sou 2000 111 d1 
 Till statsrådet och chefen för 
 Näringsdepartementet 
 Regeringen beslutade vid regeringssammanträde den 27 januari 2000 att tillsätta en utredning om infrastrukturprogram för bredbandskommunikation (dir. 2000:04, se bilaga 1). Utredningen skulle göra ett förslag till nationellt infrastrukturprogram, prioritera mellan vilka orter det bör finnas ledningsförbindelser som inte bedöms komma till stånd på kommersiella grunder m.m. 
 Till särskild utredare utsågs den 23 februari 2000 kommunalrådet Baker. I sekretariatet ingår Payne (huvudsekreterare), Jensen och Acevedo. 
 Till experter förordnades Adams, Stafford och Murphy, samtliga vid Näringsdepartementet. Utredningen har valt namnet Bredbandsutredningen. Jag överlämnar härmed slutbetänkandet  
 IT-infrastruktur 
  för stad och land (SOU 2000:111). 
 Stockholm den 30 november 2000 
 Baker 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 11 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 17 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 25 
  
 1. 
  
 Förslag till 
  
 Förordning om stöd till kommunerna för anläggande av ortssammanbindande och lokala allmänt tillgängliga 
 telenät med hög överföringskapacitet  
 (IT-infrastruktur).....25 
  
 2. 
  
 Förslag till 
  
 Förordning om stöd till kommuner för upprättande av 
  
 kommunala  
 IT-infrastrukturprogram .................................... 
  
 32 
  
 1 
  
 Inledning ........................................................................... 
  
 35 
  
 1.1 
  
 Uppdraget.......................................................................... 
  
 35 
  
 1.2 
  
 Arbetssätt .......................................................................... 
  
 37 
  
 1.3 
  
 Överväganden ................................................................... 
  
 38 
  
 1.4 
  
 Internationell utblick......................................................... 
  
 41 
  
 2 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen........................................ 
  
 43 
  
 2.1 
  
 Utveckling och användning av elektroniska 
  
 kommunikationstjänster.................................................... 
  
 45 
  
 2.2 
  
 Den framtida nätstrukturen ............................................... 
  
 48 
  
 5 
  
 Innehåll  
 Fel! Okänt namn för dokumentets egenskap.  
 2000:111 
  
 2.3 
  
 Åtgärder för en optimal  
 IT-infrastruktur........................... 
  
 56 
  
 2.3.1 
  
 Nätstruktur .............................................................. 
  
 56 
  
 2.3.2 Nationella noder och huvudnoder........................... 
  
 58 
  
 2.3.3 
  
 Säkerhet .................................................................. 
  
 59 
  
 2.3.4 
  
 Öppet nät................................................................. 
  
 60 
  
 2.3.5 
  
 Prissättning ............................................................. 
  
 64 
  
 2.3.6 
  
 Kvalitet ................................................................... 
  
 65 
  
 2.3.7 
  
 Samverkan .............................................................. 
  
 67 
  
 2.3.8 
  
 Vägledande dokumentation .................................... 
  
 68 
  
 3 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur.................................................... 
  
 75 
  
 3.1 
  
 Inledning............................................................................ 
  
 75 
  
 3.2 
  
 Avgränsning av stödet....................................................... 
  
 77 
  
 3.3 
  
 Prioritering av orter och områden ..................................... 
  
 77 
  
 3.3.1 
  
 Inledning ................................................................. 
  
 77 
  
 3.3.2 
  
 Resultat ................................................................... 
  
 79 
  
 3.4 
  
 Stödets utformning............................................................ 
  
 84 
  
 3.4.1 Stöd till utbyggnad av nät ....................................... 
  
 85 
  
 3.4.2 
  
 Vald fördelningsmodell .......................................... 
  
 88 
  
 3.4.3 
  
 Kommuners egen insats.......................................... 
  
 88 
  
 3.4.4 
  
 Länspott .................................................................. 
  
 91 
  
 3.5 
  
 Avvägning mellan olika modeller..................................... 
  
 93 
  
 3.6 
  
 Organisatoriska frågor....................................................... 
  
 96 
  
 3.6.1 
  
 Lokal nivå ............................................................... 
  
 98 
  
 3.6.2 
  
 Regional nivå .......................................................... 
  
 99 
  
 3.6.3 
  
 Central nivå............................................................. 
  
 99 
  
 3.7 
  
 Villkor för stödet............................................................. 
  
 100 
  
 3.7.1 Allmänt om ansökan och underlag för stöd 
  
 m.m. ...................................................................... 
  
 100 
  
 3.7.2 
  
 Kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram.................... 
  
 100 
  
 3.7.3 
  
 Öppenhet............................................................... 
  
 101 
  
 3.7.4 Överföring av multimedietjänster med god 
  
 kvalitet m.m. ......................................................... 
  
 102 
  
 3.7.5 
  
 Regional- och näringspolitiska skäl...................... 
  
 103 
  
 3.7.6 
  
 Upphandling ......................................................... 
  
 103 
  
 3.7.7 Enhetliga och rimliga priser.................................. 
  
 105 
  
 6 
  
 Innehåll 
  
 Fel! Okänt namn för dokumentets egenskap.  
 2000:111 
  
 3.7.8 Nya och befintliga förbindelser............................ 
  
 105 
  
 7 
  
 Innehåll  
 Fel! Okänt namn för dokumentets egenskap.  
 2000:111 
  
 3.8 
  
 Fördelning av stöd, modell och utfall ............................. 
  
 107 
  
 3.8.1 Kommuner med reducerad kostnad ...................... 
  
 107 
  
 3.8.2 
  
 Kommuner utan stöd............................................. 
  
 109 
  
 3.8.3 
  
 Utfall kommunstöd ............................................... 
  
 111 
  
 3.8.4 Underlag för stöd och stödets utbetalning ............ 
  
 114 
  
 3.9 
  
 Förslag till vissa förändringar avseende stödet till 
  
 områdesnät ...................................................................... 
  
 116 
  
 3.9.1 
  
 Inledning ............................................................... 
  
 116 
  
 3.9.2 Fasta och mobila nät ............................................. 
  
 117 
  
 3.9.3 Utbyggnad på kommersiell grund......................... 
  
 117 
  
 3.9.4 Stöd till områdesnät i förhållande till stöd till 
  
 ortssammanbindande nät ...................................... 
  
 118 
  
 3.9.5 
  
 Storlek på stödet ................................................... 
  
 119 
  
 3.9.6 
  
 Kommunala infrastrukturprogram ........................ 
  
 119 
  
 3.9.7 En första etapp skall vara tagen i anspråk senast 
  
 1 november 2002 .................................................. 
  
 119 
  
 4 
  
 Administrativt stöd.......................................................... 
  
 121 
  
 4.1 
  
 Inledning.......................................................................... 
  
 121 
  
 4.2 
  
 Stöd till kommuner.......................................................... 
  
 121 
  
 4.3 
  
 Länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen.......... 
  
 122 
  
 4.3.1 
  
 Regionalt  
 IT-infrastrukturprogram ....................... 
  
 124 
  
 4.3.2 
  
 Svenska Kommunförbundet ................................. 
  
 126 
  
 4.3.3 Underlag till överenskommelse och avtal med 
  
 Svenska Kommunförbundet ................................. 
  
 127 
  
 5 
  
 Kanalisation..................................................................... 
  
 129 
  
 5.1 
  
 Inledning.......................................................................... 
  
 129 
  
 5.2 
  
 Kartläggning.................................................................... 
  
 131 
  
 5.2.1 
  
 Kommuner och kommunala bolags kanalisation..131 
  
 5.2.2 
  
 Energibolags kanalisation..................................... 
  
 131 
  
 5.2.3 
  
 Övriga operatörers kanalisation............................ 
  
 133 
  
 6 
  
 Delegation för  
 IT-infrastruktur........................................ 
  
 135 
  
 6.1 
  
 Överväganden.................................................................. 
  
 135 
  
 8 
  
 Innehåll 
  
 Fel! Okänt namn för dokumentets egenskap.  
 2000:111 
  
 6.2 
  
 Delegationens ansvarsområden....................................... 
  
 137 
  
 6.2.1 Allmänna råd till och uppföljning av statligt 
  
 stöd ....................................................................... 
  
 137 
  
 6.2.2 
  
 Fördelning av reservpott....................................... 
  
 138 
  
 6.2.3 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen........................... 
  
 138 
  
 6.2.4 
  
 Information och samråd........................................ 
  
 139 
  
 6.2.5 
  
 Kompetensutveckling........................................... 
  
 139 
  
 6.2.6 Statlig organisation efter 2004.............................. 
  
 140 
  
 6.2.7 
  
 Övriga arbetsuppgifter.......................................... 
  
 140 
  
 7 
  
 Nationellt program för kompetensutveckling, 
  
 forskning och utveckling................................................. 
  
 141 
  
 7.1 
  
 Inledning ......................................................................... 
  
 141 
  
 7.2 
  
 Kompetensbehov ............................................................ 
  
 141 
  
 7.3 
  
 Kompetensprogram......................................................... 
  
 143 
  
 7.4 
  
 Högskoleprogram............................................................ 
  
 144 
  
 7.5 
  
 Forsknings- och utvecklingsprogram.............................. 
  
 145 
  
 8 
  
 Konsekvensanalyser........................................................ 
  
 147 
  
 8.1 
  
 Statsfinansiella konsekvenser ......................................... 
  
 147 
  
 8.2 
  
 Prövning av offentligt åtagande...................................... 
  
 149 
  
 8.3 
  
 Konsekvenser för kommunernas ekonomi...................... 
  
 149 
  
 8.4 
  
 Regionalpolitiska konsekvenser ..................................... 
  
 150 
  
 8.5 
  
 Konsekvenser för brottsligheten ..................................... 
  
 151 
  
 8.6 
  
 Konsekvenser för små företag ........................................ 
  
 152 
  
 8.7 
  
 Konsekvenser för jämställdhet........................................ 
  
 152 
  
 8.8 
  
 Konsekvenser för att nå integrationspolitiska mål.......... 
  
 153 
  
 Ordförklaringar och förkortningar........................................... 
  
 155 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 Fel! Okänt namn för dokumentets egenskap.  
 2000:111 
  
 Bilagor: 
  
 1 
  
 Kommittédirektiv ............................................................ 
  
 161 
  
 2 
  
 Tilläggsdirektiv ............................................................... 
  
 171 
  
 3 
  
 Grundläggande begrepp rörande nätstruktur................... 
  
 175 
  
 4 
  
 Underlag till överenskommelse mellan Svenska staten och Svenska kommunförbundet om former för och inriktning av kommuners arbete med kommunala IT- 
  
 infrastrukturprogram ....................................................... 
  
 179 
  
 5 
  
 Underlag till avtal mellan Svenska staten och Svenska kommunförbundet om former för och inriktning av 
  
 Svenska kommunförbundets arbete för att stödja 
  
 kommunala satsningar på  
 IT-infrastruktur...................... 
  
 183 
  
 6 
  
 Kanalisation..................................................................... 
  
 187 
  
 7 
  
 Prioriterade orter och områden........................................ 
  
 191 
  
 8 
  
 Modell för uträkning av stöd........................................... 
  
 227 
  
 9 
  
 Stödet andel av underlaget .............................................. 
  
 249 
  
 10 
  
 Brytpunkter för stöd till ortssammanbindande nät 
  
 (detta betänkande) och områdesnät (SOU 2000:68) ....... 
  
 259 
  
 11 
  
 Samlingstabell över stöd till kommuner ......................... 
  
 269 
  
 10 
 Sammanfattning 
 Bredbandsutredningens uppgift har varit att lämna förslag till ett nationellt  
 IT-infrastrukturprogram 
  samt att lämna förslag till hur det stöd som staten anvisar för det ortssammanbindande nätet skall användas. 
 Utredningen föreslår att det nationella IT- infrastrukturprogrammet bör omfatta insatser inom följande områden: 
  
 1. 
  
 Svenska Kraftnäts utbyggnad av ett nationellt stamnät enligt regeringsbeslut N1999/11617/SÄ. 
  
 2. 
  
 Statligt stöd till områdesnät enligt SOU 2000:68. 
  
 3. 
  
 Skattereduktion där anslutningskostnaden av fastighetsnät är avsevärt dyrare än normalt, enligt förslaget till lag om skatte- reduktion av utgifter för vissa anslutningar för tele- och data- kommunikation (prop. 2000/01:24). 
  
 4. 
  
 Statligt stöd till ortssammanbindande nät. 
  
 5. 
  
 Kompetenshöjande åtgärder inom  
  
 IT-infrastrukturområdet 
  inklusive forskning och utveckling. 
  
 6. 
  
 Åtgärder för att åstadkomma en  
  
 IT-infrastruktur 
  med bästa möjliga utformning och funktion. 
 Punkterna 4,5 och 6 omfattas av detta betänkande. 
 Dessa tre punkter, som motsvaras av kap. 3, 7 och 2 i detta betänkande nedan sammanfattas tillsammans med kap.  
 4–7. 
  
 Framtida  
 IT-infrastruktur 
  (kap. 2) 
 Huvudspåret för utbyggnaden av  
 IT-infrastruktur 
  är att det ska ske av marknaden, på kommersiell grund. Där marknaden inte tar detta ansvar till fullo kan staten via stimulansbidrag stödja utbyggnaden. Det är dock viktigt att framkomligheten och säkerheten på nätet är 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:111 
  
 betryggande och att en fungerande konkurrens mellan nät- operatörer och tjänsteoperatörer finns. Det finns därför anledning att från statens sida särskilt uppmärksamma några områden. Dessa områden är nätstruktur, noder, säkerhet, öppet nät, prissättning, kvalitet, samverkan och vägledande dokumentation. 
 Nätstruktur och noder syftar framför allt till att uppnå en väl fungerande sammanhållen  
 IT-infrastruktur 
  i landet. Redundansen i näten skall vara mycket god. Målet är att inte fler än 100 hushåll skall tappa sin förbindelse vid ett avbrott. Ett rätt utbyggt nodsystem gör också att hopkoppling av olika operatörers nät underlättas vilket medför att konkurrensen ökar. Detta kräver i sin tur överenskommelser om samtrafik, vilket, vid sidan av regleringarna i telelagen, också bör ske via branschöverenskom- melser. 
 Den av regeringen planerade översynen av telelagen föreslås undersöka möjligheten att införa anmälningsplikt för alla operatörer som tillhandahåller nätkapacitet och elektroniska kommunikationstjänster. I samma översyn bör prövas om generella villkor för planering, byggande, planering m.m. av  
 IT-infrastruktur 
  borde införas. 
 Initiativ av staten bör tas för att ordna en årlig återkommande konferens om  
 IT-infrastrukturfrågor. 
  
 Ett huvudnodsystem föreslås byggas ut så att varje sådan nod omfattar 20 000 till 40 000 hushåll. Ansvaret för detta bör i första hand ligga på marknaden i samråd med kommuner. Noderna föreslås klassas ur säkerhetssynpunkt i två klasser. PTS föreslås få i uppgift att utarbeta ett sådant klassificeringssystem. 
 Säkerheten erhålls främst av en redundant nätstruktur. Säker- hetsfrågor regleras i dag i telelagen och via instruktioner till Post och telestyrelsen (PTS). För den  
 IT-infrastruktur 
  som nu håller på att byggas upp bör PTS få i uppdrag att analysera hur telelagen skall tillämpas. 
 Öppet nät och öppen ledning är viktiga grundläggande begrepp för att få en väl fungerande marknad inom IT- infrastrukturområdet och tjänsteutbudsområdet. Reglerna som rör tillträde och samtrafik bör överarbetas vid kommande översyn av telelagen, och samtidigt bör branschöverenskommelser rörande samtrafik göras. För att det skall gå att garantera öppenhet i hela nätet fram till slutkund bör även fastighetsnäten omfattas av regleringen om tillträde. Dessa frågor bör enligt vår mening 
 12 
  
 SOU 2000:111 
  
 Sammanfattning 
  
 beaktas vid översynen av EU:s direktiv inom området och inför implementeringen av direktiven i den svenska lagstiftningen. 
 Målet vad gäller prispolitiken är att slutkundspriset för kommunikationstjänster bör vara avståndsoberoende, medan viss rimlig skillnad kan accepteras vad gäller anslutningskostnaden. 
 För nätutbyggnad som sker med hjälp av statligt stöd bör den s.k. trafiktaxan vara avståndsoberoende inom kommunen. Kom- munerna kan reglera prisfrågan i de avtal de sluter med nät- operatörerna. 
 För att det skall gå att hålla en hög och jämn kvalitet är det viktigt att det är tydligt vad en kund köper av sin nätoperatör. Statskontorets och  
 IT-kommissionens 
  specifikation av Internet- tjänster föreslås användas som underlag när tjänster upphandlas. Branschen bör överenskomma om hur operatörernas prestanda skall mätas och resultaten presenteras för kunderna. 
 För att utveckla samverkan mellan olika aktörer inom IT- infrastrukturområdet föreslås Delegationen för  
 IT-infrastruktur 
  frågor få i uppgift att utveckla sådana samverkansfrågor. 
 Det är också viktigt att utbyggnaden av  
 IT-infrastrukturen 
  dokumenteras på olika sätt, vad gäller såväl programdokument som redovisningsdokument. Därför rekommenderas kommunerna att upprätta kommunala  
 IT-infrastrukturprogram. 
  Detta kommer att vara ett villkor för att få statligt stöd. Dessutom föreslås Delegationen för  
 IT-infrastrukturfrågor 
  få i uppdrag att utforma ett geografiskt informationssystem (GIS) för dokumentering av utbyggnaden av  
 IT-infrastruktur. 
  
 Utredningen har också lämnat förslag på en terminologi inom  
 IT-infrastrukturområdet 
  som syftar till att få enhetliga definitioner inom området. 
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  (kap. 3) 
 Staten har anslagit 2 050 miljoner kr till ett ortssammanbindande nät. Utredningen föreslår att det anslagna stödet destineras till orter med färre än 3 000 invånare. Större orter förutsätts få tillgång till en  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet på rent kom- mersiell grund inom fyra år. 
 Utredningen föreslår att 1 750 miljoner kr fördelas som ett utrymme till stöd till primärkommunerna och 250 miljoner kr som en länspott till länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen. 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stödet avser att täcka en del av kostnaden för att anlägga ett ortssammanbindande nät. 
 Stödet skall i första hand användas för att upphandla nät. I de fall inga anbud eller inga acceptabla anbud erhålls kan kommunerna själva välja att anlägga, äga och driva näten. 
 Utrymmet till stöd för respektive kommun har fördelats efter en teoretiskt beräknad totalkostnad som varje kommun kan tänkas få för att anlägga ett heltäckande ortssammanbindande nät. Fördel- ningen framgår av bilaga 11. Länspotten har fördelats på motsva- rande sätt. 
 För att det skall gå att nyttja utrymmet till stöd krävs att ett antal villkor uppfylls. Det första grundläggande villkoret är att kommunerna upprättat ett kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram. 
  
 Det kommunala  
 IT-infrastrukturprogrammet 
  skall beskriva nuläge och behov, den önskade  
 IT-infrastrukturen 
  inom tio år, vilka delar som inte bedöms komma till stånd inom fyra år på rent kommersiell grund, den geografiska och tidsmässiga prioritering som kommunerna anser att utbyggnaden bör följa, hur prisfrågorna för slutkunder beaktas samt hur samverkan med närliggande kommuner har skett. 
 Utöver villkoret om ett kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  skall även följande villkor vara uppfyllda: 
 Stödet får endast gå till allmänt tillgängliga telenät där nätinne- havaren förbinder sig att upplåta nätkapacitet till den som frågar efter det, dvs. tillhandahåller öppen ledning. 
 Stödet får endast gå till sådana förbindelser vilkas kapacitet är sådan att den kan förmedla multimedietjänster med god kvalitet. Här förutsättes att förbindelsen är dimensionerad med hänsyn till antalet användare som är anslutna till förbindelsen. 
 Stödet får endast användas för sådana förbindelser som är prioriterade av regional- eller näringspolitiska skäl. En sådan prioritering av orter finns redovisad i bilaga 7. 
 För att erhålla stöd skall upphandling av nätutbyggnaden ske så att konkurrensen på marknaden inte snedvrides. Om inga anbud inkommer, eller inga anbud som uppfyller anbudsunderlaget inkommer, kan kommunerna själva anlägga, äga och driva nätet. 
 Kommunen kan kräva att stödet avspeglas i de priser som slutkunden i kommunen får betala. Kommunen kan kräva att 
 14 
 SOU 2000:111 Sammanfattning 
 trafiktaxan skall vara avståndsoberoende inom den egna kommunen. 
 Stödet får användas till att anlägga nya förbindelser. Det går också att använda det för att få tillgång till befintliga förbindelser, förutsatt att avtalsvillkoren är tillräckligt långa. 
 Samtliga kommuner förutsätts ordna med en medfinansiering om högst 400 kr per invånare för anläggande av ortssammanbindande nät. För vissa kommuner räcker denna egna insats för att anlägga ett heltäckande ortssammanbindande nät. Dessa kommuner är därför inte berättigade till stöd. Sammanlagt 258 kommuner är dock berättigade till stöd. Dessa kommuner har kostnader för att anlägga ett ortssammanbindande nät som är högre än den egna insatsen om 400 kr/invånare. Stödet varierar mellan några kronor per invånare, till några tusen kronor per invånare beroende på de lokala förutsättningarna som nätlängd och, antal orter och invånare. 
 Kommunerna ansöker om stödet hos länsstyrelserna/de regio- nala självstyrelseorganen som prövar ansökan utifrån de kom- munala  
 IT-infrastrukturplanerna 
  och övriga villkor som beskrivits ovan. 
 Modellen för fördelning av stödet kan inte ta hänsyn till alla lokala förutsättningar som påverkar kommunens kostnader för att anlägga ett nät. Länspotten kan därför användas bl.a. för att korri- gera eventuella orättvisor i modellen. Länspotten kan vidare använ- das för att anlägga viktiga nät som kommunerna inte anser som sin prioriterade angelägenhet eller nät som av andra skäl inte kommer till stånd. 
 Administrativt stöd (kap. 4) 
 För att utarbeta lokala  
 IT-infrastrukturprogram 
  får kommunerna ett administrativt stöd som utbetalas som ett engångsbelopp. Stödets storlek är beroende på kommunstorlek och varierar mellan 80 000 kr och 200 000 kr. Sammanlagt fördelas ca 31 miljoner kr i administrativt stöd.till kommunerna 
 Länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen föreslås få ett administrativt anslag för de arbetsuppgifter som tillförs dem under fyraårsperioden. Drygt tio miljoner kr fördelas mellan länsstyrel- serna/de regionala självstyrelseorganen för detta. 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:111 
  
 Svenska Kommunförbundet föreslås få åtta miljoner kr, för- delade på fyra år, i anslag för att bistå kommunerna med stöd och råd vad gäller  
 IT-Infrastrukturprogram, 
  anbudsunderlag, avtals- villkor, kompetens m.m. 
 Sammanlagt används 50 miljoner kr till administrativt stöd. 
 Kanalisation (kap. 5) 
 Bredbandsutredningen redovisar en kartläggning av befintlig till- gänglig kanalisation. Kartläggningen indikerar att det finns mellan 1 800 och 2 700 km befintlig, tillgänglig kommunal kanalisation i form av tomrör. 
 Delegation för  
 IT-infrastrukturfrågor 
  (kap. 6) 
 Utredningen föreslår att en delegation för  
 IT-infrastrukturfrågor 
  (DIT) inrättas i syfte att följa frågor som rör stödets tillämpning och  
 IT-infrastrukturen 
  i allmänhet. Delegationen bör också ha ansvar för att följa kompetensfrågor och verka för att information och samverkan utvecklas. Delegationen förutsätts verka under perioden  
 2001–2004 
  och skall sedan föreslå vilken statlig myndighet som därefter bör ansvara för dessa frågor. Delegationen föreslås finansieras via anslaget 37:1 med ca fem miljoner kr per år. 
 Kompetens, forskning och utveckling (kap. 7) 
 Utredningen påtalar i detta kapitel behovet av stora satsningar på främst forskning och utveckling men också på mer avancerad högskoleutbildning inom området. Brist på kompetent personal riskerar annars att bli en flaskhals för den framtida utvecklingen på  
 IT-infrastrukturområdet. 
  Utredningen önskar ett konsortium mellan stat och näringsliv för att utveckla tjänster och produkter. En satsning motsvarande 100 miljoner kr per år är nödvändig för att Sveriges topposition inom området skall bibehållas och utvecklas. 
 Kompetensbehovet i kommunerna belyses också. Såväl besluts- fattare som tekniskt ansvariga behöver snabbt få möjlighet att för- djupa sig i frågor som rör  
 IT-infrastruktur. 
  Här har Svenska Kommunförbundet en uppgift att fylla. Det anslag till Svenska 
 16 
  
 SOU 2000:111 
  
 Sammanfattning 
  
 Kommunförbundet som beskrivs i avsnittet Administrativt stöd ovan är en del i detta. 
 17 
 Summary 
 The Broadband Committees assignment has been to submit proposals for a national IT infrastructure programme and for how the aid allocated by the State for the interurban network is to be used. 
 The Committee proposes that the national IT infrastructure programme should include initiatives in the following areas: 
  
 1. 
  
 Svenska Kraftnäts buildout of a national backbone network according to Government decision N1999/11617/SÄ. 
  
 2. 
  
 State aid to area networks according to SOU 2000:68. 
  
 3. 
  
 Tax reduction where the connection cost of building networks is substantially more expensive than normal according to the proposal for a law on tax reduction of expenses for certain connections for telecommunications and data communications (Gov. Martinez 2000/01:24). 
  
 4. 
  
 State aid to interurban networks. 
  
 5. 
  
 Competence-enhancing 
  
  measures in the IT infrastructure field including research and development. 
  
 6. 
  
 Measures to realize an IT infrastructure with the best possible design and function. 
  
 Points 4, 5 and 6 are covered by this committee report. 
 These three points, which correspond to Chaps. 3, 7 and 2 in this report, are Ray with a summary of chapters  
 4–7. 
  
 Future IT infrastructure (Hoffman. 2) 
 The main track for the buildout of IT infrastructure is that it should be carried out by the market on a commercial basis. Where the market does not fully assume this responsibility, the State can 
 17 
  
 Summary 
  
 SOU 2000:111 
  
 support the buildout via incentive grants. However, it is important that the reliability and security of the network are adequate and that functioning competition exists between network operators and service operators. The State should therefore give particular attention to certain aspects: network structure, nodes, security, reliability, open network,  
 price-setting, 
  Rivers, interaction and guide documentation. 
 Network structure and nodes are Peck all aimed at achieving a smoothly functioning, cohesive IT infrastructure throughout the country. The redundancy in the network should be very good. The goal is that no more than 100 households should lose their connection in the event of an outage. A properly built node system also facilitates interconnection of different operators networks, benefiting competition. Stanley in turn requires agreements on interconnection which, aside from the regulations in the Telecommunications Act, should also be achieved via industry- wide agreements. 
 It is proposed that the review of the Telecommunications Act planned by the Government also explore the possibility of introducing compulsory notification for all operators who provide network capacity and electronic communications services. The same review should consider Anderson regarding planning, building, planning etc. of IT infrastructure should be introduced. 
 The State should take the initiative in arranging an annual conference on IT infrastructure Morales. 
 A main node system is proposed to be built so that each such node covers 20,000 to 40,000 households. Responsibility for this should primarily be Williamson the market in consultation with municipalities. It is proposed that the nodes be classified into two security classes. It is proposed that The Swedish Post and Telecom Agency (PTS) be given the task of devising such a classification system. 
 Security and reliability are provided primarily by means of a redundant network structure. Security questions are regulated today in the Telecommunications Act and via instructions to PTS. For the IT infrastructure that is now in the process of being built up, PTS should be commissioned to analyze how the Telecommunications Act is to be applied. 
 Open network and open line are important fundamental concepts to obtain a  
 well-functioning 
  market in IT infrastructure 
 18 
  
 SOU 2000:111 
  
 Summary 
  
 and service offerings. The rules governing access and interconnection should be revised in connection with the upcoming review of the Telecommunications Act, while at the same time  
 industry-wide 
  agreements on interconnection should be Garza. To guarantee openness in the entire network up to the end customer, building networks should also be covered by access regulation. In our opinion, Hardy be taken into account in the review of the EUs directives in the area and when implementing the directives in Swedish legislation. 
 The goal for the price policy is that the end customer price for communications services should be  
 distance-independent, 
  while a certain reasonable difference can be accepted in connection cost. 
 For network buildout financed by State aid, the traffic tariff should be  
 distance-independent 
  Grant. The municipalities can regulate prices in the agreements they sign with the network operators. 
 In order to be able to maintain high and consistent quality, it is important that it be made clear what a customer is buying from his network operator. It is proposed that the Swedish Agency for Administrative Developments and the IT Commissions specification of Internet services be used in the procurement of services. The industry should agree on how operator performance is to be measured and how the results are to be presented to the customers. 
 To develop interoperability between different players in the IT infrastructure segment, it is proposed that the IT Infrastructure Commission be given the task of exploring such interoperability questions. 
 It is also important that the buildout of the IT infrastructure be documented in different ways, in terms of both programme documents and accounting documents. It is therefore recommended that the municipalities establish municipal IT infrastructure programmes. This will be a requirement for obtaining State aid. Furthermore, it is proposed that the IT Infrastructure Commission be commissioned to design a GIS system for documentation of the IT infrastructure buildout. 
 The Committee has also submitted proposals for a terminology within the IT infrastructure field aimed at providing uniform definitions in the field. 
 19 
  
 Summary 
  
 SOU 2000:111 
  
 Aid to IT infrastructure (Hoffman. 3) 
 The State has appropriated SEK 2,050 million for aid to an interurban network. The Committee proposes that the appropriated aid be destined for conurbations with fewer than 3,000 inhabitants. It is assumed that larger conurbations will obtain access to IT infrastructure with a high transmission capacity on a purely commercial basis within four years. 
 The Committee proposes that SEK 1,750 million be Chapman for aid to the primary municipalities and SEK 250 million as a county kitty to the county administrative boards or regional  
 self-government 
  Hendrix. The aid is intended to cover some of the cost of building an interurban network. 
 The aid should primarily be used to procure networks. In cases where no tenders, or no acceptable tenders, are received, the municipalities can themselves choose to build, own and operate the networks. 
 The funding for aid to the municipalities has been distributed according to a theoretically calculated total cost which each municipality can be expected to incur in building a comprehensive interurban network. The distribution is presented in Appendix 11. The county kitty has been distributed in a similar manner. 
 A number of conditions must be met for utilization of the funding for aid. The first fundamental condition is that the municipalities have established a municipal IT infrastructure programme. 
 The municipal IT infrastructure programme shall describe the current situation and needs, the desired IT infrastructure in ten years, which parts are not expected to come about within four years on a purely commercial basis, the geographic and chronological priorities which the municipality believes the buildout should follow, how price aspects for the end customers are taken into consideration, and how collaboration with nearby municipalities has taken place. 
 In addition to the precondition of a municipal IT infrastructure programme, the following preconditions shall also be fulfilled: 
 The aid may only go to publicly available telecommunications networks where the network owner undertakes to grant the use of network capacity to anyone who asks for it, i.e. provides open line. 
 20 
  
 SOU 2000:111 
  
 Summary 
  
 The aid may only go to connections whose capacity is such that they are able to convey multimedia services with good quality. Here it is assumed that the connection is designed to handle the number of users who are connected. 
 Aid may only be used for connections which are prioritized for reasons of regional or industrial policy. Such a prioritization of conurbations is set forth in Hamilton 7. 
 In order to obtain aid, procurement of the network buildout shall take place in such a way that competition on the market is not distorted. If no tenders are received, or no tenders that satisfy the tendering requirements are received, the municipalities may themselves build, own and operate the network. 
 The municipality may require that the aid be reflected in the prices which the end customer in the municipality has to pay. As far as the traffic tariff is concerned, the municipality may require that it must be  
 distance-independent 
  Grant. 
 Aid may be used to build new connections. Aid may also be used to obtain access to existing connections, provided that the contractual conditions are sufficiently  
 long-term. 
  
 All municipalities are required to arrange  
 co-financing 
  of at least SEK 400 per inhabitant for building of interurban networks. For certain municipalities, this is sufficient to build a comprehensive interurban network. Duncan are therefore not entitled to aid. A total of 258 municipalities are entitled to aid, however. Callahan to build an interurban network that are higher than their own stake of SEK 400/inhabitant. The aid varies from a few kronor per inhabitant up to several thousand kronor per inhabitant, depending on local conditions such as length of network, number of conurbations and number of inhabitants. 
 The municipalities apply for aid to the county administrative boards or regional  
 self-government 
  Hendrix, which consider applications based on the municipal IT infrastructure plans and other conditions described Peck. 
 The distribution model for the aid cannot take into account all local conditions that influence the municipalitys costs for building a network. The county kitty can therefore be used to permit any inequities in the model to be offset. The county kitty can further 
 21 
  
 Summary 
  
 SOU 2000:111 
  
 be used to build important networks which the municipalities do not regard as their priority concern or networks which for other reasons are not realized. 
 Administrative aid (Hoffman. 4) 
 In order to draft local IT infrastructure programmes, the municipalities receive administrative aid which is paid as a lump sum. The amount of the aid is dependent on the size of the municipality and varies from SEK 80,000 to SEK 200,000. Altogether about SEK 31 million is distributed to the municipalities in administrative aid. 
 It is proposed that the county administrative boards or regional  
 self-government 
  Hendrix receive an administrative grant for the tasks that are assigned to them during the  
 four-year 
  period. More than ten million kronor is to be distributed among the county administrative boards or regional  
 self-government 
  bodies for this. 
 It is proposed that the Swedish Association of Local Authorities receive SEK eight million, distributed over four years, in grants to assist the municipalities with support and advice with their IT infrastructure programmes, tendering information, contract conditions, competence, etc. 
 A total of SEK 50 million is to be used for administrative aid. 
 Trunkway (Chapter 5) 
 The Broadband Committee presents a survey of existing, available trunkway. The survey provides shows that there is between 1,800 and 2,700 km of existing, available municipal trunkway in the form of empty tubing. 
 IT Infrastructure Commission (Hoffman. 6) 
 The Committee proposes that an IT Infrastructure Commission (DIT) be established and given the task of studying questions that concern the application of the aid and the IT infrastructure in general. The Commission should also be given responsibility for studying competence questions and promoting information and interoperability. It is assumed that the Commission will be active 
 22 
  
 SOU 2000:111 
  
 Summary 
  
 during the period  
 2001–2004 
  and will then propose which national authority should subsequently assume responsibility for these matters. It is proposed that the Commission be funded via appropriation 37:1 with approximately SEK five million per year. 
 Competence, research and development (Hoffman. 7) 
 In this chapter the Committee calls attention to the need for large investments, mainly in research and development but also in more advanced university education in the field. Otherwise there is a risk that a shortage of competent personnel will create a bottleneck to future growth in the IT infrastructure field. The Committee wishes to see a consortium between the State and the business community to develop services and products. An investment of the equivalent of SEK 100 million per year is necessary if Sweden is to retain and advance its leading position in the field. 
 The competence need in the municipalities is also elucidated. Both politicians and engineers must be able to obtain a quick education in matters relating to IT infrastructure. Here the Swedish Association of Local Authorities has a function to fill. The grant paid to the Association described above under the section Administrative aid is a part of this. 
 23 
 Författningsförslag 
 1 Förslag till Förordning om stöd till kommunerna för anläggande av ortssammanbindande och lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet  
 (IT-infrastruktur) 
  
 Regeringen föreskriver följande. 
 Syftet med stödet 
 1 § Stöd lämnas till kommun, dock inte landstingskommun: 
  
 1. 
  
 för anläggande av lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet (områdesnät) för att möjliggöra sådan anslutning för tele- och datakommunikation som är dimensio- nerad att kunna med god teknisk kvalitet överföra multmedia- tjänster till fast nätanslutningspunkt i områden där sådan anslutning i annat fall kan antas bli avsevärt dyrare för abon- nenten än i normala fall. 
  
 2. 
  
 för anläggande, förvärv eller förhyrning under tid som inte understiger 15 år av ortssammanbindande förbindelser i allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet för tele- och datakommunikation för att ansluta nät som avses i punkten 1 med rikstäckande allmänt tillgängliga telenät. Förbindelsen skall vara dimensionerad för att kunna med god teknisk kvalitet överföra multmediatjänster. 
  
 De nät som nämns i punkterna 1 och 2 benämns i denna förordning  
 IT-infrastruktur. 
  
 25 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:111 
  
 Förutsättningar för stöd m.m. 
 2 § Stöd enligt 1 § 1 får inte avse 
  
 1. 
  
 den del av nätet som är beläget närmast abonnenten på enskild mark och där nätet enbart betjänar de abonnenter som finns på fastigheten eller 
  
 2. 
  
 åtgärder för att anlägga sådana ortssammanbindande nät för vilka stöd utgår enligt 1 § 2. 
  
 3 § Kommunen skall så långt det är möjligt tillse att enskilda och myndigheter tillförsäkras tillgång till  
 IT-infrastruktur 
  för vilket stöd utgår enligt 1 § genom upphandling. Kan det inte ske genom upphandling får kommunen anlägga nätet. 
 4 § Stöd får lämnas om: 
  
 1. 
  
 det avser nät utanför tätorter med minst 3 000 invånare som inte bedöms komma till stånd på kommersiell grund inom skälig tid, 
  
 2. 
  
 kommunen har upprättat ett  
  
 IT-infrastrukturprogram 
  som har godkänts av länsstyrelsen, 
  
 3. 
  
 det projekt som ansökan avser omfattas av  
  
 IT-infrastrukturpro- 
  grammet, och 
  
 4. 
  
 nätinnehavaren åtar sig att tillhandahålla nätkapacitet till den som efterfrågar det på villkor som är rimliga med beaktande av det stöd som har utgått för att anlägga  
  
 IT-infrastrukturen. 
  
 5 § Vid prövning av en ansökan skall beaktas: 
  
 1. 
  
 om utbyggnad av nätet är påkallat av regional- eller närings- politiska skäl, och 
  
 2. 
  
 att tillgängligheten för sådan anslutning som avses i 1 § 1 för kommunmedlemmar utanför tätort om minst 3 000 invånare fördelas rättvist mellan kommunerna. 
  
 6 § Ett kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  skall innehålla beskrivning av: 
  
 1. 
  
 den kommunala organisationen för  
  
 IT-infrastrukturfrågor, 
  
 2. 
  
 kommunens förutsättningar avseende befolkning, näringsliv, offentlig verksamhet och deras behov av multimediatjänster och  
  
 IT-infrastruktur. 
  
