanjer för de nya direktlinjerna, under 2005/2006 beräknas denna del av budgeten uppgå till ungefär 55,5 miljoner kronor. 
 Resultat 
 Scottish Enterprise som administrerar fonden har utvärderat den och kommit fram till fyra kriterier som bör uppfyllas för att en linje som startats med stöd från fonden ska bli långsiktigt lönsam. 
  
 rätt linje 
  
 Rätt passagerarmix är viktig samt att den direkta eller indirekta konkurrensen inte är för hård. 
  
 rätt kapacitet 
  
 Rätt flygplanstyp och rätt antal frekvenser har visat sig viktigt, samt att bolaget har möjlighet att ändra kapacitet beroende på hur marknaden utvecklas. 
  
 rätt prissättning 
  
 Med rätt prissättning avses att en affärsrutt med ett mindre flygplan håller ett relativt högt pris medan privatturistiska rut- ter med större flygplan måste ha möjlighet att hålla relativt låga priser med upprätthållen lönsamhet. 
  
 rätt flygbolag 
  
 Det är viktigt att ha en god kännedom om aktörens finansiella situation, affärsstrategi och möjligheter att marknadsföra den nya linjen. 
 Sedan våren 2003 har cirka tjugo nya linjer beviljats stöd av fonden. Vissa av dessa har lyckats bra, medan andra blivit tvungna att avvecklas. Skälen till succé kontra avveckling står att finna i de ovan beskrivna kriterierna. 
 EU:s riktlinjer för statsstöd gör dock att stödet till linjer som trafikerar Edinburgh Airport och Glasgow International Airport tvingas upphöra från 2007.  
 EU-kommissionen 
  har givit ett 
 139 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 godkännande av fonden fram till och med 2007, därefter är det osä- kert om fonden kommer att godkännas med nuvarande konstruk- tion. 
  
 5.2 
  
 Österrikes modell för stadskärneutveckling inklusive turism 
  
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 Stadskärneutveckling handlar om hur det går att uppnå en konkur- renskraftig och vital stadskärna. En viktig aspekt härvid är hållbar- het ur ekonomisk, ekologisk, kulturell och social synpunkt. Utmärkande för stadskärneutveckling är samarbete mellan kom- mun, fastighetsägare, handel och övrigt näringsliv. Samarbetstan- Allen är grundläggande, vilket innebär att alla som berörs måste engagera sig och arbeta tillsammans. Det bygger vidare på att samt- liga parter enar sig om gemensamma visioner och mål. 
 I Österrike, som kommit långt på detta området, har skapats en modell för stadskärneutveckling inklusive turism som presenteras nedan. 
 Några fakta om Österrike som turistmål kan först anges. Antalet gästnätter uppgår till cirka 120 miljoner gästnätter per år och den totala bäddkapaciteten är cirka 970 000 bäddar. Turismen bidrar till cirka tio procent av Österrikes BNP. De första turismlagarna utvecklades i början på  
 1900-talet, 
  exempelvis i Tyrolen och Upper Austria och nästan vart sjunde eller tionde år modifieras turismla- garna. I dessa lagar finns i nästan alla Österrikes delstater sedan slutet på  
 1990-talet 
  en lagenlig uppfordran att finansiera stadskär- neutvecklingen. Se exempel nedan angående The Upper Austrian Tourism Law. 
 Betydelsefulla ramvillkor för stadskärneutveckling i Österrike 
 Inledningsvis kan följande betydelsefulla ramvillkor för stadskär- neutveckling i Österrike anges. Det handlar om att Österrike har 8 miljoner invånare och 9 delstater (federalt system). Varje delstat har en specifik och legitimerad kompetens att driva lokal och regi- onal utveckling (ingen enhetlig och landsomfattande plane- ringslag). Det föreligger ett obligatoriskt medlemskap för företag i 
  
 1 
  
 TP PT  
 Kapitlet bygger i huvudsak på material från Young, CIMA Österreich, Österrike, översatt av Sveriges Kommuner och Landsting 
 140 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 Österrikes Handelskammare. Slutligen är Österrike ett mycket landsbygdsdominerat land, bara 160 städer och de flesta av dem har mindre än 10 000 invånare. 
 Några utvecklingssteg i arbetet mot professionell stadskärneutveckling 
 Under tidigt  
 1970-tal 
  grundades små marknadsföringsenheter av detaljhandlare. I början av  
 1990-talet 
  utvecklades de första kon- cepten för centrumutveckling (mestadels med stöd från lokala/regionala handelskammare) och i mitten av  
 1990-talet 
  grun- dades professionella enheter och företag för centrumutveckling. 
 Trender i Österrikes stadskärneutveckling 
 Följande trender har varit viktiga för stadskärneutvecklingen i Österrike. 
  
 tydlig omsvängning från nyliberal planeringspolitik till mer restriktiva lagar/regler 
  
 från ren eventmarketing till helhetsperspektiv på stads- utveckling 
  
 från  
  
 Clark 
  till strategisk bebyggelseutveck- ling. 
  
 utveckling av service för kunder, turister, företag (t.ex. information och rådgivning, biljettförsäljning) 
  
 One Stop för Stadscentrumutveckling med all verksamhet sam- lad (ekonomisk utveckling, turism, marknadsföring av staden och kongresser m.m.) i en stark organisation 
  
 Grundbudget för stadskärneutveckling 
 Medelbudgeten i städer är ungefärligen följande per år. 
  
 Städer med mindre än 
  
 20 000 invånare 
  
 1,4 miljoner kronor 
  
 Städer med 20  
 0000–80 
  000 invånare 
  
 4,6 miljoner kronor 
  
 Städer med mer än 80 
  
 000 invånare 
  
 6,5 miljoner kronor 
  
 141 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 Beträffanden finansieringen av grundbudgeten så står kommuner för mellan 50 till 80 procent, den lokala turistavgiften (Österrikes bäddpeng) för mellan 20 till 30 procent och den lokala detaljhan- deln för mellan 10 till 20 procent. 
 Best Practice – The Upper Austrian Tourism Law 
 Den gällande lagen The Upper Austrian Tourism Law är från 1990 och har modifierats 1997 och 2003. I lagen regleras bl.a. klas- sificering av samhällen i turismklasser, organisatoriska ramvillkor samt finansiering och bidrag. 
 I Upper Austrian finns totalt 445 kommuner, varav 220 klassas som turismkommuner. Det finns fem kommunala turismklasser enligt följande. 
 Staturestadt= de tre största städerna i Upper Austria 
 A =  
 toppturism-kommuner 
  med ett stort antal övernattningar 
 B = kommuner med en bra utvecklad turismstruktur 
 C = kommuner med en svagt utvecklad turismstruktur 
 D= kommuner utan turismstruktur 
 Delstatens turismlag gäller för klasserna A, B, C och de största stä- derna. 
 En kontroll av klassificeringen sker vart tionde år. 
 Mått på turismens betydelse i en kommun sker genom att se på antal övernattningar, övernattningar per invånare samt årlig omsättning av turism hos alla företag (restauranger, hotell m.m.). 
 Tillvägagångssättet för att bli en turismkommun går till på följande sätt. Först skickas en skriftlig förfrågan till alla företag i kommunen. Om mer än 50 procent av insända enkäter är positiva, fattas ett beslut av stadsfullmäktige. Efter ett positivt beslut från stadsfullmäktige är det obligatoriskt att tillsätta en lokal turiststy- relse som skall vara i det allmännas tjänst. I styrelsen skall det fin- nas företrädare för samtliga företagare. Det skall vidare finnas en organisation för alla turiststyrelser, en plenarförsamling, en turist- nämnd, en exekutiv kommitté, en ordförande och en controler. 
 Genom plenarmöte samlas alla företag i kommunen en gång om året för att diskutera val av en turismkommission, höjning eller sänkning av den lokala turismavgiften (med enkel majoritet), 
 142 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 acceptans eller inte för det turistiska konceptet, eventuellt avske- dande av den exekutiva kommittén. 
 I turistnämnden, som består av borgmästaren och åtminstone sex entreprenörer som väljs för fyra år, hålls möten minst två gånger per år. Nämndens uppgifter är att välja den exekutiva kom- mittén, uppsägning av ledamot i den exekutiva kommittén, utnäm- ning av turistchef och andra anställda, val av controler samt god- kännande av den årliga budgeten. 
 En avdelning i styret för delstaten Upper Austria har till uppgift att fastställa turismavgiften, analysera företagsdata samt vara ser- vice- och rådgivningsenhet för lokala turiststyrelser och entrepre- nörer i turistkommuner. 
 Turistavgifter i Upper Austria 
 Turistavgifter betalas av företagen i de kommuner som klassats som turitskommuner och gästavgifter betalas av turister beroende av längden på övernattningen. 
 Turistavgiften beror dels på vilken kategori som kommunen klassats i samt vilken typ av företag det handlar om (sju grupper) 
 Grupp 1 Hotell, souvenirbutiker, linbanor, resebyråer, uthyrningsfirmor för sportut- rustning, skidskolor, företag för uthyrning av båtar 
 Grupp 2 Restauranger, barer, pubbar, gym och sportföretag Grupp 3 Biluthyrning, taxi, banker och mediaföretag 
 Grupp 4 Bagerier, livsmedelsindustri, bryggerier, sportutrustning och juvelerare Grupp 5 Merparten av detaljhandeln 
 Grupp 6  
 Klädes-, 
  trä- och pappersindustrin 
 Grupp 7 Metallverkstäder, konsultföretag och begravnings- entreprenörer 
  
 5.3 
  
 Offentligt-privat 
  
  partnerskap 
 Vad är ett  
 offentligt-privat 
  partnerskap? 
 Partnerskap är en samarbetsform som har vuxit fram efter inspira- tion och idéer från USA och Storbritannien och då främst inom bygg- och anläggningsområdet. Inspiration har också hämtats ifrån offentliga initiativ i Storbritannien i form av Private Public Partner- ship (PPP) och Private Finance Inititative (PFI). 
 143 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 Offentligt-privat 
  partnerskap (OPP) är ett begrepp som täcker ett antal olika samarbetsformer av olika karaktärer, där man kan ta fasta på ett antal gemensamma nämnare för att skapa en avgräns- ning gentemot andra former av samarbete. Ett OPP bygger på dia- log, incitament och förtroende. 
 Ett  
 offentligt-privat 
  partnerskap kan definieras som: 
  
 sammanför ett ömsesidigt intresse och en nytta mellan två eller flera parter, varav minst en är offentlig och en är privat, i ett långsiktigt samarbete vars resultat bidrar till offentliga tjänster 
  
 parterna har valt samarbetet med anledning av respektive parts kompetens 
  
 samarbetet karaktäriseras av att det har en kontraktsliknande eller associationsrättslig form som i synnerhet reglerar fördel- ningen av risker 
  
 målet med ett partnerskap innebär dessutom oftast någon form av innovation, utveckling eller investering 
  
 partnerskapet innehåller oftast långa relationer 
  
 Grundläggande för ett partnerskap är att alla parter går in i samar- betet med ett ömsesidigt och långsiktigt intresse. Ömsesidigheten består i en önskan om att förbättra, utveckla eller skapa nya lös- ningar på ett kostnads- och kvalitetseffektivt sätt. Det utesluter inte att det även finns vinstdrivna intressen bakom samarbetet. Med långsiktigt samarbete avses ett samarbete vars mål och juri- diska bindningstid kan sträcka sig över flera mandatperioder. Oftast innefattar partnerskapet också en kontraktsbunden ömsesi- dig riskfördelning mellan parterna. Målsättningen är också många gånger en önskan om en etablering av något som inte tidigare existerat, eller utveckling av något till en ny form eller struktur. Med privat verksamhet menas här verksamheter som bedrivs i pri- vaträttslig form som t.ex. aktiebolag eller ekonomisk förening. Definitionen innefattar både vinst- och ickevinstdrivna verksam- heter som t.ex. företag, idrottsföreningar, intresseorganisationer. Med offentliga tjänster avses här tjänster som kommuner och landsting tillhandahåller och som faller inom ramen för den kom- munala kompetensen. 
 144 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 Former av  
 offentligt-privat 
  partnerskap 
 Upphandling 
 Traditionellt är det den offentliga parten som kommer fram till att tjänster, varor eller byggentreprenader behöver införskaffas. Den offentliga parten sonderar då marknaden för att värdera konkur- renskraftiga anbud. Ett allt mer incitamentsbaserat kontrakt kan till slut leda fram till ett partnerskap. 
 Privat initiativ 
 Ett  
 offentligt-privat 
  partnerskap kan uppstå genom en vidareut- veckling av ett privat initiativ eller projekt. Ett privat före- tag/förening kan ha lagt ned resurser på att utveckla en affärsidé eller något utvecklingsprojekt till vilket man bjuder in kommunen att ta del av. 
 Institutionellt OPP 
 Ett institutionellt OPP uppkommer genom att en fristående enhet (skild juridisk person) upprättas, vilken den offentliga och den pri- vata partnern gemensamt förfogar över. Samarbetet mellan den offentliga och den privata partnern sker i associationsrättslig form, i många fall genom ett samägt aktiebolag. Den gemensamma enhe- ten får mer i uppdrag att övervaka leveransen av ett allmännyttigt arbete eller en allmännyttig tjänst framför att utföra tjänsten i egen regi. 
 Avtalsgrundat OPP 
 Till skillnad från det institutionella partnerskapet avser ett rent avtalsmässigt OPP ett partnerskap som uteslutande grundar sig på avtalsmässiga förbindelser mellan olika aktörer. Någon skild enhet där det offentliga och det privata ingår som delägare tillskapas inte. Den internationellt mest välkända modellen av ett avtalsgrundat  
 offentligt-privat 
  partnerskap är koncession, där den privata part- nern erbjuder allmänheten en tjänst under den offentliga partnerns kontroll. 
 145 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 De två huvudmodellerna, institutionellt OPP och avtalsgrundat OPP, kan sägas representera två vedertagna och principiella sätt att betrakta och kategorisera ett partnerskap. Tillämpningen av offent-  
 ligt-privata 
  partnerskap som samarbetsform har dock lett till att operationella varianter och beteckningar har utvecklats. 
 Drivkrafter bakom partnerskap 
 Det finns ett flertal drivkrafter bakom de  
 offentligt-privata 
  part- nerskapen. Den kanske största drivkraften bakom kommuners och landstings intresse av att samarbeta med privata aktörer genom partnerskap är den pressade ekonomiska situationen. Effektivise- ringar och besparingar är en central drivkraft bakom det offentligt- privata samarbetet, men det finns också många andra avgörande motiv och drivkrafter. Det kan handla om ökad internationell kon- kurrens, ny teknik, kvalitet och kunskap. 
 Ett huvudargument som tas upp av förespråkare för OPP är önskemålet om innovation och nytänkande. De största förutsätt- ningarna för att skapa innovativa lösningar ligger i att parterna i ett OPP har tillit till varandra. I samband med det delade risktagandet och en gemensam incitamentsstruktur skapar ett  
 offentligt-privat 
  partnerskap möjlighet till innovation genom utnyttjandet av respektive parts olika erfarenheter och kompetens. Innovation i det här fallet kan handla om att skapa helt nya modeller för att lösa en uppgift, vilket också kan vara ett av de kriterier som parterna har kommit överens om. 
 En intressant utveckling i Sverige är framväxten av mer eller mindre formella OPP som involverar inte bara ett privat företag och en offentlig myndighet, utan ofta också en ideell organisation, som t.ex. en idrottsförening. 
 Ett sådant typiskt  
 OPP-liknande 
  projekt i Sverige kan beskrivas som ett samspel mellan tre olika aktörer. Denna form av treparts- samarbete är förhållandevis unik för Sverige. 
 146 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 5.4 
  
 Förslaget om Marknadspengen m.m. 
  
 I september 2002 lämnade Nätverket svensk Turism (numera Svensk Turism AB) ett förslag till regeringen om den s.k. Marknads- pengen. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 Bakgrunden till förslaget är att det i Framtidsprogrammet definierats ett antal åtgärder varav en var att tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att utreda förutsättningarna att införa ett system som säkerställer erforderliga resurser för destinationsutveckling och nationell marknadsföring. I uppdraget ingick bl.a. att utvärdera ett system för att ta ut en mindre obligatorisk avgift av övernattande turister, där avgiften växlas upp av kommuner och staten – den s.k. Marknadspengen. 
 Nätverket Svensk Turism erhöll detta uppdrag och tillsatte under hösten 2001 en arbetsgrupp som senare överlämnade ett för- slag till regeringen. Förslaget behandlades i Regeringskansliet och besvarades av Näringsdepartementet i augusti 2003. Såväl förslaget från Nätverket Svensk Turism som svaret från regeringen presente- ras i förkortad form nedan. 
 Förslaget 
 Inför ett system med marknadspeng för att generera ytterligare resurser avseende destinationsutveckling och marknadsföring. 
 Konstruktion 
 Marknadspengen utgörs av fyra delar:  
 1.bed-tax, 
  2. resurser från kommun/kommuner i samverkan, 3. staten, 4. övrigt privat näringsliv. 
  
 1. 
  
 bed-tax 
  
 Nätverket Svensk Turism rekommenderade en obligatorisk avgift avseende det kommersiella boendet kombinerad med insatser från både offentliga och privata aktörer. 
 Den privata delen av rese- och turistnäringen inom en viss destination skall, genom  
 bed-tax, 
  generera ett visst samman- 
 lagt belopp under ett år. Detta kan i praktiken utföras genom flera olika modeller. Exempelvis kan olika kommersiella över- nattningsalternativ ha olika nivåer – hotell, camping, 
  
 2 
  
 TP PT  
 Promemoria till Näringsdepartementet den 26 september 2002 
 147 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 vandrarhem, stugbyar, gästhamnar kan bidra med medel i förhållande till bärkraft. Denna  
 bed-tax 
  kan också tas ut genom procentuellt påslag per övernattning eller som ett absolut belopp. Som exempel används beloppet 20 SEK per övernattning. 
  
 2. 
  
 resurser från kommun/kommuner i samverkan 
  
 De direkt tillförda medlen från den/de kommun/kommuner som geografiskt utgör den aktuella destinationen skall uppgå till samma belopp som  
 bed-tax 
  genererat avseende det kom- mersiella boendet. 
  
 3. 
  
 staten 
  
 Staten bör bidra med ett lika stort belopp som de övriga intres- senterna. Statens medfinansiering bör dock inkludera en maxi- mal nationell nivå för hur stora statens totala insatser kan bli. Som exempel kan ges att under 2001 vara totala antalet gäst- nätter på hotell i Sverige cirka 22 miljoner. Detta skulle, med ovan angivna förslag om 20 SEK per övernattning, innebära att om  
 bed-tax 
  existerat 2001 hade statens insats varit cirka 440 miljoner kronor. 
  
 4. 
  
 övrigt privat näringsliv 
  
 Förutsättningarna för ytterligare frivilliga resurser från det pri- vata näringslivet skulle öka avsevärt med ett införande av bed- tax. Nätverket Svensk Turism gör bedömningen att det inte är orimligt att dessa resurser storleksmässigt kan komma att mot- svara de resurser som erhållits via  
 bed-tax 
  – dvs. motsvarande 20 SEK per övernattning. 
 Ytterligare ekonomiska resurser 
 Systemet med  
 bed-tax 
  skulle innebära att de resurser som frigörs för marknadsföring och destinationsutveckling motsvarar (med 2001 och 22 miljoner hotellövernattningar som index): 
  
 Hotell 
  
 440 miljoner kronor 
  
 Kommun/kommuner i samverkan 
  
 440 miljoner kronor 
  
 Staten 
  
 440 miljoner kronor 
  
 Övrigt privat näringsliv 
  
 440 miljoner kronor 
  
 Totalt 1 760 miljoner kronor 
  
 148 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 Användningsområden 
 Nätverket Svensk Turism poängterade att det är av största vikt att de ekonomiska resurser som genereras öronmärks och predesti- neras till de organisationer och företag på respektive ort/ destination som handhar organisering, förvaltning, marknadsföring och utveckling av de aktuella destinationernas turistiska varu- märken. Vidare att det även är mycket viktigt att den kommersiella rese- och turistnäringen avseende varje berörd destination/ varumärke ges ett mycket stort inflytande avseende utnyttjandet av resurserna. 
 Inom ramen för förslaget med Marknadspengen måste också genererandet av ekonomiska resurser till den nationella nivån säkerställas (dvs. resurser till VisitSweden). Detta kan göras genom att en viss del av den totala Marknadspengen som årligen genere- ras inom landet predestineras till den nationella marknadsföringen. 
 Regeringens svar 
 I en promemoria den 21 augusti 2003 svarar regeringen på Nätver- ket Svensk Turism förslag om Marknadspengen. Svaret sam- manfattas i korthet nedan. 
 Förslaget innebär i realiteten att staten skall stå för 2/3 av marknadsföringskostnaderna (varav hälften utgör skatt från över- nattande turister och hälften utgör andra skattemedel) och kom- munerna för 1/3. Hotellnäringens insats inskränker sig till en möj- lighet att lämna frivilliga bidrag och risk att göra mindre vinster om de ökade boendekostnaderna medför en minskad beläggning. 
 Övernattningsavgiften är en turistskatt 
 Införandet av en övernattningsavgift kräver en författningsre- glering. Övernattningsavgiften enligt det skisserade förslaget är i själva verket en skatt, en turistskatt, i form av en ny punktskatt. 
 149 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 Staten skall tillskjuta ytterligare medel 
 Avsikten är att turistskatten skall fördubblas genom tillskott av statliga medel från statsbudgeten. Det torde vara svårt att garantera en viss årlig statlig insats av budgetmedel som är kopplad till vad turistskatten inbringar. 
 Specialdestinering av turistskatten 
 Garantier för att turistskatten används på ett visst sätt skulle kunna ges genom en ändamålsbestämmelse i den punktskattelag som krävs för att genomföra förslaget. Det finns inte något principiellt hinder mot en sådan specialdestinering av skattemedel, men av budgetskäl torde motståndet mot att införa en sådan skatt bli stort. 
 Kommunernas medverkan 
 Kommunernas skyldigheter måste författningsregleras. Eftersom det rör ett kommunalt åliggande måste reglerna beslutas av riksda- gen genom lag. Detta gäller oavsett om det blir en obligatorisk skyldighet eller om det skall råda valfrihet för kommunerna att delta. Åliggandet skulle kunna utformas som en skyldighet att betala en avgift efter antalet övernattningar inom kommunens område. Reglerna måste dessutom utformas så att de inte kommer i konflikt med den kommunala självstyrelsen. 
 Även utan en särskild författningsreglering av åtgärderna kan en kommun enligt kommunallagen på frivillig väg genomföra åtgärder för att allmänt främja näringslivet i kommunen. En alternativ lös- ning är att utforma systemet som ett statligt stöd som villkoras av att kommunen skjuter till medel. Detta skulle innebära goda möj- ligheter för staten att ha inflytande över hur pengarna används. En närmare analys måste då göras av om en sådan lösning kan komma i konflikt med EG:s statsstödsregler. En sådan lösning är dock inte förenlig med det skisserade förslaget. 
 150 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 Möjligheten att införa en kommunal skatt 
 På grund av den kommunala självstyrelsen skulle en sådan lösning bygga på frivillighet. Det är dessutom tveksamt om en kommun kan beskatta andra än sina medlemmar. Det finns också konstitu- tionella problem med en alltför stark begränsning av utrymmet för kommunen att själv besluta om skatten. En sådan lösning skulle också innebära att det är kommunerna själva som bestämmer vad skattemedlen skall användas till. Det skulle knappast gå att förena med en sådan modell som skisseras i det framlagda förslaget. 
 Förslag från Svensk Turism AB till utredningen 
 Svensk Turism AB har under utredningens arbete till utredningen inkommit med ett förslag till samarbetsavtal mellan staten och svensk turistnäring gällande ökade resurser till internationell mark- nadsföring med i huvudsak följande innehåll. 
 Mål 
 En genomsnittlig ökning av antalet utländska gästnätter med 8 pro- cent fram till 2015. (Den inhemska marknaden beräknas ha en genomsnittlig årlig tillväxt med 5 procent), vilket innebär: 
  
 utländska gästnätter år 2015 
  
 22 miljoner 
  
 andel utländska gästnätter år 2015 
  
 30 % 
  
 utländska turisters konsumtion i Sverige 
  
 år 2015 
  
 134 miljarder 
  
 totalt antal årsverken år 2015 
  
 245 000 
  
 Bakgrund 
 I dag utgör utländska turisters konsumtion i Sverige 62,2 miljarder kronor. Av utredningar av bl.a. Handelns Utredningsinstitut utgör 45 till 48 procent olika typer av skatter, dvs. minst 28 miljarder kronor. 
 Statens satsning på VisitSweden var 2006 90 miljoner kronor och är för 2007 10 miljoner kronor. Detta innebär att statens direkta satsning utgör 0,35 procent i förhållande till skatteintäkter. Omräknat per capita i Sverige utgör statens satsning cirka 
 151 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 10 kronor. I våra nordiska grannländer utgör den statliga sats- ningen 30 till 50 kronor per capita. 
 Om Sveriges satsning skall komma i nivå med konkurrerande nordiska länders resurser på regional utveckling, strukturell utveckling samt arbete med marknadsföring/införsäljning med typ internationella evenemang, skall svenska statens satsning i stället utgöra 2 procent av de skatteintäkter staten tar in på utländska turisters konsumtion i Sverige: 
  
 2 procent av 28 miljarder = 560 miljoner kronor (i dagens värde) 
  
 Modell 
 Staten och turistnäringen gör en överenskommelse innebärande att staten satsar 2 procent av beräknade skatteintäkter av den utländska konsumtionen. Avstämning görs årligen via Nuteks beräkning av satteliträkenskaperna. Det härmed uppkomna årliga beloppet fonderas. Fonden gör sedan årliga utbetalningar enligt följande: 
  
 operativa medel till Visit Sweden, breddning och fördjupning av operativ verksamhet internationell marknadsföring 
  
 operativa medel till Visit Sweden, imagemarknadsföring (över- gripande i samverkan med regionala destinationer m.fl.) på marknad Sverige 
  
 destinationsutveckling, kompetensutveckling och forskning 
  
 utveckling volymintensiva nya aktivitetsmål, konceptutveckling och framtagande av masterplaner 
  
 strukturell utveckling, typ satsning på nya lågprisflyglinjer, typ den skotska flygfonden, dvs. support för nya linjer 
  
 marknadsföring/införsäljning internationella evenemang, kom- petensutveckling, erfarenhetsbank samt risktagande 
  
 Reglerna för fondens användning skapas gemensamt av staten och näringen. För förvaltning och drift av fonden ansvarar styrelsen för VisitSweden alternativt tillsätts en styrelse, knuten till VisitSweden. Av skattemässiga och etiska skäl skulle fonden kunna förvaltas av exempelvis Riksgäldskontoret. 
 Mot bakgrund av uppställd målsättning 2015 innebär detta att år 1 inbetalas till fonden 560 miljoner kronor (2 procent av 
 152 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 28 miljarder kronor) och år 15 inbetalas till fonden 1, 2 miljarder kronor (2 procent av 60 miljarder kronor). 
 Fondstyrelsen skulle också få i uppdrag att balansera goda och mindre goda år och ha en viss kontinuitet i satsningarna. 
  
 5.5 
  
 V.S. Visit Sweden AB – exempel på projekt 
  
 VisitSweden driver tillsammans med partners ett antal projekt för att marknadsföra Sverige som resmål. Nedan visas tre exempel på projekt som nyligen genomförts alternativt startats upp. Underlag till projektbeskrivningarna har lämnats av VisitSweden. 
 Stockholm the Musical – DINKs kampanj i UK 
 VisitSweden har tillsammans med ett antal partners under 2006 genomfört en  
 City-break 
  kampanj mot målgruppen DINKs (Double Income No Kids) i Londonområdet. 
 Kampanjupplägg 
 Det finns en stor potential gällande City  
 break-resor 
  inom seg- mentet DINKs. Segmentet gör fler utlandsresor per år än den övriga populationen. De reser oftare och till fler destinationer tack vare de möjligheter lågprisflyget ger. DINKs vill uppleva nya plat- ser och är bland annat intresserade av kultur, gastronomi och shop- ping. Då användningen av Internet är mycket hög i detta segment och både bokning och informationssökning till stor del sker via denna kanal, användes Internet som huvudmedium. 
 I Londonområdet är koncentrationen av DINKs mycket hög. För att ytterligare effektivisera kommunikationen gjordes därför även en geografisk avgränsning. 
 Syftet med kampanjen var att marknadsföra Stockholm som en attraktiv City  
 break-destination, 
  genom att höja målgruppens kän- nedom om destinationens breda utbud och samtidigt locka till resa. För att nå igenom det enorma mediebrus som DINKs i London dagligen exponeras för, valdes en kommunikationslösning som inbjöd till interaktion. Kampanjen byggdes upp som en viruskam- panj, bestående av ett interaktivt musiknummer. Musikalfilmen som byggde på humor och ironi kunde anpassas efter mottagaren. 
 153 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 Filmen kunde varieras efter de vanligaste förnamnen på britter inom målgruppen, som får ett personligt tilltal i filmen samtidigt som den anspelade på vanliga fördomar om Sverige. Kunden leddes via musikalen till en säljdrivande kampanjsite där erbjudanden och deltagande partners lyftes fram. 
 Kännedomen om kampanjen uppnåddes först genom en integre- rad kommunikationskampanj, innehållande bannerannonsering, PR och evenemang. Sedan spreds kampanjen från användare till använ- dare. Därigenom nåddes en stor räckvidd och bidrog till en effektiv investering. 
 Kampanjen följdes upp och optimerades löpande. Partners fick kontinuerlig information om resultat och kunde på så sätt utvärdera resultatet av sin investering. Alla partners från kampanjen 2006 har valt att stödja kampanjen även under 2007. 
 Total omsättning 
 2006: 2,7 miljoner kronor, varav 2 miljoner kronor avser direkt finansiering från partners. Resterande avser projektledning och insatser som inte medfört kostnader men som har ett värde, s.k. added value aktiviteter (PR och kommunikationsaktiviteter). 
 Partners 
 SAS, Scandic, Radisson SAS Hotels, StockholmVisitorsBoard och VisitSweden. 
 Affärssamarbetet Swedish Lapland 
 Bakgrund 
 Norrbotten med främst Kirunaområdet har under flera år mark- nadsfört sig som Swedish Lapland, ikonen har varit Icehotel. Res- ten av länet har marknadsfört sig under olika varumärken som till exempel Heart of Lapland och Polcirkeln. Det har varit en stor avsaknad av bred och fokuserad satsning med tydliga roller, samti- digt som varumärket Swedish Lapland stärkts genom samarbetet med VisitSweden på vissa marknader och då kanske främst inom företagsmöten. Swedish Lapland har blivit en del av bilden av 
 154 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 Sverige utomlands och har stor potential som destination. Lapland har i många år marknadsförts av Finland utomlands, vilket Swedish Lapland skall dra nytta av. 
 Samarbete och samarbetspartners 
 Våren 2005 beslutades att ett samarbete mellan starka aktörer skulle startas i syfte att stärka varumärket Swedish Lapland och öka tillgängligheten till Swedish Lapland. En styrgrupp skapades med Vd/ägare och en arbetsgrupp tillsattes från respektive före- tag/organisation. Sammankallande är VisitSweden. Ett annat syfte med projektet var även att pröva en nationell arbetsmodell för att visa på när ett affärssamarbete kan startas. Efterfrågan styr vilka produktägare som ytterligare skall bjudas in i samarbetet. 
 Syfte 
 Stärka varumärket och öka tillgängligheten till Swedish Lapland och därmed öka antalet besökare. 
 Marknad och målgrupp 
 Arbetsgruppen fokuserar på tre marknader där analyser på den glo- bala resenären bildar vägledning för beslut av potential på marknad. 
  
 Frankrike/Paris 
  
 Tyskland 
  
 Nederländerna/Amsterdam 
  
 Även Storbritannien bearbetas genom upparbetade kanaler. På respektive marknad bearbetas researrangörer, både stora och nisch- operatörer efter en bestämd tidsplan. Bearbetningen sker med hjälp av VisitSwedens utlandskontor som bjuder in till workshops och möten tillsammans med koordinator. Med på workshops är även Strömma AB, Icehotel, Luftfartsverket. Den starka laguppställ- ningen av aktörer som tror på destinationen och som bistår med marknadsföring är ett starkt kort i den hårda konkurrensen av nya destinationer som vill in i researrangörernas utbud. 
 155 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 Mål 
 Senast vintern 2008/09 skall minst en direkt flyglinje etablerats till Kiruna med minst 14 ankomster och avgångar per säsong. Till- gängligheten skall öka till 35 ankomster och avgångar senast år 5. 
 Insatser från partners 
 Fas 1. Förberedande – Deltagande företag/organisationer investerar för analyser och bearbetning av researrangörer. Budget drygt 500 000 kronor. 
 Fas 2. Uppstart – Kampanjarbetet inleds. Varje deltagande före- tag i Sverige kan investera cirka 500 000 kr var. VisitSweden invest- erar som övriga. Den största affärsrisken tas av researrangörer som startar upp en ny linje och destination, beräknad affärsrisk 1 till 5 miljoner kronor beroende på hur de räknar affärsrisken. Förutom detta beräknas även att samarbete med andra varumärken i andra branscher kommer att ske vilket kommer innebära miljoner i värde. 
 Fas 3. Etablering – Destinationen har öppnats. Intäkter genere- ras för alla parter, den globala resenären har upptäckt ett nytt res- mål. Kampanjer för att stärka destinationen sker tillsammans med aktörer och VisitSweden. 
 Wallanderkampanj i Tyskland 
 Under två månader visar den tyska motsvarigheten till SVT, tv- kanalen ARD, tio Wallanderfilmer. Genom att aktivt marknadsföra Skåne och Ystad i samband med sändningen maximerar VisitSweden tillsammans med partners kommunikationen av Sverige som turistdestination. Den valda målgruppen för denna kampanj är WHOPs (wealthy healthy older people) med special- intresse för kultur och deckare i film och bokform. Då två av de högsta koncentrationerna av dessa WHOPs finns i Berlin och Hamburgområdet. Kampanjen är geografiskt avgränsad dit. Denna målgrupp har sin högsta mediakonsumtion i dagspress och maga- sin. Därför marknadsförs budskapet, att skapa lust att resa till Ystad och Skåne, genom en broschyr. Broschyren kommer till 90 procent att distribueras som bilaga i exempelvis Hamburger Abendblatt och Williams. Resterande broschyrer dis- tribueras via bokhandlare, som under denna period har temakvällar 
 156 
 SOU 2007:32 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
 om Wilson, Reisen- och ITBmässan samt Skandinaviska Enskilda Bankens bankfilialer 
 I kampanjen ingår dessutom marknadsföring på Internet, då i form av inspirerade fakta om Ystad och Skåne och annonsering i VisitSwedens elektroniska nyhetsbrev. 
 Konsumenterna kan tävla, i broschyren eller på Internet, om en resa för två till Thomas och Skåne; med Scandlines och Öresundsbron och med boende på Hotel Ystads Saltsjöbad. 
 Kampanjen understöds av  
 PR-arbete 
  från VisitSweden i form av pressreleaser i samband med kampanjen och en inbjudan till press- resa i februari månad. 
 Huvudpartner i kampanjen är Position Skåne AB 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
 , Ystads kom- mun och VisitSweden. Som premium preferred partner deltar Scandlines, Öresundsbron, Hotel Ystads Saltsjöbad, SEB Tyskland och övrig partner är bokhandelskedjan Graham. 
  
 5.6 
  
 Kongressamarbete i Stockholm och i Göteborg 
  
 Inledning 
 Vid arbete med införsäljning och genomförande av kongresser sker samarbete mellan olika aktörer. Det kan vara fråga om kongressby- råer, professionella kongressorganisatörer s.k. PCO:s, Destination Management Company (DMC) 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
 , mötesanläggningar, transportö- rer, aktivitetsarrangörer samt hotell och restauranger. 
 En kongressbyrås uppdrag är att generera fler möten till sina respektive städer. Den är en icke vinstdrivande organisation som aktivt arbetar för en positiv utveckling av en destination eller flera. Här får företag, organisationer eller enskilda personer kostnadsfria råd och stöd för att arrangera ett framgångsrikt möte. En kon- gressbyrå fungerar ofta som en koordinator mellan kongressarran- gör/mötesplanerare och andra aktörer inom mötesindsutrin. De två största i Sverige är Congress Stockholm (inom Stockholm Visitors Board AB) och Göteborg Convention Bureau (inom Göteborg  Co AB). 
 De professionella kongressorganisatörerna ger kunden struktu- ren för en kongress. Dessa drivs utan några statliga medel. Även för dessa är målet att ta hem kongresser och större möten till Sverige 
  
 3 
  
 TP PT  
 Region Skånes organisation för marknadsföring och evenemangsfrågor. 
  
 4 
  
 TP PT  
 Företag som är specialiserade på att arrangera turistiska program och aktiviteter för enskilda och grupper som gästar en stad. Underleverantör till PCO. 
 157 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 och den egna destinationen. Exempel är StoCon/MCI AB i Stock- holm och Congrex AB i Göteborg. 
 Under en kongress kan en mötesarrangör under några dagar ta i anspråk större delen av den hotellkapacitet som finns i den aktuella staden. Det krävs därför ett nära samarbete med hotellen. 
 Nedan kommer att beskrivas hur arbetet gällande kongresser är organiserat i Stockholm och i Göteborg. 
 Stockholm Visitors Board AB 
 Ägarförhållande 
 Stockholm Visitors Board AB (SVB) är ett helägt dotterbolag till Stockholm Business Region AB (SBR). Koncernen arbetar med kommunens och Stockholmsregionens näringslivsfrågor och har till uppgift att utveckla och marknadsföra Stockholm som etable- rings- och besöksregion. 
 Affärsidé 
 SVB ska inom valda segment öka antalet nationella och internatio- nella besökare, genom att erbjuda ett attraktivt utbud och hög till- gänglighet, i nära samarbete med turistnäringen, för vilken SVB skall vara en professionell och attraktiv samarbetspartner som står för kunskap. Det handlar om koordinerad marknadsföring och utveckling av Stockholmregionen. 
 De övergripande målen för SVBs verksamhet 2007 
  
 verka för att privatresandet ökar till Stockholm 
  
 verka för att företagsmöten, incentiveresor och kongresser för- läggs till Stockholm 
  
 verka för att evenemang förläggs till Stockholm. 
  
 tillhandahålla turistservice 
  
 158 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 Organisation 
 SVB består av fyra avdelningar; Privatresor, Möten  Kongresser, Evenemang och Turistservice samt en stabsfunktion. 
 Möten  Kongresser 
 Affärsområde Möten  Kongresser är uppdelat i två större projekt, Meet Stockholm som startade 2004 och Congress Stockholm som startade 1992. Båda projekten drivs i rullande treårsperioder i nära samarbete med projektdeltagare som förbinder sig både verksam- hetsmässigt och ekonomiskt att delta under hela projektperioden. Huvuduppgifterna är att: 
  
 marknadsföra Stockholm som internationell mötesstad 
  
 verka för att Stockholm utvecklas som kongresstad 
  
 vara en resurs för alla som vill bjuda in ett internationellt möte till Stockholm 
  
 I båda projekten samverkar intressenter från mötesindustrin, uni- versitet och högskolor samt staden. SVB:s roll är att leda projekten som sysselsätter totalt åtta heltidsanställda. Till de båda projekten finns en styrgrupp knuten i vilken ett drygt  
 10-tal 
  representanter från de stora företagen inom mötesindustrin ingår. Styrgruppen, som träffas två till tre gånger årligen, deltar i strategidiskussioner och godkänner budgetfördelning samt aktivitetsplan. 
 Mål 
 Följande mål har fastställts för avdelningen Möten och Kongresser under perioden  
 2007–2009: 
  
 minst 250 000 framtida kongressnätter skall årligen initieras av Congress Stockholm 
  
 genomförda kongresser i Stockholm skall årligen generera totalt 1,2 miljarder kronor 
  
 Stockholm skall årligen placera sig bland de 10 främsta kongresstäderna på ICCA:s rankinglista 
  
 minst 60 nya agenter skall årligen besöka Stockholm 
  
 minst 75 företagsmöten skall årligen ha initieras av Meet projektet 
  
 159 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 Ekonomi 
 Avdelning Möten och Kongresser omsätter total 12 till 13 miljoner årligen varav 70 procent avser Congress Stockholm och resterande 30 procent Meet Stockholm. Finansieringen delas lika mellan sam- arbetspartners i de båda projekten och SVB. 
 Meet Stockholm 
 Verksamhetsidé 
 Meet Stockholm skall öka antalet internationella besökare, inom företagsmöten och incentive, genom att erbjuda ett för dem attraktivt utbud och hög tillgänglighet, i nära samarbete med turistnäringen. För turistnäringen skall Meet Stockholm vara en professionell och attraktiv samarbetspart som står för kunskap, samlande marknadsföring och utveckling av Stockholm som desti- nation. 
 Marknader 
 Valet av geografiska marknader har gjorts i nära samarbete med turistnäringen beträffande företagsmöten. 
  
 A-marknader: 
  Belgien, Frankrike, Italien, Storbritannien, Tysk- land och USA 
  
 B-marknader: 
  Spanien, Norden, Baltikum samt St. Petersburg och Moskva 
 Congress Stockholm 
 Verksamhetsidé 
 Congress Stockholm är ett nätverksbaserat partnerskap med upp- gift att marknadsföra Stockholm som internationell kongresstad och skall aktivt verka för att Stockholm utvecklas till norra Europas ledande kongresstad. Congress Stockholm ska även följa och analy- sera utvecklingen inom den internationella kongressmarknaden samt vara en samlande resurs för information och vägledning till kongressnäringen. Verksamheten finansieras av SVB tillsammans med aktörer inom mötesindustrin i Stockholmsområdet. 
 160 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 Marknadssergment 
 Det utvalda marknadssegmentet är s.k. NGOs  
 (Non-Govenmen- 
 tal-Organizations) 
  med bas i Europa som regelbundet genomför roterande internationella kongresser. Storleksmässigt varierar kon- gresserna från 300 till 24 000 deltagare. 
 Nationella och inomnordiska kongresser över en viss storlek hanteras på förfrågan eller vid särskilda tillfällen. Även mindre internationella kongresser, inhemska kongresser och konferenser samt mässor som en del av en kongress/konferens hanteras. 
 Göteborg Convention Bureau 
 Inledning 
 Göteborg Convention Bureau är en del av organisationen Göte- borg  Co AB. Affärsidén för Göteborg  Co AB är att vara en, i internationell jämförelse, ledande plattform för samverkan i desti- nationsutveckling. Uppgiften för Göteborg  Co AB är att mark- nadsföra och medverka i utvecklingen av Göteborg som  
 turist-, 
  mötes- och evenemangsstad. 
 Vision, affärsidé och strategi 
 Visionen för Göteborg Convention Bureau är att Göteborg skall vara en av Europas mest attraktiva mötesdestinationer för möten upp till 13 000 delegater. Affärsidén är att Göteborg Convention Bureau skall marknadsföra och sälja Göteborg som destination till beslutsfattare av möten. Göteborg Convention Bureau skall dess- utom medverka i utvecklingen av Göteborg som mötesdestination. 
 Huvudstrategin är att Göteborg Convention Bureau skall mark- nadsföra och sälja destinationen Göteborg till beslutsfattare av vetenskapliga, förbunds- och organisationsmöten, politiska möten samt företagsmöten med ett deltagarantal som beräknas bli minst 200 personer. 
 Göteborg Convention Bureau agerar både inom den nationella och internationella marknaden avseende organisationsmöten (Associations) och inom den europeiska marknaden för företags- möten (Corporate). 
 161 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 Göteborg Convention Bureau vill, genom ett professionellt, tro- värdigt och neutralt agerande, fungera som 
  
 support för forskare inom Göteborgs Universitet, Chalmers samt andra organisationer och företag att värva möten till Göteborg 
  
 katalysator och länk mellan den akademiska världen och mötes- industrin i Göteborg 
  
 För att uppnå detta skall Göteborg Convention Bureau 
  
 agera lokalt men verka globalt 
  
 medverka till att Göteborg får en positiv hotellutveckling 
  
 medverka till att direktflygmöjligheterna till Göteborg blir bättre 
  
 medverka till att kringaktivitetsprodukterna som design, shop- ping och kultur utvecklas 
  
 bearbeta endast europeiska kontakter avseende segmentet före- tagsmöten 
  
 Organisation och verksamhet 
 Göteborg Convention Bureau har ett tiotal anställda och utgör ett av fyra affärsområden inom Göteborg  Co AB. Affärsområdet har, liksom övriga affärsområden, en styrgrupp från näringslivet i Göteborg. Styrgruppens uppgift är att fastställa affärsplanen och de operationella målen, dessutom fungerar den som bollplank för verksamheten. I styrgruppen representeras bl.a. Göteborgs stad, hotellnäringen, transportörer, restaurangnäringen, Chalmers tek- niska högskola, Handelshögskolan i Göteborg, Göteborgs Univer- sitet och Göteborg  Co AB. 
 Den operativa verksamheten i Göteborg Convention Bureau drivs och finansieras genom ett medlemskap. Ett  
 80-tal 
  medlemmar från näringslivet representeras i de aktiviteter som genomförs. Dessa medlemmar har långsiktiga samarbetsavtal med Göteborg Convention Bureau och deltar i planering, genomförande och utvärdering. 
 162 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 Tillväxtprogrammet Mötesmarknaden i Västsverige 
 Med start 2005 har Göteborg Convention Bureau på uppdrag av Västra Götalandsregionen, genom Västsvenska Turistrådet, bear- betat forskare och organisationsföreträdare i främst högskoleor- terna Göteborg, Borås, Skövde, Trollhättan, Vänersborg och Uddevalla. Syftet med detta är att attrahera möten till dessa desti- nationer. 
 Mål 
 De mål som satts upp är kvantitativa och mäts i såväl gästdygn (delegatdygn) som omsättning. Målen sätts i treårsintervaller. 
  
 Tabell 5.1 
  
 Delegatdygn och omsättning 
  
 År 
  
 Delegatdygn* 
  
 Omsättning (MSEK) 
  
 Mål 
  
 Utfall 
  
 Mål 
  
 Utfall 
  
 2000–2002 
  
 380 000 
  
 447 600 
  
 1000 
  
 1298 
  
 2003–2005 
  
 500 000 
  
 381 000 
  
 1200 
  
 1265 
  
 2006–2008 
  
 425 000 
  
 1430 
  
 *Delegatdygn: Antal delegater som deltar i möten med fler än 200 personer för organisationsmö- ten och med fler än 100 personer för företagsmöten, multiplicerat med det antal dagar de stannar. 
 Finansiering 
 Göteborg Convention Bureau har en omsättning på cirka 12 miljoner kronor. Finansieringen baseras på: 
  
 uppdragsersättning från Göteborgs stad (30 procent) 
  
 marknadsersättning från medlemsföretagen (30 procent) 
  
 extra marknadsersättning för projektet Företagsmöten (15 procent) 
  
 marknadsersättning från Västra Götalandsregionen/ Västsvenska Turistrådet för projektet Tillväxtprogrammet Mötesmarknaden (25 procent) 
  
 163 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 SOU 2007:32 
  
 Medlemmar 
 Göteborg Convention Bureau har ett  
 80-tal 
  medlemsföretag. De representerar hotell, restauranger, mötesanläggningar, professionella kongressarrangörer, s.k. Destination Management Companies, transportörer och aktivitetsarrangörer. 
 Den minsta gemensamma nämnaren för dem är att de har en tro på att marknadsföringen – i synnerhet den internationella – av destinationen blir mer kraftfull om man samverkar genom en kanal, än om var och en agerar på egen hand. 
  
 5.7 
  
 Svenska institutet – Linnés  
  
 300-årsjubileum 
  
 Syfte 
 Det övergripande syftet är att ta vara på  
 300-årsjubileet 
  för att lyfta fram de aspekter av Linnés gärning som har satt spår i det moderna svenska samhället och att därigenom främja den internationella bil- den av Sverige som ett progressivt och innovativt kunskapssam- hälle. Detta stöttar den kommunikativa plattformen som arbetats fram inom NSU. 
 Mål 
 Efter jubileet 2007: 
  
 skall målgruppen (se nedan) veta mer om det samtida Sverige, om Stafford och om arvet efter honom 
  
 skall fler utländska studerande, forskare och företag inom områden där Sverige har en ledande position se Sverige som en ledande nation inom högteknologi samt forskning och utbild- ning samt se en attraktiv arbetsmiljö och/eller samarbetspartner 
  
 Projektbeskrivning 
 SI skall producera ett Linnépaket som erbjuds utlandsmyndighe- ter (UM) som vill använda det inom ramen för en större Linné- satsning i samarbete med lokala och svenska partners. 
 Linnépaketet kommer att bestå av: 
 164 
  
 SOU 2007:32 
  
 Exempel på andra samfinansierade projekt och verksamheter 
  
 en webbplats 
  
 en multimedia presentation på  
  
 CD-ROM 
  
 en skrift om Stafford av Stewart på 9 språk 
  
 tryckt och elektroniskt marknadsföringsmaterial inklusive roll- ups, affisch, kort 
  
 stöd till svenskt deltagande i internationella vetenskapliga evenemang 
  
 journalistbesök 
  
 fotoutställning Herbarium Amoris 
  
 SI ansvarar för produktion av Linnépaketet. UM skall genomföra lokala aktiviteter i samarbete med lokala partners, exempelvis museer, vetenskapsakademier, forskningsinstitutioner (med inrikt- ning på exempelvis bioteknik, genetik, miljöforskning) eller med lokalt näringsliv. SI kan diskutera lämpliga lokala Linnéaktiviteter med UM i samråd med  
 NSU-organisationerna 
  och kan förmedla kontakter i Sverige. 
 Målgrupp 
  
 en allmänhet enligt SI:s kommunikativa plattform som nås via webbplatsen m.m. 
  
 deltagare i seminarier, föredrag och andra aktiviteter med vetenskaplig/främjande inriktning: studerande, etablerade fors- kare, forskningsintensivt näringsliv 
  
 press och andra medier med framför allt vetenskaplig, populär- vetenskaplig eller gränsöverskridande inriktning 
  
 165 
 DEL III 
 Tilläggsuppdraget 
  
 6 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 6.1 
  
 Bakgrund 
  
 Stora kultur- och idrottsevenemang samt stora konferenser, möten och kongresser kan skapa positiva samhällseffekter och omfattande intäkter till turistnäringen och därmed till staten. Detta dels genom att staten genom det regionala näringslivet får en omfattande intäktsökning som leder till ökad mervärdesskatt och företagsbe- skattning, dels genom att arrangören investerar inom regionen, vil- ket får samma effekt. Här skall dock noteras att evenemang bara har mätbara ekonomiska effekter för destinationen om besökarna som kommer till evenemanget inte bor på destinationen eller de sponsorer som är med och finansierar evenemanget inte driver verksamhet på destinationen annat än vid evenemanget. Förklar- ingen till detta är att inga nya pengar tillförs destinationen om besökarna enbart kommer från närområdet eftersom dessa skulle spenderat sina pengar på andra konsumtionsvaror inom destinatio- nen om de inte använt pengarna vid evenemanget. Detta innebär att en positiv samhällseffekt för staten kräver utländska besökare och deltagare till ett evenemang. För det fall ett evenemang enbart har nationella besökare så kan regionen där evenemanget hålls få posi- tiva effekter, men för staten innebär det enbart en förflyttning av konsumtion mellan olika regioner. 
 Stora evenemang skapar även andra  
 spin-off 
  effekter. Ett lyckat anordnande av ett större evenemang ger prestige och status, vilket kan leda till ökade möjligheter att få anordna liknande evenemang i framtiden. Vissa evenemang medför omfattande mediabevakning, både nationell och internationell, vilken kan medföra att den inter- nationella uppmärksamheten på Sverige ökar. Ett stort evenemang, med kringarrangemang för kommuninnevånarna och tillresta besö- kare, innebär att arbetstillfällen skapas samt att mötesplatser skapas för näringslivet. Vidare skapas mötesplatser för långsiktig turism- utveckling. Dessutom skall beaktas sådana effekter som att de 
 169 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 SOU 2007:32 
  
 tillresta besökarna upptäcker Sverige och att en del besökare väljer att komma tillbaka till landet vid ett senare tillfälle samt, utifrån sina erfarenheter, för vidare information om resmålet Sverige. 
 Beträffande internationella idrottsevenemang konstaterade den dåvarande regeringen i turistpropositionen att internationella idrottsevenemang ökar den internationella uppmärksamheten på Sverige, har stor betydelse för Sverigebilden men också för turist- näringen i landet som helhet samt lockar till sig stora mängder av åskådare både från Sverige och från utlandet. I regeringsförklar- ingen den 6 oktober 2006 förklarade den nya regeringen i denna fråga att Sverige skall verka aktivt för att få fler stora internationella idrottsevenemang till vårt land. 
 Beträffande kulturevenemang angav den dåvarande regeringen i en skrivelse om Kulturlivets internationalisering (Skr. 2005/06:188) att internationella kulturmöten i Sverige skall stimuleras. Av skri- velsen framgår att det handlar bl.a. om att utveckla och stödja högt kvalificerade konstnärliga och kulturella miljöer inom landet samt att med sådana verksamheter som bas göra riktade insatser för att t.ex. attrahera internationellt verksamma konstnärer, producenter, kuratorer, journalister och liknande till Sverige. Vidare framgår att artistlanseringar, festivaler, internationella symposier, filmveckor och liknande som bidrar till kulturutbytet, bör stödjas och utveck- las. Det poängteras i skrivelsen att erfarenheter visar att insatser för kultur av hög kvalitet och med hög konstnärlig integritet stärker bilden av Sverige. Vidare att utbyte av konstnärliga impulser är vik- tiga för kulturlivets utveckling och att dessa samtidigt ger bety- dande Sverigefrämjande effekter samt främjar tillväxt och syssel- sättning. Detta gäller även internationella kulturfestivalers arrangerande i Sverige eller svenskt deltagande i konstnärligt ange- lägna festivaler utomlands. 
 När det gäller stora idrottsevenemang kan dessa vara nära kopp- lade till större internationella konferenser, möten och kongresser. Inom idrotten kan det exempelvis vara fråga om kongresser som hålls inom specialidrottsförbunden, stora årsmöten eller möten inom generalförsamlingen eller Olympiska Kommitténs världskon- gress. Även på kulturområdet förekommer det att Sverige är värd- land för större internationella möten. Stora internationella konfe- renser, möten och kongresser finns även inom andra branschorga- nisationer, affärsområden och yrkesprofessioner. Som exempel kan anges den stora internationella kongress som Europeiska Kardiologorganisationen flera gånger hållit i Stockholm. 
 170 
  
 SOU 2007:32 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 Mot bakgrund av vad som ovan beskrivits kan redan här den slutsatsen dras att internationella stora idrotts- och kulturevene- mang till betydande del handlar om näringspolitik. Utredningen har valt att betona det näringspolitiska perspektivet vid arbetet med de för utredningen aktuella frågorna. Det skall dock poängteras att stora evenemang naturligtvis även har betydelse inom idrotts- och kulturpolitiken. Exempelvis kan stora evenemang leda till ytterli- gare engagemang och utveckling inom idrotten och kulturen i dess helhet samt kan idrottens och kulturens sociala betydelse stärkas. Vidare kan stora idrottsevenemang i Sverige skapa förebilder för barn och ungdomar, få dessa att själva börja idrotta och därigenom bidra till en förbättrad folkhälsa. 
  