 3. 
  
 befintlig och planerad utbyggnad av  
  
 IT-infrastruktur 
  och kanalisation och dess tillgänglighet, 
 26 
  
 SOU 2000:111 
  
 Författningsförslag 
  
 4. 
  
 den utformning kommunen anser att  
  
 IT-infrastrukturen 
  inom kommunen och i förhållande till angränsande kommuner bör ha erhållit omkring tio år efter upprättande av  
 IT-infrastruktur- 
  programmet (målstrukturen), 
  
 5. 
  
 vilken del av utbyggnaden av  
  
 IT-infrastrukturen 
  som med hän- syn till efterfrågan bedöms respektive inte bedöms komma till stånd på kommersiell grund, 
  
 6. 
  
 den prioritering avseende geografiska områden och de tidsperioder som kommunen anser att utbyggnad bör ske inom samt skälen för prioritering, 
  
 7. 
  
 principerna för vilka villkor, inklusive prissättning, som skall gälla för de nät som etableras med hjälp av stöd, och kommu- nens inställning till enhetliga priser för överföring av multimediatjänster inom kommunen, samt 
  
 8. 
  
 hur samverkan med närbelägna kommuner skall genomföras och hur deltagande i regionalt samarbete skall ske. 
  
 Beträffande punkterna 2, 3, 5 och 6 skall beskrivningen omfatta perioden från det att  
 IT-infrastrukturprogrammet 
  upprättas till och med utgången av år 2004. 
 Underlag för stöd och stödets storlek 
 7 § I det stödberättigande underlaget får ingå kostnader för pro- jektering, material, arbete, maskinhyra, dokumentering och liknande kostnader som är nödvändiga för att anlägga nätet. Beträffande stöd enligt 1 § 2 får även kostnad för att förvärva eller hyra förbindelser ingå i underlaget. Kostnader för utnyttjande av mark får däremot inte ingå i underlaget. När kommunen tillämpar upphandlingsförfarande för att tillse att nätet etableras och innehas av någon annan får underlaget dock inte överstiga kostnaderna enligt upphandlingen. 
 8 § Stöd utgår med viss andel av underlaget inom utrymmet för stöd enligt 13 §. 
 1. Stöd enligt 1 § 1 utgår enligt bilaga 2 kolumn 1 
 1 
 . 
  
 1  
 Bilagan redovisas inte i detta betänkande. Frågan bereds för närvarande av näringsdepartementet. 
 27 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:111 
  
 2. 
  
 Stöd enligt 1 § 2 lämnas med den andel av underlaget som fram- går av bilaga 1. 
  
 2  
 För den del av stödet som överstiger belopps- gränsen i bilaga 2 kolumn 2 
 3  
 utgår dock stöd med belopp mot- svarande underlaget. 
 Stöd som utgår inom utrymmet för stöd enligt 14 § utgår med belopp motsvarande underlaget. 
 Ansökan och beslut 
 9 § Ansökningshandlingarna skall innehålla en beskrivning av det projekt som ansökan avser. Kommunen skall förbinda sig att använda stödet för de ändamål som länsstyrelsen har godkänt. I beskrivningen av projektet skall anges hur stor andel av de kom- munmedlemmar som skall ges möjlighet till anslutning enligt 1 § 1 som genom projektet skall erhålla sådan möjlighet. Av ansökan skall också framgå hur stor andel av berörda kommunmedlemmar utanför tätorter med minst 3 000 invånare som redan har sådan möjlighet till anslutning. 
 10 § Stöd beviljas av länsstyrelsen i det län där kommunen är belägen. Därvid gäller att länsstyrelsen först skall pröva om ett visst projekt är av sådan art att stöd kan ges till projektet (förhandsbesked). Kan stöd endast utgå till en del av projektet skall det framgå av förhandsbeskedet. Om ansökan om stöd görs inom ett år från den dag då förhandsbeskedet meddelades och de förhållanden som låg till grund för beskedet inte har ändrats är förhandsbeskedet bindande för frågan om projektet är av sådan art att stöd kan lämnas till det. 
 Beslut om stödens storlek skall meddelas sedan kostnaden för projektet kan fastställas. 
 11 § Stöd enligt 1 § 1 som beviljats av länsstyrelse får tillgodoföras kommunen genom kreditering på sådant skattekonto som har upp- rättats för kommunen enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Stöd enligt 1 § 2 skall av länsstyrelsen utbetalas till kommunen. 
 Hälften av beviljat belopp får krediteras respektive utbetalas när beslut om stödets storlek har fattats och resterande del när kom- 
  
 2 
  
 Den föreslagna andelen framgår tillsvidare av bilaga 9 kolumn 5 i detta betänkande. 
  
 3 
  
 Den föreslagna beloppsgränsen framgår tillsvidare av bilaga 10 kolumn 2 i detta betänkande. 
  
 28 
  
 SOU 2000:111 
  
 Författningsförslag 
  
 munen underrättat länsstyrelsen om att projektet är färdigställt och lämnat slutredovisning för projektet. 
 Länsstyrelsen skall beträffande stöd enligt 1 § 1 lämna uppgift om det belopp som får krediteras till skattemyndigheten. 
 Giltighetstid 
 12 § Ansökan om stöd skall beträffande stöd enligt 1 § 1 avse åtgärder som utförs under tiden 1 juli  
 2000–31 
  december 2004 och beträffande stöd enligt 1 § 2 avse åtgärder som utförts under tiden 1 januari  
 2001–31 
  december 2004. 
 Beviljat stöd enligt 1 § 1 utgår i en första etapp så länge utrymme för kreditering finns upp till 1,2 miljarder kr och skall vara ianspråktaget genom ett i huvudsak genomfört projekt senast den 1 november 2003. Ett beslut om att bevilja stöd enligt 1 § 1 upphör i annat fall att gälla. För vid denna tidpunkt pågående projekt för vilka sådant stöd har beviljats skall redovisning av projektets genomförande fram till tidpunkten lämnas senast den 1 februari 2004. Om det finns särskilda skäl, får länsstyrelsen medge förläng- ning av de i detta stycke angivna tidsfristerna. 
 Fördelning av utrymme för stöd mellan län respektive kommuner 
 13 § Hur utrymmet för beviljande av stöd skall fördelas mellan länen framgår av bilaga 3 
 4  
 beträffande stöd enligt 1 § 1 och av bilaga 4 
 5  
 beträffande stöd enligt 1 § 2. Länsstyrelsen skall fördela utrymmet för stöd mellan kommunerna med beaktande av de olika förutsättningarna för kommunerna. Den beräkning av skälig fördelning av utrymmet för stöd mellan kommunerna som framgår av bilaga 5 
 6  
 beträffande stöd enligt 1 § 1 och av bilaga 6 
 7  
 beträffande stöd enligt 1 § 2 skall ligga till grund för det högsta belopp som totalt får beviljas varje kommun av anslagna medel. 
  
 4 
  
 Den föreslagna fördelningen mellan länen framgår t.v. av bilaga 11 kolumn 3 i detta betänkande. 
  
 5 
  
 Den föreslagna fördelningen mellan länen framgår t.v. av bilaga 11 kolumn 2 i detta betänkande. 
  
 6 
  
 Den föreslagna fördelningen mellan kommunerna framgår t.v. av bilaga 11 kolumn 3 i detta betänkande. 
  
 7 
  
 Den föreslagna fördelningen mellan kommunerna framgår t.v. av bilaga 11kolumn 2 i detta betänkande. 
  
 29 
 Författningsförslag SOU 2000:111 
 Beloppen enligt bilaga 5 kan dock frångås om särskilda skäl föreligger. 
 Efter att utfallet av den första etappen av stöd enligt 1 § 1 är känt beviljas stöd av ytterligare utrymme för kreditering efter vad regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer förord- nar. 
 Beträffande stöd enligt 1 § 2 får länsstyrelsen efter utgången av år 2003 omfördela utrymmet för stöd mellan kommunerna i för- hållande till bilaga 6 om särskilda skäl för detta kan anses föreligga med hänsyn till hur medlen har fördelats till kommunerna, före- liggande ansökningar och hur den kommersiellt betingade utbygg- naden har skett i förhållande till bedömningarna i  
 IT-infrastruktur- 
  planerna infrastrukturprogrammen. 
 Länspott 
 14 § Länsstyrelsen får inom ramen för avsatta medel enligt bilaga 7 
 8  
 bevilja stöd som avses i 1 § 2: 
  
 1. 
  
 till kommuner som har behov av stöd utöver vad som omfattas av bilaga 6 i syfte att åstadkomma en rättvis fördelning av stödet inom regionen, 
  
 2. 
  
 för anläggande av ortssammanbindande förbindelser över kom- mungränser som erfordras för att det ortssammanbindande nätet skall få en ändamålsenlig struktur för regionen, i sådana fall där det annars kan antas att förbindelsen inte kommer att anläggas inom skälig tid, och 
  
 3. 
  
 för särskilt angelägna projekt som i annat fall inte kan antas komma till stånd. 
  
 Försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning 
 15 § I lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regio- nal ansvarsfördelning finns bestämmelser om att ett regionalt själv- styrelseorgan skall besluta om användningen av regionalpolitiska och andra utvecklingsmedel i vissa särskilt angivna län. I län med regionalt självstyrelseorgan skall vad som sägs om länsstyrelsen i 
  
 8  
 Den föreslagna fördelningen mellan länen framgår t.v. av tabell 3 i avsnitt 3.4.4 i detta betänkande. 
 30 
  
 SOU 2000:111 
  
 Författningsförslag 
  
 4 §,  
 9–14 
  §§ och  
 16–19 
  §§ i stället gälla det regionala självstyrelse- organet. 
 Tillsyn, överklagande m.m. 
 16 § Länsstyrelsen skall utöva tillsyn över att beviljade stöd ut- nyttjas för avsett ändamål och i överensstämmelse med föreskrivna villkor. Myndigheten skall också svara för uppföljningen av ären- det. 
 17 § Länsstyrelsen skall besluta om återkrav av beviljat stöd helt eller delvis, om den kommun som sökt eller tillgodogjorts stödet genom oriktiga uppgifter eller på annat sätt orsakat att bidrag har lämnats felaktigt eller med för högt belopp. Länsstyrelsen får helt eller delvis återkräva beviljat stöd om kommunen dröjt med genomförandet av projektet så att stödet upphört att gälla enligt 12 § 
 18 § Länsstyrelsen skall vid domstolar och andra myndigheter bevaka statens rätt mot stödmottagaren. Länsstyrelsen får därvid efterskänka statens rätt. 
 19 § Länsstyrelsens beslut i ärenden om stöd enligt denna förord- ning får inte överklagas. 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2001. 
  
 2. 
  
 Förordningen avser stödberättigade åtgärder som utförts under perioden 1 juli 2000 – 31 december 2004 beträffande stöd enligt 1 § 1 och under perioden 1 januari 2001 – 31 december 2004 beträffande stöd enligt 1 § 2. 
  
 31 
 Författningsförslag SOU 2000:111 
 2. Förslag till Förordning om stöd till kommuner för upprättande av kommunala  
 IT-infrastrukturprogram 
  
 Regeringen föreskriver följande. 
 1 § Stöd lämnas till kommun som åtar sig att upprätta ett kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram. 
  En förutsättning för stöd är att programmet uppfyller kraven i 6 § förordningen  
 (-) 
  om stöd till kommunerna för anläggande av ortssammanbindande och lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet  
 (IT-infrastruktur). 
  
 2 § Stöd utgår med följande belopp i förhållande till kommunens invånarantal: 
 80 000 kr vid färre än 15 000 invånare, 
 110 000 kr vid minst 15 000 men färre än 30 000 invånare, 140 000 kr vid minst 30 000 men färre än 60 000 invånare, 170 000 kr vid minst 60 000 men färre än 120 000 invånare, 200 000 kr vid minst 120 000 invånare. 
 Stöd utgår vid endast ett tillfälle under år 2001 – 2004. 
 3 § Stöd beviljas av länsstyrelsen i det län där kommunen är belägen. 
 4 § Stöd meddelas efter ansökan. Ansökan skall vara skriftlig. Godkänt  
 IT-infrastrukturprogram 
  skall bifogas ansökan. 
 5 § I lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning finns bestämmelser om att ett regionalt självstyrelseorgan skall besluta om användningen av regional- politiska och andra utvecklingsmedel i vissa särskilt angivna län. I län med regionalt självstyrelseorgan skall vad som sägs om länsstyrelsen i 3 § och 6 – 9 §§ i stället gälla det regionala självstyrelseorganet. 
 6 § Länsstyrelsen skall utöva tillsyn över att stöd enligt denna förordning utnyttjas för avsett ändamål. 
 7 § Länsstyrelsen skall besluta om återkrav av beviljat stöd helt eller delvis, om den kommun som sökt eller tillgodogjorts stödet genom oriktiga uppgifter eller på annat sätt orsakat att bidrag har lämnats felaktigt eller med för högt belopp. 
 32 
  
 SOU 2000:111 
  
 Författningsförslag 
  
 8 § Länsstyrelsen skall vid domstolar och andra myndigheter bevaka statens rätt mot stödmottagaren. Länsstyrelsen får därvid efterskänka statens rätt. 
 9 § Länsstyrelsens beslut i ärenden om stöd enligt denna förordning får inte överklagas. 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 maj 2001. 
  
 2. 
  
 Förordningen avser stödberättigade åtgärder som utförts under perioden 1 januari 2001 – 31 december 2004. 
  
 33 
 1 Inledning 
  
 1.1 
  
 Uppdraget 
  
 Regeringen beslutade den 27 januari 2000 att tillsätta en särskild utredning om infrastrukturprogram för bredbandskommunikation (dir 2000:04 se bilaga 1). Utredningen skulle bl.a. utarbeta ett för- slag till nationellt  
 IT-infrastrukturprogram 
  samt redovisa en prioritering av mellan vilka orter det bör finnas ledningsförbin- delser som inte bedömdes komma till stånd på kommersiella grun- der under de närmaste fem åren. Uppgifterna om de prioriterade förbindelserna skulle samlas in från bl.a. kommuner och regionala myndigheter och organ. Vidare skulle utredningen utarbeta ett underlag till en överenskommelse med Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet om former för och inriktning av kommuners och landstings arbete med kommunala försörjningsprogram. I uppdraget ingick också att klarlägga möjligheterna att använda existerande stöd och huruvida infrastrukturprogrammet kunde användas som villkor för en eventuell statlig stödgivning. Utredaren skulle också föreslå villkor för tillgång till de nät som helt eller delvis finansieras med statliga medel. Enligt direktiven skall även förslag lämnas om under vilka former staten skall medverka i nätutbyggnaden och vilken organisation eller myndighet som, sedan utredaren fullgjort sitt uppdrag, borde fortsätta arbetet med det nationella programmet. En kartläggning skulle göras av i vilken utsträckning det fanns redan färdig kanalisation som var möjlig att använda. 
 Enligt direktiven skulle ett slutbetänkande lämnas den 30 okto- ber, men genom ett regeringsbeslut den 12 oktober ändrades redo- visningsdatum till den 30 november. Vidare skulle en preliminär bedömning av vilka förbindelser som inte bedömdes komma till stånd på kommersiella grunder lämnas senast den 31 mars. En rapport med dessa preliminära bedömningar lämnades den 3 april 2000. Den slutliga redovisningen, som ersätter den första 
 35 
  
 Inledning 
  
 SOU 2000:111 
  
 preliminära bedömningen, av prioriterade förbindelser lämnas i detta slutbetänkande. För uppdraget i dess helhet hänvisas till direktivet , se bilaga 1. 
  
 I propositionen  
 Ett informationssamhälle för alla  
 (prop. 1999/2000:86) reserverades 2 625 miljarder kr till ett statligt stöd för de transportnätsförbindelser (=ortssammanbindande nät enligt terminologin i detta betänkande) som bör prioriteras av regional- och näringspolitiska skäl och som inte bedöms komma till stånd under de närmaste fem åren på helt kommersiella grunder. Vidare reserverades 3,2 miljarder kr till ett statligt stöd till de delar av accessnätet (=områdesnät enligt terminologin i detta betänkande) där en anslutning till fastigheter skulle bli avsevärt dyrare än i normala fall, samt till skattelättnad till abonnenter för att stimulera anslutning till nät med hög överföringskapacitet i delar av landet där anslutningskostnaderna förväntas bli höga. 
  
 Regeringen beslutade med anledning av detta den 11 maj 2000 om ett tilläggsdirektiv (dir 2000:44) för Bredbandsutredningen. Ett förslag skulle tas fram för formerna för ett stöd till kommuner i syfte att underlätta byggandet av ett områdesnät med hög över- föringskapacitet. Ett förslag skulle också tas fram på fördelningen av den totala ramen på 3,2 miljarder kronor mellan stödet till områdesnät och skattereduktionen. Bredbandsutredningen lämnade ett delbetänkande (SOU 2000:68) den 15 juni 2000 med förslag till ett kommunstöd till lokal  
 IT-infrastruktur 
  samt till fördelning av den totala ramen på 3,2 miljarder kr. Enligt förslaget skall 1,2 miljarder avsättas till respektive stödform. Resterande 0,8 miljarder kr skall enligt förslaget efter en avstämning vid utgången av 2002, fördelas mellan de båda stödformerna. Förslaget har remissbehandlats och bereds för närvarande inom Regeringskansliet (ang. tidpunkten för omfördelning m.m. se kap. 3). En förordning med förslag till stöd till områdesnät beräknas träda i kraft den 1 januari 2001. Förslaget till lag om skattereduktion av utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation (prop. 2000/01:24) beräknas träda i kraft den 1 januari 2001. Genom ett regeringsbeslut den 23 november har Bredbandsutredningen fått ett förlängt uppdrag att till och med den 31 maj 2001 göra vissa kompletterande utredningar i anslutning till den utredning som gjorts i detta slutbetänkande. Dessa kompletteringar kommer inte att redovisas i  
 SOU-serien 
  utan publiceras på annat sätt. 
 36 
  
 SOU 2000:111 
  
 Inledning 
  
 1.2 
  
 Arbetssätt 
  
 Utredningen har valt att använda ett öppet arbetssätt. Under utredningstiden har samrådsmöten hållits med flertalet operatörer, t.ex. Teracom, Banverket, Telia, Utfors, Bredbandsbolaget, Svenska Kraftnät samt Vattenfall. Vidare har utredningen haft formella och informella kontakter med organisationer som Sveriges  
 IT-företag, 
  Stadsnätsföreningen, Sveriges elleverantörer, Lantbrukarnas riksförbund samt myndigheter och utredningar såsom Post- och Telestyrelsen, Regionalpolitiska utredningen, Glesbygdsverket,  
 IT-kommissionen 
  m.fl. Utredningen har dessutom fortlöpande samrått genom  
 e-post 
  och telefonkontakter samt genom två samrådsmöten med länsstyrelserna, de regionala självstyrelseorganen och vissa regionala organ som samverkar kring  
 IT-frågor. 
  Samråd har även skett med Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet. Detta betyder inte att dessa organisationer och myndigheter är ense på alla punkter. Syftet med dessa kontakter har varit att försöka klarlägga de viktigaste problemen inom området och utveckla arbetshypoteser i vårt utredningsarbete beträffande avgränsningen för var utbyggnad kan ske på kommersiella grunder samt grunder för prioriteringen av orter m.m. 
 I arbetet har också deltagit konsulter från Lantmäteriverket Metria, som har utvecklat ett webbaserat geografiskt informa- tionssystem för prioriterade orter. Vidare har Metria i samråd med Diator Netcom Consultants AB, utarbetat det dataprogram som beräknar det fiktiva nätet som beskrivs i kap. 3. Centrum för Distansöverbryggande Teknik (CDT) i Luleå samt Ramos AB har medverkat med underlag till kap. 2. 
 På grund av utredningens mycket begränsade tidsramar har inte alla områden kunnat behandlas lika ingående. Tyngdpunkten i denna utredning har därför lagts på kap. 2, 3 och 4 som enligt vår mening utgör kärnan i det nationella  
 IT-infrastrukturprogrammet. 
  
 I detta betänkande används omväxlande beteckningen utred- ningen och vi. För att markera ett ställningstagande från min sida används subjektet utredaren eller jag 
 37 
  
 Inledning 
  
 SOU 2000:111 
  
 1.3 
  
 Överväganden 
  
 Utgångspunkterna för förslaget till ett nationellt  
 IT-infrastruktur- 
  program finns i  
 IT-propositionen 
  1999/2000:86, i betänkande från riksdagens trafikutskott 1999/2000:TU9 och rskr 1999/2000:256 samt i direktiven till utredningen. De viktigaste punkterna är följande: 
  
 1. 
  
 Hushåll och företag i alla delar av Sverige bör inom de närmaste åren få tillgång till  
  
 IT-infrastruktur 
  med hög överförings- kapacitet. Detta skall i första hand ske i marknadens regi. 
  
 2. 
  
 I landsbygd och glesbygd, där det bedöms under de närmaste fem åren sakna kommersiella förutsättningar att etablera IT- infrastruktur med hög överföringskapacitet, bör staten ge stöd. 
  
 Ovanstående punkter leder till följande.  
 IT-infrastrukturen 
  till- handahålls och kommer, till skillnad från vad som tidigare gällde telefonnätet, att tillhandahållas av ett antal nätoperatörer. Skälet till detta är att regeringen och riksdagen anser att framtidens IT- tjänster och den infrastruktur som är nödvändig för dessa i huvudsak skall tillgodoses av marknaden. Detta leder i sin tur till att den funktionalitet som tidigare kunde uppnås genom att nätet centralt kunde planeras, byggas och drivas av en enda aktör (monopolist) i det framtida, nätsystemet måste uppnås på andra sätt. 
 Det regelverk som styr konkurrensneutraliteten och samtrafiken mellan olika operatörer, samt lagar som tillförsäkrar konsument- erna god tillgång och valfrihet beträffande tjänster och tjänste- operatörer, är viktiga instrument. Sådana regler finns i telelagen (1993:597) och EU:s regelverk på teleområdet. Detta regelverk kommer att omarbetas utifrån ett nytt  
 EU-direktiv 
  om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och till- hörande utrustning (KOM(2000)384 slutlig) som förväntas bli antaget under år 2001. 
 Marknadens aktörer bedriver för närvarande en betydande utbyggnad av nät av marknadens aktörer pågår för närvarande i landet. Dessa utbyggnader rör främst nät som sammanbinder de större orterna i landet, stamnät och vissa ortssammanbindande nät. Olika insatser görs även för att öka överföringshastigheten i det kopparbaserade telefonnätet och  
 kabel-tv-näten 
  i olika delar av landet. Någon mer omfattande nyförläggning av nät för sammanbindning även av mindre orter och spridningsnät i orter 
 38 
  
 SOU 2000:111 
  
 Inledning 
  
 och på landsbygden har ännu inte kommit till stånd. Nyanläggning av fastighetsnät sker i dag på flera platser främst inom flerfamiljs- hus. 
 Kommuner och län i hela landet engagerar sig i allt större om- fattning i  
 IT-infrastrukturutbyggnaden 
  på olika sätt. Kommunala bolag bygger s.k. stadsnät, främst i de större tätorterna. Regionalt samverkar kommuner och regionala organ, länsstyrelser och lands- ting, med varandra för att genom planering och upphandlingar påverka  
 IT-infrastrukturutbyggnaden. 
  Denna lokala och regionala samverkan syftar också till att skapa en dialog mellan privata nät- operatörer och kommuner eller regioner, rörande planering och utbyggnad av en så funktionell nätstruktur som möjligt. 
 Någon entydig definition av bredband finns i dag inte vilket konstaterades i  
 IT-propositionen. 
 IT-infrastrukturutredningen 
  angav som riktvärde en överföringshastighet om 2 Mbit/s i båda riktningarna.  
 IT-kommissionen 
  har i sin vision angivit som rikt- värde 5 Mbit/s genomströmning i båda riktningarna mellan två abonnenter i Sverige. Utredningen har för sin del angivit att näten skall medge hög överföringskapacitet för tele- och datakommuni- kation så att multimedietjänster skall kunna överföras med god kvalitet i riktning både till och från användaren. Utredningen vill poängtera att kapacitetsbehovet för s.k. bredbandstjänster är beroende av hur många som kommunicerar samtidigt, vilket slags tjänst de utnyttjar samt med vem de kommunicerar och var denne befinner sig. Det är därför inte möjligt att exakt ange ett absolut tal för överföringskapaciteten, utan den måste hela tiden anges utifrån den kommunikationssituation som föreligger. 
 Det som beskrivs ovan har viktiga konsekvenser för hur ett nationellt  
 IT-infrastrukturprogram 
  bör läggas upp. Ett sådant pro- gram bör enligt utredningens mening syfta till att flertalet hushåll, företag och offentliga organisationer i landet inom fyra år skall ha tillgång till nät för överföring av multimedietjänster av god kvalitet. Vidare bör de anslutna kunna välja nätoperatör, kombinera tjänster från olika tjänsteleverantörer samt kommunicera med varandra oberoende av anlitad nätoperatör. Dessutom är det en tydligt uttalad ambition att abonnenter kan få likartade, avståndsoberoende priser och villkor för kommunikationstjänster samt rimligt differentierade anslutningsavgifter. 
 Under utredningstiden har vi övervägt vad som skall ingå i ett nationellt infrastrukturprogram. Vår slutsats är att samtliga de 
 39 
  
 Inledning 
  
 SOU 2000:111 
  
 åtgärder som beskrivs under punkterna  
 1–6 
  nedan tillsammans utgör det nationella infrastrukturprogrammet. Alla dessa åtgärder är nödvändiga för att de mål som regering och riksdag antagit om ett informationssamhälle för alla skall förverkligas. 
  
 1. 
  
 Svenska Kraftnäts utbyggnad av ett nationellt stamnät till varje kommunhuvudort. Se regeringens beslut N1999/11617/SÄ den 17 augusti 2000. 
  
 2. 
  
 Statligt stöd till kommunerna för anläggande av områdesnät, dvs. spridningsnät i orter med färre än 3 000 invånare och på landsbygden, enligt de fördelningsprinciper som redovisas i 
  
 Bredbandsutredningens delbetänkande Kommunstöd till lokal  
 IT-infrastruktur, 
  SOU 2000:68. Särskilt viktiga är här de kommunala  
 IT-infrastrukturprogrammen. 
  Regeringen bereder f.n. ärendet, och en förordning beräknas träda i kraft den 1 januari 2001. 
  
 3. 
  
 Skatteavdrag för anläggande av fastighetsnät där kostnaderna är avsevärt högre än normalt. En proposition 2000/01:24, med förslag till lag om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation, har lämnats till riksdagen. Lagen beräknas träda i kraft den 1 januari 2001. 
  
 4. 
  
 Statligt stöd till kommunerna och länen för anordnande av orts- sammanbindande nät avseende orter med färre än 3 000 invå- nare. Särskilt viktiga är här de kommunala  
  
 IT-infrastruktur- 
  programmen. Bredbandsutredningen lämnar i detta betänkande, kap. 3 och 4, förslag till hur detta statliga stöd skall fördelas över landet och hur det skall vara utformat. 
  
 5. 
  
 Kompetensutvecklande åtgärder samt forskning och utveckling som en grund och förutsättning för att de uppsatta målen om tillgång för alla skall kunna uppnås. Bredbandsutredningen lämnar i detta betänkande, kap. 7, förslag till inriktning och åtgärder. 
  
 6. 
  
 Åtgärder för att åstadkomma en  
  
 IT-infrastruktur 
  i landet med bästa möjliga utformning och funktion. Bredbandsutredningen presenterar i detta betänkande i kap. 2, utifrån sin bild av den framtida  
 IT-infrastrukturen, 
  vilka områden som särskilt bör uppmärksammas och vilka insatser som behöver göras. Följande områden har uppmärksammats: 
  
 nätstruktur 
  
 noder 
  
 säkerhet 
  
 40 
  
 SOU 2000:111 
  
 Inledning 
  
 öppet nät 
  
 prissättning 
  
 kvalitet 
  
 samverkan 
  
 vägledande dokumentation. 
  
 1.4 
  
 Internationell utblick 
  
 Den internationella utvecklingen inom bredbandsområdet är mycket omfattande. Allmänt kan sägas att utbyggnadstakten i Sverige har sin motsvarighet i flera länder, inklusive statens enga- gemang. Positivt särskiljande för Sverige ur ett internationellt perspektiv är de omfattande insatser som gjorts och görs vad gäller  
 IT-satsningar 
  i skolan, inklusive  
 IT-infrastrukturen, 
  som har sin förebild i SUNET,  
 IT-infrastrukturen 
  för landets universitet och högskolor samt den satsning som nu aviseras inom områdena kompetens, tillit och tillgänglighet i enlighet med IT- propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). Det kanske mest negativt särskiljande är att man i flera länder gör en betydligt tyngre statlig och industriell satsning på forskning och utveckling av teknologin för avancerad IT- infrastruktur och även på tjänsteutvecklingen för bredbandsnät. Exempel på detta finns i Japan, USA och Kanada. Syftet är naturligtvis att öka konkurrenskraften för landet i fråga vad gäller kompetens, produkter och tjänster inom detta mycket stora tillväxtområde. I Europa utvecklas bredbandsnät i samtliga länder och omfattar större delen av de stora städerna. De nationella satsningarna påminner i viss mån om det som görs i USA och Kanada. Tyskland tar direkt upp en tävlan med USA om att till år 2005 utveckla de högsta överföringshastigheterna på bredband. I Storbritannien betonas särskilt elektronisk handel. 
 Det kanske mest intressanta helhetsgreppet har man tagit i Kanada. Där finns  
 CANARIE-projektet, 
  www.canarie.ca, med en mycket omfattande samverkan mellan industrin, regeringen och forskare på universitet och högskolor inom ett stort  
 icke-vinst- 
  drivande konsortium. Uppgiften är att driva fram en mycket avan- cerad Internetutveckling och användning med stor spridning av effektiva nät med hög kapacitet, samt att vidare understödja utveckling av nästa generations kvalificerade produkter och tjänster för detta nät. Man har sedan starten 1993 kunnat göra 
 41 
  
 Inledning 
  
 SOU 2000:111 
  
 datahastigheten på sitt nät för forskning och utveckling närmare en miljon gånger snabbare. Organisationen har också finansierat en stor mängd utvecklings- och forskningsprojekt som givit ca 500 företag möjlighet att genom innovationerna erhålla marknadsfram- gångar.  
 CANARIE-konsortiet 
  har avsikten att fungera som en katalysator och partner för regeringen, näringslivet och vetenskapssamhället för att skapa medvetenhet om betydelsen av IT, säkra fortsatt stöd till teknisk spetskompetens i Kanada och bidra till en långsiktig produktivitetsökning och ökning av levnadsstandarden. Insatserna omfattar utveckling och forskning gällande avancerade optiska nät och applikationer inom lärande, hälsa, elektronisk handel etc. 
 Det finns mycket att lära från  
 CANARIE-konsortiet 
  bl.a. bör följande noteras: Med start 1998 påbörjades utbyggnaden av ett mycket avancerat nationellt optiskt nät, CA*net 3. Genom den teknik och nätarkitektur som utvecklas inom detta nätprojekt kan man nå ut till skolor, bostäder och företag med mycket avancerade tjänster och mycket hög datahastighet till relativt låga priser. Man avser lösa the last mile problem, dvs. accessen ute hos kunden. I nästa steg förväntas Gigabit Internet to the School and Home och Customer Empowered Networks. Denna tekniska utveckling kommer att spela en avgörande roll för en affärsutveckling där man drar nytta av att accessen blir likartad för små och stora organisationer. Man räknar med en ekonomisk tillväxt under förutsättning att projektarbetet och insatserna fortsätter inom samarbetet mellan regeringen, näringslivet och vetenskapssamhället. 
 Denna satsning i Kanada är värd att närmare följa, och den kan kanske inspirera till liknande initiativ i Sverige. 
 42 
 2 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 I utredningens förslag till nationellt  
 IT-infrastrukturprogram 
  ingår förslag till olika åtgärder för att åstadkomma en  
 IT-infrastruktur 
  i landet med optimal utformning och funktion. Utredningen har utifrån sin bild av den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  bedömt att följande områden särskilt bör uppmärksammas: 
  
 1. 
  
 nätstruktur 
  
 2. 
  
 noder 
  
 3. 
  
 säkerhet 
  
 4. 
  
 öppet nät 
  
 5. 
  
 prissättning 
  
 6. 
  
 kvalitet 
  
 7. 
  
 samverkan 
  
 8. 
  
 vägledande dokumentation. 
  
 Skälet till att dessa områden och aspekter har valts är följande: 
 För att det skall gå att tillgodose i första hand säker elektronisk kommunikation är det en grundförutsättning att näten och noderna,  
 nätstrukturen 
 , har god kapacitet och kan erbjuda redundans över hela landet, dvs. att det i alla situationer finns ett antal olika möjliga vägar för informationen att färdas mellan två givna punkter. Redundansen kan betraktas som en kollektiv nyttighet, dvs. den gynnar inte bara den enskilde nätoperatören utan alla nätoperatörer (mer eller mindre). Med hänsyn till hus- hållning med nätresurser och de stora geografiska avstånd som finns i stora delar av landet är det naturligt att nätoperatörer samverkar kring både byggande av själva den fysiska strukturen och när det gäller att skapa redundans i näten. 
 Till nätstrukturen räknas olika  
 noder  
 där nät kopplas samman så att redundans kan skapas och där trafik kan växlas mellan olika nätoperatörer. Noderna ger förutsättningarna för att olika nät- operatörer kan använda andra nät än sitt eget och koppla ihop sina 
 43 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 fysiska såväl som sina logiska nät. För att underlätta ihopkoppling är det önskvärt med gemensamma tekniska lösningar och överens- kommelser om samtrafik. I en  
 IT-infrastruktur 
  med flera olika ägare och operatörer framstår  
 säkerhetsfrågorna  
 som mycket viktiga att komma överens om. 
 Enskilda användare av elektroniska kommunikationstjänster måste kunna kommunicera med hög och bibehållen kvalitet med varandra och kunna nå information på exempelvis Internet oberoende av om de använder samma eller olika Internet- operatörer. För att det skall gå att åstadkomma samnyttjande av  
 IT-infrastrukturen 
  och valfrihet beträffande operatörer och tjänster bör ett  
 öppet nät  
 eftersträvas. 
  
 Prisfrågor  
 och kvalitet är två viktiga förutsättningar för att marknaden skall fungera. När det gäller priser så är det dels fråga om priser (ersättning) på nät och tjänster m.m. som olika nätoperatörer tillhandahåller åt varandra, dels priser på de tjänster som tillhandhålls slutanvändarna. Hur ersättning bör ges vid samtrafik är en väsentlig fråga. 
 Kvaliteten på tjänsterna som användarna utnyttjar är mycket viktig att kunna fastställa och den är intimt sammanlänkad med kvaliteten på nätstrukturen och dess funktion. Kvaliteten på s.k. bredbandstjänster över Internet bör kunna anges och mätas. 
 I den pågående  
 IT-infrastrukturutbyggnaden, 
  som i första hand förverkligas av marknadens aktörer, är det ofta nödvändigt att nätoperatörer, konsumenter och offentliga aktörer på olika nivåer  
 samverkan  
 om principiella frågeställningar och mer avgränsade frågor. 
 Slutligen behövs olika  
 vägledande dokument  
 för utbyggnaden av nätstruktur och tjänster: 
 de kommunala (och i förekommande fall regionala)  
 IT-infra- 
  strukturprogrammen 
 dokumentation av nätstrukturer gemensam terminologi. 
 Utgångspunkten, vid utredningens utformning av olika åtgärder, har varit att utbyggnad och drift av  
 IT-infrastrukturen 
  är en fråga för marknaden, men att marknadsåtgärderna kan behöva kompletteras med offentliga insatser av olika slag. Det statliga stödet är en sådan komplettering, och i de delar av näten som får statligt stöd kan stat och kommun ställa upp villkor. I telelagen regleras tele- och datakommunikationsoperatörernas verksamhet 
 44 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 utifrån nationella intressen. Övriga påverkansmedel är dels de branschöverenskommelser som kan komma till stånd, dels den generellt gällande  
 konkurrens-, 
  konsument- och marknadsrättsliga lagstiftningen. 
 Bredbandsutredningen har noterat att den marknadsföring som används för bredbandstjänster och liknande inte alltid är lätt att förstå. Det är ofta oklart vad som marknadsförs, till vem och på vilka villkor. Enligt utredningens mening bör det t.ex. klart framgå i marknadsföring och avtalsvillkor vilken tjänst och/eller kapacitet som näringsidkaren tillhandahåller. Vidare kan tjänsterna, i de fall de är felaktiga, reklameras med stöd av den konsumenträttsliga lagstiftningen och därmed prövas av Allmänna reklamations- nämnden och allmän domstol. Att en granskning av branschens marknadsföring behövs visar också det faktum att Konsument- verket under året tagit emot ett stort antal klagomål mot just denna typ av marknadsföring. I detta sammanhang är myndighetens granskning med stöd av marknadsföringslagen och avtalsvillkorslagen mycket viktigt. Det är vår förhoppning att den terminologi som utvecklas i detta betänkande skall underlätta detta arbete. Vidare kan den av oss föreslagna delegationen för IT- infrastruktur (DIT) vid behov samråda om terminologi m.m. Här kan också uppmärksammas broschyren 10 frågor om bredband som PTS 
 1  
 utarbetat och som är riktad till enskilda konsumenter. 
 Bredbandsutredningen redovisar i avsnitt 2.2 sin uppfattning om hur strukturen av nät och noder av olika dignitet etc, bör vara utformad på längre sikt, och i avsnitt 2.3 redovisas förslag till överväganden och åtgärder inom de ovan angivna områdena. 
  