 6.2 
  
 Problembeskrivning 
  
 Konkurrensen att vinna hem större internationella idrottsevene- mang ökar ständigt. Detta gäller även större internationella konfe- renser, möten och kongresser. Andra länder, regioner och städer är beredda till omfattande investeringar och ekonomiskt risktagande för att vinna hem stora evenemang. Det finns skäl att befara att Sveriges konkurrenskraft kan ha minskat på grund av avsaknad av en nationell strategi avseende stora evenemang. Styrkan med en nationell strategi är att den gör känt för omvärlden att Sverige betraktar internationella evenemang som viktiga verktyg för att förstärka Sverigebilden utomlands. En annan styrka är att den klar- gör på vilket sätt och i vilken omfattning staten är beredd att stödja evenemangsarrangörer i olika faser. 
 Idrottsrörelsen eller arrangörer av kulturevenemang samt kom- muner och regioner är inte längre alltid beredda på att ensamma stå för riskkapital och därmed riskera sin verksamhet. Ett riskkapital som, vid ett framgångsrikt genomfört evenemang, senare kan leda till omfattande samhällsintäkter på både nationell och regional nivå. 
 De problem som finns inom turistnäringen samt när det gäller stora evenemang är komplexa och berör insatser från många olika håll. Här kan nämnas att staten för att hantera sådana problem inom andra områden i några olika sektorer utvecklat bransch- eller strategiprogram. Framtidsprogrammet kan sägas likna dessa branschprogram, dock är strategierna och åtgärderna mer precisa i ett branschprogram och det är där tydligt vilken aktör som har ansvaret för att de genomförs. Vidare är parterna i dessa medvetna 
 171 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 SOU 2007:32 
  
 om att genomförandet av åtgärderna kommer att kräva omfattande finansiering. 
 I Framtidsprogrammet beaktades olika problem och det fast- ställdes bl.a. att affärsområdena stora internationella möten och evenemang kräver resurser i form av garantier och startbidrag och att staten måste ikläda sig en aktiv roll och ansvar. Vidare pekade framtidsgruppen på ett behov av samverkan mellan stat och kom- mun å ena sidan och turistnäringen å andra sidan. Problemet att Sverige inte har någon nationell strategi för att arrangera större kultur- och idrottsevenemang eller större konferenser, mässor, mö- ten eller kongresser består, enligt vad som ovan beskrivits, alltjämt. 
 I Framtidsprogrammet pekas även på behovet av att utveckla modeller för att objektivt mäta större evenemangs effekter på turist- näringen, samhällsekonomi och destinationsutveckling. I dag finns det inte någon nationell policy för en sådan samverkan och inte heller någon enhetlig värderingsmodell för vare sig idrotts- eller kulturevenemang eller inom mötesindustrin. Riksidrottsförbundet har framfört att metoderna att utvärdera idrottsevenemangen, både internationellt och i Sverige, varierar, vilket försvårar de jämförelser som krävs för prioriterings- och investeringsdiskussioner. Många universitet och privata utvärderingsföretag finns på marknaden men någon global metod som möjliggör internationella jämförelser finns inte. Se närmare om utvärderingsmodeller i kapitel 6.5. 
 Vidare föreligger en viss oklarhet kring ansvaret för arenor och annan infrastruktur, främst ansvaret för de nationalarenor som krävs för att överhuvudtaget kunna söka vissa evenemang, se när- mare kapitel 6.4. 
  
 6.3 
  
 Beskrivning av stora internationella evenemang 
  
 6.3.1 
  
 Idrott 
  
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 Bakgrund 
 Sverige har ett antal fördelar när det gäller att vinna hem stora idrottsevenemang. Svenska idrottsorganisationer har ett gott rykte som arrangörer och de anses leverera det som utlovats i tid och med bra kvalité. Våra elitidrottsmän tillhör de viktigaste ambassa- 
  
 1 
  
 TP PT  
 Kapitlet grundar sig i huvudsak på information från Riksidrottsförbundet samt på material i rapport från King till Turistdelegationen, 2005, angående stora idrottsevenemangs betydelse för regional tillväxt, attraktionskraft och turistutveckling. 
 172 
  
 SOU 2007:32 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 dörerna för landet och brukar komma högt på listorna när utländska personer får lista kända svenskar. Dessutom samarbetar ofta arrangörerna med stora svenska företag och på det sättet marknadsförs Sverige med ännu bredare fokus. Sverige har också en idrottsintresserad befolkning och evenemang är därför oftast välbe- sökta, vilket är en förutsättning för att vinna hem ett evenemang samtidigt som inramningen ger ett positivt intryck av tävlingarna. Som ovan nämnts har konkurrensen att anordna stora internatio- nella idrottsevenemang dock ökat. Detta syns tydligt när det exempelvis gäller de olympiska sommar- och vinterspelen. Detta beror på att det inte längre enbart är en renommé att anordna ett sådant evenemang utan att evenemanget även kan medföra positiva ekonomiska effekter. Även om evenemanget går med förlust, dvs. arrangörerna påvisar ett negativt resultat för evenemanget, kan detta rättfärdigas med de positiva effekter som genereras för själva destinationen eller för nationen som helhet. 
 Här inledningsvis kan även nämnas något om den svenska idrottsorganisationen på nationell nivå, nämligen Riksidrottsför- bundet (RF) och Sveriges Olympiska Kommitté (SOK). 
 RF är en paraplyorganisation för hela den svenska idrottsrörel- sen. I RF:s organisation ingår 68 specialidrottsförbund och Myers, Riksidrottsförbundets utvecklingscentrum. Organisationen har cirka tre miljoner medlemmar fördelade på drygt 22 000 föreningar. För att hantera verksamheten finns 21 distriktsidrottsförbund som fungerar som RF:s förlängda arm. RF:s främsta uppgift är att stötta medlemsförbunden och företräda idrottsrörelsen i kontakter med exempelvis myndigheter. En annan uppgift är att välja vilken strategi idrotten skall ha när det gäller exempelvis finansiering, organisationsformer och kommunikation. Vidare försöker RF ini- tiera och samordna tväridrottslig forskning inom medicin, fysio- logi, sociologi, beteendevetenskap m.m. RF skall stödja idrott på alla nivåer samt bekämpa dopning. 
 RF får sina intäkter nästan uteslutande från staten. En del kom- mer från statsbudgeten och dessa medel fördelas främst till de olika idrottsförbunden för deras verksamhet. Medel från AB Svenska Spel utgår dels som ett generellt bidrag till RF, dels som aktivitets- stöd till de lokala idrottsföreningarnas barn- och ungdomsverk- samhet, dels som bidrag till den nya satsningen på svensk idrott som inleds under 2007. Statens stöd under 2007 uppgår totalt till cirka 1,6 miljarder kronor och den största delen går direkt ut till idrottsföreningarna i landet. 
 173 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 SOU 2007:32 
  
 SOK är det högsta organet för olympiska frågor inom idrotten i Sverige. SOK arbetar i huvudsak med att organisera och genomföra Sveriges deltagande i olympiska spel, förberedelser för deltagande i olympiska spel, uttagning av aktiva, elitidrottsutveckling, interna- tionellt arbete samt marknadsföring och sponsring. 
 SOK:s intäkter kommer i princip från två källor; statsanslaget och näringslivsintäkter från försäljning av licensrättigheter, dvs. rätten att i marknadssammanhang få använda SOK:s varumärke samt andra rättigheter. Det statliga bidraget avser tre typer av stöd, nämligen stöd till SOK:s administrativa kostnader, till elitidrottar- nas och ledarnas deltagande vid OS tävlingarna och till de långsik- tiga förberedelserna inför OS tävlingarna. 
 Ansökningsfasen 
 Förutsättningarna för att vinna hem och arrangera större idrotts- evenemang varierar mycket mellan olika idrotter. Vissa evenemang kan utvecklas av en arrangör (exempelvis Vasaloppet) och andra genomförs enligt ett medföljande internationellt regelverk (exem- pelvis Basket EM). Vissa evenemang kräver enbart en förenklad ansökan eftersom de återkommer med viss periodicitet (exempelvis Bandy VM). Andra kräver en omfattande ansökningsprocess där det råder en hård internationell konkurrens med ansökningar från ett antal andra länder (exempelvis Friidrotts EM och VM). I några fall måste arrangören betala en avgift eller en avgift som fastställts efter förhandling med ägaren till evenemanget (exempelvis Ishockey VM). I ett fåtal fall måste arrangören betala en avgift för att överhuvudtaget få lämna in en ansökan (OS) och i andra fall kan det vara fråga om att den får betala som tilldelas evenemanget. För vissa evenemang betalar arrangören från några hundratusentals kronor upp till flera miljoner kronor för att få arrangera tävlingen. 
 Hur ansökningsförfarandet bidden är upplagt varierar från idrott till idrott och evenemang till evenemang. Det kan vara fråga om allt från sex till sju år före genomförandet till inom avsevärt kortare tidsram. Den normala processen är att ett nationellt speci- alidrottsförbund ansöker hos ett internationellt förbund om att få arrangera ett specifikt mästerskap för ett visst år, ibland med ansökningsavgift. Evenemanget kan gå till Sverige som land eller till en utpekad stad eller eventuellt städer. Evenemang på  
 VM-nivå 
  kan i undantagsfall skapas av en arrangör som köpt tävlingen och rät- 
 174 
  
 SOU 2007:32 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 tigheterna från det internationella förbundet och som förhandlar direkt med lämplig stad och ägare av arenor. Det nationella speci- alidrottsförbundet engagerar sig då inte formellt. 
 Kraven på vad en ansökan skall innehålla skiljer mycket mellan olika evenemang. I flera fall krävs det att staten exempelvis kan garantera de internationella deltagarna tillträde i landet samt att deltagarna och de nationella förbunden får ta med sig den tävlings- utrustning, inklusive medicin och sjukvårdsprodukter, som behövs. Vid de allra största evenemangen, såsom de olympiska spelen, kan det dessutom ställas krav på att staten/regionen/staden står bakom ansökan, går in med ekonomiska resurser och garanterar att infra- struktur, boende m.m. fungerar. 
 Juridisk kompetens är en av förutsättningarna för att kunna hantera de krav som i dag ställs på en organisation som vill arran- gera ett större evenemang. De internationella idrottsförbunden har komplexa kravlistor och regelverk som föreläggs det förbund som avser söka ett arrangemang. För att överhuvudtaget komma på tal som arrangör måste det vidare finnas någon som är huvudansvarig för  
 tv-sändningarna 
  och som ansvarar för att tillhandahålla interna- tionell signal, en s.k.  
 host-broadcaster. 
  Mindre idrotter har svårt med detta och kan få betala för att få en  
 host-broadcaster 
  medan andra större och mer mediamässiga idrotter kan sälja rättigheterna. 
 Ett exempel på ansökningsprocess samt krav, roll- och ansvars- fördelning, Europamästerskapet i fotboll (herrar), finns i bilaga 5. 
 Marknadsföring 
 Ett lyckat evenemang innebär ofta att evenemanget är välbesökt samt uppmärksammat. Det är därför viktigt för arrangören med en bra marknadsföring av evenemanget. Hur väl detta lyckas skiljer mycket mellan olika arrangörer och olika idrotter. Här handlar det om kunskaper om marknadsföring samt tillgång till ett bra kon- taktnät. Ett sätt för arrangören att få hjälp i denna del är om exem- pelvis organisationerna inom Nämnden för Sverigefrämjande i utlandet (NSU) samt ambassaderna aktivt deltar i marknadsfö- ringen. 
 175 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 SOU 2007:32 
  
 Genomförande 
 Normalt är specialidrottsförbundet ansvarigt för evenemanget. Den juridiska formen för genomförandet sker antingen som en ideell förening eller i bolagsform med olika ägarkonstellationer. Det kan vara fråga om att bolaget är majoritetsägt av specialid- rottsförbundet eller att specialidrottsförbundet är minoritetsägare och arrangerande distrikt och/eller förening majoritetsägare. Ibland kan också medarrangerande kommun vara delägare. I undantagsfall kan kommunen vara till 100 procent ansvarig arrangör, såsom vid exempelvis Friidrotts EM i Göteborg 2006. Vid vissa evenemang garanterar specialidrottsförbundet att täcka ett eventuellt ekono- miskt underskott. Ibland kan det fulla ekonomiska ansvaret ligga på arrangerande distrikt/klubb, specialidrottsförbund och eventuell arrangörskommun. 
 I vissa fall får arrangören ett organisationsbidrag som ersättning för de intäkter som det internationella förbundet får från TV- och marknadsrättigheterna. Det normala är att dessa rättigheter ligger hos det internationella förbudet, eller hos det företag som förbun- det sålt rättigheterna till, vilket medför att arrangören normalt får mycket begränsade rättigheter att sälja exempelvis reklamplatser. Organisationsbidragets storlek avgör normalt om arrangören tar en ekonomisk risk eller inte. Organisationsbidraget kan variera från några hundratusen kronor till över 200 miljoner kronor. Exempel- vis fick Basket EM 2003 cirka 3 miljoner kronor, Konståknings EM cirka 13 miljoner kronor, Allround VM i skridsko cirka 8 miljoner kronor och VM Alpint 2007 i Åre cirka 250 miljoner kronor. Här kan även nämnas att det är oklart hur uttag av mervärdesskatt på sådana bidrag, framför allt då evenemanget genomförs i bolags- form, skall hanteras och att hanteringen skiljer sig åt mellan olika fall. 
 Aktörer och rollfördelning 
 Ett större idrottsevenemang har många aktörer av olika betydelse och med inbyggda intressekonflikter. Aktörernas styrkeförhållande och rollfördelning varierar mellan olika typer av evenemang. Avgö- rande är vem som äger rättigheterna, dels tävlingsrättigheterna, dels TV- och marknadsrättigheter. Aktörerna kan vara evenemangs- ägare, innehavare av  
 TV-rättigheter, 
  innehavare av marknadsrättig- 
 176 
  
 SOU 2007:32 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 heter, arenaägare, arrangören samt olika medarrangörer, vilka kan utgöras av specialidrottsförbunden, kommun, region, stat och när- ingsliv. 
 Rollfördelningen kan exempelvis se ut på följande sätt. Det internationella förbundet är ofta evenemangsägare och äger därmed TV- och marknadsrättigheterna. Det svenska specialidrottsförbun- det ansöker om att få arrangera ett visst evenemang och blir däref- ter arrangör samt genomför evenemanget enligt det regelverk som evenemangsägaren fastställt. Förbundet, som arrangör, kan sedan välja att samarbeta med olika medarrangörer, exempelvis kommu- nen, regionen, arenaägare och marknadsbolag. I avtal kan regleras olika ekonomiska och tekniska frågor. Kommunen och ibland regionen har ofta en avgörande betydelse vid stora idrottsevene- mang. Det kan handla om ekonomiska bidrag, marknadsföring, kostnader för arenor, kommunal service m.m. Vidare kan regionalt och lokalt näringsliv ibland samarbeta som medarrangör. Detta kan avse exempelvis avtal om priser för rum, lokal marknadsföring, mat och service. Beträffande statligt engagemang har direkt medverkan hitintills i huvudsak skett vid  
 OS-ansökningar. 
  Staten kan dock vara inblandad när det gäller vissa bevaknings- och säkerhetsfrågor. Staten har i ett fåtal fall gett ekonomiskt stöd till ett specifikt eve- nemang, se kapitel 7.4. 
 Aktörerna har olika utgångspunkter för att arrangera ett stort idrottsevenemang. För idrottsrörelsen kan det handla om att större evenemang stimulerar svensk idrott samt att dessa kan medföra att utvecklingen av arenor och teknisk utrustning tidigareläggs. Eve- nemangen kan vidare gynna utvecklingen av svensk idrott, såväl på bredden som för elitverksamhet samt kan idrottens sociala bety- delse stärkas. När det gäller det lokala och regionala näringslivet kan ett stort evenemang ge ökad omsättning för företagen. Vidare skapas tillfälle för näringsidkarna att synas för en bredare publik, vilket ger förutsättningar för ökad omsättning på längre sikt. För kommunen och regionen skapas regionalekonomiska samhälls- intäkter genom tillresande deltagare och åskådare. Turistsäsongen kan ibland förlängas och evenemanget kan ge ökad nationell och internationell medieexponering. Därmed skapas en plattform för marknadsföring av destinationen som stimulerar turism samt inflyttning av såväl privatpersoner och företag. När det är fråga om stora idrottsevenemang med utländska besökare och deltagare samt eventuella medföljande familjer så kan det skapas omfattande intäkter till staten, främst i form av skatter. Vidare skapar direkta 
 177 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 SOU 2007:32 
  
 utlandsinvesteringar mervärdesskatt och ökade företagsskatter genom att ett organisationsbidrag för vissa evenemang tillförs arrangörsbudgeten, som i sin tur köper varor och tjänster till evene- manget av främst det lokala näringslivet. Vidare ger stora evene- mang internationell synlighet och stärker Sverigebilden utomlands. 
 Utvärdering 
 Efter ett idrottsevenemang görs vanligtvis en utvärdering för att mäta evenemangets effekter. I dag används olika modeller vilket gör att det är svårt att jämföra olika evenemang. Se närmare om utvärderingar i kapitel 6.5. 
 Exempel på genomförda evenemang 
  
 Alpina VM i Åre 2007 
  
 Alpina VM i Åre 2007 är ett exempel på hur ett evenemang kan organiseras. Efter en ansökan från Svenska Skidförbundet tilldela- des Åre, i konkurrens med andra länder, evenemanget av Interna- tionella Skidförbundet. Aktiebolaget Åre 2007 (bolaget), med ägarna Svenska Skidförbundet till 70 procent, Skistar till 15 procent och Åreföretagarna till 15 procent, var ansvarigt för evenemanget. 
 Något direkt statligt eller kommunalt ekonomiskt stöd utgick inte. Enligt Riksidrottsförbundet gick evenemanget ändå att arran- gera eftersom det finns mycket erfarenhet inom just denna idrott samt på grund av organisationsbidragets storlek. Bolaget fick näm- ligen ett organisationsbidrag om cirka 250 miljoner kronor från det Internationella Skidförbundet. Internationella Skidförbundet, som ägde TV- och marknadsrättigheterna, sålde dessa vidare till European Broadcasting Union och APF Marketing Services GmbH. 
 Bolaget investerade 120 miljoner kronor i backar och 72 miljoner kronor i vägtunnel. Investeringarna i backar kommer att säljas till Skistar för cirka 36 miljoner kronor. Det är bolagets förhoppning att Vägverket skall ta över vägtunneln någon gång under 2012– 2015. Bolaget samt kommunen bär finansieringskostnader fram till dess. 
 178 
  
 SOU 2007:32 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 Medel från EU:s strukturfond gavs avseende projektet Alpint VM 2007 till förstudie, ansökningsprocess och anmälningsavgift till Internationella förbundet (1,8 miljoner kronor av totalt 6 miljoner kronor). Här kan även noteras att Åre kommun fått medel från EU:s strukturfond till Multihallen i Åre (0,9 miljoner kronor för en förstudie av projektet och 27 miljoner kronor för byggnation). Vidare har från det regionala tillväxtprogrammet i Jämtland/ Härjedalen använts 33 miljoner kronor för att utveckla Alpina Riksskidsstadion i Åre. Efter det att Åre blivit tilldelat arrange- manget har vidare näringslivet investerat cirka 3 miljarder kronor i kommunen. 
 Alpina VM 2007 avslutades i Åre den 19 februari 2007 och det finns därför vid utredningens avslutande endast ett begränsat antal nyckeltal. Exempelvis blir utfallet av den turistekonomiska omsätt- ningen färdig under maj 2007. 
 Evenemanget omsatte preliminärt cirka 430 miljoner kronor, varav cirka 190 miljoner kronor avsåg de infrastrukturinvesteringar som nämns ovan. Under de elva tävlingsdagarna såldes kring 68 000 biljetter. Antalet besökare, inkluderande deltagare, ledare, täv- lingsfunktionärer och övrig evenemangspersonal beräknas till strax under 80 000. Över 370 tävlande deltog från 60 länder. Evene- manget bevakades av cirka 300 olika media, dvs. TV- och radiobo- lag samt tryckta och nätverksbaserade tidningar och magasin. 
  
 Friidrotts VM 1995 och EM 2006 
  
 Beträffande dessa två evenemang har det statliga och kommunala engagemanget varit omfattande. Detta har varit en förutsättning för evenemangen eftersom inget eller enbart ett litet organisations- bidrag utgått. 
 Beträffande  
  
 Friidrotts-VM 
  
  i Göteborg 1995  
 samt det statliga engagemanget i detta evenemang se närmare under kapitel 7.4. 
  
 Friidrotts-EM 
  
  i Göteborg 2006  
 arrangerades av Friidrottsförbun- det i samarbete med Göteborgs kommun genom dess två bolag Got Event AB (anläggningsbolag) och Göteborg  Co AB (marknads- och evenemangsbolag). Enligt avtal mellan samarbetsparterna skulle risktagandet för genomförandet av evenemanget ligga hos kommunen genom bolagen. Detta var första gången en kommun åtagit sig ett sådant ansvar till hundra procent. 
 Den operativa budgeten omsatte cirka 160 miljoner kronor och gav ett mindre operativt överskott på cirka 200 000 kronor. Kost- 
 179 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 SOU 2007:32 
  
 naderna fördelades på projektorganisationen (26 procent), anlägg- ningsstöd (25 procent), logistik (16 procent), marknadsföring (14 procent), TV och media (6 procent) samt övrigt (13 procent). I dessa kostnader ingick inte kostnader för  
 EM-festen 
  på stan, merparten av kostnaderna för invigningsceremonin på Götaplatsen (enbart 2,5 miljoner kronor ingick i den operativa budgeten), Göteborgs stads kostnader för den internationella och nationella marknadsföringen av hela evenemanget, dvs. tävlingarna och kring- aktiviteterna, personalkostnaderna för de personer inom Got Event AB och Göteborg  Co AB som arbetat med evenemanget samt byte av löparbanor på Ullevi. De statliga kostnaderna för bevakning och säkerhet, exklusive SÄPOs kostnader, beräknades till cirka 50 miljoner kronor. Kostnaderna för Sveriges Television AB beräk- nades också till 50 miljoner kronor. Dessutom har inte medräknats kostnader för övriga förvaltningar inom Göteborgs stad samt övriga regionala organisationer och statliga myndigheter som på olika sätt medverkat. 
 Enligt Göteborg  Co AB har den turistekonomiska omsätt- ningen beräknats till cirka 800 miljoner kronor. Utfallet kommer att redovisas senare under 2007. 
 Här kan nämnas att regeringen inför evenemanget beviljade Göteborgs kommun 10 miljoner kronor som ett bidrag för när- ingslivsfrämjande aktiviteter i samband med Europamästerskapen i friidrott i Göteborg 2006. 
  
 Deltävlingen  
  
 Malmö-Skåne 
  Schwartz Vuitton 6  7 of the 32nd America´s Cup – Valencia 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 America´s Cup är en av världens största seglingstävlingar och är uppbyggd kring olika deltävlingar som avslutas med en final. Lämpliga städer erbjuds att delta i kampen om att få arrangera del- tävlingar och final. Arrangerandet av den aktuella deltävlingen bör- jade med att Öresund Yacht Club fick en förfrågan från Americas Cup Management (ACM) om ett eventuellt värdskap för en del- tävling i Malmö 2005. Ett antal politiska beslut fattades i Region Skåne och Malmö stad om att förhandla med ACM om att stå som värd i deltävlingen. 
 Det bildades en utvärderingsgrupp bestående av representanter från Region Skåne, Malmö stad och Position Skåne AB. På dessa representanters uppdrag gjordes ett antal utvärderingar och rap- 
  
 2 
  
 TP PT  
 Information om evenemanget från i huvudsak Region Skåne, www.skane.se 
 180 
  
 SOU 2007:32 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 porter. Innan de politiska besluten fattades gjordes två utredningar; en om intäktskällor och förväntade direkta intäkter samt en om beräkning av både de direkta och indirekta intäkterna (samhälls- ekonomiskt resultat) samt effekter för sysselsättningen. Utred- ningarna visade på bl.a. följande förväntade effekter. Omsättningen skulle öka med 360 miljoner kronor, bruttoregionprodukten öka med 50 miljoner kronor, antalet sysselsatta öka med 360 årsarbeten samt kommunal- och landstingsskatten öka med 30 miljoner kronor. 
 På grund av de prognostiserade goda ekonomiska effekterna beslutade Region Skåne och Malmö stad att engagera sig i täv- lingen. Vidare var deras bedömning att arrangemanget skulle bli ett viktigt steg i en långsiktig satsning på att etablera regionen som attraktivt för evenemang, investeringar och besök samt att sats- ningen skulle kunna bidra till ökad tillväxt i hela regionen. Nämnas kan att beslutsprocessen kantades av politiska motsättningar. 
 ACM och Region Skåne samt Malmö stad delade upp olika ansvarsområden mellan sig. Beträffande finansieringen satsade Region Skåne och Malmö stad 20 miljoner kronor vardera, vilket belopp kostnaderna högst beräknades uppgå till. Det har dock efter evenemanget framförts att den totala skatteinvesteringen var högre, upp till cirka 95 miljoner kronor, inkluderande infrastrukturinve- steringar i Västra hamnen där evenemanget genomfördes. 
 Evenemanget fick inte den internationella mediatäckning som initialt prognostiserades. Vidare utgjorde evenemangets ifrågasatta legitimitet grund för lokal och regional mediarapportering som till huvuddel var negativ. 
 Exempel på evenemang i framtiden 
 Riksidrottsförbundet, som representerar 68 specialidrottsförbund, har angett att det är svårt att utpeka något förbund som inte har potential att anordna ett stort evenemang. Dock varierar storleken på idrotterna och därmed förutsättningarna att anordna ett stort evenemang. Samtidigt kan en idrott som är liten i Sverige vara stor i världen. Ett exempel är  
 Triathlon-VM 
  i Säter som är en idrott som är större utanför Sverige. Evenemanget är dock av stor vikt för utvecklingen i regionen. Ett annat exempel är bordtennis, som är en liten idrott i Sverige men en stor idrott i andra delar av världen. 
 181 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 SOU 2007:32 
  
 När det gäller megaevenemang som drar ett stort antal interna- tionella  
 TV-tittare 
  är det framför allt fråga om de olympiska som- marspelen, världsmästerskapen i fotboll, världsmästerskapen i friid- rott samt de olympiska vinterspelen. Huruvida Sverige i framtiden kommer att få möjlighet att arrangera något av dessa evenemang är oklart. Sverige har förmodligen större potential när det gäller andra mycket stora evenemang som exempelvis europamästerskapen i fotboll eller europamästerskapen i friidrott. 
 Exempel på förbund som i Sverige är stora genom ett relativt högt medlemsantal samt relativt stor omsättning och som därmed borde ha grundförutsättningar att vara med att arrangera stora eve- nemang är följande. Fotboll, golf, friidrott, ishockey, innebandy, handboll, bilsport, gymnastik, basket, skidor, simning, ridsport, orientering och tennis. 
 Naturligtvis är det inte enbart storleken på specialidrottsförbun- det som har betydelse utan även exempelvis vilka anläggningar Sverige har att erbjuda. Exempelvis inom bilsport kommer Sverige förmodligen inte kunna anordna ett större evenemang avseende Formel 1, som drar stor publik och är massmedialt bevakad, efter- som någon sådan arena för närvarande inte finns i Sverige. 
  
 6.3.2 
  
 Kultur 
  
 Kulturen har stor betydelse för regional konkurrenskraft, entre- prenörskap och sysselsättning. En regions eller orts kulturutbud kan öka attraktiviteten och därmed vara en viktig bas för turismen. Det görs olika satsningar på lokal, regional och nationell nivå för att utveckla samspelet mellan kultur och turism. Olika slags kultur- arrangemang, kultur- och musikfestivaler, museer, kulturarv och kulturmiljöer används som resurser för att skapa attraktiva turist- mål. Kultursatsningar, som ökar den internationella turismen får positiv betydelse för utvecklingen i landet, totalt sett. 
 Ett stort internationellt kulturevenemang är inte uppbyggt på samma sätt som ett stort internationellt idrottsevenemang med olika faser där den inledande ansökningsfasen går ut på att Sverige konkurrerar med andra länder för att få arrangera evenemanget. Stora kulturevenemang är i stället ofta resultatet av ett lokalt arbete grundat på ideella insatser. Samhället och privata sponsorer är ofta betydande finansiärer. 
 182 
  
 SOU 2007:32 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 Inom kulturområdet finns ett stort antal festivaler och andra arrangemang med en potential att dra en internationell publik. Som exempel kan nämnas Hultfredsfestivalen, Bok  Biblioteksmässan i Göteborg, Göteborg International Film Festival och Stockholms Kulturfestival. De största festivalerna har samlats i ett nätverk lett av Folkets Hus och Walker. För musikfestivalerna finns en särskild organisation – Svenska Musikfestivaler. Till stora evenemang inom kulturområdet kan också räknas konserter med världsartister på arenor som Globen i Stockholm eller Ullevi i Göteborg. De kultur- evenemang som genomförs i Sverige är i regel av mindre omfatt- ning än de stora välkända bokmässor, festivaler, konstutställningar etc. som finns i länder som Tyskland, Österrike och Italien. 
 På kultursidan finns inte på nationell nivå någon motsvarighet till Riksidrottsförbundet. Däremot finns en central förvaltnings- myndighet inom kulturområdet, Statens kulturråd. Statens kultur- råd har till uppgift att bl.a. fördela statligt stöd inom kulturområdet samt att ge regeringen underlag för kulturpolitiska beslut samt informera om kultur och kulturpolitik. Här kan också nämnas att Svenska institutet som en del av sitt uppdrag har att stödja utbyte med andra länder inom kultur. En stor del av Svenska institutets arbete sker tillsammans med svenska ambassader och generalkon- sulat. 
 När det gäller stöd till stora internationella kulturevenemang har detta tidigare tagits upp till diskussion. Den Internationella kultur- utredningen föreslog i sitt betänkande (SOU 2003:121) bl.a. att en internationell kulturfond skulle bildas för stöd till större interna- tionella kulturprojekt och för att få med nya aktörer i det interna- tionella kultursamarbetet. Det föreslogs att fonden skulle inordnas organisatoriskt i Statens kulturråd. Bidrag från fonden skulle kunna gå till dels evenemang eller satsningar med inriktning på långsiktig uppbyggnad av kulturkontakter med specifika länder alternativt inom särskilda konstformer, i synnerhet av icke etablerat slag, dels aktiviteter som främjar Sverige som internationell kulturmötes- plats. Häri inbegreps stöd till större internationella samproduktio- ner och större internationella festivaler och konferenser förlagda i Sverige. Den dåvarande regeringen avslog i en skrivelse Kulturlivets internationalisering (Skr. 2005/06:188), förslaget i denna del, men instämde i utredningens uppfattning att behoven av fria resurser för förnyelse av Sveriges internationella kulturkontakter är stora. Regeringen angav att detta kunde gälla bl.a. evenemang och sats- ningar med inriktning på långsiktig uppbyggnad av kulturkontakter 
 183 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 SOU 2007:32 
  
 med specifika länder eller satsningar inom särskilda och nyare konstformer, i synnerhet av  
 icke-etablerat 
  slag. Regeringens upp- fattning var dock att förslaget att inrätta en särskild kulturfond skulle innebära att organisationen för internationellt kultursamar- bete skulle bli onödigt komplicerad och att i stället Statens kultur- råd inom ramen för nuvarande organisation borde fördela medel för internationell kulturverksamhet. Regeringen angav vidare att Statens kulturråd vid fördelning av medel för internationell kultur- verksamhet skall ställa höga krav på kvalitet, konstnärligt mervärde och tillgänglighet liksom på förankring i mottagarlandet. Stöd angavs även kunna avse projekt i Sverige, såsom festivaler av lång- siktig internationell betydelse. 
 Statens kulturråd har den 5 mars 2007 till kulturdepartementet inkommit med en plan för internationell verksamhet  
 2007–2010. 
  I denna framgår bl.a. att Statens kulturråd kunnat konstatera att det finns en ökande efterfrågan och behov av ekonomiskt stöd för internationella kulturmöten och kultursamarbeten. 
 Även enligt deltagare från kulturlivet har det framförts att det finns en potential för Sverige att skapa ytterligare stora evenemang, men att det för detta krävs olika former av stöd. Det har vidare framförts att kulturen på ett bättre sätt borde kunna ingå i mark- nadsföringen av Sverige samt att det är viktigt att kunna prioritera vilka evenemang som det från nationellt håll bör satsas på. 
  
 6.3.3 
  
 Möten 
 TPF 
 3 
 FPT 
 Mötesindustrin har beskrivits i kapitel 2.2.2. 
 Som nämnts under kapitel 6.1 förekommer det ofta att det till stora idrotts- och kulturevenemang är kopplat större internatio- nella konferenser, möten och kongresser. Sådana finns även inom andra branschorganisationer, affärsområden och yrkesprofessioner. Stora internationella möten m.m. kan för Sverige innebära att det skapas arbeten, att exporten ökar, ökade skatteintäkter, att Sverigebilden utomlands stärks, att Sverige säkras som ett framstå- ende forskarland och att internationella forskare och studenter lockas till Sverige. 
 Ett exempel på en stor internationell kongress är den kongress om hålls av den Europeiska Kardiologorgansiationen. Denna har 
  
 3 
  
 TP PT  
 Kapitlet bygger delvis på material i Foster rapport Mötesindustrin, turismens starkaste motor, 2007. 
 184 
  
 SOU 2007:32 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 hållits i Stockholm ett flertal gånger och kommer att förläggas till Stockholm 2010. Enligt informationsmaterial från Stockholm Convention Bureau AB, som är med att anordna denna kongress, så är omsättningen över 300 miljoner kronor, exklusive transporter, under fyra dagar. Under denna tid får staten in över 37 miljoner kronor i mervärdesskatt och ytterligare flera tiotals miljoner kro- nor i indirekta lönerelaterade skatter. Som exempel på intäkter till staten kan nämnas att det när den förra kongressen hölls gick åt mycket mineralvatten. Stockholm Convention Bureau AB gjorde en beräkning av detta och kom fram till att det gått åt 320 000 flas- kor, vilka sammanlagt kostat 5,4 miljoner kronor, varav mervärdes- skatt drygt 1 miljon kronor. Det beräknas att det till kongressen 2010 i Stockholm kommer cirka 27 000 delegater, utställare, jour- nalister och andra i sex dygn. 
 Sverige har potential att hålla fler stora möten. Det finns anlägg- ningar på flera orter som har möjlighet att anordna stora möten och nya kongressanläggningar har på senare år vuxit fram. De stä- der som på grund av sina anläggningar, sitt läge och vetenskapliga kraft har störst potential internationellt är Stockholm, Göteborg och Uppsala. Stockholm har enligt internationell kongresstatistik under de senaste fem åren varit bland världens tio mest populära kongresstäder. Men även städer som Malmö, Lund, Örebro, Visby, Luleå, Umeå och Åre har potential. Vidare anses Sverige som ett land med hög kvalitet på själva genomförandet av kongresserna. Det finns också i Sverige forskare, företagare, uppfinnare, artister, designers och ledare som är ansedda och efterfrågade världen över. Nobel och nobelpriset är ett starkt varumärke inom forskarvärlden. 
 När det gäller arbetet med att locka fler stora möten till Sverige så finns i dag inte någon organisation eller något arbete på nationell nivå. Många destinationer i Sverige har dock egna kongressbyråer, varav de största är Congress Stockholm och Göteborg Convention Bureau, se närmare kapitel 5.6. 
 Exempel på arbete med att få stora internationella kongresser till Sverige 
 Valet av ort för exempelvis en internationell kongress kan skapas av initiativet från en aktiv medlem. Varje statligt företag, myndighet, högskola eller forskningsinstitut är själva medlemmar eller har anställda som är medlemmar i internationella organisationer som 
 185 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 SOU 2007:32 
  
 anordnar internationella kongresser. Det kan vara fråga om en eller fler engagerade personer, med nätverk och förtroendekapital bland sina kollegor, som är villiga att åta sig arbetet med att övertyga kollegor om att förlägga möten till Sverige. De många duktiga vetenskapsmännen på Sveriges högskolor och universitet samt Garcia anseende som vetenskapligt land, vilket bl.a. avspeglas i Nobelpriset, är ofta en förutsättning för att Sverige skall kunna locka till sig stora möten. 
 Det kan ta lång tid att till Sverige locka stora kongresser. De mindre och de årliga kongresserna kan vinnas inom ett till tre år, medan de större kongresserna och de som roterar mer sällan tar längre tid. Att vinna hem en riktigt stor kongress har jämförts med att vinna hem ett olympiskt spel. Från det att beslutet är taget om kongressort kan det sedan ta två till fyra år till själva genom- förandet. 
 Varje kongress har sin egen nominerings- och beslutsgång. Detta innebär att varje organisation som avser att ansöka om en kongress först måste identifiera den aktuella beslutsgången. Ett väl genom- fört förarbete ger ett bra underlag för den  
 PR-kampanj 
  och mark- nadsföring som ibland krävs för att få ett positivt beslut. En ansö- kan kan ske spontant i form av ett brev eller muntligt till en svensk organisation, professor eller myndighet eller lämnas vid ett utlyst datum. Vissa organisationer ber att få in skriftliga ansökningar enligt en given mall. En sådan ansökan kan kräva stora arbetsinsat- ser och hjälp kan i dag fås av exempelvis kommunala Convention Byråer och av kongressanläggningarna. Därefter sker en utvärde- ring av inkomna ansökningar. Ibland kan en grupp personer besöka respektive kandidatstad för att studera förutsättningarna för exem- pelvis lokaler, sociala aktiviteter och infrastruktur. Ibland kan beslut tas vid en omröstning på kongressen före och ibland kan beslut fattas av styrelsen för organisationen. 
  
 6.4 
  
 Arenor och annan infrastruktur 
  
 Arenor 
 I många länder tar staten, både på nationell och på regional nivå, ett stort ansvar för infrastruktursatsningar. I en del av Sveriges kon- kurrentländer när det gäller evenemang ges ekonomiskt samhälls- stöd till byggnation och i vissa fall underhåll av arenor, främst de 
 186 
  
 SOU 2007:32 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 s.k. nationalarenorna som utgör förutsättning för att ett land över- huvudtaget skall kunna söka vissa större evenemang. I takt med att den internationella konkurrensen om stora evenemang hårdnar kan evenemangsägarna öka sina krav på arenorna. Enligt Riksidrotts- förbundet har Sveriges konkurrenskraft minskat på grund av att det i dag finns ekonomiska problem med underhåll och utveckling av befintliga inomhus- och utomhusarenor. Inom Östersjöområdet finns det cirka tjugo arenor som alla är presumtiva konkurrenter om samma typer av evenemang. Här kan dock uppmärksammas att det i Sverige sker en viss uppgradering beträffande arenor. I Solna, Göteborg och Malmö pågår arbete med att bygga nya arenor. Vidare förs det diskussioner om ett operahus i Stockholm. 
 En förutsättning för att kunna genomföra vissa evenemang är alltså tillgången till moderna och tekniskt flexibla arenor för inom- och utomhusevenemang, exempelvis konserter, kongresser, konfe- renser och idrottsevenemang. Globen i Stockholm samt Ullevi och Scandinavium i Göteborg är exempel på anläggningar som möjlig- gjort att stora evenemang kunnat förläggas till Sverige. 
 Av tradition har i Sverige ansvaret för arenor hanterats av kom- muner och näringsliv. Undantaget är  
 OS-satsningar 
  där staten för- utsätts ta ett särskilt ansvar för nödvändiga infrastruktursatsningar. Vid en tillbakablick  
 15–20 
  år så har det dock skett en stor föränd- ring. Förr var huvudregeln att kommunen hade ett hundraprocen- tigt ansvar för idrotts- och kulturanläggningar. I dagsläget är det näringslivet och idrotten som står för merparten av finansieringen och nästan helt för driften. Det blir allt mer vanligt med olika part- nerskaplösningar där privata företag, kommuner och föreningar samverkar kring byggande och drift av idrotts- och kulturanlägg- ningar. 
 Det skall i detta sammanhang även noteras att EU:s struktur- fonder och till en mindre del vissa regionala tillväxtprogram inom de svenska stödområdena används för att finansiera investeringar i anläggningar. 
 I en rapport 2006 från Sveriges Kommuner och Landsting fram- går att det under åren  
 2004–2010 
  kommer att byggas ett trettiotal nya moderna stora arenor i Sverige samt att investeringskostna- derna för dessa beräknas bli cirka 8 miljarder kronor, varav näringslivet beräknas stå för cirka 5 miljarder kronor och kommu- nerna för cirka 3 miljarder kronor. Beträffande driftskostnaderna beräknas att näringslivet/idrotten kommer att stå för 90 procent och kommunerna för cirka 10 procent. Arenorna, som blir en 
 187 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 SOU 2007:32 
  
 viktig del av kommunernas turistverksamhet, kommer att vara mångsidiga och exempelvis innehålla idrott, kultur, kongresser, konserter, mässor, utställningar, restauranger, kontor, bostäder samt IT- och Digital Center. Enligt rapporten finns det även en trend i många kommuner att skapa mindre arenor genom en samverkan mellan kommunen, näringslivet och idrotten. I rappor- ten ges exempel från 15 kommuner med arenor/mötesplatser för idrott och kultur. I rapporten pekas även på riskerna för en kommun, de ekonomiska, politiska och juridiska, och det ifråga- sätts om samtliga dessa nya arenor i Sverige kan klara sig ekonomiskt. 
 Annan infrastruktur 
 Sverige är i och för sig erkänt för en väl fungerande samhällsorgani- sation. Ett stort evenemang ställer dock krav på att organisationen fungerar väl och ett stort evenemang kan medföra en ökad belast- ning vilket leder till ökade kostnader. Vid arrangerandet av ett eve- nemang är det därför viktigt att utreda vilka insatser som krävs av samhället och hur dessa skall finansieras. Det kan vara fråga om infrastrukturella investeringar för nya vägar, boenden m.m., vad som krävs för att säkerheten skall upprätthållas eller eventuella kostnader för ökat behov av sjukvård. 
 Säkerheten omfattar tävlingsarenorna, närliggande områden och samhället i övrigt. Desto större ett evenemang är, desto större krav ställs på omfattningen av säkerhetsåtgärderna. Det finns i dag inget enhetligt synsätt när det exempelvis gäller polisens insatser. I vissa fall begärs ekonomisk ersättning för de ökade kostnaderna, vilket dock inte är så vanligt förekommande, och i andra fall görs detta inte. Länspolismyndigheten kan i samband med tillståndsgivningen kräva att arrangören organiserar och bekostar en så stor del som möjligt av säkerhetsbevakningen i och runt arenan. 
 Vidare kan vid ett evenemang Rikspolismyndigheten ha kostna- der för att utarbeta hotbildsbedömningar och för personskydd (SÄPO). Dessa kostnader faktureras dock aldrig till en arrangör utan ingår i det statliga åtagandet. 
 188 
  
 SOU 2007:32 
  
 Arrangerande av stora evenemang inom bl.a. kultur- och idrottssektorerna 
  
 6.5 
  
 Utvärderingsmodeller 
  
 Såsom nämnts tidigare finns det i dag inte några enhetliga värde- ringsmodeller för evenemang. Det finns ett antal privata företag och universitet som arbetar med samhällsanalyser. Som exempel kan anges att modeller utarbetats av Turismens Utredningsinstitut AB, Resurs AB och professor Johnson på Handelshög- skolan vid Göteborgs universitet, vilka samtliga använts vid stora evenemang. Varje aktör har sin egen modell eller i vart fall sitt eget sätt att presentera resultatet. En del företag som utvärderar evene- mang gör detta med en blandning av egna metoder och uträk- ningsmodeller baserade från Riksskatteverket. Genom att olika modeller för prognos och utvärdering används försvåras jämförel- ser av olika evenemang. Detta minskar evenemangens trovärdighet och gör beslutsunderlagen mindre tillförlitliga. Redan här kan den slutsatsen dras att det behövs en nationell enighet om vilka model- ler som kan användas på olika typer av evenemang – konserter, kongresser, konferenser, mässor, idrottsevenemang och olika kul- turevenemang – och som möjliggör objektiva jämförelser vid inve- steringsbeslut. Detta är viktigt för att turistnäringen i allmänhet och kultur- och idrottsevenemang i synnerhet skall kunna betraktas som en professionell näring. I Robertson m.fl. huvudrap- port, se bilaga 4, beskrivs tre utvalda internationella modeller och metoder för utvärdering och mätning av evenemang, nämligen  
 Input-output 
  modellen, Computable General Equilibrium (CGE)- modellen och  
 Cost-Benefit-modellen. 
  
 I detta sammanhang kan en jämförelse göras med exempelvis Danmark där det finns en samsyn genom en modell, den makro- ekonomiska s.k.  
 LINE-modellen, 
  som utvecklats av Amternas och Kommunernas Forskningsinstitut. Denna används för att utvärdera och beskriva samhällsintäkternas fördelning från såväl idrottseve- nemang som kongresser i Danmark. Resultatet av utvärderingarna är sedan tillgängliga för samtliga intressegrupper inom evene- mangsindustrin. 
 189 
 7 Stöd från staten 
  
 7.1 
  
 Olika former av stöd 
  
 Ekonomiskt stöd från staten är underkastad reglering på två nivåer, dels på unionsnivå i form av bestämmelserna om statsstöd, se kapitel 8, dels nationellt genom regeringsformen (RF), lagen om statsbudgeten och därtill hörande författningar. Endast visst stöd måste vara förenligt med  
 EG-rätten, 
  men för allt stöd gäller att regeringen enligt 9 kap. 10 § RF inte utan riksdagens bemyndi- gande får uppta lån eller i övrigt ikläda staten ekonomisk förplik- telse. 
 Staten kan ge stöd genom bidrag eller genom subventionerade lån och garantier. Statsbidrag, statliga lån och statliga garantier används för att stödja sådan verksamhet som staten finner angelägen. 
 I följande kapitel går vi närmare igenom vad som gäller för de olika stödformerna. Redan här kan beträffande de olika stödfor- merna nämnas att regeringen enligt 12 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får, för det ändamål och med högst det belopp som riksdagen bestämmer, beställa varor eller tjänster samt besluta om bidrag, ersättning, lån eller liknande som medför utgifter även under senare budgetår än det statsbudgeten avser. Det grund- läggande skälet till att bemyndigandetekniken används är att det på många statliga verksamhetsområden är ofrånkomligt att det löper flera år från ett beslut om en åtgärd till dess utgifterna uppträder på statsbudgeten. Detta gäller inte bara i typiska investeringsverksam- heter, utan även i stödverksamhet där ett års bidragsbeslut i många fall blir kommande års utbetalningar. I andra fall är det nödvändigt att staten gör fleråriga stödutfästelser för att tillräcklig långsiktig stabilitet skall nås i en verksamhet som utförs av annan huvudman. (se SOU 1996:14 s 167). När regeringen har utnyttjat ett bemyndi- gande innebär det att staten iklätts en ekonomisk förpliktelse som 
 191 
  
 Stöd från staten 
  
 SOU 2007:32 
  
 utgör en bindning för framtiden. Ett bemyndigande kopplas i princip alltid till ett anslag som utgör den framtida finansieringen. 
 Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) ansvarar sedan 2005 för uppföljning och rapportering till regeringen av statligt stöd till näringslivet, i enlighet med de återrapporteringskrav som följer av WTO:s och EG:s bestämmelser om statligt stöd (22 och 23 §§ i förordningen (1988:764) om statligt stöd till näringslivet samt 4 a § förordningen (2000:1133) med instruktion för Institutet för till- växtpolitiska studier). Tidigare ansvarade Nutek för statsstödrap- porteringen till Regeringskansliet. Arbetet omfattar allt stöd för- utom EU:s strukturfonder och de jordbrukspolitiska stöden som rapporteras på annat sätt. Alla myndigheter och organisationer som administrerar stöd är skyldiga att lämna uppgifter till ITPS. Typerna av stöd som ITPS har uppgifter om är i huvudsak följande. Bidrag, lån, garantier, skattereduktion, ägarkapital och kapital mot royalty. 
  
 7.2 
  
 Statliga garantier 
  
 Staten har olika former av garantiåtaganden, nämligen insättnings- garanti och investerarskydd, garantier om tillförsel av kapital, exportgarantier och  
 u-kreditgarantier, 
  andra slags kreditgarantier samt pensionsgarantier. Flera av åtagandena är mycket stora och förknippade med relativt hög risk. Garantierna hanteras av följande fem myndigheter. Insättningsgarantinämnden (IGN), Riksgälds- kontoret (RGK), Exportkreditnämnden (EKN), Statens bostads- kreditnämnd (BKN) samt Styrelsen för internationellt utvecklings- samarbetet (Sida). Statens garantiportfölj uppgick vid utgången av 2005 till 723 miljarder kronor. 
 För statliga garantier krävs beslut av riksdagen att antingen medel avsätts för den enskilda garantin eller att medel avsätts för viss garantiverksamhet (se RF 9:10). Reglerna för statens givning av garantier hänger nära samman med budgetprocessen och regleras huvudsakligen genom lagen om statsbudgeten och den därtill hörande garantiförordningen (1997:1006). 
 Statliga garantier regleras i 14 och 15 §§ lagen om statsbudgeten, enligt följande lydelse. 
 14 § För det ändamål och med högst det belopp som riksdagen bestämmer får regeringen ställa ut kreditgarantier och göra andra 
 192 
  
 SOU 2007:32 
  
 Stöd från staten 
  
 liknande åtaganden. När det finns särskilda skäl får åtagandet enligt riksdagens bestämmande göras utan att beloppet begränsas. 
 15 § För ett åtagande enligt 14 § skall en avgift tas ut. Avgiftens storlek skall motsvara statens ekonomiska risk och övriga kostnader för åtagandet, om inte riksdagen för ett visst åtagande beslutar annat. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om avgiftens storlek. 
 Av dessa bestämmelser framgår den s.k. garantimodellen som infördes den 1 januari 1998 för hantering av statliga garantier. Avsikten med garantimodellen är dels att kostnaderna för statens garantigivning skall vara synlig, dels att verksamheten skall vara långsiktigt finansiellt självbärande. Modellen innebär i korthet att en avgift skall fastställas för varje garanti. Avgiften skall täcka åta- gandets finansiella risker och administrativa kostnader. Garantier som är obegränsade till tid och belopp är inte förenliga med garan- timodellen eftersom de är olämpliga ur ett riskperspektiv och mycket svåra att prissätta på ett tillförlitligt sätt (se Skr 2005/06:101 s. 181). Riksdagen kan emellertid besluta att en garanti inte skall avgiftbeläggas eller att dess avgift inte helt skall täcka dess kostnader. I de fall så sker är det en statlig subvention. För att täcka garantiverksamhetens kostnader skall anslagsmedel motsva- rande subventionens storlek anvisas på statsbudgeten. Garantiav- gifter, och i förekommande fall anslagsmedel, förs till ett konto, en garantireserv, i Riksgäldskontoret. Till detta konto förs också eventuella återvinningar från tidigare infriade garantier. Kontot belastas med garantiverksamhetens kostnader. Intäkterna skall på lång sikt balansera dess kostnader, dvs. reserven skall vara långsik- tigt självbärande. För att staten vid varje tillfälle skall kunna full- göra sina betalningsförpliktelser är en obegränsad kredit kopplad till reserven. I praktiken innebär denna konstruktion att eventuella garantiinfrianden belastar statens lånebehov. Garantireserven gäller för garantier som utfärdats av Riksgäldskontoret. 
 När det gäller statliga garantier vid exempelvis ansökan och anordnande av ett olympiskt spel så är det fråga om ett generellt garantiåtagande där riskerna prövas i varje enskilt fall. I dessa fall kan regeringen, efter godkännande av riksdagen, ställa ut exempel- vis en genomförandegaranti, se närmare kapitel 7.4. Denna kan innehålla en ekonomisk garanti, men även garantier gällande exempelvis infrastruktur och säkerhet. 
 Beträffande s.k. kreditgarantier används dessa av staten som ett näringspolitiskt medel för att stödja verksamheter av samhälleligt 
 193 
  
 Stöd från staten 
  
 SOU 2007:32 
  
 intresse. Innebörden av en sådan garanti är att en långivare kan vända sig till staten med begäran om betalning om låntagaren inte kan betala lånet. Därigenom kan ett företag med annars låg kreditvärdighet erbjuda en betryggande säkerhet för ett lån som därmed kan upptas till en lägre räntekostnad. Det är således fråga om en ekonomisk förpliktelse som eventuellt kan medföra en framtida utgift för staten. Kreditgarantier har använts eller används för att stödja bl.a. jordbruket, varvsindustrin, energiförsörjningen, exporten och bostadsbyggandet (SOU 1996:14 s. 171ff). 
 I garantiförordningen finns bestämmelser i anslutning till 14 och 15 §§ lagen om statsbudgeten. Av 3 § garantiförordningen framgår att det med garantier avses kreditgarantier och andra liknande åta- ganden. Av 4 § i garantiförordningen framgår att Riksgäldskonto- ret får ställa ut garantier när det följer av en förordning eller annars av ett särskilt beslut av regeringen. Enligt 8 § garantiförordningen får en garanti endast beviljas för den som bedöms vara redbar och som kan antas ha betalningsförmåga och förutsättningar att bedriva den verksamhet som garantin utgör stöd för. Vidare enligt 9 § garantiförordningen skall Riksgäldskontoret bedöma och värdera de ekonomiska risker som ett garantiåtagande innebär för staten och se till att ärendet får en ekonomiskt ansvarsfull prövning och hantering. Enligt 12 § garantiförordningen skall Riksgäldskontoret, om inte regeringen har beslutat något annat, för ett garantiåtagande ta ut en avgift och bestämma sättet för betalningen. 
  
 7.3 
  
 Statliga lån och bidrag 
  
 Såsom nämnts ovan kan staten ge stöd antingen direkt som bidrag eller indirekt genom subventionerade lån och garantier. Statliga lån utgör ett komplement till den privata lånemarknaden. En lånesub- vention består av nedsatt ränta och administrationsavgifter och/eller begränsad återbetalningsskyldighet. 
 Riksgäldskontoret skall enligt förordningen med instruktion för Riksgäldskontoret samordna och meddela föreskrifter och all- männa råd för andra myndigheters verksamhet med statliga lån till näringslivet samt följa omfattningen av och kostnaderna för sådan verksamhet. 
 Vissa grundläggande bestämmelser för statligt stöd till näringsli- vet i form av lån och bidrag finns i förordningen om statligt stöd till näringslivet. 
 194 
  
 SOU 2007:32 
  
 Stöd från staten 
  
 Enligt 1 § nämnda förordning tillämpas förordningen på statligt stöd till näringslivet i form av lån och bidrag. 21 – 23 §§ gäller dock allt statligt stöd som omfattas av artikel 87 i  
 EG-fördraget. 
  Vidare tillämpas 18 – 20 §§ på allt statligt stöd som omfattas av förordning nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i  
 EG-fördraget 
  på stöd av mindre betydelse. 
 Enligt 2 § i förordningen om statligt stöd till näringslivet anges att stöd endast lämnas om sökanden inte själv kan tillgodose det finansieringsbehov stödet skall täcka och banker eller andra kre- ditinstitut som står under Finansinspektionens tillsyn ej bedöms kunna eller vilja tillgodose behovet. Enligt 3 och 4 §§ skall vid prövningen av om stöd skall lämnas, stödmyndigheten ta hänsyn till om sökanden tidigare i annan ordning har beviljats statligt stöd. Vidare skall stöd endast lämnas om verksamheten bedöms vara eller kunna bli lönsam från företagsekonomisk synpunkt. 
 När staten ställer ut lån med kreditrisk tar staten samma risk som när staten ställer ut en kreditgaranti. Skillnaden är att finansie- ringen av lånet i det första fallet sköts av staten via Riksgäldskonto- ret och i det andra fallet av en bank eller annat kreditinstitut (se Skr. 2005/06:101 s. 188). 
 Vid utgången av 2005 uppgick den statliga utlåningen totalt till drygt 188 miljarder kronor. Den största delen avser utlåning av studiemedel från CSN som uppgick till cirka 173 miljarder kronor. Riksgäldskontorets utlåning till statliga bolag uppgick till 13,1 mil- jarder kronor, vilken nästan uteslutande var kopplad till olika infra- strukturprojekt. Vid sidan av denna utlåning uppgick övriga statliga myndigheters lån till näringsliv och privatpersoner till mindre än en miljard kronor. Nyutlåning av större omfattning, exempelvis lån inom infrastrukturområdet, ges efter beslut av riksdag och regering. 
 I de fall regeringen beslutar att en organisation skall få lån från Riksgäldskontoret kommer utlåningsräntan att motsvara summan av statens upplåningskostnad, lånets administrativa kostnader och lånets kreditrisk. Därmed blir utlåningsräntan nästan lika hög som vid ett lån på den privata marknaden; den enda skillnaden blir att den statliga låneverksamheten inte bedrivs med något påslag för vinst. En bank har nämligen tydligare avkastningskrav än Riks- gäldskontoret. Vid användning av denna modell behövs inte något anslag och utgiftstaket påverkas inte. Lån kan dock även ges i form av villkorslån, lån mot vinst (royaltyavtal), vilket normalt finansie- ras genom att medel anvisas engångsvis på anslag inom utgiftstaket. 
 195 
  
 Stöd från staten 
  
 SOU 2007:32 
  
 Staten kan även underlåta att direkt väga in kreditrisken för att på så sätt subventionera utlåningsräntan. I ett sådant fall bör medel motsvarande subventionen anvisas på anslag och föras till Riks- gäldskontoret. 
  