 2.1 
  
 Utveckling och användning av elektroniska kommunikationstjänster 
  
 Bredbandsutredningen konstaterade i sin första rapport, den 3 april 2000, att samhällsnyttan av en välutbyggd  
 IT-infrastruktur 
  är mycket stor och att Internet kommer att vara den gemensamma kommunikationskanalen. Syftet med statens stöd till utbyggnaden av  
 IT-infrastruktur 
  är enligt utredningen främst att stärka 
 kompetensförmedlingen, det livslånga lärandet konkurrenskraften för näringslivet i hela Sverige 
  
 1  
 www.pts.se 
 45 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 tillgången till en effektiv offentlig service i hela landet 
 Nämnas kan också att försök har inletts med att via Internet öka medborgarnas demokratiska inflytande och medverkan i samhället. När Internettjänsterna i framtiden bli allt mer lättillgängliga, såväl tekniskt som användningsmässigt, kommer allt fler att kunna med- verka i demokratiska fora på Internet. 
 Utvecklingen när det gäller teknik och tjänster för avancerad IT- kommunikation går i allt snabbare takt. En allt bättre  
 IT-infra- 
  struktur kommer att ytterligare påskynda utvecklingen av teknik, kommunikationstjänster och innehållstjänster. 
 Fasta anslutningstjänster kommer successivt att ersätta dagens uppringda eller tillfälligt uppkopplade förbindelser. Det nu växande behovet av ytterligare bandbredd kommer att ställa stora krav på den framtida  
 IT-infrastrukturens 
  kapacitet och funktion. 
 Tekniska lösningar som medger att abonnenterna (hushållen, företaget etc.) kan välja operatörer och tjänster på en öppen mark- nad håller nu på att växa fram. Detta gäller exempelvis teknik för att möjliggöra att flera Internetoperatörer samtidigt levererar sina tjänster till samma fastighet. Dessutom utvecklas nu olika tekniker för att inom fastigheten via exempelvis olika kanaler leverera olika tjänster vidare till abonnenterna. 
 Genom att abonnenter vänjer sig vid att ha ständig tillgång till kommunikationstjänster utan separat uppkoppling dvs. med ständig uppkoppling i såväl bostad som arbetsplats, kommer de sannolikt också att kräva tillgång till tjänsterna i samband med resa, vistelse i det fria eller i offentliga lokaler. I sådana sammanhang är det mobil kontakt med nätverkstjänster med höga bandbredder som kan förväntas komma att efterfrågas. Den utrustning som används i basstationer för mobil kommunikation eller motsvarande har i sig behov av en väl utbyggd fast nätstruktur i form av fiberoptiska kablar. 
 I dag har i princip alla hushåll ett anslutningsnät baserat på det kopparbaserade telenätet. Här utvecklas nu tekniker som möjliggör elektronisk överföring med hög kapacitet, upp till 50 Mbits/s, med samlingsbegreppet xDSL  
 (x-Digital 
  Subscriber Line). En av de tekniker som för närvarande används är ADSL (Asymetrical DSL). Denna teknik är asymmetrisk dvs. den har högre överförings- kapacitet till abonnenten, upp till 8 Mbits/s, än från densamma, upp till 1,5 Mbits/s.  
 xDSL-tekniker 
  kommer under lång tid att vara 
 46 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 viktiga för att nå ut till abonnenterna innan andra alternativ finns tillgängliga eller erfordras. 
 Fiberoptiska kablar har den kapacitet som krävs för det skall gå att överföra de stora informationsmängder som det i dag och i framtiden kommer att vara fråga om. Genom s.k. våglängdsmulti- plexering så kan kapaciteten mångdubblas i fiberkablarna. 
 Radiolänksystem, liksom andra tekniker som har begränsad kapacitet, kommer främst av kostnadsskäl att i många fall vara det alternativ som väljs. Även inom detta område sker en prestanda- utveckling. Man bör dock beakta att tillgången till radiofrekvenser är en begränsad naturresurs som bör användas optimalt. 
 Vid utbyggnaden av en  
 IT-infrastruktur 
  eftersträvas långsiktigt hållbara lösningar. Därför är det naturligt att i dag inrikta sig på att etablera fibernät i huvuddelen av nätet i landet. Under ut- byggnaden, och även mer permanent, kommer andra lösningar att vara att föredra, t.ex. radiobaserade tekniker, i de glest befolkade delarna av landet. 
 Ovanpå den rent fysiska  
 IT-infrastrukturen 
  och olika slags grundläggande bärartjänster (SDH etc.) sker överföringen av olika tillämpningar. Med tillämpningar avses funktioner som användare utnyttjar, såsom telefoni,  
 e-post, 
  www, filöverföring etc. 
 I dagsläget används Internet främst för  
 www-kommunikation, 
  e- post och filöverföring.  
 www-tjänsterna 
  kombineras nu allt mer med högkvalitativ ljud- och bildinformation för t.ex. avancerade tv- och videokonferenstillämpningar. De verkligt omdanande effekterna kommer av möjligheten att vid behov, omedelbart och utan fördröjning, distribuera eller simultant dela tillämpningar eller virtuella objekt och miljöer. 
 Användningen av dagens tillämpningar (www,  
 e-post 
  etc.) och de nya formerna av tillämpningar för videokonferens, nätbaserat lärande, distribuerad produktutveckling,  
 e-handel 
  m.m. kräver inte så många Mbit/sekund för att uppnå en acceptabel funktionsnivå. Vissa av dessa tjänster kräver dock att överföring kan ske av stora mängder data under en kortare period och ofta över kortare av- stånd, exempelvis vid lokal överföring av videofilmer eller stora datafiler. Det är därför önskvärt att den fysiska  
 IT-infrastrukturen 
  för framtiden utformas för att, under korta perioder och på kortare avstånd, kunna till och från abonnenter överföra information med bettydligt högre hastighet (50 Mbit/sekund eller mer) med liten fördröjning. 
 47 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 Det förekommer att bastjänsterna för att få tillgång till Internet tillhandahålls tillsammans med vissa tillämpningar och s.k. portaler i ett sammanhållet paket. Detta tenderar att skapa en inlåsning av abonnenten som förhindrar denne att få full tillgång till tjänsterna på Internet. 
  
 2.2 
  
 Den framtida nätstrukturen 
  
 Nedan ger utredningen sin översiktliga bild av den framtida nät- strukturen. Realiserandet av denna nätstruktur skall i första hand ske genom marknadens försorg kompletterad med offentliga in- satser. Skälet till att ge denna översikt av nätstrukturen är främst att därigenom identifiera inom vilka områden som sådana kompletterande insatser behöver göras. 
 Målet är att det nät som nu växer fram skall bli ett rikstäckande öppet nät med hög kapacitet och säkerhet. Ett maskformigt nät med noder av olika dignitet ger sådana förutsättningar. I ett dylikt nät finns det i alla situationer ett antal olika möjliga vägar för informationen att färdas mellan två givna punkter. Man skapar redundans. Detta ger förutsättningar för att hantera en mycket hög total kapacitet genom en effektiv uppdelning av trafiken, samt möjlighet att hantera de fel som uppkommer i överföringen. Självfallet så kommer nätets finmaskighet att variera mycket mellan olika delar av landet, beroende på trafikunderlagets storlek och geografiska förhållanden. 
 Nätstrukturen bör vara öppen, dvs. det skall finnas ett tillräckligt utbud av nätkapacitet på öppet redovisade, rättvisa och icke diskriminerande villkor för olika aktörer som vill trafikera nätet. Vidare bör samtrafiken vara väl utvecklad så att abonnenter, oberoende av vilken operatör de anlitar, skall kunna nå varandra med högkvalitativa elektroniska kommunikationstjänster. 
 Nätstruktur 
 Nätstrukturen kan enligt utredningen lämpligen beskrivas som bestående av olika noder (nationella noder, huvudnoder, områdes- noder och fastighetsnoder) och olika nät (nationella stamnät, regionala/kommunala nät och fastighetsnät). Med regionala/kom- munala nät avses dels ortssammanbindande nät, som binder ihop olika orter, dels områdesnät, som utgör spridningsnät inom orter 
 48 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 och på landsbygden. Allt eftersom de olika näten byggs ut kommer de att integreras med varandra till en alltmer samman- hållen struktur. Beträffande terminologi som används i detta betänkande hänvisas till bilaga 3. 
 Nationella noder 
 En nationell nod består av aktiv utrustning för trafikutbyte mellan olika operatörer i landet. Skillnaden mellan de nationella noderna och huvudnoderna är att de nationella noderna under överskådlig tid kommer att behövas för att härbärgera operatörsövergripande och operatörsneutrala tjänster, t.ex. nationell tidgivning, mät- system, gemensamma vägvalsregister, DNS  
 (domän-namnsserver) 
  för toppdomänen .se m.m. 
 I dag finns nationella noder för Internet i Stockholm, Göteborg och Malmö. Det planeras även en nod i Sundsvall. Dessa noder ägs och drivs av Netnod AB, som i sin tur ägs av Stiftelsen för Tele- matikens utveckling. De flesta Internetoperatörerna på den svenska marknaden är anslutna till dessa noder. 
 Nationellt stamnät 
 Stamnät är rikstäckande allmänt tillgängliga nät, främst baserade på fiberoptiska kablar, som förbinder nationella noder och huvud- noder i landets olika delar med varandra. Stamnät sammanfaller ofta fysiskt med de regionala/kommunala näten dvs. ortssamman- bindande nät och områdesnät. 
 I dag äger och bygger Banverket, Kraftkom, Tele 1, Tele 2, Telia, Teracom, , Utfors, Vattenfall m.fl. nationella stamnät. 
 49 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bild 1 
 . Nationellt stamnät med nationella noder och huvudnoder 
 Huvudnod 
 Vid sidan av de nationella noderna behövs för att skapa en optimal funktionalitet i  
 IT-infrastrukturen 
  huvudnoder över hela landet. En huvudnod består av aktiv utrustning, dimensionerad för att handha tiotusentals abonnenter. Här placeras den centrala aktiva utrustningen som ombesörjer kommunikationen med underliggande nät och noder. Mellan huvudnoderna finns fullständig redundans, dvs. en huvudnod är ansluten till en annan huvudnod via minst två vägar. Mycket höga säkerhetskrav ställs på dessa huvudnoder. Täckningsområdet för en huvudnod uppgår normalt till cirka 20  
 000–40 
  000 hushåll. Mycket stora kommuner behöver därför flera huvudnoder, medan mycket små kommuner sannolikt kan samverka med någon grannkommun om en sådan huvudnod. Till huvudnoderna förutsätts de nationella stamnäten och de kommunala/regionala näten som finns i området vara anslutna. Marknadens aktörer förutsätts svara för uppbyggnaden och driften av huvudnoderna. 
 För närvarande pågår planering och etablering av s.k. kommunala knutpunkter över hela landet. Dessa knutpunkter kan utvecklas till huvudnoder där också trafikväxling kan ske mellan flera operatörer. Alla de företag som i dag bygger stamnät och ortssammanbindande nät etablerar någon form av överlämningspunkter i de större orterna de passerar igenom. Dessa överlämningspunkter, samt Svenska Kraftnäts uppdrag att bygga ett nationellt stamnät som skall anslutas till varje kommunhuvudort, har aktualiserat frågan om kommunala knutpunkter över hela landet. 
 Regionala/kommunala nät 
  
 1. 
  
 Ortssammanbindande nät 
  
 Ortssammanbindande nät förbinder olika orter i regionen/kom- munen med varandra, samt med huvudnoderna i nätet. Dessa nät kommer ibland att fysiskt sammanfalla med det nationella stam- 
 50 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 nätet i de delar detta passerar genom området/kommunen, och med områdesnät i de orter och områden som nätet passerar igenom. Redundanta förbindelser bör eftersträvas i ett tidigt skede av utbyggnaden. Samordning över större områden bör eftersträvas. 
 Telias nät når i princip alla orter, med varierande kapacitet. Övriga innehavare av nationella stamnät har i dag och bygger även, nät som kan utnyttjas för att binda samman orter. Vissa av dessa företag kan förväntas engagera sig i ytterligare utbyggnader av sådana nät inom den närmaste framtiden. Till dessa nät bör också räknas de fasta nät, fibernät och radionät som knyter samman basstationer i det mobila nätet. Någon nyanläggning av orts- sammanbindande nät som knyter ihop alla orter med färre än 3 000 invånare, har ännu inte kommit till stånd i någon större om- fattning. I Stockholmsregionen äger och bygger emellertid Stokab både ortssammanbindandenät och områdesnät i form av fibernät. 
 51 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bild 2 
 . Regional/kommunal nätstruktur 
  
 2. 
  
 Områdesnoder och områdesnät 
  
 Områdesnoden sammanbinder olika delnät i områdesnätet. Områ- desnätet är ett spridningsnät som sammanbinder fastighetsnäten i en ort eller ett geografiskt avgränsat område med det ortssamman- bindande nätet. Områdesnätet kan bestå av flera olika nätstrukturer som är sammanlänkade via områdesnoder. Områdesnätet kommer på vissa sträckor att fysiskt sammanfalla med det ortssammanbindande nätet och/eller det nationella stamnätet. Beroende på områdets karaktär eller omfattning kan det i vissa fall vara naturligt att benämna områdesnätet ortsnät, kvartersnät, stadsdelsnät, fastighetsområdesnät, landsbygdsnät etc. 
 Telia är den nätoperatör som har områdesnät som täcker hela landet. Det är dock i första hand byggt för överföring av telefoni och har därför en hierarkisk struktur till skillnad från den efter- strävade maskformiga strukturen. De s.k. stadsnäten är områdes- nät som byggs av kommunala bolag, ofta energibolag, men även av andra företag i de större städerna i landet. Till områdesnäten kan även räknas större nät för  
 kabel-tv. 
  
 52 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 Fastighetsnod och fastighetsnät 
 Fastighetsnoden är en passiv eller aktiv nod för sammanbindning av de enskilda anslutningarna i fastigheten (byggnaden). Fastighetsnätet förbinder lägenheterna/lokalerna i samma byggnad/fastighet med fastighetsnoden. Nät inom en fastighet som endast betjänar abonnenterna på fastigheten är i första hand fastighetsägarens angelägenhet. Dessa nät ansluts till områdesnätet, som är ett publikt nät. Det ankommer på ägarna av områdesnätet och ägaren av fastigheten att komma överens hur anslutning skall ske. 
 I princip har alla byggnader i dag ett nät för telefoni som ägs av Telia eller av fastighetsägaren. Nät för  
 kabel-tv 
  är också ett fastig- hetsnät. För närvarande sker utbyggnad av speciella fastighetsnät för bredbandskommunikation på många platser i landet. I första hand byggs sådana nät i flerfamiljshus och industriområden. 
 Var i nätstrukturen som operatörerna av tjänster placerar sin aktiva utrustning bero dels på olika tekniska lösningar, dels på hur efterfrågan kommer att utveckla sig både när det gäller typ av tjänster, volymer och trafikflöden (lokal, regional, nationell eller internationell trafik). I dagsläget avser operatörerna att när det gäller  
 Ferguson 
  placera aktiv utrusning ute hos användarna i fastigheten och i huvudnoderna. Var trafikväxling kommer att ske mellan olika operatörer (dvs. aktiv trafikväxling, s.k. peering) beror på de ovan nämnda faktorerna. Allmänt kan sägas att trafikväxling beräknas ske alltmer distribuerat, dvs. ute i nätstrukturen. 
 Stegvis utbyggnad av nätstrukturen 
 Tidigare har beskrivits hur de olika näten tillsammans bildar det maskformiga nätet. Successivt bör näten byggas alltmer finmaskiga och förbinda alla användare inom en ort eller kommun. Vid sidan av de nationella noderna etableras noder av olika dignitet: huvud- noder, områdesnoder och fastighetsnoder. I ett fullt utbyggt nät med redundans bör områdesnoder vara anslutna till två huvudnoder och fastighetsnoder till två områdesnoder. I huvudnoderna och i fastighetsnoderna finns i de flesta fall operatörernas aktiva utrustning, medan områdesnoderna oftast fungerar som passiva korskopplingspunkter. Inom villaområden, industriområden och på landsbygden etableras särskilda nätstrukturer, exempelvis fastighetsområdesnät med en 
 53 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 fastighetsområdesnod som betjänar flera byggnader inom ett område. I och med att finmaskigheten ökar så ökar också möjligheterna till redundans. Ett på längre sikt rimligt mål när det gäller redundans är att högst  
 50-100 
  anslutningar bör vara beroende av en och samma förbindelse. På det viset drabbas aldrig fler än dessa användare vid ett avbrott. 
 I följande bild visas hur nät, knutpunkter och noder kan byggas ut i olika steg och successivt bilda redundanta nät och samman- fogade nodstrukturer. 
  
 Bild 3 
 . Stegvis utbyggnad 
 De logiska näten byggs ovanpå den fysiska infrastrukturen. När det gäller Internet, (Internet Protocol - IP), delas informationen upp i olika delar (paket) som var och en för sig tar sig fram den snabbaste och närmaste vägen i nätet och där alternativa vägar hela tiden erbjuds. För detta behövs ett nät med alternativa vägar, maskformat nät. I takt med att näten byggs ut nationellt, regionalt och kommunalt så behöver de olika näten integreras med varandra till en såväl fysiskt som logiskt sammanhållen  
 IT-infrastruktur. 
  Detta sker genom att de kopplas samman på alltfler punkter så att fysisk hopkoppling sker av näten och genom att dessa nät också medger logisk sammankoppling. 
 Ett kanalisationssystem som medger flexibel nätdragning under- lättar möjligheten att flera operatörer kan bygga nät. Kanalisa- tionen är ett nätverk i sig som måste planeras för att kunna nyttjas effektivt. Kanalisationsnätet bör dimensioneras för att kunna ansluta samtliga fastigheter. Ett generellt kanalisationsnät bör planeras och därvid anpassas till stadsplanen samt gatu- och vägnätet. 
 Infrastrukturen som skall byggas bör tillåta att flera operatörer samtidigt levererar kommunikationstjänster till samma abonnent. Detta förutsätter att operatörerna har gemensam utrustning hos kunden eller att varje operatör har en egen förbindelse till kunden. Önskvärt är att det skall finnas tillgång till flera operatörer, såväl i större orter som på landsbygden. Det är dock naturligt att det i glesare befolkade delar av landet antingen inte finns så många operatörer eller att de samnyttjar näten för att minska på kostnaderna. Det är dock inte självklart att ett nät som ansluter till 
 54 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 en mindre ort enbart bär trafik till den orten, utan den kan samtidigt bära trafik exempelvis mellan huvudnoder. Detta underlättar finansieringen av nät på landsbygden och påverkar kostnaderna och dimensioneringen av dessa nät 
 Lokala knutpunkter 
 Bredbandsutredningen vill fästa uppmärksamheten på att olika lokala satsningar (lokala knutpunkter) gjorts i bl.a. Luleå och Umeå och även görs på andra platser för att det skall gå att erbjuda kapacitetskrävande  
 IT-infrastrukturtjänster 
  lokalt som bör upp- märksammas i det fortsatta byggandet av  
 IT-infrastruktur 
  i landet. 
 För att kunna erbjuda kommunikation med hög kapacitet på lokal nivå för tillämpningar som kräver högre bandbredd än de flesta organisationer har till Internet i dag, har man på flera platser i landet, t.ex. i Umeå och Luleå, etablerat en lokal knutpunkt för trafikutbyte. Man har där gjort det möjligt för både producenter och konsumenter av information av olika slag inom ett begränsat område, att utbyta kapacitetskrävande trafik mellan varandra, oberoende av vilken Internetleverantör man är ansluten till. Exempelvis kan alltså en anslutning vara på 2 Mbit/s till en operatörs nationella nät, men medge trafik med  
 10-100 
  Rodriguez/s inom regionen eller staden. Tjänsten karaktäriseras av hög band- bredd, lågt pris och eventuellt avgränsad mängd nåbara adresser, exempelvis endast abonnenter anslutna till den lokala knutpunkten. 
 En lokal knutpunkt drivs ofta av en neutral part och utgör i sig ett slags lokal Internetoperatör (knutpunktsoperatör). Med neutral menas att operatören inte kan agera så att det försvårar för anslutna abonnenter att även vara kund till en traditionell Internetoperatör. På sikt är det troligt att de lokala knutpunkterna kommer att spela ut sin roll som lokal genväg, dels för att det är troligt att operatö- rerna kommer att erbjuda denna typ av tjänst , dels för att kostnadsskillnaderna mellan lokal och nationell Internetkapacitet minskar. 
 55 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 2.3 
  
 Åtgärder för en optimal  
  
 IT-infrastruktur 
  
 2.3.1 
  
 Nätstruktur 
  
 Flera olika operatörer är och kommer att vara engagerade i att bygga och trafikera nät på olika nivåer och i olika delar av landet. För att de olika operatörernas nät och noder tillsammans skall bilda en väl fungerade nationell infrastruktur är det rimligt att operatörerna planerar och bygger näten och noderna utifrån gemensamma principer avseende strukturen och tekniken för att åstadkomma en väl fungerande helhet. 
  
 IT-kommissionen 
  har under hösten år 2000 utarbetat en väg- ledning för planering och byggande av fysisk  
 IT-infrastruktur. 
 2 
  
 Enligt vad utredningen erfarit finns i dag inte några mer hel- täckande branschöverenskommelser beträffande planering och byggande av  
 IT-infrastruktur. 
  Inom ramen för SOF, Svensk Inter- netoperatörs Forum, samverkar ett antal av de större Internet- operatörerna på den svenska marknaden i frågor av gemensamt intresse, bl.a. strukturfrågor. 
 I gällande telelag finns heller inte några särskilda regler som rör hur nätoperatörer skall förfara vid planering och byggande av nät. I § 18 telelagen stadgas dock att den som inom ett allmänt tillgäng- ligt telenät tillhandahåller teletjänster eller nätkapacitet skall se till att verksamheten uppfyller rimliga krav på god funktion och tek- nisk säkerhet. 
 I förslaget från kommissionen till direktiv rörande tillträde och samtrafik (KOM(2000)384 slutlig) anges i artikel 4 vilka rättigheter och skyldigheter företag som är auktoriserade att driva elektroniska kommunikationsnät för tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster skall ha. Det avser enligt förslaget rätt och, när så begärs av andra auktoriserade företag, skyldighet att träffa avtal med varandra i syfte att tillhandahålla de berörda tjänsterna så att tillgången till och samverkan mellan dessa tjänster kan säkerställas inom hela gemenskapen. Detta är således en generell bestämmelse som är avsedd att gälla flertalet operatörer. Vissa bestämmelser i direktivförslaget tar dock sikte enbart på skyldigheter för operatörer som anmälts ha ett betydande inflytande på marknaden. Dessa anges i artikel  
 9–13 
  i förslaget. Skyldigheter avseende 
  
 2  
 Rapporten Generell vägledning till en framtidssäker  
 IT-infrastruktur. 
  Rapport nr 25/2000 från  
 IT-kommissionen, 
  www.itkommissionen.se 
 56 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 tillträde till, och användning av, specifik nätutrustning regleras i artikel 12 i förslaget. I punkten 1 d anges därvid att operatörer kan åläggas bland annat skyldighet att koppla samman nät eller nätutrustning. För att detta skall vara möjligt behövs samverkan mellan operatörerna i planering och byggande av nätstrukturer. 
 Kommunen skall för att få statligt stöd till nätutbyggnad upp- rätta ett kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  för hela kommunen vilket är avstämt mot grannkommunerna och visar hur kommunen anser att en ändamålsenlig  
 IT-infrastruktur 
  bör vara utformad på längre sikt. Kommunerna förutsätts i detta arbete samråda med de nätoperatörer som finns i kommunen och de som har kända planer som berör kommunen. 
 Förslag 
 En viktig utgångspunkt är att nätoperatörerna själva genom branschöverenskommelser, som har så bred anslutning som möjligt i branschen, kommer överens om hur utbyggnaden och trafike- ringen skall ske. Den av utredningen i kap. 6 föreslagna Delega- tionen för  
 IT-infrastruktur 
  bör, om sådana branschöverens- kommelser inte kommer till stånd inom rimlig tid, initiera över- läggningar om sådana branschöverenskommelser. Delegationen bör också löpande samråda med nätoperatörerna i dessa frågor. Den av utredningen föreslagna årliga konferensen om IT- infrastruktur kan här spela en betydelsefull roll. 
 I samband med kommande telelagsöversyn föreslås att alla nätoperatörer som tillhandahåller nätkapacitet eller elektroniska kommunikationstjänster i det allmänt tillgängliga nätet bör göras anmälningspliktiga enligt telelagen så att det vid varje tidpunkt finns uppgifter om vilka operatörer som är verksamma på den svenska marknaden. 
 Generella villkor för dem som driver sådan anmälningspliktig verk- samhet bör finnas, rörande hur dessa skall förfara vid planering och utbyggnad av en  
 IT-infrastruktur. 
  Även andra villkor, som utred- ningen också behandlar i detta kapitel, såsom tillträde till annans nät, samtrafik mellan operatörer och säkerhetsfrågor förutsätts ingå. 
 57 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 2.3.2 
  
 Nationella noder och huvudnoder 
  
 De nationella noderna, som redovisades i avsnitt 2.2, kommer under överskådlig tid att vara mycket viktiga för den svenska IT- infrastrukturen. Successivt behöver dock huvudnoder byggas upp över landet. Utifrån ett fysiskt nätbyggnadsperspektiv har under- laget för en huvudnod beräknats till 20  
 000–40 
  000 hushåll. I befolkningsmässigt stora kommuner behövs flera huvudnoder och i befolkningsmässigt mindre kan två eller flera kommuner dela på en huvudnod. En undernod kan därvid behöva etableras i den kommun som inte har egen huvudnod. 
 Frågan om etablering av huvudnoder, i dag ofta kallade kommu- nala knutpunkter, är mycket aktuell över hela landet. Det är därför angeläget att snarast kunna komma fram till var dessa skall vara placerade och hur de skall klassificeras ur säkerhets- och sårbar- hetssynpunkt. 
 Förslag 
 I de kommunala och regionala  
 IT-infrastrukturprogrammen 
  ingår huvudnoderna som viktiga delar. Kommunerna bör på frivillig basis ta initiativ till överläggningar om etablering av huvudnoder med nätoperatörer som finns i kommunen eller som planerar att etablera sig där. Huvudnoderna förutsätts bli etablerade av marknadens aktörer. Kommunerna bör därvid samverka med länsstyrelsen och i tillämpliga fall med berörda centrala myndigheter. 
 Samtliga huvudnoder kan sägas utgöra samhällsviktiga resurser i bemärkelsen att de är nödvändiga för  
 IT-infrastrukturens 
  funktion. En klassificering bör ske av huvudnoderna ur sårbarhets- och drift- säkerhetssynpunkt. Råd bör även utarbetas om hur noderna bör utformas ur dessa synpunkter. Detta bör utföras av PTS (Post- och telestyrelsen) i samverkan med nätoperatörerna samt berörda läns- styrelser och kommuner. 
 Förslagsvis indelas huvudnoderna i två klasser. En huvudnod av klass 1 bör betraktas som en mycket samhällsviktig resurs, på samma sätt som i dag gäller för skyddad utrustning för fast och mobil telefoni. Genom anslutning av samhällsviktiga funktioner till noder av klass 1 skall deras funktion alltid garanteras. Klass 2 kan ha olika utformning beroende på lokala förutsättningar. 
 58 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 2.3.3 
  
 Säkerhet 
  
 Utredningen vill poängtera att en reglering av säkerhet och kvalitet blir särskilt viktig i en nätstruktur som utgörs av många nät och noder med olika huvudmän som skall samverka med varandra. Risken för att oklarheter uppstår i ansvarsfördelningen mellan olika parter är uppenbar om inte tydliga regler finns. 
 En grundläggande förutsättning för ett säkert nät är den redun- danta struktur som beskrivits tidigare. Ett kvalitetskrav kan vara att nätet skall vara tillgängligt 24 timmar om dygnet under hela året och att antalet oplanerade avbrott hålls vid ett minimum. För att möjliggöra detta krävs redundans och alternativa framdragnings- vägar. 
 Även med en optimal nätstruktur kommer ett antal säkerhets- problem att behöva lösas. Här ges exempel på sådana problem. Avbrott och andra störningar kan uppstå genom brister i elförsörj- ning, brand, översvämningar, intrång m.m. Även naturliga företeel- ser, som åska och spänningsvariationer i elnäten, kan orsaka avbrott, vilket sker förhållandevis ofta. När det gäller att fysiskt skydda infrastrukturens alla delar, med kabelförbindelser, kopplingspunkter och centrala resurser, kan vi utgå från att det är en mycket svår uppgift på grund av nätets omfattning. 
 Kablar kan skadas vid grävning eller annan åverkan. Om en sådan skada drabbar stamnäten och de ortssammanbindande näten och viktiga områdesnät skall omkopplingar i idealfallet ske så snabbt att de flesta användare inte berörs. Det finns stora möjligheter att avsiktligt skada delar av transmissionsnätet som t.ex. fiberkabel, kopparkabel och  
 radio-/radiolänkanläggningar, 
  beroende på deras placeringar. Förutsättningarna att fullt ut skydda sådana anläggningar mot fysiska angrepp är begränsade. Det är därför av mycket stor vikt att kanalisation och nätdragning planeras så att alternativa (fysiska) vägar finns tillgängliga. 
 I telelagen och instruktionen för Post- och telestyrelsen regleras i dag säkerhetsfrågorna rörande  
 IT-infrastrukturen. 
  Dessa regler omfattar hela  
 IT-infrastrukturen. 
  
 Emellertid finns det behov av att tydliggöra tillämpningen av dessa regler på den  
 IT-infrastruktur 
  som håller på att byggas upp. Utifrån en sådan analys bör råd om hur lagen bör tolkas tas fram. 
 59 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 Förslag 
 Post- och telestyrelsen bör få i uppdrag att analysera hur telelagen skall tillämpas på den  
 IT-infrastruktur 
  som kommer att byggas i framtiden och som översiktligt redovisats i detta betänkande, samt utifrån denna analys utarbeta råd om hur olika aktörer skall behandla säkerhetsfrågorna. 
  
 2.3.4 
  
 Öppet nät 
  
 I den av riksdagen år 2000 antagna  
 IT-propositionen 
  1999/2000:86 anges följande: Konkurrens, låga priser och en snabb utveckling främjas av att ett stort antal operatörer och  
 IT-företag 
  har möjlighet att nyttja näten. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten skall främjas genom statliga insatser och regler. 
 Utredningen anser att frågor som rör öppenheten i IT- infrastrukturen är av central betydelse för att skapa konkurrens och valfrihet på marknaden. Operatörer bör ha möjlighet att hyra kapacitet i varandras nät på rimliga villkor. Operatörerna bör kunna koppla samman sina såväl fysiska som logiska nät, och abonnenterna bör kunna välja operatör och därvid vara garanterade full funktionalitet i tjänsterna oavsett vilken operatör de anlitar. Det bör också vara möjligt för en abonnent att vid samma tidpunkt kunna utnyttja flera operatörer samtidigt. 
 I ett inledande skede kommer troligen möjligheten att välja operatör att vara begränsad i stora delar av landet och således även i många delar av det nät som byggs med statligt stöd. Detta är en naturlig konsekvens av att det statliga stödet riktats mot just de geografiska områden där  
 IT-infrastrukturuppbyggnaden 
  inte bedöms kunna ske genom kommersiella krafter inom fyra år. 
 För närvarande regleras frågor om tillgänglighet till nät och samtrafik i EU:s samtrafikdirektiv (97/33/EG) och i telelagen (§ 32 och framåt). Samtrafikskyldigheten enligt § 32 telelagen innebär att den som är anmälningspliktig enligt § 5 telelagen är skyldig att på begäran bedriva samtrafik med annan som tillhandahåller teletjänst och är anmäld enligt sistnämnda paragraf. Detsamma gäller den som inom ett allmänt tillgängligt telenät tillhandahåller annan teletjänst i en omfattning som med avseende på utbredningsområde, antalet användare eller annat jämförbart förhållande är betydande. 
 60 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 I de utredningar och analyser som utredningen tagit del av, se bl.a. Post- och telestyrelsens rapport Telelagen och Internet 1999-  
 10-08, 
  framgår att reglerna i första hand tar fasta på att reglera samtrafik för telefoni och i betydligt lägre omfattning data- kommunikation, allra minst Internettrafik. Frågeställningar som kan uppkomma rörande bredbandsområdet är inte alls berörda. 
 I detta sammanhang kan också omnämnas den  
 EG-förordning 
  om tillträde till lokala accessnät som f.n. är under utarbetande av rådet och parlamentet. Förordningen skall ge skyldighet för operatörer som är anmälda till kommissionen för att ha ett bety- dande inflytande på marknaden, att till andra operatörer lämna tillträde till accessätet i det fasta allmänt tillgängliga telefonnätet. Skyldigheten skall enligt förslaget börja gälla den 31 december 2000. Förordningen avser dock endast det kopplade telefonnätet. 
 Ett annat område som i dag inte är reglerat är hur anslutningen av enskilda abonnenter bör ske så att dessa garanteras valfrihet beträffande operatör och tjänster. Enligt den utredning som Post- och Telestyrelsen gjort, Risker för monopolisering av bredbands- tjänster till flerfamiljshus, föreligger risker för monopolisering av fastighetsnäten och därmed inskränkningar i slutkundens valmöj- ligheter. 
 Bredbandsutredningen har som villkor för att få statligt stöd till  
 IT-infrastrukturutbyggnad 
  angivit att nätinnehavaren skall åta sig att tillhandahålla nätkapacitet till den som efterfrågar det, på villkor som är rimliga med beaktande av det stöd som har utgått för att anlägga  
 IT-infrastrukturen. 
  
 I kommissionens förslag till direktiv avseende tillträde till, och samtrafik mellan, elektroniska kommunikationsnät och tillhörande utrustning finns följande definitioner: 
 61 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 Tillträde: 
 Utrustning och/eller tjänster görs tillgängliga för ett annat företag på fastställda villkor, på exklusiv eller icke exklusiv grund, i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster. 
 Samtrafik: 
 Den fysiska och logiska sammankopplingen av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationsnät som används av samma eller ett annat företag för att göra det möjligt för ett företags användare att kommunicera med samma eller ett annat företags användare eller få tillgång till tjänster som erbjuds av ett annat företag. 
 Förslaget avses omfatta alla typer av kommunikationstjänster för överföring av allmänt tillgängliga kommunikationstjänster. Vidare konstateras att sektorn för elektronisk kommunikation känneteck- nas av ett starkt ömsesidigt beroende mellan marknadsaktörerna, och att näten måste kopplas samman direkt eller indirekt. Direktivet förväntas bli antaget under år 2001, och därefter skall nationella regleringar utformas och antas. Detta arbete pågår för närvarande i Näringsdepartementet. 
 Huvuddelen av den elektroniska kommunikationen förväntas i framtiden ske över Internet och enligt Internets kommunikations- protokoll, vilket gör det viktigt att utgå från de policier och regler som finns internationellt beträffande Internet och dess utveckling. Internets grundläggande idé är att samtrafik skall råda och att alla skall kunna nå varandra och hämta information utan några tekniska eller affärsmässiga hinder. 
 Utredningen har analyserat frågan om tillträde och samtrafik utifrån ett Internetperspektiv och vill särskilt framhålla följande: 
 För att skapa så stor öppenhet som möjligt bör man sträva efter att ingen abonnent skall behöva ha mer än en Internetanslutning. Över denna anslutning skall det gå att få tillgång till de tjänster som abonnenterna/slutkunderna är villiga att betala för. 
 Det är viktigt att särskilja grundtjänsten Internetanslutning från tjänster som levereras över Internet. Abonnenten/slutkunden bör själv kunna välja en eller flera leverantörer av en eller flera tjänster som levereras via den valda Internetanslutningen, Internet- abonnemanget. Tjänster är t.ex.  
 e-post, 
  www,  
 ip-telefoni, 
  tv, video-  
 on-demand, 
 e-learning, 
 games-on-demand 
  eller andra tillämp- ningstjänster. 
 62 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 Möjligheten att köpa en viss tjänst bör således inte begränsas av tekniska eller kommersiella sammankopplingar med Internetan- slutningen. 
 Olika Internetoperatörer använder i dag olika grundläggande teknik för att leverera anslutningar till sina kunder. Vissa lösningar kräver att samma teknik nyttjas i hela nätet för att sammankopp- ling skall kunna ske. Samtrafik sker genom ihopkoppling i punkter som kallas Inter eXchange punkter (IX punkter ). Dessa finns idag i de nationella noderna och bedöms i framtiden även komma att finnas i huvudnoderna. I dessa punkter slussas trafik mellan näten enligt kommersiella överenskommelser. Dessa överenskommelser översätts till styrinformation till de protokoll som sköter över- föringen av trafik mellan operatörerna. Överenskommelserna måste alltså stå i överensstämmelse med de möjligheter som finns i de protokoll som används för dataöverföringen. 
 Varje Internetoperatör administrerar sitt eget autonoma system och hanterar sin egen uppsättning adresser. En användare tilldelas en adress ur Internetoperatörens adressuppsättning. Adressen i sig innehåller alltså information om vilken operatör som handhar anslutningen. 
 Utredningen vill med följande exempel visa på vikten av att en grundläggande Internetanslutning utan begränsningar görs till- gänglig för alla. Den grundläggande Internetanslutningen skall kunna nyttjas av mobila sjukvårdspatruller som medför utrustning för diagnostik eller vård i hemmet. Mobila sjukvårdspatruller måste sålunda kunna använda alla abonnenters Internetanslutningar för att kunna utföra sina uppgifter. Ett annat exempel är anslutning av hemarbetsplatsen till arbetsgivarens Intranät, även om hemmet och arbetsplatsen är anslutna till olika Internetoperatörer. 
 Lösningar som nyttjar Internet för telefoni finns nu i allt större omfattning både för att koppla upp talsamband direkt mellan två  
 ip-telefoner 
  och för att sammanbinda telefonväxlar via Internet. När telefonapparater börjar kopplas upp direkt på Internet upp- kommer frågan om vilken typ av nummer (eller adress) som skall användas för att nå en viss abonnent. En lösning är att nyttja samma adress som för elektronisk post. Användarna kommer i detta fall att förutsätta att det går att ringa till valfri abonnent. Det är naturligt att det inte får finnas några begränsningar som gör att det endast går att ringa till abonnenter som har samma Internet- operatör. 
 63 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 Förslag 
 En viktig utgångspunkt är att nätoperatörerna själva genom branschöverenskommelser, som har så bred anslutning som möjligt i branschen, kommer överens om hur utbyggnaden av nät och trafikeringen skall ske, vilket också bör omfatta frågor om tillträde och samtrafik som garanterar slutkunden valfrihet beträffande operatör och tjänster. Sådana branschöverenskommelser bör också omfatta vilka tjänster utöver grundläggande Internetanslutning som samtrafiken bör omfatta. 
 Utredningen föreslår att det som här framförts beträffande till- träde och samtrafik, och som skall garantera slutkunden valfrihet beträffande operatör och tjänster, bör beaktas i det fortsatta arbetet med EU:s direktiv inom området liksom vid implementeringen av direktivet i den svenska lagstiftningen. 
 Utredningen vill poängtera att de regler som antas för tillträde och samtrafik i princip bör gälla hela nätet fram till slutkun- den/abonnenten, dvs. öppenheten bör garanteras till slutkunden. Detta betyder att också fastighetsnäten bör omfattas av regleringen om tillträde. 
 Utredningen föreslår att fastighetsbranschen i landet utvecklar och antar gemensamma riktlinjer för hur öppenheten i fastighets- näten skall kunna garanteras. 
 Utredningen har som villkor för att få statligt stöd till  
 IT-infra- 
  strukturutbyggnad angivit att kommunen skall tillse att nätinne- havaren åtar sig att tillhandahålla nätkapacitet till den som efter- frågar den på villkor som är rimliga med beaktande av det stöd som har utgått för att anlägga  
 IT-infrastrukturen. 
  
 2.3.5 
  
 Prissättning 
  
 I  
 IT-propositionens 
  avsnitt om tillgänglighet anges: Den teknik som skulle kunna överbrygga avstånden i landet får inte på grund av stora skillnader i tillgänglighet, taxor och kapacitet bli ytterligare en klyfta mellan storstad och glesbygd. Vidare nämns i samband med uppdraget till Svenska kraftnät att ett stomnät bör kännetecknas av så långt möjligt avståndsoberoende priser. 
 Utredningen har tolkat detta så att avståndsoberoende priser bör gälla för grundläggande elektroniska kommunikationstjänster, exempelvis grundtjänsten Internetanslutning, avseende trafikkost- naden för slutkunden, men att vissa skillnader kan accepteras 
 64 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 beroende på faktiska olikheter i kostnaden för att ansluta abonnenten. Priserna på nätkapacitet som en nätoperatör tillhanda- håller en annan operatör bör således kunna utformas så att priset på kommunikationstjänster till slutkund kan sättas enligt presenterade principer. Kommunerna kan vid sin upphandling av nätkapacitet ställa sådana krav på den som tillhandahåller nätkapacitet. Detta förutsätts ske när kommunen upphandlar med statligt stöd. 
 Förslag 
 Den  
 IT-infrastruktur 
  som byggs med statliga och kommunala medel bör långsiktigt tillhandahållas enligt principerna om av- ståndsoberoende trafikpriser för grundläggande elektroniska kommunikationstjänster med möjlighet till variation i anslutnings- priset. I de avtal kommunerna sluter med nätoperatörer om IT- infrastrukturutbyggnad, inklusive tillhandhållande av nätkapacitet, kan kommunen reglera hur den angivna prispolitiken gentemot slutkund bör fullföljas. 
  