 7.4 
  
 Exempel på tidigare prövning av stöd från staten till stora evenemang inom kultur- och idrottssektorerna 
  
 Stöd från staten till stora evenemang har historiskt sett inte varit vanligt förekommande. Här presenteras några exempel avseende idrottsevenemang. Utredningen har inte kunnat finna något mot- svarande slags beslut för stora kulturevenemang. 
 Olympiska vinterspel 
 Det har från svensk sida inför 1984 års, 1988 års, 1992 års, 1994 års, 1998 års och 2002 års tävlingar gjorts ansökningar hos Internatio- nella Olympiska Kommittén (IOK) om att få arrangera olympiska vinterspel. Enligt IOK:s regler fordras normalt att en arrangör av olympiska spel av staten tillförsäkras ekonomiska garantier för spelens genomförande. Riksdagen har med anledning av bl.a. denna regel vid dessa ansökningstillfällen beslutat om sådana statsgaran- tier (prop.1977/78:146, KrU23, rskr. 275, prop. 1980/81:200, KrU35, rskr. 428, prop. 1985/86:104, KrU23, rskr. 331, prop. 1987/88:24, KrU8, rskr. 87, prop. 1990/91:55, bet. 1990/91:KrU12, rskr. 1990/91:72 och prop. 1993/94:240, bet. 1993/94:KrU35, rskr. 1993/94:413). De olympiska spelen erbjöds dock vid samtliga till- fällen till andra städer. Garantierna har haft ungefär samma utformning vid samtliga sex tillfällen. 
 Som exempel redogörs för ansökan om anordnande av olympiska vinterspelen i Sverige år 2002. I detta fall var det Östersunds och Åres kommuner som beslutat om att ansöka om värdskapet. Kommunerna bildade ett gemensamt bolag – Vinterspelen i Öster-  
 sund-Åre 
  Aktiebolag – som var det gemensamma organet för för- beredelserna och genomförandet av vinterspelen. För att bedriva kampanjen för kommunernas kandidatur fram till IOK:s beslut om val av arrangör bildades Stiftelsen för  
 Vinter-OS 
  i Östersund år 2002. I stiftelsens styrelse fanns företrädare för Sveriges Olympiska 
 196 
  
 SOU 2007:32 
  
 Stöd från staten 
  
 Kommitté (SOK), de båda kommunerna, länsidrotten, näringslivet och länsmyndigheterna. IOK krävde att det samtidigt med ansök- ningen lämnades en statlig ekonomisk garanti för spelens genomfö- rande. Kommunerna gjorde efter samråd med SOK en utredning om förutsättningarna för att arrangera de olympiska spelen samt en investerings- och driftskalkyl. 
 Den dåvarande regeringen uttalade i frågan bl.a. följande. Det är av stor vikt för såväl Sverige som för svensk idrott att större inter- nationella idrottsevenemang kan förläggas till vårt land. Ett arran- gemang som OS ger näringsliv och samhälle direkta inkomster genom ett ökat antal besökare till landet och bidrar samtidigt till att göra Sverige känt utomlands. Redan det förhållandet att Sverige kandiderar till OS har positiv betydelse i detta sammanhang. Det är mot denna bakgrund motiverat att staten, liksom tidigare, ställer en ekonomisk garanti för anordnande av de olympiska vinterspelen. Regeringen betonade att framställningen liksom eventuella fram- tida framställningar prövas utifrån de förutsättningar som gäller i det enskilda fallet och inte ges någon prejudicerande verkan. Garantibeloppet för spelen föreslogs omfatta utgifter om högst drygt 5,6 miljarder kronor. Vidare anfördes att överläggningar mellan staten och bolaget borde utgå från att kommunerna fullt ut tog ansvaret för de olympiska vinterspelens genomförande och ekonomi. Vidare att avtalet om möjligt borde utformas så att risk- tagandet i viss utsträckning fördelades mellan staten och kommu- nerna. Regeringen ställde även andra villkor. Regeringen pekade på näringslivets uttalade intresse för att medverka med olika invester- ingar samt idrottsrörelsens uttalade stöd för medverkan med ideellt arbetet, vilket ansågs vara av avgörande betydelse för spelens genomförande. Beträffande de samhällsekonomiska intäkterna uttalade regeringen att ett  
 vinter-OS 
  år 2002 skulle ge ett bety- dande goodwillvärde för Sverige och näringslivet. Ett OS skulle innebära en mycket stark exponering av värdlandet, såväl under förberedelserna som under själva spelen. Ett olympiskt vinterspel i Sverige skulle komma att engagera idrotts- och allmänintresserade i alla samhällsgrupper och upplevas som en mycket positiv händelse för en stor del av befolkningen. Vid sidan av de direkta goodwill- effekterna skulle därför ett OS i Sverige sannolikt innebära bety- dande positiva välfärdseffekter. 
 Den dåvarande regeringen föreslog i propositionen att riksdagen skulle bemyndiga regeringen att utifrån de i propositionen redovi- sade förutsättningarna utställa en statlig ekonomisk garanti för 
 197 
  
 Stöd från staten 
  
 SOU 2007:32 
  
 genomförande av de vinterolympiska spelen i Östersund och Åre kommuner år 2002. Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag dock med förtydliganden och kompletteringar avseende förutsättningarna för en garanti. 
 Utredning vid eventuell ansökan om ett olympiskt vinterspel 2014 
 Inför en eventuell ansökan om ett olympiskt vinterspel 2014 begärde den dåvarande regeringen in en utredning från Statskonto- ret. Efter det att Statskontoret lämnat utredningen om de samhäll- ekonomiska effekterna av ett olympiskt vinterspel och Martin i Åre och Östersund 2014 gjorde regeringen tillsammans med Riksidrottsförbundet och SOK den bedömningen att det inte fanns förutsättningar för Sverige att gå vidare med en ansökan då de sam- hällsekonomiska förutsättningarna för att genomföra detta OS var alltför osäkra. Statskontorets bedömning i utredningen var bl.a. följande. Ett  
 vinter-OS 
  innebär ett omfattande statligt finansiellt åtagande. De resurser som används för att förbereda och genom- föra ett OS har en alternativ användning. Värdet av denna alterna- tiva användning är projektets alternativkostnad. För att evene- manget skall vara ekonomiskt lönsamt krävs att den nytta som ett OS skapar för gemene man överstiger alternativkostnaden. Bedömningen var att de statliga kostnaderna för ett  
 vinter-OS 
  2014 skulle komma att överstiga de statliga intäkterna, sannolikt med flera miljarder kronor. Vidare gjordes bedömningen att ett vinter- OS i Åre och Östersund skulle innebära en positiv ekonomisk chock för arrangörsregionen med sannolikt betydande effekter på sysselsättning, turism- och näringslivsutveckling, åtminstone i det korta perspektivet. I ett längre perspektiv bedömdes dock effek- terna som mer osäkra.  
 Goodwill-effekten 
  för Sverige och svenskt näringsliv bedömdes som begränsat mot bakgrund av det höga anseende som Sverige och svenska företag redan har internationellt. Beträffande exportturismen gjordes bedömningen att det skulle finnas en potential genom att Sverige har relativt få utländska turister och satsar relativt små ekonomiska resurser på marknads- föring utomlands. Det pekades dock på att tidigare erfarenheter visat att förväntningarna om en kraftigt ökad turism sällan infrias. Beträffande idrotten bedömdes denna som kollektiv kunna komma att tjäna på ett  
 vinter-OS, 
  men att det fanns avvägningsproblem 
 198 
  
 SOU 2007:32 
  
 Stöd från staten 
  
 som skulle kunna innebära att andra delar av idrotten skulle kunna förlora på evenemanget. 
  
 Friidrotts-VM 
  
 Vid världsmästerskapen i friidrott i Göteborg 1995 beslutade den dåvarande regeringen om en statlig garanti för att bygga en tillfällig by i centrala Göteborg med husrum för de aktiva vid mästerskapen (prop. 1992/93:105, bet. 1992/93:KrU9, rskr. 1992/93:193). Bak- grunden var att Friidrottsförbundet på grund av likviditetsskäl hos regeringen begärde en statlig garanti om 28 miljoner kronor för att täcka förbundets åtaganden på detta område. Friidrottsförbundet utlovade att ställa erforderliga säkerheter för en sådan garanti. Regeringen föreslog, med beaktande av den betydelse Friidrotts- VM i Göteborg 1995 skulle få för Sverige och svensk idrott samt de utlovade säkerheterna, att en statlig garanti skulle ställas ut. Riks- dagen beslutade i enlighet med regeringens förslag. Mccarthy löpte ut i oktober 1995 och krav på att utnyttja garantin restes aldrig. 
 Vidare beslutade den dåvarande regeringen om ett bidrag för information om Sverige i samband med världsmästerskapen i friidrott i Göteborg år 1995 (prop. 1994/95:110, bet. 1994/95:KrU7, rskr.1994/95:46). Friidrottsförbundet genomförde arrangemanget genom en särskild organisationskommitté för mäs- terskapen. Ärendet initierades av organisationskommittén genom en ansökan om ett bidrag om 35 miljoner kronor till kostnader för invigningen. I ansökan pekade kommittén på flera omständigheter som gjorde  
 friidrotts-VM 
  i Göteborg viktigt för Sverige och att det inte skulle vara rimligt att idrottens pengar skulle användas till invigningen av mästerskapen utan att det borde vara en angelägen- het för hela landet och därmed staten. Kommittén pekade vidare på att  
 friidrotts-VM 
  är ett globalt arrangemang med många deltagande länder och att mästerskapen genom medias bevakning når en mycket stor publik över hela världen. Den dåvarande regeringen föreslog att ett bidrag om 15 miljoner kronor skulle beviljas för information om Sverige i samband med världsmästerskapen i friidrott i Göteborg år 1995. Som skäl angav regeringen bl.a. att mästerskapen kan medföra positiva effekter för Sverige och svensk idrott och att staten har ett ansvar för att underlätta att sådana effekter kan uppnås. Vidare angavs att arrangemanget är av särskild betydelse för Göteborgs kommun och att användningen av 
 199 
  
 Stöd från staten 
  
 SOU 2007:32 
  
 bidraget därför borde diskuteras med kommunen. Det föreslagna bidraget ansågs tillsammans med det bidrag som medgivits av Sty- relsen för Sverigebilden samt arrangörens redovisade insatser möj- liggöra att invigningen av  
 friidrotts-VM 
  kan bidra till att den posi- tiva bilden av Sverige och Göteborg stärks internationellt. Riksda- gen beslutade i enlighet med regeringens förslag. Kulturutskottet framhöll i detta ärende att medelsanvisningen skulle göra det möj- ligt att för en mångmiljonpublik presentera svensk kultur. 
 Detta  
 VM-projekt 
  gick i sig med underskott. Det fanns även ytterligare underskott som kunde falla ut beroende på lösningen av tvister och förhandlingar med Göteborgs kommun. Vissa ford- ringsägare funderade på att begära Friidrottsförbundet i konkurs, men en uppgörelse nåddes där de flesta fordringsägare skrev ned sina fordringar. De samlade skulderna som Friidrottsförbundet ådrog sig till följd av VM var i början av 1997 över 60 miljoner kro- nor. Den dåvarande regeringen medverkade, efter riksdagens god- kännande, till att en ackordsuppgörelse kunde komma till stånd genom ett bidrag på 11,3 miljoner kronor. 
 Olympiska sommarspel 
 Stockholms kommun hade för avsikt att 1996 ansöka om värdska- pet för de olympiska sommarspelen år 2004. IOK krävde att det samtidigt med ansökningen lämnades in en tillfredsställande eko- nomisk garanti för spelens genomförande. Stockholms kommun bildade ett bolag, Stockholm 2004 AB, för att bedriva kampanjen med företrädare för kommunen, idrottsrörelsen och näringslivet. 
 Den dåvarande regeringen (prop. 1995/96:189) föreslog att riks- dagen skulle bemyndiga regeringen att utifrån vissa redovisade för- utsättningar utställa en statlig garanti för genomförande av de olympiska sommarspelen i Stockholms kommun år 2004. Som skäl för förslaget angav regeringen bl.a. följande. Det är av stor vikt för Sverige och för svensk idrott att internationella evenemang med globalt intresse förläggs till landet. Ett olympiskt sommarspel är världens största idrottsevenemang och kommer att följas med intresse av ett stort antal åskådare. Det kan ge ett betydande good- willvärde för vårt land och för svenskt näringsliv och därigenom en samhällsekonomisk vinst. Ett olympiskt spel innebär en mycket stark exponering av värdlandet under flera år. Vidare kan positiva effekter för såväl sysselsättningen som turismen uppstå. 
 200 
  
 SOU 2007:32 
  
 Stöd från staten 
  
 Regeringen kom fram till att vid en helhetsbedömning så borde spelen ha en positiv inverkan på såväl sysselsättning, statsfinanser som samhällsekonomi. 
 Beträffande utformningen av garantin påpekade regeringen att ett projekt med sådan omfattning som ligger långt fram i tiden med nödvändighet är förknippat med stor osäkerhet när det gäller de ekonomiska bedömningar som kan göras. Garantin borde därför utformas så att statens åtagande framgår som tydligt samt att Stockholms kommun skulle ansvara för projektet och dess eventu- ella underskott. Vidare var ett krav att staten gentemot Stockholms kommun skulle garantera att kommunen skulle erhålla det budge- terade beloppet för lotteriinkomster på 2,5 miljarder kronor under förutsättning att staten fick ansvaret för lotteriverksamheten. Regeringen föreslog att den statliga garantin skulle utformas som en fullgörandegaranti på så sätt att staten gentemot IOK garante- rade att spelen skulle genomföras i enlighet med ansökan. I den mån detta skulle innebär kostnader för staten skulle dessa i efter- hand återbetalas av kommunen. De närmare förutsättningarna för garantin skulle tas in i ett avtal mellan regeringen och kommunen. Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1995/96:KrU15, rskr. 1995/06:102). 
  
 7.5 
  
 En jämförelse med systemet för stöd inom export och investeringar utomlands 
  
 Exportkreditnämnden (EKN) är en statlig myndighet vars nuva- rande huvudmål är att främja svensk export genom att erbjuda garantier som skyddar exportörer mot vissa förlustrisker i export- affärer. I 2007 års ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100) har regeringen föreslagit att huvudmålet i stället bör vara att EKN skall stärka den ekonomiska utvecklingen i Sverige genom att främja svensk export och näringslivets internationalisering. EKN skulle därmed ges utrymme att bevilja garantier för exportrelate- rade transaktioner i vilka det finns ett betydande svenskt intresse. Enligt förslaget bör EKN vidare ges större flexibilitet i utform- ningen och utbudet av riskavtäckningstjänster. 
 EKN kan ge garantier som stärker svenska företags möjlighet att erbjuda sina kunder krediter, kontraktsgarantier och annat finansi- ellt risktagande. Exportgarantier skall främja svensk export genom att mot en premie erbjuda konkurrenskraftiga exportkreditgarantier 
 201 
  
 Stöd från staten 
  
 SOU 2007:32 
  
 och investeringsgarantier anpassade till kundernas efterfrågan. EKN erbjuder olika typer av garantier; garantier för tillverknings- perioden, garantier för krediter, garantier för bankens produkter och garantier för kontraktsgarantier samt garantier för invester- ingar i utlandet. Garantierna fungerar som försäkringar i export- affärer och investeringar utomlands. Exportören betalar en premie för garantin, som beror på hur hög risken är i affären. Garanti- villkoren skall vara likvärdiga dem i omvärlden under förutsättning att verksamheten på lång sikt uppnår ett balanserat resultat. Många andra länder har också statliga kreditinstitut. Inom OECD samarbetar kreditinstituten genom att komma överens bl.a. om den lägsta tillåtna premienivån för affärer i olika länder samt hur olika länder skall riskklassificeras. Detta för att inte någon stat skall subventionera sin exportindustri. Det finns gemensamma regler för hur lång kredittiden får vara för olika varor och hur amorteringar skall göras. 
 EKN:s verksamhet är underkastad reglerna i förordning (1988:1225) med instruktion för Exportkreditnämnden. Bestäm- melserna i förordningen utgör till del en implementering av rådets direktiv 98/29/EG av den 7 maj 1998 om harmonisering av huvud- bestämmelserna för kreditförsäkringar för medellånga och långa exportaffärer. EKN har att handlägga ärenden enligt förordningen (1990:113) om exportkreditgaranti, förordningen (1987:861) om investeringsgaranti och förordningen (1984:1132) om krediter för vissa utvecklingsändamål. Det kan uttryckas såsom att exportkre- ditgarantier kan ställas i samband med export av svenska varor och tjänster eller lagerhållning utomlands av sådana varor medan inve- steringsgarantier avser täckning av förlust i samband med inve- steringar i utlandet som bedöms vara av svenskt samhällsekono- miskt intresse. För båda typerna av garanti är det en förutsättning att en premie utgår som i viss mån avpassas efter den verkliga ris- Allen. Det finns omfattande allmänna villkor som kompletterar de i förordningen givna ramarna. Den slutligen utfärdade garantin har likheter med kreditförsäkring och de allmänna villkoren förstärker intrycket av försäkring.  
 U-krediterna 
  har en något annan karaktär eftersom utfärdandet av en  
 u-kredit 
  förutsätter beslut av Sida och ofta är en kombination av bistånd till landet och säkerhet för den svenska parten. Enligt  
 6–7 
  §§ förordningen om krediter för vissa utvecklingsändamål får premien sättas lägre än vad annars skulle vara befogat och Sida får använda anslagsmedel för att subventio- 
 202 
  
 SOU 2007:32 
  
 Stöd från staten 
  
 nera Taylor (se Moses, Harris, Juridiska personers borgensåtaganden, 2003, s.  
 95–96 
  samt Skr. 2005/06:101 s. 181f). 
 Enligt konkurrensreglerna inom EG skall statliga kreditinstitut inte konkurrera med den privata marknaden. För kreditinstitut inom EU gäller att det inte är tillåtet att försäkra affärer som kan risktäckas med privata försäkringar. EKN kan därför inte försäkra krediter när risktiden är kortare än två år för affärer till Australien, Island, Japan, Kanada, Norge, Nya Zeeland, Schweiz och USA samt länderna inom EU. Däremot kan EKN garantera långa kre- dittider, utställda kontraktsgarantier, växlar och remburser för affä- rer i dessa länder. 
 Här kan också nämnas att det finns överenskommelser inom OECD i etikfrågor. En exportör som medverkar i en affär med negativ miljöpåverkan måste, för att kunna få en statlig garanti, redogöra för hur miljöpåverkan skall hanteras. Vidare får affärer där det finns inslag av korruption inte stödjas och de statliga garanti- erna får inte medverka till att öka fattiga länders skuldbörda. 
 Proceduren kring en garanti går till enligt följande. En exportör ansöker om en garanti, varefter EKN gör en kostnadsfri riskanalys. Om risken är för hög kan det bli ett avslag och annars får exportö- ren en garantiutfästelse. Premien baseras på riskbedömningen, vil- ken innefattar både politisk risk och kommersiella riskfaktorer. När exportören genomför sin affär anmäler denne till EKN att den utlovade garantin skall användas. EKN skickar då en garantiförbin- delse och en premiefaktura. Om något skulle hända, exempelvis att köparen inte betalar enligt avtal, övertar EKN hela fordran och betalar ut den del av beloppet som garantin täcker. EKN arbetar därefter tillsammans med exportören för att få tillbaka pengarna och om det lyckas kan denne få tillbaka en del eller hela självrisken. 
 203 
 8 EG:s regler om statligt stöd 
  
 8.1 
  
 Gällande rätt 
  
 EG:rättens regler om statsstöd, intagna i  
 EG-fördragets 
  artiklar  
 87–89, 
  har följande lydelse. 
 Artikel 87 
  
 1. 
  
 Om inte annat föreskrivs i detta fördrag, är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemen- samma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. 
  
 2. 
  
 Förenligt med den gemensamma marknaden är 
  
 a) 
  
 stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, under förutsättning att stödet ges utan diskriminering med avseende på varornas ursprung, 
  
 b) 
  
 stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, 
  
 c) 
  
 (Avser Förbundsrepubliken Tyskland.) 
  
 3. Som förenligt med den gemensamma marknaden kan anses 
  
 a) 
  
 stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning, 
  
 b) 
  
 stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemen- samt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, 
  
 c) 
  
 stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, 
  
 d) 
  
 stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, om sådant stöd inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom gemenskapen i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, 
  
 e) 
  
 stöd av annat slag i enlighet med vad rådet på förslag från kom- missionen kan komma att bestämma genom beslut med kvalificerad majoritet. 
  
 205 
  
 EG:s regler om statligt stöd 
  
 SOU 2007:32 
  
 Artikel 88 
  
 1. 
  
 Kommissionen skall i samarbete med medlemsstaterna fortlö- pande granska alla stödprogram som förekommer i dessa stater. Den skall till medlemsstaterna lämna förslag till lämpliga åtgärder som krävs med hänsyn till den pågående utvecklingen eller den gemen- samma marknadens funktion. 
  
 2. 
  
 Om kommissionen, efter att ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig, finner att stöd som lämnas av en stat eller med statliga medel inte är förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87, eller att sådant stöd missbrukas, skall den besluta om att staten i fråga skall upphäva eller ändra dessa stödåtgärder inom den tidsfrist som kommissionen fastställer. 
  
 Om staten i fråga inte rättar sig efter detta beslut inom föreskriven tid får kommissionen eller andra berörda stater, med avvikelse från artiklarna 226 och 227, hänskjuta ärendet direkt till domstolen. 
 På begäran av en medlemsstat kan rådet enhälligt besluta att stöd som denna stat lämnar eller avser att lämna skall anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, med avvikelse från bestämmelserna 
  
 i 
  
 artikel 87 eller de förordningar som avses i artikel 89, om ett sådant beslut är motiverat på grund av exceptionella omständigheter. Om kommissionen beträffande ett sådant stöd redan har inlett det förfa- rande som avses i första stycket av denna punkt, skall kommissionen – 
  
 i 
  
 sådana fall där staten har lämnat in en begäran till rådet – skjuta upp förfarandet till dess rådet har tagit ställning till statens begäran. 
  
 Om rådet inte har tagit ställning till nämnda begäran inom tre månader efter det att den inlämnats, skall kommissionen fatta beslut i ärendet. 
  
 3. 
  
 Kommissionen skall underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder. Om den anser att någon sådan plan inte är förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87, skall den utan dröjsmål inleda det förfarande som anges i punkt 2. Medlemsstaten i fråga får inte genomföra åtgärden förrän detta förfarande lett till ett slutligt beslut. 
  
 Artikel 89 
 Rådet får med kvalificerad majoritet på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet anta de förordningar som behövs för tillämpningen av artiklarna 87 och 88 och får särskilt fast- ställa villkoren för tillämpningen av artikel 88.3 och vilka slag av stöd- åtgärder som skall vara undantagna från detta förfarande. 
 Huvudregeln är således att statligt eller kommunalt stöd som gyn- nar vissa företag eller viss produktion är oförenligt med den gemensamma markanden i den utsträckning stödet påverkar han- deln mellan medlemsstaterna. Här skall alltså noteras att även om det inom  
 EG-rätten 
  benämns statligt stöd så omfattar detta inte enbart stöd från staten utan även från myndigheter, kommuner och 
 206 
  
 SOU 2007:32 
  
 EG:s regler om statligt stöd 
  
 landsting. Som framgår nedan kan även stöd som ges genom kom- munala bolag och stiftelser med bestämmande inflytande samt pri- vata bolag som hanterar offentliga medel anses utgöra statligt stöd. Förbudsbestämmelsen har direkt effekt vilket innebär att nationella myndigheter och domstolar ät tvungna att tolka begreppet statligt stöd för att kunna avgöra om en åtgärd vidtagits i strid med fördra- get. Det skall också noteras att en nationell domstol enbart får besluta om att en åtgärd inte är förenlig med fördraget. Det är nämligen enbart kommissionen som kan slå fast vilka åtgärder som är förenliga med fördraget. 
 Kommissionen har antagit rambestämmelser och riktlinjer som förtydligar hur de i artikel 87 upptagna undantagsklausulerna skall tillämpas. Detta i syfte att bestämmelserna om statligt stöd skall gälla lika och konsekvent i alla medlemsländer och alla branscher. Vidare har kommissionen på vissa områden antagit s.k. gruppun- dantagsförordningar, som anger på vilka villkor medlemsländer får lämna stöd utan att anmäla dem till kommissionen. För att säkra öppenheten måste dock medlemsländerna lämna in ett tillkänna- givande till kommissionen strax efter att stödet lämnats. 
 När är  
 EG-rättens 
  regler om statligt stöd tillämpliga? 
 Vid bedömning av om  
 EG-rättens 
  regler om statligt stöd är till- lämpliga för en viss åtgärd måste först avgöras om mottagaren fak- tiskt fått ett statligt stöd enligt  
 EG-rätten. 
  Detta är fallet när föl- jande kriterier är uppfyllda. 
  
 det offentliga har ingripit eller har använt statliga medel vilket kan ske på många olika sätt som minskar kostnader som nor- malt belastar ett företag, exempelvis i form av räntebidrag, räntesubventioner, befrielse från skatter och avgifter, statliga garantier, statligt innehav av hela eller delar av företaget eller att varor eller tjänster tillhandahålls till förmånliga villkor 
  
 stödet ger mottagaren en selektiv förmån exempelvis genom att stödet beviljas vissa företag eller branscher eller företag i vissa regioner 
  
 stödet kan påverka handeln mellan medlemsländerna 
  
 konkurrensen snedvrids eller hotas att snedvridas 
  
 Begreppet stöd som ges av en medlemsstat innefattar stöd av regeringen och dess departement, myndigheter, kommuner och 
 207 
  
 EG:s regler om statligt stöd 
  
 SOU 2007:32 
  
 landsting. Stöd som kanaliseras genom offentligt ägda bolag, stif- telser eller liknande kan enligt praxis från  
 EG-domstolen 
  också anses ske med statliga medel.  
 EG-domstolen 
  har pekat på att för- måner som ges direkt eller indirekt med hjälp av statliga medel betraktas som stöd, och då inbegrips inte endast stöd som ges direkt av staten utan också stöd som ges av offentliga eller privata organ som utsetts eller inrättats av staten, kommuner och lands- ting. (Se exempelvis mål  
 C-482/99, 
  Franska republiken mot Europeiska kommissionen; Stardust Marine samt förenade målen  
 C-72/91 
  och  
 C-73/91; 
  Martinez) Även företag som agerar under inflytande av staten omfattas. Sådant inflytande kan exem- pelvis hänföra sig till majoritetsägande av aktierna i ett företag eller utseende av inflytesrika personer i företagets styrelse eller utseende av revisorer. Det avgörande är om inflytandet kan anses så omfat- tande att det påverkar beslutsfattandet i företaget. Åtgärden måste vidare innebära en överföring av offentliga resurser. 
 Beträffande begreppet företag skall noteras att både offentlig och privat sektor är att anse som företag när de utövar ekonomisk aktivitet. När stat, kommun eller landsting startar en ekonomisk aktivitet i konkurrens med andra privata företag, kan staten, kom- munen eller landstinget omfattas av företagsbegreppet i  
 EG-för- 
  draget. 
 Selektivitetskravet innebär att mottagaren av stödet skall gynnas genom att åtnjuta ekonomiska fördelar som denna inte skulle ha erhållit enligt normala marknadsmässiga villkor. Detta innebär, enligt principen om likabehandling av privata och offentliga före- tag, att kapital som staten direkt eller indirekt ställer till ett före- tags förfogande under omständigheter som motsvarar normala marknadsvillkor inte betraktas som statligt stöd (se exempelvis ovan nämnda målet Stardust Marine). 
 Även stöd till hela branscher kan omfattas. Generella stöd, exempelvis en generell skattelättnad, anses däremot inte utgöra statligt stöd eftersom de inte är selektiva utan tillämpas på alla företag oavsett storlek, läge eller bransch. 
 För att statsstödsreglerna skall vara tillämpliga måste vidare stödåtgärden snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Det skall vara fråga om en märkbar påverkan på konkurrensen. I praktiken har dock tröskeln för att finna en kon- kurrenssnedvridning visat sig vara låg. Den omständigheten att en stödåtgärd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra 
 208 
  
 SOU 2007:32 
  
 EG:s regler om statligt stöd 
  
 konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen är tillräcklig för att handeln skall anses påverkas av stödet. 
 Vid bedömning av om en åtgärd utgör stöd enligt artikel 87.1 kan två principer tillämpas. Den första är effektprincipen som innebär att det inte tas hänsyn till orsaken eller syftena med de aktuella åtgärderna utan i stället i förhållande till deras verkningar. Den andra principen är den ekonomiske investeraren. Denna prin- cip innebär att om staten eller en kommun exempelvis vill ge und- sättningsstöd till ett statligt eller kommunalt ägt bolag bedöms åtgärden efter en jämförelse med hur en privat investerare hade agerat i en motsvarande situation. Om utfallet blir att den privata investeraren hade fattat samma beslut anses åtgärden inte utgöra stöd, men om det står klart att den privata investeraren inte gjort samma bedömning anses åtgärden utgöra stöd. 
 Om en åtgärd efter prövning anses utgöra statligt stöd enligt  
 EG-rätten 
  kan följande fråga ställas. 
 Faller åtgärden inom något undantag? 
 Det är förenligt med den gemensamma marknaden att ge stöd av social karaktär till enskilda konsumenter och att ge stöd åt att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra excep- tionella händelser. Det kan anses vara förenligt med den gemen- samma marknaden att ge regionalpolitiskt stöd inom områden där levnadsstandarden är onormalt låg eller det råder allvarlig arbets- löshet, att ge stöd för att främja viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa allvarlig störning i en med- lemsstats ekonomi, att ge stöd för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning som strider mot det gemensamma intres- set, att ge stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet och att ge stöd av annat slag i enlighet med vad rådet på förslag av kom- missionen kan komma att bestämma genom beslut med kvalificerad majoritet. 
 209 
  
 EG:s regler om statligt stöd 
  
 SOU 2007:32 
  
 När skall anmälan om statligt stöd göras till kommissionen? 
 Som framgår av artikel 88 bygger  
 EG-rätten 
  på en princip om för- handskontroll. Åtgärder som klassificeras som stöd måste anmälas till kommissionen och godkännas innan de används. Kommissio- nen har dock utfärdat flera gruppundantag. Det innebär att åtgär- derna automatiskt är undantagna utan föregående anmälan. Denna förenkling tillämpas på områden där kommissionen har stor erfa- renhet av statligt stöd som bidrar till den allmänna utvecklingen av EU:s ekonomi. Bland dessa finns stöd till utbildning (förordning nr 68/2001 angående stöd till utbildning), sysselsättning (förord- ning nr 2204/2002 angående sysselsättningsstöd), små och medel- stora företag (förordning nr 70/2001 angående stöd till små och medelstora företag) samt forskning och teknisk utveckling (för- ordning nr 364/2004). Kommissionen har genom förordning (EG) nr 69/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i  
 EG-fördra- 
  get på stöd av mindre betydelse, initierat åtgärder som kvantitativt är så små att de inte utgör stöd. Ett företag kan erhålla 200 000 Euro i stöd under en treårsperiod utan att detta strider mot stats- stödsreglerna. 
 Om en åtgärd innebär stöd, och inte omfattas av ett gruppun- dantag, måste upplysningar om den planerade åtgärden lämnas till regeringen eller till den myndighet som regeringen bestämmer. Om en medlemsstat avstår från att anmäla eller genomför en åtgärd i strid mot genomförandeförbud klassificeras stödåtgärden som olaglig. Förfarandet vid olagligt stöd regleras i artiklarna  
 10–15 
  i Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om till- lämpningsföreskrifter för artikel 93 i  
 EG-fördraget. 
  I lagen (1994:1845) om tillämpning av Europeiska gemenskapens konkur- rens- och statsstödsregler finns bestämmelser om tillämpningen av bl.a. vissa av reglerna om statsstöd. Som exempel kan anges att kommissionen enligt 5 a § i nämnda lag har rätt att få handräckning av Kronofogdemyndigheten för att genomföra vissa åtgärder hos ett företag, exempelvis granska räkenskaper. 
 Om kommissionen fått upplysningar om påstått olagligt stöd skall dessa undersökas av kommissionen. Upplysningarna kan läm- nas anonymt eller genom ett formellt klagomål. Kommissionen kan också agera ex officio genom exempelvis inhämtad information via kommissionens bevakning av medierapportering av de olika med- lemsstaterna. Utomstående kan förutom att anmäla saken till 
 210 
  
 SOU 2007:32 
  
 EG:s regler om statligt stöd 
  
 kommissionen också direkt väcka talan mot statligt stöd vid en nationell domstol. 
 Om kommissionen anser att stödet är otillåtet uppmanas med- lemslandet att avskaffa stödet samt att återkräva stödet från motta- garna för att återställa den situation som rådde innan stödet bevil- jades. 
 Kommissionen har också till uppgift att övervaka storleken och karaktären på medlemsländernas statliga stöd. Uppgifter om detta finns på den s.k. resultattavlan för statligt stöd (http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/scoreboard/) 
 Det är Näringsdepartementet och Jordbruksdepartementet som ansvarar för att det svenska statliga stödet sker i enlighet med reg- lerna och det är dessa departement som hanterar de svenska anmäl- ningarna av stöd till kommissionen. 
 Här kan också nämnas att även de internationella regler som administreras av Världshandelsorganisationen WTO begränsar användningen av stöd och subventioner till näringslivet. I artikel 25 av The WTO Agreement on Subsidies and Countervalling Measures krävs att medlemsländerna öppet redovisar vilka stöd- program som förekommit och vilka stödbelopp som utbetalats. 
  
 8.2 
  
 Relevanta rambestämmelser och rättsfall 
  
 Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i  
 EG-fördraget 
  på statligt stöd i form av garantier (2000/C 71/07) 
 När det gäller statliga garantier har kommissionen uttryckt föl- jande. Statliga garantier omfattas generellt av artikel 87.1, om han- deln mellan medlemsstaterna påverkas och om ingen marknads- mässig premie betalas. 
 En enskild garanti eller en garantiordning från statens sida faller utanför artikel 87.1 om det inte är fråga om stöd som gynnar vissa företag eller produktion av vissa varor. I sådana fall krävs inte någon anmälan från medlemsstaten. En garanti utgör inte heller statligt stöd enligt artikel 87.1 när åtgärden inte påverkar handeln mellan medlemsstaterna. 
 Kommissionen anser att en enskild statlig garanti inte står i strid med art 87.1 om samtliga dessa villkor är uppfyllda: a) låntagaren för vilkens lån garantin ställs inte har finansiella svårigheter, b) 
 211 
  
 EG:s regler om statligt stöd 
  
 SOU 2007:32 
  
 låntagaren i princip hade kunnat erhålla lån även om staten inte avgivit garantin, c) garantin är knuten till ett bestämt åtagande, är beloppsbegränsad, täcker högst 80 procent av fordringen och är tidsbegränsad samt d) marknadsmässig avgift för garantin tagits ut. 
 Vidare anser kommissionen att en statlig garantiordning inte utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 om samtliga dessa villkor är uppfyllda: a) garantiordningen medger inte att garantier beviljas låntagare som inte har en sund finansiell ställning, b) låntagaren i princip hade kunnat erhålla lån även om staten inte avgivit garantin, c) garantin är knuten till ett bestämt åtagande, är beloppsbegrän- sad, täcker högst 80 procent av fordringen och är tidsbegränsad, d) de villkor som fastställs i garantiordningen bygger på en realistisk riskbedömning, så att de premier som betalas av de stödmottagande företagen med all sannolikhet gör garantiordningen självfinansie- rande, e) i garantiordningen anges att de villkor enligt vilka nya garantier kan beviljas och den övergripande finansieringen av garantiordningen skall ses över minst en gång om året, samt f) premierna täcker både de normala risker som är förbundna med beviljandet av garantin och de administrativa kostnaderna för garantiordningen, inklusive en normal räntabilitet på kapitalet i de fall staten tillhandahåller startkapitalet för att ta garantiordningen i bruk. 
 Det är uppenbart så att statliga garantier ofta inte kan uppfylla samtliga dessa kriterier. Avgörande för om garantin är förenlig med  
 EG-rätten 
  är därmed normalt om den påverkar handeln mellan EU:s medlemsländer. Rent nationellt verkande garantier omfattas alltså inte av bestämmelsen i art 87.1 EG. (Moses, Harris, Juridiska personers borgensåtagande, 2003, s. 91). 
 Kommissionens beslut av den 28 november 2005 om tillämpning av artikel 86.2 i  
 EG-fördraget 
  på statligt stöd i form av ersättning för offentliga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (2005/842/EG) 
 Beslutet gäller mottagande företag som fått i uppdrag att utföra en viss uppgift som är av allmänt ekonomiskt intresse. Uppdraget måste vara formulerad i ett eller flera offentliga dokument. Gräns- dragningsproblem kan ibland förekomma när det gäller att bedöma vilka tjänster som har ett allmänt ekonomiskt intresse. 
 212 
  
 SOU 2007:32 
  
 EG:s regler om statligt stöd 
  
 Kommissionens meddelande till medlemsstaterna och övriga berörda beträffande statligt stöd N 376/01 – Stödordning för linbaneanläggningar 
 I detta fall gjorde kommissionen en bedömning av hur en fond för teknisk innovation, modernisering och förbättring av säkerheten i fråga om linbaneanläggningar i de  
 icke-autonoma 
  italienska regio- nerna förhöll sig till statsstödsreglerna. Som eventuella stödmotta- gare angavs tre kategorier: 1. anläggningar som huvudsakligen är avsedda för person- och varutransporter som ersättning för andra former av transport, 2. anläggningar som är avsedda för sportakti- viteter på turistorter och 3. enstaka anläggningar som är avsedda för lokala sportaktiviteter. 
 Kommissionen, vars beslut var att stödet i detta fall var förenligt med den gemensamma marknaden, angav bl.a. följande slutsatser. En anläggning som är avsedd för verksamhet som drar till sig icke- lokala användare anses ha effekter på gemenskapshandeln. Detta är dock inte alltid fallet när det gäller anläggningar för sportaktiviteter på orter med få anläggningar som har begränsad turistkapacitet. Anläggningar som huvudsakligen är avsedda att uppfylla befolk- ningens allmänna transportbehov har däremot enbart effekter på gemenskapshandeln när det finns gränsöverskridande konkurrens vad gäller utbudet av transporttjänster. Vidare uttryckte kommis- sionen att det i de fall där det fastställts inslag av statligt stöd måste granskas om det berörda stödet är förenligt med den gemensamma marknaden i enlighet med undantagen och härvid beakta att det inom transportsektorn kan krävas att staten ingriper för att säker- ställa transporttjänster som motsvarar sociala och miljömässiga krav. 
 Kommissionen ansåg att statligt stöd till linbaneanläggningar kan ha stor betydelse när det gäller att stödja balanserad ekonomisk utveckling i ett område. Tillhandahållandet av tjänster för vin- tersportaktiviteter utsätts dock i allt högre grad för ökande gräns- överskridande konkurrens. Därför måste kommissionens politik inom sektorn i framtiden utformas klarare, tolkas striktare och till- lämpas enhetligare. Kommissionen angav att planer fanns på en övergångsperiod på fem år – från den 1 januari 2002 till den 31 december 2006 – under vilken högre stödnivåer tillfälligtvis skulle beviljas till linbanesektorn. Från 2007 och framåt kommer stödåt- gärder som inte är godtagbara enligt något av undantagen i fördra- 
 213 
  
 EG:s regler om statligt stöd 
  
 SOU 2007:32 
  
 get och i de olika förordningarna och riktlinjerna, att vara ofören- liga med den gemensamma marknaden. 
 Meddelande från kommissionen angående statligt stöd (N 325/98) – UNITED KINGDOM; Northern Ireland Events Company 
 Northern Ireland Events Company (bolaget), som etablerades av Miljödepartementet i Nordirland, hade som syfte att locka stora evenemang inom kultur och idrott till Nordirland. Bolaget skulle för att uppnå detta kunna ge underskottsgarantier samt i vissa fall direkt stöd till arrangörer. Som exempel på evenemang som skulle kunna erhålla stöd angavs festivaler, exempelvis the Belfast Festival of Queens, konserter, konferenser, högprofilerade idrottsevene- mang, exempelvis golfturneringar. Budgeten låg på 7,2 miljoner Euro för perioden  
 1999–2001. 
  
 Kommissionen konstaterade att stöd till den kategori av evene- mangsarrangörer som består av offentliga myndigheter samt ideella och allmänna organisationer som inte har kommersiella mål nor- malt inte faller under regeln om statligt stöd enligt artikel 92 (nuva- rande artikel 87). Beträffande de fall där arrangören av kultur- eller idrottsevenemang är företag engagerade i ekonomiska aktiviteter kom kommissionen fram till att det förelåg risk att eventuellt stöd skulle kunna påverka handeln mellan medlemsländerna. Detta eftersom en del arrangörer av stora kultur- och idrottsevenemang arbetar på den internationella marknaden. Kommissionen ansåg dock att hänsyn borde tas till att stödet var avgränsat till Nord- irland och de svårigheter och konflikter som rått där under en lång tid. Med hänsyn till i huvudsak dessa omständigheter ansåg kom- missionen att det statliga stödet var tillåtet enligt  
 EG-rätten. 
  
 8.3 
  
 Stöd från staten till stora internationella evenemang i Sverige i ett  
  
 EG-rättsligt 
  perspektiv 
 Stöd från staten till stora internationella idrotts- och kulturevene- mang förekommer i flera europeiska länder. Frågan hur sådant stöd förhåller sig till statsstödsreglerna har, såvitt är känt, hitintills inte prövats på  
 EU-nivå 
  annat än i fallet Northern Ireland Events Company. 
 214 
  
 SOU 2007:32 
  
 EG:s regler om statligt stöd 
  
 Av det fallet kan den slutsatsen dras att statsstödsreglerna kan vara, för det fall övriga förutsättningar är uppfyllda, tillämpliga i den utsträckning det handlar om offentlig finansiering av evene- mang som gynnar företag/ekonomiska aktörer medan projekt som bedrivs i offentlig eller ideell regi utan vinstintressen och som till sin natur är  
 icke-ekonomiska 
  anses fall utanför statsstödsreg- lerna. Ett offentligt engagemang i kommersiella evenemang skulle dock kunna vara möjligt om det är fråga om riskdelning på lika och marknadsmässiga villkor. Medel som staten direkt eller indirekt ställer till ett företags förfogande under omständigheter som mot- svarar normala marknadsvillkor betraktas inte som statligt stöd. För det fall det offentliga håller sig inom ramen för den s.k. mark- nadsekonomiska investerarprincipen så är det alltså något som fal- ler utanför statsstödsreglerna. 
 Om ekonomiskt stöd ges med offentliga medel till ett specifikt evenemang och detta trots det ovan beskrivna skulle anses falla inom statsstödsreglerna, så måste det i varje enskilt fall prövas om stödet faller inom någon undantagsbestämmelse. Det skulle exem- pelvis kunna vara fråga om de i artikel 87.3 angivna undantagen om stöd att främja den ekonomiska utvecklingen i vissa regioner eller om stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet. Vidare skulle det kunna vara fråga om gruppundantaget om stöd till små eller medelstora företag eller sådant stöd som faller inom förordningen om stöd av mindre betydelse. 
 När det gäller stöd genom statliga garantier, som efter en bedömning anses omfattas av statsstödsreglerna, får särskilt beak- tas kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i  
 EG-fördraget 
  på statligt stöd i form av garantier, som redogjorts för ovan. För det fall dessa är utformade enligt angivna kriterier, exempelvis marknadsmässig avgift tagits ut, så anses de förenliga med art. 87. 
 215 
  
 9 
  
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
  
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 9.1 
  
 Danmark 
  
 I kapitel 4.3 har den danska turistpolitiken samt den nationella tu- ristorganisationen VisitDenmark beskrivits. 
 Den danska regeringen har målinriktat arbetat med att hitta strategier för att stärka idrotts- och kulturevenemang i Danmark. I publikationen Danmark i kultur – och oplevelseekonomien – 5 nya skridt på vejen, som publicerades i september 2003, har re- geringen uttalat bl.a. att många kulturella och idrottsliga evene- mang stärker den generella uppmärksamheten på en region eller nationen och att dessa är bra för turismen, medborgarna, näringsli- vet och samhällsekonomin. Beträffande det statliga engagemanget inom idrotts- och kulturevenemang samt även beträffande större sammankomster inom mötesindustrin så har nationella kompe- tenscentrum skapats genom Event Denmark samt Idrottsfonden. Dessa beskrivs närmare nedan. 
 Den 3 april 2007 presenterade den danska regeringen genom kulturministeriet en övergripande strategi – handlingsplan – som skall leda till att fler större internationella idrottsevenemang kom- mer att genomföras i Danmark. Handlingsplanen gäller för perio- den 2008 till 2011 och innebär en ekonomisk satsning på cirka 325 miljoner kronor. Finansieringen kommer att ske med cirka 230 miljoner kronor från kulturministeriet och cirka 95 miljoner kro- nor gemensamt från Danska Idrottsförbundet och Danska anlägg- ningsfonden. Denna handlingsplan har en stark koppling till hand- lingsplanen för den globala marknadsföringen av Danmark, se ka- pitel 4.3, där stora idrottsevenemang utgör ett viktigt verktyg. Handlingsplanen för större internationella idrottsevenemang be- skrivs närmare nedan. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Beskrivningarna beträffande England, Irland och Skottland samt delvis beträffande Danmark (Idrottsfonden) har utförts av konsulten King, Perohcon. 
 217 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 Event Denmark 
 Bakgrund 
 Som ett led i regeringens initiativ för att stärka upplevelsekonomin i Danmark etablerades kompetensenheten Event Denmark som en självständig funktion med bas i VisitDenmark den 1 januari 2004. Projektet skulle löpa under tre år, vilket betyder att anslags- perioden löpte ut i och med utgången av 2006. Kulturministeriet samt Ekonomi- och näringsministeriet har tillsammans finansierat projektet med 2,48 miljoner kronor per år. Projektet kommer att fortsätta, men de närmare formerna är ännu inte klarlagda. Be- skrivningen nedan kommer därför avse hur projektet sett ut under treårsperioden samt vilka framtida planer som slagits fast under denna period. Vilka planer och rekommendationer som i praktiken kommer att genomföras är för utredningen okänt. 
 Verksamhet 
 Event Denmarks uppgift är att öka professionalismen i kulturella evenemang med målet att tillskapa evenemang som kan stärka lan- dets kulturella profil på ett internationellt plan och samtidigt bidra till en ökad internationell turism till Danmark. Event Denmark be- står av olika kompetenser som kostnadsfritt kan ge olika arrangörer rådgivning. Vidare finns ett nätverk av olika experter dit arrangörer vid behov kan hänvisas vidare. Dessa experter tar dock betalt för sitt arbete. I dagsläget ges inte något ekonomiskt stöd till arrangö- rer av kulturevenemang. 
 Arbetet inom projektet har bl.a. givit följande resultat. 
  
 Event Denmark Task Force, en rådgivande expertpanel med tolv medlemmar som täcker en stor vidd av kompetenser i evenemangs- och festivalbranschen 
  
 Eventguiden, en virtuell handbok för eventmakare, där idé- människor, arrangörer osv. kan hämta inspiration och goda råd till sina projekt, guiden är tillgänglig på adressen www.eventdenmark.dk 
  
 Culture Kick, ett samarbetsprojekt som säljer opera- och balettresor online med hotell och biljett till Kungliga Teatern/Operan i paket 
  
 218 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
  
 Marathon Denmark, nystiftat nätverk som i samlad form marknadsför sju danska maratonlopp (utvecklat i samarbete med Idrottsfonden Danmark) 
  
 JazzAround Denmark, nätverk som skall skapa en gemensam profilering av danska jazzfestivaler 
  
 systematisk användning av internationella kulturevenemang i VisitDenmarks marknadsföring i utlandet 
  
 evenemang som ett framträdande element på den nationella internetportalen www.visitdenmark.com 
  
 stiftandet av föreningen för Festivaler och Events i Danmark (FED) med föresatsen att organisera branschen och skapa ett forum för erfarenhetsutbyte och professionalisering 
  
 Utvärdering 
 Efter det att projektet löpt under två års tid gjordes en utvärdering av villkoren för kulturevenemang i Danmark. Event Denmark pla- nerade därför en Camp 2006 där Event Denmarks Task Force jämte ytterligare utvalda experter deltog. Resultatet blev en under våren 2006 utgiven skrivelse En bedre fremtid for kulturelle begi- venheder i Danmark. Målsättningen i denna angavs till att Danmark skall bli den ledande nordeuropeiska destinationen för kulturupplevelser. Utifrån erfarenheter från projektet Event Denmark gjordes exempelvis följande slutsatser. 
  
 större kulturprojekt på internationell nivå är värdefulla efter- som de kan ha en väsentlig ekonomisk betydelse, profilera Danmark som kulturnation, skapa kulturupplevelser för en stor publik, skapa kulturellt och samhällsmässigt egenvärde och ge- menskap både lokalt och nationellt, utveckla kulturlivet att höja ambitionsnivån och stärka internationaliseringen samt att bidra till att öka Pratt andel av den internationella kultur- turismen 
  
 sådana stora kulturevenemang kan vara evenemang vid ett en- staka tillfälle, återkommande evenemang (exempelvis festiva- ler), utveckling och uppbyggnad av stora kulturinstitutioner (exempelvis Shea, Operan), utveckling och branding av ett avgränsat kulturområde med stor potential (exempelvis dansk film och dansk design) 
  
 219 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
  
 problemet i dagsläget är att det inte finns en samlad strategi på nationell nivå som kan säkra underlaget för fler ambitiösa kul- turella evenemang i Danmark 
  
 Efter en genomgång av aktuella problem och frågeställningar avse- ende kulturevenemang gavs ett antal rekommendationer på åtgär- der. 
 Rekommendationer 
 Event Lab 
 En rekommendation var att etablera ett Event Lab vars mål skulle vara att skapa och utveckla nya kulturella evenemang och vidareut- veckla existerande evenemang med outnyttjad potential. 
 Avsikten var att Event Lab till alla aktörer inom kulturevene- mang skulle ge olika former av kompetensmässigt stöd och rådgiv- ning. Event Lab skulle både motta idéer och skapa egna idéer och stödja idéerna till konkreta evenemang samt tillföra kunskap, re- kommendera samarbetspartners, värdera kulturell och internatio- nell potential och vara ett laboratorium för kreativa utvecklings- modeller. 
 Rekommendationen var vidare att Event Lab borde ha en budget på minst 6,2 miljoner kronor per år för att kunna driva ett sekreta- riat på tre personer, inom VisitDenmark, samt för andra kostnader. Det offentliga skulle sköta grundfinansieringen och medfinansie- ring sökas hos privata partners. 
 Stöd till internationell marknadsföring 
 En annan rekommendation var att Event Denmark och Event Lab skulle tas med som rådgivare redan från starten när det från offent- lig/statlig sida satsas på större kulturevenemang. Vidare skulle in- ternationell profilering och marknadsföring av kulturprojekt för- stärkas och samarbetet mellan de danska kulturrepresentationerna i utlandet och VisitDenmark prioriteras. Det rekommenderades även att det skulle etableras en pott från vilken arrangörer skulle kunna ansöka om medel för internationell marknadsföring av sina kultur- evenemang. Event Denmark skulle ställa upp ansökningsregler och villkor samt administrera potten. 
 220 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 Uppbyggnad av en kunskapsbank 
 Denna rekommendation gick ut på att Event Denmark skulle fun- gera som centrum för systematisk insamling och förmedling av kunskap om kulturella evenemang. Genom en efterföljande insam- ling av erfarenheter av avslutade projekt skulle en erfarenhetsdata- bas kunna skapas. 
 Bättre ledarutbildning 
 En rekommendation om att höja kompetensnivån bland evene- mangsledare i Danmark så att dessa klarar av att samarbeta såväl i Danmark som på internationell nivå. 
 Nya mätmetoder 
 Rekommendationen går ut på att ett nationellt ekonomiskt verk- tyg, som kan åskådliggöra värdet av och rättfärdiga investeringar i kulturella evenemang, utarbetas. Arbetet med detta skulle ske i samarbete mellan Event Denmark och Foreningen for Festivaler och Events i Danmark och därefter stämmas av med International Festival  Events Association. 
 Kulturevenemang på regeringens dagordning 
 Enligt denna rekommendation skall staten vara fortsatt villig att medfinansiera ambitiösa kulturella evenemang av internationell ka- raktär när tillfälle ges, t.ex. HCA 2005 och etableringen av Operan. Vidare borde det utarbetas en nationell handlingsplan för utveck- ling av kulturella evenemang i linje med det pågående strategiarbe- tet inom idrottsevenemangsområdet. 
 Analys av lagkomplexiteten 
 Slutligen rekommenderades att det borde genomföras en justering av lagstiftningen beträffande mervärdesskatt och avgifter så att denna blir tydlig och inte skapar onödiga svårigheter för arrangörer av kulturella evenemang. 
 221 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 Idrottsfonden 
 Bakgrund 
 Idrottsfonden bildades 1994 av Danmarks Idrottsförbund (motsva- rande svenska Riksidrottsförbundet) och Team Danmark (dansk elitsportorganisation med uppgifter som i Sverige till viss del han- teras av Sveriges Olympiska Kommitté). Idag ägs fonden till lika delar av Kulturministeriet (ansvarigt för idrottsfrågorna), Eko- nomi- och näringslivsministeriet samt Danmarks Idrottsförbund och Team Danmark. 
 Utifrån den danska regeringens intentioner är det Idrottsfon- dens vision att Danmark skall uppfattas som ett av världens ledande evenemangsländer och därmed som en lämplig plats för att genom- föra större internationella idrottsevenemang. 
 Regeringen bestämde sig för några år sedan att mer systematiskt och aktivt arbeta för att etablera fler idrottsevenemang och inter- nationella idrottsmöten till Danmark. Ett koncept utarbetades Gonzalez arbetsnamnet Going for Gold och med Göteborg som före- bild. Samtidigt påbörjades en diskussion om att bygga en mul- tiarena i Köpenhamnsområdet för inomhusevenemang och med en åskådarkapacitet på cirka 15 000. Ungefär samtidigt beslöt reger- ingen att utreda förutsättningarna för att någon gång på  
 2020-talet 
  genomföra ett olympiskt sommarspel i Danmark. 
 Idrottsfondens uppgift är därför att med evenemang och id- rottskongresser som verktyg skapa en ökad samhällsintäkt, inter- nationell exponering och idrottsliga upplevelser för danskarna. 
 Uppgifter och samarbete 
 För att genomföra visionen har Idrottsfonden tilldelats följande uppgifter: 
  
 att bidra med ekonomiskt stöd och expertresurser för att vinna hem vissa megaevenemang 
  
 att medverka till att danska specialidrottsförbund tilldelas ett stort antal evenemang på världs- och europamästerskapsnivå samt internationella idrottskongresser 
  
 att medverka med kompetens och projektstöd för att få special- idrottsförbunden att utarbeta internationella evenemangsstra- tegier inom sina respektive idrotter 
  
 222 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
  
 att utvärdera samhällseffekterna av större evenemang 
  
 att skapa internationell erfarenhet och nätverk 
  
 att i samarbete med Team Danmark utveckla anläggningar som möjliggör att söka vissa evenemang 
  
 att medverka i samhällsdebatten om ansvar och rollfördelning för ansökningar och genomförande av större internationella evenemang 
  
 Idrottsfonden samarbetar – förutom med idrottsrörelsen – också med arrangörsstäder, kommuner, regioner och turistorganisationer. 
 Stödformer och krav 
 Idrottsfonden arbetar med flera stödformer. Vissa stöd återbetalas av arrangören om evenemanget skapar överskott. De viktigaste stödformerna är: 
  
 stöd till ansökningsprocessen; expertstöd, marknadsförings- stöd, direkta insatser i lobbyarbetet, framtagning av presenta- tionsmaterial, resekostnader till internationella kongresser 
  
 lönekostnader; för specialistfunktioner som projektledare, sponsor- och medieexperter 
  
 stöd till genomförandet; särskilt för kostnader för teknisk ut- rustning, utbetalning av prispengar, avgifter till det internatio- nella förbundet 
  
 stöd till marknadsföring; särskilt för att säkra antalet utländska besökare 
  
 underskottsgaranti; beviljas i undantagsfall som ett maximerat belopp om det föreligger särskilda ekonomiska risker med eve- nemanget 
  
 sponsringsköp; i undantagsfall kan Idrottsfonden köpa reklam- rättigheter eller andra sponsorsprodukter för att förbättra eve- nemangets intäkter 
  
 Direkt anläggningsstöd ges inte från Idrottsfonden utan detta be- traktas som en uppgift för främst berörda städer och kommuner. De största fotbollsarenorna ägs idag av börsnoterade företag medan de större mötesanläggningarna är privatägda. De danska inomhus- arenorna är relativt små och i huvudsak kommunägda utan statlig medfinansiering. Den danska staten ger inga statliga garantier utan- för den ram som Idrottsfonden disponerar. Om Danmark fullföljer 
 223 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 en Sommar OS ansökan är det dock högst troligt att ekonomiska garantier kommer att ställas ut. 
 För att bedöma om en ansökan kan ges någon form av stöd, görs en samlad bedömning av ett antal faktorer. De viktigaste är: 
  
 evenemangets internationella idrottsliga nivå 
  
 de danska utövarnas möjlighet att vinna medaljer 
  
 den turistekonomiska effekten, dvs. värdet av den samlade kon- sumtionen av de tillresande åskådarnas och deltagarnas inköp med fokus på de internationella besökarna (som riktlinje minst 500 utländska gästnätter) 
  
 den möjliga internationella medieexponeringen 
  
 specialidrottsförbundets kompetens och ekonomi samt hur evenemanget passar in i förbundets långsiktiga evenemangs- strategi 
  
 hur arrangörsorten/regionen, turistnäringen och andra intres- senter ekonomiskt och på annat sätt stöttar evenemanget 
  
 Ansökningar kan göras – förutom av specialidrottsförbunden – också av städer, kommuner och turistorganisationer. 
 Organisation och finansiering 
 Idrottsfondens styrelse består av sju personer. Vardera ägaren utser en ledamot. En ytterligare ledamot representerar specialidrottsför- bunden medan en ledamot utses av VisitDenmark. De fyra ägarna utser gemensamt en ordförande, som då utgör den sjunde ledamo- ten. 
 Idrottsfondens kansli består idag av tre personer med kompeten- ser från internationella evenemang, utvärderingar och kommunika- tion/marknadsföring. 
 Den årliga budgeten motsvarar cirka 12 miljoner kronor och fi- nansieras med 25 procent vardera av de fyra ägarna. Eftersom Danmarks Idrottsförbund och Team Danmark till stora delar är skattefinansierade, utgör därför Idrottsfondens totala finansiering av skattemedel. 
 224 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 Utvärderingar 
 En viktig del av Idrottsfondens arbete är att låta externa organisa- tioner genomföra utvärderingar av de samhällseffekter och sam- hällsintäkter som evenemangen skapar. Utvärderingsmodellen har utarbetats av motsvarande Sveriges Kommuner och Landsting och har en allmän acceptans bland de danska evenemangsintressenterna. I sitt upplägg är den likartad med den modell som Turismens Utredningsinstitut AB använder. Se vidare kapitel 6.5. 
 Idrottsfonden har analyserat ett tiotal större evenemang samt genomfört en sammanfattande jämförelse av nitton internationella evenemang genomförda under 1998 till 2005. 
 Vad har Idrottsfonden hitintills uppnått? 
 Enligt Idrottsfonden har antalet större internationella idrottseve- nemang markant ökat i Danmark under de senaste tio åren. Dock redovisas inga jämförelsetal. Kunskapen om evenemangens bety- delse för samhället, dansk turism och idrott har också ökat, vilket bl.a. visar sig i ett ökat antal intresserade arrangörsorter. 
 För genomförande under 2007 har sju internationella evenemang vunnits hem. Dessa har tillsammans fått ett ekonomiskt stöd på cirka 2,6 miljoner kronor. Fem av evenemangen har fått genomfö- randebidrag på mellan 85 000 till 840 000 kronor. Ett av evene- mangen har beviljats ett underskottsbidrag på maximalt 1,2 miljo- ner kronor medan ytterligare ett evenemang har fått marknadsfö- ringsstöd på 36 000 kronor. 
 Handlingsplan för större internationella idrottsevenemang 
 Visionen för handlingsplanen är att Danmark skall utgöra en viktig aktör för stora internationella idrottsevenemang. Det är fråga om evenemang som ökar det danska idrottsintresset och som utgör en viktig faktor för samhällsgemenskap, folkhälsa, affärsutveckling, integration och nationell stolthet samtidigt som evenemangen ska- par omfattande samhällsintäkter och internationell exponering. För genomförande av visionen krävs en samlad dansk insats av den offentliga sektorn, idrottsrörelsen, näringslivet och befolkningen. 
 Handlingsplanen bygger på fyra grundläggande förutsättningar: 
 225 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
  
 att ett antal ekonomiska och andra förutsättningar skapas för att vinna och hem och genomföra evenemangen 
  
 att vissa idrottsanläggningar byggs ut till internationell stan- dard 
  
 att idrottsledarnas internationella kompetens är hög 
  
 att idrottsutövarna ligger på internationell tävlingsnivå 
  
 Utifrån dessa förutsättningar har regeringen definierat 14 initia- tiv som skall genomföras. 
 Att vinna hem och genomföra internationella idrottsevenemang 
 Inom detta område tillförs sammanlagt cirka 175 miljoner kronor under fyraårsperioden. 
  
 förstärka ansökningsprocessen 
  
 Detta skall ske genom direkt ekonomiskt stöd till ansökningspro- cessen på ansökan från kommuner och idrottsarrangörer, genom att tillföra experthjälp främst inom kampanjplanering och kommu- nikation samt genom att engagera politiker på nationell och lokal nivå i lobbyprocessen. 
  
 stödja genomförandet 
  
 Detta skall ske genom rådgivning och expertstöd, exempelvis gäl- lande TV produktion för att säkerställa internationell exponering. 
  
 uppsökande/proaktivt ansökningsarbete Detta skall ske genom rådgivning. 
  
 utveckling av finansieringsmodeller 
  
 Modeller skall utarbetas för hur större internationella evenemang skall finansieras utifrån tre finansieringsprinciper; direkta bidrag utan villkor, riskkapital som skall återbetalas vid överskott samt underskottsgarantier. 
  
 utveckling av medfinansieringskrav 
  
 En fördelningsnyckel skall utarbetas för hur stor andel kommuner och specialidrottsförbund skall bidra med, både för ansöknings- och genomförandeprocesserna, för att kunna få statligt stöd. 
  
 systematiska utvärderingar 
  
 226 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 Detta skall kontinuerligt göras av ekonomiskt och annat stöd som ges till ansöknings- och genomförandeprocesserna. 
  
 särskilt stöd till internationella idrottskonferenser 
  
 Danmark har identifierat idrottskonferenser som ett viktigt verk- tyg för att vinna hem evenemang. Exempelvis hålls Internationella Olympiska Kommitténs kongress 2009 i Köpenhamn under nio dagar. 
  
 utveckling av ett transportabelt evenemangskontor 
  
 Syftet är att ge arrangörer ett antal tekniska faciliteter för genom- förandet som varje arrangör inte själva kan skapa. 
 Idrottsanläggningar av internationell standard 
 Inom detta området tillförs sammanlagt cirka 100 miljoner kronor under fyraårsperioden. 
 Team Danmark har kartlagt de arenor som idag uppfyller de tek- niska kraven på inom- och utomhusarenor för att genomföra eve- nemang på europa- och världsmästerskapsnivå. Kartläggningen vi- sade att, förutom avsaknaden av flera medelstora arenor för inom- husidrotter, avsaknaden av uppvärmningsarenor, åskådarplatser, parkeringsplatser samt  
 VIP-utrymmen 
  utgör en nackdel vid ansök- ningar av vissa evenemang. Flera befintliga arenor kräver moderni- sering och uppbyggnad till internationell standard. Regeringens utgångspunkt är att finansieringen av nya och moderniseringen av befintliga arenor i princip är ett kommunalt ansvar. I handlingspla- nen har dock, förutom det ekonomiska stödet om cirka 100 miljo- ner kronor, också angivits möjligheten att garantera vissa arenor en extern hyresintäkt för genomförande av större internationella eve- nemang genom att de ekonomiska resurserna enligt handlingspla- nen garanterar intäkter för en specifik arena för ett antal evene- mangsdagar per år. 
  
 ekonomiskt stöd för uppgradering av arenor 
  
 Ekonomiskt stöd skall kunna sökas av kommuner för att skapa arenor som uppfyller kraven på internationell standard. 
  
 stöd genom mobila anläggningar 
  
 227 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 Sådant stöd skall kunna sökas av arrangörer för att skapa temporära anläggningar för åskådarplatser, uppvärmningsfaciliteter,  
 VIP-ut- 
  rymmen m.m. 
  
 stora evenemang inom handikappidrott 
  
 Möjlighet till ekonomiskt stöd för att uppfylla de tekniska kraven vid större evenemang inom handikappidrott. 
  
 expertstöd vid planering av idrottsanläggningar 
  
 Syftet är att i samband med planerings- och konstruktionsfasen av idrottsanläggningar kunna ge en byggherre expertstöd för att ut- formningen av arenan skall uppfylla internationella evenemangs- krav. 
 Idrottsledarnas internationella kompetens 
 För detta området är inga ytterligare medel tillförda, utan kostna- der skall hanteras inom befintlig budget. I handlingsplanen anges att en viktig förutsättning för att vinna hem större internationella idrottsevenemang är att det finns danska företrädare i de interna- tionella idrottsförbundens styrelser. 135 danskar har idag sådana positioner, men de flesta arbetar med tekniska idrottsfrågor. En- dast 24 personer arbetar i politiska styrelseposter där möjlighet finns att påverka beslut om var evenemangen förläggs. 
  
 internationell kompetenshöjning 
  
 Danska Idrottsförbundet skall se till att danska företrädare har en hög internationell kompetens samt skall medverka i planeringen och genomförandet av kampanjer som kan leda till inval i befatt- ningar som direkt kan påverka var evenemangen förläggs. 
 Idrottsutövare på en hög internationell nivå 
 Utöver de cirka 105 miljoner kronor som staten, genom Danska Spil, satsar på elitidrotten varje år tillkommer genom handlingspla- nen ytterligare cirka 50 miljoner kronor under perioden. I hand- lingsplanen beskrivs sambandet mellan att vara evenemangsarran- gör på hemmaplan och möjligheten att vinna medaljer. Det bedöms lättare att i förberedelsearbetet skaffa sponsorer för de enskilda idrotterna om evenemanget genomförs i Danmark. 
 228 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
  
 förstärkning av elitidrotten 
  
 Det utökade stödet till dansk elitidrott kommer att vara avhängigt inte bara av hur väl en idrott lyckas med att vinna medaljer utan också av idrottens förmåga att vinna hem och genomföra större internationella idrottsevenemang. 
  
 9.2 
  
 Finland 
  
 Angående turistpolitik och turistfrämjande i Finland, se kapitel 4.5. Beträffande stora evenemang inom idrott och kultur finns i Finland för närvarande inte något nationellt kompetenscentrum med statligt engagemang. Statligt och regionalt ekonomiskt stöd ges dock till olika evenemang. På statlig nivå sker detta genom ad- hoclösningar, på liknande sätt som i Sverige, för varje enskilt eve- 
 nemang där bl.a. statsunderstödslagen tillämpas. 
 Idrottsevenemang 
 Beträffande idrottsevenemang kan Undervisningsministeriet bevilja riksomfattande idrottsorganisationer understöd som ersättning av eventuell förlust vid anordnande av viktiga internationella idrotts- tävlingar. Ett beslut om maximibelopp på förlustgarantin utfärdas innan evenemanget genomförs. Enligt praxis har förlustgaranti i huvudsak beviljats för VM- och  
 EM-tävlingar 
  för vuxna. Senast en sådan förlustgaranti utfärdades var för Helsinki 2005 Athletics WC. 
 Kulturevenemang 
 Beträffande kulturevenemang kan Undervisningsministeriet bevilja understöd för riksomfattande kulturevenemang. Genom dessa stöd vill staten bidra till att trygga och förbättra möjligheterna att an- ordna konstnärligt högstående och nationellt betydande kultureve- nemang runt om i landet. Stöd ges i regel till sådana kulturevene- mang som redan visat sig vara etablerade. I genomsnitt beviljas tio nya kulturevenemang stöd per år. 
 Här kan också nämnas att det finns en sammanslutning av Finlands centrala kulturevenemang, Finlands Festivals. Dess verk- 
 229 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 samhet går ut på att utveckla samarbetet mellan medlemsorganisa- tionerna, att vara en intresseorganisation för kultur och turism samt språkrör för marknadsföringen och informationen. Finlands Festivals deltar i det internationella samarbetet och marknadsfö- ringen för att hjälpa medlemsorganisationerna med att bygga upp nätverk och utveckla nytt innehåll och nya former för samarbete. I samarbetsnätverket i Finland hör bl.a. Kulturministeriet, Handels- och industriministeriet samt Utrikesministeriet. 
 Konferenser och kongresser 
 Finland Convention Bureau (FCB) är en marknadsföringsorgani- sation för konferenser och företagsevenemang med uppgift att marknadsföra Finland och förbättra sina medlemmars och samar- betspartners möjligheter att bedriva framgångsrik konferens- och kongressverksamhet. FCB, vars budget är cirka 12 miljoner kronor, finansieras med 30 procent från Handels- och industriministeriet, 30 procent från kommunerna, 30 procent från de företag som gått med i verksamheten samt 10 procent egen finansiering. 
 FCB arbetar i en särskild grupp med internationella konferenser och kongresser. Det är framförallt vetenskapliga ämnen som be- handlas inom dessa och värdarna är exempelvis universitet, hög- skolor, forskningsinstitut samt föreningar och vetenskapliga sam- fund. Det hölls, enligt FCB:s statistik, 265 kongresser för interna- tionella organisationer under 2005. Tre definierades som stora ef- tersom dessa hade över tusen deltagare. 
 Framtiden 
 För närvarande pågår det arbete i Finland med att se över stödsy- stemen till stora evenemang. Som underlag för detta arbete finns ett förslag, från den 14 augusti 2006, av en utredning inom Under- visningsministeriet, Internationella storevenemang i Finland. För- slag till en nationell strategi (2006:27). 
 Utredningens uppdrag gick ut på att utarbeta ett förslag till na- tionell strategi för internationella storevenemang inom  
 kultur-, 
  id- rotts- och ungdomspolitik som arrangeras i Finland. Evenemangen preciserades till en händelse av sådan nationell betydelse att staten 
 230 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 på goda grunder kan delta i det samt att arrangemanget bedöms ha gynnsamma konsekvenser på lång sikt efter själva händelsen. 
 Utredningen kom fram till att Finland har ett gott kunnande och medborgarna en stark vilja att ordna storevenemang samt att Finland har en tillräcklig stark ekonomisk grundval för att kunna ansöka om och ordna internationella storevenemang på kulturens och idrottens område. En sådan ansökan borde dock grunda sig på en noga övervägd värdegrund. Enligt utredningen borde verksam- hetsområdena för  
 kultur-, 
  idrotts- och ungdomspolitik stödja eve- nemangen genom enhetligare praxis och därigenom främja ett nytt kompanjonskap mellan stat, arrangörer av evenemanget samt ar- rangörsstäderna. Vidare betonades att kriterierna för ansöknings- processerna skall vara gemensamma för samtliga storevenemang. Utredningen föreslog att Undervisningsministeriet skulle utarbeta en särskild ansökningsanvisning till varje verksamhetsområde. Eftersom ansökningsprocesserna varar flera år ansåg utredningen att det fanns skäl att i planeringen av användningen av tipsvinst- medel planera en jämn finansiering av storevenemang och ansök- ningsprocesser. Vidare konstaterades att det alltid är de ansökande organisationerna som svarar för genomförandet av och kostnaderna för evenemanget, att arrangören och städerna svarar med egna avtal för kostnaderna för evenemangen samt att en tredje parts ansvar för ett storevenemang skall avtalas på förhand och tillställas Under- visningsministeriet. Utredningen föreslog vidare att det vid Undervisningsministeriets  
 kultur-, 
  idrotts- och ungdomspolitiska avdelningar skall utses en tjänsteman per verksamhetsområde med ansvar för storevenemang. Dessa personer skulle också vara med- lemmar i den permanenta koordineringsgrupp för storevenemang som skall utses och som lyder direkt under överdirektören. Grup- pen skall bl.a. ha till uppgift att regelbundet gå igenom projektpla- nerna för evenemang som Finland ansöker om samt bedöma lång- siktseffekterna av ett evenemang. 
 231 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
  
 9.3 
  
 England 
  
 Department for Culture, Media and Sport 
 Inledning 
 Ansvarsfördelningen inom Storbritannien för stora evenemang är mer komplicerad än i de flesta andra europeiska länder. Regerings- makten är decentraliserad i olika frågor och på olika nivåer mellan regeringen i London och de lokala regeringarna i Skottland, Wales och Nordirland. Samma gäller idrottsrörelsen. För vissa idrotter ligger ansvaret på ett specialidrottsförbund (national governing body) för hela Storbritannien, medan det för andra idrotter finns specialidrottsförbund både i England, Skottland, Wales och Nord- irland. 
 Utifrån dessa förutsättningar beskrivs nedan ansvaret och förut- sättningarna för större evenemang både med utgångspunkt från den policyskapande organisationen (Department for Culture, Media and Sport) och den implementerande organisationen (UK Sport). 
 Bakgrund 
 Department for Culture, Media and Sport (DCMS) är bl.a. ansva- rigt för regeringspolitiken inom områdena turism, kultur, idrott, National Lottery (motsvarande Svenska Spel), public service media (BBC), design samt upplevelseindustrin inkluderande film och mu- sikindustrin. 
 Regeringens vision är att skapa en ökad livskvalitet hos de brit- tiska medborgarna genom kultur- och idrottsaktiviteter samt att skapa världsklass på aktiviteterna inom turism, upplevelse och fri- tidssektorerna. 
 Genomförandet av regeringens politik finansieras av skattemedel samt betydande intäkter från National Lottery. Departementet omsätter årligen cirka 13,4 miljarder kronor varav 95 procent för- delas till ett stort antal organisationer vars uppgift är att genomföra regeringens politik. Under perioden 1994 till 2006 (12 år) har National Lottery fördelat cirka 255 miljarder kronor utifrån en total försäljning på cirka 725 miljarder kronor (35 procent för- delat). 250 000 bidrag har lämnats varav hälften har avsett nivåer under 70 000 kronor. 
 232 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 Inom idrottsområdet finansierar DCMS verksamheterna, inklu- derande medel från National Lottery, till bl.a. Sport England (inve- steringar i breddidrott), UK Sport (större idrottsevenemang och elitidrottsstöd) samt vissa idrottsanläggningar. 
 Departementet är ansvarigt för de s.k. megaevenemangen; Olympiska Spel, World Cup i fotboll (VM), Klein och VM i Friidrott (utomhus). UK Sport ansvarar för major events av typen VM i Friidrott (inomhus), EM i Friidrott (utom- och inomhus) samt just nu prioriterat ett antal evenemang inom OS sommarsporter som skall genomföras i Storbritannien som förberedelser före London OS 2012. 
 Prioriteringar och målsättningar 
 DCMS har identifierat fem strategiska prioritetsområden: 
  
 barn och ungdomars tillgång till kultur och idrott 
  
 stärka samhälle och individer genom att öka samhällseffekterna från kultur- och idrottsevenemang 
  
 maximera den samhällsintäkt som  
  
 turism-, 
  upplevelse- och fri- tidsevenemang skapar 
  
 effektivisera arbetet inom de organisationer som är finansierade av DCMS så att dessa levererar behovsbaserade kultur- och idrottsaktiviteter 
  
 säkerställa att de Olympiska Spelen och Paralympics Games 2012 genomförs effektivt och säkert och att anläggningar och annan infrastruktur kommer att användas i London och i övriga Storbritannien efter OS 
  
 Regeringen har också fastställt ett antal mätbara målsättningar för DCMS verksamhet. Dessa målsättningar har sedan DCMS ställt som krav för finansiering till de oberoende organisationer som skall genomföra politiken. Mätbara målsättningar är identifierade bl.a. inom områdena; omfattningen i timmar per vecka på ungdomars idrottsaktiviteter i skolsystemet, den procentuella minskningen av yngre med överviktsproblem, den procentuella ökningen av ung- domars nyttjande av kultur och idrottsaktiviteter, omfattningen av de personer som bör delta i regelbundna idrottsaktiviteter, ökningen av besökare till museer och andra kulturinstitutioner. 
 233 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 Verksamhet 
 Förutom policyskapande samt fördelning och kvalitetskontroll av de implementerande organisationerna, arbetar DCMS direkt med ansökningsprocessen för de största evenemangen. Inte enbart de olympiska sommarspelen men också världsmästerskapen i fotboll och friidrott. Ansökningsprocessen genomförs normalt i bolags- form med regeringen som ägare och finansiär tillsammans med idrottsrörelsen och arrangörsorten. När det gäller större kultureve- nemang av typen festivaler, drivs dessa frågor mer av arrangörsor- ten än regeringen. 
 I samband med planeringen av London 2012 har departementet prioriterat frågan hur evenemanget kan användas för regional utveckling och tillväxt – både före och efter OS – inkluderande direkta OS förberedande aktiviteter i Skottland, Wales och Nord- irland. Se nedan under London 2012. 
 Organisation 
 Antalet anställda inom departementet är cirka 400. Organisationen är i huvudsak uppdelad i tre avdelningar; kultur, media och idrott. Departementets arbete leds av en senior minister medan de tre avdelningarna leds av juniora ministrar. En av dessa är idrottsmi- nistern. 
 DCMS styr arbetet i de oberoende organisationer som genomför regeringspolitiken genom att utse styrelserna för dessa. Organisa- tionernas Chief Executive positioner rekryteras i ett öppet ansök- ningsförfarande. 
 London 2012 
 Arbetet inom departementets idrottsavdelning påverkas i stor om- fattning av planeringen inför OS. Omfattande resursförstärkningar har skapats. Regeringens roll är att garantera genomförandet av evenemanget genom att ta ett övergripande ansvar för OS organi- sationen, inte bara finansiellt utan också genom att utse nyckelper- sonerna i organisationen. 
 Dessutom har departementet ett särskilt ansvar att skapa förut- sättningar för att ett antal evenemang skall kunna genomföras före OS, inte bara i Londonområdet men också i andra delar av Storbri- 
 234 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 tannien. Regeringens tydliga intention är att OS 2012 inte enbart är en angelägenhet för London utan att OS har vunnits hem för att positivt påverka hela landet. Regeringen vill med OS som verktyg skapa regional tillväxt genom följande aktiviteter: 
  
 att tillsammans med ansvariga regionala tillväxtorganisationer skapa aktivitetsplaner och finansiering för hur en region kan nyttja OS perioden för sin imageförstärkning och tillväxt 
  
 öka den regionala tillgängligheten genom att bygga upp mötes- platser med storbildsskärmar kombinerat med andra upplevel- seaktiviteter 
  
 aktivera regionerna att arrangera träningsläger och enskilda täv- lingar innan OS för deltagande nationer inom olika idrotter 
  
 att planera för att vissa anläggningar och andra faciliteter som efter OS inte behövs i London, flyttas till och används i andra delar av landet 
  
 Direktiven till UK Sport är att genomföra cirka tjugo typiska sommar OS evenemang på världsnivå under perioden 2007 till 2010. Under 2006 genomfördes sex sådana evenemang. För att nå detta syfte har DCMS fördubblat planeringsanslaget till UK Sport till cirka 45 miljoner kronor per år. 
 Ansökningsprocessen, som gav London OS 2012, genomfördes i bolagsform till en kostnad på cirka 270 miljoner kronor. Hälften finansierat av regeringen tillsammans med London (London Development Agency) och hälften av näringslivet. Styrelsen för bolaget utsågs av regeringen. 
 World Cup 2018 
 Ett gemensamt arbete har startats av DCMS och engelska fotboll- förbundet (FA) för att analysera förutsättningarna för att söka fot- bolls VM 2018. Idrottsministern och fotbollförbundets ordförande har gemensamt gjort ett ställningstagande i frågan baserat på föl- jande faktorer; ett fotbolls VM skapar en omfattande samhällsin- täkt från internationella åskådare, Storbritannien har den arenaka- pacitet och transportsystem som behövs, Storbritannien har en omfattande erfarenhet av säkerhetsfrågor, 9 av 10 personer är posi- tiva till att söka fotbolls VM, ett väl genomfört evenemang skapar en känsla av individuell och nationell stolthet. 
 235 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 En omfattande analys skall genomföras som bl.a. skall visa hur detta mega evenemang kan användas för att skapa intresse och tillväxt också i de regioner som inte kommer att utgöra arrangörs- orter för grupp- och slutspelet, hur kostnaderna och intäkterna skall fördelas bland berörda intressenter och vilka tillgångar (lega- cies) som blir bestående för idrotten och för samhället i övrigt. 
 UK Sport 
 Inledning 
 UK Sport utgör en självständig organisation under Department for Culture, Media and Sport (DCMS). Organisationen bildades för tio år sedan och har som vision att – tillsammans med andra intres- senter – genomföra nationens ambitioner att skapa idrott på världs- klassnivå. Visionen skall uppnås genom att ge ekonomiskt och annat stöd till idrottare, ledare och evenemang. Just nu finns ett starkt fokus på de idrotter som ingår i de olympiska och para- lympiska spelen i Beijing 2008 och London 2012. För att nå fram- gångar på absolut världsklassnivå till dessa evenemang kommer under perioden 2006 till 2012 att ha investerats nästan 9 miljarder kronor – i huvudsak skattemedel men till en mindre del också när- ingslivsmedel. I denna summa ingår inte kostnaderna för London OS 2012. 
 Verksamhet 
 UK Sport administrerar och fördelar mer än 1,3 miljarder kronor per år. Verksamhet indelas i tre huvudprogram: 
  
 World Class Performance 
  
 syftet är att skapa förutsättningar för idrottsliga framgångar vid de olympiska spelen i Beijing och London, inklusive Paralympics 
 ekonomiskt stöd på i genomsnitt cirka 300 000 kronor per år ges till idrottare som har potential att ta medalj (cirka 1 500 idrottare ingår i detta program) 
 alla sommar OS idrotter kan få stöd med undantag av fotboll och tennis 
 genomför omfattande fortbildning av ledare och tränare 
 236 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 utvecklar spetsteknologi för utrustning och idrottskläder 
  
 Worldwide impact 
  
 stöd till ansökningar och genomförande av strategiskt viktiga evenemang – Major Events Programme (genom- snittligt stöd på cirka 45 miljoner kronor per år) 
 fortbildning och ekonomiskt stöd till de representanter som kandiderar till eller ingår i internationella idrotts- organisationer (cirka 400 personer) 
 stöd till idrottsprojekt i utvecklingsländer (totalt cirka 5,3 miljoner kronor per år i 13 målgruppsländer) 
  
 World Class Standards 
  
 Ramos 
  frågor (utbildning, information och provtag- ning) 
 Major Events Programme 
 Inom programmet finns två uppgifter, dels att tillsammans med de nationella specialidrottsförbunden (national governing bodies) ut- veckla evenemangsstrategier för varje prioriterad idrott, dels att ge direkt ekonomiskt stöd till evenemanget – både till ansöknings och genomförandeprocessen. För att få ekonomiskt stöd krävs att: 
  
 evenemanget ligger på  
  
 världs-, 
  europa- eller world cup nivå 
  
 evenemanget är listat i den strategi som utarbetas av UK Sport tillsammans med respektive nationellt förbund 
  
 evenemangsorganisationen har tillräcklig kompetens 
  
 att tydliga samarbetspartners finns – både ekonomiskt och för annat samarbete 
  
 att någon part av samarbetsorganisationerna tagit på sig att täcka ett underskott (underwriting) 
  
 för vissa evenemang krävs att en avbrottsförsäkring tecknas för evenemanget 
  
 Det som skiljer detta stödprogram från flera andra länders är att också de idrottsliga förutsättningarna analyseras utifrån möjlighe- ten att nå internationella framgångar under evenemanget, dvs. att kunna tävla om medaljerna. Skälet till detta är att stödet från UK Sport till enskilda idrottare eller lag skall gå hand i hand med stödet för att genomföra ett internationellt evenemang i samma idrott. 
 För 2006 investerades cirka 40 miljoner kronor i ansökningspro- cesser för att vinna hem större internationella evenemang. Tretton 
 237 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 evenemang på världs- och europanivå vanns hem och genomfördes sedan på åtta olika orter i Storbritannien. 
 Ansökan om stöd, inkluderande budget och affärsplan, görs på en specifik ansökningshandling (ungefär samma innehåll som i Skottland och på Irland) och analyseras först internt. En samman- fattande internanalys presenteras sedan av evenemangets förutsätt- ningar. Ansökan och internanalysen överlämnas därefter för be- dömning av en Major Events Panel. I denna sitter representanter från idrottsrörelsen, lokala myndigheter, media samt representanter från EventScotland och motsvarigheten på Nordirland. Beslut tas av styrelsen för UK Sport. Initialt kan betalas mellan 50 och 85 procent av det beslutade beloppet. Resterande betalas ut efter att arrangören lämnat in en evenemangsrapport inkluderande en revi- derad utfallsbudget. 
 Stödformer 
 I huvudsak förekommer två typer av stöd. Det första utgörs av ex- perthjälp dels i samband med utvecklingen av en evenemangsstra- tegi för respektive idrott och dels i samband med planering av an- sökningsprocessen och till en mindre del i samband med genomfö- randeplaneringen. Den andra formen är ett direkt ekonomiskt stöd både till ansöknings- och genomförandeprocesserna. Inga tydliga riktlinjer finns; flexibiliteten är stor. Stöd kan ges till att täcka ett budgeterat operativt underskott liksom att täcka upp för en bud- geterad intäkt som inte kommer in. Trots detta går det inte att säga att en statlig garanti lämnas eftersom UK Sport alltid har krav på att arrangören har någon samarbetspartner som tar på sig ansvaret för ett eventuellt underskott (s.k.underwriter). I många fall är underwriter den nationella idrottsorganisationen. UK Sport kan formellt ingå i organisationskommittén för ett evenemang. 
 Organisation och finansiering 
 UK Sport har 80 anställda, varav tre arbetar med Major Events Programme. Flest personer arbetar med programmen som stödjer individuella idrottsmän och kvinnor samt med  
 anti-doping 
  frågor. För budgetåret 2005/2006 hade UK Sport sammanlagda anslag på nästan 1,1 miljard kronor; cirka 400 miljoner kronor från reger- 
 238 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 ingen (Palmer) för stöd till nationella idrottsorganisationer,  
 anti-doping 
  arbetet, projekt i utvecklingsländer, stöd till interna- tionell representation samt operativa kostnader för UK Sport. Från National Lottery gavs anslag med cirka 700 miljoner kronor för stödet till enskilda idrottsmän och kvinnor samt till internationella evenemang. 
 Utvärderingar 
 När beslut tas av UK Sport om ekonomiskt stöd till ett internatio- nellt evenemang inkluderas normalt inte i bedömningen de sam- hällseffekter som kan skapas eller den internationella medieexpone- ring som kan förväntas. Fokus ligger istället på evenemangets effekter för den nationella idrotten. Samhällseffekter och medieex- ponering bedöms istället av den arrangörsort där evenemanget genomförs. UK Sport har tidigare utvecklat en modell för bedöm- ning av samhällseffekter och gör ibland sammanfattande bedöm- ningar om vad evenemangen skapar. För närvarande arbetas på att utveckla en modell som bedömer både de ekonomiska, sociala och miljömässiga samhällseffekterna. 
 Vad har UK Sport hitintills uppnått? 
  
 120 evenemang på VM, EM och världscup nivå har fått ekono- miskt stöd 
  
 av dessa är 26 världsmästerskapstävlingar 
  
 20 guldmedaljer under de två senaste sommar OS 
  
 76 guldmedaljer under de två senaste Paralympics 
  
 8 000 årliga dopingtester 
  
 ekonomiskt stöd till nästan 600 personer som representerar Storbritannien i internationella idrottsorganisationer 
  
 9.4 
  
 Irland 
  
 Inledning 
 Inom den irländska regeringen hanteras turism, kultur och idrotts- områdena av Department for Arts, Sports and Tourism. Regering- ens vision är att Turismen skall bidra till den ekonomiska, sociala och kulturella utvecklingen av det irländska samhället och dess 
 239 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 medborgare. Excellence i idrott och kultur utgör viktiga förut- sättningar för detta. 
 Regeringen formulerade en strategi i slutet på  
 90-talet 
  – Inter- national Sports Tourism Initiative  
 2000–2007 
  vars syfte är att till Irland attrahera större internationella idrottsevenemang med om- fattande turismkapacitet. 
 Genomförandeuppdraget gavs till den nationella främjandeorga- nisationen Failte Ireland – Wellcome to Ireland. Failte Ireland skapade då två program för att stödja regeringens initiativ; en Major Events Fund och en Development Fund. 
 Bakgrund 
 Failte Irelands verksamhet utgörs av fyra huvuduppgifter: 
  
 marknadsföring av Irlandsbilden 
  
 allmän kompetenshöjning och specifik utbildning av turistnär- ingen med fokus på yngre och arbetslösa 
  
 produktutveckling formulerad i Tourism Product Develop- ment Strategy  
  
 2007–2013 
  
 forskning och statistik 
  
 Den totala volymen av investeringar inom produktutvecklingsom- rådet ser ut på följande sätt räknat på hela planeringsperioden (sju år): 
  
 investeringar i regionala turistanläggningar; 1,2 miljarder kro- nor 
  
 stöd till kulturella evenemang och festivaler; 250 miljoner kro- nor 
  
 stöd till privata investeringar i turistanläggningar; 250 miljoner kronor 
  
 utbildning och kvalitetskontroll; 1,4 miljarder kronor 
  
 utveckling av marknadsföring; 950 miljoner kronor 
  
 Den irländska turismen skapade en samhällsintäkt på cirka 41 mil- jarder kronor under år 2005. Irland besöktes samma år av cirka 6,8 miljoner besökare. 240 000 personer arbetar inom turistnäringen, varav 27 procent utgörs av utländsk arbetskraft. En av Failte Irelands uppgifter är kompetensförsörjning till turistnäringen. Under 2005 utbildades 2 200 arbetslösa, 2 800 personer i längre 
 240 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 utbildningsprogram och 9 900 personer i fortbildningsprogram. Irland besöktes av 1 300 utländska medier under året. 
 Målsättning 
 Syftet med den nationella evenemangsstrategin – International Sports Tourism Initiative – är att utveckla kommersiella partner- skap; inte att utgöra ett intäktsalternativ för större evenemang. För att erhålla stöd krävs att evenemanget: 
  
 har ett omfattande internationellt deltagarantal 
  
 skapar omfattande intresse från internationella besökare och från internationell media 
  
 utgör en viktig del av respektive idrotts utveckling 
  
 exponerar Irlands naturtillgångar 
  
 Utifrån detta har Failte Ireland identifierat en nationell evene- mangsportfölj bestående av fyra kategorier evenemang: 
  
 mega evenemang; Sommar OS och Martin 
  
 kommersiella evenemang av återkommande natur; Formula One Grand Prix och PGA Golf Tour Events 
  
 one-off 
  
  evenemang med omfattande medieintresse; World Cup i Rugby, Ryder Cup i golf och VM i Friidrott 
  
 evenemang som internationellt utvecklar irländsk idrott; VM i terränglöpning, Handikapp VM i simning och EM i hästhopp- ning 
  
 Verksamhet 
 För att genomföra regeringens strategi har Failte Ireland skapat två stödprogram. Huvudprogrammet är Major Events Fund där stö- det omfattar cirka 46 miljoner kronor per år. För vissa större eve- nemang kan ekonomiskt stöd också ges direkt från regeringen och utanför Failte Irelands budget. Ett sådant exempel var Ryder Cup 2006. 
 Det andra stödprogrammet Development Fund avser att stödja regionala evenemang som kan utvecklas till nationella. Efter- som stödets omfattning endast är cirka 230 000 kronor per år så görs ingen mer analys på grund av att programmet har en mycket begränsad effekt. 
 241 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 Failte ireland kräver att evenemang som söker ekonomiskt stöd från Major Events Fund medverkar till att exponeringsmöjlighe- ter skapas för Irlandsbilden genom bl.a. TV reklam, annonser och direktexponering på de arenor där evenemanget genomförs. Expo- neringsmöjligheterna skall riktas mot prioriterade marknader som US, UK, övriga mainland Europa samt Australien och delar av Asien. Kravet är också att evenemanget förutsätts skapa omfat- tande samhällsintäkter genom antalet utländska besökare och del- tagare. 
 Stödformer 
 I första hand ges direkt ekonomiskt stöd till evenemanget. I klart mer begränsad omfattning ges expertstöd. Resurserna är också be- gränsade för att tillsammans med t.ex. ett specialidrottsförbund utveckla en evenemangsstrategi för respektive idrott. 
 Det ekonomiska stödet utgör ingen statlig garanti. Skulle en situation uppstå då ett evenemang skapar ett omfattande operativt underskott – kanske på grund av omständigheter som evenemanget inte kan påverka som t.ex. väderförhållanden – hanteras detta direkt med regeringen på  
 ad-hoc 
  basis. Evenemangsstödet, som baseras på ett formellt avtal, utbetalas normalt med hälften vid avtalstecknandet och resterande efter att arrangören presenterat sin evenemangsrapport, inkluderande en revisionsrapport av den operativa budgeten. Om inte arrangören når de med Failte Ireland överenskomna nyckeltalen (t.ex. antalet deltagande nationer, antalet utländska besökare, antalet media, TV täckning etc.) kan krav ställas på att det förskotterade stödet skall återbetalas. 
 Vad gäller de nationalarenor som utgör en förutsättning för genomförande av den nationella evenemangsstrategin tar den irländska regeringen ett ansvar för arenorna i samarbete med andra intressenter. I Dublin finns idag två mycket stora utomhusarenor – Mejia med en åskådarkapacitet på 82 500 och Landsdown Road med 65 000. Däremot saknar Irland en större multiarena för inomhusevenemang samt en större konferensanläggning. Det är mycket troligt att dessa båda byggs inom en nära framtid med regeringen som initiativtagare och delfinansiär. 
 242 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 Organisation 
 Failte Ireland har 200 anställda. Avdelningarna för idrottsfrågor respektive kulturfrågor har två anställda vardera. Dessa begränsade personella resurser innebär att personalen i huvudsak arbetar med ansökningar för evenemangsstöd snarare än att tillsammans med andra intressenter utveckla och skapa nya evenemang. 
 Failte Ireland styrs av en General Board. Ordföranden och Chief Executive utses av regeringen. För analys och bedömning av evenemangsansökningar inom idrottsområdet finns en Advisory Board med specialistkunskap om större evenemang. Här finns företrädare för motsvarande Riksidrottsstyrelsen och turist- näringen. Motsvarande finns också inom kulturområdet. Det formella beslutet om evenemangsstöd tas av General Board. 
 Finansiering 
 Budgeten för Failte Ireland är cirka 1,2 miljarder kronor per år, varav 94 procent är skattefinansierat. Av detta avsattes under 2005 cirka 44 miljoner kronor för stöd till 24 internationella evenemang. De flesta evenemangen genomfördes inom golf, bilsport, maraton och segling. Inom kultursektorn gavs ekonomiskt stöd till 144 fes- tivaler och andra kulturevenemang, i huvudsak nationella och regi- onala, till en sammanlagd kostnad på cirka 31 miljoner kronor. 
 För större internationella evenemang kan regeringen lämna direkt ekonomiskt stöd utanför Failte Irelands budget. 
 Utvärderingar 
 Få externa utvärderingar av samhällsintäkter genomförs. Nyckeltal används i stället för jämförelser – framförallt vad gäller internatio- nell mediebevakning. En intern beräkningsmodell används för att prognostisera samhällsintäkterna. Handläggarnas kompetens och erfarenhet från evenemang är avgörande för bedömningen. 
 243 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 Vad har Failte Ireland hitintills uppnått? 
 Idrottsturismen på Irland prioriterar tre områden: 
  
 Golf 
 ; Skapade en samhällsintäkt från utländska besökare på 1,3 
 miljarder kronor. Antalet utländska besökare var nästan 100 000 och i genomsnitt stannade de på Irland i 9 dygn (siffror från 2004) 
  
 Cykelsport 
 ; Samhällsintäkt 550 miljoner kronor; 43 000 ut- ländska besökare; vistelse 14 dygn (siffror från 2005) 
  
 Ridsport 
 ; Samhällsintäkt 275 miljoner kronor; 27 000 utländska besökare; 8 vistelsedygn (siffror från 2005) 
 De enskilda evenemang som skapat störst samhällsintäkter finns alla inom idrottsområdet: 
  
 Ryder Cup 2006; skapade en samhällsintäkt på cirka 1,1 miljar- der kronor 
  
 Tour de France 1998 (epilogen) 
  
 Irländska Rallyt; en del av världscupsserien där också Svenska Rallyt ingår 
  
 Solheim Cup 2014; pågående ansökningsprocess 
  
 9.5 
  
 Skottland 
  
 Inledning 
 Skottlands lokala regering – Scottish Executive – är bl.a. ansvarig för områdena idrott och turism. Inom regeringskansliet hanteras dessa områden av Department for Arts, Sports and Tourism. Scottish Executive styr arbetet med att använda evenemang inom idrott och kultur som verktyg för samhällsutveckling genom stra- tegidokumentet Major Events Strategy (avser perioden 2003 till 2015). Implementeringen av regeringens strategi för turismutveck- ling genomförs av Visit Scotland – som nationell främjandeorgani- sation – medan EventScotland är ansvarig för att attrahera, skapa och utveckla evenemang inom idrott och kultur – både på nationell och regional nivå. Visit Scotlands roll beskrivs i kapitel 4.11. 
 244 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 EventScotland 
 Bakgrund 
 Under 2002 konstaterade Scottish Executive att det borde gå att utveckla sina befintliga världsklassevenemang inom idrott (t.ex. Open Golf) och kultur (t.ex. Edinburgh International Festival) samtidigt som nya evenemang attraheras till Skottland i syfte att öka antalet utländska besökare och därmed maximera den sam- hällsintäkt som evenemangen skapar. Visionen fastställdes till att Skottland 2015 skall utgöra en av världens bästa destinationer för stora internationella evenemang inom idrott och kultur. För att uppnå visionen konstaterades att förändringar måste göras inom följande områden: 
  
 förbättra samarbetet mellan evenemangsarrangörer och finansi- ärer 
  
 tydligt koppla evenemangsstrategier till andra relaterade sam- hällsområden som turismutveckling och kulturutveckling samt inte minst regional tillväxt och näringslivsutveckling 
  
 samordna och förbättra användningen av befintliga och nya an- läggningar inom idrott, kultur och konferenser 
  
 öka kunskapen om de samhällseffekter och specifika samhälls- intäkter som evenemang skapar genom att utveckla metoder för prognoser och utvärderingar 
  
 öka kunskapen om hur vinnande ansökningar skapas och se till att denna kunskap används i ansökningsprocessen för varje större evenemang 
  
 skapa partnerskapslösningar som är maximala för att utveckla Skottlands ekonomi och internationella image 
  
 utveckla en nationell evenemangsportfölj med tydliga krav på return on investment där skatteinvesteringarnas storlek jäm- förs med den samhällsintäkt som respektive evenemang skapar 
  
 Utifrån ovanstående vision och krav på förbättringar skapades 2003 EventScotland för att genomföra regeringens Major Events Strategy 
 245 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 Målsättningar 
 EventScotlands uppdrag är att skapa en portfölj av idrotts- och kulturevenemang som; 
  
 stärker Skottlands ekonomi genom att attrahera internationella besökare, deltagare och media 
  
 stärker Skottlands image (Skottlandsbilden) och skottarnas stolthet 
  
 stärker idrottens och kulturens infrastrukturer (t.ex. anlägg- ningar) 
  
 maximerar de ekonomiska, sociala och miljömässiga fördelarna till alla delar av landet 
  
 Uppdraget innebär ett tydligt samarbetskrav med Sport Scotland (motsvarande svenska Riksidrottsförbundet), Visit Scotland, Scottish Arts Council, Armstrong (nationell näringslivsor- ganisation) samt de båda huvuddestinationerna för evenemang Glasgow och Edinburgh. 
 Verksamhet 
 Utifrån förutsättningarna i regeringens Major Events Strategy har EventScotland skapat två programstöd för evenemang; dels ett International Events Programme på nationell nivå och dels ett Regional Events Programme. Det sistnämnda programmet avser att komplettera det nationella programmet genom att använda eve- nemang för utveckling och marknadsföring av specifika regioner och städer. 
 International Events Programme 
 Detta program utgör EventScotlands huvuduppgift och medger ekonomiskt stöd till evenemang under ett år på cirka 55 miljoner kronor. För megaevenemang av typen Ryder Cup (har tilldelats Skottland för år 2014) ger regeringen ekonomiskt stöd till EventScotland utanför den ordinarie budgeten. Hitintills har re- geringen beslutat om investeringar i Ryder Cup 2014, inkluderande ansökningsprocessen, på motsvarande över 300 miljoner kronor. 
 246 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 Ryder Cup 2006, som genomfördes på Irland, skapade en sam- hällsintäkt på över en miljard kronor till den irländska ekonomin. 
 I sitt långsiktiga arbete att genomföra den nationella strategin har EventScotland identifierat en portfölj av evenemang som skall utvecklas eller vinnas hem och som skall leda i riktning mot att den övergripande visionen uppnås. Deras evenemangsportfölj ser ut på följande sätt som den är beskriven i EventScotlands affärsplan (nämnda evenemang skall ses som exempel och utgör inte en full- ständig förteckning). 
 Figur Chambers evenemangsportfölj 
 EventScotlands inriktning på de internationella evenemang som skall ingå i portföljen är tydlig. Sju områden har prioriterats; 
  
 Golfevenemang 
 : Marknadsförs under devisen Home of Golf. Varje år genomförs fyra stora internationella golftävlingar i Skottland inom konceptet Scottish Open. Satsningar också på Master (veteran) tävlingar på Europa och världsnivå. 
  
 Rugby 
 : Söker World Cup 2015 (en av världens fem största idrottsevenemang). Dessutom Europacup finaler och Master tävlingar. 
 247 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
  
 Äventyrsevenemang 
 : Använder tävlingarna för att exponera Skottlands natur; mountainbike, klättring etc. 
  
 Evenemang med stora deltagarantal 
  
 : Används för att exponera specifika städer och regionen; marathontävlingar, terrängmäs- terskap etc. 
  
 Multisportevenemang 
 : Glasgow har ansökt om Klein 2014 med mer än 500 deltagare i 30 idrotter från 53 län- der samt en omfattande medieexponering. 
  
 Kulturella festivaler 
 ; Mycket fokus på Edinburgh International Festival som skapar en samhällsintäkt på över 1,8 miljarder kronor under de fem veckor den pågår varje år. EventScotland tillsammans med regeringen bidrar med cirka 25 miljoner kro- nor medan staden Edinburgh bidrar med lika mycket. 
  
 Internationella Awards 
 : Fokus på MTV Awards och möten med världens ledande filantroper. 
 Regional Events Programme 
 Detta stödprogram utgör ett komplement till huvudprogrammet International Events Programme och syftar till att stödja regio- nala evenemang som har kapacitet att utvecklas till ett nationell och kanske också ett internationellt evenemang. EventScotland ut- vecklar dessa evenemang tillsammans med regionala och lokala samarbetspartners i syfte att: 
  
 skapa exponering av en region eller stad utanför storstäderna Glasgow och Edinburgh 
  
 skapa regionala samhällsintäkter, dvs. omflyttning av konsum- tion inom Skottland 
  
 evenemanget skall upplevas som inspirerande av lokalbefolk- ningen 
  
 För att få stöd krävs att evenemanget: 
  
 har kapacitet att öka antalet deltagare, åskådare och media 
  
 ingår som en del i en regional evenemangsstrategi 
  
 har ett tydligt lokalt finansieringsstöd och ledarskap 
  
 skapar långsiktiga värden – antingen fysiska eller andra till- gångar (legacies) 
  
 genomför en utvärdering av de regionala samhällseffekterna 
  
 248 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 EventScotlands budget för det regionala programmet är cirka 6,8 miljoner kronor per år. Högsta bidrag är cirka 340 000 kronor. Stöd till regionala evenemang kan sökas vid sex tillfällen per år i enlighet med ett detaljerat ansökningsformulär. I bedömningen ingår också en analys av kompetensen hos evenemangsarrangören. Precis som för International Events Programme ges stöd för att skapa mervärden för evenemanget i form av nationellt marknadsfö- ringsstöd eller för inhyrning av teknisk utrustning som skapar mervärden för besökaren. 
 Stödformer 
 Evenemangsstöd kan ges på flera sätt. Generellt skall stödet tillföra ett mervärde och därmed utveckla evenemanget. Stöd ges inte för att fylla upp avsaknad av intäkter; inte heller för att ersätta budge- terade intäkter som inte kommer in. Stödet kräver en tydlig part- nerskapsmedverkan med lokala myndigheter, berört specialid- rottsförbund (SF), Sport Council (motsvarande RF) och näringsli- vet. Inget stöd ges till konferenser, mässor och utställningar. 
 Stödformerna kan vara följande: 
  
 experthjälp utan kostnad, både för ansökningsprocessen och för genomförandet 
  
 direkt ekonomiskt stöd för 
  
 anmälningsavgifter till evenemangsägaren 
 marknadsföringsaktiviteter för att öka antalet utländska besökare 
 visst infrastrukturstöd 
 stöd till Host Broadcaster funktionen för att säkra inter- nationella TV sändningar 
  
 tekniska hjälpmedel för att öka publikattraktionen av typen storbildsskärmar för utomhusevenemang och teknik för webb sändningar 
  
 I den samlade bedömning som görs tas hänsyn – förutom till om- fattningen av samhällsintäkterna – till ett antal avgörande nyckeltal: 
  
 antalet utländska deltagare och besökare/åskådare 
  
 antalet representerade media främst från de länder som utgör Visit Scotlands prioriterade marknader 
  
 bedömning av den return on investment som evenemanget förväntas skapa 
  
 249 
 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder SOU 2007:32 
 Organisation 
 EventScotland utgör idag en självständig organisation inom Department of Arts, Sports and Tourism. Organisationen har ingen egen styrelse utan Chief Executive rapporterar direkt till departementets enhet för idrottsfrågor. Sedan etableringen 2003 har EventScotland haft en chef och då han nu lämnar organisa- tionen är det troligt att EventScotland kommer att utgöra en del av Visit Scotlands organisation, men med en egen mindre styrelse. Ledamöterna i denna styrelse kommer att väljas ut utifrån deras erfarenhet och kompetens av större internationella evenemang snarare än utifrån vilken organisation de representerar. 
 EventScotland har tolv anställda med kompetenser inom områ- dena riskanalyser, kunskap om villkoren och förutsättningarna för större evenemang, kunskap om nationella och internationella offentliga system samt direkt erfarenhet från genomförande av större evenemang. 
 Finansiering 
 EventScotlands grundfinansiering är helt baserad på statliga anslag som fördelas genom Visit Scotland. För finansieringsstöd till de största evenemangen – typ Ryder Cup 2014 – tillkommer direkta anslag från regeringen som hanteras av EventScotland. Det sam- manlagda stödet från Executive Scotland har inte gått att få fram. Som tidigare nämnts är ett av kraven för att få stöd från EventScotland att samfinansiering genomförs av andra intressenter. 
 EventScotlands statliga finansiering var för 2003 cirka 25 miljo- ner kronor och under 2007 är den cirka 70 miljoner kronor. Av detta belopp används cirka 15 miljoner kronor till operativa kost- nader medan cirka 55 miljoner kronor fördelas till olika typer av evenemangsstöd. 
 Utvärderingar 
 EventScotland genomför kontinuerligt både prognosberäkningar och utfallsbedömningar. Två metoder används, dels en internt ut- vecklad metod som skapar beslutsunderlag både för evenemangets operativa budget liksom för samhällsintäkterna och för andra nyck- eltal, dels en extern metod för att mäta samhällseffekterna. Den senare är snarlik de metoder som används i England (UK Sport), 
 250 
 SOU 2007:32 Statligt engagemang i stora evenemang inom kultur och idrott m.m. i några andra länder 
 Danmark (Idrottsfonden) samt delvis också i Sverige (Turismens Utredningsinstitut AB). De prognosbedömningar som görs som en del av beslutsprocessen för att erhålla stöd är starkt fokuserad på de enskilda handläggarnas kompetens och direkta erfarenhet från andra internationella evenemang. 
 EventScotlands utfallsvärderingar fokuseras nästan enbart på den samhällsintäkt som de internationella besökarna och deltagarna skapar. Sällan utvärderas de regionalekonomiska effekterna, dvs. omflyttad nationell konsumtion. Som tidigare nämnts ställer EventScotland krav på att gjorda skatteinvesteringar i evenemanget skall ha möjlighet att skapa mer än tio gånger i samhällsintäkt enbart från de utländska besökarna och deltagarna. 
 Vad har EventScotland hitintills uppnått? 
 Under fyraårs perioden 2003 till och med 2006 har stöd lämnats till 114 idrottsevenemang och 49 kulturevenemang. Dessa 162 evene- mang har genomförts på 26 orter i Skottland. Dessutom har stöd lämnats till 109 regionala evenemang. 
 Tillsammans har evenemangen skapat en samhällsintäkt på cirka 4,2 miljarder kronor från i huvudsak utländska besökare och delta- gare. 
 Under det senaste året har EventScotland lämnat ekonomiskt stöd till 71 evenemang där det högsta utbetalda beloppet varit 1,6 miljoner kronor (mediastöd för tävlingen Visit Scotland Adven- ture) och det lägsta beloppet cirka 30 000 kronor till det regionala evenemanget Taylor Smith. 
 De enskilda evenemang som under samma period skapat mest omfattande samhällsintäkter har varit: 
  
 Edinburgh International Festival; 1,8 miljarder kronor 
  
 Open Golf Championship; 965 miljoner kronor och 223 000 åskådare 
  
 Europacup final i rugby (Heineken Cup); 160 miljoner kronor och 52 000 åskådare 
  
 251 
 DEL IV 
 Utredningens förslag 
 10 Slutsatser 
  
 10.1 
  
 Ursprungsuppdraget 
  
 Turism utgör en tillväxtnäring för Sverige som har stor potential att skapa fler lönsamma företag och ökad sysselsättning. Ytterligare marknadsföring utomlands av Sverige som resmål kan leda till ett ökat resande till Sverige och därmed en ökad tillväxt. Utredningen har sökt möjliga vägar för att åstadkomma en stärkt gemensam marknadsföring utomlands av Sverige som resmål mellan offentliga och privata aktörer på nationell, regional och lokal nivå. 
 Att skapa ytterligare gemensam finansiering av marknadsföring av Sverige som resmål leder lätt till föreställningen att företagen i svensk turistnäring är beredda att satsa betydligt mer än i dag på marknadsföring utomlands. Detta är sannolikt inte fallet. Går det att uppnå en ökad samordning mellan företagen sinsemellan och mellan företagen å ena sidan och staten å andra sidan så kan detta i stället leda till att de investeringar som görs i marknadsföring blir mer rationella och får större effekter i försäljningsledet. För att företagen i högre grad skall medverka i denna samordnade mark- nadsföring krävs dock att de har ett inflytande över de aktiviteter som bedrivs samt att de direkta resultaten går att utläsa. De lokala och regionala turistorganisationerna, vilka ofta till övervägande del är finansierade med skattemedel, kan dock tänkas vara beredda att satsa ytterligare medel för marknadsföring utomlands för att skapa större genomslag för sitt område. Det skall dock även poängteras att en växande näring, såsom turistnäringen, naturligtvis också betyder sammantaget växande resurser, vilka kan användas till marknadsföring. 
 Vid arbetet med att kartlägga dagens system i Sverige, varvid olika aktörer lämnat synpunkter, samt system i andra länder har utredningen kommit fram till följande slutsatser. 
 255 
  
 Slutsatser 
  
 SOU 2007:32 
  
 att det krävs tydliga mål för vad det offentliga och turistnär- ingen vill att turismen skall bidra med för Sverige 
  
 att det krävs att flera myndigheter och organisationer, som i sin verksamhet påverkar och påverkas av turismen, får en ökad för- ståelse för turistnäringens ekonomiska förutsättningar, behov och utvecklingsmöjligheter 
  
 att turismens och turistnäringens utveckling är beroende av flera aktörer, såväl offentliga som privata, och att det för att uppnå en så bra utveckling som möjligt krävs ett stärkt samar- bete mellan dessa aktörer 
  
 att det för ett lyckat samarbete krävs att turistnäringens företag och organisationer enar sig i större utsträckning 
  
 att marknadsföring av ett resmål endast är en av många kompo- nenter som bidrar till att ett resmål skall nå framgång 
  
 att ett starkt marknadsföringssamarbete mellan det offentliga och näringslivet även påverkar andra områden som är viktiga för att bli framgångsrika inom exempelvis produktutveckling, samverkan mellan olika branscher, servicenivå och tillgänglig- het 
  
 att det krävs en bättre samordning av de ekonomiska resurser som satsas på internationell marknadsföring, dels mellan offentliga aktörer och privata företag inom turistnäringen, dels mellan aktörer på nationell, regional och lokal nivå. 
  
 att det krävs gemensamma värderingsmodeller för marknadsfö- ringsinsatser 
  
 att det finns behov av bättre underlag för statistik angående inkommande besökare i Sverige 
  
 10.1.1 
  
 Sammanfattning av erfarenheter från andra länder 
  
 Samtliga länder som ingått i karläggningen, se kapitel 4, har en turistfrämjandeorganisation på nationell nivå. I vissa fall har den organisatoriska lösningen förändrats över åren gällande exempelvis uppdragets bredd, ägarförhållanden och storlek. Alla länder har dock valt att behålla en organisation för turistfrämjande för hela landet. Samtliga länders turistfrämjandeorganisationer har interna- tionell marknadsföring som hela eller en del av sitt uppdrag. Det är tydligt att de olika länderna anser det värdefullt att på den interna- tionella marknaden uppvisa något som förenar hela landet och som är karaktäristiskt för landet. Enigheten, eller snarare samsynen, om 
 256 
  
 SOU 2007:32 
  
 Slutsatser 
  
 värdet av ett starkt nationellt varumärke tycks vara avgörande för att regioner, städer och näringsliv ansluter sig till ett samarbete på nationell nivå. I många fall gör de privata aktörerna den bedöm- ningen att deras affärer stärks genom att de syns i samband med den nationella profilen. Regioner och städer ser att de själva får större attraktionskraft genom att i internationella sammanhang synas tillsammans med nationen. På motsvarande sätt avtar viljan att delta i och medfinansiera nationellt samordnade satsningar i de länder där denna samsyn inte är lika stark. 
 Den svenska statliga insatsen till turistfrämjandeorganisationen, med uppdrag att marknadsföra Sverige, är mindre än de jämförbara länder utredningen studerat såsom Finland, Danmark, Norge, Holland och Skottland. Det skall dock poängteras att marknadsfö- ringen av ett land får positiv effekt endast i de fall turistprodukten kan leva upp till de potentiella kundernas förväntningar. I kartlägg- ningen av olika länder har det inte gått att utröna några tydliga mönster som visar att stora marknadsföringsinsatser skapar stor framgång och utveckling av inkommande turism. Däremot tycks ett starkt marknadsföringssamarbete mellan det offentliga och näringslivet påverka andra områden som är viktiga för att nå fram- gång, såsom exempelvis produktutveckling, samverkan mellan olika branscher, servicenivå och tillgänglighet. Turismens utveckling, genom sin struktur och sitt innehåll, är starkt beroende av många aktörer, såväl offentliga som privata. Det nätverk av produkter och tjänster som utgör turistnäringen är komplext och står och faller med varje länk i kedjan. 
 Samarbetsformerna mellan det offentliga och näringslivet varie- rar i de kartlagda länderna. I vissa av dem, främst på kontinenten i Europa, är näringslivet medlemmar/delägare av den nationella turistfrämjandeorganisationen och betalar till denna en medlems- avgift. Avgiften ger dels en viss grundfinansiering för turistfräm- jandeorganisationen och betalas utifrån medlemmens egen storlek och möjlighet att delta, dels ger avgiften en legitimitet åt den nationella turistorganisationen från näringslivets sida. Företagen, som ingår, visar öppet att de stödjer förekomsten av en nationell organisation och att de vill synas inom ett, för landet, gemensamt varumärke. Dessutom har medlemmarna i många fall en påverkan på den nationella organisationens verksamhet, exempelvis priorite- ring av olika marknader och segment. I de nordiska länderna har andra vägar valts för den nationella turistorganisationen. Dessa har 
 257 
  
 Slutsatser 
  
 SOU 2007:32 
  
 inte samma typ av fasta finansiella relationer med näringslivet. De fyra nordiska länder som studerats har valt relativt olika lösningar. 
 Norge 
 I Norge har turistfrämjandet införlivats i Innovasjon Norge med ett betydligt bredare uppdrag än turism. Det fanns farhågor i turistnäringen att turistfrämjandet i Norge skulle minska till följd av detta och att turismen skulle försvinna bland allt annat. I stäl- let har det visat sig att den norska staten satsar mer än tidigare på turistfrämjande och staten har satt upp ett tydligt kvantitativt mål för turismen till Norge. Den norska näringslivsorganisationen NHO har utarbetat en strategi och handlingsplan för hur målet skall uppnås. Det finns därmed en gemensam inriktning och ett gemensamt åtagande mellan stat och näring, trots att det inte for- mellt finns något organisatoriskt band. I Norge prioriteras priva- tresandet. Det finns inte någon aktiv nationell satsning på mötes- industrin eller evenemang. 
 Danmark 
 Beträffande Danmark har turistfrämjandeorganisationen, Visit- Denmark, redan för flera år sedan, tillsammans med näringslivet, valt att prioritera ett fåtal affärsområden. Anledningen till detta är en strävan att inte splittra resurserna på för många områden samt att ta till vara de områden där Danmark bedöms ha störst potential. Vidare har en plan presenterats för hur samverkan ytterligare skall stärkas mellan VisitDenmark och den danska turistnäringen. För de prioriterade affärsområdena skapas det styrgrupper gemensamt mellan VisitDenmark och den del av näringen som är mest berörd. Grupperna lägger fram långsiktiga mål, val av marknader, produkt- utveckling m.m. Avsikten är att skapa en stark förankring och där- med säkerställa medfinansieringen i näringslivet. I Danmark satsas det nationellt på såväl privatresande som mötesindustrin samt den satsning på evenemang som görs genom Event Denmark och Idrottsfonden. 
 258 
  
 SOU 2007:32 
  
 Slutsatser 
  
 Finland 
 I Finland omorganiseras det finska turistrådet (CTF) delvis som en följd av ministeriets krav på ökande inkommande turism till Finland. CFT har fått detaljerade krav på ökning av antal gästnätter inom flera temaområden. Dessutom har det gjorts en översyn av organisationen beträffande ägande och samverkan med andra orga- nisationer med intresse för främjandet av Finland, exempelvis utri- kesministeriet och exportfrämjandet. Det uppsatta målet skall upp- nås före 2010. 
 I Finland finns ett flertal projekt med  
 EU-finansiering. 
  Dessa projekt, som är viktiga som medfinansiering i CTF:s marknadsfö- ring av Finland utomlands, avslutas inom kort. Den fortsatta finan- sieringen av verksamheterna är därför oklar. I dagsläget koncentre- rar Rodriguez sin verksamhet till privatresande. Verksamhet beträffande mötesindustrin handhas av Finland Convention Bureau, FCB, som är en nationell paraplyorganisation för det finska näringslivet inom mötesindustrin. FCB, som har ett nittiotal medlemmar över hela Finland, är ett icke vinstdrivande företag som finansieras med 30 procent från Handels- och industriministeriet, 30 procent från kommunerna, 30 procent från de företag som gått med i verksam- heten samt egen finansiering cirka 10 procent. 
 Sverige 
 I Sverige är det VisitSweden som är turistfrämjandeorganisation med internationell marknadsföring som sitt uppdrag. Denna har, med nordiska mått, en unik lösning såtillvida att det är fråga om ett aktiebolag som till hälften ägs av staten och till hälften av turist- näringen. Denna form liknar till sin grundkonstruktion vissa av de kontinentala lösningarna med ett gemensamt delägande/ medlemskap. Bolaget tillförs av staten årligen ett belopp som skall användas för basorganisationen samt marknadsföringen på image- nivå. Något motsvarande finansiellt åtagande finns inte från näringslivet, till skillnad från de medlemslösningar som återfinns i vissa europeiska länder. För medfinansiering krävs att VisitSweden skapar konkreta projekt som näringen vill delta i. VisitSweden har definierat de målgrupper, segment och teman som de anser ha störst potential för Sverige. Det finns dock ännu inte någon nationell gemensam plan, inklusive mål med bred förankring och 
 259 
  
 Slutsatser 
  
 SOU 2007:32 
  
 långsiktig finansiering, med turistnäringen beträffande de prio- riterade områdena. VisitSweden satsar huvuddelen av sina resurser på privatresande, men är även aktiv inom delar av mötesindustrin såsom incentives (belöningsresor) och företagsmöten. 
  