 2.3.6 
  
 Kvalitet 
  
 Ett stort antal operatörer i Sverige erbjuder Internettjänster med olika innehåll och paketering. I många fall är det dock inte specifi- cerat vad Internettjänsten omfattar eller vilka krav den ska uppfylla, exempelvis för prestanda, tillgänglighet, driftsfunktioner och användarstöd. 
 Många av de komponenter som ingår i en Internettjänst är i dag också mer eller mindre underförstådda.  
 IT-kommissionens 
  och Statskontorets specifikation av Internettjänst dokumenterar dessa komponenter på ett sådant sätt att parterna i ett  
 abonnent- /operatörsförhållande 
  kan få en gemensam grund att utgå från vid en upphandling eller vid en jämförelse mellan olika operatörers tjänsteutbud. 
 Syftet med  
 IT-kommissionens 
  och Statskontorets kravspecifika- tion 
 3  
 är att ge dem som skall upphandla Internettjänster från operatörer en översikt av de krav som kan ställas vid formuleringen 
  
 3  
  
 Generell specifikation av Internettjänst  
 , version 1.0, Observatorierapport 2/2000, http://www.itkommissionen.se. 
 65 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 av en kravspecifikation för att erhålla en Internettjänst av hög kvalitet. Specifikationen skall därför ses som en vägledning i detta arbete och inte ses som ett krav från t.ex. statens sida. Specifikationen kan också användas av operatörer som vill mäta kvaliteten på den egna tjänsten. 
 Specifikationen beskriver, på en mycket detaljerad nivå, tjänst leve- rerad från operatör (leverantör) till abonnent. Några av de vikti- gaste parametrarna i specifikationen är följande: 
 Anslutningssätt och anslutningskapacitet:  
 Beskriver hur anslutningen tekniskt förverkligas och vilket gränssnitt och vilken kapacitet som gäller. T.ex. 100 Mbit/sek Ethernet, 10 Mbit/sek seriell V35 etc. 
  
 Genomströmning  
 – både nationellt och internationellt, samt even- tuella garantier för denna. Genomströmning är ett mått på hur mycket trafik man faktiskt kan skicka genom nätet hela vägen från avsändaren till mottagaren. Denna kan alltså skilja sig väsentligt från anslutningskapaciteten. Det är av största vikt att ställa krav på bra genomströmning i det nationella nätet, inte bara på anslutningskapaciteten. Speciellt viktig är frågan om genom- strömning till abonnent hos annan operatör i Sverige. 
  
 Fördröjning 
 : För att vissa tjänster ska bli kvalitativt bra så krävs det små fördröjningar i trafiken mellan två parter. 
  
 Tillgänglighet  
 – hur ofta räknar man med att förbindelsen ej är brukbar, hur lång felavhjälpningstid har man och vilka garantier ges för detta. Eftersom många tjänster snart blir beroende av en fungerande Internetförbindelse (telefoni, telemedicin, företags- intern trafik etc.) så är kravet på hög tillgänglighet också av stor vikt. 
  
 Säkerhet  
 – när det gäller infrastrukturell säkerhet (inklusive redun- dans), men även säkerhet i informationsöverföring etc. 
  
 Tillgång till support  
 – öppettider, svarstider, teknikstöd, kompetens etc. 
 Utifrån specifikationen kan en särskild kravspecifikation utformas som anger vilka krav man önskar ställa på sin Internettjänst. I specifikationen och dess bilaga 1 beskrivs de olika parametrar som bör ingå i en anslutning till en Internetoperatörs tjänst. Utifrån den egna organisationens behov väljs relevanta parametrar ut samt anges vilka värden som skall gälla för dessa. 
 66 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 Förslag 
 Utredningen anser det önskvärt att de Internetoperatörer som är verksamma på den svenska marknaden överenskommer om att redovisa sina tjänster utifrån  
 IT-kommissionens 
  och Statskontorets specifikationen och att en branschöverenskommelse görs om hur en oberoende mätning av operatörernas prestanda skall kunna göras och presenteras för kunderna. Den i kap. 6 i detta betänkande föreslagna Delegationen för  
 IT-infrastruktur 
  (DIT) bör i samverkan med  
 IT-kommissionen 
  och Statskontoret initiera sådana branschöverenskommelser. 
 Utredningen menar att en specifikation enligt ovanstående är av stort värde vid upphandlingar av såväl fysisk nätstruktur som av själva tjänsten för anslutning till Internet. 
 Vid kommunernas upphandling av nät och nätkapacitet med statligt stöd rekommenderas att specifikationen används som ett underlag, av flera, för att tydliggöra Internettjänstens krav på infra- strukturen. 
  
 2.3.7 
  
 Samverkan 
  
 Utgångspunkten för utredningens arbete har varit att det är mark- nadens aktörer som skall förverkliga utbyggnaden av  
 IT-infra- 
  strukturen i landet och att statens uppgift skall vara att ge stöd till utbyggnad i de delar av landet dit marknaden inte förväntas nå inom rimlig tid och på rimliga villkor samt att stifta och tillämpa de lagar som behövs från allmänna utgångspunkter inom området. Utredningen har i detta kapitel redovisat sin syn på vilka åtgärder som bör vidtas i sammanhanget. 
 Utredningen vill dock fästa uppmärksamheten på den tradition av samverkan mellan det offentliga, stat, landsting och kommun å ena sidan, och näringslivet å den andra, som i vårt land visat sig framgångsrik när det gäller att åstadkomma lösningar av viktiga samhällsfrågor. 
 Förslag 
 Utredningen redovisar i kap. 6 förslag till inrättande av Delega- tionen för  
 IT-infrastrukturfrågor 
  (DIT). Den skall ha ett antal 
 67 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 konkreta uppgifter vid genomförandet av de förslag som utred- ningen tidigare framlagt och nu framlägger. 
 Utredningen menar att det med hänsyn till att det är fråga om att bygga ut en ny  
 IT-infrastruktur 
  i landet är viktigt att utveckla former för samverkan mellan offentliga organ, nätoperatörer och konsumenter på olika nivåer i samhället. Särskilt viktigt är det att från början se till att en sammanhållen och väl fungerande  
 IT-infra- 
  struktur byggs upp över hela landet. Delegationen bör få i uppgift att utveckla samverkansformerna. 
  
 2.3.8 
  
 Vägledande dokumentation 
  
 För att utbyggnaden av  
 IT-infrastrukturen 
  skall ske på ett så optimalt sätt som möjligt är det viktigt att olika former av väg- ledande dokumentation utarbetas och tillämpas. Kommunala IT- infrastrukturprogram utgör ett viktigt instrument tillsammans med dokumentation av  
 IT-infrastrukturen 
  samt registrering genom anmälan av nätoperatörer verksamma på den svenska marknaden. 
 Kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  
 Det bör poängteras att planering, upphandling och eventuellt ägande av en  
 IT-infrastruktur 
  är ett frivilligt åtagande för kommunen. Kommunen är dock direkt berörd när det gäller fysisk förläggning av  
 IT-infrastrukturen 
  i den mån den berörs av reglerna bl.a. i plan- och bygglagen. Kommunen kan även beröras av utbyggnaden som markägare. Kommunen är också en stor kund när det gäller  
 IT-kommunikationstjänster 
  och påverkar därigenom utbyggnaden av  
 IT-infrastrukturen. 
  
 IT-infrastrukturfrågorna 
  berör således olika delar av den kom- munala verksamheten, såsom: strategisk  
 IT-verksamhet, 
  över- gripande fysisk och ekonomisk planering, stadsbyggnad, teknik, näringslivsutveckling och upphandling. När kommunen utformar sin  
 IT-infrastrukturverksamhet 
  bör den ta hänsyn till detta. På sikt bör det kommunala  
 IT-infrastrukturprogrammet 
  ingå som en del i den kommunala översiktsplanen. 
  
 IT-infrastrukturprogrammet 
  föreslås innehålla en beskrivning av: 
 68 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 1. 
  
 Den kommunala organisationen för  
  
 IT-infrastrukturfrågor. 
  Det bör beskriva beslutande och beredande organ. 
  
 2. 
  
 Kommunens förutsättningar avseende befolkning, näringsliv och offentlig verksamhet och deras behov av kommunika- tionstjänster och  
  
 IT-infrastruktur. 
  
 3. 
  
 Av kommunen känd befintlig och planerad utbyggnad av IT- infrastruktur och kanalisation och dess tillgänglighet. Beskriv- ningen bör innehålla kapacitet, geografisk utbredning samt teknisk och kommersiell tillgänglighet . Detta innebär att det bör utredas om det finns tillräckligt med kapacitet och om den är tillgänglig för nätoperatörer på rimligavillkor enligt prin- cipen om öppen ledning. 
  
 4. 
  
 Den utformning kommunen anser att  
  
 IT-infrastrukturen 
  inom kommunen och i förhållande till angränsande kommuner bör ha erhållit omkring tio år efter upprättande av  
 IT-infrastrukturprogrammet 
  (målstrukturen). Beskrivningen bör omfatta nät, noder, kapaciteter, säkerhet, redundans. 
  
 5. 
  
 Vilken del av utbyggnaden av  
  
 IT-infrastrukturen 
  som med hänsyn till efterfrågan bedöms respektive inte bedöms komma till stånd på kommersiell grund. Det skall tydligt framgå vilka delar av den kommunala infrastrukturplanen som inte kommer att byggas på marknadsmässiga villkor. 
  
 6. 
  
 Den prioritering avseende geografiska områden och de tids- perioder som kommunen anser att utbyggnad bör ske inom samt skälen för prioritering. Beskrivningen skall innehålla prioriteringen av hur utbyggnaden skall ske geografiskt och tidsmässigt. Prioriteringsgrunderna skall vara tydligt redo- visade. Som utgångspunkt för prioriteringarna kan ligga om orterna/områdena har skola eller annan offentlig service som är beroende av bredbandskommunikation , företag som är starkt kommunikationsberoende eller andra skäl som skall preciseras. I första hand bör nya förbindelser prioriteras där nät saknas eller där kapaciteten inte är tillräcklig. Värdet av en högre grad av tillgänglighet bör ställas i relation till kostnaden för att uppnå denna högre tillgänglighet. Den kapacitet som skall uppnås skall innebära en väsentlig kapacitetshöjning i syfte att uppnå tillräcklig kapacitet för överföring av multime- diatjänster med god kvalitet. 
  
 7. 
  
 Principerna för vilka villkor, inklusive prissättning, som skall gälla för de nät som etableras med hjälp av stöd, och kommu- nens inställning till enhetliga priser för överföring av kommu- 
  
 69 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 nikationstjänster inom kommunen. Beskrivningen bör inne- hålla en redogörelse för hur kommunen avser att upphandla  
 IT-infrastruktur. 
  När statligt stöd utgår gäller grundprincipen att kommunen skall upphandla nätet från en privat aktör som bygger, äger och upplåter nätet enligt principen om öppen led- ning. Om detta inte är möjligt kan kommunen själv anlägga, äga och driva nätet. Kommunen bör också redogöra för om och i så fall hur kommunen avser att verka för enhetliga priser (avståndsoberoende) för bredbandskommunikation i kommu- nen. Enhetliga priser på kommunikationstjänster betyder att trafikkostnaderna bör vara lika i hela kommunen medan viss olikhet i anslutningskostnaden kan accepteras med hänsyn till faktiska olikheter i kostnaden för anslutningen. Hur skall kraven på öppen ledning fullföljas vid utbyggnaden i kommu- nen. Ett villkor för statligt stöd är att nätet skall vara öppet enligt principen om öppen ledning, dvs nätet skall tillhanda- hållas på rimliga villkor för olika operatörer och andra som vill utnyttja nätet. Det är också önskvärt att principen om öppet nät främjas vid nätutbyggnaden, dvs att samtrafik mellan Internetoperatörer skall kunna ske. Kommunen bör redogöra för hur detta i så fall görs. 
  
 8. 
  
 Hur samverkan med närbelägna kommuner skall genomföras och hur deltagande i regionalt samarbete skall ske. Beskriv- ningen bör innehålla hur kommunen samordnat sin planering och utbyggnad av kanalisation, nät och noder med angrän- sande kommuner. 
  
 Beträffande punkterna 2, 3, 5 och 6 skall beskrivningen omfatta perioden från det att  
 IT-infrastrukturprogrammet 
  upprättas till och med utgången av år 2004. 
 Vidare menar utredningen att kommunen bör redovisa vilka villkor kommunen i övrigt kommer att ställa vid utbyggnaden med statligt stöd, exempelvis på de som tillhandahåller och vill bygga nät på kommunens mark. Svenska Kommunförbundet har utarbetat ett standardavtal för detta ändamål. Exempel på mot- prestation är att tomrör skall läggs ned för framtida bruk och upplåtas för framtida nätutbyggnad. 
 70 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 Förslag 
 Utredningen menar att kommunerna har ett stort egenintresse av att upprätta ett  
 IT-infrastrukturprogram 
  som redovisats här. IT- infrastrukturprogrammet föreslås dessutom vara ett villkor för den statliga stödgivningen. 
 Länsstyrelsen/det regionala självstyrelseorganet skall godkänna programmet och därvid tillse att det uppfyller de krav som ställs för att erhålla statligt stöd. Därvid skall dessa organ särskilt beakta att en långsiktigt ändmålsenlig  
 IT-infrastruktur 
  skapas. 
 Länsstyrelsen skall fatta beslut i ärenden rörande statligt stöd till kommunerna för anläggande av ortssammanbindande nät och om- rådesnät utifrån ett godkänt kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram. 
  
 Regionalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  
 Länsstyrelsen/det regionala självstyrelseorganet föresås få flera olika uppgifter nät det gäller  
 IT-infrastrukturfrågor 
  och statligt stöd till kommunerna för dess utbyggnad. 
 För att skapa en nödvändig överblick över  
 IT-infrastruktur- 
  utbyggnaden i regionen bör ett regionalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  utformas utifrån de kommunala  
 IT-infrastrukturprogrammen. 
  Detta bör, när det gäller den för länet gemensamma nätstrukturen, i första hand omfatta stamnät, ortssammanbindande nät, viktigare områdesnät och huvudnoder. Frågor rörande säkerhet, öppenhet i näten och samverkan i länet i  
 IT-infrastrukturfrågor 
  bör även ingå i det regionala programmet. Programmet skall också vara avstämt med närliggande län vad gäller nätstruktur m.m. 
 Förslag 
 Länsstyrelsen/det regionala självstyrelseorganet skall upprätta ett regionalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  baserat på de kommunala IT- infrastrukturprogrammen. 
 Dokumentation av  
 IT-infrastrukturutbyggnaden 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  kommer att bestå av många olika samverkande nät med olika ägare. För att underlätta planering och 
 71 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 SOU 2000:111 
  
 utbyggnad bör strukturens kanalisation, nät, noder etc. ha enhetliga benämningar och vara dokumenterad i ett nationellt geografiskt informationssystem (GIS). Kommunernas och länens arbete med  
 IT-infrastrukturprogram 
  och upphandling av nät underlättas avsevärt av ett dylikt system. I systemet bör också de  
 IT-infrastrukturprojekt 
  som får statligt stöd redovisas. Den som vill hyra en förbindelse mellan två godtyckliga platser i landet kan härigenom också få information om vilka nät som finns på sträckan, vem som äger dem etc. Systemet bör byggas upp i ett dataformat som gör det möjligt att utbyta data med redan befintliga  
 GIS-system. 
  
 Utredningen har dokumenterats, av länen prioriterade orter och områden som bör få nätutbyggnad, i ett  
 GIS-system 
  som Holt tagit fram på utredningens uppdrag. Länsstyrelsen i västra Götaland har utvecklat ett  
 GIS-system 
  som kallas OGIS och som används av de flesta länsstyrelserna i landet. Båda dessa system är tillgängliga via Internet med  
 www-gränssnitt. 
  
 Förslag 
 Ett nationellt  
 GIS-system 
  för redovisning av nätstrukturen enligt kommunala och regionala  
 IT-infrastrukturprogram 
  samt nät- projekt som får statligt stöd, bör snarast utformas och upphandlas. Den föreslagna Delegationen för  
 IT-infrastruktur 
  (DIT) bör ha ansvaret för detta system. 
 Överläggningar med nätoperatörer och andra berörda bör snarast inledas för att klarlägga intresset för ett mer generellt GIS- system för dokumentation av nätstrukturen i landet. 
 Terminologi 
 Det finns för närvarande inte några enhetliga definitioner när det gäller  
 IT-infrastrukturens 
  olika komponenter. Sådana definitioner behöver utvecklas. De definitioner avseende nät- och nodstruktur som Bredbandsutredningen här använder utgår dels från begrepp som för närvarande används, dels från behovet av nya begrepp. Definitionerna är även anpassade till hur det statliga stödet till nätutbyggnad är avsett att fördelas på olika slags nät. Från utredningens sida är man medveten om att nya begrepp och 
 72 
  
 SOU 2000:111 
  
 Den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  
 definitioner kommer att introduceras när näten i framtiden byggs ut enligt de principer som redovisas här. 
 Bredbandsutredningen har vid utformningen av definitionerna samverkat med  
 IT-kommissionens 
  observatorium för  
 IT-infra- 
  struktur och med kommun- och landstingsförbunden. 
 I bilaga 3 redovisar Bredbandsutredningen definitioner av vissa grundläggande begrepp. 
 73 
 3 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 I detta kapitel redovisar Bredbandsutredningen sina förslag till för- delning av stöd till ortssammanbindande nät. För att få en helhets- bild av de förslag som utredningen lämnat under året redovisas även översiktligt utfallet av de förslag som presenterades i SOU 2000:68. I detta sammanhang vill vi påpeka att de nät som tidigare benämnts acessnät och ortsnät numera enligt vår mening bör benämnas områdesnät. Se mer om terminologin i bilaga 3. Efter att vi från utredningens sida har tagit del av remissyttrandena över delbetänkande SOU 2000:68 samt övervägt sakfrågorna ytterligare har vi ändrat vissa av de överväganden som gjordes i SOU 2000:68. Läs mer om detta i avsnitt 3.9. 
  
 3.1 
  
 Inledning 
  
 Enligt utredningsdirektiven skall förslag framtas på former för statens medverkan i nätutbyggnaden mellan orterna i en kommun, t.ex. genom upphandling, långivning eller genom att gå in som hel eller delvis nätägare. Detta bör i första hand ske genom att man stimulerar den kommersiella utbyggnaden. 
 Vidare skall en bedömning göras av vilka transportnätsförbin- delser (=ortssammanbindande nät) som bör prioriteras av regio- nal- och näringspoliska skäl och som inte bedöms komma till stånd under de närmaste fem åren på helt kommersiella grunder. Efter- som ett år förflutit sedan direktiven skrevs avser bedömningen nu de resterande fyra åren fram till 2004. Kriterierna för fördelning av stödet framgår av förslaget till förordning om stöd till kom- munerna för anläggande av ortssammanbindande och lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet. Nedan följer en redovisning dels av den modell för fördelning av stöd som utarbetats, dels av de orter som prioriterats. 
 75 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 Enligt  
 IT-propositionen 
  (prop. 1999/2000:86) samt budget- propositionen för 2001 (prop 2000/2001:1 utgiftsområde 19) har regeringen beräknat att sammanlagt 2 625 miljoner kr under åren  
 2000–2004 
  kommer att stå till förfogande för finansiering av utbyggnad av regionala transportnät. I beloppet ingår de medel från EG:s regionalfond som regeringen bedömer kommer att användas för  
 IT-infrastruktur 
  (275 miljoner kr), samt beräknade medel från anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska medel som avses användas som medfinansiering av EG:s strukturfondsprogram (300 miljoner kr). Det är de regionala organen, i enlighet med de av kommisionens beslutade strukturfondsprogrammen, som beslutar om hur dessa medel (275+300 miljoner kr) används i infrastrukturutbygganden, och dessa behandlas därför inte av Bredbandsutredningen. 
 Återstoden av medlen (2 050 miljoner kr) kan dock fördelas i enlighet med utredningens förslag. I följande förslag är således samtliga modeller och beräkningar baserade på ett fördelningsbart utrymme om 2 050 miljoner kr. 
 Kommunerna bör dock, om länsstyrelserna/självstyrelseorganen så beslutar, kunna kombinera dessa medel (2 050 miljoner kr) med finansiering från det regionalpolitiska anslaget 33:1. Detta regionalpolitiska anslag kan bl.a. användas till investeringar i IT- infrastruktur och som medfinansiering till strukturfondsprogrammen. I budgetpropositionen (2000/2001:1) beräknas att 300 miljoner kr används för anläggande av ortssammanbindande nät inom detta anslag. 
 Vidare kan vissa kommuner nyttja medel ur EG:s struktur- fondsprogram, Mål 1 och Mål 2, som strukturfondsdelegationen för respektive program beslutar om. Dessa medel beräknas i budgetpropositionen till 275 miljoner kr. 
 Det är inget som hindrar att beslut fattas av länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen och strukturfondsdelegationerna om ett högre belopp än ovan nämnda medel (275+300 miljoner kr). 
 I följande avsnitt beskrivs hur utrymmet till stöd föreslås användas. Kommunerna erbjuds finansiera anläggandet av nät med det statliga stödet som grund. 
 76 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 3.2 
  
 Avgränsning av stödet 
  
 Stöd skall endast gå till sådana ortssammanbindande nät som prio- riteras av regional- och näringspolitiska skäl och som inte bedöms komma till stånd på kommersiell grund t.o.m. 2004. I IT- infrastrukturutredningens betänkande SOU 1999:85 Bredband för tillväxt i hela landet, anges att 30 % av invånarna i Sverige bor på sådana orter eller i ren landsbygd där det inte bedöms som realistiskt att de kan få en bredbandsanslutning på rent kom- mersiella villkor. Den avgränsningen grundades bl.a. på täck- ningsgraden för  
 kabel-TV 
  som når ca 70 % av landets befolkning samt EU:s bedömningar som innebär att landsbygd definieras som tätorter med färre än 3 000 invånare, vilket motsvarar ca 30 % av Sveriges befolkning. Vid överläggningar med ett antal av mark- nadens aktörer har en diskussion förts om denna avgränsning. Överlag har denna avgränsning fått stöd, med undantag för Svenska  
 IT-företagens 
  organisation  
  
 IT-företagen 
  
 som anförde att marknaden kommer att klara av 90 % av Sveriges befolkning, men behöver stöd för de sista 10 %. Övriga aktörer har samtyckt eller avstått från att ta ställning i frågan. Man kan därför på goda grunder anta att de som bor i tätorter med 3 000 invånare eller fler kommer att få tillgång till bredbandsanslutningar på rent kommersiella villkor inom fyra år. Stödet skall därför gå till nät som sammanbinder orter med färre än 3 000 invånare och som prioriterats av regional- och näringspolitiska skäl. 
  
 3.3 
  
 Prioritering av orter och områden 
  
 3.3.1 
  
 Inledning 
  
 Enligt våra utredningsdirektiv skall vi peka ut vilka förbindelser som bör prioriteras av regional- och näringspolitiska skäl och som inte bedöms komma till stånd på kommersiell grund under de närmaste fem åren. Bedömningen gäller nu de återstående fyra åren t.o.m. 2004. 
 Att i detta skede peka ut vilka prioriterade förbindelser som bör anläggas är inte möjligt utan att i detalj studera varje ort och eventuella orter den skall ha förbindelse med. Utredningen har därför tolkat uppdraget så att det räcker att ange de prioriterade orter och områden som inte bedöms få tillgång till tekniken inom 
 77 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 fyra år på rent kommersiell grund. Utredningen har därför från respektive länsstyrelse och regionalt självstyrelseorgan begärt in ett underlag i form av uppgifter om vilka orter och områden med färre än 3 000 invånare som bör prioriteras. Dessa har i sin tur begärt in underlag från kommunerna. En första preliminär bedömning av vilka förbindelser som skulle prioriteras redovisades i enlighet med utredningsdirektiven i en rapport till regeringen den 3 april 2000. I detta första material redovisades kartor över vilka orter och områden med färre än 3 000 invånare som inte bedömdes som intressanta för marknaden på rent kommersiell grund, samt vilka av dessa orter och områden som var prioriterade. Under våren och sommaren har länsstyrelserna och självstyrelseorganen komplette- rat materialet och preciserat på vilka grunder vissa orter och områ- den har prioriterats utifrån följande kriterier: 
  
 1. 
  
 Skolorter med förskoleklass eller högre nivå i utbildningskedjan. 
  
 2. 
  
 Orter med näringsliv och företag som är starkt beroende av höga kommunikationshastigheter för att utvecklas eller expan- dera. 
  
 3. 
  
 Orter med offentlig service som väsentligt kan förbättra service och kvalitet mot medborgarna med hjälp av bredbandskapacitet. Det kan t.ex. handla om vårdcentraler som via telemedicin kan höja kvaliteten på tjänster mot de vårdbehövande. 
  
 4. 
  
 Orter som av andra skäl bedöms behöva anslutning. 
  
 Kriteriet skolorter var först begränsat till skolorter med grund- skolans åk 7 (högstadier) och uppåt i utbildningskedjan. Efter överläggning med länsstyrelserna och självstyrelseorganen har detta kriterium utökats till att gälla samtliga skolorter från förskoleklass  
 (6-åringar) 
  och uppåt i utbildningskedjan. 
 I kartmaterialet finns nu en kartläggning av samtliga orter med någon form av skola från förskoleklass och uppåt. Prioriterings- grunden andra skäl har använts i vissa fall. Man har bl.a. använt denna prioriteringsgrund då man prioriterat orter och områden där man velat underlätta för de boende att arbeta och leva, t.ex. genom att möjliggöra distansarbete. Andra skäl har också angetts som motivering, t.ex. för orter och områden som prioriterats därför att det finns handel med glesbygdsservice eller därför att de är turist- orter. 
 Prioriteringarna och kartläggningen som gjorts har matats in av uppgiftslämnarna i Metrias (Lantmäteriverkets) digitala kartsystem 
 78 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 GIS system, 
 1  
 ett digitalt kartsystem. I bilaga 7 finns en samman- ställning över samtliga prioriterade orter och områden. 
  
 3.3.2 
  
 Resultat 
  
 Bedömningen av vilka orter och områden som bör vara prioriterade görs bäst på lokal och regional nivå. Utredningen har därför inte värderat eller bedömt det inkomna materialet, utan redovisar detta utan ytterligare bearbetningar (se bilaga 7). 
  
 1  
 Se www.bredband.metria.com 
 79 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 Tabell 1 
 . Andel prioriterade orter och deras prioritetsgrund. 
  
 Län/region 
  
 Totalt antal 
  
 Prioriterade orter 
  
 Antal orter sorterade efter respektive 
  
 orter 
  
 prioritetsgrund 
  
 Antal 
  
 % 
  
 Skola 
  
 Näringsliv/Offentlig 
  
 Annat 
  
 2) 
  
 3) 
  
 företag 
  
 service 
  
 skäl 
  
 Stockholm 
  
 299 
  
 63 
  
 21 
  
 48 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Uppsala 
  
 144 
  
 53 
  
 37 
  
 47 
  
 1 
  
 3 
  
 3 
  
 Södermanland 
  
 119 
  
 49 
  
 41 
  
 39 
  
 35 
  
 28 
  
 4 
  
 Östergötland 
  
 154 
  
 82 
  
 53 
  
 69 
  
 45 
  
 35 
  
 20 
  
 Jönköping 
  
 134 
  
 37 
  
 28 
  
 13 
  
 20 
  
 15 
  
 7 
  
 Kronoberg 
  
 97 
  
 47 
  
 48 
  
 45 
  
 39 
  
 31 
  
 3 
  
 Kalmar 
  
 185 
  
 104 
  
 56 
  
 85 
  
 42 
  
 33 
  
 23 
  
 Gotland 
  
 63 
  
 32 
  
 51 
  
 27 
  
 13 
  
 10 
  
 11 
  
 Blekinge 
  
 113 
  
 51 
  
 45 
  
 37 
  
 31 
  
 34 
  
 14 
  
 Skåne 
  
 491 
  
 146 
  
 30 
  
 94 
  
 57 
  
 48 
  
 15 
  
 Halland 
  
 206 
  
 206 
  
 100 
  
 76 
  
 108 
  
 79 
  
 77 
  
 V:a Götaland 
  
 608 
  
 277 
  
 46 
  
 231 
  
 94 
  
 89 
  
 42 
  
 Värmland 
  
 180 
  
 120 
  
 67 
  
 71 
  
 107 
  
 23 
  
 - 
  
 Örebro 
  
 136 
  
 113 
  
 83 
  
 64 
  
 74 
  
 33 
  
 46 
  
 Västmanland 
  
 77 
  
 30 
  
 39 
  
 23 
  
 28 
  
 19 
  
 - 
  
 Dalarna 
  
 290 
  
 125 
  
 43 
  
 100 
  
 70 
  
 23 
  
 22 
  
 Gävleborg 
  
 239 
  
 76 
  
 32 
  
 65 
  
 56 
  
 46 
  
 7 
  
 Västernorrland 
  
 198 
  
 124 
  
 63 
  
 85 
  
 52 
  
 27 
  
 45 
  
 Jämtland 
  
 157 
  
 108 
  
 69 
  
 78 
  
 64 
  
 39 
  
 25 
  
 Västerbotten 
  
 237 
  
 184 
  
 78 
  
 90 
  
 101 
  
 46 
  
 81 
  
 Norrbotten 
  
 233 
  
 138 
  
 59 
  
 91 
  
 70 
  
 54 
  
 29 
  
 Summa 
  
 4 360 
  
 2 165 
  
 50 
  
 1 478 
  
 1 107 
  
 715 
  
 474 
  
 1)Totalt antal orter med invånarantal mellan 50 och 2 999. Enligt SCB:s ortsindelning 1995 2)Antalet prioriterade orter med invånarantal mellan 50 och 2999. 
 3)Andel prioriterade orter av totala antalet orter (50 – 2999 invånare). 
 Sammanlagt finns det 4 360 orter med mellan 50 och 2 999 in- vånare. Av dessa har Sveriges kommuner i samråd med länen och de regionala självstyrelseorganen prioriterat 50 % eller i antal 2 165 orter. Dessa orter bedöms vara i behov av en  
 IT-infrastruktur 
  med hög kapacitet. Kriterierna för orternas prioritetsordning framgår av bilaga 7. 
 I tabellen kan utläsas att av de totalt 4 360 orterna (50– 2 999 invånare) så är 1 478 skolorter. Det innebär att var tredje 
 80 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 mindre ort i Sverige har en skola i någon form. Alla dessa skolorter skall, som nämnts tidigare, vara prioriterade enligt de direktiv utredningen gett till länsstyrelserna och de regionala självstyrelse- organen inför prioriteringen. Av de 2 165 prioriterade orterna utgör skolorterna en klar majoritet, 68 %. 
 Totalt 1 107 och har prioriterats av näringslivsskäl. Detta innebär att knappt var fjärde ort av det totala antalet orter bedöms behöva  
 IT-infrastruktur 
  med hög kapacitet för att kunna utveckla sitt näringsliv/sina företag. 
 Var sjätte ort, eller 715 stycken, av det totala antalet orter (50 – 2 999 invånare) har prioriterats i syfte att den offentliga servicen ska förbättras. Av annat skäl har 474 orter prioriterats, eller var elfte ort. 
 I tabell 1 kan man också se att man i de olika länen prioriterat sina mindre orter på mycket olika sätt. Stockholms län har prioriterat minst andel av sina orter med  
 50–2 
  999 invånare, 21 %. Halland har den högsta andelen prioriterade orter, 100 %. Som genomsnitt för riket har varannan ort prioriterats av något skäl. Den stora skillnaden mellan länen återspeglas också om man beräknar andelen prioriterade orter på kommunnivå. Detta redovisas dock inte närmare i detta betänkande. Där skiljer det från 0 % till 100 %. 
 En slutsats av dessa stora skillnader är att det är svårt att genomföra en prioritering på lika grunder för alla Sveriges kommu- ner. Denna utredning har inte haft resurser eller tid att själv klara av denna prioritering, utan har överlåtit detta till den lokala/- regionala nivån. Det är dock knappast troligt att det reella behovet skiljer så mycket mellan de olika länen och kommunerna av att få en bra höghastighetsuppkoppling, som resultatet visar. Med all sannolikhet är det olika bedömningsgrunder och värderingar ute i kommuner och län som ger upphov till de stora skillnaderna i prioritering. 
 Vad gäller antal prioriterade  
 skolorter  
 så är det mer av en kart- läggning än en prioritering, varför dessa värden bör vara tillförlit- liga. 
 Med anledning av de stora skillnaderna i prioriterade orter går det inte att använda resultatet för att hitta någon fördelningsmodell av stödpengarna. 
 I stället får den prioritering som är gjord ses som en första ansats till de lokala infrastrukturplaner som kommunerna förväntas göra. I den tidplan som där skall visas hur orterna i den egna 
 81 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 kommunen kommer att få tillgång till en  
 IT-infrastruktur, 
  förutsätts att de orter som prioriterats kommer med under den första delen av utbyggnadsperioden. 
 Noteras bör också att summan av antalet prioriterade orter efter de fyra kriterierna inte stämmer överens med det totala antalet prioriterade orter. En summering av antalet prioriterade orter efter skolort, näringsliv, offentlig service och annat skäl ger sammanlagt 3 774 prioriterade orter, medan det totala antalet prioriterade orter är 2 165. Skillnaden beror på att en och samma ort kan ha flera prioritetsgrunder. 
 82 
 SOU 2000:111 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 Tabell 2 
 . Antal invånare boende i prioriterad ort 
  
 Län 
  
 Totalt antal 
  
 Befolkning i 
  
 Andel av 
  
 Andel av 
  
 prioriterade 
  
 prioriterad ort 
  
 totala 
  
 befolkningen 
  
 orter 
  
 mindre än 3000 inv. befolkningen 
  
 i landsbygd 
  
 1) 
  
 2) 
  
 Stockholm 
  
 63 
  
 35 424 
  
 2 % 
  
 24 % 
  
 Uppsala 
  
 53 
  
 37 064 
  
 13 % 
  
 39 % 
  
 Södermanland 
  
 49 
  
 34 415 
  
 13 % 
  
 40 % 
  
 Östergötland 
  
 82 
  
 47 441 
  
 12 % 
  
 42 % 
  
 Jönköping 
  
 37 
  
 24 751 
  
 8 % 
  
 22 % 
  
 Kronoberg 
  
 47 
  
 42 007 
  
 24 % 
  
 49 % 
  
 Kalmar 
  
 104 
  
 58 243 
  
 25 % 
  
 52 % 
  
 Gotland 
  
 32 
  
 12 589 
  
 22 % 
  
 35 % 
  
 Blekinge 
  
 51 
  
 28 873 
  
 19 % 
  
 47 % 
  
 Skåne 
  
 146 
  
 127 840 
  
 11 % 
  
 42 % 
  
 Halland 
  
 206 
  
 82 597 
  
 30 % 
  
 64 % 
  
 Västra Götaland 
  
 277 
  
 171 365 
  
 12 % 
  
 39 % 
  
 Värmland 
  
 120 
  
 45 594 
  
 16 % 
  
 40 % 
  
 Örebro 
  
 113 
  
 47 513 
  
 17 % 
  
 52 % 
  
 Västmanland 
  
 30 
  
 33 970 
  
 13 % 
  
 46 % 
  
 Dalarna 
  
 125 
  
 60 969 
  
 22 % 
  
 50 % 
  
 Gävleborg 
  
 76 
  
 56 821 
  
 20 % 
  
 47 % 
  
 Västernorrland 
  
 124 
  
 57 405 
  
 23 % 
  
 49 % 
  
 Jämtland 
  
 108 
  
 38 532 
  
 29 % 
  
 48 % 
  
 Västerbotten 
  
 184 
  
 63 116 
  
 25 % 
  
 50 % 
  
 Norrbotten 
  
 138 
  
 52 039 
  
 20 % 
  
 52 % 
  
 Summa 
  
 2 165 
  
 1 158 568 
  
 13 % 
  
 43 % 
  
 1) 
  
 Antal boende i prioriterad ort dividerat med total befolkning i länet/regionen 
  
 2) 
  
 Antal boende i prioriterad ort dividerat med befolkning boende i tätort med färre än 3 000 invånare och glesbygd. Obserrera att beräkningsunderlaget beträffande boende i landsbygd inte är detsamma som användes vid fördelningen av stöd till områdesnät i SOU 2000:68. Vid fördelning av stödet till områdesnät justerades areal och därmed också befolkning i mycket små och mycket stora kommuner Se mer om detta i SOU 2000:68 s 37. 
  
 Av tabell 2 framgår att 13 % av Sveriges befolkning bor i priorite- rade orter med  
 50–2 
  999 invånare. Eftersom sammanlagt 30 % av befolkningen bor i orter med färre än 3 000 invånare eller utanför orter, vilket tidigare konstaterats i flera utredningar, innebär detta 
 83 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 att 17 % av Sveriges befolkning bor i icke prioriterade orter eller på ren landsbygd. 
 Det kan noteras att det mellan länen skiljer från 2 % till 30 % beträffande hur många människor som bor i de prioriterade orterna. Detta har naturligtvis ett starkt samband med hur många som bor på landsbygden och i de mindre orterna ( 
 För riket som helhet är andelen boende i prioriterad ort 43 % i relation till samtliga boende i orter med 3 000 invånare eller färre. Statistiskt material beträffande befolkning och orter har inhämtats från Statistiska Centralbyrån, SCB. Vissa begränsningar finns i det statistiska materialet då tätortsavgränsningen är från 1995 och befolkningsstatistiken från 1999. 
  
 3.4 
  
 Stödets utformning 
  
 För att på bästa sätt stimulera en utbyggnad av ett ortssammanbin- dande nät bör ett stöd utformas som framför allt är direkt kopplat till just utbyggnaden av det ortssammanbindande nätet, men också till en del är en kompensation för det merarbete som man på regional och lokal nivå initialt måste räkna med vid planering av utbyggnaden. Detta merarbete kan bestå av insatser för att få till en samordning mellan kommuner och inom en region, upprättande av  
 IT-infrastrukturprogram, 
  handläggning av ansökningar om stöd osv. Utredningen bedömer därför att medel bör tillföras kommuner och länsstyrelser/regionala självstyrelseorgan, dels för utbyggnad av det fysiska nätet, dels för att initialt underlätta den administrativa hanteringen som kommer att krävas med anledning av utredningens förslag. 
 84 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 Utredningen föreslår av den anledningen ett stöd, beträffande utbyggnad av nät som kommer att baseras på två kriterier: avstånd mellan orter och antal orter. Detta stöd föreslås fördelas länsvis och per kommun, men också med en mindre del som fördelas endast länsvis. Jag föreslår dessutom att medel skall avsättas för administrativa insatser på central, regional och lokal nivå. Läs mer om det administrativa stödet i kap. 4. 
 Stöden kan ges för stödberättigade åtgärder som utförs under perioden 1 januari  
 2001–31 
  december 2004. 
  