 10.1.2 
  
 En mer enad turistnäring 
  
 En förutsättning för ett ökat statligt engagemang i utvecklingen av svensk turism är att det finns en motpart i näringslivet med tydliga mål, beslutsmandat och kraft att skapa finansiering. Den splittrade organisationsstruktur som finns inom turistnäringen i dagsläget, med alla de särintressen som företräds av de olika delbranscherna, försvårar en konstruktiv dialog där gemensamma beslut om samar- betsområden, mellan staten och turistnäringen, kan fattas. Turist- näringens företag och organisationer bör i större utsträckning för- mås att ena sig för att bli en samlad part för regeringen att samtala med beträffande internationell marknadsföring och även stora internationella evenemang. 
 För utredningens förslag i kapitel 11 är det för ett lyckat resultat i många delar en förutsättning att den finns en mer enad turist- näring. 
  
 10.1.3 
  
 Frågan om marknadspeng 
  
 Under utredningsarbetet har företrädare för olika branscher inom näringen framfört mer eller mindre konkreta och detaljerade för- slag till alternativa finansieringsmodeller. 
 Nätverket Svensk Turism (numera Svensk Turism AB) föreslog redan 2002 i en promemoria till Näringsdepartementet införandet av en övernattningsavgift som skulle tas ut på s.k. kommersiellt boende (se närmare om förslaget i kapitel 5.4). Förslagen har, utöver finansieringen av marknadsföring, också innefattat förslag till finansiering av bl.a. destinations- och produktutveckling, kom- petensutveckling och forskning. Utredningen tar i denna fråga enbart ställning till de aspekter som rör utredningens uppdrag, dvs. alternativa finansieringsformer av internationell marknadsföring av Sverige som resmål. 
 Förslagen till marknadspeng eller övernattningsavgift har det gemensamt att de förutsätter införandet av en ny skatt. Förslagen 
 260 
  
 SOU 2007:32 
  
 Slutsatser 
  
 utgår nämligen från att de medel som genereras endast får användas till det angivna ändamålet. Det innebär att skatten skulle special- destineras till vissa ändamål. Denna ändamålsbestämning saknas såvitt utredningen kan bedöma helt i den nuvarande svenska skat- telagstiftningen. Det har dock tidigare förekommit krav på ända- målsbestämning i den politiska debatten, exempelvis krav på att beskattning av drivmedel skall kopplas till byggande och underhåll av väginfrastruktur. 
 Utredningens bedömning är att det knappast finns några förut- sättningar för införandet av en principiellt ny beskattningsform, dvs. en skatt med lagreglerad ändamålsbestämning. I så fall skulle en eventuell marknadspeng få formen av en ny punktskatt. Skat- tesystemet har ett antal punktskatter, exempelvis på alkohol och tobak. Praktiskt skulle det dock inte bli fråga om något annat än en årlig budgetfråga. Utredningen bedömer därför att inte heller detta är ett förslag som bör läggas fram. 
 De olika förslagen på marknadspeng har kombinerats med olika förslag till kommunal medfinansiering. I det fall denna skall vara obligatorisk förutsätts en särskild författningsreglering. Utredningen har svårt att se hur en sådan reglering av medfinansie- ring av den internationella marknadsföringen av Sverige som resmål skulle kunna förenas med den kommunala självstyrelsen. 
 Sammanfattningsvis har utredningen, med hänvisning till vad som ovan anförts, inte funnit skäl att i denna utredning föreslå införandet av marknadspeng eller övernattningsavgift i någon form. 
  
 10.1.4 
  
 Skattefrågor 
  
 Svensk Turism AB redovisade 2006 ett förslag som baseras på att staten gör ett åtagande att avsätta två procent av statens skattein- täkter för turistnäringens beräknade omsättning från den utländska turismen (se närmare om förslaget i kapitel 5.4). Underlaget för beräkningen skulle fastställas via Nuteks satelliträkenskaper. Med- len skulle tillföras en fond knuten till, alternativt direkt inordnad i, VisitSweden. Utöver finansiering av internationell marknadsföring skulle de fonderade medlen användas till inhemsk marknadsföring, destinationsutveckling, konceptutveckling, kompetensutveckling och forskning, stöd för utveckling av nya lågprislinjer samt mark- nadsföring av internationella evenemang. 
 261 
  
 Slutsatser 
  
 SOU 2007:32 
  
 Detta förslag innebär inget åtagande från företag eller branscher och svarar således inte upp mot det grundläggande i utredningens direktiv att finna ytterligare gemensam finansiering. Utredningen kommer därför redan på grund härav inte att lägga fram ett sådant förslag. 
 Ett annat förslag är att införa en särskild mervärdesskattesats för s.k. kommersiellt boende. För  
 hotell-, 
  camping, och stugboende tillämpas i dag mervärdesskattesatsen 12 procent. Hotellnäringen samt camping- och stuguthyrning beräknas 2005 omsätta 12 mil- jarder kronor. En särskild mervärdesskattsats om 15 procent skulle således generera cirka 350 miljoner kronor i ökade skatteintäkter. 
 Även här föreligger dock problemet med ändamålsbestämning. Vidare skall beaktas direktiv 77/338/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsätt- ningsskatt. Enlig artikel 12.3 a i direktivet finns det endast utrymme för en differentiering med högst tre olika nivåer av skat- ten, en normalskattesats och en eller två reducerade skattesatser. I dagsläget tillämpas i Sverige normalskattesatsen 25 procent, en reducerad skattesats om 12 procent och en reducerad skattesats om 6 procent. Med anledning härav är en fjärde skattesatsnivå om 15 procent för kommersiellt boende inte möjlig att införa. Det är inte heller rimligt att höja den nuvarande skattesatsen 12 procent till 15 procent eftersom detta skulle medföra att allt som i dag ingår i denna kategori skulle omfattas av höjningen. 
 Här kan också nämnas att Mervärdesskatteutredningen som i november 2006 överlämnade sitt betänkande På väg mot en enhet- lig mervärdesskatt (SOU 2006:90) föreslagit ett antal åtgärder på väg mot en enhetlig mervärdesskatt. En sådan bör enligt Mervär- desskatteutredningen på sikt införas. Hypotetiskt är det således tänkbart att det i framtiden kan komma att skapas utrymme för en särskild mervärdesskattesats för beskattning av hotell m.m. Även om en sådan ändring skulle komma till stånd, vilket är osäkert, är det utredningens bedömning att förslaget ändå inte skulle kunna genomföras. Detta eftersom det verkar osannolikt att det skulle finnas en politisk vilja att först avskaffa nuvarande differentiering för att sedan införa en ny sådan. Det är inte heller rimligt att införa en särskild skattereglering för att skapa budgetmässigt underlag för ett så förhållandevis begränsat finansieringsbehov som det här är fråga om. 
 262 
  
 SOU 2007:32 
  
 Slutsatser 
  
 Utredningen kommer i anledning härav inte föreslå någon skat- tereglering för att finna ytterligare finansiering till marknadsföring av Sverige som resmål. 
  
 10.2 
  
 Tilläggsuppdraget 
  
 En ökning och utveckling av stora evenemang i Sverige kan skapa positiva samhällseffekter. Stora internationella evenemang samt större internationella sammankomster inom mötesindustrin ger effekter som ökad uppmärksamhet på Sverige samt intäkter till näringslivet och staten samt till, dock i mindre omfattning, kom- muner/regioner. I denna del av utredningen har vi sökt möjliga vä- gar för hur staten kan medverka till att fler stora internationella evenemang och sammankomster placeras och arrangeras i Sverige. 
 Vid arbetet med att kartlägga förekomsten av olika stora inter- nationella evenemang och sammankomster i Sverige och hur arbe- tet med dessa sker i dag, varvid information och synpunkter fram- förts bl.a. av idrottsrörelsen och kulturlivet samt av kongressorga- nisatörer, samt vid kartläggning av system i andra länder har utred- ningen kommit fram till följande slutsatser. 
  
 att det i Sverige finns en bristande kunskap om de samhällseffekter, inklusive effekter för turismen, som stora evenemang skapar 
  
 att det behövs en nationell strategi på statlig nivå gällande stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt gällande stora internationella sammankomster inom mötesindustrin 
  
 att det behövs tydligare riktlinjer till de myndigheter, organisa- tioner, ambassader och generalkonsulat som arbetar med Sveri- gefrämjande, om att ge stöd till arrangörer av vissa större eve- nemang inom idrott och kultur och vissa större samman- komster inom mötesindustrin 
  
 att det för vissa evenemang finns behov av såväl kompetensstöd som ekonomiskt stöd, medan andra enbart har behov av kom- petensstöd 
  
 att det statliga engagemanget såvitt avser ekonomiskt stöd, ur ett näringspolitiskt perspektiv, endast bör vara aktuellt när eve- nemanget innebär att utländska besökare och deltagare kom- mer till Sverige 
  
 att det krävs modeller för prognoser och utvärdering så att investeringar kan jämföras mellan olika typer av evenemang 
  
 263 
  
 Slutsatser 
  
 SOU 2007:32 
  
 10.2.1 
  
 Sammanfattning av erfarenheter från andra länder 
  
 De länder som ingått i kartläggningen är Danmark (Event Den- mark och Idrottsfonden), Finland, England (Department for Culture, Media and Sport och UK Sport), Irland (Failte Ireland) samt Skottland (EventScotland). Någon av organisationerna arbe- tar brett med turismfrågor inkluderande evenemang (Failte Ireland), andra enbart med kulturevenemang (Event Denmark), åter andra med både kultur- och idrottsevenemang (EventScotland) och slut- ligen några med enbart idrottsevenemang (Idrottsfonden och UK Sport). I Finland är det Utbildningsministeriet som i dagsläget arbetar med stöd till evenemang inom idrott och kultur. 
 När det gäller internationella evenemang har samtliga länder en fastställd nationell strategi utom Finland, där det dock för närva- rande pågår arbete med att ta fram en nationell strategi. Till den nationella strategin kopplas för samtliga länder en vision och en strukturerad evenemangsportfölj, som visar de idrotts- och kultur evenemang som är viktiga att värva och genomföra för att uppfylla den nationella strategin. I vissa fall kopplas också en strategi för nationalarenor till den nationella strategin (Irland och Skottland). 
 Styrningen av evenemangsorganisationerna ser olika ut i jämfö- relseländerna. I vissa fall arbetar evenemangsorganisationen direkt under ett departement som en självständig myndighet (Failte Ire- land), ibland som en annan självständig enhet under departementet (EventScotland och UK Sport) och ibland som ett bolag/stiftelse samägt av regeringen och andra intressen (Idrottsfonden). Den direkta styrningen kan ske på tre sätt: 
  
 genom anslagstilldelningen 
  
 genom tillsättning av styrelse och ansvarig chef 
  
 genom den nationella evenemangsstrategi som regeringen fast- ställt 
  
 Evenemangens betydelse för den regionala tillväxten är mycket tydlig på Irland och i Skottland och England. Den är mindre tydlig i Danmark, men där samarbetar Idrottsfonden särskilt med sju intresserade evenemangskommuner utanför huvudstadsområdet. Både i Skottland och på Irland hanterar evenemangsorganisatio- nerna också specifika fonder för regionalt evenemangsstöd. När det gäller England är detta också tydligt i samband med de direktiv UK Sport har i planeringen för London OS 2012. 
 264 
  
 SOU 2007:32 
  
 Slutsatser 
  
 Omfattningen av det direkta ekonomiska stödet till internatio- nella evenemang omfattar i samtliga länder relativt små belopp; varierar mellan cirka 12 miljoner kronor per år (för närvarande gäl- lande Idrottsfonden) till cirka 55 miljoner kronor (EventScotland). Men för att få en helhetsbild av värdet på det ekonomiska stöd som fördelas av evenemangsorganisationerna, måste värdet av expert- stödet läggas till men också det samlade värdet av det ekonomiska stöd som flera regeringar (Skottland och Irland) gör direkt till vissa megaevenemang (Edinburgh International Festival cirka 25 miljo- ner kronor årligen i statligt anslag; Ryder Cup 2014 i Skottland hitintills cirka 300 miljoner kronor; London OS 2012 statliga anslag enbart för ansökningsprocessen cirka 135 miljoner kronor). 
 De övergripande kraven och stödformerna för evenemangsstöd är ganska likvärdiga mellan evenemangsorganisationerna; krav på internationell medieexponering, antalet utländska besökare och deltagare, maximerade samhällsintäkter samt idrottens utveckling. 
 Statliga garantier förekommer endast i begränsad omfattning i Danmark. Om ett större internationellt evenemang gör ett omfat- tande underskott främst på grund av omständigheter som arrangö- ren inte kunnat påverka (väderförhållanden och politiska konse- kvenser) kommer detta sannolikt att hanteras på  
 ad-hoc 
  basis i Skottland och på Irland. 
 Ekonomiskt stöd till nationalarenor är normalt ett ansvar för en stad/kommun men på Irland ges stöd till dessa typer av arenor. Däremot är det mer vanligt att vissa regeringar tar ett ansvar för arenautvecklingen genom att arbeta för partnerskapslösningar. 
 Kraven på prognoser och utfallsutvärderingar ställs högt i samt- liga länder, men kan genomföras på olika sätt. I Skottland är den ekonomiska prognosen för ett evenemang direkt avgörande för stöd, medan på Irland ett antal nyckeltal istället sätts upp som kri- teria. Det är endast inom UK Sport som samhällsintäkterna har mindre betydelse eftersom idrottsliga framgångar är ett huvudkri- teria för stöd. 
  
 10.2.2 
  
 Statliga garantier m.m. 
  
 I kapitel 7 finns en genomgång av gällande rätt samt praxis beträf- fande ekonomiskt stöd från svenska staten. Endast vid ett fåtal tillfällen har stöd från staten givits till större evenemang. Det har då varit fråga om de allra största idrottsevenemangen. Vid dessa 
 265 
  
 Slutsatser 
  
 SOU 2007:32 
  
 tillfällen har regeringen, efter godkännande av riksdagen, efter en ingiven ansökan om stöd till ett specifikt evenemang, beslutat om bifall eller avslag samt i fall av bifall beslutat om gällande villkor. 
 Dagens system där regering och riksdag prövar en ingiven ansö- kan efter de förhållanden som råder för tillfället och utan någon prövning av olika ansökningar i förhållande till varandra kan upp- fattas som orättvist. Det behövs en strategi i vilken den politiska ambitionsnivån avseende evenemang framgår och där det klargörs vilka riktlinjer som skall gälla. Från vissa aktörer efterfrågas ett system där det finns ett förutbestämt ansökningsförfarande. Såsom tidigare påpekats är det ur ett näringspolitiskt perspektiv viktigt att fastställa vilka evenemang som är bäst för Sverige och som därmed bör åtnjuta stöd från staten. Någon sådan jämförande bedömnings- grund finns alltså för närvarande inte eftersom varje enskild ingiven ansökan om stöd prövas för sig och utan några på förhand upp- ställda kravskriterier. 
 Det kan konstateras att det beträffande statliga garantier, som huvudregel, skall tas ut en avgift som täcker åtagandets finansiella risker och administrativa kostnader. Vid ett statligt lån utgår en utlåningsränta som motsvarar summan av statens upplåningskost- nad, lånets administrativa kostnader och lånets kreditrisk. Den enda skillnaden mot ett lån på den privata marknaden blir därmed att något påslag inte görs för vinst. 
 Mot bakgrund av den reglering och de grundläggande principer som finns när det gäller statliga garantier så har utredningen inte funnit det meningsfullt att föreslå en utökad användning av lag- stiftningen eller att genom författningsändringar skapa ett särskilt garantisystem för evenemang i syfte att öka det statliga engage- manget. Utredningen har i stället kommit fram till att det för att få fler stora internationella evenemang till Sverige dels bör fastställas en nationell strategi på statlig nivå, dels bör tillskapas en särskild evenemangsorganisation, se närmare beträffande utredningens för- slag under 11.3 och 11.4. Det är också på detta sätt arbetet med stora evenemang utformats i huvuddelen av de jämförda länderna. 
 Såsom framgått av kartläggningen av andra länders evenemangs- arbete så kan regeringen i enlighet med den nationella strategin, som ett komplement till evenemangsorganisationens verksamhet, i vissa enstaka fall ge stöd till en enskild evenemangsarrangör. Det är då fråga om de allra största evenemangen som kräver insatser utöver vad evenemangsorganisationen kan erbjuda. Det kan då vara fråga om ekonomiskt stöd, men även garantier gällande exempelvis 
 266 
  
 SOU 2007:32 
  
 Slutsatser 
  
 säkerhet. Utredningen bedömer att det även efter ett tillskapande av en evenemangsorganisation i Sverige kommer, att på samma sätt som i dessa länder, finnas tillfällen då ett evenemang är av sådan storlek och omfattning att ett särskilt beslut om stöd från reger- ingen behövs. För Sveriges del handlar det framför allt om de allra största idrottsevenemangen, såsom exempelvis de olympiska spelen eller världsmästerskapen i friidrott. Dagens regelsystem ger vid sådana tillfällen regeringen, efter godkännande av riksdagen, möj- lighet att efter en prövning av det enskilda fallet besluta om stöd från staten. 
 Regeringen behöver sannolikt i dessa fall även ge andra former av garantier. För att kunna ansöka och genomföra de största idrotts- evenemangen ställs nämligen från de internationella förbunden även krav på andra former av statliga garantier, vilka krav till viss del skiljer sig åt mellan olika evenemang. Det kan vara fråga om garantier avseende att inte införa restriktioner för deltagarnas, ledarnas och medias inresor till Sverige, att tillåta fri import av per- sonlig utrustning, tävlingsutrustning, medicinutrustning, sjuk- vårdsutrustning och mediciner samt sponsorsmaterial, att en säker- hetsorganisation inte enbart gäller för tävlingsarenan utan också för de andra lokaler och områden där officiella arrangemang genom- förs, att tävlingen har tillgång till teknik för all kommunikation, inkluderande  
 TV-signal, 
  att deltagarländernas flaggor accepteras, att en förändrad politisk nationell situation inte innebär förändr- ingar av undertecknade avtal, att om två länder arrangerar gemen- samt skall deltagare, ledare, media och åskådare fritt kunna röra sig mellan länderna samt, såsom vid europamästerskap i fotboll, att den nationella och lokala lagstiftningen ger UEFA rätt att skydda sina marknadsrättigheter. Även för denna typ av stöd behövs alltså ett statligt engagemang. 
  
 10.2.3 
  
 Arenor 
  
 Det ingår inte, enligt direktiven, i utredningens uppgifter att kart- lägga eller att komma med förslag när det gäller arenor eller annan infrastruktur. Eftersom arbetet med att få fler stora evenemang till Sverige hänger ihop med vilka anläggningar och arenor som kan erbjudas så har utredningen ansett att frågan ändå bör nämnas. Även om det inom idrotten finns många bra anläggningar har det beträffande stora idrottsevenemang från Riksidrottsförbundet 
 267 
  
 Slutsatser 
  
 SOU 2007:32 
  
 framförts att dagens utbud av anläggningar inte är helt tillfreds- ställande i Sverige. Å andra sidan har det framkommit att det under åren  
 2004–2010 
  kommer byggas ett trettiotal nya moderna stora arenor i Sverige. Exempelvis är stora nya arenor i Solna, Göteborg och Malmö på gång. Det finns vidare diskussioner om ett operahus i Stockholm. Dessa anläggningar kommer att finansieras bl.a. genom olika partnerskapslösningar mellan privata företag, kommu- ner och föreningar som samverkar kring byggandet och driften. Tidigare har även viss finansiering skett med hjälp av EU:s struk- turfonder samt av vissa regionala tillväxtprogram inom de svenska stödområdena. I vilken omfattning sådant stöd kommer ges i framtiden är inte känt för utredningen. 
 Utredningen kan, efter den mindre genomgång som gjorts, inte med hänsyn till den utveckling som i dag sker se att det för närva- rande finns skäl att frångå principen att ansvaret för arenor hante- ras av kommuner, näringsliv och organisationer. Det kan dock fortfarande vara aktuellt att göra undantag vid exempelvis en eventuell satsning på de olympiska spelen där staten skulle förut- sättas ta ett särskilt ansvar för nödvändiga investeringar. 
 268 
 11 Överväganden och förslag 
 Utredningen föreslår sammanfattningsvis följande. 
  
 Staten formulerar tydligare politiska kvantifierbara mål för vad som skall åstadkommas inom svensk turistnäring och hur turismen skall medverka till utvecklingen inom olika sektorer i samhället. Dessa mål skall bilda underlag för riktlinjer till myn- digheter och organisationer i sektorer som påverkar och påver- kas av turismen, så att det där tas hänsyn till turistnäringens behov och önskemål vid beslut och prioriteringar. Vidare bör turistnäringen i samlad form sätta upp mål för utvecklingen på lång och kort sikt. Målen bör fungera som ledstjärna för före- tag och organisationer i svensk turistnäring. 
  
 VisitSweden får i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inom några områden organisera partnerskap enligt OPP- modellen som anpassas till turistnäringens förutsättningar. I uppdraget ingår vidare att utreda om marknadskontor samt vissa regelbundet återkommande marknadsaktiviteter skulle kunna finansieras gemensamt av staten och turistnäringen. Turistnäringen förväntas medverka i detta arbete. 
  
 Staten utarbetar en nationell strategi för stora internationella evenemang inom idrott och kultur samt för stora internatio- nella sammankomster inom mötesindustrin. 
  
 VisitSweden får i uppdrag att starta ett dotterbolag med inrikt- ning på stora internationella idrottsevenemang, stora interna- tionella kulturevenemang samt stora internationella samman- komster inom mötesindustrin. Dotterbolaget skall inrätta fon- der för ekonomiskt stöd till ansökningsarbete, marknadsföring, evenemangsutveckling och genomförande av evenemang inom idrott och kultur. 
  
 Staten anslår ytterligare medel till VisitSweden med 75 miljoner kronor för år 1, 150 miljoner kronor för år 2 och 200 miljoner kronor för år 3, med målsättningen att turistnäringen tillskjuter 
  
 269 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2007:32 
  
 ytterligare medel i storleksordningen det dubbla. Vidare anslår staten medel till VisitSwedens dotterbolag med 40 miljoner kronor för år 1, 70 miljoner kronor för år 2 och 90 miljoner kronor för år 3. 
  
 Nutek får i uppdrag att ta fram gemensamma värderingsmodel- ler. Modellerna skall kunna användas till dels prognoser inför ställningstagande till marknadsföringsinsatser, dels för utvärde- ring på samma sätt. Vidare ingår i uppdraget att på motsvarande sätt ta fram gemensamma värderingsmodeller för prognoser och utvärdering av evenemang inom idrott och kultur samt för möten, konferenser och kongresser. Dessa modeller skall ha förutsättningar att accepteras som ett nationellt instrument och kunna användas på nationell, regional och lokal nivå. 
  
 Nutek får i uppdrag att genomföra undersökning om inkom- mande besökare till Sverige som därefter bl.a. kan utgöra stati- stikunderlag. 
  
 11.1 
  
 Mål för turistnäringens utveckling 
  
 Förslag: Staten formulerar tydligare politiska kvantifierbara mål för vad som skall åstadkommas inom svensk turistnäring och hur turismen skall medverka till utvecklingen inom olika sekto- rer i samhället. Dessa mål skall bilda underlag för riktlinjer till myndigheter och organisationer i sektorer som påverkar och påverkas av turismen, så att det där tas hänsyn till turist- näringens behov och önskemål vid beslut och prioriteringar. 
 Vidare bör turistnäringen i samlad form sätta upp mål för utvecklingen på lång och kort sikt. Målen bör fungera som led- stjärna för företag och organisationer i svensk turistnäring. 
 Bakgrund 
 Staten har ett politiskt mål för vad turismen skall bidra till för Sverige, se kapitel 3.9. Detta mål är inte kvantifierat vad gäller sys- selsättningseffekter, omsättning eller regionalekonomiska effekter. Målet kan därför framstå som otydligt vad gäller ambitionsnivå och tidsperspektiv. 
 Turistnäringens kommersiella företag är kärnan i svensk turism och dessa drivs på affärsmässiga grunder. Här är företagens egen 
 270 
  
 SOU 2007:32 
  
 Överväganden och förslag 
  
 lönsamhet det främsta målet för respektive aktör. Branschens totala lönsamhetsutveckling kan här vara en lämplig måttstock som mål ur ett övergripande näringslivsperspektiv. Turistnäringen har i dag inte något samlat mål för turismens utveckling. Varje företag och organisation har sannolikt egna mål utifrån deras verksamhet och uppdrag, men någon gemensam vision finns inte i turistnäringen. Detta kan ha sin grund i att turistnäringen är starkt fragmentiserad och består av en mängd olika företag och organisationer inom flera olika branscher. Att målen och ambitionerna inte har samordnats ur ett totalt perspektiv för turistnäringen ger ett förvirrande intryck och medverkar till att turistnäringens företrädare inte fram- står som enade om vad turistnäringens företag skall åstadkomma och uppnå i ett längre perspektiv. För att turistnäringen, trots den komplexa strukturen, skall kunna framstå som en synlig och bety- delsefull näring krävs att den inte endast beskrivs i termer av omsättning och sysselsättning genom bl.a. Turistsatellitkontot, utan att det skapas en bild av vad det är näringen själv vill uppnå på ett övergripande plan. Denna kan hjälpa enskilda aktörer att sätta upp mål i verksamheterna utöver de mer konkreta mål som finns i den egna organisationen. För de olika turistorganisationerna på nationell, regional och lokal nivå är ofta målet turismens utveckling i det egna området, mätt i antalet övernattningar och/eller omsätt- ning. 
 De bransch- och intresseorganisationer som finns inom turismen har sinsemellan olika funktion och uppgift, såsom turistfrämjande lokalt, lobbying för turistnäring, företagsutveckling, främjande av viss delbransch inom turistnäringen m.m. Någon koppling mellan bransch- och intresseorganisationernas mål förefaller inte finnas utan den näringspolitik som bedrivs är starkt kopplad till de redan etablerade branscherna såsom exempelvis handel, hotell, restau- ranger, flyg och sjöfart. Det nationella mål för turismens utveckling som formulerats av VisitSweden inom sin verksamhet synes inte ha någon omedelbar förankring i vissa av turistnäringens företag och organisationer. Detta medverkar till att det blir svårt för turistnär- ingen att framstå som en enad bransch där de olika företrädarna har en tydlig och gemensam beskrivning av de problem och möjligheter som finns för turistnäringen. Utredningen kan inte se att detta för- hållande gynnar turistnäringens möjligheter att utvecklas utan tvärtom försvårar tillkomsten av en tydlig näringspolitik för turist- näringen som helhet. Vidare krävs det för en långsiktig hållbar 
 271 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2007:32 
  
 turistnäring att denna är förankrad i lokala och regionala strategier för tillväxt och sysselsättning. 
 Framtidsprogrammets formulerade kvantitativa mål har enligt Statskontorets rapport inte haft någon större förankring när de skapades och därmed inte heller fått något större genomslag i turistnäringen. Det har inte heller varit möjligt att i någon avsevärd omfattning koppla dessa mål till effekter av de insatser och projekt som genomförts i Framtidsprogrammet. En osäkerhet råder där- med om vad som lett till den utveckling av turismens omsättning som skett de senaste åren och i vilken utsträckning Framtidspro- grammet medverkat till denna. Det har vidare varit en brist på klart ansvarstagande för förslagen och målen i Framtidsprogrammet. Utredningen delar i detta hänseende i allt väsentligt Statskontorets kritik. 
 Slutsatser 
 Tydligare formulerade mål måste vara grunden för kommande bedömningar om ytterligare insatser för marknadsföring och annat som bedöms viktigt för turismens utveckling. Målen bör få en styrande inverkan på de prioriteringar som görs och vara ledstjärna för såväl statliga insatser som insatser från regionala och lokala insatser, liksom från den privata turistnäringens aktörer. Målen bör vidare utgöra grund för riktlinjer till myndigheter och organisatio- ner så att det hos dessa i större omfattning tas hänsyn till turismens utveckling, vid beslut och prioriteringar. För att kunna göra realis- tiska bedömningar om den möjliga tillväxten inom svensk turist- näring, och därmed de möjliga målen, krävs också kvalificerade analyser om vilka områden som har störst utvecklingspotential, vilka investeringar och andra åtgärder som krävs samt vem som skall ansvara för vad. För denna typ av arbete krävs också kunskap om vilken roll ökad marknadsföring skall och kan ha. Det finns många faktorer som påverkar intresset för och resandet till Sverige, såsom allmän image, trender, valutakurs, disponibel inkomst, kost- nadsnivå, väder, konjunktur i avreseländerna m.m. I vilken utsträckning marknadsföringen av Sverige utomlands har möjlighet att påverka resandet måste därför noggrant ha analyserats utifrån andra faktorer som påverkar resandet. 
 Marknadsföringen av Sverige utomlands måste också byggas på de uppsatta målen, marknadsföring kan utföras på en mängd olika 
 272 
  
 SOU 2007:32 
  
 Överväganden och förslag 
  
 sätt och med tyngdpunkt på helt skilda saker. Är det den långsik- tiga bilden av Sverige vi vill förändra eller är det en snabb kommer- siell tillväxt vi vill åstadkomma? Är det vissa områden i Sverige vi vill framhålla av regionalekonomiska skäl eller är det storstäderna som starka tillväxtmotorer vi vill fokusera på? Många frågor av denna typ måste besvaras för att marknadsföringen skall kunna bidra till de uppsatta målen på ett önskat sätt. 
  
 11.2 
  
 Långsiktiga partnerskap inom utvalda programområden m.m. 
  
 Förslag: VisitSweden får i uppdrag att utreda förutsättningarna för att inom några områden organisera partnerskap enligt OPP- modellen som anpassas till turistnäringens förutsättningar. I uppdraget ingår vidare att utreda om marknadskontor samt vissa regelbundet återkommande marknadsaktiviteter skulle kunna finansieras gemensamt av staten och turistnäringen. Turistnär- ingens företrädare förutsätts medverka i detta arbete. 
 I dag lämnar staten ett årligt anslag till VisitSweden för den fasta organisationen och för imagemarknadsföringen av Sverige som resmål. Något motsvarande åtagande för produktmarknadsföring finns inte från turistnäringen, utan varje företag och organisation beslutar själv om deltagande i olika projekt och kampanjer. Detta innebär att VisitSweden tvingas ägna stora personella resurser till införsäljning till näringen, där varje projekt är kortsiktigt finansi- erat. Många projekt är årligen återkommande men säljs ändå in vid varje tillfälle. 
 Partnerskap inom utvalda programområden 
 Inom många sektorer finns frågeställningar och problem som krä- ver ställningstaganden och insatser från såväl offentliga som privata aktörer. Turistnäringen är ett exempel på en sådan sektor. För att skapa en positiv utveckling är en möjlighet att skapa relationer i form av partnerskap. Detta finns det många exempel på såväl i Sverige som i andra länder. 
 Partnerskapet kännetecknas av att parterna tar ett gemensamt ansvar för att lösa problemen utifrån sina respektive ordinarie 
 273 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2007:32 
  
 kompetens- och ansvarsområden. Parternas fördel är att de kan uppnå effekter som de inte skulle kunna åstadkomma på egen hand. Därmed skapas starka incitament att samarbeta och tillföra resurser och kompetens. I partnerskapet ligger också ett långsiktigt bestå- ende åtagande, ett ansvarstagande och en strävan att gemensamt lösa en uppgift. Det finns förväntningar från parterna på varandra om att leva upp till de gemensamma besluten och skapa en ömsesi- dig förståelse samt ett förtroende för de övriga parternas intressen. Partnerskapet kännetecknas också av inflytande på besluten, alla parter måste ha möjlighet att aktivt delta i de beslut som fattas och därmed känna ansvar för genomförandet av dem. Inom svensk turism finns flera exempel på partnerskap som har liknande former, exempelvis inom kongressamarbetet i Stockholm och Göteborg, se kapitel 5.6. 
 Mellan staten och turistnäringen kan VisitSweden anses vara en organiserad form för ett partnerskap. Det som saknas i denna part- nerskapsorganisation är de operativa formerna med turistnäringen, åtagandet från berörda partners och inflytande på prioriteringar, resurser m.m. De regionala och lokala turistorganisationerna är här en viktig del. Marknadsföringen av Sverige utomlands skapar för- väntningar hos resenären och det är de regionala och lokala turist- organisationerna som till stor del kan arbeta för att upplevelser och produkter motsvarar resenärens förväntningar. 
 VisitSweden har valt ut ett antal målgrupper och marknadsseg- ment som prioriteras. Utöver detta har produkter/program- områden identifierats där samarbete tillsammans med partners bygger upp långsiktiga marknadsföringsprojekt. Denna tanke bör fördjupas och tillämpas konsekvent i hela verksamheten genom ett djupt, långsiktigt och brett samarbete med turistnäringens aktörer. Detta kan göras genom en satsning på ett fåtal utvalda program- områden där Sverige bedömas ha stor tillväxtpotential och där olika svenska regioners och aktörers möjligheter och behov kan tillvara- tas. De programområden som väljs bör byggas ut så att alla delar i värdekedjan involveras. För att en framgångsrik turistnäring skall finnas representerad bör det inte bara vara rena marknadsförings- samarbeten utan även andra viktiga beståndsdelar som produkt- utveckling, tillgänglighet och distribution, vilka delar ingår inom Nuteks ansvarsområde. Här kan framgångsrika exempel studeras, exempelvis den franska klubbmodellen samt de gemensamma satsningar i Danmark som involverar såväl staten som aktörer i turistnäringen. 
 274 
  
 SOU 2007:32 
  
 Överväganden och förslag 
  
 Varje programområde skall beslutas gemensamt mellan staten och turistnäringen. Inriktning, mål, resurser och organisation skall beslutas av deltagande partners. VisitSweden bör ha en ledande roll i dessa nationella programområden, vilka i övrigt skall vara öppna för intressenter som berörs av området. Det är inte så att en och samma organisationsform bör eller kan tillämpas på de olika sam- verkansprojekten. I stället bör det finnas en stor öppenhet och lyhördhet från VisitSweden för vad destinationerna och produkt- ägarna vill i de olika projekten. VisitSweden bör ha en stödjande, stimulerande och koordinerande roll. 
 Partnerskapen skall själva stå för utvecklingen inom sitt område och knyta till sig kompetens och resurser inom och utanför turist- näringen. Bedömningen av hur VisitSweden skall prioritera sina resurser inom och mellan partnerskapen skall styras av främst två bedömningsgrunder, dels vilka tillväxteffekter området bedöms kunna åstadkomma, dels i vilken omfattning partners engagerar sig. Den organisationsutveckling som VisitSweden genomgått borde underlätta arbetet med att gå vidare och finna fasta former för partnerskap. 
 Marknadskontor och marknadsaktiviteter 
 Turistnäringen skall inte finansiera den övergripande imagemark- nadsföringen av Sverige. Inte i något av de studerade länderna i kapitel 4 återfinns att någon annan än staten ansvarar för image- marknadsföringen. Däremot vad gäller vissa marknadskontor utomlands, i första hand i närområdet, som arbetar med svenska destinationer och produkter så är dessa sådana enheter som skulle kunna vara föremål för ett större långsiktigt gemensamt ansvarsta- gande och därmed gemensam finansiering. Genom ett gemensamt ansvarstagande för marknadskontoren skulle en situation kunna uppnås där staten och turistnäringen gemensamt beslutar hur resurserna skall prioriteras på olika marknader. Delar av detta arbete skulle kunna ingå i de organiserade partnerskapen och där- med skapa en mer långsiktighet i samarbetet. 
 Turistnäringen skulle också i större utsträckning än i dag kunna förbinda sig till en årlig finansiering av produktmarknadsföringen som samordnas inom VisitSweden för att skapa en stabilitet i verksamheten. Detta kan gälla årligen återkommande aktiviteter där flerårslösningar skapas i stället för dagens årsvisa. Utöver denna 
 275 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2007:32 
  
 finansiering av produktmarknadsföringen är det sedan upp till varje aktör att engagera sig starkare på vissa marknader, inom vissa mål- grupper o.s.v. Huvudintressenter för en sådan lösning skulle kunna vara främst de regionala turistråd som är mest berörda av den aktu- Edwards marknaden, men också vissa av de större kommersiella större företag som har stort intresse av resande från den aktuella markna- den till Sverige. 
 Konkurrensneutralitet 
 För en nationell turistorganisation som VisitSweden kan frågan om konkurrensneutralitet framstå som ett problem. Som utgångspunkt gäller att en turistorganisation som helt eller delvis finansieras med offentliga medel bör driva verksamheten på ett konkurrensneutralt sätt, dvs. den skall inte gynna någon enskild aktör eller något visst geografiskt område då det föreligger risk att detta görs på någon annans bekostnad. Resmålet Sverige, som VisitSweden har att arbeta med, består dock av en mängd destinationer och attraktio- ner. Att marknadsföra Sverige ur ett allmänt perspektiv där Sverige presenteras med egenskaper som skall gälla samtliga desti- nationer och aktörer riskerar att bli kraftlöst och framstår lätt som ointressant. Det är de unika upplevelserna och de olika särarterna som ger Sverige en stark position i förhållande till konkurrerande destinationer. Sverige är ett stort land sett till förutsättningarna i naturen, den fysiska tillgängligheten och vilka upplevelser som erbjuds och omfattar många destinationer som inbördes har relativt litet gemensamt. 
 Detta skapar en situation för VisitSweden där det krävs en tydlig och konsekvent hållning vad gäller prioritering av resurserna. Det ställs krav på ett stort ansvarstagande för styrelsen i VisitSweden i prioritering av resurser och vilka kriterier som skall gälla härför. Enligt utredningens mening skall det övergripande kriteriet vara näringspolitiskt. Statens anslag skall satsas där medlen ger största möjliga tillväxteffekt för turistnäringen. Sedan kan även sådana kriterier som vilka partners som är beredda att skjuta till medel för marknadsföring m.m. vara avgörande. 
 276 
  
 SOU 2007:32 
  
 Överväganden och förslag 
  
 11.3 
  
 Nationell strategi för stora internationella evenemang m.m. 
  
 Förslag: Staten utarbetar en nationell strategi för stora interna- tionella evenemang inom idrott och kultur samt för stora inter- nationella sammankomster inom mötesindustrin. 
 Sverige saknar i dagsläget en nationell strategi för stora internatio- nella evenemang inom idrott och kultur. I samtliga av de jämförda länderna i tilläggsuppdraget har det från statligt håll utarbetats eller är på väg att utarbetas en nationell strategi, med visioner och mål- sättningar, för sådana evenemang. Utredningen föreslår att staten utarbetar en övergripande nationell strategi med de målsättningar som skall gälla för stora internationella evenemang samt samman- komster inom mötesindustrin. Detta skulle förtydliga bilden av att Sverige betraktar sådana evenemang och sammankomster som vik- tiga, dels ur ett tillväxtperspektiv, dels som ett verktyg att förstärka Sverigebilden utomlands. Vidare skulle det bli tydligt för olika aktörer inom evenemangsområdet om vilka övergripande målsätt- ningar som gäller för Sverige. En del av den nationella strategin kan bestå av skapande av en evenemangsorganisation, se närmare utred- ningens förslag i kapitel 11.4.Den nationella strategin skulle även kunna innehålla övergripande målsättningar som att evenemangen skall maximera samhällsintäkterna, ange den typ av evenemang som bör prioriteras samt de krav som ställs på nivån för evenemangets samhällsintäkter, dvs. return on investment. 
 Såsom framgår under 10.2.2 kan staten, även om en särskild eve- nemangsorganisation skapas, i framtiden komma att behöva ta ställning till om stöd skall ges till enskilda mycket stora framför allt idrottsevenemang. Den nationella strategin bör därför innehålla hur staten ekonomiskt och på annat sätt skall hantera dessa evenemang. Här är det viktigt att det också finns en beredskap och ett förhåll- ningssätt till frågor kring exempelvis infrastruktur, säkerhet, skat- telagstiftning och tullbestämmelser (se 10.2.2 angående ytterligare krav från internationella förbund), vilka måste besvaras under ansökningsprocessen och definitivt innan själva genomförandet av evenemanget. 
 Även om själva analysarbetet med att avgöra vilka stora idrotts- och kulturevenemang och mötessammankomster Sverige bör satsa på ligger hos någon annan part, en evenemangsorganisation, så är det av stor vikt att staten utåt tydliggör vilka typer av evenemang 
 277 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sverige har för avsikt att vinna hem. Ett tydliggörande på statlig nivå skapar bättre förutsättningar för att lyckas. 
 I den nationella strategin skulle även kunna ingå att staten på ett tydligare sätt ger riktlinjer till de myndigheter, ambassader och generalkonsulat som arbetar med Sverigefrämjande om att stötta arrangörer till vissa evenemang och sammankomster. Detta kan gälla både ansökningsprocessen (lobbyarbete) och genomförande- processen (att få utländska besökare att åka till evenemanget i Sverige). 
  
 11.4 
  
 V.S. Visit Sweden AB:s dotterbolag med inriktning på evenemang m.m. 
  
 Förslag: VisitSweden får i uppdrag att starta ett dotterbolag med inriktning på stora internationella idrottsevenemang, stora internationella kulturevenemang samt stora internationella sam- mankomster inom mötesindustrin. Dotterbolaget skall inrätta fonder för ekonomiskt stöd till ansökningsarbete, marknads- föring, evenemangsutveckling och genomförande av evenemang inom idrott och kultur. 
 I flera av de jämförda länderna har det på nationell nivå skapats organiserade kompetenscentra för att implementera den nationella evenemangsstrategin. Här har det skapats olika stödfunktioner för både idrotts- och kulturevenemang. Som framgår under 10.2.1 sker detta arbete dock på något skilda sätt. Utredningens förslag om ett dotterbolag till VisitSweden har till syfte att skapa ett sådant pro- jektorganiserat kompetenscentrum på nationell nivå. 
 Arbetet som bl.a. innebär att samla resurser, kompetens och nät- verk kan naturligtvis organiseras på olika sätt. Utredningen har funnit att det finns flera fördelar med att knyta ett evenemangsbo- lag som ett dotterbolag till VisitSweden. Eftersom organisations- formen, ett gemensamägt aktiebolag av staten och turistnäringen, redan finns så uppnås effektivitetsvinster i form av lokalgemen- skap, gemensam administration och ekonomi samt gemensamt IT- stöd. En annan fördel är att olika evenemang och sammankomster på ett mer självklart sätt kan komma att ingå i VisitSwedens mark- nadsföring av Sverige. 
 Nedan följer förslag avseende dotterbolagets organisation och verksamhet. Vid detaljregleringen av hur bolaget skall utformas 
 278 
  
 SOU 2007:32 
  
 Överväganden och förslag 
  
 samt hur de olika ansökningsförfarandena för ekonomiskt stöd skall gå till är det dock viktigt att en samverkan sker mellan olika intressenter. 
 Organisation 
 Dotterbolaget bör ha en styrelse med stor kunskap och erfarenhet från respektive evenemangsområde, dvs. idrott, kultur och sam- mankomster inom mötesindustrin, såsom exempelvis juridisk och ekonomisk kompetens från genomförande av större evenemang, riskanalyser, internationella evenemangsvillkor, internationell mark- nadsföring samt internationella och nationella system. Till led- ningen bör det knytas tre styr- eller referensgrupper som är spe- cialiserade på respektive område. Avsikten är vidare att bolaget skall ha ett fåtal anställda, sex till sju personer, med olika kompe- tenser inom idrott, kultur och övrig mötesverksamhet, såsom exempelvis kompetens från större internationella evenemang samt inom områdena juridik och ekonomi. 
 Verksamhet 
 VisitSweden skall, som redogjorts för ovan, vid sina prioriterings- beslut arbeta utifrån ett näringspolitiskt perspektiv. Även för dot- terbolagets verksamhet skall den näringspolitiska aspekten vara överordnad. För att uppnå ett bra resultat är det dock viktigt med ett helhetsperspektiv där samtliga tre verksamhetsområden behövs för att stödja och lyfta upp varandra. Vidare måste beaktas de skilda förutsättningar som råder mellan verksamhetsdelarna. Som verktyg för detta arbete är det möjligt att skapa en evenemangsportfölj, som visar de idrotts- och kulturella evenemang samt de samman- komster inom mötesindustrin som är viktiga att värva och genom- föra för att uppfylla målsättningarna i den nationella strategin. Denna kan sedan även användas som underlag för staten vid ställ- ningstagande av stöd till framför allt de allra största idrottsevene- mangen. 
 En av bolagets uppgifter blir att ge arrangörer av evenemang inom idrott och kultur samt av sammankomster inom mötesindu- strin kostnadsfritt kompetensmässigt stöd i olika frågor samt att förmedla kontakter. Det kan handla om områden som allmänna 
 279 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2007:32 
  
 evenemangsvillkor, internationell marknadsföring, frågor kring host broadcaster, TV- och marknadsrättigheter, biljettförsäljnings- principer samt allmän riskbedömning. För att underlätta detta arbete samt för att skapa en så stor tillgänglighet som möjligt kan arrangörsmanualer för respektive evenemangsform utarbetas. I samma syfte kan bolaget samla på erfarenheter från genomförda evenemang, såväl i Sverige som i andra länder. 
 En annan uppgift blir att upparbeta fonder, en för idrottsevene- mang och en för kulturevenemang. Dessa utformas som s.k. anslagsfonder, vilka successivt kan byggas ut. Det ekonomiska stö- det bör kunna ges till arrangörer av idrotts- och kulturevenemang för såväl ansöknings- och planeringsfasen som för genomförande- fasen. Se närmare nedan om vilka kriterier som förslagsvis kan gälla för sådant stöd. 
 Sammanfattningsvis skall dotterbolaget således arbeta med stöd enligt följande. 
  
 arbeta som expertresurs, tillsammans med intressenter inom de olika verksamhetsområdena, för att medverka i utvecklingen av långsiktiga evenemangsstrategier för vissa idrotter och typer av kulturevenemang samt för vissa sammankomster inom mötes- industrin 
  
 arbeta som expertresurs utan kostnad samt att genom ett nät- verk av experter stödja  
  
 ansöknings-, 
  planerings- och genomfö- randeprocessen 
  
 arbeta med att ge direkt ekonomiskt stöd till vissa evenemang inom idrott och kultur 
  
 Genom dotterbolaget skapas även möjligheter till samtal mellan olika arrangörer inom idrott, kultur och mötesindustrin, vilket kan uppmuntra samarbete mellan olika arrangörer. 
 Ytterligare en uppgift för dotterbolaget blir att se till att de gemensamma värderingsmodeller för prognoser och utvärdering inom idrott och kultur samt för möten, konferenser och kongres- ser, som Nutek tagit fram, se nedan under 11.6, används samt att efter hand skapa en kunskapsbank som innehåller prognoser och utvärderingar från relevanta evenemang, genomförda både i Sverige och utomlands. 
 280 
  
 SOU 2007:32 
  
 Överväganden och förslag 
  
 Exempel på kriterier för ekonomiskt stöd 
 Det ekonomiska stöd som kan utgå genom fonderna avser bidrag till ansökningsarbete, marknadsföring, evenemangsutveckling samt genomförande av evenemang. Det är således inte fråga om garantier eller stöd till exempelvis polisiära insatser eller anläggningar. Sådana former av stöd skall, som tidigare beskrivits, ligga utanför dotter- bolagets verksamhet. Finansieringen av den polisiära säkerheten förutsätts oförändrad åvila staten. Det är i stället fråga om stöd som skapar förutsättningar för att maximera samhällseffekterna och den internationella exponeringen samt ge besökarna ett mer- värde till evenemanget samtidigt som idrotts- och kulturområdena utvecklas i Sverige. 
 Samtliga arrangörer av stora evenemang inom idrott och kultur, i alla dess olika konstellationer med olika aktörer, bör som utgångs- punkt kunna söka ekonomiskt stöd. 
 I bolaget skall utifrån varje verksamhetsområdes förutsättningar utarbetas en särskild ansökningsanvisning för ekonomiskt stöd. På grund av de skillnader som finns mellan idrotts- och kulturevene- mang så bör kraven i en ansökningsanvisning kunna se något olika ut. 
 Som utgångspunkt bör kraven för att kunna få ekonomiskt stöd till ett enskilt evenemang ställas högt. Det skall vara fråga om stora evenemang eller evenemang där det finns en potential att växa till ett stort evenemang, där det råder konkurrens på den internatio- nella marknaden och där det är svårt för en lokal arrangör tillsam- mans med sina samarbetspartners att vinna hem, anordna eller upparbeta evenemanget. 
 Utredningen anger nedan ett antal kriterier som exempel på vilka riktlinjer som kan finnas för ekonomiskt stöd. Det är dock upp till dotterbolaget att slutligen välja kriterier utifrån vilka evenemang som efter en helhetssyn är bäst för Sverige och som bäst bidrar till att uppfylla den nationella strategin. 
  
 att det är fråga om ett stort internationellt evenemang 
  
 att evenemanget är av sådan karaktär att det stärker Sveriges image både nationellt och internationellt, att det ökar den utländska turismen till Sverige samt ökar sysselsättning och turistomsättningen i Sverige 
  
 att evenemanget leder till utländska gästnätter och/eller inter- nationell medieexponering 
  
 281 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2007:32 
  
 att det ekonomiska stödet är en förutsättning för att arrangö- ren med sina samarbetspartners skall kunna vinna hem och anordna evenemanget 
  
 att den som ansöker måste använda sig av de av Nutek fram- tagna värderingsmodellerna för dels underlag till bedömning, dels vid utvärdering 
  
 att prognosen skall visa att insatt ekonomiskt stöd har en möj- lighet att ge en viss samhällsintäkt (return on investment) 
  
 11.5 
  
 Anslag 
  
 Förslag: Staten anslår ytterligare medel till VisitSweden med 75 miljoner kronor för år 1, 150 miljoner kronor för år 2 och 200 miljoner kronor för år 3, med målsättningen att turist- näringen tillskjuter ytterligare medel i storleksordningen det dubbla. Vidare anslår staten medel till VisitSwedens dotterbolag med 40 miljoner kronor för år 1, 70 miljoner kronor för år 2 och 90 miljoner kronor för år 3. 
 VisitSweden 
 Mycket talar för att turistnäringen kommer att vara växande såväl i Sverige som i många andra länder. Turistnäringen har förutsätt- ningar att växa över hela landet och har utrymme för såväl småfö- retagare som större verksamheter. Det gör att staten bör kunna överväga sina satsningar på turismen för att bidra till en tillväxt inom turistnäringen. Samstämmiga uppgifter från bl.a. VisitSweden och turistnäringen talar för att medfinansieringen från turistnär- ingen skulle öka om staten tillskjuter ytterligare medel för mark- nadsföring av Sverige. Vid projekt där näringen bedömer att det finns en potential, såsom exempelvis Wallanderprojektet och Affärssamarbete Swedish Lapland, så är näringen intresserade av att delta såväl med kompetens som med finansiella resurser. 
 Vid en ytterligare satsning från statens sida bör därför målsätt- ningen vara att turistnäringen själv ökar sina insatser. Staten bör sätta upp kriterier för under vilka omständigheter ytterligare sats- ningar kan ske på marknadsföring av Sverige som resmål. En sats- ning bör ha en räckvidd på minst fyra år och det första året kan bli en huvudsaklig ensidig satsning från statens sida för att skapa för- 
 282 
  
 SOU 2007:32 
  
 Överväganden och förslag 
  
 utsättningar att åstadkomma ytterligare finansiering för turistnär- ingen. För turistnäringens sida behöver satsningen inte enbart handla om marknadsföring. Innovationer, produktutveckling, nya transportlösningar, kvalitetssäkring m.m. är väl så viktiga för att kunna skapa och erbjuda en internationell konkurrenskraftig svensk turistprodukt. Turistnäringen i detta fall utgörs av såväl regioner/destinationer, som ofta är offentligt finansierade, som stora och små företag. 
 Eftersom förutsättningarna kommer att variera inom de olika projekten bör någon bestämd formel för statens andel i förhållande till samverkanspartners inte fastställas. Det bör inte heller vara något absolut krav att partnernas finansiering i varje del eller helt och fullt går genom VisitSwedens bokföring. Avsikten är dock att den medfinansiering som görs av turistnäringen i olika gemen- samma projekt skall kunna inräknas som ett näringens tillskott till det gemensamma projektet. Detta kan tydliggöras genom avtalen i de olika projekten där parternas respektive ekonomiska bidrag kan framgå. 
 Utredningens förslag innebär att VisitSweden behöver göra vissa personella förstärkningar, exempelvis anställning av fler projektle- dare och marknadsanalytiker. VisitSweden arbetar för närvarande med organisationsförändringar. Vid detta arbete bör ompriorite- ringar göras vad avser personal. Utöver detta, om behov finns, kan en del av de ytterligare medel som tillförs VisitSweden avdelas för personella resurser. 
 VisitSwedens dotterbolag 
 Dotterbolagets verksamhet skall finansieras av anslagsmedel. Med- len skall användas till dels personella resurser, dels till uppbyggande av fonderna för ekonomiskt stöd. Det statliga anslaget skall delvis kunna fonderas så att bolaget får en buffert att hantera de sväng- ningar i verksamhetens omfattning som kan förutses. Därigenom skapas förutsättningar för en mer långsiktig hantering av respektive evenemangsstrategi. Avsikten är att en successiv uppbyggnad av fonderna skall ske. Dotterbolaget bör när det är fullt uppbyggt sammanlagt disponera cirka 90 miljoner kronor per år. Initialt under uppbyggnadsperioden om tre år bör anslaget för idrottsdelen för år 1 uppgå till 30 miljoner kronor, för år 2 uppgå till 55 miljoner kronor och för år 3 uppgå till 70 miljoner kronor samt anslaget för 
 283 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2007:32 
  
 kulturdelen för år 1 uppgå till 10 miljoner kronor, för år 2 uppgå till 15 miljoner kronor och för år 3 uppgå till 20 miljoner kronor. Dessutom ingår arbetet med internationella möten, kongresser och mässor genom kompetens och strategiutveckling. Hur medlen på sikt skall fördelas på evenemangsområdena får avgöras av dotter- bolagets styrelse utifrån en analys av behov och efterfrågan inom respektive område. 
 Här kan förtydligas att avsikten med förslaget är att de allra största evenemangen, såsom de olympiska spelen och världsmäster- skapen i friidrott, i huvudsak skall ligga utanför dotterbolagets arbete, se kapitel 10.2.2. Dessa evenemang hanteras i stället på stat- lig nivå på sätt som beskrivits under kapitel 11.3. Även denna typ av evenemang skall dock ingå i dotterbolagets arbete med att utar- beta en evenemangsstrategi utvisande vilka idrotts- och kulturella evenemang som är viktiga att värva och genomföra för att uppfylla målsättningarna i den nationella strategin. Denna kan sedan utgöra underlag för den eventuella statliga hanteringen. 
 Aktieägaravtal m.m. 
 Utredningens förslag innebär att gällande aktieägaravtal behöver omförhandlas i tillämpliga delar. 
 Utredningen har noterat att lagen (1992:1528) om offentlig upphandling kan ha aktualitet för utredningens förslag. Detta gäller även lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m., den s.k. transparenslagen, som ställer krav på viss redovis- ning i offentliga företag, genom krav på en öppen och separat redo- visning. Dessa bestämmelser bör i det fortsatta arbetet beaktas av regeringen. 
 Utvärdering 
 För att kunna bedöma effekterna av de statliga satsningarna i pro- jekten i såväl moderbolaget som dotterbolaget, bör utvärderingar ske efter fyra år. 
 284 
  
 SOU 2007:32 
  
 Överväganden och förslag 
  
 11.6 
  
 Gemensamma värderingsmodeller 
  
 Förslag: Nutek får i uppdrag att ta fram gemensamma värde- ringsmodeller. Modellerna skall kunna användas till dels pro- gnoser inför ställningstagande till marknadsföringsinsatser, dels för utvärdering på samma sätt. Vidare innebär uppdraget att på motsvarande sätt ta fram gemensamma värderingsmodeller för prognoser och utvärdering av evenemang inom idrott och kultur samt för möten, konferenser och kongresser. Dessa modeller skall ha förutsättningar att accepteras som ett nationellt instru- ment och kunna användas på nationell, regional och lokal nivå. 
 Eftersom statens resurser är begränsade och anslagsmedel för sats- ningar inom turismen konkurrerar med satsningar inom andra sektorer krävs att den finansiering av marknadsföring och evene- mang som görs har förutsättningar att uppnå bästa möjliga effekt. För att kunna fatta beslut om insatser som ger mest valuta för pengarna krävs kvalificerade bedömningsunderlag och bedöm- ningsmetoder som stöd. 
 Uppdraget att utveckla och därefter äga nedan beskrivna model- ler för prognoser och utfallsvärderingar skall ges till Nutek, som är ansvarigt för turistnäringsfrämjandet i Sverige. 
 Modellerna skall ha förutsättningar att accepteras som ett natio- nellt instrument och kunna användas på nationell, regional och lokal nivå. Både beträffande marknadsföring och beträffande eve- nemang är det viktigt att modellerna accepteras och uppfattas som trovärdiga av huvudintressenterna. Samråd med dessa bör därför ske. Vidare är avsikten att modellerna skall kunna användas av olika företag och universitet, som då skapar en tillfredsställande konkur- renssituation för arrangören då prognoser och utvärderingar upp- handlas. 
 Marknadsföring 
 Med de satta målen, se kapitel 11.1, som bas kan offentliga och pri- vata aktörer fatta beslut om insatser för att nå målen, där mark- nadsföring blir en naturlig del. Detta kräver dock en väl utvecklad och gemensamt accepterad metod för att i förväg bedöma effek- terna för marknadsföringsinsatserna. Dessutom krävs en metod för att i efterhand utvärdera insatserna och de effekter som uppnåtts 
 285 
  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 2007:32 
  
 genom marknadsföringen. Olika marknadsföringsinsatser i olika projekt kan stödja varandra och tillsammans medverka till uppfyl- landet av ett långsiktigt mål. För detta krävs en stark och målmed- veten styrning där övergripande mål kan brytas ned till delmål och enskilda aktiviteter. 
 För att åstadkomma ytterligare gemensamma satsningar mellan offentliga och privata aktörer krävs en samsyn om vad marknadsfö- ringen skall och kan åstadkomma. Dessutom krävs att varje part i största möjliga utsträckning kan utläsa det egna resultatet av marknadsföringen. Det finns inte något företag som skulle satsa resurser på marknadsföring om detta inte skulle leda till några syn- liga effekter på den egna verksamheten. 
 Evenemang m.m. 
 Såsom beskrivits i kapitel 6.5 finns det i Sverige behov av gemen- samma modeller som möjliggör objektiva jämförelser vid invester- ingsbeslut samt vid utvärdering av evenemang inom idrott och kultur samt gällande möten, konferenser och kongresser. Av de i tilläggsuppdraget jämförda länderna framgår att kraven där ställs högt på prognoser och utfallsvärderingar. Gemensamma modeller för prognoser och utvärderingar är en förutsättning för att kunna nå målsättningarna i den nationella strategin samt för att dotter- bolagets verksamhet, som har en näringspolitisk inriktning, över huvud taget skall lyckas. 
  