 3.4.1 
  
 Stöd till utbyggnad av nät 
  
 Vid utformningen av modellen för stödet till nätutbyggnad har hänsyn tagits till den beräknade kostnad som skulle åsamkas en kommun som upphandlar utbyggnad av ett ortsammanbindande och i huvudsak fiberoptiskt nät. Stödet är dock teknikneutralt såtillvida att det, om de villkor som anges i kap. 3 är uppfyllda, skall utgå oavsett vilken teknik man väljer. När kommunerna faktiskt anlägger  
 IT-nät 
  kommer man att använda olika tekniska lösningar beroende på de lokala förhållandena. Dessa kan i många fall vara ett billigare alternativ, t.ex. radiolösningar. Detta har dock inte beaktats vid beräkning av det fiktiva nät som används i denna modell. För att få en så rättvis fördelning som möjligt mellan kommunerna beräknas kostnaden för det fiktiva nätet enbart utifrån anläggningskostnader för ett fiberoptiskt nät i varje kommun. 
 De största kostnaderna vid utbyggnad av ett fibernät utgörs av grävning, upphängning i stolpar, material i form av fiberkabel och kanalisation samt återställning. Därefter tillkommer kostnader som kan härledas till respektive ort som skall ingå i nätet. Dessa kostna- der härrör från att grävning och återställning är dyrare inom tätt- bebyggda områden, jämfört med grävning på ren landsbygd, samt att det krävs utrymmen med god miljö för att terminera kablage och placera kommunikationsutrustning. 
 Oberoende av teknikval är dock kostnaden för utbyggnad av infrastruktur starkt beroende av avståndet mellan olika orter. Kostnaderna för fysisk ledning kan uppskattas per meter medan kostnaden för radiolösningar kommer mer etappvis med avståndet och är mer beroende av vilken kapacitet i överföringshastighet som krävs. 
 85 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 Utrymmet för stödet kommer därför att baseras på avstånd mellan orter samt antal orter i kommunen. Ett maximalt belopp fördelas per kommun enligt bilaga 8 kolumn 8 (se även samman- ställningen i bilaga 11). 
 Avståndsberoende faktor 
 Utrymmet för stöd kommer till en del att baseras på den beräknade sammanlagda sträckan för att sammanbinda samtliga orter med 50 eller fler invånare i en kommun med en schabloniserad kostnad per meter. 
 För att uppskatta den ledningslängd som krävs för att få ett fiktivt, heltäckande ortssammanbindande nät i varje kommun har ett dataprogram utvecklats via Metria. 
 Programmet länkar fågelvägen ihop varje ort med fler än 50 in- vånare med närmast belägna ort. Den närmaste sträckan mellan dessa två orter beräknas via det allmänna vägnätet. På så sätt länkas alla orter med fler än 50 invånare ihop med någon annan ort. 
 I detta skede av processen blir resultatet ett antal små isolerade lokala nätverk. Programmet söker därefter upp det lokala nätverk som ligger närmast vart och ett av de lokala isolerade nätverken, och sammanbinder dessa. Även här räknas sträckan ut efter det allmänna vägnätet. Slutresultatet blir ett fiktivt nät där samtliga orter med fler än 50 invånare är ihopkopplade till en samman- hängande nätstruktur. Den fiktiva nätstrukturen är optimerad över kommungränserna eftersom programmet inte tar hänsyn till dessa gränser när strukturen byggs upp. Programmet har inte klarat att automatiskt få med bebodda öar i det fiktiva nätet. Här har i stället sträckan beräknats manuellt längs en schematisk ledningsdragning. 
 Vägsträckan mellan två orter över en kommungräns har fördelats mellan kommunerna i förhållande till länkens längd i vardera kommunen. Resultatet redovisas i bilaga 8 där den totala vägsträckan i detta fiktiva nät kan avläsas för varje kommun, se kolumn 4. 
 Det är viktigt att påpeka att detta nät endast är ett fiktivt nät som byggts upp för att det ska gå att få en så korrekt jämförbar sträcka ledning som möjligt som behöver anläggas i varje kommun för att få ett sammanhängande ortssammanbindande nät. I verkligheten kommer näten att byggas på annat sätt. Modellen behandlar dock alla kommuner på ett likvärdigt sätt vilket ger ett 
 86 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 rättvist underlag varifrån ett avståndsberoende maximistöd kan fördelas. 
 Den totala kostnaden har beräknats genom att ett schablonvärde för grävning och förläggning av fiberkabel per meter har multiplicerats med den längd som ett fullt utbyggt nät utgör. 
 Schablonkostnaden för kostnad per meter har satts till 200 kr, ett belopp som efter diskussion med ett antal företrädare för bran- schen ansetts som rimligt för dragning av fiber på ren landsbygd. Detta schablonvärde inkluderar projektering, grävning/plöjning, nedläggning av kanalisation och optofiber inklusive material- kostnad, återläggning samt dokumentation. Om upphängning i stället används torde kostnaden kunna sjunka och stödet räcka längre. 
 Ortsberoende faktor 
 Kostnaden för utbyggnad av  
 IT-infrastruktur 
  inom tätort (50– 2 999 invånare) skattas till att vara högre än det schablonbelopp som används i vår modell. Särskilda kostnader tillkommer för varje ort som skall ingå i det ortsammanbindande nätet. Dessa kostnader handlar om att hänsyn måste tas till korsningar, in- och utfarter, fastigheter, annan infrastruktur m.m. Av den anledningen har antagits att en fast summa med 250 000 kr per ort  
 50–2 
  999 invånare, belastar kostnadskalkylen. 
 Summan 250 000 kr är beräknad efter att en genomsnittlig väg- längd genom ett samhälle, med  
 50–2 
  999 invånare, är uppskattad till ca 1 000 meter. Merkostnaden för ledningsdragning har antagits vara 100 %, jämfört med ledningsdragning på ren landsbygd. Detta ger en summa om 1000 x 200 kr = 200 000 kr per ort. Till detta kommer en fast kostnad för en termineringspunkt som har antagits vara ca 50 000 kr i genomsnitt. Dessa kostnader kan självklart vari- era kraftigt från samhällen med 50 invånare, där merkostnaden är försumbar, till samhällen med nära 3 000 invånare, där kostnaden säkerligen kan vara flera gånger högre än schablonbeloppet på 200 kr/m. Merkostnaden skulle enligt denna beräkning bli 250 000 kr för varje ort med ett invånarantal mellan 50 och 2 999. 
 87 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 3.4.2 
  
 Vald fördelningsmodell 
  
 De ovan beskrivna kriterierna, avståndskriteriet och ortskriteriet tillsammans, föreslås utgöra det underlag som beräkningen sedan baseras på när utrymmet till stöd för respektive kommun tas fram. 
 Kostnaden för att bygga ut det fiktiva nätet till 100 % plus kost- naden för att gå igenom varje ort med  
 50-2 
  999 invånare ger en teoretisk totalkostnad för ett fullt utbyggt ortssammanbindande nät. Denna totalkostnad är beräknad efter ett fiberoptiskt, fiktivt nät. 
 För kommuner där den fiktiva kostnaden per invånare blir orimligt hög med den använda modellen har en begränsning lagts in. Begränsningen förutsätter att man i dessa kommuner använder sig av billigare tekniska lösningar i den yttersta glesbygden. 
 Begränsningen börjar gälla då den fiktiva kostnaden per invånare (total befolkning) i respektive kommun överstiger 4 000 kr. I den fördelningsmodell som användes får 21 kommuner ett sådant kostnadsläge. För dessa kommuner beräknas en reducerad fiktiv kostnad per invånare. Reduceringen utförs så att en beräknad krona i kostnad blir mindre värd ju mer kostnaden överstiger 4 000 kr/invånare Rent tekniskt har kostnaden över 4 000 kr beräknats med hjälp av den naturliga logaritmen, LN(X). 
 Den reducerade kostnad som då fås är den totala kostnad som ligger till grund för den fortsatta beräkningen av vilket utrymme till stöd som respektive kommun kan få. 
 Underlaget för de beräkningar som beskrivs ovan framgår av bilaga 8. 
  
 3.4.3 
  
 Kommuners egen insats 
  
 Det statliga stödet skall kompletteras med kommunal medfinansie- ring, privat kapital,  
 EU-medel 
  etc. I de fall en kommun inte kan ordna någon extern medfinansiering utan själv måste medfinansiera utbyggnaden fullt ut kan kostnaden för många glesbygds- kommuner med litet befolkningsunderlag bli orimligt stor. 
 Utredningen föreslår därför att varje kommun förutsätts ordna lokal medfinansiering om maximalt 400 kr/invånare. Om en kommuns teoretiska kostnad för utbyggnaden av det fiktiva nätet inryms i en insats motsvarande 400 kr/invånare så kommer inget statligt stöd att ges. Se underlaget i bilaga 8 kolumn 5, 6 och 7. 
 88 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 Det statliga stödet koncentreras därmed till de kommuner där den teoretiska kostnaden för det fiktiva nätet överstiger 400 kr/in- vånare. 
 Beloppet 400 kr/invånare är enligt utredningens bedömning en rimlig insats, även i de fall där kommunen får tillskjuta egna skattemedel. En genomsnittlig kommunal nettoinvesteringsbudget har de senaste åren legat på knappt 2 000 kr/invånare och år. 
 En egen insats om 100 kr/invånare och år skulle därmed inteckna ca 5 % av investeringsutrymmet under en fyraårsperiod för en genomsnittlig svensk kommun. Detta är enligt utredningens mening en fullt rimlig insats. 
 Inräknat kommunstödet till områdesnät (SOU 2000:68), med den förändringen att även för detta stöd föreslås kommunens insats bli maximerad till 400 kr/invånare, kan den totala kommunala insatsen aldrig bli större än 800 kr/invånare, eller 200 kr/invånare och år, vilket fortfarande är en fullt rimlig egen insats under en begränsad tidsperiod som uppbyggnadsskedet kommer att omfatta. Sammanlagt skulle då högst ca 10 % av det investeringsutrymme som en genomsittlig svensk kommun har tas i anspråk under fyra år. 
 Det finns naturligtvis enskilda kommuner vilkas investerings- utrymme avsevärt underskrider dessa genomsnittliga 2 000 kr/in- vånare och år. För dessa kommuner blir insatsen naturligtvis avsevärt högre procentuellt sett om annan lokal medfinansiering inte kan erhållas. Det är dock mycket svårt att i denna modell ta hänsyn till alla enskilda kommuners ekonomiska status. Modellen måste av förklarliga skäl byggas på schabloner och generaliseringar. En fördelningsmodell som tar hänsyn till varje enskild kommuns ekonomiska situation kommer att kräva större arbetsinsats och ta betydligt längre tid att utveckla än vad som här angivits. Det bör dock påpekas än en gång att den lokala medfinansieringen mycket väl kan bestå av t.ex. lokalt privat kapital,  
 EU-fonder 
  etc. Om detta inte räcker till måste dock kommunerna gå in med kommunala skattemedel. 
 En modell där den lokala insatsen är begränsad till 400 kr/in- vånare innebär att den andel stöd som kommunerna kan få för anläggandet av ett ortssammanbindande nät kommer att variera som exemplen nedan visar. 
  
 För en kommun med en beräknad fiktiv totalkostnad som understiger 400 kr/invånare ges inget stöd. 
  
 89 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 För en kommun med en total fiktiv kostnad av 600 kr blir det stödberättigade utrymmet 200 kr/invånare. Andelen stöd blir här 33 %. 
  
 För en kommun med en fiktiv totalkostnad om 800 kr/invånare blir stödets andel 50 %, 400 kr/invånare 
  
 För en kommun med en totalkostnad om 1 600 kr/invånare kan stöd utgå med 1 200 kr/invånare. Här blir andelen stöd 75 %. 
  
 För kommuner med andra kostnader(över 400 kr/invånare) än i exemplen ovan råder ett linjärt samband mellan kostnad och stöd. 
 Vad som ovan beskrivs innebär att i de fall kommunerna vill ta ett ansvar för  
 IT-infrastrukturutbyggnad 
  är det upp till kom- munerna att själva ordna finansiering av utbyggnaden av nätet för en kostnad motsvarande 400 kr/invånare. För resterande del träder det statliga stödet in och finansierar kostnaden för nätet till maximalt det utrymme för stöd som finns för varje kommun. I praktiken genomförs det genom att kommuner som inte når upp till den fiktiva kostnaden 400 kr per invånare inte får stöd alls, medan kommuner med en högre fiktiv totalkostnad får stöd i proportion till hur stor kostnaden per invånare är i intervallet 400– 800 kr/invånare. Över denna punkt (800 kr per invånare) utgår stöd med belopp som motsvarar hela den verkliga kostnaden så länge utrymmet för kommunen räcker. 
 Beträffande stödet till områdesnät (=ortsnät i SOU 2000:68) föreslogs att de belopp som länsstyrelsen/det regionala självstyrel- seorganet högst får bevilja varje kommun skall få frångås om särskilda skäl föreligger. Därvid föreslogs dessutom att ett ut- rymme på upp till 1,2 miljarder skulle fördelas i en första omgång med hänsyn till osäkerheten gällande hur mycket förslaget till skattereduktion skulle komma att ta i anspråk. Resterande del skulle fördelas i ett senare skede. 
 Beträffande stödet för ortssammanbindande förbindelser föreslås i stället en möjlighet för länsstyrelsen/det regionala självstyrelseorganet att efter utgången av 2003 omfördela mellan kommunerna, t.ex. om vissa medel i annat fall inte skulle komma att tas i anspråk. Omfördelning kan ske om särskilda skäl för detta kan anses föreligga med hänsyn till hur medlen har fördelats mellan kommunerna föreliggande ansökningar och med hänsyn hur den kommersiellt betingande utbyggnaden har skett i förhållande till  
 IT-infrastrukturplanerna. 
  
 90 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 3.4.4 
  
 Länspott 
  
 Den ovan beskrivna modellen för att fördela stöd, baserad på en beräknad kostnad för ett fiktivt heltäckande ortssammanbindande nät, bygger på schabloner och förenklingar. Det finns ingen modell som kan fånga upp alla faktorer som påverkar slutkostnaden för en kommun när den skall anlägga sitt ortssammanbindande nät. På kommersiell grund anläggs dessutom ett stort antal nät i dag. Detta sker framför allt i större tätorter samt längs de stora vägarna. Det som dras utefter vägarna kommer att underlätta för kommuner att koppla upp mindre tätorter då ledningen dras förbi eller genom en mindre ort. Däremot finns det kommuner som pga. sitt geografiska läge har små möjligheter att tillgodogöra sig den utbyggnad som marknaden gör. Genom en länspott kan dessa kommuner få en kompensation då en klarare bild finns över vilka kommuner som inte har denna fördel. 
 Det kan därför inom ett län eller en region finnas skäl att göra vissa korrigeringar. Sådana korrigeringar kan ske med medel från en s.k. länspott som tilldelas de regionala självstyrelseorganen och länsstyrelserna från vilka medel kan beviljas till kommuner efter ansökan. 
 Det kan också, vid uppbyggnaden av ett ortssammanbindande nät i länet/regionen, finnas förbindelser som för helheten är viktiga länkar i nätstrukturen, men där någon kommun inte ser utbyggna- den som sin prioriterade angelägenhet. Där kan dessa länkar anläggas efter samråd med berörda kommuner, med hjälp av en länspott. Upphandlingen av dessa förbindelser skall ske av de berörda kommunerna. Stödet beviljas också här av de regionala självstyrelseorganen eller länsstyrelserna efter ansökan från kommunerna. 
 Länsstyrelsen kan också använda potten till att anlägga nät för särskilt angelägna projekt där dessa i annat fall inte skulle komma tillstånd. 
 En sådan länspott som nämns ovan föreslås skapas genom att en åttondel av det totala stödbeloppet för att anlägga nät fördelas till länstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen via anslag. Fördel- ningen av dessa pengar sker proportionellt mot fördelningen av hur kommunernas övriga stödpengar fördelas för respektive län/region. 
 Förbindelser som anläggs med pengar från länspotten föreslås inte villkoras med lokal medfinansiering. Motivet härför är att 
 91 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 utredningen bedömer att en rimlig lokal medfinansiering för en genomsnittskommun är maximalt 400 kr/invånare. Denna med- finansiering uppnås inom det utrymme till stöd som kommunerna får. Det faktum att krav på medfinansiering inte ställs på investeringar som sker med hjälp av länspotten, behöver inte inne- bära att länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen är för- hindrade att föra en diskussion med kommunerna om en sådan medfinansiering. 
 Till denna länspott avsätts därför 250 miljoner kr, som fördelas till länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen enligt tabellen nedan. 
  
 Tabell 3 
 . Fördelning av länspott, totalt 250 miljoner kr 
  
 Län/region 
  
 SEK 
  
 Län/region 
  
 SEK 
  
 Stockholm 
  
 10 343 000 
  
 V:a Götaland 
  
 25 648 000 
  
 Uppsala 
  
 5 371 000 
  
 Värmland 
  
 12 637 000 
  
 Södermanland 
  
 5 673 000 
  
 Örebro 
  
 5 770 000 
  
 Östergötland 
  
 7 029 000 
  
 Västmanland 
  
 3 901 000 
  
 Jönköping 
  
 7 405 000 
  
 Dalarna 
  
 17 059 000 
  
 Kronoberg 
  
 6 642 000 
  
 Gävleborg 
  
 12 632 000 
  
 Kalmar 
  
 12 329 000 
  
 Västernorrland 
  
 13 830 000 
  
 Gotland 
  
 4 129 000 
  
 Jämtland 
  
 20 051 000 
  
 Blekinge 
  
 4 609 000 
  
 Västerbotten 
  
 26 404 000 
  
 Skåne 
  
 14 257 000 
  
 Norrbotten 
  
 27 570 000 
  
 Halland 
  
 6 711 000 
  
 Summa 
  
 250 000 000 
  
 92 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 3.5 
  
 Avvägning mellan olika modeller 
  
 Vid val av modell har ett antal kriterier prövats. I tabellen nedan framgår några olika variabler (procentuell andel) för fördelning. 
 Tabell 4 
  
 Orter  
  
 Väglängd i 
  
 Befolkning 
  
 Areal utan- 
  
 Total befolk- 
  
 3 000 inv. 
  
 dessa orter 
  
 i lands 
 - 
  
 för orter m. 
  
 ning i kom- 
  
 Län 
  
 bygd 
 2 
  
 minst 3 000 
  
 munerna 
  
 inv. 
  
 Stockholm 
  
 7,0% 
  
 6,44% 
  
 5,5% 
  
 1,4% 
  
 20,4% 
  
 Uppsala 
  
 3,3% 
  
 2,63% 
  
 3,6% 
  
 1,7% 
  
 3,3% 
  
 Södermanl. 
  
 2,8% 
  
 2,62% 
  
 3,2% 
  
 1,5% 
  
 2,9% 
  
 Östergötl. 
  
 3,5% 
  
 3,14% 
  
 4,3% 
  
 2,6% 
  
 4,6% 
  
 Jönköping 
  
 3,0% 
  
 3,33% 
  
 4,2% 
  
 2,5% 
  
 3,7% 
  
 Kronoberg 
  
 2,2% 
  
 3,06% 
  
 3,2% 
  
 2,1% 
  
 2,0% 
  
 Kalmar 
  
 4,3% 
  
 5,09% 
  
 4,2% 
  
 2,7% 
  
 2,7% 
  
 Gotland 
  
 1,4% 
  
 1,42% 
  
 1,3% 
  
 0,8% 
  
 0,6% 
  
 Blekinge 
  
 2,6% 
  
 2,42% 
  
 2,3% 
  
 0,7% 
  
 1,7% 
  
 Skåne 
  
 11,4% 
  
 10,00% 
  
 11,3% 
  
 2,6% 
  
 12,7% 
  
 Halland 
  
 4,8% 
  
 5,03% 
  
 4,9% 
  
 1,3% 
  
 3,1% 
  
 V.Götaland 
  
 13,9% 
  
 12,22% 
  
 16,4% 
  
 5,7% 
  
 16,8% 
  
 Värmland 
  
 4,0% 
  
 4,23% 
  
 4,3% 
  
 4,3% 
  
 3,1% 
  
 Örebro 
  
 3,1% 
  
 3,49% 
  
 3,4% 
  
 2,1% 
  
 3,1% 
  
 Västmanl. 
  
 1,8% 
  
 2,08% 
  
 2,8% 
  
 1,5% 
  
 2,9% 
  
 Dalarna 
  
 6,6% 
  
 7,99% 
  
 4,6% 
  
 6,9% 
  
 3,2% 
  
 Gävleborg 
  
 5,5% 
  
 5,77% 
  
 4,5% 
  
 4,4% 
  
 3,2% 
  
 Västernorrl. 
  
 4,5% 
  
 5,17% 
  
 4,4% 
  
 5,3% 
  
 2,8% 
  
 Jämtland 
  
 3,5% 
  
 3,63% 
  
 3,0% 
  
 12,1% 
  
 1,5% 
  
 Västerb. 
  
 5,5% 
  
 5,02% 
  
 4,7% 
  
 13,6% 
  
 2,9% 
  
 Norrbotten 
  
 5,3% 
  
 5,21% 
  
 3,8% 
  
 24,2% 
  
 2,9% 
  
 Totalt 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Källor 
 : All statistik i tabellen bygger på SCB:s statistik, se bilaga 2 SOU 2000:68, utom väglängdsfördelningen som är hämtad från en konsultrapport (12 juli 2000) av NetPartner i samarbete med Metria. 
  
 2  
 Befolkning i orter med färre än 3000 invånare samt glesbygd. 
 93 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 Utgångspunkt i andelen befolkning boende på landsbygden 
 Vid fördelning av det s.k. områdesstödet (SOU 2000:68) användes andel invånare på landsbygd som ett kriterium vid fördelning av stödpengar. I den fjärde kolumnen i tabellen framgår vilken andel landsbygdsbefolkning som respektive län har i förhållande till riket. 
 För vissa län är andelen orter större än andelen befolkning på landsbygden, vilket torde antyda att andelen utspritt boende utan- för orter är litet. Dessa län är framför allt Stockholm, Dalarna, Gävleborg, Västerbotten och särskilt Norrbotten. För andra län är det tvärtom så att andelen landsbygdsbefolkning överstiger andelen orter vilket antyder att det är ett stort inslag av spritt boende utanför orter. Dessa län är framför allt Jönköping, Kronoberg, Västra Götaland och Västmanland. 
 Vad gäller det ortssammanbindande nätet så konstaterar utred- ningen att andelen landsbygdsbefolkning inte är det lämpligaste måttet på hur stödpengarna fördelas. 
 Utgångspunkt i andelen landsbygdsareal 
 En stor yta har ett starkt samband med långa avstånd och skulle därigenom kunna vara ett tänkbart kriterium att fördela stödpengar efter. Nackdelen är dock, som också konstaterades i SOU 2000:68, att ett antal kommuner har väldigt stor yta. Detta gäller framför allt fjällkommunerna. Dessa har förvisso också långa vägavstånd, men inte i den omfattning som står i proportion mot landsbygdsarealen. Ur tabellen ovan kan man också utläsa att antal orter och landsbygdsareal inte korrelerar särskilt väl. Skåne har t.ex. 11,4 % av landets orter med färre än 3 000 invånare men bara 2,6 % av landsbygdsarealen. Jämtland har å andra sidan bara 3,5 % av antalet orter men hela 12,1 % av landsbygdsarealen. Utredningen konstaterar därför att landsbygdsarealen inte är ett lämpligt kriterium att fördela stödpengar efter för att anlägga ett ortssammanbindande nät 
 94 
 SOU 2000:111 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 Utgångspunkt i andelen orter med färre än 3 000 invånare 
 I den andra kolumnen i tabell 4 framgår hur andelen orter ( 
 Att fördela stödet enbart efter detta kriterium skulle ge över- kompensation till mer tätbebyggda län. Detta framträder tydligt i en jämförelse mellan Jämtlands och Östergötlands län. Bägge länen har lika många småorter. Däremot är landsbygdsarealen för Jämt- land  
 4–5 
  gånger större än Östergötlands. Rimligen har Jämtland då också längre sträckor mellan sina orter jämfört med Östergötland och därigenom avsevärt högre kostnader för att sammanbinda sina orter. 
 Däremot så är andelen orter ett intressant mått ur den aspekten att varje ort medför merkostnader. Dessa merkostnader orsakas framförallt av två faktorer. 
  
 1. 
  
 Dyrare ledningsdragning eftersom hänsyn måste tas till kors- ningar, infarter, fastigheter, annan infrastruktur m.m. 
  
 2. 
  
 En  
  
 termineringspunkt/-nod 
  i varje samhälle där det lokala områdesnätet kan ansluta. 
 Utredningen konstaterar därför att detta mått, andelen orter, inte ensamt kan användas för fördelning av pengar, men att en del av pengarna bör fördelas via detta mått. 
 Utgångspunkt i andelen väglängd 
 Andelen väglängd (allmänna vägnätet) kan verka vara ett bra mått på hur stödpengar till ett ortssammanbindande nät skall fördelas. Det allmänna vägnätet överkompenserar dock mer tätbebyggda län eftersom det kan finnas flera parallella vägar till en och samma ort. En befintlig väg kan pga. ökad trafik ha ersatts eller oftast kompletterats med en ny parallell väg. I måttet väglängd kan dock inga sådana parallella vägar urskiljas varför detta mått över- kompenserar befolkningstäta regioner. 
 95 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 Utgångspunkt i ett fiktivt nät 
 Det fiktiva nätet är beskrivet i kap 3.4. Den fiktiva nätsträckan har ett starkt samband med kostnaden för att anlägga ett ortssamman- bindande nät. Att fördela stödpengar enbart efter detta kriterium innebär dock att kommuner med stora arealer gynnas jämfört med geografiskt mindre kommuner. Två kommuner kan ha ungefär lika stor fiktiv nätsträcka, medan antalet orter kan variera markant. En kommun A kan ha flera orter som ligger på kort avstånd från var- andra medan kommun B kan ha få orter men med långt avstånd mellan varandra. Den fiktiva sträckan kan dock vara lika för bägge kommunerna. Det är därför uppenbart att en fördelningsmodell som enbart tar hänsyn till den fiktiva nätsträckan inte blir rättvis. 
 Val av kriterium 
 Valet av kriterium har stor betydelse för fördelningen av stödet. Av de ovan angivna möjliga kriterierna har valet stått framför allt mellan å ena sidan det fiktiva nätets sträcka (som gynnar framför allt Norrlandskommunerna), å andra sidan antal orter (som gynnar framför allt tätbebyggda kommuner). 
 Ett stöd som skall främja tillkomsten av ortssammanbindande nät bör använda kriterier som tar hänsyn till sträckan mellan orter. En sådan hänsyn tas via det fiktiva nät som byggts upp för Sveriges alla kommuner. 
 Ett stöd bör också ta hänsyn till antalet orter med färre än 3 000 invånare. Otvivelaktigt kan en ledning inte anläggas lika rationellt i en ort. Dessutom skall en termineringspunkt anläggas där områdesnätet skall ansluta. 
 Ett stöd till ett ortssammanbindande nät föreslås därför byggas upp av de två kriterierna, antal orter samt sträcka av fiktivt nät. Detta har tidigare utvecklats i kapitel 3.4. 
  
 3.6 
  
 Organisatoriska frågor 
  
 Enligt direktiven skall utredningen klargöra under vilka former staten skall medverka i infrastrukturuppbyggnaden. När det gäller det nationella stamnätet har staten redan givit Svenska Kraftnät uppdraget att knyta ihop alla svenska kommuners huvudorter. Därmed har staten direkt medverkat till att det i varje kommun 
 96 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 finns möjligheter att ansluta till en nationell infrastruktur. Vidare medverkar ju staten genom sitt ägarinflytande i Telia, Vattenfall AB och Teracom samt genom Banverket och dess utbyggnad av infrastruktur. 
 Beträffande det ortssammanbindande nätet, kan alternativen för staten vara att bygga och äga näten, upphandla dem eller ge stöd till annan aktör som ansvarar för att bygga och äga eller upphandla. Det som talar för att staten tar på sig rollen som byggare eller upp- handlare av näten är främst rättviseaspekten. En sådan lösning påverkas inte av graden av kommunalt engagemang. Vidare så är förutsättningarna att få ett nät med likvärdig kvalitet större, efter- som kravspecifikationerna och realiserandet av nätbyggnaden kommer att bli enhetliga. 
 Ett operativt statligt engagemang i nätuppbyggnadsskedet kom- mer att innebära en stor komplexitet vad gäller frågor som måste hanteras centralt. Det handlar om omfattande insatser vad gäller samråd, projektering, upphandling och uppföljning av själva anläg- gandet av näten. Därefter skall staten tillse att de villkor efterföljs som avtalats i upphandlingen rörande driften. I de fall inga anbud kommer in skulle staten själv ta på sig rollen som nätägare och ansvara för driften av nätet. Detta är arbetsuppgifter som är omfattande i såväl volym som tid. Enligt utredningens uppfattning skulle detta kräva någon form av statligt Bredbandsverk, eller att någon befintlig myndighet tillskapar en enhet som får att hantera dessa frågor. 
 Det som talar för ett kommunalt frivilligt åtagande för uppbygg- naden av det ortssammanbindande nätet är följande: 
 Kunskapen om de lokala förhållandena finns främst hos kommunerna, varför förutsättningarna att optimalt nyttja de resurser som ställs till förfogande för nätuppbyggnaden är störst med ett kommunalt huvudansvar. 
 Kommunerna har redan i dag ett stort ansvar för den lokala infrastrukturen där även  
 IT-infrastrukturen 
  på ett naturligt sätt borde ingå. 
 Med ett kommunalt frivilligt åtagande så ökar också incita- mentet att ordna annan lokal medfinansiering, något som med ett statligt huvudansvar till stor del riskerar att gå förlorat. 
 Kraften i utbyggnaden kommer att bli större om kommunerna får huvudansvaret. En kommun kan på ett bättre sätt fånga upp enskilda initiativ som kommer att uppstå ute i de mindre sam- 
 97 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 hällena. Det kan handla om kooperativa lösningar, ekonomiska föreningar, byalag m.m. 
 Om kommunerna axlar rollen som spindeln i nätet kommer uppbyggnaden att kunna ske samtidigt i hela landet, vilket är en klar fördel. Med en central myndighet som skall ansvara för byggande eller upphandling är det troliga att detta kommer att ske efter en i förväg bestämd plan som kan bli utdragen i tiden. Man får då en besvärande diskussion kring den tidsmässiga ordning som staten bygger ut nätet efter. 
 Stödet till områdesnätet går i enlighet med SOU 2000:68 till kommunerna. Skulle det vara skilda aktörer med ansvar för ortssammanbindande nät respektive områdesnät finns en uppenbar risk för suboptimering av såväl ekonomiska, maskinella som personella resurser. 
 Det som främst talar mot ett kommunalt frivilligt åtagande för den lokala infrastrukturen är att engagemanget kan variera mellan kommunerna och ge upphov till stora skillnader. Det är i sig riktigt men gäller redan ett antal andra områden som kommunerna har att ansvara för och prioritera mellan t.ex. skola, barnomsorg, äldre- omsorg, gator och vägar, vatten och avlopp, idrottsanläggningar och simhallar. För detta tas i varje kommun ett politiskt ansvar som öppet redovisas och omprövas i varje val. 
 Sammantaget förordas ett kommunalt ansvar för upphandlingen av det ortssammanbindande nätet. Det ger den mest omfattande och bäst prioriterade utbyggnaden av  
 IT-infrastrukturen. 
  Det är dock en frivillig uppgift för kommunen. Nackdelen – att detta kan ge skillnader mellan kommunerna – är inget som är specifikt för  
 IT-infrastrukturen. 
  Skillnaden förväntas heller inte bli omfattande eftersom insikten om  
 IT-infrastrukturens 
  betydelse är väl spridd i hela landet. 
  
 3.6.1 
  
 Lokal nivå 
  
 Enligt utredningens bedömning bör kommunerna, med anledning av vad som ovan beskrivits, ges möjlighet att ta ansvar för uppbyggnaden av det ortssammanbindande nätet. 
 Det innebär att kommunerna får ett projektansvar för den lokala  
 IT-infrastrukturen 
  samt att de får ansvaret att prioritera och upphandla det ortssammanbindande nätet. I de fall inga eller inga 
 98 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 acceptabla anbud inkommer får kommunerna själva möjlighet att uppföra och driva nätet. Som stöd för denna uppbyggnad av det ortssammanbindande nätet finns möjlighet till ett statligt stöd i enlighet med vad som föreslås i detta betänkande. 
 Detta förslag harmoniserar väl med den konstruktion som före- slås i SOU 2000:68. 
  
 3.6.2 
  
 Regional nivå 
  
 Ansvaret för regionen bör ligga hos respektive länsstyrelse eller regionalt självstyrelseorgan. I län med ett regionalt självstyrelse- organ bör uppgiften läggas på detta. 
 Länsstyrelsernas eller självstyrelseorganens roll är att tillse att den kommunala uppbyggnaden av nätet passar in i helheten för länet eller regionen. Stödet till kommunerna bör därför utformas så att länsstyrelserna/självstyrelseorganen fördelar stödet till kommuner efter ansökan avseende faktiska projekt. Länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen föreslås också få möjlighet att själva ta initiativ till vissa upphandlingar av nät med de anslag som utredningen föreslår riktas till länsstyrelserna/självstyrelseorganen i form av länspotten. Någon lokal medfinansiering föreslås inte i detta fall. Det är dock avsikten även i detta fall att kommunerna skall upphandla utbyggnaden. Det är även i detta fall ytterst en fråga om en frivillig kommunal uppgift. 
  
 3.6.3 
  
 Central nivå 
  
 I enlighet med vad som ovan beskrivits föreslås staten få rollen som stödgivare. Förutom rollen som stödgivare behövs den dock som en central instans som under genomförandetiden  
 (2001–2004) 
  kan följa frågan, göra tolkningar, medverka till kompetenshöjande åtgärder, ordna nationella samråd och konferenser etc. 
 Denna statliga instans bör enligt utredningens uppfattning utgöras av en delegation som beskrivs närmare i kap. 6. 
 99 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 3.7 
  
 Villkor för stödet 
  
 3.7.1 
  
 Allmänt om ansökan och underlag för stöd m.m. 
  
 Kommunerna skall ansöka hos länsstyrelserna eller i förekom- mande fall de regionala självstyrelseorganen om att få ta del av stödet för ett eller flera projekt. Kommunen skall ha upprättat ett  
 IT-infrastrukturprogram 
  som skall godkännas av länsstyrelsen/det regionala självstyrelseorganet. Av ansökan skall framgå att det gäller ett projekt som omfattas av  
 IT-infrastrukturprogrammet, 
  skälen till att projektet prioriteras av kommunen samt sambanden med andra projekt i kommunen och övrig nätutbyggnad. Av ansökan skall vidare framgå att samordning i tillämpliga fall har skett med angränsande kommuner. Ansökan skall avse åtgärder som utförts under tiden januari 2001 till 31 december 2004. 
  
 3.7.2 
  
 Kommunalt  
  
 IT-infrastrukturprogram 
  
 Det kommunala  
 IT-infrastrukturprogrammets 
  innehåll framgår av kap 2.3.8. Programmet skall sammanfattningsvis innehålla en beskrivning av 
 den kommunala organisationen för  
 IT-infrastrukturfrågor 
  kommunens förutsättningar avseende befolkning, näringsliv, offentlig verksamhet och deras behov av elektroniska kommu- nikationstjänster och  
 IT-infrastruktur 
  från det att  
 IT-infra- 
  strukturprogrammet upprättas till och med utgången av år 2004. känd, befinligt och planerad  
 IT-infrastruktur 
  och kanalisation och dess tillgänglighet från det att  
 IT-infrastrukturprogrammet 
  upprättas till och med utgången av år 2004. 
 den utformning kommunen anser att  
 IT-infrastrukturen 
  inom kommunen och i förhållande till angränsande kommuner bör ha erhållit omkring tio år efter upprättande av  
 IT-infrastruktur- 
  programmet (målstrukturen). 
 vilken del av utbyggnaden av  
 IT-infrastrukturen 
  som med hän- syn till efterfrågan bedöms respektive inte bedöms komma till stånd på kommersiell grund från det att  
 IT-infrastruktur- 
  programmet upprättas till och med utgången av år 2004. 
 den prioritering avseende geografiska områden och de tids- perioder som kommunen anser att utbyggnad bör ske inom 
 100 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 samt skälen för prioritering från det att  
 IT-infrastruktur- 
  programmet upprättas till och med utgången av år 2004. principerna för vilka villkor, inklusive prissättning, som skall gälla för de nät som etableras med hjälp av stöd, och kommu- nens prispolitik i övrigt för överföring av elektroniska kommu- nikationstjänster inom kommunen, samt 
 hur samverkan med närbelägna kommuner skall genomföras och hur deltagande i regionalt samarbete skall ske. 
  
 3.7.3 
  
 Öppenhet 
  
 Stödet får endast gå till allmänt tillgängliga nät där innehavaren åtar sig att tillhandahålla nätkapacitet, och att hyra ut svart fiber till den som efterfrågar det. Nätinnehavaren skall med andra ord till- handahålla öppen ledning. Ett nät anses allmänt tillgängligt om det står till allmänhetens förfogande. 
 3  
 Ett kännetecken för att nätet skall anses allmänt tillgängligt är att det står öppet för en vid krets av användare att ansluta sig till nätet. Detta är emellertid inte samma som öppenhet för andra operatörer. Utredningen har note- rat att det redan i dag torde finnas vissa lagliga möjligheter att främja öppenhet i form av öppen ledning (skyldighet att tillhanda- hålla nätkapacitet). Av § 7telelagen (1993:597) följer att det krävs tillstånd att tillhandahålla telefonitjänst till fast anslutningspunkt, mobil teletjänst eller nätkapacitet, om verksamheten har en betydande omfattning. Tillstånd att bedriva televerksamhet kan förenas med villkor som i korthet innebär att operatören med beaktande av tillgänglig kapacitet skall kunna åläggas att på vissa villkor tilhandahålla nätkapacitet åt den som efterfrågar sådan med stöd av § 15, punkt 2, telelagen. Post- och Telestyrelsens (PTS), som utfärdar tillstånd enligt telelagen, torde således redan idag med stöd av detta lagrum kunna främja öppenhet i sin tillståndsgivning. 
 Det är vår målsättning att nätinnehavarna även skall främja ett öppet nät så att samtrafik underlättas/möjligörs. Detta är dock inte ett villkor för att stöd skall utgå. Kommunen kan däremot upp- ställa ett krav på att den operatör som vinner en upphandling om att anlägga nät i kommunen åtar sig att bedriva samtrafik, t.ex. med andra Internetoperatörer, på vissa villkor eller grunder för detta. 
  