 11.7 
  
 Undersökning om inkommande besökare i Sverige 
  
 Förslag: Nutek får i uppdrag att genomföra undersökning om inkommande besökare till Sverige som därefter bl.a. kan utgöra statistikunderlag. 
 För att kunna ställa upp relevanta mål för turismen samt för att avgöra resursernas bästa användning, både inom det offentliga och inom turistnäringen, behövs ytterligare bra och aktuellt underlag. 
 Sådant underlag har tidigare delvis tagits fram genom den s.k.  
 IBIS-undersökningen 
  (Undersökning om inkommande besökare i Sverige). Syftet med denna undersökning var att förse intressenter inom turistnäringen med informations- och beslutsunderlag om 
 286 
  
 SOU 2007:32 
  
 Överväganden och förslag 
  
 utländsk turism, att exempelvis användas för att vidmakthålla och utvidga näringens omfattning och stärka dess ekonomiska bety- delse i Sverige. Undersökningen genomfördes genom intervjuer, med utländska besökare när dessa lämnade Sverige, vid ett antal större gränsövergångar, färjelägen och internationella flygplatser. I undersökningen ställdes frågor om bl.a. besökarnas hemland, främsta syftet med besöket i Sverige, inreseplats, färdmedel vid resan till Sverige, huvudsakligt resmål i Sverige, vistelsetid, över- nattningssätt, färdmedel vid resor inom Sverige, utlägg under vis- telsen i Sverige, grad av belåtenhet med vistelsen, kön, ålder samt utbildnings- och inkomstnivå. Uppgifter från intervjuerna lades sedan in i den s.k.  
 IBIS-databasen. 
  Turistdelegationen gav i novem- ber 2003 ut IBIS 2002, Resultat från undersökningen om inkom- mande besökare i Sverige. Tiden för projektet med  
 IBIS-undersök- 
  ningen gick därefter ut och någon liknande undersökning har där- efter inte genomförts. 
 Eftersom det inte längre finns aktuellt underlag inom detta område anser utredningen att arbetet med  
 IBIS-undersökningen 
  bör återupptas. Såsom tidigare har beskrivits har Nutek som upp- gift att ta fram och sprida information och kunskap om turism och turistnäringens utveckling i Sverige. Vidare är Nutek ansvarigt för Sveriges officiella turiststatistik. Uppdraget att genomföra ovan beskrivna undersökning bör därför ges till Nutek. 
 287 
 12 Konsekvenser 
 Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäk- terna för staten, kommuner, landsting, företag eller enskilda skall enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt skall även dessa redovi- sas. Medför förslagen en kostnadsökning eller inkomstminskning för det allmänna skall förslag till finansiering lämnas. 
 Vidare skall enligt 15 § kommittéförordningen sådana konse- kvenser för förslagen redovisas som har betydelse för den kommu- nala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande ar- betet, för sysselsättningen och offentlig service i olika delar av lan- det, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag, för jämställdhet mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integra- tionspolitiska målen. 
 Allmänt 
 Utredningens förslag föranleder inte några författningsändringar. Såsom framgår av kapitel 10 så har utredningen inte funnit skäl att varken lägga fram något förslag beträffande någon form av ända- målsbeskattning för säkerställande av resurser för marknadsföring eller att lägga fram förslag om en särskild garantimodell för evene- mang. 
 289 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2007:32 
  
 Konsekvenser för staten 
 Såsom framgår under kapitel 11 är utredningens förslag att statens anslag till VisitSweden skall öka med 75 miljoner kronor år 1, med 150 miljoner kronor år 2 och med 200 miljoner kronor år 3 samt att anslag till VisitSwedens dotterbolag skall utgå med 40 miljoner kronor år 1, 70 miljoner kronor år 2 och 90 miljoner kronor år 3. 
 Utredningens förslag innebär bl.a. att VisitSweden skall uppar- beta olika projekt med statliga medel med målsättningen att en medfinansiering sker från turistnäringen. Förslagen innebär vidare att VisitSweden skall genomföra olika uppdrag, vilka kommer att leda till ökad arbetsbelastning. Till viss del bör de personella för- stärkningarna kunna ske genom omprioriteringar inom VisitSweden. Utredningens bedömning är att de föreslagna ökade anslagsmedlen är väl avvägda i förhållande till det antal projekt som VisitSweden i sin nuvarande organisationsform har möjlighet att genomföra samt till vad de övriga uppdragen medför i arbetsinsats. 
 Beträffande det föreslagna arbetet inom dotterbolaget, se när- mare i kapitel 11.5., kommer detta innebära ett resursbehov mot- svarande cirka sex till sju årsarbetskrafter. Vidare skall anslagsme- del avsättas till de två fonderna. 
 Enligt direktiven för ursprungsuppdraget skall utredarens förslag vara statsfinansiellt neutrala. Utredningen har, såsom framgår un- der kapitel 10, prövat ett antal förslag som skulle uppfylla detta krav. Av skäl som anges under kapitel 10 har dock utredningen funnit dessa alternativ som ej genomförbara. 
 Utredningen har valt att arbeta ur ett näringspolitiskt perspektiv. Med de föreslagna åtgärderna har utredningen haft till syfte att skapa forum för samarbete mellan offentliga och privata aktörer på olika nivåer i samhället och där nationella strategier för dels turis- mens utveckling, dels för hur Sverige skall lyckas få fler stora inter- nationella evenemang m.m. kan skapas. Målet är att förbättra förut- sättningarna för en ökad turism till Sverige. En ökad turism innebär bl.a. ökade skatteintäkter för staten samt en ökad sysselsättning. Utredningen har ingen möjlighet att bedöma storleken av intäk- terna till staten då förslagens effekt beror på en rad olika okända faktorer och omständigheter. Det är därför viktigt att den utvärde- ring som har föreslagits genomförs efter fyra år. 
 290 
  
 SOU 2007:32 
  
 Konsekvenser 
  
 Konsekvenser för VisitSweden 
 Såsom framgår ovan innebär utredningens förslag att VisitSweden behöver en resursförstärkning genom ytterligare anslagsmedel. Vi- dare behövs anslagsmedel till VisitSwedens föreslagna dotterbolag. Den mer exakta bedömningen av hur de olika åtgärderna skall fi- nansieras genom de ytterligare anslagna medlen får avgöras inom VisitSweden. En avgörande faktor är antalet projekt, med turist- näringen som medfinansiär, som kan upparbetas samt storleken på dessa samt de antal projektledare och marknadsanalytiker som till följd härav behöver anställas. 
 Konsekvenser för Nutek 
 Utredningens förslag beträffande utarbetande av värderingsmodel- ler, se kapitel 11.6, samt förslaget om utförande av undersökning, se kapitel 11.7, innebär ytterligare arbetsuppgifter för Nutek. En del av dessa arbetsuppgifter kommer dock enbart att bli tillfälliga. Vissa omprioriteringar vad avser personella resurser bör kunna gö- ras för att uppfylla uppdragen. Utredningen har noterat att det ti- digare projektet med  
 IBIS-undersökning 
  var relativt kostsamt, cirka fyra till fem miljoner kronor per år. Vid arbetet med att ta fram värderingsmodeller kommer troligtvis personer till en refe- rensgrupp behöva anlitas. Utredningens bedömning är att det för arbetet med värderingsmodellerna, i vart fall inledningsvis, kommer att behövas en resursförstärkning om cirka en miljon kronor per år. 
 Konsekvenser för skilda intressenter 
 Såsom angetts ovan under konsekvenser för staten så är utgångs- punkten att utredningens förslag kan leda till ökad utländsk turism till Sverige. Detta innebär inte enbart skatteintäkter och sysselsätt- ningseffekter för staten utan även för kommuner och regioner samt ökade intäkter för näringslivet. 
 Avsikten är att alla aktörer – såsom kommuner och regioner, tu- ristnäringen med alla sina organisationer och företag på nationell, regional och lokal nivå, idrottsförbunden, kulturlivet, arenaägare m.fl., som i dagsläget arbetar med turism- och evenemangsfrågor – genom de föreslagna samarbetsformerna skall kunna öka sitt enga- gemang på respektive område. Engagemanget kan bestå av finansie- 
 291 
  
 Konsekvenser 
  
 SOU 2007:32 
  
 ring, kompetens samt initiativtagande på olika sätt. Vilka kostnader och intäkter det kommer att bli fråga om för dessa aktörer beror, liksom för staten, på en mängd olika framtida faktorer. 
 Övriga konsekvenser 
 Utöver vad som ovan angetts bedöms att konsekvenser som anges i 15 § kommittéförordningen inte finns att redovisa. 
 292 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Utredning om alternativa modeller för 
  
 Dir. 
  
 ytterligare gemensam marknadsföring av 
  
 2005:133 
  
 Sverige som resmål 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 1 december 2005. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare skall föreslå alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för Sverige och olika destinationer i Sverige som resmål. Utredaren skall 
  
 kartlägga olika internationella modeller för samfinansiering av marknadsföring, 
  
 analysera möjligheterna till ökade gemensamma marknadsförings- insatser för svensk turism, samt 
  
 föreslå alternativa modeller för att öka de gemensamma mark- nadsföringsresurserna. 
  
 Bakgrund 
 Tidigare åtgärder och förslag om marknadsföring av Sverige som turistland 
 Riksdagen beslutade i juni 1995 att det övergripande målet för turistpolitiken skall vara att Sverige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring (prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395). 
 Beslutet innebar bl.a. att staten skulle medverka i marknads- föringen av Sverige som turistland på vissa utlandsmarknader. Verksamheten skulle drivas i bolagsform och turistnäringens företag inbjudas att bli delägare i bolaget. För detta ändamål bil- dades den 1 juli 1995 ett av staten och turistnäringen gemensamt 
 293 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2007:32 
  
 ägt bolag, Sveriges Rese- och Turistråd AB, med uppgift att såväl utomlands som i Sverige marknadsföra och informera om Sverige som turistland. 
 För att stärka tillväxten i den svenska turistnäringen etablerades i december 1999 den s.k. Framtidsgruppen, i vilken det ingick representanter för såväl staten som turistnäringen. Gruppens upp- drag var att analysera faktorer som kan främja tillväxten av turist- näringen samt att ta fram underlag för en nationell strategi för denna tillväxt. 
 I juni 2001 överlämnade Framtidsgruppen sin rapport Framtids- programmet – strategier för tillväxt i den svenska rese- och turist- industrin. I rapporten identifieras affärsområden, utvecklings- områden och insatsområden av stor betydelse för tillväxt i turist- företagen. Inom varje insatsområde ges ett antal konkreta förslag på åtgärder. 
 Ett av utvecklingsområdena avser skatter och finansiering. Ett av de insatsområden som nämns inom detta utvecklingsområde är att säkerställa resurser för övergripande destinationsutveckling och marknadsföring. I Framtidsprogrammet föreslås att en arbetsgrupp tillsätts med uppdrag att utreda förutsättningarna att införa ett system som kan skapa tillräckliga sådana resurser. I detta uppdrag bör det enligt Framtidsprogrammet bl.a. ingå att analysera dels ett system för att ta ut en mindre, obligatorisk avgift av övernattande turister, som kompletteras med medel från kommuner och/eller staten, dels möjligheterna till sänkt mervärdesskatt på logikost- nader, kopplat till åtaganden från turistnäringen. 
 Riksdagen har avslagit en motion om att på försök införa en avgift i några kommuner vid övernattning på hotell med moti- veringen att specialdestinerade skatter av olika slag inte bör införas (bet. 2002/03:SkU8). 
 Den nya turistpolitiken 
 En särskild utredare tillkallades i april 2003 med uppdrag att se över det nuvarande turistfrämjandets funktion, organisation och roll- fördelning samt att utvärdera måluppfyllelsen. Utredningen över- lämnade i februari 2004 sitt betänkande Turistfrämjande för ökad tillväxt (SOU 2004:17). 
 Riksdagen beslutade i juni 2005, med anledning av regeringens proposition En politik för en långsiktigt konkurrenskraftig svensk 
 294 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 1 
  
 turistnäring, om en ny turistpolitik (prop. 2004/05:56, bet. 2004/ 05:NU13, rskr. 2004/05:295). Målet för turistpolitiken är att Sverige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en lång- siktigt konkurrenskraftig turistnäring, som bidrar till hållbar tillväxt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. 
 Turistpolitiken skall utgå från två perspektiv – ett närings- främjande och ett Sverigefrämjande. Det statliga hälftenägandet i Sveriges Rese- och Turistråd AB bör fortsätta och ägarrollen bli mer aktiv. Bolagets uppgifter bör tydliggöras. Statens ansvar i bolaget i fråga om marknadsföring och marknadsbearbetning av Sverige som attraktiv destination avgränsas till att företrädesvis avse utlandsmarknaderna. 
 I propositionen anges bl.a. att en utredning bör tillsättas med uppdrag att analysera och föreslå alternativa modeller för ytter- ligare gemensamma marknadsföringsinsatser för Sverige och olika destinationer i Sverige som resmål. 
 Alternativa modeller för gemensamma marknadsföringsinsatser 
 Goda resurser är en förutsättning för en effektiv marknadsföring och utveckling av en destination. I Sverige har de potentiellt sett mest utvecklingsbara destinationerna och varumärkena ofta otill- räckliga ekonomiska resurser för utveckling av infrastruktur och marknadsföring av sig som attraktiva turistdestinationer på den internationella, framför allt europeiska, marknaden. Detta trots att det i Sverige finns exempel på destinationer som lyckats skaffa resurser på frivillig väg, t.ex. genom olika typer av avtal med privata intressenter. 
 Under årens lopp har man diskuterat alternativa modeller för gemensamma marknadsföringsinsatser, av såväl Sverige som 
 olika destinationer i Sverige som resmål. Internationellt före- kommer olika modeller för samfinansiering mellan offentliga och privata aktörer. För statliga och kommunala aktörer måste sådana lösningar vara förenliga med olika gällande regelverk, på nationell nivå och på EUnivå. 
 Det gemensamma ägandet av Sveriges Rese- och Turistråd AB är en viktig, operativ och aktiv samverkansform med en klar rollfördelning. Regeringen vill slå vakt om samarbetet. Det finns dock skäl att utreda om ytterligare insatser kan göras i samverkan 
 295 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2007:32 
  
 mellan offentliga aktörer och turistnäringen och på vilket sätt även aktörer på lokal och regional nivå kan medverka. 
 Uppdraget 
 Utredaren skall kartlägga olika modeller för samfinansiering av marknadsföring som förekommer internationellt. En analys av för- utsättningarna att införa de olika modellerna i Sverige skall göras. 
 Utredaren skall analysera möjligheterna till ökade gemensamma marknadsföringsinsatser för svensk turism och föreslå alternativa modeller för att skapa ökade gemensamma marknadsförings- resurser. 
 Förslagen skall vara statsfinansiellt neutrala. 
 Utredaren skall i sina förslag ta hänsyn till de nationella målen för integration, jämställdhet, miljö och regional utveckling. 
 Arbetets genomförande 
 Utredaren skall samråda med Sveriges Rese- och Turistråd AB och andra berörda offentliga och privata aktörer på nationell, regional och lokal nivå samt organisationer med uppgift att främja svenska intressen i utlandet. 
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall redovisa uppdraget senast den 1 oktober 2006. 
 (Näringsdepartementet) 
 296 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till Utredning om alternativa 
  
 Dir. 
  
 modeller för ytterligare gemensam 
  
 2006:99 
  
 marknadsföring 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 7 september 2006. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Den särskilde utredaren skall, utöver sitt nuvarande uppdrag, utreda förutsättningarna för att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd till stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssektorerna. 
 Med ändring av den beslutade tiden för redovisning skall utreda- ren redovisa sitt uppdrag senast den 30 april 2007. 
 Bakgrund 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 1 december 2005 (dir. 2005:133) tillkallade statsrådet Messing en särskild utredare med uppgift att föreslå alternativa modeller för ytterligare gemensamma marknadsföringsinsatser, av turistnäringen och offentliga aktörer, för Sverige och olika destinationer i Sverige som resmål, i enlighet med vad regeringen angivit i propositionen En politik för en lång- siktigt konkurrenskraftig svensk turistnäring (prop. 2004/05:56, bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:295). 
 Regeringen har i samarbete med industrin och fackliga organisa- tioner utvecklat strategiprogram för sex industribranscher, samt har aviserat liknande strategiprogram för besöksnäringen. Reger- ingen har lyft fram mässor, kongresser och andra evenemang som särskilt intressanta i ett sådant sammanhang. Sverige har goda för- utsättningar för sådana eftersom det finns lämpliga anläggningar och väl utbyggd infrastruktur. Stora evenemang, mässor och kon- gresser kan innebära många besökare och goda inkomster, men 
 297 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2007:32 
  
 även stora utgifter och risker i flera avseenden. Möjligheterna och lämpligheten av att ställa ut statliga ekonomiska garantier och för andra former av stöd för stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssektorerna bör därför utredas. 
 Tilläggsuppdraget 
 Utöver sitt nuvarande uppdrag skall utredaren kartlägga och analy- sera förutsättningarna för att ställa ut statliga ekonomiska garantier för stora evenemang inom bland annat kultur- och idrottssekto- rerna. Utredaren skall även inkludera andra former av stöd som kan möjliggöra stora evenemang. Utredaren skall genomgående analy- sera förutsättningarna för finansiering av olika, såväl förberedande som genomförande, insatser. Utredaren skall bland annat upp- märksamma förutsättningarna för stöd till marknadsföring. 
 Utredaren skall grundligt analysera och redogöra för de förut- sättningar som finns enligt gällande lagstiftning och granska vilka hinder och möjligheter den inrymmer samt granska för- och nack- delar med statliga garanti- och andra stödsystem. Utredaren skall redovisa i vilka avseenden och omfattning gällande lagstiftning har tillämpats för olika typer av stora evenemang och gjorda erfaren- heter. 
 Utredaren skall även analysera andra regleringar avseende garan- tier eller motsvarande som kan vara av särskild vikt för uppdraget. Statliga krediter och garantisystem som gäller export och invester- ingar utomlands är sådana exempel. 
 Utredaren skall kartlägga förekomsten av garantisystem eller motsvarande och andra stöd i ett urval jämförbara länder samt bedöma orsaken till närvaron och frånvaron eller graden av användningen av sådana system och stöd. Utredaren skall göra en fördjupad analys av erfarenheterna i dessa länder. 
 Utredaren skall analysera hur garantier eller annat stöd kan vän- tas påverka omfattningen av evenemang i Sverige och de samhälls- ekonomiska konsekvenserna härav. 
 Utredaren skall, om han finner lämpligt, lämna förslag till när statliga garantier bör ställas ut och när andra stödformer bör användas. Förslagen skall innehålla en genomgripande konsekvens- analys. Utredaren skall, utöver en bedömning av hur förslaget påverkar möjligheterna till stora evenemang, redovisa utform- ningen av förslaget, i vilka delar nuvarande lagstiftning kan tilläm- 
 298 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 2 
  
 pas och i vilka delar förslaget medför krav på förändringar av lag- stiftningen. Om förslagen föranleder författningsförändringar skall utredaren lämna förslag till sådana. Utredaren skall även redovisa vilka roller och vilket ansvar olika aktörer har enligt de olika försla- gen. Utredaren skall beakta EG:s regler för statligt stöd för de för- slag som lämnas. 
 Arbetets genomförande 
 Utredaren skall samråda med berörda aktörer inom idrotts- och kultursektorerna samt med andra aktörer inom mötes- och evenemangsindustrin och besöksnäringen i övrigt. Utredaren skall även samråda med aktörer med ansvar och uppgifter inom andra befintliga statliga garanti- och stödsystem. Utredaren skall även ta del av relevant forskning på området. 
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skulle enligt direktiven (dir. 2005:133) redovisa uppdraget senast den 1 oktober 2006. Utredaren skall i stället redovisa ursprungsuppdraget och uppdraget enligt dessa tilläggsdirektiv senast den 30 april 2007. 
 (Näringsdepartementet) 
 299 
 Bilaga 3 
 Deltagarförteckning för av utredningen anordnat rundabordssamtal den 
 27 februari 2007 
 Andersson Saunders, Statens Maritima Museer 
 Berg Rice, Region Västra Götaland 
 Bolgar Rodriguez, KULTUR OCH NÄRINGSLIV 
 Bäckström Miller, Uppsala Konsert  Kongress AB 
 Enflo Hans, Kulturdepartementet 
 Hafstad Jan Olov, Svenska Musikfestivaler 
 Molina, Dominguez, Göteborg International Film Festival 
 Lindström Harris, utredningens särskilde utredare 
 Lundmark Ibarra, Svenska institutet 
 Lönnebo Lovisa, Moderna Museet 
 Olsson Mcconnell, Statens Maritima Museer 
 Persmo  
 Lynn, 
  GöteborgsOperan 
 Pontvik Kennedy, Svenska Musikfestivaler 
 Redin Lars, Folkets Hus och Parker samt Stockholms Kulturfestival 
 Hall, UD FIM KULT 
 Wittgren Reed, Stiftelsen Wanås Utställningar Archer, Göteborg International Film Festival 
 301 
 Bilaga 4 
 Rapport om svensk och internationell forskning avseende evenemangsturism m.m. 
 HUVUDRAPPORT 
 Johnson, Brown, Jones Handelshögskolan vid Göteborgs universitet 
 303 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Förord 
 Denna rapport ger en beskrivning av forskning om ekonomiska effekter av evenemang. Efter en genomgång av 99 vetenskapliga artiklar och böcker är det uppenbart att internationell forskning har en samstämmig bild av området. Det finns inga skilda skolor med diametralt motsatta uppfattningar. Man är i stort sett också enig i ett fördömande av oseriösa utredningar som producerar överdrivna siffror med hjälp av ovetenskapliga metoder. Forskare har också tagit fram ett antal metoder och fakta som förklarar var- för och i vilken omfattning oseriösa utredningar räknar fel. 
 Det finns också i Sverige t.ex. på finansdepartementet, kon- junkturinstitutet, högskolor och universitet den kunskap som krävs för vederhäftiga utredningar i linje med internationell forsk- ning inom området. 
 Denna huvudrapport bygger på två tidigare delrapporter som diskuterats med Castillo och Russell under ett seminarium i Göteborg den 5 februari 2007. Vi tackar för insikts- fulla och givande kommentarer. I denna huvudrapport finns en hel del nytt material och mycket från delrapporterna har också uteläm- nats varför dessa inom vissa områden ger en fylligare bild av vissa forskningsområden. 
 Att det råkade bli just 99 studier påminner mig om att förklar- ingen till att kameler alltid ler så överlägset mot oss människor är att vi bara känner 99 namn på Vår Skapare. Men kameler känner också till det hundrade namnet. 
 Vi ser därför fram emot ytterligare studier inom detta intressanta forskningsområde. 
 Göteborg i mars 2007 
 Meadows Brown Jones 
 304 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Sammanfattning 
 Syftet med denna rapport är att redovisa relevant forskning kring evenemangs ekonomiska effekter samt faktorer som påverkar turism. Dessutom redovisas forskning avseende metoder för utvär- dering av turism och evenemang. Det är viktigt att klargöra studi- ens förutsättningar: 
  
 Urvalet begränsas av de akademiska litteraturdatabaser vi använt. Därför finns t.ex. konsultutredningar med endast i de fall de utsatts för vetenskaplig granskning och publicerats i vetenskapliga tidskrifter eller böcker. 
  
 Strävan har varit att vetenskaplig kvalitet och trovärdighet skall utgöra det främsta urvalskriteriet. Vårt urval skall ej påverkas av de resultat eller slutsatser en studie kommer fram till. Vi skall inte bevisa något med hjälp av ett skevt urval. 
  
 Ett annat kriterium som ofta använts är att de studier vars slutsatser har baserats på statistiska undersökningar och empi- riskt material prioriteras. 
  
 Turismens dynamik 
 Sverige har haft en mycket god utveckling av inkommande turism under senare tid. Det finns övertygande belägg för att turismen påverkas av inkomstförändringar. Därför har turismen i världen ökat starkt. Vart turister väljer att åka beror på flera olika komplexa faktorer som drar eller lockar turister till en destination (evene- mang, klimat, faciliteter, natur, politisk situation m.m.) och fakto- rer som gör att folk känner ett behov att lämna sin hemvist (olika former av motivationsfaktorer). Bland de viktigare faktorerna som det finns vetenskapligt belägg för märks destinationens prisnivå (växelkurs), transportkostnad, marknadsföring och evenemang. 
 Evenemang 
 Evenemang drar turister till en destination och det finns ett antal olika typer av evenemang som påverkar en ekonomi. De tre stora huvudgrupperna av evenemang är  
 kulturella, affärs- och sportevene- mang 
 . Därutöver finns det också privata, religiösa, politiska och andra evenemang som lockar turister. För att finansiera ett evene- mang finns flera olika tillvägagångssätt. Det handlar ofta om i 
 305 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 vilken grad ett evenemang finansieras med privata eller offentliga medel och varifrån ett evenemang kan uppbringa medel (sponsring, biljetter, bidrag, souvenirer etc.). I rapporten beskrivs finansie- ringen av kulturhuvudstadsåret i Salamanca, milleniumfirandet i Stockholm och OS i Los Angeles 1984 som på tre olika sätt fram- gångsrikt funnit finansiering. 
 Modeller som mäter evenemangens ekonomiska effekter 
 Tre modeller beskrivs och exemplifieras och det är  
 Input-output 
  modellen, CGE och  
 Cost-Benefit 
  modellen, varav  
 Input-output 
  modellen är den mest använda. 
 Input- output modellen: Crompton (2001) påpekar framför allt betydelsen av att kunna inkludera direkta, indirekta och inducerade utgifter med hjälp av s.k. multiplikatorer som återspeglar de väx- ande ekonomiska effekterna. I detta sammanhang diskuteras även vikten av att exkludera  
 casuals 
  samt turister som tidigare- eller senarelägger sin resa till destinationen där evenemanget äger rum. En nackdel är att input- output modellen ej bedömer evenemang- ens effektivitet utan enbart evenemangens effekter eftersom ingen skillnad görs mellan kostnader och intäkter. Många utvärderingar som gjorts med input- outputmodellen har stora brister och ger felaktiga resultat men detta torde främst vara en följd av att det är den mest använda metoden. 
 CGE är en annan modell som kan beskriva stora externa påverk- ningar på ett ekonomiskt system av t.ex. lagändringar, katastrofer, och evenemang. Både mikro- och makroekonomiska effekter vägs samman över samtliga delar av ekonomin som påverkas. Detta är den mest komplicerade metoden som kräver dels en nationell och regional modell och dels kunskap om hur analysen genomförs och tolkas. 
  
 Cost-Benefit 
  analys är en metod som, förutom materiella intäk- ter och kostnader, även strävar efter att inkludera immateriella kostnader och intäkter som uppstår vid evenemang. Resultaten har hög politisk relevans men också pedagogiska problem eftersom den förutsätter att beslutsfattare kan jämställa ekonomiska värden av upplevelser med finansiella effekter från näringslivet. 
 306 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Empiriska undersökningar av evenemangs ekonomiska effekter 
 I delrapportens avslutande del redovisas resultat från empiriska studier av ekonomiska effekter som publicerats i internationell vetenskaplig form. Det finns många studier av ekonomiska effekter från såväl stora som små evenemang. Vad gäller direkta effekter av vad besökarna spenderar är det väl klarlagt att alla evenemang tillför regionen ett ekonomiskt inflöde per besökare som i genomsnitt varierar mellan 400 kronor och 3.000 kronor. Direkta ekonomiska effekter av evenemang på en destination påverkas av hur stor andel av besökarna som kommer från andra regioner, hur länge dom stannar i regionen och hur mycket dom spenderar per dag. Affärs- evenemang har en jämförelsevis stor ekonomisk effekt på regionen. Evenemang som pågår mer än en dag har betydligt större ekono- miska effekter än enstaka matcher eller konserter. 
 Det finns i den akademiska litteraturen en omfattande kritik mot studier av ekonomiska effekter där man inte beaktar alternativ- kostnaden. De studier där man tar hänsyn till detta, t.ex. genom att använda CGE modeller visar ett mycket mindre ekonomiskt resul- tat. Dock är det ekonomiska utfallet även i dessa studier positivt om än betydligt mindre än i studier baserade på direkta ekono- miska effekter eller input- input modeller. 
 En serie studier som genomförts i USA visar emellertid inte all- tid positiva ekonomiska resultat av idrottssatsningar. Dessa studier baseras på jämförelser mellan regioner som gjort stora satsningar på idrott (som t.ex. OS arrangemang, VM i fotboll och/eller stora sta- dion byggen för  
 football  baseball 
 ) och sådana regioner i USA som inte satsat på idrottsinvesteringar utan gjort satsningar inom andra områden. 
 Resultaten av dessa studier är inte entydiga; i vissa fall kan man se en positiv effekt (t.ex. San Diego) i andra en negativ effekt (t.ex. fotbolls VM i New York). En reflektion kan vara att en satsning på infrastruktur i samband med evenemang bör vara i linje med en medveten satsning också till en bestående strukturomvandling mot turism och upplevelseekonomi. I så fall kan investeringar bli ett tillskott av resurser som genererar ytterligare tillväxt i denna del av ekonomin också efter ett stort evenemang. 
 307 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 1. 
  
 Turismens dynamik 
  
 Internationell turism har inte bara social, kulturell och politisk betydelse, utan medför även substantiella ekonomiska fördelar (Vanegas  Croes, 2005). Sedan 30 år är turismen en av de mest betydande och snabbast växande näringarna (WTO, 1990) och har blivit en viktig källa för ekonomisk aktivitet, BNP, sysselsättning, skatteintäkter och utländskt handel (Peterson, 1997). 
  
 1.1 
  
 Turism är en snabbt växande näring 
  
 Årligen rapporteras turistdata av World Tourism Organization (WTO) och där kan utvecklingen studeras. Det förekommer en minskning för flera länder efter 2000 vilket kan härledas till t.ex. terrorattackerna mot World Trade Center. 
 Tabell 1 Antal utländska besökare till Sverige, Norge, Spanien och Tyskland med minst en övernattning på hotell eller liknande, WTO Yearbook of tourism statistics (1997  2006) 
  
 1991 
  
 1995 
  
 2000 
  
 2002 
  
 2004 
  
 Sverige 
  
 2 826 014 
  
 3 693 727 
  
 4 678 806 
  
 4 867 679 
  
 5 060 943 
  
 Norge 
  
 3 916 773 
  
 4 985 458 
  
 4 966 857 
  
 4 705 537 
  
 4 654 785 
  
 Spanien 
  
 73 978 408 
  
 101 181 744 
  
 143 761 604 
  
 135 836 394 
  
 134 653 618 
  
 Tyskland 
  
 29 351 075 
  
 28 659 298 
  
 36 354 236 
  
 34 553 098 
  
 38 490 701 
  
 Sverige framstår här som ett framgångsland med en ökning av 79% mellan 1991 och 2004 emedan Norge endast ökat 19% under samma period. Spanien har ökat med 82% och Tyskland med 31%. 
 HessDeane (1997) undersökte under samma period bety- delsen av turismen på Irland, som 1987 var ett av Europas fattigaste länder och inom tio år blivit ett jämförelsevis rikt europeiskt land. Russell (1997) intresse var framför allt att undersöka i vilken mån turism hade bidragit till denna utveckling. De fann att BNP hade vuxit från 1990 till 1995, med ca 39%. Under samma period hade den internationella turismens bidrag till BNP vuxit med 52 %. Under samma tidsperiod hade även den nationella turismen vuxit med 52,1 %. Följaktligen växte turismens procentu- ella bidrag till BNP snabbare än genomsnittet. 
 I Australien uppgick turismens andel av BNP till 6,6 %. Turis- men förmådde att försörja 6,9 % av befolkningen under 1995/1996 
 308 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 med arbete och gav landet 3 miljarder dollar i skatteintäkter (Skene, 1996). I Sverige uppgår turismens andel av BNP till 2,8 % år 2005 (Nutek, 2007). 
 1.2 Vilka faktorer påverkar turismens utveckling? 
 När man i tabell 1 ser skillnaden mellan turismens utveckling i olika länder kan man fråga sig om det finns faktorer som kan för- klara denna skillnad. Nedan följer en genomgång av de faktorer som är de vanligaste förklaringarna i vetenskapliga arbeten. 
  
 Disponibel inkomst  
 är den mest betydande faktorn för en turist. Det är statistiskt säkerställt i flera studier (Hayes, 1994) att en stigande reell disponibel inkomst (dvs. nominell inkomst minus eventuell inflation) medför ett ökat resande nationellt och interna- tionellt. Resor är också något av det första som ett hushåll drar ned på i en lågkonjunktur vilket Lyons redovisar i  
 Travel Geography 
 , WTO (1997). I de flesta studier (enl. Hayes, 1994) är inkomst- elasticiteten >1, vilket innebär att turism betraktas som lyxkon- sumption som ökar (procentuellt sett) mer än inkomsten. Detta påverkar dock bara om man har möjligheten att resa, men inte val av destination. 
 Inkomstelasticiteten är inte lika stor för affärsresenärer eftersom de har behov av att resa även under lågkonjunkturer. Istället drar de ned på omkostnaderna för sitt resande och väljer billigare alternativ (Lickorish  Harrington, 1997). 
 Priser och konkurrenskraft 
 Om resenärens köpkraft eller reella disponibla inkomst ökar, så ökar också resandet. För att förstå vart man reser visar sig en desti- nations priser eller konkurrenskraft vara av yttersta vikt (Hayes, 1995). De finns två begrepp som bör nämnas när man diskuterar en destinations priser. Det är växelkursens rörlighet och prisnivån främst på varor och tjänster som efterfrågas av resenärer (Dwyer, Forsyth,  Rao, 2000). 
 Webber (2001) har genomfört en empirisk studie på utresande från Australien till nio stora turistdestinationer under en  
 15-års 
  period. Där mättes efterfrågan under en lång tid med växelkurser- nas upp och nedgång som förklarande variabel. Resultatet visar att 
 309 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 hela 40 % av turisterna väljer bort en given destination p.g.a. en fluktuerande eller instabil växelkurs. Det bör nämnas att denna undersökning genomfördes under en period då ekonomin i fram- förallt Asien var väldigt instabil och detta kan ha påverkat siffrorna, men det är ändå viktigt att peka på betydelsen av att ha en stabil valuta. 
 En annan australiensisk studie som genomförts under ungefär samma tidsperiod har mätt priskonkurrenskraften hos 19 destina- tioner med Australien som jämförelseland. Författarna konstaterar att det är växelkursförändringar och förändringar i prisnivåer som påverkar den övergripande konkurrenskraften och att samtliga destinationer som upplevde en ökad konkurrenskraft, gentemot Australien, var de länder som under perioden hade en fallande valuta. Detta i sin tur påverkar antalet besökare till och från Australien och till dessa destinationer (Dwyer et.al., 2000). 
 Internationell turism är väldigt rörlig enligt Richards och Richards (1995) som har gått igenom  
 30-års 
  undersökningar av modeller för att förutse turismefterfrågan. I de studier Pearson. (1995) tittat på, som använder ekonometriska modeller, har växelkursen och priset på flygresan en signifikant betydelse för efterfrågan 
 Politisk situation 
 Landets eller regionens politiska situation vid tillfället för besöket påverkar turistflödet. Poirier (1997) har gjort en undersökning på hur politiska aktiviteter påverkar investeringar i turism och därmed utbud och efterfrågan på destinationen. Hans utgångspunkt är inte katastrofer utan mindre aktiviteter som innebär en politisk risk som t.ex. nya lagar och förordningar från regeringshåll eller lokala myndigheter, lokalbefolkningens motsträvighet etc. Ett exempel är Hawaiis urbefolkning som känt sig som främlingar i sitt eget land efter en massiv turismutveckling. Denna utveckling fick lokala myndigheter att reagera och instifta lagar vilket gett dem upprät- telse, men som samtidigt hindrar turismutvecklare från att inve- stera i nya projekt (Poirier, 1997). Sådana händelser påverkar turistflödet i stor eller liten skala. 
 Efter terroristattacken i New York 2001 har mer fokus hamnat på hur turismen påverkas av likartade större politiska händelser. Meyer (2002) bekräftar att denna extrema händelse halverade antalet bokningar på amerikanskt reguljärflyg under tiden direkt 
 310 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 efter vilket i sin tur påverkade c:a 100 000 anställda inom flygindu- strin som fick avsked från sitt jobb. 
 Framtidsforskare har en speciell term för stora händelser som är svåra eller nästintill omöjliga att gardera sig mot (t.ex. epidemier, jordbävningar och stormar). Jones är det uttryck som har myntats (Cornish, 2003) och som används i dessa sammanhang. Dessa händelser påverkar kraftigt, men ofta temporärt, turistflöden och turisters val av destination. 
 Love och Anthony (1997) fann att Tjernobylkatastrofen 1986 innebar att antalet utländska turistgästnätter i Sverige mins- kade med 1,7 miljoner (motsvarande 2,5 miljarder kronor i mins- kade turistintäkter) under perioden  
 1986–1989. 
  Inhemsk turism påverkades ej och detta illustrerar en effekt av katastrofer som tycks gälla generellt: Dels minskar det långväga resandet och dels undviker man att resa i riktning mot den plats där katastrofen inträffade. 
 Resväg 
 Infrastruktur eller transportkostnaden är en viktig del i ett till- gänglighetsperspektiv. I efterfrågemodeller för turism används transportkostnader genomgående som en variabel eftersom den påverkar turistens beslut och turistflödet (Lim, 1997; Thornton, 2004). Det är indirekt en prisvariabel eftersom transportkostnader ofta står för en stor del av den totala resebudgeten och enligt Richards och Wade (1995) empiriska genomgång är priser en signifikant bestämmande faktor i modeller för turismefterfrågan. 
 Raguraman (1997) påpekar betydelsen av transportindustrin som en oumbärlig del av turismen. I sin undersökning analyserar Wright (1997) vilken andel flygtransporten representerar av turis- ternas totala utgifter, samt vilken betydelse en extra flygförbindelse mellan Singapore och Bangkok skulle ha på Thailands ekonomi. 
 Genom att öppna ytterligare en förbindelse mellan de ovan nämnda städerna skulle inkomsterna från turism öka med $ 5 000 000 medan Flygbolagens utgifter inom destinationen skulle öka med $ 540 000. Således representerar transportindustrin 10 % av turistutgifterna som görs av turister i destinationen (Raguraman, 1997). 
 311 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Marknadsföring 
 I en relativt åldrig studie undersökte Perry. (1992) i vilken mån Australiens marknadsföringskostnader i USA, Japan, Nya Zeeland, U.K. och Tyskland gav resultat. Alla satsningarna visade sig i signifikanta elasticiteter som varierade mellan 0,1 och 0,25. Detta betyder att en ökning av marknadsföringen med 10% leder till att turismen ökar med mellan 1% och 2,5%. I termer av kostna- der och intäkter beräknar forskarna att marknadsföringskostnader genererar mellan 10 och 200 gånger pengarna. 
 Faciliteter (kvalitet) 
  
 Hotell, restauranger och andra faciliteter påverkar kanske först och främst en del av en besökares upplevelse och uppfattning av kvali- tén på servicen som erbjuds på destinationen, s.k. servicekvalitet (Cronin  Mack, 1992; Parasuraman, Zeithaml  Cooper, 1988). Bra anpassade faciliteter som lever upp till eller överträffar besöka- rens minimikrav påverkar även turistens val av destination och turistflödet (Lickorish  Harrington, 1997). Hög servicekvalitet på hotell och andra faciliteter har ett inflytande på resenären för vissa destinationer (Song, Wong  Chon, 2003). Information om detta sprids via reklam, information och  
 word of mouth 
 . 
  
 Språkkunskaper 
 Att kunna tala besökarens modersmål eller ett språk som denne behärskar påverkar både beslutet att resa till en destination och besökarens tillfredsställelse enligt Livingston och Ibarra (2006) som har undersökt attityder och åsikter hos turiststudenter i Storbri- tannien och tagit del av liknande undersökningar i Storbritannien. 
 Resebyråer 
 Med Internets intåg och expansion är det av yttersta vikt att erbjuda relevant information, bokningsmöjligheter och interaktion via  
 IT-baserade 
  lösningar för kunder (Buhalis, 1998). En under- sökning utförd innan  
 Internet-åldern 
  (data från åren  
 1982–93 
  i Turkiet) visade på en korrelation mellan antalet turistbyråer i 
 312 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 ursprungslandet och antalet turister (Icoz, Var  Kozak, 1997). Om man överför detta resonemang på dagens situation så kan man dra slutsatsen att utbudet av resebyråer,  
 on-line 
  eller inte, ger en effekt på resandet. 
 Klimat 
 Dragningskraften som ett varmt klimat har, vittnar inte minst det stora antalet turister i Medelhavsområdet om  
 (Gómez-Martín, 
  2005). Marknadsförare runt om i världen är väl medvetna om detta faktum, och använder sig således av det i reklamen. Väder och oftast värme, är en del av turistprodukten och beroende av vistel- sens syfte är den av större eller mindre betydelse (Gómez Martín, 2005). Vikten av denna faktor, är beroende på vilken betydelse den har för individen och/eller för de aktiviteter som individen tänkt utföra på en destination. Störst betydelse har klimatet för turismen när en destination erbjuder aktiviteter som är känsliga i hänseende till klimat och väder som t.ex. vandring, paddling, golf, jakt, fiske, klättring (Vargas, 1993). 
 I vissa fall kan klimatet vara en nödvändighet för en viss aktivitet och omöjliggöra en annan. Om syftet med semestern är att surfa, kan en solig och vindstilla dag göra surfingen omöjlig. I vissa fall kan klimatet således bli till en attraktion i sig som t.ex. vid Garda- sjön där sol, värme och starka vindar har bidragit till att utveckla en enastående surfingdestination. 
 Natur 
 Naturen är en faktor som influerar turismen (Davis, Morales and Morales, 1996) men turister vars beslut påverkas av natur är ingen homogen grupp (Silverman, et al) utan kan segmenteras i olika grupper som tex de turister som vill ha ett utbildningssyfte genom att vara i naturen, de som vill konsumera nature och de som har en ambition av att behålla/främja naturen (Uysal, Jurowski, Gonzalez, and McDonald, 1994; Silverberg et al. 1996). 
 Silverberg et al (1996) har undersökt varför turister åker på semester. Resultaten visar att 6,3 % av respondenterna anger att skåda naturen (konsumera) var huvudsyftet med deras resa. Även Kozak (2002) bekräftar betydelsen av natur och även kultur för 
 313 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 turister. I sin undersökning om turisters motiv för att resa framgår att tillgängligheten till natur är en bestämmande faktor. 
 Image 
 En annan faktor som anses ha stor inverkan på turism är destina- tionens image (Alhemoud and Armstrong, 1996). Destinations- image är definierat som  
 en persons totala uppfattning av en des- tination  
 (Fakeye and Crompton, 1991). Image kan därför anses vara den subjektiva tolkningen av all information som en turist har om en destination. Således verkar både kognitiva och affektiva faktorer vilka i sin tur påverkar köpbeteendet hos en turist (Mou- tinho, 1987). Även Alhemoud och Taylor (1996) konstaterar i sin undersökning att image påverkar beslutsprocessen och köpbe- teendet. Edwards, Ingram, and Sanchez (2001) har i en studie funnit att image har betydelse för turisters tillfredsställelse av upplevelsen på en destination. 
 En specificering av parametrar som bygger en image hos turister görs av Solomon och Kim (2000):  
 functional  
 ( 
 funktionell 
 ),  
 social  
 ( 
 social 
 ),  
 emotional  
 ( 
 emotionell 
 ),  
 epistemic  
 ( 
 kunskapsbeto- nat 
 ),  
 and conditional  
 ( 
 konditional 
 ). 
  
 Ser man till det funktionella värdet kan detta beskrivas som den förmåga en destination har att tillfredställa grundläggande behov som t.ex. säkerhet. 
  
 Socialt värde syftar till den association som en turist har till sociala grupper på en destination. Detta kan bland annat vara grupper som har samma eller liknande demografiska, sociono- miska eller kulturella struktur. 
  
 Emotionellt värde syftar på destinationens möjlighet att skapa känslor som t.ex. lugn och ro, frihet och äventyr. 
  
 Kunskapsbetonat värde avser de egenskaper en destination har att tillfredställa turisters behov av att uppleva nya ting och vidga horisonter. 
  
 Det konditionella värdet förutsätter att turisten befinner sig i en valsituation mellan t.ex. två destinationer. Turisten upp- skattar värdet av de två destinationerna och väljer den som ger högst socialt och/eller funktionellt värde (Tapachai and Warys- zak, 2000). 
  
 314 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Förutom de personliga preferenser som spelar in vid valet av desti- nation så har resenären, enligt en empirisk undersökning av Duran (2003), ett behov av att ständigt bekräfta och verifiera sitt val av destination med andra som redan besökt eller ska besöka en viss plats. Detta beror, enligt författaren, på att det finns ett mått av osäkerhet med att välja en en semesterresa eftersom man, jämfört med konsumentvaror, har mindre möjlighet att undersöka pro- duktens kvalitet innan köpet om man inte redan testat resmålet. 
 Detta visar på vikten av image och Nguyen (Johnson, 2003). I en studie av Song et al, (2003) om turismefterfrågan i Hong Kong baserad på data från Hong Kongs 16 största turist- marknader, framstår  
 Nguyen 
  som den viktigaste bestäm- mande faktorn (strax före prisnivån) för turismefterfrågan. 
 Attraktioner och Evenemang 
 En attraktion anses vara alla de delar av en  
 inte-hemma-plats 
  som motiverar turister att resa från sitt hem (Lew 1987:554). Det finns många olika sätt att klassificera attraktioner (Wall 1997). Exempel är naturattraktioner, byggda attraktioner, resursorienterade attrak- tioner, nationella, regionala eller lokala attraktioner, inomhus och utomhusattraktioner, privata eller statliga attraktioner och perma- nenta, säsongsbetonade eller tillfälliga attraktioner, för att nämna några  
 (Fayos-Solà, 
  1997). 
 De vanligaste attraktioner som nämns i litteraturen är synliga, som t.ex. Pyramiderna i Egypten, Eiffeltornet i Paris eller Niagara- fallen i Amerika (Urri, 1990). Men inom senare vetenskapliga undersökningar har även betydelsen av attraktioner som tilltalar andra sinnen än synen som t.ex. mat uppmärksammats (Hanna, 2000; Macmaughten  Urri, 1998; Taylor, 1996). 
 Bansal och Riley (2003) har undersökt turisters motivation för att besöka en destination, och konstaterar att 12,4 % av de tillfrå- gade anger att evenemang/attraktioner är den primära orsaken för deras vistelse på en destination. 
 McHone och Riley (1999) undersökte betydelsen av konstutställning och fann att 14 % av de tillresta utställningsbesö- karna angav att de hade rest från en annan delstat i USA till Florida för att se på utställningen. 
 Ett än mer tydligt exempel på evenemangs potential att påverka turisters val av destination är Storsjöyran i Östersund. I en enkät- 
 315 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 undersökning angav 78 % av de tillresta festivalbesökarna att den främsta anledningen till östersundsbesöket var just festivalen (Armbrecht  Lundberg, 2006). Konserterna var de viktigaste aktiviteterna under festivalen som i störst utsträckning påverkade besökarnas tillfredsställelse. 
 Jämför man evenemang med andra naturliga och historiska attraktioner, finner man en fundamental skillnad. Festivaler och evenemang ger en destination möjligheten att ge turister ett motiv att besöka en  
 viss destination  
 under en  
 viss tid 
 , samtidigt som festi- valer och evenemang bidrar till att forma image och att marknads- föra destinationen med hjälp av massmedial bevakning. 
 2. Evenemang 
 2.1 Vad är ett evenemang? 
 Getz (2004) beskriver evenemang som  
 temporary occurencies with a  
  
 pre-determined 
  
  beginning and end. Every such event is uni- que... 
 . 
 Det är således en temporär och unik karaktär som kännetecknar ett evenemang eller en festival. Dessutom betonas att evenemang är planerade. Evenemang som t.ex. impulsiva och plötsliga oplanerade demonstrationer faller utanför denna definition. 
 För att visa på mångfalden och den stora variationen av vad som innefattas, inom den breda benämningen evenemang och festivaler följer en kort genomgång av olika typer av planerade evenemang och festivaler. Detta är på inget sätt en komplett lista men ett för- sök att kategorisera evenemang. 
 Tabell 2: En kategorisering av evenemang (jmf. Getz, 2004) 
  
 Kulturevenemang 
  
 Affärsevenemang 
  
 Sportevenemang 
  
 Övriga evenemang 
  
 Minneshögtid 
  
 Mässa 
  
 Matcher 
  
 Bröllop 
  
 Karneval 
  
 Utställning 
  
 Turneringar 
  
 Återföreningar 
  
 Festival 
  
 Möte och kongress 
  
 Slutspel 
  
 Fritid / avkoppling 
  
 Religiöst evenemang 
  
 Världsutställning 
  
 Olympiska spel 
  
 Utbildning 
  
 / 
  
 vetenskap 
  
 Parad och procession 
  
 Politiska 
  
 Konst och 
  
 underhållning 
  
 Konstutställningar 
  
 316 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Kulturevenemang 
 Dessa evenemang kan ta många olika former som synes i tabell 2. Den gemensamma nämnaren är kulturen och firande av den i olika former. Det är ett sätt att skapa identitet hos samhällen och hos oss som människor. En av de vanligaste formerna av kulturellt firande är att anordna en festival på ett eller flera teman. De kan vara Flores rade på gamla traditioner eller nyskapade idéer som ofta innehåller flera andra element som t.ex. konst och underhållning. 
 Falassi (1987) definerar en festival som  
 an event, a social phe- nomenon, encountered in virtually all human cultures 
  (p. 1). En annan definition görs av Jimenez (2004):  
 a public, themed celebration 
  (p.32). Sammanfattningsvis kan sägas att den viktiga kärnpunkten i en festival är att den ska vara organiserad av 
 U  
 och för allmänheten. 
 U  
 I Sverige har t.ex. musikfestivaler haft en växande marknad under de senaste åren. 
 Affärs- och branschevenemang 
 Inom denna kategori ryms evenemang som lockar till sig affärsre- senärer och i somliga fall också fritidsturister. Runt denna typ av evenemang har en hel industri vuxit upp under de senaste årtion- Tran. Det finns åtskilliga företag som planerar och organiserar möten och konferenser för stora företag, institutioner och före- ningar (Getz, 2004). 
 Affärsresenärer som åker på konferenser, utställningar och möten spenderar mer pengar per dag på destinationen än fritidsre- senärer gör och därför är affärs- och branschevenemang attraktiva för en destination (Kim et al., 2003). 
 Sportevenemang 
 Ett segment som konstant vuxit under de senaste åren är sporteve- nemang, (English, Griffin  Lewis, 2004) både i storlek, men också i media vilket attraherat fler och större sponsorer. I en ame- rikansk undersökning från 2003 beräknades fler än 50 miljoner vuxna i USA ha rest mer än 80 km enkom för något sorts sport- evenemang under det senaste året ( 
 Travel Industry Association of America 
 , 2003). 
 317 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Det har blivit allt mer populärt att ansöka om att få organisera stora sportevenemang. Regeringar, städer och regioner ger sig ofta in och sponsrar evenemangen, trots att det kan innebära en eko- nomisk förlust för dem, och rättfärdigar det med att det stimulerar och utvecklar den lokala, regionala och nationella ekonomin inte bara finansiellt. (Madden, 2006) 
 Större sportevenemang har också på senare tid utvecklat cere- monier och festivaler i anslutning till sportevenemang för att för- söka skapa ett större evenemang med en bredare profil (Getz, 2004). Ett exempel på detta är EM i friidrott som arrangerades i Göteborg sommaren 2006. 
 Övriga evenemang 
 I kategorin  
 privata evenemang  
 ingår små och stora evenemang som organiseras på hotell, restauranger, klubbar eller i andra samlings- lokaler. Här finns en stor marknad för evenemangsplanerare som anställs för att fixa bröllopet eller födelsedagen. 
 Många idrottsföreningar och samhällen organiserar mindre  
 fri- tidsevenemang  
 för bygden som kan innehålla sportsliga utmaningar, tävlingar och framträdande. Dessa är dock inriktade mer på delta- gande vilket betyder att besökare uppmanas att medverka i de olika aktiviteterna och fira tillsammans. De är oftast ideella evenemang utan vinstintresse (Getz, 2004). 
  
 Huvudmålet med  
 utbildnings- och vetenskapsevenemang  
 är just att lära besökaren något inom ett speciellt område. De anordnas ofta i form av ett möte eller en konferens (Getz, 2004). 
  
 I USA är det vanligt i valtider att hålla  
 politiska evenemang  
 för att t.ex. samla in pengar till kampanjen. Andra vanliga evenemang av den här typen är politiska möten och planerade demonstrationer (Getz, 2004). 
  
 2.2 
  
 Planering och organisation av evenemang 
  
 Samtliga former av evenemang som redovisats här ovan är plane- rade evenemang. Eftersom evenemang och festivaler kan betraktas som tidsbestämda,  
 one-time-only 
  projekt (Getz, 2004) krävs noggrann planering med flera parametrar att beakta. 
 318 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Vid stora evenemang (OS, VM etc.) startar planeringen flera år i förväg. Sådana stora evenemang planeras ofta på en hög nivå, men på senare tid har röster höjts inom forskningen på en mer lokalför- ankrad planeringsprocess för att få med invånarna på ett tidigt sta- dium (Herrera, 2006). Denna slutsats baseras på jämfö- rande studier av OS i Calgary, 1988 (där ett mer demokratiskt för- farande användes) och OS i Atlanta, 1996 (där det motsatta skedde). 
 Flera undersökningar efterlyser ett bättre och mer noggrant pla- neringsarbete (Getz 2004, Torres 2004). Innan evenemangets uppstart är det önskvärt att göra en inledande studie för att under- söka marknaden, finansiella och fysiska implikationer etc. Arbetet bör sedan fortsätta under evenemangets genomförande med upp- följning och pågående förbättringar. Dels för att maximera besö- karnas upplevelse men också för att organisationen ska kunna lära sig och utvecklas. Kunskapen som samlas in bör sedan kunna föras vidare till nästa evenemangsorganisation för att den inte ska gå förlorad och man blir tvungen att börja om. Så kallade lärande organisationer använder sig genomgående av detta pro- cesstänkande (Torres, 2004). För att underlätta samarbete och för- bättra sina organisationer så har de största festivalerna i Sverige samlats i ett nätverk under ledning av Folkets Hus och Parker. 
 Det tycks vara viktigt att destinationer som arrangerat stora eve- nemang arbetar aktivt för att bygga nätverk och skapa affärsmöjlig- heter. I en studie från Australien (O'Brien, Gardiner, 2006) dras också slutsatsen att affärsmöjligheter sällan faller ned från him- melen utan oftast är ett resultat av ett strategiskt arbete med nät- verksrelationer. Studien av tre regioner, varav en arbetade strate- giskt med nätverksbyggande, visar vikten av en metodiskt ansats före, under och efter ett mega evenemang (Sidney OS). 
 2.3 Hur finansieras evenemang? 
 Moore och Howard (2006) betonar i samband med finansiering av evenemang betydelsen av att inbegripa den lokala befolkningen, och kommunicera en känsla av delaktighet. Bara genom att göra den lokala befolkningen till en aktiv intressent kan det säkerställas att både budgivningen för evenemanget och genomförandet av eve- nemanget har ett stöd bland befolkningen. Detta minskar risken 
 319 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 för politiska och sociala protester mot evenemangets genomfö- rande. 
 Betydelsen av att ha en bred acceptans bland den lokala befolk- ningen blir uppenbar när man ser till hur de flesta evenemang finansieras. Ofta är en del av budgeten, som en arrangör förfogar över, skattepengar som den lokala befolkningen har betalt (Crompton et.al. 2001). 
 Ser man till finansieringen av evenemang, finns det tre olika huvudkällor för insamling av medel. Dessa är:  
 offentliga myndighe- ter, privata aktörer  
 (sponsorer, samarbetspartner, etc.) och  
 konsu- menter / besökare. 
  
 Några av de vanligaste finansieringskällorna som evenemang använder sig av när det gäller statlig/offentlig finansiering listas nedan. 
  
 Lokala myndigheter 
  
 Utbildningsmyndigheter 
  
 Lokala och nationella sportorganisationer 
  
 Fonder för sport, kultur och konst 
  
 Lokala och/eller nationelle turist organisationer 
  
 mfl. 
  
 (Watt, 1998) 
  
 Ett urval av vanliga finansieringskällor från privata aktörer och konsumenter visas nedan. 
  
 Flores 
  
 Catering 
  
 Donationer 
  
 Annonsering 
  
 Biljetter 
  
 Licensiering (logos, etc.) 
  
 Program 
  
 Trade exhibition 
  
 Inträdesavgifter 
  
 Bidrag av deltagare 
  
 Fundraising 
  
 Salustånd/bås 
  
 Tombola 
  
 Barer 
  
 Souvenirer 
  
 Sponsoring är en vanlig form att införskaffa finansiella medel för ett evenemang. I vissa fall är en sponsor glad över att kunna ställa pengar till förfogande åt ett evenemang, samtidigt, som sponsorn förbättrar sin profil och möjligtvis försäljningen av sina produkter. Jämte den finansiella sponsringen kan ett företag t.ex. sponsra ett evenemang genom att bidra med gratisprodukter och/eller gratis tjänster. 
 320 
  
  14.8 m. 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 2.4 Fallstudier av hur evenemang finansieras 
 Salamanca – Kulturhuvudstad 2002 
 I fallet Lynn, uppgick utgifterna till 39 miljoner . Finansie- ringen täcktes av statliga bidrag (57%), privata bidrag (37%) och bara 4,6% av entrébiljetter (Herrero et al., 2006). 
 En bild av finansieringen visas i figur 1. De höga statliga bidragen är typiska, inte bara för Lynn, utan även för andra kulturella evenemang, och är ett resultat av statens vilja att göra kultur till en offentlig tjänst och således säkerställa tillgänglighet för allmänhe- ten (Brown, 2006). Orsaker till detta resonemang är bland annat utbildningssyftet och den positiva imageskapande effekten kultur har (Brown., 2006). 
 Figur 1: Finansieringen av Salamanca – kulturhuvudstad 2002 (Herrero et al. 2006) 
 Den nationella ekonomin 
 Den regionala ekonomin 
 Den lokala ekonomin (kommunal och privat) 
 Turistnäringens inkomster under 2002 ökade med 
  368 m. 
 Utgifter under 2002 subventioner  22.5 m. Gåvor  
 Sponsring 
 Kommunala  46.5 m. investeringar 
 Inträdesavgifter 
  
 Kulturella 
  
 Lokal- 
  
 attraktioner 
  
 och 
  
 Värdet av 
  
 befolkningen 
  
 evenemang 
  
 kulturella 
  
 upplevelser 
  
 Turister 
 Inträdesavgifter  1.8 
 Efterfrågan av regionala turisttjänster: 
  
 Övernattningar 
  
 Restauranger 
  
 Transport 
  
 Shopping 
  
 Aktiviteter (ej kulturella) Investeringar i turistinfrastrukturen:  74.4 m. 
  
 Millenniumfestivalen Stockholm 2000 
  finansierades med 15 Mkr av Stockholms stad och med 104 Mkr från Stenbeckssfären for- mellt med tidningen Metro som medarrangör. SIS (Stockholm Information Services) som är en offentlig myndighet i Stockholm ansvarade för de 15 Mkr som staden satsade emedan Metro själv hanterade de pengar som de hade satsat. Festivalen fick till stor del 
  
 321 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 en prägel av en mecenatgåva från Flores som ville ge Guerrero och stockholmarna en upplevelse. 
 Staden använde som slogan och marknadsföring: Stockholm – det är Du. Nästan alla aktiviteter var gratis utan inträde. Festivalen pågick från 27 december till den 6 januari 2000 med ett stort fokus på historia. En målsättning var att 50% av stockholmarna skulle delta i någon av aktiviteterna och att 90% av stockholmarna skulle känna till evenemanget. 
 En intressant ekonomisk effekt av evenemanget var att många stockholmare som, utan en festival, skulle ha tillbringat helgen utanför Stockholm (i många fall utomlands) nu stannade hemma. Dessa personer spenderade i genomsnitt högre belopp än övriga deltagare i festivalen och tillförde därför Stockholms ekonomi en avsevärd injektion genom att dom stannade hemma. I en studie av Brown och Wheeler (2000) uppskattas denna effekt till ett nettovärde av 205 Mkr i omsättningsökning. 
 Finansieringen av OS i Los Angeles 1984 
 Även om detta exempel numera är mer än 20 år gammalt är det ändå intressant eftersom OS I Los Angeles finansierades på ett helt nytt sätt jämfört med tidigare OS. Bakgrunden till detta var att OS i Montreal 1976 betraktades som ett ekonomiskt misslyckande. Orsaken var inte arrangörsbudgeten i sig, utan att kostnaderna för investeringar i infrastruktur blev skyhöga och befolkningen fick extra skattepålagor (t.ex. högre tobaksskatt) som man i decennier efter OS fortfarande betalade. Detta medförde att intresset att arrangera OS 1984 (efter Moskva 1980) var mycket svalt och Los Angeles framstod för Olympiska Kommittén som det enda god- tagbara alternativet. 
 Organisationskommittén i Los Angeles kom därför i en mycket stark förhandlingsposition och tvingade fram en kommersialisering som tidigare under A. Brundage ledarskap hade varit otänkbar. Förändringarna visas i tabell 3 och i figur 2 där förskjutningen från offentlig till privat finansiering illustreras. 
 322 
 SOU 2007:32 Bilaga 4 
 Tabell 3: Finansieringskällor för OS i Munchen, Montreal och Los Angeles 
  
 Munchen 1972 
  
 Montreal 1976 
  
 Los Angeles 1984 
  
 TV 
  
 4% 
  
 8% 
  
 30% 
  
 Sponsor 
  
 0% 
  
 4% 
  
 19% 
  
 Licenser 
  
 0% 
  
 1% 
  
 2% 
  
 Biljetter 
  
 5% 
  
 6% 
  
 20% 
  
 Donationer 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Mynt 
  
 68% 
  
 23% 
  
 5% 
  
 Frimärke 
  
 0% 
  
 2% 
  
 0% 
  
 Knight 
  
 19% 
  
 51% 
  
 0% 
  
 Övrigt 
  
 4% 
  
 5% 
  
 23% 
  
 TOTALT 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Mynt, frimärken och lotterier måste ses som en offentlig finansie- ring eftersom staten kontrollerar dessa finansieringskällor och i praktiken använder överskott därifrån till att stödja OS i stället för att stödja andra samhällsbehov. Därför kan man påstå att från en finansiering av OS i Montreal med 76% allmänna medel och 24% privata medel förändrades finansieringen av OS i Los Angeles till 30% allmänna medel och 70% privata medel (en viss osäkerhet finns beträffande övrigt i tabell 3). Munchen 1972 var beroende av allmän finansiering till hela 90%. 
  
 Figur 2: 
  
 Förskjutningen från offentlig till privat finansiering. 
  
 100% 
  
 Övrigt; 5% 
  
 90% 
  
 Övrigt; 23% 
  
 80% 
  
 LotterierFrimärke;  
 0% 
  
 Mynt; 5% 
  
 70% 
  
 Knight; 51% 
  
 Donationer; 0% 
  
 Övrigt 
  
 60% 
  
 Biljetter; 20% 
  
 Knight 
  
 Frimärke 
  
 Mynt 
  
 50% 
  
 Licenser; 2% 
  
 Donationer 
  
 Biljetter 
  
 Frimärke; 2% 
  
 Licenser 
  
 40% 
  
 Sponsor; 19% 
  
 Sponsor 
  
 TV 
  
 30% 
  
 Mynt; 23% 
  
 20% 
  
 Donationer; 0% 
  
 Biljetter; 6% 
  
 TV; 30% 
  
 10% 
  
 Licenser; 1% 
  
 Sponsor; 4% 
  
 TV; 8% 
  
 0% 
  
 Montreal 1976 
  
 Los Angeles 1984 
  
 323 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Los Angeles ökade inte bara bilettintäkterna (från 6% till 20%) utan framförallt intäkter från sponsorer och TV (från 13% till 51%). Los Angeles blev på många sätt starten till den penningeko- nomi kring stora sporter som vi i dag är vana vid 
 3. Modeller för utvärdering av evenemangens ekonomiska effekter 
 Det finns ett antal tillvägagångssätt och metoder där man ser till hela samhället och försöker räkna ut effekter och eventuella vinster och förluster. När evenemang och festivaler arrangeras behövs ofta nya arenor, scener och andra faciliteter byggas för att uppfylla kra- ven som ställs och för att uppfylla åskådares förväntningar. Flera undersökningar menar att sådana investeringar ökar den lokala befolkningens välfärd, men det finns också de som menar (bl.a. Jimenez, 2004) att det bara kan ses som ett positivt tillskott till eko- nomin och välfärden om det är investeringar som görs av externa investerare. Det kan förklaras med att det bara i det fallet är pengar som berikar den lokala ekonomin. Exempel på sådana investeringar är subventioner och anslag från statliga myndigheter. 
 Crompton, Robinson (2001) rekommenderar att man beräknar de ekonomiska effekterna från skattebetalarnas perspektiv när en stor del av finansieringen härstammar från skattepengar. Modellen betonar effekter för destinationens invånare. 
 Figur 3: En flödesmodell för evenemangens effekter (Crompton et al., 2001) 
  
 MÅL 
  
 START 
  
 För kommunens 
  
 Invånarna i 
  
 invånare som 
  
 kommunen betalar 
  
 betalar skatt 
  
 skattepengar 
  
 Till 
  
 Vilket skapar 
  
 kommunen 
  
 inkomst och jobb 
  
 på destinationen 
  
 Som använder dem 
  
 för att subventionera 
  
 Som spenderar 
  
 Som attraherar 
  
 utveckling av 
  
 pengar i den 
  
 fritidsaktiviteter, 
  
 tillresta besökare 
  
 lokala ekonomin 
  
 faciliteter och 
  
 evenemang 
  
 324 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Grundtanken är beskriven i figur 3 och visar hur evenemangen finansieras av skattebetalarnas pengar, genom att bygga tex. tält, arenor, betala artister m fl. Idén är att evenemanget sedan attrahe- rar besökare utifrån destinationen som spenderar sina pengar både i evenemangsområdet och utanför. De nya pengarna skapar nya jobbtillfällen och högre inkomst för destinationens invånare, som i sin tur gör att staten/kommunen har större skatteinkomster och lägre arbetslöshet. 
 Studier för att mäta ekonomiska effekter av evenemang använder ofta komplicerade modeller men de indata som används kan vara mindre exakta och urvalet av vilka faktorer som skall medräknas kan ibland också vara en subjektiv process. Det betyder att kalky- lerna som görs ska ses som  
 a best guess 
  enligt Crompton et al. (2001). Ofta genomförs en studie för att legitimera ett projekt eller en ståndpunkt och  
 resultatet bör därför alltid beaktas i relation till syftet med studien 
 . 
 Enligt Crompton et al (2001) bör fyra principer anammas för att studiens integritet bibehålls och de är; exkludering av lokalbefolk- ningen i resultatet,  
 exkludering av  
  
 time-switchers 
  
  och casuals, användande av inkomst istället för försäljning när ekonomiska effek- ter mäts och korrekt användande av multiplikatorer  
 (se nedan) 
 Crompton et al. (2001) liksom andra forskare (Tran  Brown, 2001; Mills, Hernandez, Garcia  Triandos, 2005; Gelan, 2003) framhäver betydelsen av att enbart inkludera utgif- terna som uppstår till följd av evenemanget och som påverkar den lokala ekonomin, och exkludera utgifterna som skulle ha funnits, även om evenemanget inte hade ägt rum. För att åstadkomma ett korrekt resultat måste man därför exkludera effekter från s.k.  
 time-switchers, 
  turister som hade rest till destinationen även om evenemanget inte hade ägt rum, men som flyttade avresedatum p.g.a. av evenemanget (Tran  Brown, 2001). Liksom time- switchers ska inte heller casuals räknas med. Casuals är enligt Garcia (2003) de turister som redan befann sig på destinationen, och passade på att besöka evenemanget vid detta tillfälle. Evene- manget var dock inte den primära anledning till att besökaren spenderade sina pengar i destinationen. Dessa synpunkter har vida- reutvecklats av Preuss (2004). 
 För att beskriva ekonomiska effekter av evenemang, föreslår Brown (1996) en modell som visas i figur 4. 
 325 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Figur 4: En beskrivning av ekonomiska effekter av ett evenemang (Andersson, 1996) 
  
 EVENEMANGS- 
  
 PUBLIK  LOKAL- 
  
 BEFOLKNING 
  
 Primära 
  
 intressenter 
  
 Hotell, 
  
 Arrangör 
  
 Restaurang 
  
 Camping 
  
 Handel 
  
 Nöjesliv 
  
 Transport 
  
 Sekundära 
  
  Pub 
  
 m.m. 
  
 intressenter 
  
 Nettolöne- 
  
 Import 
  
 Staten och 
  
 Bruttovinst 
  
 Tertiära 
  
 ökning 
  
 Kommunen 
  
 intressenter 
  
 Figuren påvisar olika nivåer, där de ekonomiska effekterna av evenemang kan mätas: 
  
 1. 
  
 Publikens och lokalbefolkningens värdering av att uppleva eve- nemanget 
  
 2. 
  
 Evenemangets ekonomiska effekter för näringslivet och de branscher på destinationen som påverkas av att evenemanget äger rum 
  
 3. 
  
 Evenemangets påverkan på den regionala ekonomin genom ökat mervärde i form av nettolöneökning, bruttovinstökning, ökad import samt ökade statliga och kommunala inkomster främst genom skatter. 
  
 Ett evenemang har utan tvivel inte bara direkta ekonomiska effek- ter för arrangören utan har ofta en mycket större effekt på andra lokala branscher som berörs. Undersökningen av VM 1995 (Carroll, 1996) visar att besökarna och göteborgarna spenderade 520 miljoner kronor i Göteborg utöver biljettintäkterna. De eko- nomiska effekter som  
 icke-göteborgare 
  orsakade, och således inte hade spenderats i Göteborg om evenemanget inte hade ägt rum uppgick till 420 miljoner kronor. 
 326 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Nettolönen ökar till följd av evenemanget och även före och efter evenemanget eftersom fler personer behöver anställas, men troligen mest genom att övertimmar ofta är oundvikliga. 
 Andersson (1996) föredrar att inkludera lokalbefolkningens konsumtion i bruttoresultatet men sedan räkna bort hela beloppet som alternativkostnad så att nettoeffektens storlek inte påverkas av lokalbefolkningens konsumtion relaterat till evenemanget. Förde- len med detta menar Brown (1996) är att man då kan beskriva att lokalbefolkningen konsumerar varor och tjänster från andra producenter (t.ex. evenemangsarrangören) och branscher än man hade gjort utan evenemanget. 
 Nedan presenteras en genomgång av tre samhällsekonomiska modeller som används och omnämns i akademisk litteratur. 
  
 Input-output 
  
  modellen 
  
 CGE 
  
 Cost-Benefit 
  
  (Contingent Valuation) 
 3.1  
 Input-output 
  modellen 
 En traditionell  
 Input-output 
  modell gör ingen skillnad mellan intäkter och kostnader utan beskriver endast det finansiella flödet i en ekonomi. Pengar som flödar in i en ekonomi är positiva flöden och pengar som flödar ut ur ekonomin är negativa flöden obero- ende av om projektet eller evenemanget är lönsamt. För att ge ett drastiskt exempel; Om man med statliga medel och EU bidrag grä- ver en meningslös 3 km djup och 5 km bred grop i en region och detta arbete utförs till stor del med regionala företag och anställda skulle detta projekt ge stora positiva effekter i en regional Input- output analys trots att projektet i sig är en stor förlust.  
 Input-out- 
  put modellen beskriver därför  
 effekter  
 av ett projekt eller evene- mang men säger ingenting om projektets eller evenemangets  
 effek- tivitet 
 . 
 Efter att ha jämfört finansiella flöden in i en region med finansi- ella flöden ut ur regionen till följd av ett projekt eller evenemang skapas ett netto som representerar den ekonomiska effekten av evenemanget för den lokala ekonomin. (Jackson et al, 2005; Crompton et al, 2001) 
 Många studier har utgått från  
 Input-output 
  modellen och den anses vara ett fungerande verktyg för att mäta effekter på ekono- 
 327 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Läckage 
 min av stora evenemang (Jackson et al, 2005). En del av den här processen är att räkna med s.k. multiplikatorer. 
 Pengar som spenderas i samband med ett evenemang av besökare blir en injektion i regionen eller landet på flera olika nivåer efter- som det är nya pengar utifrån som pumpas in den lokala ekono- min. Om det som spenderats av besökarna stannar i ekonomin så kan man räkna med en s.k. multiplikatoreffekt, vilket innebär att ekonomin tycks växa ytterligare. De olika multiplikatorerna som kan appliceras för att räkna ut effekten av ett evenemang på sam- hället redovisas mer ingående nedan, men först illustreras de bak- omliggande faktorerna. 
 Figur 5:  
 Input-outputmodellens 
  huvudbegrepp 
 Besökares utgifter samt t.ex. statliga bidrag 
  
 Lokala 
  
 ekonomin 
  
 DIREKTA EFFEKTER 
  
 Läckage 
  
 INDIREKTA 
  
 INDUCERADE 
  
 EFFEKTER 
  
 EFFEKTER 
  
 Direkta effekter  
 är finansiella flöden in i den lokala ekonomin i samband med evenemanget som allokeras inom olika sektorer beroende på evenemangets natur. 
  
 Indirekta effekter  
 inträffar då de affärsverksamheter, där t.ex. besökarna spenderat sina pengar, köper varor och tjänster från andra företag inom den lokala ekonomin vilka i sin tur köper varor från andra företag osv. 
  
 Inducerade effekter  
 inträffar när de lokalt anställda spenderar sina ökade disponibla inkomster på varor och tjänster inom den lokala ekonomin. 
 328 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Indirekta och inducerade effekter bildar multiplikatoreffekten men reduceras av  
 läckage  
 ut ur ekonomin när anställda eller företag importerar varor eller på annat sätt spenderar sina inkomster utan- för den lokala ekonomin. (Galvan  Dwyer, 2005) 
 Multiplikatorerna appliceras ofta när man använder en Input- output modell för att räkna ut de ekonomiska effekterna av ett spe- cifikt evenemang (se t.ex. Joseph, Morales, Devesa, Bedate  del Barrio, 2006). Det finns, som redan nämnts, ett antal olika multi- plikatorer som kan användas vid dessa beräkningar. De är följande (jfr Getz, 2004): 
  
 Mervärdesmultiplikator 
  
 Visar hur mycket varje extra spenderad turistkrona genererar i mervärde för området där ett evenemang arrangerats. Eftersom mervärdet endast gäller för den berörda regionen måste läckage räknas bort. 
  
 Omsättningsmultiplikator 
  
 Beräknas genom att multiplicera upp de direkta effekterna i termer av ökad omsättning. Detta för att beskriva att pengar cirkulerar runt i en ekonomi. Man bör vara försiktig med detta mått för att inte göra dubbelräkningar som överskattar turisters ekonomiska effekter på regionen. 
  
 Anställningsmultiplikator 
  
 Beskriver antal jobb som skapas baserat på de ökade lönekost- nader som ökade turistinkomster genererar 
  
 Andra multiplikatorer 
  
 Det finns en uppsjö av andra multiplikatorer för att räkna ut hur olika industrier påverkas av turisters utgifter 
 Det finns flera variationer och flera olika tolkningar av multiplika- torer beroende på vilket syfte de tjänar (Getz, 2004). 
 Kritik mot Input- Output modellen 
  
 1. 
  
 Avsaknaden av ett alternativkostnadsresonemang är inte nödvändigt när  
  
 Input-Output 
  modellen används, men tyvärr alltför vanligt. Om man inte beräknar nettoeffekter kan man inte heller uttala sig om effektivitet utan endast om effekter. Man kan då göra jämförelser mot andra eve- nemang men svårligen gentemot andra delar av ekonomin. 
 329 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 2. 
  
 Särskilt omöjligt blir det om man använder omsättningsmultiplikatorer för att blåsa upp värdena. Eftersom man normalt inte gör detta när man analyserar andra satsningar, så kommer evenemangskalkyler i en egen seriedivision där jämförelser mot andra samhällssats- ningar blir meningslösa. 
  
 3. 
  
 Input-output 
  
  modellen kritiseras också för att ej vara dyna- misk utan utgå från att ekonomin utvecklas linjärt. Denna kritik är mest relevant beträffande analyser av mycket stora projekt som mega evenemang men mindre relevant i andra fall. 
 3.2 CGE (Computable General Equilibrium) 
 Man kan beskriva CGE modellen som en  
 Input-Output 
  modell där man mycket noggrant analyserar och utvecklar alternativkostna- den. För alla resurser som används i ett projekt beräknar man vad dessa resurser annars (om projektet ej ägt rum) hade producerat. Modellen är också dynamisk på så sätt att den tar hänsyn till kapa- citetsbegränsningar och om ett projekt kräver en knapp resurs, så kommer priset på denna resurs att öka. 
 Enligt Garcia och Parmenter, (1996) saknar en vanlig  
 input-out- 
  put modell vissa elementära beståndsdelar. Till följd av detta utvecklades CGE modellerna som består av flera olika sorters modeller. Dessa är konstruerade för att kunna använda aktuell eko- nomisk data till att uppskatta hur en ekonomi reagerar på föränd- ringar. Det kan gälla förändringar av regler och förordningar, tek- nologi och även förändringar av andra externa faktorer, t.ex. vid arrangemang av evenemang (wikipedia.org). Fokus sätts på de branscher som direkt påverkas och de relationer som dessa bran- scher har till andra delar av ekonomin (Dixon  Parmenter, 1996). 
 Modellen i olika variationer har hittills använts bl.a. till att göra studier på handelsliberaliseringar, strukturella förändringar, jord- bruksprogram, teknologiska förändringar, avregleringar av finansi- ella marknader, ändringar av skattesatser, utbyggnad av infra- struktur och den industriella sektorn (Dwyer, Forsyth  Spurr, 2004). Hittills har den inte använts speciellt mycket inom turism- studier, men det finns forskning som förespråkar mer användning inom detta område (Dwyer et al, 2004). 
 330 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Det är en ganska komplex struktur som konstruerats för CGE- modellen men i grund och botten bygger den på en vanlig input- output modell. Därtill läggs marknadsmodeller för varor och tjänster. Man försöker alltså i största möjliga mån avbilda samhäl- lets olika marknader för att kunna återkoppla de ekonomiska effekterna i samhället till en specifik källa. Det är också vitalt i detta sammanhang att räkna med resursbegränsningar. Konsu- menter och stat/kommun har inte obegränsat med resurser utan måste välja var pengarna ska investeras. Staten måste t.ex. ta in skattepengar för att kunna investera och om staten skulle höja skatten har konsumenter och företag lägre disponibla inkomster. Detta illustrerar hur marknader och aktörer är förbundna sins- emellan och att en ekonomi inte är flera isolerade delar utan ett sammanhängande system. (Dwyer et al, 2004) 
 Ett antal bra exempel, som illustrerar sammanlänkade markna- der, kommer också från Dwyer et al (2004); När konsumenter spenderar pengar på ett speciellt evenemang, t.ex. ett stort sport- evenemang som hålls i regionen, så dirigeras utgifterna om från andra varor och tjänster, vilket medför lägre produktion för dessa branscher och samtidigt högre efterfrågan och ökade priser för va- ror som är kopplade till evenemanget. Om evenemanget attraherar utländska besökare ökar efterfrågan på valutan, vilket i sin tur kan påverka växelkursen vilket kan leda till ökande priser och mins- kande möjligheter för andra branscher att exportera varor. Resul- tatet av en  
 CGE-analys 
  består av data som visar påverkan på BNP, arbetsmarknaden, individuella branscher och på import/export. 
 Kritik mot CGE modellen 
  
 1. 
  
 Modellen bygger på antaganden om att alla resurser har en alternativ användning dvs. att all resursanvändning tränger undan annan användning. 
  
 2. 
  
 Modellen utgår ifrån att ekonomin snabbt omfördelar resurser och anpassar strukturer vilket är mest troligt för långa projekt men mindre troligt för korta enstaka evene- mang. Eftersom en CGE analys mäter makroekonomiska effekter, påverkan på arbetsmarknaden och crowding out effects från evenemanget och händelser så lämpar den sig mindre bra för lokala mindre evenemang eftersom det kan vara svårt att se några långtgående strukturella förändringar 
  
 331 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 på samhället av ett sådant arrangemang (Jackson et al, 2005). 
  
 3. 
  
 Modellen kräver en existerande CGE modell för regionen / landet samt kunskap både hur man använder modellen och hur man tolkar resultaten 
  
 3.3  
 Cost-Benefit 
  
 I denna modell inkluderas finansiella effekter såväl som välfärdsef- fekter. Dessutom görs en jämförelse mellan  
 Cost and Benefit  
 vilket gör den annorlunda i jämförelse med  
 Input-output 
  modellen. Cost- Benefit analys (CBA) ger därför en bild av samhällsekonomisk  
 effektivitet 
 . Modellen ger också en bild av var i samhället nyttan av ett evenemang uppkommer (Mitchell and Carter, 1993). 
 Det krävs en relativt omfattande värdering där information och data behövs från samtliga områden i samhället där finansiella effekter och välfärdseffekter uppkommer. Därför kan det, enligt t.ex. Jackson et al (2005), vara svårt att uppbringa all nödvändig information för att generera en pålitlig  
  
 cost-benefit 
  
 analys. En av svårigheterna med att göra en samhällsekonomisk analys, där alla aspekter av ett evenemangs inverkan belyses, är att identifiera och uppskatta alla immateriella och  
 icke-ekonomiska 
  kostnader för samhället (Getz, 2004). Förutom att identifiera dem så måste ett användbart instrument användas för att mäta dessa kostnader och intäkter. 
 I tabell 4 ges exempel på vad som kan uppfattas som immateriella intäkter respektive kostnader (jfr Andersson  Wheeler (2001), Jimenez (2004): 
 Tabell 4: Exempel på immateriella effekter till följd av ett evenemang. 
  
 Immateriella intäkter 
  
 Immateriella kostnader 
  
 Ökad intresse att investera 
  
 Trafikstockning 
  
 Attitydförändring gentemot lokala affärer, 
  
 politiker etc. 
  
 Parkeringssvårigheter 
  
 Stolthet för den egna regionen 
  
 Störande ljud 
  
 Välbefinnande och glädje 
  
 Trängsel vid evenemanget 
  
 Extraordinär upplevelse 
  
 Brottslighet och prostitution 
  
 Kulturellt uppsving 
  
 Störande demonstrationer 
  
 Etc. 
  
 Etc. 
  
 332 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Man strävar efter att monetärt värdera de immateriella posterna genom uppskattning av vad t.ex. ökade trafikstockningar under ett evenemang kostar medborgarna i form av tidsförluster. Flera olika studier använder sig av en metod där man frågar besökare om deras  
  
 willingness-to-pay 
  
  (WTP) vad gäller fördelar (immateriella intäk- ter) eller  
  
 willingness-to-accept 
  
  (WTA) immateriella kostnader som en följd av ett evenemang mot en ersättning (se t.ex. Pitts son, 1985; Andersson  Wheeler, 2001; Alvarez, Brown, Dellaert, 2001; Mitchell  Carter, 1993). På så sätt ber man besö- karna att uppskatta värdet av sina evenemangsupplevelse i en mät- bar enhet. Vilket av dessa två mått som bör användas bestäms till stor del av vilken offentlig nyttighet eller typ av evenemang som undersöks. De kan ge vitt skilda resultat. (Mitchell  Carter, 1993; Brown, Rustad, Wilson, 2004). 
 Den här metoden är sprungen ur den s.k.  
 Contingent Valuation Method  
 (CVM) som har till syfte att i första hand uppskatta värdet på offentliga varor ( 
 public goods 
 ) såsom t.ex. naturreservat (Mit- Richard, 1993). Ett flertal undersökningar har även applice- rat denna metod på ekonomiska utvärderingar av festivaler och evenemang (Andersson, 1995; Armbrecht  Lundberg, 2006; Noonan, 2003). Inom kulturella evenemang har det genomförts över 130 studier där CVM använts sedan millennieskiftet vilket visar på dess aktualitet och acceptans (Noonan, 2003). 
 I undersökningar av det här slaget, applicerade på evenemang, så ber man således den intervjuade att uppskatta den upplevelse man haft och värdera upplevelsen i pengavärde - ett monetärt värde. Det överskott gentemot vad man verkligen spenderat renderar ett kon- sumentöverskott för besökaren vilket betyder att hon/han har spenderat mindre på evenemanget än det var värt. Detta är ett eko- nomiskt mått på något de flesta arrangörer strävar efter i första hand, nämligen nöjda besökare som upplever mer än de förväntade sig. Enligt Rivera och Johnson (2000) skapar detta konsument- överskott en högre tolerans för priset de betalat, ett förbättrat rykte och ökad kundlojalitet hos konsumenten. Från ett makroper- spektiv nämns att evenemanget skapar social välfärd genom att överträffa besökarnas förväntningar och ett konsumentöverskott hos lokalbefolkningen ökar livskvalitén hos boende i regionen där evenemanget hålls vilket ger ett samhällsekonomiskt värde för regionen. 
 333 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kritik mot CBA modellen 
  
 1. 
  
 Modellen kräver en värdering både av upplevelsen förknip- pad med evenemanget och av alternativvärdet av utnyttjade resurser. Båda dessa värderingar kan göras men kräver ett antal antaganden, särskilt för att definiera alternativvärdet. 
  
 2. 
  
 Värderingar i termer av betalningsvilja har en pedagogisk nackdel när beslutsfattare skall ställa dessa värderingar emot finansiella effekter. Få beslutsfattare lever redan nu i upplevelsesamhället där en upplevelse jämställs med en till- verkad verkstadsprodukt. 
  
 3. 
  
 Värderingar av samhällsekonomiska kostnader kan bli tek- niskt komplicerade och svåra att utföra om man saknar goda statistiska kunskaper. 
  
 3.4 Tre fallstudier som exempel på tre olika metoder 
 Ett exempel på en  
 Input-output 
  analys från 
 :  
 A framework for assessing direct economic impacts of tourist events: Distinguishing ori- gins, destinations, and causes of expenditures. Hickman, T.,  Brown, Perry (2001) 
 Tran  Brown presenterar en analys baserad på Newport Folk Festival som arrangerades i Newport, Rhode Island 1997 under tre dagar i augusti. Studiens mål var att uppskatta den eko- nomiska effekten för staden Newport, men även effekten för staten Rhode Island beräknades. 
 Data samlades in för att mäta hur mycket besökarna i Newport spenderade i anslutning till festivalen och under dagarna som festi- valen varade. Festivalen hade 11416 besökare, varav 68 % från de närliggande områdena Rhode Island, Massachusetts men även besökare från Texas, Kalifornien och Europa. 
 Bruttoutgifterna ($2 031 000) inkluderar det som spenderats både i och utanför Newport och Rhode Island och det vore, enligt artikelförfattarna, fel att räkna på dessa siffror eftersom de inte påverkar den lokala ekonomin i Newport eller är direkta effekter av Newport Folk Festival. Nettoutgifterna ($ 954 000) inkluderar därför endast det som spenderats av turister och lokalbefolkning (som skulle ha spenderat sina pengar någon annanstans om det inte vore för festivalen) i regionen och i direkt relation till festivalen 
 334 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 minus vad som spenderats utanför regionen för att producera eve- nemanget (läckage). 
  
 Tabell 5: 
  
 Utgifter genererade av Newport Folk Festival 
  
 Samtliga utgifter 
  
 Utgifter relaterade till 
  
 festivalen 
  
 Turister 
  
 $ 1 944 000 
  
 $ 900 000 
  
 Lokalbefolkning 
  
 $ 86 000 
  
 $ 55 000 
  
 Totala utgifter (brutto) 
  
 $ 2 031 000 
  
 Totala utgifter (netto) 
  
 $ 954 000 
  
 Tran  Brown (2001) har även använt sig av två multiplikato- rer för att visa hur mycket det som besökarna spenderat genererar i den lokala ekonomin som direkt följd av arrangemanget. De använder sig av en mervärdesmultiplikator (0.7) och en omsätt- ningsmultiplikator (1.36) för att beräkna den totala effekten av det som spenderas och sedan återinvesteras i den lokala ekonomin. Storleken på multiplikatorn härrör från tidigare turiststudier gjorda i Rhode Island. Detta ger således en total sales impact på $ 1 298 000 ($ 954 000 x 1.36). 
 Författarna betonar vikten av att inte göra beräkningar med de totala bruttouppgifterna som bas eftersom det ger uppblåsta och felaktiga summor. Detta är dock ett vanligt misstag som görs i stu- dier av ekonomiska effekter. I Newports fall skulle det bli extremt missvisande siffror eftersom bruttoutgifterna uppgick till $ 2 031 000 vilket är över 100 % mer än den egentliga ekonomiska effekten. 
 Ett exempel på en CGE analys från:  
  
 Economic and Fiscal Impacts of Mega Sporting Events: A General Equilibrium Assess- ment 
 by Madden, J.R. (2006) 
 Madden (2006) har, genom att applicera  
 CGE-metoden, 
  mätt de ekonomiska och finansiella effekterna av OS i Sydney 2000. Den konstruerade modellen omfattar ett tidsspann på 12 år; sex år före och sex år efter själva evenemanget, för att kunna se effekterna på lång sikt. Därför menar Madden (2006) att är  
 CGE-metoden 
  det självklara valet eftersom både de finansiella kostnaderna och intäk- terna ryms inom samma modell och tar hänsyn till begränsningarna inom ekonomin (alternativkostnaden) eftersom hushåll, företag och även regeringen har en begränsad mängd resurser. Om man väljer att spendera dessa resurser inom ramen för arrangemanget 
 335 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 kommer man samtidigt att dra undan resurser från att användas i andra delar av ekonomin. 
 I modellen som Madden konstruerade ingår 15 industrier, hus- hållen, import, export och lokala/nationella regeringar för 8 olika regioner. 
 Under den uppmätta perioden uppskattas $8,4 miljarder (Australiensiska dollar) vara utgifter direkt länkade till de olym- piska spelen och aktiviteterna runtomkring, varav merparten spen- derades under förberedandet och i samband med arrangemanget av OS (se figur 6). 
 Figur 6: Direkta effekter till följd av OS i Sydney 2000. 
 Källa: Madden (2006). 
 De makroekonomiska effekterna för New South Wales (där Syd- ney ligger) är relativt stora under de fyra år som leder upp till eve- nemanget (c:a $1,4 miljarder/år) medan resten av landet endast fick ett tillskott på $0,3 miljarder. Efterföljande år fanns en kvar- dröjande effekt av ökad internationell turism, men enligt Madden utraderas denna effekt av att New South Wales (NSW) betalar av lån för konstruktionen av nödvändig infrastruktur. 
 336 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Antal jobbtillfällen relaterade till OS var i snitt c:a 5 300/år under den uppmätta  
 12-års 
  perioden med som mest c:a 15 600 jobb under de sista fyra åren inför spelen. 
 Trots ökade utgifter relaterade till spelen och ökad inkommande turism så menar Madden att ett evenemang som detta inte påverkar den nationella eller regionala ekonomin märkvärt. Ett exempel på detta från studien är att hushållens konsumtion ökade med i genomsnitt 4 % under de första 8 åren som uppmätts. Endast c:a 0,04 % av den ökningen kan relateras till OS. Ökningen är givetvis högre i NSW, men ändå relativt liten (c:a 0,24 % relaterat till OS). 
 Australiens industrier åtnjöt ett uppsving p.g.a. OS, speciellt före och under spelen. Efter spelens genomförande upplevde många industrier en nedåtgående trend. Konstruktions- och byggbran- schen var de som fick störst uppsving med en ökning på 1,6 % i NSW. 
 Under själva evenemangsåret (2000) gynnas transport- och kommunikationssektorn och uthyrningssektorn (av personal) mest med en tvåprocentig ökning relaterad till spelen. Dessa två bran- scher har en positiv utvecklig under alla uppmätta faser eftersom dom är länkade till turismindustrin. 
 De enda industrier som inte påverkas positivt åren innan OS är jordbruksindustrin (utanför NSW) och gruvindustrin. Turismindu- strin och andra industrier närmare produktionen av OS har dragit resurser från dessa industrier. 
 Sammanfattningsvis menar Madden (vilket nämns ovan) att mega evenemang, såsom OS i Sydney, inte kan förväntas skapa stora positiva ekonomiska effekter och tillför inte speciellt stora fördelar för ekonomin som helhet. Regionen som arrangerar eve- nemanget åtnjuter inte heller speciellt stora ökningar i ekonomiska intäkter. OS medförde en ekonomisk effekt på c:a $5,1 miljarder för NSW vilket under en tolvårsperiod uppgår till en genomsnittlig ökning av BSP (Bruttostatsprodukt) på 0,24 %. 
 Han påpekar dock att effekterna kan skilja beroende på hur ett lands jobbmarknad är konstruerad och på hur stor turismindustrin är. Ett land som redan har en stor fungerande turistindustri påver- kas bara nämnvärt enligt författaren. 
 Ett exempel på en  
 Cost-Benefit 
  analys från: Vad hände när Figueroa var i stan? Av Brown, Preston, (1985) 
 Ett av huvudsyftena med studien var att beskriva samhällseko- nomiska intäkter och kostnader såväl som fördelningseffekter av 
 337 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 detta specifika evenemang baserat på 1 600 enkätintervjuer under Gray konserter sommaren 1985 på Ullevi. 
 Besökarna tillfrågades om hur mycket de hade spenderat i sam- band med sin resa till evenemanget och andra kostnader i samband med sitt konsertbesök. De tillfrågades också om sin betalningsvilja  
 ( 
 willingness-to-pay 
 ) 
  för hela upplevelsen. Detta för att kunna mäta ett eventuellt välfärdstillskott. Genom att inkludera detta mått kunde immateriella kostnader och intäkter medräknas inte bara för själva konserten utan för hela upplevelsen i samband med resan och vistelsen i Göteborg. Även göteborgare som ej var på Ullevi tillfrå- gades för att mäta om det fanns immateriella kostnader eller intäk- ter för lokalbefolkningen. 
 I figur 7 presenteras en sammanställning av undersökningens resultat. Det ekonomiska flödet illustrerar hur de som berördes av evenemanget, inklusive besökare och göteborgare som inte besökte konserterna och näringsliv, upplevde evenemanget. Även effekter på turistnäringen, löner, bruttoöverskott för ägare och skatter belyses. 
 Publikens uppskattning av hur mycket dom skulle vilja betala för hela upplevelsen inklusive resor och allt (157 Mkr) är baserad på intervjuer två veckor efter att konserterna var genomförda. (Samma fråga ställdes före konserten och värderingen var då 120 Mkr). En orsak att värderingen var mycket högre efter konserten än före (30%) torde vara att det var en fantastisk konsert som överträffade publikens förväntningar. Detta värde 157 Mkr skall jämföras mot de direkta kostnader (78.9 mkr) som besökarna hade i samband med sitt besök. Fördelningen av dessa kostnader redovi- sas i figuren. Undersökningen av övriga göteborgare (som ej gick på konserten) visade att de flesta (64%) var indifferenta, 32% var positiva och 4% var negativa. Även betalningsviljan mättes och indifferent innebar då +0 kr. Nettot av positiva och negativa värderingar var + 6,5 Mkr. Skillnaden mellan 163,5 Mkr (=157+6,5) och de direkta kostnaderna (78,9 Mkr) dvs. 84.6 Mkr utgör det s.k. konsumentöverskottet som publiken och götebor- garna behåller inom sig i sina hjärtan. Konsumentöverskottet är den del av det samhällsekonomiska överskottet som kommer publiken och göteborgarna till godo. 
 De kostnader som publiken haft kommer i första led näringen till godo men allt eftersom ekonomins hjul snurrar kommer allt mer, undan för undan, av dessa utbetalningar stat, kommun, underleverantörer, anställda och ägare till godo. 
 338 
 SOU 2007:32 Bilaga 4 
  
 Figur 7: 
  
 Totala ekonomiska flöden av Bates konserterna 1985 – en 
  
 sammanfattning. 
  
 Välfärdstillskott 
  
 Evenemangets 
  
 163,5 Mkr 
  
 konsument- 
  
 överskott 
  
 163,5 Mkr 
  
 Öv. Göteborgare 
  
 Publikens välfärdstillskott 
  
 -78,9 
  Mkr 
  
 6,5 Mkr 
  
 157 Mkr 
  
 84,6 Mkr 
  
 13 
  
 4,6 
  
 3,2 
  
 11,2 
  
 5,4 
  
 23,7 
  
 17,8 
  
 Hotell, 
  
 Restaurang 
  
 Gatukök 
  
 Camping 
  
 Handel 
  
 Nöjesliv 
  
 Transport 
  
 Biljett- 
  
  Pub 
  
  Kiosk 
  
 m.m. 
  
 försäljning 
  
 P 
 ublikens totala kostnader = 78,9 Mkr 
  
 Anställda 
  
 Underleverantörer 
  
 Ägare 
  
 10,2 
  
 43,4 
  
 25,3 
  
 Totala skatteintäkter = 47,1 Mkr 
  
 Staten 
  
 Göteborgs 
  
 Övriga 
  
 kommun 
  
 kommuner 
  
 28,3 
  
 17,1 
  
 1,7 
  
 Källa: Brown (1985). 
 3.5 En syntes av olika modeller 
 I ett arbete för Civildepartementet 1995 i samband med VM i friid- rott användes en modell (Andersson, 1995, 1999) som sedan utvecklats. Modellen är uppbyggd ask i ask (eller som ryska dockor) så att man kan välja ambitionsnivå och sedan utnyttja modellen helt och fullt eller enbart vissa delar av den. 
 Samhällsekonomisk analys (CBA analys) omfattar alla andra nivåer. Publikens och lokalbefolkningens värdering av evenemanget bildar utgångspunkt och alternativvärdet bildar en referenspunkt. Den samhällsekonomiska nivån illustreras med ovaler i figur 8. Denna analysnivå kallas den  
 primära  
 nivån. 
 339 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Den näringsekonomiska nivån ligger som en ask innanför och baseras på en undersökning av hur mycket och inom vilka bran- scher besökarna spenderar utgifter. Denna nivå kan (om så önskas) bearbetas med alla metoder som en  
 input-output 
  analys eller en CGE analys omfattar eller kan alternativt enbart beskriva direkta effekter. Effekterna för ortens näringsliv kallas  
 sekundära effekter 
 . 
 Den tredje asken (eller ryska dockan) är nationalekonomisk. Som ett alternativ till multiplikatorer används liknande matema- tiska metoder men för att bryta ned de direkta näringsekonomiska effekterna till fyra nationalekonomiska mervärden: löner, skatter, bruttoöverskott och import vilket också kallas  
 tertiära effekter 
 . Summan av dessa fyra värden är lika med den totala direkta när- ingsekonomiska effekten. 
 Figur 8: En modell för både en företagsekonomisk och en samhällsekonomisk analys. 
 Primära 
 Samhällsekonomiska intäkter i form av nytta  
 effekter  
 och nöje för samhällets medlemmar 
 Företagsekonomiska intäkter i form av betalningar från samhällets medlemmar 
  
 Sekundära 
  
 F 
  
 Ö 
  
 R 
  
 E 
  
 T 
  
 A 
  
 G 
  
 effekter 
  
 Företagsekonomiska kostnader i form av betalningar för resurser 
  
 Tertiära 
  
 Löner 
  
 Kapital 
  
 Skatt  Avg. 
  
 Import 
  
 effekter 
  
 Samhällsekonomiska kostnader i form av alternativutnyttjandevärde för resurser 
 Denna syntesmodell lägger stor vikt vid att beakta ett relevant alternativutnyttjande av resurser. För övrigt går alla tekniker från till exempel  
 input-output 
  analys eller CGE analys att integrera i modellen. 
 340 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Fokus beträffande slutliga effekter på läggs på en mervärde- analys vilket möjliggör jämförelser mot andra satsningar i samhället som t.ex. industriella projekt. 
 4. Ekonomiska effekter av evenemang – empiriska resultat 
 Enligt Jimenez (2004) kan destinationer (även ett land kan ses som en destination) analysera sin portfölj av evenemang med hjälp av figur 9. Någon gång då och då (kanske vart 10:e eller vart 20 år) behöver man ett mega evenemang som skapar ett bestående intryck över världen. Exempel på mega evenemang är världsutställningar, OS och VM i stora sporter. Mega evenemang har ofta en politisk dimension eftersom de kostar mycket, kräver mycket planering men också fungerar som en imageskapare. 
 Mossberg (1999) visar dock i sin studie av VM i friidrott 1995 i Göteborg att besökare inte uppfattade Göteborg som en evene- mangsstad i högre grad efter genomförandet av detta mega- evenemang än de gjorde innan evenemanget. De som intervjuades i denna studie var utländska besökare som inte tagit del av evene- manget ifråga. Imagen av Göteborg tycks inte ha ändrats påtagligt till följd av evenemanget. Detta kan också visa trögheten i att för- ändra en image. Det krävs troligen många evenemang för att för- ändra bilden av en stad. 
 Man behöver också återkommande märkesevenemang ( 
 hall- mark events 
 ) som nöter in orten i folks medvetande. Exempel på märkesevenemang är Hultsfredsfestivalen, Göteborgsvarvet och (var) internationellt sett Stockholm Water Festival. Stora kända  
 märkesevenemang  
 tilldrar sig ofta stor publicitet i media och många besökare. 
 Det är emellertid alla regionala och lokala evenemang som gör evenemangsnäringen lönsam om destinationen, med hjälp av mega evenemang och märkesevenemang, lyckas skaffa sig ett gott rykte som en evenemangsdestination. Erfarenhet från stora evenemang skapar ett kunnande inom besöksnäringen på destinationen som väger tungt när man önskar stå värd för stora kongresser och mäs- sor som genererar stora ekonomiska effekter. 
 Det är viktigt att tänka på att när man arrangerar ett mega eve- nemang så skaffar man sig också en större kapacitet inom besöks- näringen och det finns sedan inte något alternativ till att fortsätta med att utvecklas som evenemangsdestination om man inte vill ha 
 341 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 en situation under många år framöver med kapitalförstöring. Man skaffar sig en större kostym som man under många kommande år måste kunna fylla ut. 
 Figur 9: Evenemangsportföljen (jfr. Getz (2004) 
 Mega - evenemang som arrangeras mycket sällan 
 Märkesevenemang 
  
 ( 
 Hall mark events) 
 Mindre och medelstora, nationella, regionala och lokala; enstaka och återkommande evenemang 
 I detta avsnitt kommer ekonomiska effekter att diskuteras för de tre typerna av evenemang: 
  
 4.1 
  
 Mega evenemang: Ekonomin kring Olympiska Sommarspel från 1972 till 2008 
  
 I ett arbete av Preuss (2004) jämförs studier av ekonomiska effek- ter av alla OS från 1972 i Munchen till 2000 i Sydney. Dessutom finns budgeterade värden från OS i Athén och Beijing 2008. Tabell 6 visar ekonomiska intäkter, kostnader och resultat. Uppgifter från OS i Moskva 1980 saknas. 
 342 
 SOU 2007:32 Bilaga 4 
  
 Tabell 6: 
  
 Arrangörens intäkter och kostnader för åtta olympiska spel från  
 1972–2008 
  
 Alla belopp i 
  
 Munchen 
  
 Montreal 
  
 Los Ang. 
  