 3  
 Termen allmänt tillgängligt telenät är hämtad från telelagen (1993:597) 
 101 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 3.7.4 
  
 Överföring av multimedietjänster med god kvalitet m.m. 
  
 Underlaget för stödet omfattar utgifter för anläggande av orts- sammanbindande telenät med hög överföringskapacitet för tele- och datakommunikation. 
 4 
  
 För att stöd skall utgå måste nätet åtminstone vara dimensione- rat för att multimedietjänster skall kunna överföras med god kvali- tet. Se kapitel 1 om begreppet bredband. 
 Stöd föreslås för anläggande eller förhyrning under viss tid av ortssammanbindande förbindelser i allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet för tele- och datakommunikation, för att det ska gå att ansluta områdesnät med rikstäckande allmänt tillgängliga telenät. Förbindelsen skall vara dimensionerad för att med god teknisk kvalitet kunna överföra multmedietjänster. 
 Med multimedia avses här datorbaserade presentationer som kombinerar två eller flera typer av medier (ljud, bild eller text),och där användaren interaktivt kan påverka presentationerna. I regeringens proposition  
 Ett informationssamhälle för alla  
 (prop. 1999/2000:86, sid. 70) anges att begreppet bredband allmänt används utan att innebörden är klart definierad. Någon officiellt fastställd definition finns inte, anges vidare, utan bredband är egentligen en beskrivning av hög överföringskapacitet för tele- och datakommunikation.  
 IT-infrastrukturutredningen 
  definierade i sitt betänkande  
 Bredband för tillväxt i hela landet  
 (SOU 1999:85) bredband som överföringskapacitet för tele- och datakom- munikation om minst 2Mbit/s i riktning såväl till som från användaren. En sådan kapacitet i nätet närmast abonnenten är så hög att både mottagande och sändning kan ske av rörliga bilder med god kvalitet. I glesbygden är radiolösningar många gånger den enda ekonomiskt rimliga accessformen. Radiolösningar medger i allmänhet inte fullt så hög kapacitet. 
 För att det ska gå att avgöra om en ortssammanbindande förbindelse är tillräckligt dimensionerad för att med god teknisk kvalitet kunna överföra multimedietjänster måste nätplanering och dimensionering göras utifrån behovet av överföringskapacitet för multimedietjänster. Hänsyn måste då tas till det antal användare som en förbindelse skall kunna betjäna, vilka typer av tjänster som 
  
 4  
 Datakommunikation faller in under telelagens definition av telemeddelande i § 1. Se vidare Post- och Telestyrelsens (PTS) rapport  
 Telelagen och Internet  
 den 8 oktober 1999, sid. 143 och 152. 
 102 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 skall överföras, prognosticering av användningsgrad hos olika användargrupper, utvecklingsscenario osv. Tidsperspektivet vid prognosticeringen prognoshorisonten, är viktig i sammanhanget. 
  
 3.7.5 
  
 Regional- och näringspolitiska skäl 
  
 I de kommunala infrastrukturprogrammen skall prioritering av utbyggnaden ske av närings- och regionalpolitiska skäl. 
 Vid ansökan om stöd till länsstyrelserna/de regionala självstyrelse- organen skall kommunerna ange på vilken grund utbyggnaden är påkallad, dvs. varför området prioriterats av regional- och närings- politiska skäl. De regional- och näringspolitiska skäl som här avses är de fyra prioriteringsgrunder som tidigare beskrivits: 
  
 1. 
  
 skolorter med förskoleklass eller högre nivå i utbildningskedjan 
  
 2. 
  
 orter med näringsliv och företag som är starkt beroende av höga kommunikationshastigheter för att utvecklas eller expandera 
  
 3. 
  
 orter med offentlig service som väsentligt kan förbättra service och kvalitet gentemot medborgarna med hjälp av bredbands- kapacitet. 
  
 4. 
  
 orter som av andra skäl bedöms behöva anslutning. 
  
 Utbyggnaden skall inte bedömas komma till stånd inom fyra år på kommersiella grunder och bör överensstämma med de priorite- ringar som tidigare redovisats till Bredbandsutredningen och som redovisas i bilaga 7. 
  
 3.7.6 
  
 Upphandling 
  
 För att inte strida mot EU:s statsstödsregler måste ett statligt stöd till bredbandsutbyggnad vara av generell karaktär och får inte gynna vissa företag eller viss produktion. 
 5  
 Stödet måste utformas på ett sådant sätt att det leder till en utbyggnad av infrastrukturer på ett för marknadens aktörer konkurrensneutralt sätt. Som kon- staterades i SOU 2000:68 kan ett stöd inte utgå till kommunerna för att de själva skall anlägga telenät och sedan upplåta nätkapacitet. De kommer då att bedriva televerksamhet och är i så 
  
 5  
 Romfördraget artiklarna  
 87–89 
  samt  
 96–97. 
  Se SOU  
 Kommunstöd till lokal IT- infrastruktur  
 SOU 200:68  
 s44–46. 
  
 103 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 fall teleoperatörer enligt telelagen vilket, om bara de är berättigade till stöd, hotar att snedvrida konkurrensen på teleområdet. 
 I sammanhanget bör särskilt omnämnas kommissionens direktiv 90/388/EEG om konkurrens på marknaderna för teletjänster, ändrat genom direktiv 96/19/EG om ändring av direktiv 90/388/EEG med avseende på genomförandet av full konkurrens på marknaderna för teletjänster. Artikel 2.1c) anger att medlems- staterna skall upphäva alla åtgärder som på annat sätt än enligt objektiva, proportionella och  
 icke-diskriminerande 
  kriterier beviljar speciella rättigheter som utser, flera konkurrerande företag att tillhandahålla sådana teletjänster eller upprätta eller tillhandahålla sådana telenät. Ett nytt konkurrensdirektiv är f.n. under utarbetande. 
 Vidare finns anledning att här nämna kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ett gemensamt regel- verk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikations- tjänster (KOM(2000)393 slutlig). Artikel 7 i förslaget handlar om politiska mål och regleringsprinciper. Enligt punkten 2b) i artikeln skall de nationella tillsynsmyndigheterna främja en öppen och konkurrensutsatt marknad för elektroniska kommunikationsnät, elektroniska kommunikationstjänster och tillhörande utrustning genom att se till att det inte uppstår någon snedvridning eller begränsning av konkurrensen inom sektorn elektronisk kommuni- kation. 
 Dessa regler måste anses utgöra hinder för att låta stödet utgå till kommunerna för att de skall anlägga telenät och driva dessa själva eller upplåta nätkapacitet då andra operatörer under samma förutsättningar också skulle vilja anlägga sådana nät. 
 Om kommunerna i stället använder stödet till att upphandla utbyggnad av sådana nät som inte bedöms komma till stånd under rimlig tid på kommersiell grund, för att därigenom försöka till- godose kommunmedlemmarnas behov av  
 IT-infrastruktur, 
  och om upphandlingen sker enligt en modell där den som erhåller upp- draget etablerar sig som nätoperatör och åtar sig att erbjuda t.ex. nätkapacitet inom ett område samtidigt som en öppen upphandlingsform tillämpas, bör stödformen inte anses snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen. 
 I de undantagsfall där ett upphandlingsförfarande inte ger några anbud alls, eller anbud som inte uppfyller de krav som ställs i upp- handlingsunderlaget, och det alltså trots stödet inte är möjligt för kommunen att få någon som mot skäliga villkor vill etablera infra- 
 104 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 struktur i området kan kommunen välja att bygga själv och också driva nätet. Såsom också nämndes i delbetänkandet SOU 2000:68 kan det inte föreligga något hinder mot att kommunala eller regio- nala bolag med kommunal anknytning deltar i upphandlingsför- farandet förutsatt att det sker på lika villkor. Av särskild vikt är här utformningen av upphandlingsunderlaget. Det kan noteras att Svenska kommunförbundet planerar att utarbeta ett underlag som kan användas vid denna typ av upphandling. 
  
 3.7.7 
  
 Enhetliga och rimliga priser 
  
 Med rimliga priser avses att subventionen skall få genomslag i de priser till vilka nätkapacitet erbjuds på marknaden. Kommunerna bör för att få stöd, genom avtal i samband med upphandlingen, se till att nätinnehavaren tillhandahåller nätoperatörer nätkapacitet på villkor som är rimliga med hänsyn till det stöd som har utgått för att anlägga nätet. Kommunen kan även som villkor för att upplåta mark till ledningsdragning ställa sådana villkor. 
 Begreppet enhetlighet kan tolkas så att priset på kommunika- tionstjänster skall vara avståndsokänslig för slutkunder inom kommunen. Däremot kan en rimlig differentierad anslutningsavgift accepteras. Se ang. detta även 2.3.5 
  
 3.7.8 
  
 Nya och befintliga förbindelser 
  
 Beträffande stödet till områdesnät (SOU 2000:68) och skatte- reduktionen för utgifter för anslutningar för tele- och datakommu- nikation (prop. 200/01:24) har föreslagits att det i första hand skall vara fråga om nya förbindelser. I detta ligger att det skall vara fråga om nya ledningar för tele- och datakommunikation vid fast förbin- delse eller nya radioförbindelser. Beträffande ortssammanbindande nät är förhållandena delvis annorlunda. Det finns inte samma bevekelsegrunder för att kräva ett nytt nät i dessa delar. Beträf- fande områdesnät och accessnät är det viktigt att anslutningarna och nätstrukturen är utformade så att de kan möta de ökade över- föringsbehov som förväntas komma. I stamnäten, dit också de ortssammanbindande näten måste räknas, finns redan förbindelser som är av sådant slag att de kan användas för den överföring som det här är fråga om. En annan sak är att dessa förbindelser inte räcker för att tillgodose behovet. För det ortssammanbindande 
 105 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 nätet bör det därför inte vara ett krav att det skall vara nya ledningar, förutsatt att förbindelserna är sådana att de kan anses ha en återstående ekonomisk livslängd motsvarande nya ledningar eller radiolänkförbindelser. Det bör därför räcka att en förbindelse etableras som möjliggör hög överföringskapacitet för tele- och datakommunikation för att kunna ansluta sådana nät som avses i betänkandet SOU 2000:68. 
 Om den som vinner en upphandling i en kommun, om att få anlägga nät och tillhandahålla tjänster, i sin tur hyr nätkapacitet eller svartfiber för detta av annan bör detta godtas beträffande ortssammanbindande nät, förutsatt att avtalen gäller under en tid som motsvarar nätens ekonomiska livslängd. Avtalstiden bör åtminstone vara  
 15–20 
  år. Det är viktigt att framhålla kravet på att endast mycket långa avtalstider kan utgöra grund för statligt stöd enligt ovan. Här är avtalskonstruktionen mycket viktig. För att inte kommuner skall hamna i inlåsningssituationer via ett sådant långt avtal bör avtalet innehålla skrivningar om t.ex. best practice eller om ensidig uppsägningsrätt från kommunens sida. Vad gäller råd kring avtalskonstruktioner har Svenska Kommunförbundet en viktig uppgift. Det bör i sammanhanget också erinras om kravet att det ortssammanbindande nätet skall vara dimensionerat för att med god teknisk kvalitet kunna överföra multimedietjänster. Detta krav gäller givetvis lika fullt i fall där redan befintliga ledningar nyttjas enligt ovan. 
 I sammanhanget bör också behandlas möjligheten att med stöd av tillståndsvillkor enligt § 15 telelagen erhålla tillgång till erforder- lig öppen ledning. I § 15 första stycket, punkt 2, telelagen anges att tillståndsvillkor enligt § 7 att driva televerksamhet får förenas med villkor om skyldighet för tillståndshavare att med beaktande av till- gänglig kapacitet tillhandahålla annan nätkapacitet än för mobila teletjänster på vissa villkor åt den som efterfrågar sådan. Av § 7 telelagen framgår att förutom anmälan krävs tillstånd enligt tele- lagen för att inom ett allmänt tillgängligt telenät tillhandahålla telefonitjänst till fast nätanslutningspunkt, mobil teletjänst eller nätkapacitet, om verksamheten har en omfattning som med avseende på utbredningsområde, antal användare eller jämförbart förhållande är betydande. Telia AB har som exempel tillstånds- villkor att upplåta nätkapacitet till den som begär det. Nätkapacitet är som tidigare angetts ett vitt begrepp, och omfattar även svart fiber. Det föreslagna kravet på att avtalstiden vid förhyrd nät- kapacitet inte skall understiga 15 år för att sådan hyra skall få ingå i 
 106 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 ett stödberättigande underlag gör dock att det inte torde vara möjligt att med hjälp av § 15 första stycket, punkt 2, telelagen erhålla sådan kapacitet, eftersom så långa avtalstider inte torde vara möjliga att framtvinga med stöd av bestämmelsen. De aktuella tillståndsvillkoren gäller inte längre än fem år och det torde inte vara möjligt att kräva längre upplåtelsetid än villkoret gäller. Slutsatsen blir att det inte går att använda telelagen för att tilltvinga sig nätkapacitet på bestämda villkor för avtalstider som är längre än fem år eller att erhålla stöd enligt betänkandet till kostnaden för detta. Däremot torde det inte föreligga något hinder för att med stöd av lagrummet erhålla nätkapacitet, även i form av svart fiber, på bestämda villkor under tidsperioder som dock i vart fall inte kan få överstiga tillståndsvillkorens giltighetstid, dvs. fem år. 
 Stödet till utbyggnad av ortssammanbindande nät kommer dock på grund av det behov av överföringskapacitet som föreligger att stimulera byggandet av nya förbindelser. Ett krav är att de orts- sammanbindande näten är dimensionerade för att huvudsakligen kunna överföra multimedietjänster med god teknisk kvalitet. 
  
 3.8 
  
 Fördelning av stöd, modell och utfall 
  
 Med vad som angetts i kap 3.4 så är grunden för fördelning av utrymmet till stöd baserat på en beräknad faktisk kostnad av ett heltäckande kommunalt ortssammanbindande nät för orter med mellan 50 och 2 999 invånare. Denna beräknade kostnad baseras på antal meter nät som antas behöva anläggas samt antal orter med 50 till 2 999 invånare. 
  
 3.8.1 
  
 Kommuner med reducerad kostnad 
  
 Begränsning i kostnaden har gjorts för de kommuner där kostna- den beräknas överstiga 4 000 kr/invånare. I dessa 21 kommuner förväntas billigare tekniska lösningar användas i den yttersta glesbygden. Vilka dessa kommuner är, samt dess reducerade anläggningskostnader, framgår av nedanstående tabell. 
 107 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 Tabell 5 
 . Kommuner vilkas totalkostnad för ett ortssammanbin- dande nät reducerats. 
  
 Beräknad kostnad/inv. 
  
 Beräknad reducerad 
  
 fiktivt nät 
  
 kostnad/inv. 
  
 Malung 
  
 4 205 
  
 4 200 
  
 Älvdalen 
  
 4 113 
  
 4 112 
  
 Ragunda 
  
 5 331 
  
 5 149 
  
 Bräcke 
  
 5 550 
  
 5 310 
  
 Strömsund 
  
 5 019 
  
 4 908 
  
 Åre 
  
 5 567 
  
 5 323 
  
 Murray 
  
 4 650 
  
 4 602 
  
 Härjedalen 
  
 6 854 
  
 6 154 
  
 Solomon 
  
 5 699 
  
 5 416 
  
 Norsjö 
  
 6 114 
  
 5 697 
  
 Vindeln 
  
 5 058 
  
 4 938 
  
 Malå 
  
 5 724 
  
 5 434 
  
 Storuman 
  
 8 943 
  
 7 218 
  
 Sorsele 
  
 12 474 
  
 8 549 
  
 Dorotea 
  
 8 027 
  
 6 786 
  
 Vilhelmina 
  
 7 016 
  
 6 248 
  
 Arjeplog 
  
 6 453 
  
 5 913 
  
 Mendoza 
  
 6 146 
  
 5 718 
  
 Överkalix 
  
 5 842 
  
 5 515 
  
 Övertorneå 
  
 6 554 
  
 5 975 
  
 Pajala 
  
 11 107 
  
 8 085 
  
 Reduktionen har skett genom att kostnaden över 4 000 kr/invånare har dividerats med 4 000. Denna kvot har sedan logaritmerats med hjälp av den naturliga logaritmen. Det tal som sedan erhållits har därefter adderats med talet ett varefter summan har multiplicerats med 4 000. Därigenom erhålls ett, nytt värde för antalet kr/invånare som är lägre än för ett rent fiberoptiskt nät. Med en enklare förklaring kan man säga att varje kostnadskrona till och med 4 000 kr/invånare är värd en underlagskrona. Därutöver minskar värdet av underlagskronan. Minskningen blir större ju högre kostnaden är. 
 108 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 3.8.2 
  
 Kommuner utan stöd 
  
 Det har förutsatts att varje kommun, som lokal medfinansiering lägger in 400 kr/invånare för att anlägga nät. Denna insats räcker väl till för ett antal kommuner för att bygga ett heltäckande ortssammanbindande nät. I dessa fall ges inget statligt stöd. Dessa kommuner framgår, tillsammans med kommuner som inte har någon landsbygd, (sammanlagt 31 kommuner) i tabellen nedan. 
 109 
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  SOU 2000:111 
  
 Tabell 6 
 . Kommuner som inte får stöd 
  
 Beräknad total kostnad 
  
 Lokal insats med 
  
 Behov av stöd 
  
 fiktivt nät 
  
 400 kr/inv. 
  
 Upplands Väsby 
  
 8 273 000 kr 
  
 14 486 400 kr 
  
 0 kr 
  
 Järfälla 
  
 0 kr 
  
 24 075 200 kr 
  
 0 kr 
  
 Huddinge 
  
 5 968 200 
  
 33 148 000 
  
 0 kr 
  
 Botkyrka 
  
 10 358 200 
  
 28 861 200 
  
 0 kr 
  
 Salem 
  
 0 
  
 5 389 600 
  
 0 kr 
  
 Haninge 
  
 26 382 400 
  
 27 444 000 
  
 0 kr 
  
 Tyresö 
  
 6 785 200 
  
 15 432 000 
  
 0 kr 
  
 Täby 
  
 2 897 200 
  
 24 120 000 
  
 0 kr 
  
 Danderyd 
  
 386 400 
  
 11 854 400 
  
 0 kr 
  
 Sollentuna 
  
 180 600 
  
 23 044 000 
  
 0 kr 
  
 Stockholm 
  
 4 017 800 
  
 297 481 200 
  
 0 kr 
  
 Södertälje 
  
 30 444 200 
  
 30 649 600 
  
 0 kr 
  
 Nacka 
  
 11 103 400 
  
 29 590 400 
  
 0 kr 
  
 Sundbyberg 
  
 0 
  
 13 354 800 
  
 0 kr 
  
 Solna 
  
 0 
  
 22 395 200 
  
 0 kr 
  
 Lidingö 
  
 6 258 600 
  
 16 252 000 
  
 0 kr 
  
 Oxelösund 
  
 1 266 200 
  
 4 389 200 
  
 0 kr 
  
 Eskilstuna 
  
 34 728 400 
  
 35 255 200 
  
 0 kr 
  
 Jönköping 
  
 43 588 200 
  
 46 537 600 
  
 0 kr 
  
 Burlöv 
  
 1 305 600 
  
 5 873 200 
  
 0 kr 
  
 Lomma 
  
 4 500 400 
  
 7 143 200 
  
 0 kr 
  
 Åstorp 
  
 2 190 800 
  
 5 119 600 
  
 0 kr 
  
 Malmö 
  
 9 127 400 
  
 103 029 600 
  
 0 kr 
  
 Lund 
  
 19 515 200 
  
 39 324 800 
  
 0 kr 
  
 Helsingborg 
  
 26 079 200 
  
 46 748 000 
  
 0 kr 
  
 Partille 
  
 5 213 000 
  
 13 200 000 
  
 0 kr 
  
 Göteborg 
  
 36 990 000 
  
 184 988 000 
  
 0 kr 
  
 Mölndal 
  
 11 137 200 
  
 22 223 200 
  
 0 kr 
  
 Trollhättan 
  
 13 560 200 
  
 21 151 600 
  
 0 kr 
  
 Hammarö 
  
 4 738 800 
  
 5 656 400 
  
 0 kr 
  
 Västerås 
  
 37 242 200 
  
 50 173 200 
  
 0 kr 
  
 Resterande kommuner  
 (289-31=258 
  kommuner) får ett stöd för anläggande av ortssammanbindande nät. Det totala utrymmet till stöd, 1,75 miljarder kr, fördelas proportionellt mot den kostnad som motsvaras av den totala (i vissa fall reducerade) kostnaden 
 110 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 minus egen insats. Som egen insats har räknats med 400 kr/in- vånare. 
  
 3.8.3 
  
 Utfall kommunstöd 
  
 För att få en helhetsbild av den statliga satsningen på områdesnät, enligt SOU 2000:68, och ortssammanbindande nät redovisas här utfallet för bägge stödformerna. 
 Utrymmet till maximalt stöd för områdesnät och ortssamman- bindande nät per län ger följande utfall. 
 Tabell 7 
 . 
  
 Ortssammanbindande nät 
  
 Områdesnät 
  
 (= ortsnät i SOU 2000:68 
  
 Län 
  
 Maximalt stöd 
  
 Andel stöd av 
  
 Andel stöd av 
  
 per län 
  
 riket i procent 
  
 riket i procent 
  
 ortssamman- 
  
 Maximalt stöd 
  
 områdesnät 
  
 bindande nät 
  
 per län 
  
 Stockholm 
  
 72 402 512 kr 
  
 4 % 
  
 37 393 662 
  
 3 % 
  
 Uppsala 
  
 37 593 987 kr 
  
 2 % 
  
 34 557 285 
  
 3 % 
  
 Södermanland 
  
 39 710 097 kr 
  
 2 % 
  
 29 889 288 
  
 2 % 
  
 Östergötland 
  
 49 205 840 kr 
  
 3 % 
  
 44 288 083 
  
 4 % 
  
 Jönköping 
  
 51 832 146 kr 
  
 3 % 
  
 43 868 793 
  
 4 % 
  
 Kronoberg 
  
 46 496 908 kr 
  
 3 % 
  
 34 755 968 
  
 3 % 
  
 Kalmar 
  
 86 300 220 kr 
  
 5 % 
  
 45 378 354 
  
 4 % 
  
 Gotland 
  
 28 901 803 kr 
  
 2 % 
  
 14 161 479 
  
 1 % 
  
 Blekinge 
  
 32 263 080 kr 
  
 2 % 
  
 18 721 311 
  
 2 % 
  
 Skåne 
  
 99 798 916 kr 
  
 6 % 
  
 80 986 153 
  
 7 % 
  
 Halland 
  
 46 977 101 kr 
  
 3 % 
  
 39 587 888 
  
 3 % 
  
 Västra Götaland 
  
 179 539 266 kr 
  
 10 % 
  
 135 006 961 
  
 11 % 
  
 Värmland 
  
 88 460 531 kr 
  
 5 % 
  
 57 434 390 
  
 5 % 
  
 Örebro 
  
 40 390 920 kr 
  
 2 % 
  
 35 288 861 
  
 3 % 
  
 Västmanland 
  
 27 305 996 kr 
  
 2 % 
  
 26 929 297 
  
 2 % 
  
 Dalarna 
  
 119 409 693 kr 
  
 7 % 
  
 77 283 092 
  
 6 % 
  
 Gävleborg 
  
 88 422 988 kr 
  
 5 % 
  
 61 225 546 
  
 5 % 
  
 Västernorrland 
  
 96 810 418 kr 
  
 6 % 
  
 65 040 217 
  
 5 % 
  
 Jämtland 
  
 140 353 955 kr 
  
 8 % 
  
 83 735 576 
  
 7 % 
  
 Västerbotten 
  
 184 828 132 kr 
  
 11 % 
  
 116 039 472 
  
 10 % 
  
 Norrbotten 
  
 192 995 492 kr 
  
 11 % 
  
 118 427 639 
  
 10 % 
  
 Sverige 
  
 1 750 000 000 kr 
  
 100 % 
  
 1 199 999 313 kr 
  
 100 % 
  
 111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 Utfallet för stöd till det ortssammanbindande nätet och områdesnätet, samt det administrativa stödet på kommunnivå, redovisas i en sammanställning i bilaga 11. Utfall samt underlaget för beräkning av stöd till det ortssammanbindande nätet redovisas också i bilaga 8. Ur bilaga 9 kan även utläsas utfallet av stödet utslaget per invånare. 
 I tabellerna nedan kan utläsas de kommuner som får högst stöd mätt som kronor per invånare (total befolkning för ortssamman- bindande nät, landsbygdsbefolkning för områdesnät). 
 I samma tabell kan också utläsas de kommuner som får lägst stöd. 
  
 Tabell 8 
 . Ortssammanbindande nät. Kommuner med lägst/högst stöd 
  
 Lägst stöd per kommun 
  
 Högst stöd per kommun 
  
 Kommun 
  
 Stöd per inv. 
  
 Kommun 
  
 Stöd per inv. 
  
 1282 
  
 Landskrona 
  
 4 kr 
  
 2321 
  
 Åre 
  
 1 974 
  
 1490 
  
 Borås 
  
 4 kr 
  
 2305 
  
 Bräcke 
  
 1 969 
  
 1380 Halmstad 
  
 9 kr 
  
 2403 Bjurholm 
  
 2 012 
  
 1961 
  
 Hallstahammar 
  
 12 kr 
  
 2418 
  
 Malå 
  
 2 019 
  
 580 
  
 Linköping 
  
 12 kr 
  
 2513 
  
 Överkalix 
  
 2 052 
  
 1284 Höganäs 
  
 15 kr 
  
 2417 Norsjö 
  
 2 125 
  
 1780 
  
 Karlstad 
  
 16 kr 
  
 2510 
  
 Jokkmokk 
  
 2 133 
  
 1880 
  
 Örebro 
  
 19 kr 
  
 2506 
  
 Arjeplog 
  
 2 211 
  
 380 
  
 Uppsala 
  
 22 kr 
  
 2518 
  
 Övertorneå 
  
 2 236 
  
 1230 
  
 Staffanstorp 
  
 26 kr 
  
 2361 
  
 Härjedalen 
  
 2 308 
  
 1260 
  
 Bjuv 
  
 29 kr 
  
 2462 
  
 Vilhelmina 
  
 2 345 
  
 1883 
  
 Karlskoga 
  
 31 kr 
  
 2425 
  
 Dorotea 
  
 2 561 
  
 1496 Skövde 
  
 36 kr 
  
 2421 Storuman 
  
 2 735 
  
 191 
  
 Sigtuna 
  
 37 kr 
  
 2521 
  
 Pajala 
  
 3 083 
  
 581 
  
 Norrköping 
  
 47 kr 
  
 2422 
  
 Sorsele 
  
 3 269 
  
 Kommentar:  
 Här bortses från de 31 kommuner som inte får något stöd alls. 
 112 
 SOU 2000:111 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 Tabell 9. 
 Områdes nätet 
  
 Lägst stöd per invånare i landsbygd 
  
 Högst stöd per invånare i landsbygd 
  
 Kommun 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 Kronor 
  
 Håbo 
  
 243 
  
 Orsa 
  
 2 044 
  
 Sölvesborg 
  
 229 
  
 Sorsele 
  
 3 300 
  
 Vellinge 
  
 236 
  
 Vilhelmina 
  
 2 663 
  
 Bjuv 
  
 232 
  
 Åsele 
  
 2 493 
  
 Kävlinge 
  
 240 
  
 Lycksele 
  
 2 437 
  
 Landskrona 
  
 235 
  
 Arvidsjaur 
  
 4 243 
  
 Höganäs 
  
 240 
  
 Arjeplog 
  
 3 113 
  
 Tjörn 
  
 240 
  
 Jokkmokk 
  
 3 716 
  
 Sotenäs 
  
 240 
  
 Gällivare 
  
 2 173 
  
 Göteborg 
  
 246 
  
 Kiruna 
  
 2 112 
  
 Mölndal 
  
 238 
  
 Kommentar 
 : I tabellen bortses från de 22 kommuner som på grund av liten lands- bygdsareal inte kommer med i stödunderlaget alls. 
 Orsaken till de i vissa fall låga stöden beträffande det ortssamman- bindande nätet är en kombination av olika faktorer som väger olika tungt i de berörda kommunerna. Huvudsakligen kan man dock säga att ett skäl är att kommunen är liten till ytan och därigenom har ett litet fiktivt nät, mätt i meter. Det andra skälet är att befolkningen också är relativt stor. 
 Vad gäller fallen med de höga stödbeloppen så är det framför allt skogslänen som får dessa. Anledningen är kombinationen av ett långt fiktivt nät och relativt liten befolkning. 
 I totalbelopp är det däremot befolkningsmässigt relativt stora kommuner som får de högsta beloppen: Kiruna 33,4 miljoner kr, Skellefteå 32,9 miljoner kr och Örnsköldsvik 28,3 miljoner kr. Även en Stockholmskommun som Norrtälje får ett högt belopp, 24,5 miljoner kr. Samtliga dessa kommuner har ett stort antal orter med långa avstånd emellan. 
 De kommuner som i totalbelopp får litet stöd är bl.a. Lands- krona, som med sina 140 800 kr är den kommun som får lägst stöd. Hallstahammar får 182 712 kr, Grästorp får 326 397 kr och Höganäs får 336 254 kronor. 
 Beträffande relationen mellan statligt stöd och lokal med- finansiering kan följande nämnas. Vid fullt utnyttjande av stödet och om samtliga 289 kommuner själva anlägger nät upp till 400 kr/invånare, blir med ett statligt stöd om 2,0 miljarder kr 
 113 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 (1,75 miljarder kr till kommunerna med krav på medfinansiering + 0,25 miljarder kr till den regionala nivån (länspotten) utan krav på lokal medfinansiering) den lokala egna insatsen 2,7 miljarder kr. Det ger vid handen att varje statligt satsad krona växlas upp med 1,35 kr i lokal insats. Av den totala bedömda satsningen så står staten för ca 43 %. 
 Sammanlagt kan då 4,7 miljarder kr investeras i ortssamman- bindande nät vilket utgör 67 % av den beräknade totala kostnaden för hela riket. Räknat enbart på de kommuner som kvalificerat sig för stöd (258 st) blir den egna insatsen ca 2,3 miljarder kr. För dessa kommuner täcker det statliga stödet ca 46 % av underlaget för stöd. 
 Med tanke på att upphandling skall ske, och att nätoperatörerna i sina anbud tillskjuter finansiering som kalkylerats på kommersiell grund, så är det inte orimligt att anta att stödet kommer att bidra till ett ortssammanbindande nät som väsentligen täcker större delen av landet. 
 För analys av utfallet beträffande stödet till områdesnät hänvisas till SOU 2000:68. 
  
 3.8.4 
  
 Underlag för stöd och stödets utbetalning 
  
 Underlag för stöd till det ortssammanbindande nätet utgörs av kostnaderna vid en upphandling. Stöd beviljas upp till ett maximalt utrymme, se bilaga 8, kolumn 8 (se även sammanställningen i bilaga 11). Utgångspunkten för stödberättigade kostnader är begreppet projektkostnader. I detta kan ingå material, arbets- kostnad, hyra av utrustning, kostnad för projektering och dokumentering m.m. för att etablera nätet. Kostnader för utnyttjande av mark får däremot inte ingå i underlaget. I de fall befintliga ledningar utnyttjas får förvärvskostnader eller kostnader för nyttjanderätt under avtalstiden ingå i underlaget. 
 Meningen med de statliga pengarna är att stimulera till utbyggnad, inte bekosta hela nätet. Det faktum att statens stöd endast täcker en del av kostnaden gör att det krävs medfinansiering av andra parter, vilket i sin tur innebär att effekten blir större i termer av hur stor täckningsgrad man kan nå med de pengar staten anvisar. 
 Den modell som föreslås gälla vid beräkning av det maximala utrymme till stöd som kommunerna kan ta del av bygger på att 
 114 
 SOU 2000:111 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 kommunerna själva ordnar lokal medfinansiering med 
  
 totalt 
  
 400 kr/invånare. Den lokala medfinansieringen och det 
  
 statliga 
  
 stödet utgör tillsammans det ekonomiska utrymme som kommu- nerna kan disponera vid upphandling av  
 IT-infrastruktur. 
  
 Stödets uppbyggnad, med en begränsad medfinansiering. medför att det vid en fiktiv kostnad av 800 kr/invånare utgår ett stöd med 400 kr/invånare samtidigt som den egna insatsen också är 400 kr/invånare. I detta fall utgör det statliga stödet exakt 50 % av kostnaden. För kommuner som ligger under en fiktiv kostnad av 800 kr/invånare utgör stödet procentuellt en mindre del än 50 %. För kommuner över med kostnader över 800 kr utgör stödet procentuellt en större andel än 50 %. 
 För att förenkla utbetalningarna av stöd till kommunerna före- slås två utbetalningsprinciper gälla – en för de kommuner som ligger under en fiktiv kostnad om 800 kr per invånare och en för de kommuner som ligger över 800 kr/invånare. 
 Kommuner med en fiktiv kostnad under 800 kr/invånare uppdelas i fyra grupper där stödandelen för grupp ett föreslås vara 12,5 %, för grupp två, 25 %, för grupp tre 37,5 % och för grupp fyra 50 %. Stödets utbetalas för varje enskilt projekt med den procentsats som grupptillhörigheten anger, dock maximalt med det totalbelopp respektive kommun har rätt till enligt bilaga 8, kolumn 8. 
 Fördelen med den ovan föreslagna tekniken att utbetala stödet är att det blir administrativt enkelt för länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen att hantera utbetalningen av stödet, men också att incitamentet att starta upphandling av nätet för de kommuner vilkas utrymme till stöd är litet,  
 Nackdelen med tekniken ovan är att det finns en teoretisk risk att dessa kommuner redan i sina första delprojekt av utbyggnaden kommer upp i sitt maximala stödbelopp och att incitamentet att bygga ut nät därefter svalnar. Dessa kommuner har i sådana fall fått för stort stöd procentuellt sett. Jag bedömer dock denna risk som minimal eftersom insikten om betydelsen av en väl utbyggd IT- infrastruktur är väl känd i kommunvärlden. Vidare är det politiska trycket i kommunerna stort för att även landsbygd och glesbygd ska få vara med och ta del av tekniken. 
 Stöd föreslås därför utbetalas till enskilda projekt med den procentsats som gäller för respektive kommuns grupptillhörighet. 
 115 
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  SOU 2000:111 
 Stödet är dock begränsat till maximalt det utrymme som anges i bilaga 8, kolumn 8. 
 Med vilken procentsats som stöd utbetalas till respektive kommun framgår av bilaga 9, kolumn 5. 
 För kommuner över en fiktiv kostnad föreslås stödet utbetalas med 50 % för de enskilda projekten upp till 800 kr/invånare Då kommunen ordnat medfinansiering med sina maximalt 400 kr/invånare så utbetalas stöd därutöver med hela beloppet för det redovisade underlag som ansökan till stöd anger. De kommuner som tillhör denna grupp återfinns i bilaga 10 där också deras maximala egna insats redovisas. Även här är dock stödet maximerat till det totalbelopp som anges för respektive kommun i bilaga 8, kolumn 8. 
 Sammantaget finns ett utrymme till stöd om 2 050 miljoner kr samtidigt som den lokalt ordnade medfinansieringen för de kommuner som är berättigade till stöd (258 st.) kan uppgå till 2,3 miljarder kr Av det följer att stödets andel som genomsnitt för hela Sverige blir 46 %. 
  
 3.9 
  
 Förslag till vissa förändringar avseende stödet till områdesnät 
  
 3.9.1 
  
 Inledning 
  
 I delbetänkandet Kommunstöd till lokal  
 IT-infrastruktur 
  (SOU 2000:68) föreslog utredningen vissa villkor för stöd till lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet (områdesnät). Förslaget har remissbehandlats och bereds för närvarande inom Regeringskansliet. 
 Det finns ett värde i att slutbetänkandet ger en samlad bild av de olika stödformer som föreslås. För att åstadkomma detta innehåller förslaget till förordning om stöd till kommunerna för anläggande av telenät stöd till såväl ortssammanbindande som lokala allmänt tillgängliga telenät (områdesnät) med hög överföringskapacitet. Det senare avser det som i delbetänkandet benämndes ortsnät och som i detta slutbetänkande kallas för områdesnät. Vissa ändringar i förhållande till delbetänkandet föreslås i detta slutbetänkandet beträffande förslaget till stöd till områdesnät. Dessa redovisas nedan. I avsnitt 3.8 med tillhörande bilagor redovisas dessutom utfallet av de båda stöd formerna. 
 116 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 3.9.2 
  
 Fasta och mobila nät 
  
 I delbetänkandet angavs att stödet avsåg sådana anslutningar för tele- och datakommunikation som var dimensionerade att kunna överföra multimedietjänster med god kvalitet till bostadsfastighet, varmed även avses fritidsbostad, eller fast driftställe. Det viktiga i sammanhanget är emellertid att klargöra att stödet är avsett för fasta nät till skillnad för mobila nät. Det avgörande i sammanhanget är om nätanslutningspunkten hos abonnenten är fast eller mobil. Till de mobila telenäten räknas t.ex. näten för mobiltelefoni samt UMTS (Universal Mobile Telecommunications System). Kabelaccessnät i olika former radioaccesslösningar i form av radiolänk (punkt till punkt) och yttäckande radioaccessnät (punkt till multipunkt) är däremot exempel på nät till fast anslutningspunkt. 
 Mobila nät är i allmänhet dyrare att anlägga och bruka än fasta telenät. Eftersom det inte kan vara avsikten att subventionera t.ex. utbyggnaden av UMTS genom de föreslagna stöden bör det anges att stöden avser anslutningar till fast nätanslutningspunkt. Det finns dock inte anledning att inskränka detta till anslutningar i bostäder, fritidshus och fasta driftställen. 
  
 3.9.3 
  
 Utbyggnad på kommersiell grund 
  
 I delbetänkandet anges att stödet avser sådana nät som inte bedöms komma till stånd under de närmaste fem åren på kommersiell grund. I slutbetänkandet anges i stället att stöd får lämnas om det avser nät som inte bedöms komma till stånd inom skälig tid. I utredningens direktiv (Dir. 2000:4) anges att transportnätet i stor utsträckning förväntas förverkligas av marknaden och andra icke statliga aktörer. Det är enligt utredningsdirektiven viktigt att osäkerhet om statens intentioner inte hämmar andra aktörers investeringsvilja. Utredaren skall därför peka ut de förbindelser som bör prioriteras av regional- och näringspolitiska skäl och som inte bedöms komma till stånd under de närmaste fem åren på helt kommersiella grunder. Utredningen erhöll sedan ett tilläggsdirektiv att utreda också stöd till kommunerna för att underlätta abonnentanslutning med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden (områdesnät). Tidsramen om fem år torde utgå från början av innevarande år. Stödformerna föreslås gälla åren  
 2001–2004. 
  Kommunerna skall 
 117 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 kunna ansöka om stöd för enskilda projekt under hela denna tid. Samtidigt ligger i att stödet skall utgå till nät som inte bedöms komma till stånd under de närmast fem åren på helt kommersiella grunder en säkerhet för marknadens aktörer att kunna göra sina investeringar utifrån riktiga antaganden. Det är inte möjligt för utredningen att inom ramen för sitt uppdrag i detalj peka ut vilka förbindelser eller områdesnät som marknaden inte förväntas anlägga inom denna tidsperiod. Det skulle emellertid leda till alltför lång väntan på bredbandsutbyggnad i vissa delar av landet om kravet på fem år tills att nätet kan komma att anläggas på kommersiell grund tog sin utgångspunkt i ansökningstillfället som ju kan vara så sent som under år 2004. Det avgörande bör i stället vara att nätet inte bedöms komma till stånd på kommersiell grund inom skälig tid. Vid bedömande av vad som är skälig tid får ledning tas ur det ovannämnda. 
  
 3.9.4 
  
 Stöd till områdesnät i förhållande till stöd till ortssammanbindande nät 
  
 I 3 § i förslaget till förordning enligt delbetänkandet får stödet inte avse åtgärder för att anlägga sådana nät för vilka stöd utgår i särskild ordning. Med detta avsågs stödet till det ortssamman- bindande nätet. Undantag från denna regel föreslogs dock få göras om det fanns särskilda skäl. Ett skäl för undantaget skulle kunna vara att det är avser två områden som ligger nära varandra. Stödet till områdesnät föreslås dessutom träda i kraft från en tidigare tid- punkt än stödet till ortssammanbindande nät. Detta skulle kunna vara en ytterligare anledning att tillåta att stödet används för vissa ortssammanbindande nät i avvaktan tills stödformen för sådana nät träder i kraft. Beträffande det första fallet kan det säkerligen före- komma gränsfall där fråga uppkommer om det är fråga om en för- bindelse i ett områdesnät eller ett ortssammanbindande nät. Det är emellertid en tolkningsfråga och fordrar inte ett särskilt undantag. Beträffande övergångstiden tills båda stödformerna enligt förslaget trätt i kraft kan inte heller detta undantag anses nödvändigt. Den övergångsperiod det är fråga om rör sig bara om sex månader. Stödet till utbyggnad av områdesnät föreslås därför inte kunna användas för att bygga ortssammanbindande förbindelser. 
 118 
  
 SOU 2000:111 
  
 Stöd till  
 IT-infrastruktur 
  
 3.9.5 
  
 Storlek på stödet 
  
 I delbetänkandet föreslogs att stödet till områdesnäten skulle läm- nas med en tredjedel av kostnaderna för projektet. I remiss- omgången framkom dock att flera kommuner med stor glesbygd och liten befolkning ansåg egeninsatsen om två tredjedelar av kost- naderna för betungande. Därför föreslås att kommunernas egna insats, i likhet med förslaget till ortssammanbindande nät, begränsas till 400 kr/invånare. Denna förändring bereds för närvarande av näringsdepartementet. 
  
 3.9.6 
  
 Kommunala infrastrukturprogram 
  
 I förslaget till förordning om stöd till kommunerna enligt del- betänkandet angavs vad det kommunala  
 IT-infrastrukturprogram- 
  met skulle innehålla i § 6. Detta innehåll har i slutbetänkandet strukturerats och delvis också preciserats, medan annat utgått helt. Dessa ändringar får ses mot bakgrund av den mycket korta tid som fanns tillgänglig för utredningen fram tills delbetänkandet skulle lämnas och de ytterligare överväganden utredningen nu haft möjlighet att göra. Beträffande kommunala  
 IT-infrastrukturpro- 
  gram se 2.3.8. 
  
 3.9.7 
  
 En första etapp skall vara tagen i anspråk senast 1 november 2002 
  
 I delbetänkandet föreslogs att beviljat stöd utgår i en första etapp, så länge utrymme för kreditering finns upp till 1,2 miljarder kr, som skall vara tagen i anspråk genom ett i huvudsak genomfört projekt senast den 1 november 2002. Datumet föreslås flyttas fram till den 1 november 2003. Tiden för redovisning av projektets genomförande fram till tidpunkten föreslås lämnas senast den 1 februari 2004 i stället för den 1 februari 2003 enligt del- betänkandet. Syftet med framflyttningen är att kommunerna skall få mera tid på sig för utbygganden av den första etappen. 
 119 
 4 Administrativt stöd 
  
 4.1 
  
 Inledning 
  
 För att intentionerna om ett informationssamhälle för alla skall kunna bli verklighet är det viktigt att arbetet med  
 IT-infrastruktur 
  på lokal och regional nivå kan bedrivas på ett tillfredställande sätt. Arbetet med att bygga ut  
 IT-infrastruktur 
  får inte avstanna. Vi har under utredningsarbetet upprepade gånger uppmärksammats på att det på kommunal och regional nivå saknas resurser och på vissa håll kompetens för att arbeta med  
 IT-infrastrukturfrågor. 
  Kommu- nerna, länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen måste därför tillföras resurser även till det administrativa arbetet. I förslaget till förordning om stöd till kommunerna för upprättande av kommunala  
 IT-infrastrukturprogram 
  anges under vilka förut- sättningar kommunerna får ta del av det administrativa stödet. Länsstyrelsernas och de regionala självstyrelseorganens uppgifter i anslutning till de medel som avsatts för administrativt stöd kommer att framgå av de regleringsbrev och villkorsbeslut som regeringen utfärdar. Se även nedan. 
  
 4.2 
  
 Stöd till kommuner 
  
 För att kommunerna ska få ta del av stödet till nätutbyggnad krävs att uppfyller de villkor de som berörts tidigare. Kommunerna måste alltså utarbeta ett  
 IT-infrastrukturprogram, 
  samråda med andra kommuner, genomföra upphandling osv. Vidare kan det i vissa kommuner behövas kompetenshöjande åtgärder i form av utbildning m.m. Arbetet måste vara långsiktigt och framåtsyftande och torde därför t.ex. kräva en del långsiktig planering. För att få en rikstäckande väl fungerande  
 IT-infrastruktur 
  bör enligt vår mening landets alla kommuner planera för den framtida lokala IT- infrastrukturen genom att upprätta ett kommunalt  
 IT-infra- 
  
 121 
  
 Administrativt stöd 
  
 SOU 2000:111 
  
 strukturprogram. Detta gäller oavsett om nätet i kommunen byggs ut på kommersiella grunder eller med statligt stöd. För att underlätta detta arbete avsätts ett utrymme som kan användas till ett administrativt stöd till alla de kommuner som åtar sig att göra ett lokalt infrastrukturprogram. Stödet är ett engångsbelopp som kan utbetalas under perioden  
 2001–2004. 
  Länsstyrelserna föreslås få i uppdrag att utbetala stödet då det kommunala IT- infrastrukturprogrammet är godkänt. Storleken på det administrativa stödet varierar med av kommunens befolkningsantal enligt tabell nedan. 
  
 Tabell 1 
 . Administrativt stöd utgår enligt följande. 
  
 Antal invånare 
  
 Stöd i SEK 
  
 80 000 
  
 15  
 000–30 
  000 
  
 110 000 
  
 30  
 000–60 
  000 
  
 140 000 
  
 60  
 000–120 
  000 
  
 170 000 
  
 >120 000 
  
 200 000 
  
 Om samtliga svenska kommuner nyttjar möjligheten till ett admi- nistrativt stöd innebär det att sammanlagt 31 miljoner kr avsätts till detta ändamål. Utfallet per kommun och län redovisas i bilaga 11. 
  
 4.3 
  
 Länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen 
  
 Även länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen kommer i enlighet med våra förslag att tillföras en rad viktiga arbetsuppgifter. Länsstyrelserna eller de regionala självstyrelseorganen skall granska, samordna och godkänna kommunala  
 IT-infrastruktur- 
  program, fördela stöd efter prövning av ansökan samt på regional nivå planera för den framtida  
 IT-infrastrukturen 
  i regionen. En särskilt viktig uppgift för länsstyrelserna /de regionala självstyrelseorganen är att utifrån de kommunala IT- infrastrukturprogrammen upprätta ett regionalt IT- infrastrukturprogram. Varje enskild kommun kan inte ensam prioritera och se helheten i den utbyggnad som planeras inom en större region. Detta kan ske i samverkan med länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen. Det kan också vara fråga om att omfördela pengar mellan kommuner och samordna nätutbyggnad i 
 122 
  
 SOU 2000:111 
  
 Administrativt stöd 
  
 kommunerna eller tillse att en nödvändig nätutbyggnad på regional nivå genomförs med stöd av länspotten (se avsnitt 3.4.4.). Vidare skall länsstyrelsen besluta om omfördelning mellan länets kommuner av de ramanslag som ställts till kommunernas förfogande för byggande av ortssammanbindande nät och som inte utnyttjats eller reserverats före utgången av år 2003. 
 Utredningen vill dock framhålla att dessa arbetsuppgifter inte innebär att länsstyrelserna eller de regionala självstyrelseorganen skall styra kommunerna och deras arbete med  
 IT-infrastruktur. 
  
 Länsstyrelsernas och de regionala självstyrelseorganen kommer att åläggas dessa arbetsuppgifter genom regleringsbrev respektive villkorsbeslut. Den ökade arbetsbelastningen och de kostnader som denna medför måste beaktas vid beviljande av anslag. För att underlätta och påskynda arbetet på regional nivå reserverar dock utredningen 10 962 500 kr som skall tilldelas länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen genom anslag enligt följande principer: 
  
 År 
  
 Stöd per län/ regionalt 
  
 Stöd per kommun i län 
  
 självstyrelseorgan 
  
 1 
  
 140 000 
  
 5 000 
  
 2–4 
  
 70 000 
  
 2 500 
  
 123 
 Administrativt stöd SOU 2000:111 
  
 Tabell 2 
 . Exakt fördelning av administrativt stöd per län 
  
 Län 
  
 Stöd år 2001 
  
 Stöd per år  
 2002-2004 
  
 SEK 
  
 SEK 
  
 Stockholm 
  
 270 000 kr 
  
 135 000 kr 
  
 Uppsala 
  
 170 000 kr 
  
 85 000 kr 
  
 Södermanland 
  
 185 000 kr 
  
 92 500 kr 
  
 Östergötland 
  
 205 000 kr 
  
 102 500 kr 
  
 Jönköping 
  
 205 000 kr 
  
 102 500 kr 
  
 Kronoberg 
  
 180 000 kr 
  
 90 000 kr 
  
 Kalmar 
  
 200 000 kr 
  
 100 000 kr 
  
 Gotland 
  
 145 000 kr 
  
 72 500 kr 
  
 Blekinge 
  
 165 000 kr 
  
 82 500 kr 
  
 Skåne 
  
 305 000 kr 
  
 152 500 kr 
  
 Halland 
  
 170 000 kr 
  
 85 000 kr 
  
 Västra Götaland 
  
 385 000 kr 
  
 192 500 kr 
  
 Värmland 
  
 220 000 kr 
  
 110 000 kr 
  
 Örebro 
  
 200 000 kr 
  
 100 000 kr 
  
 Västmanland 
  
 195 000 kr 
  
 97 500 kr 
  
 Dalarna 
  
 215 000 kr 
  
 107 500 kr 
  
 Gävleborg 
  
 190 000 kr 
  
 95 000 kr 
  
 Västernorrland 
  
 175 000 kr 
  
 87 500 kr 
  
 Jämtland 
  
 180 000 kr 
  
 90 000 kr 
  
 Västerbotten 
  
 215 000 kr 
  
 107 500 kr 
  
 Norrbotten 
  
 210 000 kr 
  
 105 000 kr 
  
 Summa 
  
 4 385 000 kr 
  
 2 192 500 kr per år 
  
 4.3.1 
  
 Regionalt  
  
 IT-infrastrukturprogram 
  
 Länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen skall utarbeta ett regionalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  baserat på de kommunala IT- infrastrukturprogrammen. Utredningen vill dock framhålla att beskrivningen nedan av innehållet i programmen m.m. endast är avsett att vara vägledande och alltså inte innebär att länsstyrelserna eller de regionala självstyrelseorganen skall styra kommunerna t.ex. vid planering av  
 IT-infrastruktur 
  eller vid upprättande av ett kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram. 
  De krav som ställs på innehåll i de kommunala  
 IT-infrastrukturprogrammen 
  som förut- sättning för att få ta del av stöd framgår av den föreslagna förord- ningen om stöd till ortssammanbindande nät osv. (se även kap. 3). 
 124 
  
 SOU 2000:111 
  
 Administrativt stöd 
  
 Infrastrukturprogrammen skall vid behov anpassas till förändringar i teknik, tjänster och kommersiella bedömningar avseende utbyggnad av nätstrukturen. 
 Det regionala  
 IT-infrastrukturprogrammet 
  bör visa hur nät- strukturen i det ortssammanbindande nätet i länet (eller den region som det regionala självstyrelseorganet ansvarar för) bör vara utformad i enlighet med de nätbyggnadsprinciper som redovisas i detta betänkande. Även områdesnät av större vikt bör ingå i ett regionalt  
 IT-infrastrukturprogram. 
  Vidare kan nämnas att den befintliga  
 IT-infrastrukturen 
  enligt vår uppfattning bör utvecklas så att en maskformig nätstruktur med redundanta förbindelser skapas så tidigt som möjligt i utbyggnadsprocessen. Beskrivningen av nätstrukturen skall även omfatta de rikstäckande stamnät som de ortssammanbindande näten och områdesnäten kan anslutas till. 
 I infrastrukturprogrammet skall också finnas en beskrivning av det erforderliga antalet huvudnoder och deras ungefärliga spridning i länet samt hur säkerhetsaspekter för dessa bör beaktas. Huvudnodernas placering är en viktig fråga att beakta från början då de utgör hörnstenar i nätstrukturen. Huvudnoderna bör placeras på så säkra platser som möjligt. Här bör samråd ske med PTS som är den berörda centrala myndigheten. 
 Länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen bör göra en avstämning med kommuner inom länet och omkringliggande län för att utröna vilka för strukturen nödvändiga förbindelser i nätet som kan antas varken komma till stånd på kommersiell grund eller genom kommunal upphandling eller utbyggnad. Dessa skall redo- visas i infrastrukturprogrammet. I programmet skall också finnas en redogörelse för hur samverkan med angränsande regioner och samråd med berörda myndigheter, operatörer och andra intres- senter skall ske. Ett samrådsförfarande på regional nivå bör ut- vecklas mellan dessa parter i syfte att föra en löpande dialog om hur nätet bör byggas ut i länet. 
 Den regionala  
 IT-infrastruktur 
  som byggs med statligt stöd bör dokumenteras i det av bredbandsutredningen föreslagna nationella  
 GIS-systemet. 
  Det ankommer i första hand på dem som är ägare av nät att dokumentera dessa i detta system enligt de råd som ges av Delegationen för  
 IT-infrastrukturfrågor. 
  
 125 
  
 Administrativt stöd 
  
 SOU 2000:111 
  
 4.3.2 
  
 Svenska Kommunförbundet 
  
 Svenska Kommunförbundet arbetar i dag aktivt för att på olika sätt stödja kommuner i arbetet med utbyggnad av  
 IT-infrastruktur. 
  Detta arbete kommer att bli viktigare allteftersom kommunerna i allt större omfattning börjar engagera sig i utbyggnaden av IT- infrastrukturen. Stöd och rådgivning kommer troligen att behövas i allt större utsträckning när kommunerna ska utarbeta sina IT- infrastrukturplaner. Ett annat viktigt område där kommunerna kan behöva råd och stöd är inför upphandlingen av anläggandet av nät. Upphandlingen kan, om den utförs på fel sätt, skapa monopol- situationer och andra inte önskvärda effekter. Risk finns också att avtalsvillkoren vid upphandling inte utarbetas med tillräcklig om- sorg. Av särskild vikt är t.ex. att avtalet tillförsäkrar kommun- medlemmar tillgång till nät och tjänster för lång tid framåt till rim- liga priser. Här har Svenska Kommunförbundet en viktig uppgift att stödja kommunerna. 
 Vidare är det viktigt att kommunerna har ett förhållningssätt till utbyggnad av  
 IT-infrastruktur 
  som sker utan stöd på rent kommersiell grund, så att nät som byggs både med och utan stöd harmoniserar med varandra i så stor utsträckning som möjligt. Även här kan Kommunförbundet ge kommuner råd och stöd. 
 Ytterligare en uppgift som Kommunförbundet lämpligen får ansvar för är att i det korta tidsperspektivet erbjuda beslutsfattare och tjänstemän i kommunerna utbildning inom området som handlar om  
 IT-infrastruktur 
  och nätplanering. 
 Förslag 
 För att stödja Svenska Kommunförbundet i det arbete som beskrivs ovan avsätts 7 997 500 kr. Denna ersättning utbetalas efter att ett avtal slutits mellan Svenska Kommunförbundet och regeringen. Underlag för ett sådant avtal beskrivs närmare i av- snitt 4.3.3. 
 126 
  
 SOU 2000:111 
  
 Administrativt stöd 
  
 4.3.4 
  
 Underlag till överenskommelse och avtal med Svenska Kommunförbundet 
  
 I det följande avsnittet presenteras ett underlag till överenskom- melse mellan svenska staten och Svenska Kommunförbundet. Underlaget är presenterat för Svenska Kommunförbundets IT- enhet som informerat sin styrelse om innehållet. Utredningen har samrått med Svenska Kommunförbundet om innehållet i detta underlag. 
 Överenskommelsen föreslås innebära att Svenska Kommun- förbundet samtycker med utredningens förslag om att kommun- erna bör utarbeta kommunala  
 IT-infrastrukturprogram, 
  samt att den ersättning som utgår härför är rimlig. Förslaget till överens- kommelse framgår av bilaga 4. 
 Till överenskommelsen är också ett avtal kopplat som reglerar ett antal specificerade arbetsuppgifter som Svenska Kommunför- bundet åtar sig mot en ersättning. Detta underlag till avtal framgår av bilaga 5. 
 Avtalet innebär att Svenska Kommunförbundet åtar sig att ge kommunerna stöd och råd avseende de kommunala  
 IT-infrastruk- 
  turplanerna, upphandling av  
 IT-infrastruktur 
  och avtal/affärsupp- görelser med andra operatörer samt att det åtar sig att erbjuda kompetenshöjande åtgärder för beslutsfattare och kommunala tjänstemän kring frågor som rör  
 IT-infrastruktur 
  och nätplanering. För dessa uppgifter föreslås Svenska Kommunförbundet få en ersättning motsvarande totalt 7 997 500 kr fördelat under perioden  
 2001–2004. 
  
 127 
 5 Kanalisation 
  
 5.1 
  
 Inledning 
  
 Bredbandsutredningen har fått i uppdrag att i samarbete med kommuner och berörda myndigheter kartlägga i vilken utsträck- ning det redan finns befintlig tillgänglig kanalisation för lednings- dragning i marken eller luften. 
 Kostnaden för utbyggnad av  
 IT-infrastruktur 
  kan givetvis redu- ceras avsevärt om redan befintlig kanalisation kan användas vid led- ningsdragning. Det kan vara fråga om slang, rör eller tunnlar, led- ningsstolpar, kraftledningsstolpar, master eller antenner. En natio- nellt komplett kartläggning av den kanalisation som finns tillgäng- lig har visat sig vara alltför omfattande för att kunna utföras inom ramen för denna utredning. En detaljerad kartläggning av befintlig kanalisation uförs bäst av dem som har kännedom om lokala för- hållanden och som kan dra nytta av denna kännedom vid lednings- dragning. En beskrivning av sådan tillgänglig kanalisation bör därför ingå i kommunernas  
 IT-infrastrukturprogram. 
  
 Den kartläggning som har gjorts ger dock en uppskattning av i vilken omfattning kanalisation finns att tillgå. I kartläggningen ingår bl. a. resultaten från två undersökningar som Svenska Kom- munförbundet och PTS har gjort under våren 2000. Kommun- förbundet gjorde en enkät för att kartlägga kommunernas stadsnät. PTS genomförde på uppdrag av regeringen en kartläggning av kommunernas  
 IT-infrastruktur. 
  Till denna räknas bl.a. befintlig kanalisation. Resultaten av de två enkätundersökningarna är dock inte direkt jämförbara, bl.a. därför att frågorna och svarsalter- nativen var olika utformade. 
 Av enkäterna framgår i vilken utsträckning samförläggning av kanalisation görs vid andra grävarbeten. Bredbandsutredningen vill betona vikten av att tomma rör grävs ned vid sådana grävarbeten. Som tabellen nedan visar gör också flertalet av kommunerna detta. 
 129 
 Kanalisation SOU 2000:111 
  
 Tabell 1 
 . Enkätsvar samförläggning av kanalisation 
  
 Sker samförläggning av kanalisation 
  
 SK 
 1 
  
 PTS 
 2 
  
 Ja 
  
 59 % 
  
 64 % 
  
 Nej 
  
 14 % 24 % 
 3 
  
 Planeras för 
  
 23 % 
  
 7 % 
  
 Vet ej 
  
 4 % 
  
 5 % 
  
 Förläggning av tomma rör är nödvändigt för att relativt enkelt kunna göra framtida uppgraderingar av förbindelsernas kapacitet. Som påpekats tidigare så har det visat sig att trafikvolymen på Internet i princip fördubblas varje år. Det innebär att möjligheter att uppgradera förbindelser och utrustning är avgörande för att på längre sikt kunna utnyttja informationsteknologins alla möjlig- heter. Det finns inget som tyder på att mängden information kommer att minska sin ökningstakt. Bredbandsutredningen vill också lyfta fram möjligheten för kommunerna att i avtal med nätoperatör gällande nyttjande av mark, skapa utrymme för anläggande av kanalisation. Här kan särskilt uppmärksammas den modell av markavtal som Svenska Kommunförbundet utarbetat 
 4 
 . Av avtalet följer att bolag som får tillstånd att gräva i kommunens mark, för att anlägga teleledningar, måste bereda kommunen möjlighet att samtidigt förlägga (samförlägga) ledning och/eller tomrör. Vidare är bolaget skyldigt att på kommunens begäran samförlägga planerade ledningar med annan ledningsägares planerade ledningar. Det kan även noteras att Sveriges el- leverantörer (SVEL) utarbetat material, bl.a. avtal, som kan användas vid samförläggning 
 5 
 . 
 Bredbandsutredningen har övervägt att föreslå ett särskilt stimulansbidrag som skulle utgå vid förläggning av kanalisation. Vi kommer dock inte att förslå något sådant särskilt stöd. Vi föreslår i stället att förläggning av kanalisation stimuleras genom att kost- naden kan ingå i underlaget för stödet till områdesnät och orts- sammanbindande nät. 
  
 1 
  
 230 kommuner svarade på enkäten varav 184 har stadsnät och 46 ej har stadsnät. 
  
 2 
  
 269 kommuner svarade på enkäten. 
  
 3  
 28 kommuner varken har eller planerar för  
 IT-infrastruktur 
  över huvud taget. 22 kommuner samförlägger ej och planerar ej för detta. 16 kommuner samförlägger dock ej kanalisation. 
  
 4  
 http://www.svekom.se/juridik/avtalsex.htm 
  
 5 
 Fel! 
  
 Bokmärket 
  
 är 
  
 inte 
  
 definierat. 
 . 
  
 Fr.o.m. 
  
 2001-01-01 
  
 www.svenskenergi.se/forlag/avtal.htm 
  
 130 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kanalisation 
  
 5.2 
  
 Kartläggning 
  
 5.2.1 
  
 Kommuner och kommunala bolags kanalisation 
  
 Svenska Kommunförbundets och PTS undersökningar ger en in- dikation på att det finns mellan 1 800 km och 2 700 km befintlig tillgänglig kommunal kanalisation i landet (se tabell nedan). Av bilaga 6 framgår resultatet av kommunförbundets enkät uttryckt i km per kommun. Undersökningarna visar att merparten av IT- infrastrukturen/ den kommunala kanalisationen ligger i central- orten i kommunen och till viss del i de större tätorterna. 
  
 Tabell 2.  
 Sammanställning av enkäter 
  
 Tillgänglig kanalisation 
  
 SK 
  
 PTS 
  
 Totalt 
  
 2 688 km 
  
 1 783 
 6  
 km 
  
 I de flesta kommuner ägs kanalisationen av kommunen och/eller av kommunala bolag. I  
 25–30 
  % av kommunerna ägs infrastrukturen av externa aktörer. Det kan noteras att flertalet av kommunerna förlägger kanalisation och annan  
 IT-infrastruktur 
  i samband med andra grävarbeten. 
  
 5.2.2 
  
 Energibolags kanalisation 
  
 SVEL är en i princip heltäckande intresseorganisation för landets nät- och elhandelsföretag. SVEL gjorde i maj 2000 en kartläggning av vilka som arbetar med "kommunikationsnät" bland sina med- lemsföretag. Bland medlemsföretagen finns även kommunala bolag. Av 132 svarande angav 61 företag att de arbetade med detta verksamhetsområde. Som framgår av tabellen nedan förfogar SVELS medlemsföretag över ca 2 000 km tomma rör av vilka endast ca 250 km finns utanför kommunhuvudorten. Bland SVEL:s medlemsföretag finns även kommunala bolag, varför en del av den sträcka tomrör som SVEL:s medlemsföretag redovisar torde ingå i den sträcka som Kommunförbundet och PTS redovisar. 
  
 6  
 37 % av kommunerna uppger att ingen tätort utanför centralorten omfattas av kommunens  
 IT-infrastruktur. 
  
 131 
  
 Kanalisation 
  
 SOU 2000:111 
  
 Tabell 3.  
 Sammanställning av tomrör per region, SVEL:s enkät maj 2000 
  
 Region mellan 
 7 
  
 Inom tätort 
  
 Utanför tätort 
  
 Totalt, km 
  
 633 km 
  
 60 km 
  
 693 km 
  
 Region nord 
 8 
  
 280 km 
  
 20 km 
  
 300 km 
  
 Region öst 
 9 
  
 241 km 
  
 20 km 
  
 261 km 
  
 Region syd 
 10 
  
 243 km 
  
 34 km 
  
 277 km 
  
 Region väst 
 11 
  
 331 km 
  
 113 km 
  
 444 km 
  
 Totalt 
  
 1 728 km 
  
 247 km 
  
 1 975 km 
  
 Även landets kraftledningar kan användas som kanalisation för led- ningsdragning. Landets kraftledningsnät indelas i stamnät, region- nät och lokalnät. Optofibrer har hittills i huvudsak installerats på större kraftledningar i stamnätet. Installationen har antingen skett genom att befintlig topplina ersatts med en ny topplina med in- spunnen optokabel eller genom att optokabeln lindat på topplinan. För mindre kraftledningar kan en speciell typ av optokablar hängas upp i kraftledningens stolpar under de strömförande ledarna. Denna typ av kabel har hittills inte varit så vanlig i Sverige. Av de tekniska data över elnäten som Energimyndigheten årligen sam- manställer framgår att det totalt finns 475 300 km ledningslängd varav 181 500 km är högspänningsledningar och resterande 293 800 km är lågspänningsledningar. Detta ger en uppskattning av den totala längden på ledningsnät som åtminstone teoretiskt skulle kunna användas som kanalisation. I de fall mindre kraftledningar skulle användas är dock avbrottsrisken större på grund av nedfallande träd, is och snö. 
 Dessa kraftledningar finns i stort sett i varje kommun och utgör framför allt en viktig resurs som kanalisation för det ortssamman- bindande nätet. Inte minst i de glest befolkade kommunerna kan kraftledningar minska kostnaden för att anlägga ett nät. 
  
 7 
  
 I region mellan ingår företag huvudsakligen verksamma i länen Östra Götaland, Gävleborg, Örebro, Dalarna, Värmland och Västmanland 
  
 8 
  
 I regionen nord ingår företag huvudsakligen verksamma i länen Jämtland, Västernorrland, Västerbotten och Norrbotten 
  
 9 
  
 I region öst ingår företag huvudsakligen verksamma i länen Gotland, Södermanland, Stockholm och Uppsala 
  
 10 
 I region syd ingår företag huvudsakligen verksamma i länen Skåne, Blekinge, Halland 
 50 %, Kronoberg och Kalmar 
  
 11  
 I region väst ingår företag huvudsakligen verksamma i länen Västra Götaland, Halland 50 % och Jönköping 
 132 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kanalisation 
  
 Rätten att dra t.ex. el- och teleledningar regleras genom ledningsrättslagen (1973:1144). Det är också vanligt att rättigheten regleras genom servitut och avtal om nyttjanderätt. Genom en ändring i ledningsrättslagen (prop. 1999/2000:86) underlättades möjligheten att använda kraftledningsstolpar som kanalisation. De som innehar ledningsrätt för starkströmsledningar har numera rätt, enligt § 3 a, att utnyttja utrymmet för att dra t.ex. fiberoptiska ledningar utan nytt förrättningsförfarande. Denna möjlighet bör kraftbolagen kunna utnyttja i stor omfattning. I sammanhanget bör dock erinras om att ledningsrätten endast ger ledningsrättshavaren rätt att utnyttja utrymmet på detta sätt. Andrahandsupplåtelse av ledningsrätt är inte tillåtet. Upplåtelse av nätkapacitet, även i fallet med svart fiber, bör enligt utredningens bedömning i normalfallen inte utgöra andrahandsupplåtelse. 
  
 5.2.3 
  
 Övriga operatörers kanalisation 
  
 Sammantaget torde de största operatörerna, Telia, Banverket, Tele2 Rymdbolaget, Teracom, Utfors och Garcia m.fl. förfoga över åtskilliga km kanalisation. Utredningen har också tagit del av en del kartmaterial om operatörernas nät. Det har dock visat sig mycket svårt att få fram kvantitativa och jämförbara uppgifter. I denna kartläggning ingår därför inte andra operatörer än de som har besvarat de olika enkäter som redovisats i detta kapitel. 
 Även trådlösa system i form av master och antenner är en del i en befintlig kanalisationsstruktur. Till detta kan också räknas  
 kabel-tv-bolagens 
  kanalisation. Beträffande denna kanalisation hänvisas till PriceWaterhouseCoopers rapport Kartläggning av tele- och  
 IT-infrastruktur, 
  mars 1999, samt den kartläggning av infrastruktur som gjordes i  
 IT-infrastrukturutredningens 
  betänkande SOU 1999:85. Denna kartläggning visar sammanfattningsvis att  
 kabel-tv 
  är tillgänglig för ca 70 % av befolkningen men med en väsentlig skillnad mellan tätbygd och glesbygd. Beträffande mobila nät konstateras att täckningsgraden är 99 % ((Telia) samt Europolitan och Tele2 (96 %)) av befolkningen i Sverige. Den geografiska täckningsgraden är dock lägre (Telia  
 80–90 
  %, Europolitan och Tele2 uppskattningsvis 40– 60 %). 
 Beträffande Teracoms nät för analog utsändning av radio och TV, som når 99,8 %, kan noteras att de successivt kompletteras 
 133 
  
 Kanalisation 
  
 SOU 2000:111 
  
 med digitala sändare och man räknar med en täckning på 70 % i april 2001, 90 % i december 2001 och 98 % i juni 2002. Av intresse är också att de tio operatörerna och konsortierna, som lämnat in ansökningar om  
 UMTS-licenser, 
  lovar en täckning som skall nå över 99 % av befolkningen år 2003. 
 Om de master och antenner som i dag anläggs skulle samnyttjas, vilket inte alltid sker i dag, kan kostnaderna för  
 IT-infrastruktur 
  minska avsevärt. Enligt vad utredningen erfarit anläggs masterna och antennerna ofta med stöd av nyttjanderättsavtal, t.ex. genom att man arrenderar marken där masten skall anläggas. Det torde då i princip inte föreligga något hinder mot att markägaren i avtalet föreskriver att marken upplåts under förutsättning att masten samnyttjas, dvs. att den även skall vara tillgänglig för annan operatör. Här kan de markavtal som berörts tidigare och som Svenska Kommunförbundet utarbetat för anläggande av tele- ledningar tjäna som förebild. 
 134 
 6 Delegation för  
 IT-infrastruktur 
  
 6.1 
  
 Överväganden 
  
 Enligt direktiven skall Bredbandsutredningen föreslå vilken organisation eller myndighet som fortsättningsvis skall arbeta med det nationella  
 IT-infrastrukturprogrammet. 
  
 De förslag som presenteras i vårt delbetänkande SOU 2000:68 och i detta slutbetänkande resulterar i ett flertal nya arbetsuppgifter som måste utföras av någon central funktion. Dessa beskrivs närmare nedan. Följande alternativ finns enligt utredningens mening vid val av lämplig myndighet för uppgifterna. 
  
 1. 
  
 Arbetsuppgifterna tillförs en befintlig myndighet 
  
 En redan befintlig myndighet kan tillföras de arbetsuppgifter som beskrivs nedan. Detta kan ske genom en ändring i myndighetens instruktion. Post- och Telestyrelsen (PTS), som med stöd av telelagen (1993:597) svarar för tillstånd och tillsyn inom tele- och datakommunikationsområdet är en av tänkbara myndigheter. De arbetsuppgifter som föreslås tillföras innebär i huvudsak att man skall gynna och stimulera nätutbyggnaden, och de är av en annan karaktär än den tillsyn och den tillståndsgivning som PTS huvud- sakligen arbetar med. Det kan därför bli svårigheter med de olika rollerna som myndigheten skulle få, där man både skall gynna utbyggnaden av  
 IT-infrastruktur 
  och utöva tillsynsverksamheten. Andra alternativ är den nya Företagsutvecklingsmyndigheten eller Verket för Innovationssystem som för närvarande håller på att bildas. Företagsutvecklingsmyndigheten, som skall ha en central och en regional organisation, skall bland annat arbeta med näringspolitisk finansiering och regionalpolitiska åtgärder. Det som i första hand talar för denna myndighet är att den har 
 135 
  
 Delegation för  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 uppgifter inom området regional utveckling, främst rörande näringsutvecklingsfrågor. 
 Verket för innovationssystem skall bl.a. stödja forskning och utvecklingsarbete inom teknik, transporter och kommunikation. Det som främst talar för Verket för innovationssystem är kompe- tensen och ansvaret för att stödja behovsmotiverad forskning, utveckling och demonstrationsprojekt. Å andra sidan är denna typ av arbetsuppgifter av en annan karaktär än de mer operativa upp- gifter som skall utföras i anslutning till de olika stöden. 
 En risk med att föra arbetsuppgifterna till en redan befintlig myndighet är att de nya uppgifterna försvinner i mängden av andra arbetsuppgifter. Om arbetsuppgifterna skulle föras till Företagsut- vecklingsmyndigheten eller Verket för innovationssystem, som just nu är i en omorganisationsfas som kan innebära viss oro och otydlighet under en tid beträffande ansvarsområden, bemanning m.m., så riskerar man dessutom att nya arbetsuppgifter i anslutning till  
 IT-infrastrukturen 
  kan bli lidande. 
 De arbetsuppgifter som beskrivs nedan kan i och för sig utföras av någon befintlig myndighet. Det krävs dock en klar och tydlig profilering och att någon tar ett övergripande ansvar för de olika arbetsuppgifterna. Enligt vår bedömning kommer det under åren  
 2001–2004, 
  då stödet skall fördelas, att krävas en intensiv arbets- insats som motiverar en egen organisation. På längre sikt finns det dock inga hinder för att övriga arbetsuppgifter, som ju inte är direkt knutna till stödet, överförs till någon annan myndighet. 
  
 2. 
  
 Att inrätta en särskild delegation för  
  
 IT-infrastruktur 
  
 Ett alternativ till det ovan beskrivna är att inrätta en delegation som skall vara verksam under åren  
 2001–2004, 
  då stödet skall fördelas, och som har det övergripande ansvaret för att gynna och stimulera utbyggnaden av  
 IT-infrastruktur. 
  Utredningen bedömer att detta är att föredra. Skälen till detta är bland annat att verksamheten fokuseras enbart på  
 IT-infrastruktur 
  och att frågorna därmed profileras. Det blir inte heller någon konflikt med arbetsuppgifter av kontrollerande art, som man riskerar om arbetsuppgifterna tillförs en annan myndighet med sådana uppgifter. Mot en delegation kan tala att man därmed inrättar en ny statlig myndighet med ett fåtal anställda för ett arbete som är begränsat till fyra år. Man bör dock ha  
 IT-infrastrukturens 
  växande 
 136 
  
 SOU 2000:111 
  
 Delegation för  
 IT-infrastruktur 
  
 strategiska betydelse för landet i åtanke. Det är därför viktigt att ansvaret för utbyggnaden av  
 IT-infrastrukturen 
  synliggörs och framledes ligger på en självständig och lätt identifierbar funktion. Detta gäller särskilt under de fyra år då stödet skall fördelas. Risken är annars att det operativa arbetet måste utföras av Regeringskansliet, som ju främst skall arbeta med framåtsyftande och strategiskt viktiga frågor inom området. 
 Förslag 
 Det bästa sättet att fortsätta arbetet är enligt vår mening att inrätta en delegation för  
 IT-infrastruktur, 
  som administrativt ska ligga under PTS men har en egen beslutanderätt. Delegationens arbetsuppgifter enligt förslaget framgår av avsnitt 6.2. 
 Utredningen föreslår därför att en delegation inrättas, Delegationen för  
 IT-infrastruktur 
  (DIT), som under perioden  
 2001-2004 
  skall ha ett övergripande ansvar för  
 IT-infrastruktur- 
  utbyggnaden. Delegationen kan företrädesvis bestå av en ord- förande samt fyra till fem ledamöter som utses av regeringen. Vidare bör det finnas ett kansli med fyra till fem personer för det operativa arbetet. Delegationens totala budget kan beräknas till fem miljoner per år under åren  
 2001–2004. 
  Finansiering bör ske genom medel från anslaget 37:1  
 IT-infrastruktur: 
  Regionala transportnät m.m. 
  
 6.2 
  
 Delegationens ansvarsområden 
  
 6.2.1 
  
 Allmänna råd till och uppföljning av statligt stöd 
  
 Delegationens arbetsuppgifter skall t.ex. vara att utfärda allmänna råd i anslutning till de föreslagna förordningarna om stöd. Om det senare skulle visa sig att det även krävas föreskrifter för att underlätta tillämpningen, kan arbetsuppgifterna utökas till att avse även dessa. 
 Delegationen skall även följa hur de statliga medlen till infra- strukturutbyggnad används och utnyttjas i län och kommuner, samt för regeringen påtala behovet av ändringar i stödet. 
 137 
  
 Delegation för  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 6.2.2 
  
 Fördelning av reservpott 
  
 I regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) reserverades 3,2 miljarder kr för skattelättnader för anslutningsavgifter och stöd till accesnät. I vårt delbetänkande SOU 2000:68, Kommunstöd till lokal  
 IT-infrastruktur, 
  föreslås att av den ekonomiska ramen på 3,2 miljarder kr och 1,2 miljarder kr skall avsättas till stöd till kommuner som bygger områdesnät, och 1,2 miljarder kr till skattereduktion för abonnenter med särskilt höga anslutningsavgifter. Resterande 0,8 miljarder kr skall efter en avstämning vid ugången av år 2003 fördelas mellan dessa två stöd- former. Detta görs lämpligen av den nu föreslagna delegationen. Det kan under åren  
 2001–2003 
  visa sig att denna reservpott bör fördelas enligt andra kriterier än de som tidigare föreskrivits. Dele- gationen föreslås därför ta ansvar för att utreda och föreslå eventu- ella ändringar i villkoren för stödet om detta visar sig nödvändigt. 
  