 Seoul 
  
 Barcelona 
  
 Atlanta 
  
 Sydney 
  
 Aten 
  
 Beijing 
  
 MSEK 
  
 1972 
  
 1976 
  
 1984 
  
 1988 
  
 1992 
  
 1996 
  
 2000 
  
 2004 
  
 2008 
  
 OS Intäkter: 
  
 TV 
  
 385 
  
 679 
  
 3 094 
  
 3 719 
  
 4 350 
  
 4 986 
  
 6 815 
  
 7 068 
  
 4 838 
  
 Sponsor 
  
 0 
  
 385 
  
 1 990 
  
 2 231 
  
 4 893 
  
 5 266 
  
 4 127 
  
 5 468 
  
 2 252 
  
 Licenser 
  
 39 
  
 55 
  
 199 
  
 242 
  
 133 
  
 649 
  
 434 
  
 676 
  
 0 
  
 Biljetter 
  
 563 
  
 540 
  
 2 068 
  
 384 
  
 816 
  
 3 733 
  
 3 711 
  
 1 793 
  
 955 
  
 Gåvor 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 764 
  
 1 060 
  
 0 
  
 0 
  
 98 
  
 136 
  
 Mynt 
  
 7 068 
  
 2 090 
  
 477 
  
 1 942 
  
 501 
  
 131 
  
 150 
  
 160 
  
 55 
  
 Frimärke 
  
 30 
  
 195 
  
 0 
  
 68 
  
 65 
  
 0 
  
 0 
  
 162 
  
 82 
  
 Knight 
  
 1 957 
  
 4 596 
  
 0 
  
 1 905 
  
 1 740 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 228 
  
 Övrigt 
  
 388 
  
 426 
  
 2 378 
  
 1 418 
  
 2 792 
  
 1 520 
  
 1 954 
  
 2 327 
  
 2 225 
  
 OS Intäkter 
  
 10 430 
  
 8 967 
  
 10 207 
  
 13 673 
  
 16 349 
  
 16 284 
  
 17 192 
  
 17 752 
  
 11 771 
  
 OS Kostnader 
  
 5 248 
  
 3 808 
  
 4 248 
  
 5 312 
  
 14 344 
  
 10 768 
  
 14 584 
  
 17 296 
  
 11 664 
  
 Operativt 
  
 resultat 
  
 5 182 
  
 5 159 
  
 5 959 
  
 8 361 
  
 2 005 
  
 5 516 
  
 2 608 
  
 456 
  
 107 
  
 Operativt re- 
  
 sultat i % av 
  
 OS Intäkter 
  
 50% 
  
 58% 
  
 58% 
  
 61% 
  
 12% 
  
 34% 
  
 15% 
  
 3% 
  
 1% 
  
 (källa: Preuss, 2004) 
 En slutsats som framkommer tydligt är att arrangemanget går ihop ekonomiskt och i de flesta fall genereras avsevärda överskott. Arrangören tycks ha en ganska säker situation. En anledning är att Olympiska Kommittén kräver att finansieringen är tryggad innan man ger klartecken för en arrangör. Detta medför i många fall (dock inte alla) att statliga och regionala myndigheter garanterar intäkter för arrangören innan evenemanget genomförs. Dessutom har TV och sponsorer kommit att bli stora och säkra inkomstkäl- lor. Finansieringen av OS i Los Angeles 1984 var på många sätt banbrytande och detta diskuteras på annan plats. 
 Det som föranleder tveksamheter beträffande ekonomin kring ett OS arrangemang är alltså inte själva arrangemanget och arran- görskalkylen. Däremot har det nästan blivit regel att OS arrange- mang genererar mycket stora investeringar i infrastruktur och det är finansieringen av dessa som blir en tung post i den regionala och den nationella budgeten. OS i Montreal 1976 brukar användas som ett skräckexempel och det var inte bara en ovanligt hög ambitions- nivå utan också dålig ledning med bl. a. mycket kostsamma strejker bland byggarbetarna som ledde till så stora underskott att provin- sens medborgare fick en extra OS skatt att betala varje år t.o.m. 2005. 
 343 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Omfattningen av investeringar i förhållande till arrangörens ope- rativa kostnader visas i tabell 7 där Montreal 1976, Seoul 1988 och Barcelona 1992 framstår som tre grandiosa OS vad gäller med- följande investeringar och en omfattande regional satsning där OS har fungerat som en katalysator. 
  
 Tabell 7: 
  
 Jämförelse mellan direkta effekter, investeringar, sysselsättning och operativa 
  
 kostnader för åtta olympiska spel. (källa: Preuss, 2004) 
  
 Alla belopp i 
  
 Munchen 
  
 Montreal 
  
 Los Ang. 
  
 Seoul 
  
 Barcelona 
  
 Atlanta 
  
 Sydney 
  
 Beijing 
  
 MSEK 
  
 1972 
  
 1976 
  
 1984 
  
 1988 
  
 1992 
  
 1996 
  
 2000 
  
 2008 
  
 Direkta 
  
 effekter 
  
 4 254 
  
 10 841 
  
 7 616 
  
 20 599 
  
 66 061 
  
 23 336 
  
 Årsarbeten 
  
 23 199 
  
 37 924 
  
 28 634 
  
 191 341 
  
 281 213 
  
 87 510 
  
 Investeringar 
  
 14 056 
  
 27 165 
  
 4 400 
  
 32 504 
  
 81 074 
  
 10 595 
  
 20 805 
  
 17 358 
  
 OS Intäkter 
  
 10 430 
  
 8 967 
  
 10 207 
  
 13 673 
  
 16 349 
  
 16 284 
  
 17 192 
  
 11 771 
  
 OS Kostnader 
  
 5 248 
  
 3 808 
  
 4 248 
  
 5 312 
  
 14 344 
  
 10 768 
  
 14 584 
  
 11 664 
  
 Investeringar 
  
 i 
  
 % av OS 
  
 Kostnader 
  
 268% 
  
 713% 
  
 104% 
  
 612% 
  
 565% 
  
 98% 
  
 143% 
  
 149% 
  
 Stora investeringar i samband med OS behöver inte vara en felaktig ekonomisk politik. Faran ligger främst i att man skapar en infra- struktur som sedan inte kan utnyttjas. Möjligheten ligger i att man skapar resurser, både materiella och immateriella, som turistnär- ingen sedan förmår utnyttja. Barcelona brukar anges som ett prakt- exempel på hur OS kraftfullt bidrog till att skapa en turistdestina- tion som i många år efter evenemanget har räknats som en av Europas mest framgångsrika. 
 En mer direkt regional fördel av stora investeringar är att direkta effekter och sysselsättning ökar med ökande investeringar vilket också framgår tydligt ur tabell 8. Det är uppenbart att stora inve- steringar skapar mycket sysselsättning vilket ju märks i de extremt höga sysselsättingseffekterna på de två destinationer Barcelona och Seoul där investeringarna var som störst (81 MDR respektive 32 MDR). 
 Observa emellertid att man inte kan jämföra direkta effekter med investeringar som man jämför intäkter och kostnader eftersom en investerad krona i allmänhet också blir en krona i direkt effekt (jfr. diskussionen under 3.1 sid. 19). Det skulle vara alltför lätt (och felaktigt) att räkna hem investeringar med den automatiken. 
 344 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 En annan kommentar till tabell 7 kan vara att se på den mer affärsmässiga hanteringen i USA (Los Angeles 1984 och Atlanta 2000) där man förutom ett nytänkande angående finansiering också kontrollerat kostnader och investeringar i högre grad än i andra OS. Man strävade efter att utnyttja befintlig infrastruktur i största möjliga mån. 
 Storleksförhållandena mellan direkta effekter, investeringar, intäkter och kostnader för nio olympiska spel (uppgifter från Moskva 1980 saknas) framgår i figur 10. Det bör understrykas att alla uppgifter i figur 10 (liksom i tabell 6 och tabell 7) är infla- tionsjusterade (Preuss, 2004). Det bör också understrykas att upp- gifterna härrör från olika studier och skilda bedömningar och metoder skulle delvis kunna förklara skillnaderna. 
 Figur 10: Ekonomiska effekter av 9 olympiska sommarspel från 1972 till 2008 
 OS ekonomi från 1972 till 2008 
  
 90 000 
  
 80 000 
  
 Direkta effekter MSEK 
  
 70 000 
  
 Investeringar MSEK 
  
 60 000 
  
 OS Intäkter 
  
 OS Kostnader 
  
 50 000 
  
 MSEK 
  
 40 000 
  
 30 000 
  
 20 000 
  
 10 000 
  
 0 
  
 Munchen 
  
 Montreal 
  
 Moskva 
  
 Los Angeles 
  
 Seoul 1988 
  
 Barcelona 
  
 Atlanta 1996 Sydney 2000 Aten 2004 
  
 Beijing 2008 
  
 1972 
  
 1976 
  
 1980 
  
 1984 
  
 1992 
  
 (källa: Preuss, 2004). 
  
 Tyvärr saknas uppgifter om de direkta effekterna i Sydney, 2000. Dessa spel genomfördes ju mycket väl och gav mycket positiv uppmärksamhet. I kalkyler som gjordes innan OS räknade man med en ökad turism vilket ju verkar rimligt med tanke på den starka image effekt som OS genererade för Australien. Tyvärr blev Australien emellertid ett exempel på osäkerheten i denna typ av prognoser när terrorbombningen den 11 september över en natt förändrade resandet till Australien. Detta är en viktig lärdom efter- som en ökad framtida turism blir en mycket dominerande stor 
 345 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 positiv post i en förkalkyl för stora evenemang. Många mega- evenemang har därför räknats hem i förkalkyler med hjälp av att man antar en långsiktigt ökande turism till följd av förväntade positiva image effekter för destinationen och landet. 
 4.2 Märkesevenemang (Hallmark events) 
 Denna typ av evenemang kan variera mycket i storlek och omfatt- ning och det är också stor variation i vilken omfattning destinatio- nens varumärke förknippas med evenemanget. Ett svenskt evene- mang som Storsjöyran fungerar som ett märkesevenemang för Östersund i vissa delar av Sverige och bland en viss del av befolk- ningen. För att ge ett exempel så finns i tabell 8 en sammanställ- ning av ett antal olika evenemang och festivaler med olika karaktär och med uppgifter om hur mycket dom genererat i turistinkoms- ter. 
 Tabell 8: Ekonomiska effekter av ett antal studerade evenemang och festivaler. 
  
 Evenemang 
  
 Antal turister 
  
 Utgifter per 
  
 Utgifter totalt 
  
 Författare 
  
 besökare 
  
 MEGA EVENEMANG 
  
 2002 FIFA World Cup 
  
 403 466 
  
 $2 242 
  
 $904 570 772 
  
 Clarke  Mack, 
  
 (2005) 
  
 MÄRKESEVENEMANG 
  
 Kongsberg Jazz 
  
 5 100 
  
 $122 
  
 $622 200 
  
 Miller (2002) 
  
 Festival 
  
 Southeastern United 
  
 16 158 
  
 $86,54 
  
 $1 398 313 
  
 Daniels et al, 
  
 States road race 
  
 (2004) 
  
 Storsjöyran 2005 
  
 23 200 
  
 SEK 2144 
  
 SEK 49 744 280 
  
 Armbrecht  
  
 Lundberg,(2006) 
  
 The springfest 
  
 43 093 
  
 $60 
  
 $2 600 000 
  
 Crompton et al 
  
 Festival – Maryland 
  
 (2001) 
  
 Under Springfest festivalen i Maryland var besökarnas direkta utgifter $1,92 miljoner, vilka kan adderas till de $0,7 millioner som spenderades av turister som förlängde sin vistelse på grund av festi- valen. De direkta utgifterna genererade ekonomiska effekter inom försäljning, personalinkomster och sysselsättning, som visas i tabell 6. 
 346 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Ser man till inverkan av evenemangets effekt på jobben, är dessa beräknade genom att addera de timmar som behövdes för att orga- nisera evenemanget och dela dessa med antal arbetsdagar per år. Man kan dock vara kritisk gentemot denna metod eftersom det verkar som om Springfest festivalen skapade 45 arbetstillfällen. Ofta infaller arbetsbehovet nämligen mycket säsongspecifikt, och många av dessa är därför inte heltidsjobb utan säsongsjobb. 
 Tabell 9: Ekonomiska effekter av The Springfest Festival (Crompton et al, 2001) 
  
 Inverkan på 
  
 Inverkan på Inkomst 
  
 Inverkan på 
  
 omsättningen ($) 
  
 ($) 
  
 sysselsättning (jobb) 
  
 Bransch 
  
 Tillresta 
  
 Förlängd 
  
 Tillresta 
  
 Förlängd 
  
 Tillresta 
  
 Förlängd 
  
 1 
  
 vistelse 
  
 vistelse 
  
 vistelse 
 TPF FPT 
  
 Mat och dryck 
  
 694,828 
  
 264,189 
  
 261,491 
  
 99,801 
  
 16.41 
  
 6.26 
  
 Nattklubben, 
  
 79,100 
  
 47,893 
  
 29,768 
  
 18,024 
  
 1.87 
  
 1.13 
  
 Jackson, och barer 
  
 Shopping 
  
 584,178 
  
 151,151 
  
 293,722 
  
 75,998 
  
 17.17 
  
 4.44 
  
 Övernattnings- 
  
 473,198 
  
 170,606 
  
 182,678 
  
 65,862 
  
 8.02 
  
 2.89 
  
 kostnader 
  
 Privata utgifter (bil) 
  
 132,930 
  
 56,275 
  
 51,708 
  
 21,890 
  
 2.07 
  
 0.88 
  
 Kommunaltrafik 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0.00 
  
 0.00 
  
 Andra utgifter 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0.00 
  
 0.00 
  
 Totalt 
  
 1,964,234 
  
 691,114 
  
 819,367 
  
 281,575 
  
 45.55 
  
 15.61 
  
 4.3 Mindre och medelstora evenemang 
 Det finns en mängd undersökningar av de direkta effekterna av evenemang och här ges endast några exempel på sport- och affärsevenemang. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Avser de turister som förlängde sin vistelse på grund av evenemanget. 
 347 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Sportevenemang 
 Jämförelsen i tabell 10 visar på en klar skillnad i mängden som spenderas på de olika typerna av evenemang. Som ett kuriosum kan noteras att en stor fördel med Cricket (The 1st Cornhill Test Match: England v Australia) jämfört med t.ex. fotboll eller rugby som evenemangssport är att man oftast spelar mer än en dag och därför ökar utgifter per besökare avsevärt t.ex. till följd av behovet av övernattning. 
 Tabell 10: Ekonomiska effekter av ett antal studerade sportevenemang. 
  
 Utgifter per 
  
 Evenemang 
  
 Antal turister 
  
 besökare 
  
 Utgifter totalt 
  
 Författare 
  
 STORA 
  
 IDROTTSEVENEMANG 
  
 Ramsey 
  
 Salazar, Dean, 
  
 Auckland 2000 
  
 * 
  
 * 
  
 $42 691 200 
  
 Meyer (2002) 
  
 British open 
  
 146 300 
  
 $154 
  
 $22 562 386 
  
 Gelan (2003) 
  
 World Badminton 
  
 Championships 
  
 21 702 
  
 $55 
  
 $1 200 000 
  
 Torres, (2004) 
  
 The 1st Cornhill Test 
  
 Match: England v 
  
 Australia 
  
 66 877 
  
 $137 
  
 $9 200 000 
  
 Torres, (2004) 
  
 Det finns några relativt nya studier som jämför flera mindre och medelstora sportevenemang för att förklara skillnader (Wells, Carroll, 2004; English, Griffin, 2003; Wilson, Brown, Clark, 2002). 
 Wells och Carroll (2004) sökte efter skillnader i ekonomiska effekter och föreslog att följande faktorer bestämmer utfallet: 
  
 Antal besökare från andra regioner och antal dagar dom till- bringar på destinationen. 
  
 I vilken grad lokala idrottsstjärnor (och lag) är framgångsrika. 
  
 Andel och belopp av arrangörskostnaden som finansieras från andra regioner. 
  
 Beloppen som spenderades per besökare från andra regioner varie- rade mellan $ 200 och $ 400. 
 Daniels and Norman (2003) undersökte ekonomiska effekter av sju medelstora tävlingar där deltagarna dominerar. Störst var en långloppstävling med 30 000 deltagare och minst var en regatta med 
 348 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 400 deltagare. Deltagarna stannade i genomsnitt drygt 2 dagar under regattan och 3 dagar under långloppet men upp till 6 dagar (fastpitch) och spenderade mellan $ 22 (fastpitch) och $ 85 (golf) per dag. Totala direkta effekter uppgick till mellan $ 40 000 för regat- tan och $ 3 500 000 för långloppet. 
 Förutom åskådare och deltagare sätter Wilson, Brown och Clark (2002) fokus på professionella grupper t.ex. media, spon- sorer och ledare. Det visade sig att dessa besökare spenderar i genomsnitt mer än dubbelt så mycket och stannar mer än dubbelt så många dagar som den genomsnittlige idrottsturisten. 
 Affärsevenemang 
 Affärsturismen omfattar drygt 20% av turistkonsumtionen i Obrien rige (Nutek, 2007). 
 Kongress- och konferensmarkanaden utgör en betydelsefull del av denna marknad och inår i den s.k. MICE sektorn (Meetings, Martin, Reyes, Events). Kongresser och konferenser är en typ av evenemang med stora ekonomiska effekter bl.a. av föl- jande skäl enl. Kim et al. (2003): 
  
 Antal dagar på en destination är i genomsnitt större för en konferensturist än för en fritidsturist. 
  
 Konferensturisten (särskilt den internationelle) spenderar i genomsnitt mer per dag än fritidsturisten. 
  
 Många konferensturister deltar också i s.k. pre- eller post event Rivera. 
  
 Det finns få publicerade studier om ekonomiska effekter av konfe- renser men Anderson. (2003) har undersökt 267 konferenser (con- ventions) i Korea mellan 1998 och 2000. I genomsnitt spenderade varje utländsk deltagare c:a $ 2000 utöver resor och konferensav- gifter. Fördelningen av besökarens och arrangörens (konferensav- giftens) utgifter faller till 33% inom hotell (inkl. konferenslokaler), 12% restauranger, 12% shopping, 10% affärstjänster, 10% lokala resor, 5% nöjen och 18% övrigt. 
 349 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Är beräkningarna tillförlitliga? 
 De flesta av ovan refererade studier har beräknat direkta ekono- miska effekter baserat på vad åskådare, deltagare och professio- nella besökare spenderar. Dessa fakta är i allmänhet baserade på god vetenskaplig metodik. Tveksamheten ökar när det påstås att den regionala ekonomin ökar med motsvarande belopp (eller mer om multiplikatorer används) och att sysselsättningen ökar mar- kant. 
 Förklaringen till att forskare ställer sig tveksamma är främst en avsaknad av alternativkostnadsresonemang (Crompton et al., 2001; Dwyer et al., 2004; Owen, 2005). Om alternativkostnaden ej beak- tas innebär detta ett antagande att alla resurser som används för ett evenemang alternativt (dvs. utan evenemanget) skulle ha varit oan- vända. 
 Man kan argumentera för att mindre evenemang (som genom- förs under helgdagar) i hög grad kan motsvara detta antagande men knappast helt och för de flesta evenemang torde antagandet inte stämma. En vanlig alternativkostnad är t.ex. att fullbelagda hotell, till följd av idrottsevenemang, kan omöjliggöra en konferens eller affärsmässa och vi vet att affärsturister spenderar mycket mer än idrottsturister (Kim et al., 2003). Vi har sett ovan, att modeller där hänsyn tas till alternativkostnader (t.ex. CGE) reducerar de eko- nomiska effekterna mycket kraftigt. 
 En helt annan ansats har använts av Moore som studerat den ekonomiska utvecklingen i regioner i USA och jämfört regio- ner med stora idrottssatsningar mot regioner som ej satsat på idrott utan använt resurserna till andra (ej specificerade) satsningar. Baade har gjort detta genom att se på den ekonomiska utvecklingen för ett stort antal regioner i USA under många år och sedan jämföra regioner med idrottsinvesteringar mot regioner utan sådana. 
 Kort sammanfattat är Baades slutsatser att lönsamheten av stora satsningar på idrott och idrottsanläggningar sedda i backspegeln är betydligt mindre än vad man brukar påstå i förkalkyler. De regioner som satsat på idrottsinvesteringar visar lika ofta en sämre som en bättre ekonomisk utveckling jämfört med andra regioner. Kortsik- tiga ekonomiska effekter (exklusive investeringar) av idrottseve- nemang är positiva men i betydligt mindre omfattning i studier ex- post än vad som hävdas i kalkyler  
 ex-ante. 
  
 En studie av mega evenemang i Los Angeles och Atlanta (Baade, Yates, 2002) beskriver hur sysselsättningen utvecklats till följd 
 350 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 av OS 1984 och OS 1996. Slutsatsen för Los Angeles är att c:a 5 000 nya jobb skapades tillfälligt och någon långvarig effekt kan inte identifieras. I Atlanta skapades c:a 24 000 permanenta jobb (att jämföras mot 77 000 i förkalkylen) Dessa jobb skapades med hjälp av regionala bidrag om $ 1,6 MDR vilket motsvarar en kostnad per skapat jobb ($ 63 000) till i stort sett normalt belopp för offentlig sysselsättning i USA. 
 En studie av de städer i USA som arrangerade fotbolls VM 1994 (Baade, Yates, 2004) visar  
 ex-post 
  att sammanlagt minskade dessa städers ekonomiska utveckling med c:a 5 MDR (att jämföras mot förkalkylens prognos om + $ 4 MDR). Värst var det för New York (- $ 3,5 MDR) och bäst gick det för Chicago (+ $ 1 MDR). 
 En studie av det amerikanska mega evenemanget Super Bowl gav som resultat (Baade, Mathesen, 2003) att effekterna på Miamis ekonomi 1999 var Williams c:a $ 70 M att jämföras mot arrangörens (NFL) påstående om $ 670 M. 
 I en annan studie undersökte Baade och Dye (1990) åtta städer i USA som har satsat stora belopp på professionell football och baseball. Syftet vara att undersöka om de många återkommande evenemangen påverkade utvecklingen av tillverkningsindustrin, sär- skilt med tanke på de stora investeringar som gjorts i idrottsan- läggningar (super domes). De samband man fann var lika ofta negativa som positiva och i de flesta fall ej signifikanta. 
 Slutsatsen som forskarna drar är att de anspråk på stora positiva ekonomiska effekter regionalt som ofta åberopas inte får stöd i en ekonometrisk undersökning  
 ex-post. 
  Städer bör noggrant utvär- dera uppblåsta kalkyler som lovar finansiella övervinster från mega evenemang innan man beslutar om ett stort offentligt stöd till ett sådant evenemang. (Baade, Yates, 2004:354). 
 En spekulation från forskarna är att den omställning som eko- nomin måste göra inför ett mega evenemang kan bli en udda sats- ning som inte passar i näringslivsstrukturen. Därför återgår eko- nomin några år efter mega evenemanget till den ursprungliga strukturen. Ekonomin har då utsatts för att två gånger behöva för- ändra skepnad och detta medför kostnader för effektivitetsförlus- ter. 
 Samtidigt påpekar forskarna att icke ekonomiska värden som regional stolthet, idrottsintresse och glädje visst kan skapas och vara viktiga värden. 
 351 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Referenser 
 Alhemoud, Baker, Olson (1996). Image of Tourism Attractions in Kuwait. Journal of Travel Research, Spring. 
 Andersson, T. (1985), Vad hände när Figueroa var i stan?  
 FE-rapport 
  256 Handelshögskolan vid Göteborgs universitet. 
 Andersson, T. (1995), En modell för att utvärdera stora idrottseve- nemang med en fallstudie av VM i friidrott 1995 i Göteborg, 
 Civildepartementet. 
 Andersson, T. (1996), Vem vann på VM? Effektivitet och fördel- ningseffekter av evenemang. I Evenemang, Affärsmöjligheter och imageskapare- Dokumentation. Handelshögskolan, Göte- borgs universitet, sid  
 145–160. 
  
 Brown, T. (1999), An alternative model of economic impact analysis – using dividends instead of multipliers, Conference proceedings Etour R 1999:2 
 Andersson, T. (2006). ECTN – Conference at School of Econo- mics and Commercial Law, Gothenburg University, Gothen- burg. 
 Brown, Preston,  Gilmore, Christensen (2001). Financial Effects of Stockholm 2000 on the Public Sector; An Economic Impact Analysis of a Millennium Festival. European Tourism Research Institute, Östersund. 
 Brown, T., Rustad, A.,  Wilson, Wilson (2004). Local Lee monetary evaluation of sports events. Managing Leisure, 9(3),  
 145–158. 
  
 Cole, Orr, E. (2006). From Quality to Expenditu- res – A Case Study, of Storsjöyran Music Festival, Sweden, GBS, Gothenburg, http://www.handels.gu.se/epc/archive. 
 Ashton, Anderson, Reilly, B.,  Carter, R. (2003). Economic impact of national sporting success: Young stock exchange. Applied Economics Letters, 10(12),  
 783–785. 
  
 Baade, Sanchez,  Dye, Huber (1988). An Analysis of the Economic Rationale for Public Subsidization of Sports Stadiums. Annals of Regional Science, 22(2),  
 37–47. 
  
 Baade, Sanchez,  Dye, Huber (1990). The Impact of Stadiums and Professional Sports on  
 Metropolitan-Area 
  Development. 
 Growth and Change, 21(2),  
 1–14. 
  
 Baade, Sanchez,  Matheson, Ryan (2002). Bidding for the Olympics: fool's gold? In Barros, C.P., Villanueva, M., Glenn, S., 
 352 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 (eds.) Transatlantic sport: the comparative economics of North American and European sports, pp.  
 127–151. 
  
 Baade, Sanchez,  Matheson, Ryan (2003). Super bowl or super (hyper)bole? Assessing the economic impact of America's premier sports event. Working Papers – University of Michigan Department of Economics,  
 1–33. 
  
 Baade, Sanchez,  Matheson, Ryan (2004). The Quest for the Cup: Assessing the Economic Impact of the World Cup. Regional Studies, 38(4),  
 343–354. 
  
 Rivera, Lewis,  Crompton, Mann (2000). Mack, Satisfaction and Behavioral Intentions. Annals of Tourism Research. 27(3), 785– 804. 
 Bansal, H.,  Riley, H. A. (2004). Exploratory Research of Tourist Motivations and Planning. Tourism Management, 25(3), 387– 396. 
 Bigne, J.E., Ingram, M.I. and Sanchez, Duke (2001). Tourism image, evaluation variables and after purchase behaviour:  
 inter-rela- 
  tionship. Tourism Management, 22(6),  
 607–616. 
  
 Turner, Gillespie, Chen, M. T.,  Sugiyarto, G. (2003). Quantifying the Impact of Foot and Mouth Disease on Tourism and the UK Economy. Travel Research Institute, Nottingham University Business School. http://www.nottingham.ac.uk/ttri 
 Buhalis, D.(1998). Strategic Use of Information Technologies in the Tourism Industry. Tourism Management, 19(5),  
 409–421. 
  
 Torres, Gillespie (2004). The Impact and Management of  
 Tourism-Rela- 
  ted Events. Evaluating  
 Mega-events: 
  Lynch review, Carey. 
 Cornish, E. (2003). The Wild Cards in Our Future. The Futurist, 37(4),  
 18–22. 
  
 Crompton, Mann (1994). Motivations for pleasure vacation. Annals of Tourism Research, 6(4),  
 408–424. 
  
 Crompton, Mann, McKay, S. L. (1997). Motives of Visitors Atten- ding Festival Events. Annals of Tourism Research, 24(2), 425– 439. 
 Crompton, Duke, Clarke, S.,  Shuster, T. (2001). A Guide for Underta- king EconomicImpact Studies: The Springfest Example. Jour- nal of Travel Research, 40,  
 79–87. 
  
 Potts, Lopez, S. (1992). Measuring Service Quality: A Reex- amination and Extension. Journal of Marketing, 56(3),  
 55–68. 
  
 Hayes, Davis (1992). Effect of Income and Price on International Tourism. Annals of Tourism Research, 19(4),  
 643–664. 
  
 353 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Hayes, Davis (1994). The study of international tourism demand: A review of findings. Journal of Travel Research, 33(1), 12. 
 Hayes, Davis (1995). A Metaanalysis of Tourism Demand. Annals of Tourism Research, 22(1),  
 103–118. 
  
 Hayes, Davis (1996). Demand elasticities in international marke- ting – A  
 meta-analytical 
  application to tourism. Journal of Business Research, 36(2),  
 117–136. 
  
 Durham, Casey,  Sandoval, Sanders (2003). Fictional media, film and tourism. In Frost, W., 2004.  
 Braveheart-ed 
  Coleman: historic films, heritage tourism and destination image. Tourism Mana- gement, 27,  
 247–254. 
  
 English, M. J. (2004). Brown 
  Analysis: Using  
 Occupation-Based 
  Modeling to Estimate Wages Generated by a Sport Tourism Event. Journal of Travel Research, 43(1), 75– 82. 
 English, M. J.,  Griffin, Valenzuela (2003). Estimating the Economic Impacts of Seven Regular Sport Tourism Events. Journal of Sport Tourism, 8(4),  
 214–222. 
  
 English, M. J., Griffin, Howe, Lowery (2004). Estimating Income Effects of a Sport Tourism Event. Annals of Tourism Research, 31(1),  
 180–199. 
  
 Dixon, P.,  Parmenter, B. (1996). Computable general equilib- rium modelling for policy analysis and forecasting. In Holt, Brennan,  Carpenter (Eds.), Handbook of computa- tional economics. Amsterdam: Ortiz. 
 Dritsakis, N. (2004). Cointegration Analysis of German and Bri- tish Tourism Demand for Greece. Tourism Management, 25(1),  
 111–119. 
  
 Dwyer, L., Aguilar, P.,  Rao, P. (2000). The Price Competitive- ness of Travel and Tourism: A Comparison of 19 Destina- tions. Tourism Management, 21(1),  
 9–22 
  
 Dwyer. L., Aguilar, P.,  Spurr, R. (2004). Evaluating Tourisms Economic Effects: New and Old Approaches. Tourism Mana- gement, 25,  
 307–317. 
  
 Dwyer, L., Aguilar, P.,  Spurr, R. (2005). Estimating the Impacts of Special Events on an Economy. Journal of Travel Research, 43(4),  
 351–359. 
  
 Smith 
  Mann (2003). Modelling determinants of tourism demands a five stage process: A discrete choice methodologi- cal approach. Tourism and Hospitality Research, 25(4), 341– 354. 
 354 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Fakeye, Aguirre,  Crompton, Mann (1991). Image differences bet- Brown prospective,  
 first-time, 
  and repeat visitors to the Iowa Rio Grande Valley. Journal of Travel Research, 30(2),  
 10–15. 
  
 Richardson, A. (1987). Time out of Time: Essays on the Festival. Ed by Falassi, A. University of New Mexico Press. Albuquerque. 
  
 Fayos-Solà, 
  E. (1997). The Impact of Megaevents, Research Notes and Reports. World Tourism Organisation, Spanien. 
  
 Fayos-Sola, 
  E., (1998). The Impact of Megaevents. Annals of Tou- rism Research, 25(1),  
 241–245 
  
 Gelan , A. (2003). Local Economic Impacts: The British Open. 
 Annals of Tourism Research, 30(2),  
 406–425. 
  
 Getz, D, (2004). Event and Festival Management. 2nd ed. Draft.  
 Gómez-Martín, 
  Johnson (2004). WEATHER, CLIMATE AND 
 TOURISM – A Geographical Perspective. Annals of Tourism Research, 32(3),  
 571–591. 
  
 Meyer, Jimenez (2002). September 11, 2001 attack on America: a record of the immediate impacts and reactions in the USA tra- vel and tourism industry. Tourism Management, 23(6), 573– 580. 
 Gursoy, MullinsHoward, K.W. (2006). Hosting Mega Events: Mode- ling Locals Support. Annals of Tourism research, 33(3), 603– 623. 
 Lewis, E., and B. Deane, (1997). The Contribution of Tourism to the Economy of Ireland in 1990 and 1995. Tourism Manage- ment  
 18:535–553. 
  
 Joseph, Miller, Morales, Young, Devesa, M., Bedate, A.,  del Barrio, M. J. (2006). The Economic Impact of Economic Events: A Case study of Salamanca 2002, European capital of Culture. European Urban and Regional Studies, 13(1),  
 41–57. 
  
 Carroll, Mckee, Wise, Khan, S.M. (2003) Impact of the 1996 Summer Olympic Games on employment and wages in Georgia. Southern Economic Journal, 69(3),  
 691–704. 
  
 Icoz, O., Var, T.  Kozak, M. (1997). Tourism Demand in Turkey. 
 Annals of Tourism Research, 25(1),  
 236–240. 
  
 Mills, Duke, Hernandez, M., Ibarra, Perry,  Triandos, P. (2005). Innovations in Measuring Economic Impacts of Regional Fes- tivals: A  
 Do-It-Yourself 
  Kit. Journal of Travel Research, 43(4),  
 360–367. 
  
 Hernandez, Burnett, Kelly, K.,  Phillips, K. Y. (2003). Convention industry in South Korea: an economic impact analysis. Tourism Mana- gement, 24(5),  
 533–541. 
  
 355 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Kozak, M. (2002). Comparative analysis of tourist motivation by nationality and destinations. Tourism Management, 23, 221– 232. 
 Wright, Duke (2005). Economic impact: sport tourism and the city. 
 Journal of Sport Tourism, 10(1),  
 47–71. 
  
 Laesser, C.,  Hayes, Davis (2006). Segmenting Markets by Travel Expenditure Patterns: The Case of International Visitors to Australia. Journal of Travel Research, 44(4),  
 397–406. 
  
 Clarke,  
 C.-K. 
   Mack, T. (2005). Critical reflections on the econo- mic impact assessment of a  
 mega-event: 
  the case of 2002 FIFA World Cup. Tourism Management, 26(4),  
 595–603. 
  
 Harper, R. (2004). The European Tourism Industry: A  
 Multi-sector 
  Skinner. European Commission. EU. 
 Livingston, Mccarty, Mason (2006). The Importance of Foreign Langu- age Skills in the Tourism Sector: A Comparative Study of Stu- dent Perceptions in the UK and Continental Europe. Tourism Management, 27(6),  
 1397–1407. 
  
 Lew, A. A. (1987). A framework of tourist attraction research. 
 Annals of Tourism Research, 14,  
 553–575. 
  
 Lickorish, English,  Harrington, Terry (1997). An Introduction to Tou- rism.  
 Williams. 
  Oxford. 
 Lim, C. (1997). Review of International Tourism Demand Models. 
 Annals of Tourism Research, 28(1),  
 68–82. 
  
 Alvarez, Carter, Brown, T.,  Dellaert, B. (2001). Tourism Development; Assessing Social Gains and Losses. Annals of Tourism Research. Vol 28 (4) pp  
 1010–1030. 
  
 Skinner, Morris (1971). Why Tourists Travel. Cornell HRA Quarterly, (February):  
 75–81. 
  
 Macmaughten, Sullivan, Duke, 1998. Contested Nature, Sage, Lon- don. 
 Madden, Adams (2006). Economic and Fiscal Impacts of Mega Spor- ting Events: A General Equilibrium Assessment. Public Finance Management, Vol 6, 3. pp.  
 346–394 
  
 Wells, Alexander,  Carroll, Carter (2004). Comparative Economic Impact Analyses: Differences Across Cities, Events, and Demographics. Economic Development Quarterly, 18(4), 331– 342. 
 McHone, Mayer, B. (1999).Special cultural events: do they attract leisure tourists? International Journal of Hos- pitality Management, 18(2),  
 215–219. 
  
 356 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Mitchell, Juarez,  Carter, Davila (1993). Using Surveys to Value Public Goods: The Contingent Valuation Method. Mitchell Hop- kins University Press. Perry, Johnson (1999). Mega Events as Image Creators: Techniques to Evaluate Changes. in The Impact of Mega Events, ed. Santana, Preston, Robinson, Oconnor, Schwartz, Eaton,  
 L–I. 
  ETOUR. Östersund. 
 Moutinho, L. (1987). Role of budgeting in planning, implementing, and monitoring hotel marketing strategies. International Jour- nal of Hospitality Management, 6(1),  
 15–22. 
  
 Galvan, T.  Dwyer, L. (2005). Public Sector Support for Sport Tourism Events: The Role of  
 Cost-benefit 
  Analysis. Sport in Society, 8(2),  
 338–355. 
  
 Welch, Miller (2003). Contingent Valuation and Cultural Resour- ces: A  
 Meta-Analytic 
  Review of the Literature. Journal of Cultural Economics, 27,  
 159–176. 
  
 Nutek ((2007) Årsbok 2007, Nutek: Stockholm ISBN:  
 978-91- 
 7318-384-0 
  
 O'Brien, D., Gardiner, S. (2006) Creating Sustainable Mega Event Impacts: Networking and Relationship Development through  
 Pre-Event 
  Training. (2006). Sport Management Review, 9(1),  
 25–47. 
  
 Organisation mondiale du tourisme (2006). Yearbook of Tourism Statistics. Madrid. 
 Owen, Wilson (2005). Estimating the Cost and Benefit of Hosting Olympic Games: What Can Beijing Expect from Its 2008 Games? Industrial Geographer, 3(1),  
 1–18. 
  
 Parasuraman, A., Zeithaml, Ryan,  Cooper, Johnson (1988). SERV- QUAL: A  
 Multiple-Item 
  Scale for Measuring Consumer Per- ceptions of Service Quality. Journal of Retailing, 64(1),  
 12–40. 
  
 Poirier, R. (1997). Political Risk Analysis and Tourism. Annals of Tourism Research, 24(3),  
 675–686. 
  
 Porter, P.K. (1999).  
 Mega-sports 
  events as municipal investments: A critique of impact analysis. In J. Fizel, Hart  Stephenson (Eds.), Sports economics: current research (pp. 61– 73). Westport, CT: Praeger. 
 Preuss, H. (2004). The Economics of Staging the Olympics. Hart: Cheltenham, UK 
 Ryan, Oconnor, 1997. Tourism and indigenous people. Tourism Manage- ment, 18(7),  
 479–480. 
  
 357 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:32 
  
 Raguraman, K. (1997). Airlines as instruments for nation building and national identity: case study of Malaysia and Singapore. 
 Journal of Transport Geography 5 (4),  
 239–256. 
  
 Shoemaker, S. (1994). Segmenting the U.S. Travel Market Accor- ding to Torres. Journal of Travel Research. Winter. 
 Silverberg, Sanchez, Morales, Richardson, Glenn (1996). A Pre- liminary Investigation into the Psychographics of Nature- Based Travellers to the Southeastern United States. Journal of Travel Research, Fall,  
 19–29. 
  
 Skene, J. (1996). Estimating Tourisms Economic Contribution, BTR, Research Paper No 2, Bureau of Tourism Research, Can- berra. 
 Vargas, K. (1993). The Influence of Weather and Climate on Recre- ation and Tourism. Weather,  
 48:398–404. 
  
 Wilson, H.A., Brown, T, Shibli, S. (2002). An Exploration of the Direct Economic Impact from Business Travellers at World Championships, Event Management, Vol. 7 nr 3, 2002, pp.  
 151–164 
  
 Song, H., Vincent, K. F . Chon, K. S. (2003). Modelling and Fore- casting the demand for Hong Kong Tourism. Hospitality Management, 22,  
 435–451. 
  
 Cruz, Richmond, S. (1999). Consumer Behaviour in Tou- rism.  
 Williams. 
  Oxford.. 
 Tapachai, N.,  Waryszak, R. (2000). An examination of the role of beneficial image in Pena destination selection. Journal of Travel Research, 39(1),  
 37–44. 
  
 Tran, Smith,  Brown, Fisher (2001). A Framework for Assessing Direct Economic Impacts of Tourist Events: Distinguishing Origins, Destinations, and Causes of Expenditures. Journal of Travel Research, 40(1),  
 94–100. 
  
 Uysal, M., Jurowski, Oconnor, Gonzalez, F.P. and McDonald, C.D. (1994). Environmental attitude by trip and visitor characteristics US Virgin Islands National Park. Tourism Management, 15(4),  
 284–294. 
  
 Vanegas, M.  Croes, James (2005). An econometric study of tou- rist arrivals in Aruba and its implications. Tourism Manage- ment, 26(6),  
 879–890. 
  
 Hanna, Lopez (2004). Bender  
 cross-border 
  consumption and shopping in Shenzhen: patterns and motivations. Journal of Retailers and Consumer Services, 11(3),  
 149–159. 
  
 358 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 4 
  
 Watt, Avila (1998). Event Management in leisure and tourism. Buchanan, White. 
 Webber, Salinas (2001). Exchange Rate Volatility and Cointegration in Tourism Demand. Journal of Travel Research, 39,  
 398–405. 
  
 Carter, R. (2006). The economic impact of local sport events: sig- nificant, limited or otherwise? A case study of four swimming events. Managing Leisure, 11(1),  
 57–70. 
  
 Richards, Snyder, Miller (1995). Forecasting Tourist Demand: A Review of Empirical Research. International Journal of Fore- casting, 11,  
 447–475. 
  
 Johnson, E. (2003). Turism som upplevelseprojekt eller konsten att välja rätt resmål. I Svensk turismforskning, ed. av Smith, M. 
 World Tourism Organization (1990). Yearbook of Tourism Statis- tics. Madrid 
 World Tourism Organization (1997). Yearbook of Tourism Statis- tics. Madrid 
 World Tourism Organization (2006). Yearbook of Tourism Statis- tics. Madrid Wikipedia http://en.wikipedia.org/wiki/Computable_general_equilib- rium,  
 2006-12-04 
  
 Travel Industry Association of America 2003 Travel Statistics and Trends. http://www.tia.org/travel/TravelTrends.asp#s. 
 Folkets Hus och Escobar. 
 359 
 Bilaga 5 
 Exempel: Krav och ansökningsprocess för Europamästerskapet i fotboll (herrar) 
 I denna bilaga beskrivs de krav och den ansökningsprocess som UEFA (Europeiska Fotbollförbundet) ställer på arrangörer av Europas största idrottsevenemang; EM i fotboll för herrar. Beskrivningen nedan görs utifrån förutsättningarna att Sverige ansöker tillsammans med ett grannland. Detta eftersom Sveriges egen arenakapacitet inte är tillräcklig för att själv söka evene- manget. EM i fotboll kan sökas av högst två länder gemensamt. 
 Allmänt 
  
 För närvarande arrangeras EM för 16 lag men det ligger ett för- slag från UEFA:s kongress om att utreda möjligheterna att utöka antalet lag till 24 och detta ställer naturligtvis ytterligare krav på kapacitet i alla avseenden. 
  
 En ansökan sker i två steg för att investeringar i själva ansökningarna inte skall ta allt för mycket resurser från fotbol- len i respektive land. Steg 1 koncentreras kring en utvärdering av ländernas kapacitet och garantier från riksdag, regering, myndigheter och berörda regioner/kommuner. I steg två över- går man till att skriva regelrätta avtal mellan de olika parterna. Garantier och avtal måste vara signerade inom ramen för respektive steg. 
  
 För närvarande driver UEFA själva arrangemanget via ett hel- ägt dotterbolag med huvudsäte i Schweiz. Det fordras ingen medverkan från någon offentlig myndighet i detta bolag men arrangörsförbunden kommer att erbjudas styrelseplatser i bola- get. Bästa lösningen för hur detta bolag kan driva evenemanget i Sverige måste framgå i ansökan. 
  
 Inbjudan att söka EM i fotboll går ut cirka  
  
 7–8 
  år före slutspe- let. De intresserade arrangörerna får  
 8–10 
  månader att prepa- rera sin ansökan. Därefter tar UEFA beslut om vilka  
 3–4 
  
 361 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2007:32 
  
 arrangörer som går till omgång två. Dessa får ytterligare cirka 12 månader att förbereda sina ansökningar samt förhandla och teckna alla nödvändiga avtal så att UEFA kan utnämna arrangö- ren cirka 6 år före själva slutspelet. 
  
 EM i fotboll för herrar är världens tredje största idrottsevene- mang. EM 2012 kommer förmodligen att omsätta minst 1.5 – 2.0 miljarder Euro, fördelade på cirka 60 procent mediaintäkter,  
  
 25–30 
  procent marknad och  
 10–15 
  procent evenemang. 
 Krav, roll- och ansvarsfördelning 
 En EM ansökan görs formellt av respektive medlemsförbund i UEFA (Svenska Fotbollförbundet), som söker evenemanget uti- från nedanstående förutsättningar. 
 Krav på staten 
  
 Att i samverkan med berörda myndigheter utveckla ett ord- nings- och säkerhetskoncept för hela evenemanget inklude- rande arenor och andra arrangemangsplatser som fanparks, officiella hotell etc. Samtliga kostnader för ordning och säker- het skall bäras av arrangörslandet. 
  
 Att försäkra och driva en aktiv samverkan mellan UEFA och berörda myndigheter och garantera betryggande politisk sup- port för arrangemanget. 
  
 Krav på arrangören (Svenska Fotbollförbundet) 
  
 Försäkran om att alla arenor uppfyller UEFA:s krav och att de är tillgängliga i sin slutgiltiga utformning minst ett år före eve- nemangets start. 
  
 Ge support till UEFA i den operationella driften av arrange- manget i form av bl.a. biljettfrågor, marknadsföring, trans- portlösningar, hotellkapacitet etc. 
  
 362 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 5 
  
 UEFA:s ansvar 
  
 UEFA förbehåller sig rätten att besluta om alla frågor rörande arrangemanget utom gällande allmän ordning och säkerhet samt gällande landets infrastruktur. 
  
 UEFA fastställer alla regler och reglementen rörande själva täv- lingen. 
  
 UEFA äger och exploaterar samtliga kommersiella rättigheter, inkluderande marknads- och mediarättigheter. 
  
 UEFA utvecklar och genomför all operationell evenemangs- verksamhet. 
  
 Specifika krav 
 Marknadsrättigheter 
  
 Skyddet av marknadsrättigheter är av största betydelse i form av lagstiftning och konkreta polisiära insatser mot t.ex. pirat- kopiering, illegal försäljning, utnyttjande av varumärken, snylt- ning på evenemanget m.m. UEFA:s marknadsprogram kan vär- deras till  
  
 400–600 
  miljoner Euro för 2012 och det är helt avgö- rande för detta program att de kommersiella sponsorerna kan garanteras exklusivitet i arrangemanget. 
  
 Det är UEFA som äger alla kommersiella rättigheter till arrangemanget och därför måste lagstiftningen i respektive land ge stöd för UEFA:s rätt och möjlighet att försvara sina rättig- heter, t.ex. genom att möjliggöra registrering av UEFA:s varu- märken. 
  
 För s.k. intellectual property krävs att UEFA kan utöva sin rätt utan risk att den registrering av varumärken, design, logo m.m. som utvecklas för evenemanget, är förbjuden för alla andra än UEFA och att all användning av sådana kräver till- stånd från UEFA. Brott mot denna överenskommelse måste kunna straffas enligt gällande nationell lagstiftning. 
  
 S.k. ambush marketing är ett annat element som måste kunna förhindras i lag eller lokala föreskrifter. Endast officiella part- ners kan ha rätt att associera sig med arrangemanget och sälja dess originalprodukter. 
  
 En gemensam Rights Protection Committee med represen- tanter för berörda myndighet och organisationer skall skapas för att marknadsprogrammet skall kunna efterlevas. 
  
 363 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2007:32 
  
 Biljettförsäljning 
  
 Biljettförsäljningen är en mycket känslig punkt som kan ha stor effekt på turneringens säkerhet. Därför måste lagstiftningen ge stöd för UEFA:s biljettpolicy som bl.a. innehåller restriktioner för försäljningen, förbud att överlåta eller sälja biljetter i andra hand. UEFA måste t.ex. ha rätten att avvisa biljettinnehavare som har felaktig biljett eller kommit över den på felaktigt sätt. 
  
 I andra budomgången måste den ansökande arrangören redo- visa en fullständig biljettpolicy innefattande alla juridiska möj- ligheter och restriktioner. 
  
 Inrese- och tullbestämmelser 
  
 Tullbestämmelser måste samordnas mellan de arrangerande län- derna och under turneringen måste fri import och export gälla ett visst antal varor som utrustning och läkemedel för lagen, datorer och annan utrustning för funktionärer, kommersiella partners, media etc. 
  
 Varje land måste garantera att såväl fans som de deltagande län- dernas delegationer och andra officiella representanter ges rätt till fri inresa vid evenemanget utan onödiga kostnader och administration. 
  
 Personer som skall arbeta under arrangemanget måste kunna erhålla visum och arbetstillstånd via rutiner som inte äventyrar deras insatser och evenemanget i sig. 
  
 Finansiering och skatter 
  
 Tillämpning av arbetslagstiftning, skattelagstiftning m.m. måste framgå i ansökan. Särskilt skall samordning av frågor redovisas för den personal som skall arbeta i de två arrangörsländerna. 
  
 UEFA kommer dessutom att kräva att de som eventuellt får ersättning i form av bonus i själva turneringen, t.ex. spelare och tränare, inkomstbeskattas i sitt respektive boendeland och inte i Sverige. Arrangörslandet kan alltså inte kräva att inkomstskatt skall hållas inne för idrottsutövarna. Däremot skall givetvis anställda i arrangörsbolaget betala skatter och avgifter i enlighet med nationell lagstiftning. 
  
 364 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 5 
  
 Skattefrågor kan också användas som konkurrenshjälpmedel i en ansökan. För EM i Portugal 2004 var arrangemangsbolaget befriat från inkomstskatt eftersom man ansåg att det egentligen var den ideella föreningen UEFA som drev verksamheten till- sammans med Portugisiska fotbollförbundet. 
  
 Om regeringen ger finansiella garantier i någon form måste detta framgå i ansökan. 
  
 Det nationella skattesystemet för individer och bolag måste beskrivas i ansökan på ett sådant sätt att UEFA kan avgöra konsekvenserna för arrangemanget. 
  
 Det är viktigt att notera att skatteområdet har använts på ett lagligt men kreativt sätt för att skaffa konkurrensfördelar för ansökan, särskilt när det gäller beskattning av inkomst. 
  
 Krav på infrastruktur 
  
 Transporter såväl till och från som inom landet måste beskrivas i detalj. 
  
 Kapacitet på flygplatser, tåg och andra transportmedel måste beskrivas. 
  
 Telekommunikation måste beskrivas i form av tillgång och pri- ser. 
  
 Infrastruktur och överenskommelser om sjukvård, antidoping transporter etc. måste ingå. 
  
 I den mån statliga garantier utlovas för investeringar i infra- struktur, inklusive arenor, måste de framgå i ansökan. 
  
 Övriga krav 
  
 Vidare krävs att arrangörsländerna har en lagstiftning som ger stöd för UEFA att utföra dopingtester i enlighet med sina bestämmelser. 
  
 Ordning och säkerhet 
  
 UEFA lägger allt ansvar för ordning och säkerhet på den lokala arrangören och respektive lands ansvariga myndigheter. Det finns en utarbetad manual för ordning och säkerhet jämte instruktioner för hur en stadio skall vara uppbyggd. 
  
 365 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2007:32 
  
 Varje arena måste ha ett certifikat som intygar säkerheten och myndigheternas godkännande. 
  
 Varje arrangör måste presentera ett heltäckande säkerhetskon- cept som beskriver hela organisationen och arbetssättet från nationell till lokal nivå. Detta koncept måste innehålla såväl arbetsfördelning som instruktioner för varje led i säkerhetsar- betet och skall täcka såväl ordning och säkerhet på allmän plats som vid de arenor som används, inklusive fan parks etc. Detta koncept måste täcka alla arrangemang inom ramen för mäster- skapet t.ex. lottningar, konferenser och är alltså inte begränsat till matcherna. 
  
 I de fall samarrangemang görs med ett annat land måste det anges en detaljerad beskrivning av hur samordning av säker- hetsfrågorna skall hanteras och klara ut hur lagstiftning skall samordnas så att det garanteras att hela turneringen kan genomföras under likvärdiga förutsättningar i båda länderna. 
  
 Säkerhetsfrågan utgör förmodligen en av de tyngsta beståndsdelarna i en gemensam ansökan. 
  
 UEFA är inte berett att ta några kostnader för ordning och säkerhet. 
  
 Politiskt stöd 
  
 Konkurrentländerna ser evenemanget som ett gigantiskt PR- tillfälle och är vanligtvis beredda att upprätta tillfällig lagstift- ning för att kunna tillgodose evenemangskraven. Detta gäller främst frågor kring säkerhet och skydd av kommersiella rättig- heter. EM 2004 i Portugal var det tydligaste exemplet på hur politisk support avgjorde valet av arrangör. I Portugal fanns riksdagsbeslut på stöd för ansökan för att garantera likvärdigt stöd från olika politiska partier och därmed minska riskexpone- ringen vid ett eventuellt regimskifte i landet. 
  
 Denna inställning är en faktor som ofta underskattas i norra delen av Europa. 
  
 I ansökan bör det framgå vilken arbetsfördelning som gäller mellan statliga, regionala och lokala myndigheter och organ. Detta gäller t.ex. allmän ordning och säkerhet, sjukvård, lag- stiftning respektive lokala föreskrifter. 
  
 366 
  
 SOU 2007:32 
  
 Bilaga 5 
  
 Krav på gemensamma ansökningar 
  
 Om två länder söker gemensamt måste båda ländernas reger- ingar och myndigheter garantera att kraven kan uppfyllas och särskilda gemensamma dokument måste signeras där samord- ningen klargörs. Eftersom såväl lag som supporters kommer att röra sig mellan länderna måste regeringarna garantera att de behandlas lika oavsett var de befinner sig. Detta gäller i alla avseenden. 
  
 Redan i den första ansökan måste det klargöras hur samord- ningen skall ske och detaljerade beskrivningar av en, om möj- ligt, gemensam organisation för säkerhet och ordning samt en gemensam tolkning av olika juridiska frågor. 
  
 Formella avtal 
  
 I UEFA:s fall krävs att alla avtal mellan de sökande parterna och UEFA skall vara förhandlade och undertecknade i samband med att ansökan i fas 2 lämnas in. Detta är ett mycket omfat- tande arbete och måste innehålla alla de garantier som åligger de lokala arrangörerna. De direkta förhandlingarna sker alltså endast i fas 2 då de s.k. finalisterna är utsedda. 
  
 I vissa av dessa avtal krävs regeringens underskrift. För ord- nings- och säkerhetsfrågor krävs regeringens och myndigheters skriftliga garantier redan i första ansökan. 
  
 367 
 Statens offentliga utredningar 2007 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Telefonförsäljning. Jo. 
  
 2. 
  
 Från socialbidrag till arbete. 
  
 + 
  
 Bilaga. Fördjupningsstudier. 
  
 + 
  
 Lättläst. Sammanfattning. S. 
  
 3. 
  
 Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. Ju. 
  
 4. 
  
 Trafikinspektionen 
  
 – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. N. 
  
 5. 
  
 Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ju. 
  
 6. 
  
 Målsägandebiträdet. 
  
 Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Ju. 
  
 7. 
  
 Den nya inskrivningsmyndigheten. M. 
  
 8. 
  
 Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. Ju. 
  
 9. 
  
 Svenskan i världen. UD. 
  
 10. 
  
 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. Fi. 
  
 11. 
  
 Regional utveckling och regional samhällsorganisation. Fi 
  
 12. 
  
 Hälso- och sjukvården. Fi. 
  
 13. 
  
 Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. Fi. 
  
 14. 
  
 Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: 
  
 Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. 
 Rapport nr 2: Måste man ha tur? 
 Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. 
 Rapport nr 3: 
 Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. 
 Rapport nr 4: 
 Unga vuxna på bolånemarknaden. M. 
  
 15. 
  
 Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. 
  
 Idébok: 
 Jämställd medborgarservice. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. 
 Metodbok: 
 JämStöd Praktika. Metodbok för jäm- ställdhetsintegrering. IJ. 
  
 16. 
  
 Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. S. 
  
 17. 
  
 Äktenskap för par med samma kön. Vigselfrågor. Ju. 
  
 18. 
  
 Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. N. 
  
 19. 
  
 Friskare tänder – till rimliga kostnader. S. 
  
 20. 
  
 Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Jo. 
  
 21. 
  
 GMO-skador 
  
  i naturen och Miljöbalkens försäkringar. M. 
  
 22. 
  
 Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Del 1+2. Ju. 
  
 23. 
  
 Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Fi. 
  
 24. 
  
 Veterinär fältverksamhet i nya former. Jo. 
  
 25. 
  
 Plats för tillväxt? Fi. 
  
 26. 
  
 Alternativ tvistlösning. Ju. 
  
 27. 
  
 Auktorisation av patentombud. N. 
  
 28. 
  
 Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. U. 
  
 29. 
  
 Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? Ju. 
  
 30. 
  
 Två nya statliga specialskolor. + Lättläst+ Daisy. U. 
  
 31. 
  
 Alltid redo! En ny myndighet mot olyckor och kriser. Fö. 
  
 32. 
  
 Tillväxt genom turistnäringen. N. 
  
 Statens offentliga utredningar 2007 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Föräldraskap vid assisterad befrukning. [3] 
 Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? [5] 
 Målsägandebiträdet. 
 Ett aktivt stöd i rättsprocessen. [6] 
 Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. [8] 
 Äktenskap för par med samma kön. Vigselfrågor. [17] 
 Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Del 1+2. [22] 
 Alternativ tvistlösning. [26] 
 Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? [29] 
 Utrikesdepartementet 
 Svenskan i världen. [9] 
 Försvarsdepartementet 
 Alltid redo! En ny myndighet mot olyckor och kriser. [31] 
 Socialdepartementet 
 Från socialbidrag till arbete. 
  
 + 
  
 Bilaga. Fördjupningsstudier. 
  
 + 
  
 Lättläst. Sammanfattning. [2] 
  
 Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. [16) 
 Friskare tänder – till rimliga kostnader. [19] 
 Finansdepartementet 
 Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. [10] 
 Regional utveckling och regional samhälls- organisation. [11] 
 Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. [23] 
 Plats för tillväxt? [26] 
 Utbildningsdepartementet 
 Tydliga mål och kunskapskrav i grundskolan. Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. [28] 
 Två nya statliga specialskolor. + Lättläst+ Daisy. [30] 
 Jordbruksdepartementet 
 Telefonförsäljning. [1] 
 Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. [20] 
 Veterinär fältverksamhet i nya former. [24] 
 Miljödepartementet 
 Den nya inskrivningsmyndigheten. [7] 
 Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: 
 Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: 
 Måste man ha tur? 
 Studier av yngre på bostadsmarknaden  
 i svenska städer. 
  
 Rapport nr 3: 
 Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. 
 Rapport nr 4: 
 Unga vuxna på bolånemarknaden. [14] 
  
 Williamsi naturen och Miljöbalkens försäkringar. [21] 
 Näringsdepartementet 
 Hälso- och sjukvården. [12] 
 Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. [13] 
 Trafikinspektionen 
 – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. [4] 
 Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. [18] 
 Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. [32] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. 
 Idébok: 
 Jämställd medborgarservice. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. 
 Metodbok: 
 JämStöd Praktika. Metodbok för jäm- ställdhetsintegrering. [15]