 6.2.3 
  
 Den framtida  
  
 IT-infrastrukturen 
  
 I kapitel två beskrivs vissa principer för nätstruktur, noder, säker- het, öppet nät, prissättning, kvalitet, samverkan samt dokumenta- tion av nätutbyggnaden som föreslås vara vägledande. Det är vår förhoppning att marknadens aktörer med stöd av berörda myndig- heter kommer att arbeta för att uppnå dessa principer för nät- struktur. Principerna kommer successivt att utvecklas i takt med att näten byggs ut och nya tjänster introduceras. Delegationen skall följa utvecklingen och vid behov, i samråd med berörda parter, vidareutveckla dessa principer. 
 Delegationen kan t.ex. i samverkan med  
 IT-kommissionen 
  och Internetoperatörerna utveckla  
 IT-kommissionens 
  Internetspeci- fikation och på detta sätt underlätta en kvalitetsklassning av Internettjänster. 
 Delegationen skall på regional och kommunal nivå följa och främja planering, utbyggnad och utveckling av  
 IT-infrastruktur. 
  Detta kan t.ex. ske genom uppföljningar rådgivning och rekom- mendationer. 
 En viktig arbetsuppgift för delegationen är också att tillse att den dokumentation av  
 IT-infrastrukturutbyggnaden 
  (som föreslås ske i ett  
 GIS-system) 
  genomförs på lämpligt sätt. 
 138 
  
 SOU 2000:111 
  
 Delegation för  
 IT-infrastruktur 
  
 6.2.4 
  
 Information och samråd 
  
 Både länsstyrelser, de regionala självstyrelseorganen och kom- munerna i landet behöver någon att vända sig till med frågor om tillämpning av stödförordningarna. Detsamma gäller vid arbetet med att upprätta, besluta och genomföra  
 IT-infrastrukturprogram. 
  Redan i dag får Bredbandsutredningen många frågor om detta. Vi får också regelbundet förfrågningar om att föreläsa och informera om de framtida stödformerna. När stödförordningarna börjar tillämpas och man intensifierar arbetet med att ta fram infrastruk- turprogram kommer behovet av information, genom föreläsningar och telefonstöd, troligen att öka avsevärt. En välutvecklad webbplats kan också fylla en viktig funktion. 
 För att underlätta utbyggnaden behöver man skapa möjlighet till ett brett samråd som underlättar arbetet mellan nät- och kommunikationsoperatörerna och myndigheter. Det kan även finnas behov av samråd exempelvis utifrån en speciell fråga eller en speciell grupps intressen. Delegationen skulle kunna ta initiativ till att frivilliga branschöverenskommelser träffas, t.ex. om hur man kopplar ihop näten och skapar god funktionalitet och säkerhet. Delegationen kan vid behov uppmärksamma regeringen på frågor som behöver regleras eller ändringar i gällande lagstiftning. 
  
 6.2.5 
  
 Kompetensutveckling 
  
 Vidare skall Delegationen initiera och främja insatser för kompe- tensutveckling för handläggande personal och beslutsfattare på kommunal eller regional nivå. Delegationen bör i detta arbete utnyttja den kompetens som exempelvis finns inom universitet och högskolor, statliga verk,  
 IT-kommissionen, 
  Svenska Kommunför- bundet och Landstingsförbundet. Även nät- och kommunikations- operatörer bör engageras i kompetensutvecklingsarbetet. Här kan det arbete med kompetensutveckling som Delegationen för IT i skolan (ITiS) bedriver nämnas som exempel. Det kan också noteras att kompetensutveckling föreslås ske genom ett avtal mellan Svenska Kommunförbundet och regeringen, om sådant träffas i enlighet med det underlag som beskrivs i kapitel 4. 
 Ett sätt att verka för kompetensutveckling kan vara att arrangera en återkommande, årlig konferens där utbyggnaden av  
 IT-infra- 
  strukturen i landet och internationellt redovisas liksom den tek- niska och kommersiella utvecklingen inom området. 
 139 
  
 Delegation för  
 IT-infrastruktur 
  
 SOU 2000:111 
  
 Delegationen skall även följa utvecklingen när det gäller öppen- het, operatörsvalfrihet, kommunikationstjänster samt priser och villkor. Dessa delar ligger dock under PTS ansvarsområde. Delega- tionen bör dock med hänsyn till de särskilda förhållandena på IT- kommunikationsområdet ges i uppdrag att uppmärksamma PTS eller regeringen på förhållanden som kräver åtgärder i form av till- syn eller ändrade regler. 
  
 6.2.6 
  
 Statlig organisation efter 2004 
  
 När medlen till nätutbyggnaden är utbetalda och stödformerna avvecklade vid utgången av 2004 föreslås att delegationen skall avvecklas. Beträffande de arbetsuppgifter som inte direkt kan kny- tas till de olika stödformerna, men som i övrigt ålegat delegationen vid denna tidpunkt, bör delegationen föreslå vilken organisation som efter 2004 skall ansvara för dessa. 
  
 6.2.7 
  
 Övriga arbetsuppgifter 
  
 Vissa arbetsuppgifter i anslutning till nätutbyggnaden ankommer på PTS och skall alltså inte läggas på delegationen. Det kan t.ex. vara fråga om placering och skyddsklassning av nya nationella knutpunkter/noder och huvudnoder liksom skyddande av sam- hällsviktiga förbindelser. Avbrottsplaner bör testas minst en gång per år och resultatet av testerna dokumenteras. Samråd bör dock i dessa fall ske med delegationen och Överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB) samt länsstyrelser och berörda kommuner. Beträffande tillståndsgivning och tillsyn inom området hänvisas till PTS arbete på området samt telelagen (1993:597). 
 140 
  
 7 
  
 Nationellt program för kompetensutveckling, forskning och utveckling 
  
 7.1 
  
 Inledning 
  
 Bredbandsutredningen presenterar i detta betänkande en rad förslag för att främja och stimulera utbyggnad av  
 IT-infrastruktur. 
  Av avgörande betydelse för att Bredbandsutredningens förslag och statens övriga satsningar på utbyggnad av  
 IT-infrastruktur 
  skall kunna realiseras är att utbyggnaden kan äga rum rent fysiskt. Bredbandsutredningen har under utredningstiden vid ett flertal tillfällen blivit uppmärksammad på det stora behov som föreligger av kompetens, högskoleutbildning, forskning och utveckling inom området. Om inte kraftfulla insatser snarast görs inom detta område befarar vi att utbyggnaden inte kan komma till stånd i den takt och omfattning som avsetts. Utredningen vill initiera det kompetenshöjande arbetet inom området genom det förslag till nationellt program för kompetensutveckling, forskning och utveckling som beskrivs nedan. 
  
 7.2 
  
 Kompetensbehov 
  
 Den nationella och internationella utvecklingen är entydig. Behovet och betydelsen av datakommunikation blir allt viktigare för samhället. Det gäller företag, offentliga organisationer och hushåll. Det är därför avgörande att den  
 IT-infrastruktur 
  som byggs upp fungerar väl och kan leverera tjänster av hög kvalitet. Särskilt viktigt är hög genomströmning av datatrafik, liten fördröjning samt tillgänglighet och säkerhet. I dag är det stor brist på utbildad arbetskraft med kompetens att hantera dessa frågor och som kan bygga omfattande och väl fungerande nät. Behovet av kompetensutveckling finns på flera olika nivåer. Det föreligger 
 141 
  
 Nationellt program för kompetensutveckling, forskning och utveckling 
  
 SOU 2000:111 
  
 även ett stort behov av forskning och utveckling (FoU) inom området. Denna kompetensutveckling och satsning på forskning och utveckling är nödvändig för att bredbandsutbyggnaden inte skall äventyras utan kunna fungera väl och bidra till en hållbar utveckling och tillväxt i landet, samt för att Sverige skall kunna behålla sin position som en ledande  
 IT-nation. 
  
 Den stora expansionen av Internettrafiken pga. ökat antal användare med alltmer krävande applikationer från såväl offentlig som privat sektor och från hushållen har medfört att det råder stor brist på kompetent personal inom detta område. 
 Avsaknaden av eller ofullständiga kunskaper om  
 IP-tekniken 
  måste ses som ett allvarligt hot mot en fortsatt utveckling av Internet och andra  
 IP-nät 
  i Sverige. Svårigheten att hitta kompetent personal kan bli så stor att det riskerar att gå ut över expansionen av Internet och andra  
 IP-nät 
  samt att få konsekvenser för kvaliteten på den service som tillhandahålls av operatörerna. Bristen på kompetenta nätbyggare kan medföra att tidsplanen för utbyggnad av  
 IT-infrastrukturen 
  kraftigt försenas. Det kan också leda till att näten inte planeras och utförs på ett optimalt sätt. I en tidigare uppskattning räknade Svenska Kommunförbundet med att det fanns ett hundratal experter i landet medan fler än 1 000 berödes. Bristen gör att många, även mycket stora, organisationer tyvärr är beroende av ett fåtal nyckelpersoner. 
 Utbudet av högskolekurser inom området är mycket begränsat. Detta beror främst på svårigheten att rekrytera kompetenta lärare. Det höga löneläget försvårar för högskolor och universitet att rekrytera lärare från näringslivet. För att underlätta behövs en omfattande satsning från såväl statsmakternas sida som från näringslivet. 
 Det som erbjuds i dag är ett fåtal utbildningsprogram med inriktning på  
 IP-nät 
  samt ett fåtal kurser inom området vid de tekniska högskolorna. Vad gäller forskning och utveckling är behovet av omfattande och omedelbara åtgärder än större. 
 För att Sverige skall behålla sin tätposition internationellt sett inom  
 IT-området 
  fordras en forsknings- och utvecklingssatsning som är avsevärt högre än nuvarande nivå. Jämfört med vad som sker i andra länder torde en satsning på minst ca 100 miljoner kr per år behövas. Regeringen har så här långt satsat 20 miljoner kr över tre år till ett konsortium med basen vid KTH. Satsningen är mycket angelägen och en välkommen början, men den behöver växa sig mycket starkare och omfatta de tekniska högskolorna och 
 142 
  
 SOU 2000:111 
  
 Nationellt program för kompetensutveckling, forskning och utveckling 
  
 ett antal företag i en gemensam satsning. En sådan satsning bör för att få bra genomslag ha en nära koppling till näringslivets behov och drivas som ett konsortium mellan staten och näringslivet. Finansieringen bör också delas mellan stat och näringsliv. Forsknings- och utvecklingsarbetet bör inriktas mot nya produkter och tjänster inom området. En internationell förebild som kan vara värd att studera är  
 CANARIE-projektet 
  i Kanada. 
  
 7.3 
  
 Kompetensprogram 
  
 En stor grupp beslutsfattare och tjänstemän kommer att delta i arbetet med att förverkliga utbyggnaden av  
 IT-infrastruktur, 
  inte minst i kommunerna och på länsstyrelserna. Det finns därför ett stort behov av att lokala politiker och tjänstemän m.fl. sätter sig in i bredbandsområdet för att få grundläggande kunskaper om bl.a.  
 IT-propositionen 
  och Bredbandsutredningens betänkande. Det är därför viktigt att en utbildning erbjuds som kan ge en fördjupad insikt om vad  
 IT-infrastrukturen 
  kan innebära för regionens utveckling och ekonomi. Utbildningen bör bl.a. beröra följande frågeställningar: Hur och för vilka kommer kommunens konkur- renskraft och attraktivitet att stärkas när det gäller företags- etableringar och boende genom tillgången på god  
 IT-infrastruktur? 
  Vilket ansvar åvilar de politiskt ansvariga? Hur kan kommunen för sin egen verksamhet och service ta vara på  
 IT-infrastrukturen? 
  Hur upprättar man ett kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram? 
  Vilka grupper riskerar att på ett negativt sätt hamna utanför en användning av infrastrukturen? Hur kan man försöka undvika att utbyggnaden bidrar till ett mer kluvet samhälle? Vidare bör betydelsen av kompetensutveckling över nätet belysas i utbild- ningen. 
 Vissa grundläggande tekniska fundament bör även förmedlas för att ge beslutsfattare en teknisk insikt som ger dem förutsättning att ta ansvar för de beslut som krävs. En kurs för beslutsfattare skulle kunna genomföras som en intensiv tvådagarskurs med god dokumentation och t.ex. namnet  
 IT-infrastruktur 
  – introduk- tionskurs. 
 De tekniskt ansvariga i bl.a. kommunerna bör ges möjlighet till en ännu mer omfattande utbildning som ger djupare kunskap om att bygga, hyra och driva  
 IT-nät. 
  
 143 
  
 Nationellt program för kompetensutveckling, forskning och utveckling 
  
 SOU 2000:111 
  
 För kvaliteten på kurserna som nämns ovan är det en fördel om högskolorna ställer sina resurser till förfogande och är delaktiga i dessa kurser, även om högskolans primära huvudansvar ligger på mer avancerade kurser och utbildningsnivåer samt på forskning och utveckling enligt nedan. 
 Eftersom ett framtagande av de lokala  
 IT-infrastrukturprogram- 
  men för många kommuner troligen kommer att ske redan under kommande vinter/vår 2001 är det viktigt att så snart som möjligt kunna erbjuda beslutsfattare och tekniskt ansvariga relevanta kurser inom  
 IT-infrastrukturområdet. 
  Därför föreslås att Svenska Kommunförbundet genom avtal med regeringen skall åta sig att anordna dessa kurser (se kap. 4). Ett förslag till avtal som reglerar detta mellan staten och Kommunförbundet finns bilagt i bilaga 5. Då behovet av dessa kurser är akut föreslås att närings- departementet omgående tar upp en diskussion med Svenska Kommunförbundet kring denna fråga. 
  
 7.4 
  
 Högskoleprogram 
  
 Behovet av reguljära utbildningsprogram inom  
 IP-nätteknik 
  för stora nät är omfattande. Det är viktigt att högskolorna stimuleras att utarbeta såväl nya utbildningsprogram som nya inriktningar på befintliga program vad gäller högskoleingenjörsprogram, civil- ingenjörsprogram och magisterprogram. Stimulansen kan bl.a. ske genom att man på den årliga konferensen inom  
 IT-infrastruktur- 
  programmet som Delegationen för  
 IT-infrastruktur 
  föreslås ordna, ägnar uppmärksamhet åt vilka högskolor som har kurser inom området, och att man på webbplatserna för den föreslagna delegationen också anger detta tydligt. Högskolorna har mycket att vinna på utbildningsprogram inom området. Det är då också viktigt att försöka få hela eller delar av dessa utbildningsprogram nätbaserade så att de görs tillgängliga för distansstudier. Vidare är det viktigt att de ingående kurserna även kan läsas fristående utan att man deltar i hela utbildningsprogrammet. De som är tekniskt ansvariga för nätuppbyggnad, drift och säkerhet hos den som bygger och driver nät bör erbjudas en högskolekurs där kravet på förkunskaper motsvarar minst en kandidatexamen inom data- eller elektronikområdet med särskilda kunskaper inom data- och telekommunikation. Kursen bör omfatta minst 20 poäng och kan bl.a. behandla frågor som kapacitet i datanät, dimensionering av 
 144 
  
 SOU 2000:111 
  
 Nationellt program för kompetensutveckling, forskning och utveckling 
  
 nät, nätarkitektur, växling (routing och switching), genomström- ning, fördröjning, tillgänglighet, säkerhet och sårbarhet, över- vakning av nät, nätverksadministration (network management), kvaliteten på nättjänster (quality of service), trafikteori och modellering av stora nät. 
 Förslag 
 Den ovan beskrivna kursen som förslagsvis benämns Avancerad datanätsteknik, 20 poäng bör innehålla laborativa delar och projektuppgifter. Samarbete inom denna utbildning bör bedrivas med framstående företag inom området. Examinationsformerna bör testa såväl teoretisk som praktiskt kunnande inom området. Vidare rekommenderas intresserade högskolor att också erbjuda examensarbeten om 20 poäng inom området. Förutsättningarna för denna satsning på högskolekurser bör utredas närmare av Hög- skolverket. 
  
 7.5 
  
 Forsknings- och utvecklingsprogram 
  
 Ett omfattande forsknings- och utvecklingsprogram inom området teknologi för avancerad  
 IT-infrastruktur, 
  där högskolornas forskare och industrins forskare och utvecklare av produkter och tjänster samarbetar i ett konsortium, saknas i Sverige. Ett sådant program bör komma till stånd som ett viktigt led för att landet ska uppnå och/eller behålla sin position som en internationellt ledande  
 IT-nation. 
  En motsvarande satsning görs idag i flera andra länder, inom och utom Europa. I kap. 1 har Kanadas satsning CANARIE beskrivits som ett gott exempel på vad som kan göras. Det som krävs är en ekonomiskt omfattande satsning för att utveckla ny kunskap och nya produkter och tjänster så att Sverige än tydligare kan vara/bli en internationellt konkurrenskraftig leverantör av produkter och tjänster inom området. Inför utbyggnaden av den svenska  
 IT-infrastrukturen 
  är vi beroende av omfattande import av teknisk utrustning, som växlar (switchar och routrar – i regel från USA) och fiberkabel. Det finns inga motsvarande företag i Sverige än, men märk väl att ett av världens allra största företag i branschen startade sin verksamhet så sent som i mitten av  
 80-talet. 
  Man har helt enkelt vuxit med trafikökningen på Internet som sedan flera år växer exponentiellt, med minst en fördubbling varje år. 
 145 
  
 Nationellt program för kompetensutveckling, forskning och utveckling 
  
 SOU 2000:111 
  
 En målmedveten satsning på forskning och utveckling kan vara det som krävs för att Sverige skall ligga i internationell toppnivå inom  
 IT-infrastrukturområdet. 
  För att kunna konkurrera fram- gångsrikt internationellt behövs uppskattningsvis en årlig satsning på närmare 100 miljoner kr, där näringslivet och staten delar på kostnaderna och där verksamheten byggs upp för att drivas långsiktigt. Till att börja med bör finansieringen tryggas för en sexårsperiod. 
 Ett par villkor måste uppfyllas för att det ovan beskrivna skall fungera på ett effektivt sätt. För det första måste det bildas ett konsortium/kompetenscentrum, där flera högskolor och företag deltar. Vissa initiativ har redan tagits i den riktningen. För det andra måste praktiska tester kunna utföras, och därför krävs testbed, laboratorieutrustning och ett eller flera stora testnät. 
 Förslag 
 Det praktiska genomförandet från statens sida av det program som skissas ovan kräver forskningsinriktade insatser. Utredningen föreslår därför att det nybildade Verket för innovationssystem, VINNOVA, tilldelas denna uppgift. 
 146 
 8 Konsekvensanalyser 
  
 8.1 
  
 Statsfinansiella konsekvenser 
  
 De statsfinansiella konsekvenserna av förslagen i detta betänkande är relativt små eftersom den mest kostnadskrävande delen i förslaget, stödet till kommuner och länsstyrelser för anläggande av ortssammanbindande nät, redan är finansierad i och med beslutet i propositionen  
 Ett informationssamhälle för alla  
 (prop. 1999/2000:86). Sammanlagt reserverades 2 050 miljoner kr för anläggande av en  
 IT-infrastruktur. 
  
 De förslag som detta betänkande omfattar rör utrymme till stöd för kommuner för att upphandla/anlägga ortssammanbindande nät med 1 750 miljoner kr. En del föreslås anslås till länsstyrelserna/de regionala självstyrelseorganen med 250 miljoner kr, också för upphandling/anläggande av ortssammanbindande nät. Sammanlagt används 2000 miljoner kr till nätutbyggnaden. Resterande 50 miljoner kr föreslås användas som administrativt stöd för att realisera utbyggnaden av det ortssammanbindande nätet och även områdesnäten enligt SOU 2000:68. De administrativa stöden föreslås enligt betänkandet utgå till kommunerna med sammanlagt 31 040 000 kronor, till länsstyrelser/regionala självstyrelseorgan som anslag med 10 962 500 kronor samt till Svenska Kommun- förbundet som stöd med 7 997 500 kronor. 
 Den totala summan för stöd till nätutbyggnad samt administra- tivt stöd blir då exakt 2 050 miljoner kr. Förslagen innebär därför ingen statsfinansiell konsekvens förutom att dessa redan reser- verade medel skall budgeteras och förbrukas under åren 2001 till 2004. Fördelningen beräknas vara relativt jämn över åren med en budgeterad förbrukning av 450 miljoner kr år 2001. Resterande år kan förbrukningen förväntas uppgå till 500 miljoner kr, 550 miljoner kr respektive 550 miljoner kr. 
 Utöver fördelning av de reserverade medlen föreslås också i betänkandet ett antal förslag som får vissa ekonomiska konse- 
 147 
 Konsekvensanalyser SOU 2000:111 
 kvenser. Förslaget om inrättande av en delegation för  
 IT-Infra- 
  struktur innebär en årlig kostnad om 5 miljoner kr under perioden 2001 till 2004 – sammanlagt 20 miljoner kr. Delegationen föreslås också före sin avveckling inkomma med förslag om vilken statlig myndighet som föreslås få i uppdrag att följa  
 IT-infrastruktur- 
  frågorna efter år 2004. Den eventuella kostnad detta medför kan dock ej överblickas i nuläget. 
 I kap. 2 föreslås att ett nationellt  
 GIS-system 
  införs för att i ett första steg kunna dokumentera av kommunerna planerad IT- infrastruktur samt för dokumentation av genomförd utbyggnad av  
 IT-infrastrukturen 
  med hjälp av statligt stöd. I ett andra steg kan  
 GIS-systemet 
  erbjudas övriga aktörer inom  
 IT-infrastruktur- 
  området. 
 Kostnaden för utveckling av ett sådant  
 GIS-system 
  uppskattas till mellan 2 och 3 miljoner kronor. Driften av systemet förväntas medföra årliga kostnader mellan 0,5 och 1 miljon kr. Om driften, helt eller delvis, kan finansieras via avgifter får avgöras i ett senare skede. 
 Utredningen har också på eget initiativ, utanför uppdraget enligt direktiven, valt att lyfta frågan om utbildning och forskning och utveckling inom området. De förslag i kap. 7 som rör högskole- utbildning beräknas medföra en kostnad för högskolor/universitet på ca 10 miljoner kr per år. 
 Förslaget om ett konsortium mellan näringsliv och stat för forskning och utveckling bygger på att kostnaden delas mellan dessa båda. Den totala satsningen skulle omfatta totalt 100 miljoner kr per år under en sex årsperiod. Statens andel skulle därför bli 50 miljoner kr per år under sex årsperioden, sammanlagt 300 miljoner kr. I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) har redan 20 miljoner kr föreslagits för detta ändamål. 
 Sammantaget innehåller betänkandet förslag om att fördela redan reserverade, delvis anslagna, medel om 2 050 miljoner kr. 
 Inom direktivens ram föreslås en ytterligare kostnad om 6 miljoner kr per år av vilka 5 miljoner kr endast avser de första fyra åren. Dessutom föreslås en engångskostnad om maximalt 3 miljoner kronor för utveckling av ett  
 GIS-system. 
  
 Utöver direktivens ram föreslår utredningen en sammanlagd satsning på 10 miljoner kr per år för högskolestudier samt 280 miljoner kr fördelade över 6 år – ca 46 miljoner kr/år – för forskning och utveckling. 
 148 
  
 SOU 2000:111 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 8.2 
  
 Prövning av offentligt åtagande 
  
 Enligt de förslag som presenteras i betänkandet erbjuds kommu- nerna att använda stödet för att upphandla utbyggnad av sådana nät som inte bedöms komma till stånd på kommersiell grund under rimlig tid. Endast i de fall kommunerna inte får några anbud, dvs. då bristande konkurrens föreligger, kan ett kommunalt frivilligt åtagande komma i fråga. Detta åtagande torde, under dessa förut- sättningar, inte medföra några negativa konsekvenser för kommu- nerna. 
  
 8.3 
  
 Konsekvenser för kommunernas ekonomi 
  
 Det bör framhållas att det framlagda förslaget bygger på ett frivil- ligt åtagande från kommunens sida. Förslaget innebär därför inga avsteg eller ingrepp i den kommunala självstyrelseprincipen. De kommuner som axlar ansvaret för att anlägga en lokal  
 IT-infra- 
  struktur kan genom förslaget i detta betänkande och betänkande SOU 2000:68 få stimulansbidrag av staten. Det statliga stödet avses, enligt  
 IT-propositionen 
  (prop. 1999/2000:86), täcka en del av utgiften. Med det förslag som framläggs i detta betänkande förutsätts att en lokal finansiering om 400 kr/invånare används tillsammans med det statliga stödet för att anlägga nät. Denna lokala finansiering kan med fördel utgöras av privat kapital eller kapital från andra stödformer. Kommunerna själva skall enbart bidra i den mån detta privata kapital eller andra stöd inte räcker till eller alls finns att tillgå. Det är dock troligt att det kommer att krävas en kommunal insats vid finansieringen. Denna insats kan som högst bli 400 kr/invånare under fyraårsperioden, dvs. motsvarande 100 kr/invånare och år. Detta är en högst rimlig del som kommunerna kan behöva ordna. Mätt som andel av det netto- investeringsutrymme som kommunerna de senaste åren brukat så motsvarar det ca 5 % av deras skatteintäkter. De flesta kommuner torde vara beredda att göra den prioriteringen av sina investerings- medel för att få ta del av det statliga stödet. 
 Sammantaget behövs 2,3 miljarder kr i lokal finansiering för att anlägga ortssammanbindande nät och fullt ut kunna nyttja det statliga stödet. Hur stor del av detta som kommer att krävas i kommunala pengar är dock svårt att bedöma. 
 149 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 SOU 2000:111 
  
 8.4 
  
 Regionalpolitiska konsekvenser 
  
 Stödet till  
 IT-infrastruktur 
  bedöms enbart som positivt ur regionalpolitisk synpunkt. Via detta stöd kan de skillnader som nu skapas mellan tätbefolkade regioner och glest befolkade regioner minskas kraftigt. 
 Detta ger förutsättning för näringslivet att stärka sin konkur- renskraft och möjlighet att verka lokalt. Det ger också en grund- läggande förutsättning att erbjuda företag som är beroende av goda elektroniska kommunikationer en möjlig etableringsort. 
 Effekten av en väl utbyggd  
 IT-infrastruktur 
  på landsbygden och i de mindre orterna ska dock inte överdrivas. Med tiden blir denna infrastruktur lika självklar som vägar, elförsörjning, vatten och avlopp. Då innebär ett utbyggt nät ingen konkurrensfördel längre. Däremot kan man nog med säkerhet fastslå att de orter som inte kan erbjuda ett nät med hög överföringskapacitet kommer att ha en klar konkurrensnackdel. 
 En väl utbyggd  
 IT-infrastruktur 
  bedöms därför sammantaget ha en positiv inverkan på sysselsättningen i ett långsiktigt perspektiv. 
 Vidare kan den offentliga servicen upprätthållas och i vissa fall utökas med hjälp av ny teknik i kombination med en väl utbyggd  
 IT-infrastruktur. 
  Det kan gälla exempelvis posttjänster, men även tjänster som t.ex. vårdcentraler och äldreomsorg i dag har att ansvara för gentemot den lokala befolkningen. 
 Även privat service som banktjänster m.m. kan upprätthållas i glest befolkade delar via ett sådant nät. 
 Stödet till det ortssammanbindande nätet finansieras till en del med att anslag från konton under rubriken regional utjämning och utveckling tas i anspråk. 
 Sammantaget handlar det om en summa omkring på 75 miljoner kr. 
 I utfallet av hur stödet fördelas kan man en mycket tydlig regionalpolitisk profil eftersom stödet riktas till orter med färre än 3 000 invånare. 
 Vidare skulle 40 kommuner i norra Sverige ha fått nedsatta socialavgifter i enlighet med tidigare regler. Totalt 750 miljoner kr används nu som finansiering av en  
 IT-infrastruktur. 
  Enligt de förslag som presenteras i detta betänkande får motsvarande kommuner ett stöd som motsvarar 607 miljoner kr, förutsatt att dessa kommuner fullt ut nyttjar möjligheten till statligt stöd. 
 150 
  
 SOU 2000:111 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 Dessutom skall noteras att dessa kommuner, i delbetänkandet Kommunstöd till lokal  
 IT-infrastruktur, 
  SOU 2000:68, får möjlig- het till ytterligare 385 miljoner kr i stöd. 
 Den samlade bilden blir därför att stödet till  
 IT-infrastruktur 
  har en tydlig regionalpolitisk profil. 
  
 8.5 
  
 Konsekvenser för brottsligheten 
  
 Det är inte alldeles enkelt att göra preciserade uttalanden om en  
 IT-infrastrukturs 
  konsekvenser för brottsligheten. Tyvärr är det nog så att där det finns pengar att tjäna på oaglig väg så kommer uppfinningsrikedomen att vara stor. Brottslighet som i dag sker via traditionella bedrägerier, bankrån, förskingringar m.m. kommer i framtiden till stor del att ske med hjälp av den nya teknik som IT- samhället medför. Detta sker redan i dag. Även brottslighet som avser spridning av icke tillåtna publikationer, såsom barn- pornografi, hets mot folkgrupper m.m., riskerar tyvärr att öka via Internet vilket också redan har skett. Med andra ord så kommer en väl utbyggd  
 IT-infrastruktur 
  att medföra att antalet tjänster kommer att öka och därigenom ökar också möjligheterna till brottslighet. En stor del av brottsligheten byter dock bara tillväga- gångssätt och medium. Vad avser spridning av olaglig information så kan man nog däremot befara att en väl utbyggd infrastruktur kommer att innebära att den olagliga informationen kommer att öka och nå fler människor. Denna befarade ökning av brottsligheten får dock inte hindra utbyggnaden av en högkapacitiv  
 IT-infrastruktur. 
  Det är inte i första hand den ökande kapaciteten i sig som är problemet utan snarare att fler företag, organisationer och hushåll ansluter sig och öppnar och integrerar sina  
 IT-system 
  så att de blir åtkomliga externt över Internet. Det krävs då ett mer omfattande säkerhets- och sårbarhetstänkande för att inte skapa lockbeten för brottsligheten, som kan operera med intrång, sabotage och utpressning. Det är dock mycket svårt att uttala sig om vilken omfattning detta kan få. Trots allt kan denna indirekta konsekvens av en utbyggd  
 IT-infrastruktur 
  pareras genom ett förbättrat säkerhetstänkande. En viktig åtgärd bör därför bli utbildningsinsatser i säkerhetstänkande och i vilka motåtgärder som kan göras tekniskt och genom lämpliga arbetssätt för att minimera eller helt undvika säkerhets- och sårbarhetsproblem. I regeringens  
 IT-proposition 
  1999/2000:86 berör regeringen 
 151 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 SOU 2000:111 
  
 problematiken och avser att verka för ett säkrare Internet och för säkra elektroniska signaturer. Detta är en mycket viktig uppgift. Säkerhetsarbetet måste hålla minst jämn takt med den ökande användningen av IT. Säkerhetstänkandet måste bli en självklarhet för var och en. 
  
 8.6 
  
 Konsekvenser för små företag 
  
 Det är utredningens bedömning att en utbyggd  
 IT-infrastruktur 
  kommer att verka positivt för små företag. Utnyttjandet av Inter- net får allt större betydelse för snart sagt alla företag. Det gäller exempelvis marknadsföring, kundkontakter, försäljning, leveranser, distansarbete, kompetensutveckling och samarbete med andra företag. För just små företag är det möjligheten att köpa supporttjänster, revisionstjänster m.m. på distans som ger ett bättre utbud av tjänsteleverantörer och därigenom en möjlighet att verka i glesbygd även om dessa efterfrågade tjänster inte finns i det geografiska närområdet. 
 Dessutom kan de på ett helt annat sätt bilda nätverk med andra liknande företag och samarbeta inom områden som bl.a. utveckling och marknadsföring. Utbyggnaden av  
 IT-infrastrukturen 
  kommer att bidra till en betydligt större tillgänglighet, lägre kostnadsnivå och mer kvalificerade och intressanta tjänster genom bredbands- anslutning till Internet. Detta kommer naturligtvis att gynna små företag. 
 Småföretag inom  
 IT-branschen 
  får genom  
 IT-infrastrukturut- 
  byggnaden tillgång till en kraftigt expanderande marknad för sina produkter och tjänster. Dessa företag kan genom en bra  
 IT-infra- 
  struktur bedriva sin verksamhet i hela landet. 
  
 8.7 
  
 Konsekvenser för jämställdhet 
  
 Det saknas statistik om hur jämställdhetsaspekten tillgodoses inom de delar av  
 IT-sektorn 
  som särskilt arbetar med nätbyggande och förvaltning av nät.  
 IT-infrastrukturutredningen 
  (SOU 1999:85) konstaterade att i de rådslag på ett tiotal orter som utredningen medverkat i och som besökts av cirka 220 personer, så var andelen kvinnor omkring 13 %. Jämit, dvs. Rådet för jämställdhetsfrågor inom  
 IT-sektorn, 
  visade i en rapport våren 2000 att ett antal IT- branscher (konsultverksamhet avseende maskinvara, datakonsult- 
 152 
  
 SOU 2000:111 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 verksamhet, programvaruproduktion, databehandling och databas- verksamhet) har en genomsnittlig andel kvinnor på 28 %. Det finns ingen anledning att tro att branschen för nätbyggande och förvaltning av nät ligger högre än detta genomsnitt. 
 Jämställdhetsaspekter på nätbyggande skall inte bara inskränkas till själva byggprocessen och förvaltandet av nät. Jämit redovisar i den ovannämnda rapporten även hur tillgången till och använd- ningen av datorer fördelar sig mellan könen. Procentandelen av män respektive kvinnor som har tillgång till och har använt datorer och Internet är enligt Jämit rätt så lika för de bägge könen. En förbättrad tillgång till nät på landsbygden kan gynna både män och kvinnor och på sikt kan leda till en jämnare könsfördelning även inom  
 IT-branscherna. 
  
 8.8 
  
 Konsekvenser för att nå integrationspolitiska mål 
  
 Den utbyggnad av  
 IT-infrastruktur 
  som kommer att ske med hjälp av statligt stöd i landsbygd/glesbygd kan komma att gynna invand- rargrupper i ett avseende men missgynna dessa grupper i ett annat avseende. 
 Den negativa aspekten är att dessa grupper oftast inte bor i de områden där det statliga stödet föreslås verka. De flesta invandare bor i medelstora eller större städer. De kommer därför inte direkt att ha nytta av denna satsning. 
 Den positiva aspekten är att kostnaderna för bredbands- anslutning förväntas sjunka kraftigt genom utbyggnaden av IT- infrastrukturen och är särskilt gynna boende i stora flerfamiljshus, dels med låga priser, dels med tidig utbyggnad. Denna sänkning av kostnader är en följd av att allt fler får en bredbandsanslutning. Den tillströmning av abonnenter som förväntas ske genom att landsbygden/glesbygden kommer att få möjlighet till anslutning kommer därför sannolikt att medföra sänkta kostnader för alla. Detta gynnar då indirekt ekonomiskt svaga grupper. 
 Sammantaget är bedömningen att förslagen i detta betänkande inte kommer att påverka möjligheten att nå de integrations- politiska målen annat än marginellt, vare sig positivt eller negativt. 
 Vad som däremot får anses som allvarligt är de signaler som finns om att invandrare, handikappade , lågutbildade och arbetslösa hör till dem som drabbas av ökade klyftor genom att dessa grupper i liten utsträckning har tillgång till Internet och dator. Informa- 
 153 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 SOU 2000:111 
  
 tionstekniken kan ju för vissa av dessa grupper vara en stor tillgång. Detta förutsätter naturligtvis att dessa grupper har tillgång till dator och Internet. Detta är en viktig fråga som måste hanteras, men som inte har någon direkt bäring i de förslag som framkom- mer i denna utredning. 
 154 
 Ordförklaringar och förkortningar 
  
 accessnät 
  
 Nät som användare och organisationer ut- 
  
 nyttjar för åtkomst till annat nät. 
  
 ADSL 
  
 Asymmetric Digital Subscriber Line, se även 
  
 xDSL. 
  
 asymmetrisk kommunikation 
 Asymmetrisk kommunikation innebär att överföringskapaciteten där högre i riktningen till användaren (nedåtriktningen), än från användaren. 
  
 bandbredd 
  
 Frekvensområde som används för överföring 
  
 av signaler. Vid datakommunikation anges 
  
 bandbredden i antal överförda bit per sekund 
  
 på grund av att överföringskapaciteten är 
  
 beroende av frekvensområdet. 
  
 bit 
  
 Binär siffra, kan vara antingen 0 eller 1. 
  
 bit/s 
  
 Bit per sekund, måttenhet vid dataöverföring. 
  
 bredband 
  
 Ett nät med hög överföringskapacitet både till 
  
 och från användaren. Överföringskapaciteten 
  
 skall medge att multimedietjänster kan 
  
 överföras med god kvalitet. 
  
 DNS 
  
 Domain Name System, adresseringssystem på 
  
 Internet. 
  
 155 
 Ordförklaringar och förkortningar SOU 2000:111 
  
 domän 
  
 Ett sätt att namnge och gruppera datorer som 
  
 är 
  
 anslutna 
  
 till 
  
 Internet. 
  
 Namnen 
  
 är 
  
 hierarkiskt uppdelade i domäner som går från 
  
 mindre grupper till allt större. En vanlig 
  
 struktur 
  
 för 
  
 en 
  
 domän 
  
 är 
  
 avdelning.organisation.land. 
  
 e-post 
  
 Elektronisk post, överföring av meddelande 
  
 med hjälp av datorer där meddelandet kan 
  
 läsas vid valfri tidpunkt. 
  
 Ethernet 
  
 Standard för lokala nät (LAN). 
  
 fastighetsnod 
  
 Fastighetsnoden är en passiv eller aktiv nod 
  
 för sammanbindning av de enskilda anslut- 
  
 ningarna 
  
 i 
  
 fastigheten 
  
 (byggnaden). 
  
 Se bilaga 3. 
  
 fastighetsnät 
  
 Fastighetsnätet 
  
 förbinder 
  
 lägenheterna/ 
  
 lokalerna i samma byggnad/fastighet med 
  
 fastighetsnoden. Se bilaga 3. 
  
 förbindelse 
  
 En förbindelse sammanbinder två noder utan 
  
 att 
  
 passera 
  
 genom andra 
  
 aktiva noder. 
  
 Se bilaga 3. 
  
 Gbit/s 
  
 Gigabit per sekund: 1 miljard bit/s. 
  
 GIS 
  
 Geografisk informationsystem. 
  
 GPRS 
  
 Generalised Packet Radio Service, metod för 
  
 paketförmedling över  
 GSM-nätet. 
  
 GSM 
  
 Global System for Mobile communication, 
  
 det digitala mobiltelefonnätet. 
  
 huvudnod 
  
 En huvudnod består av aktiv utrustning, 
  
 dimensionerad för att handha tiotusentals 
  
 abonnenter. Se bilaga 3. 
  
 Internet 
  
 Globalt datornät med IP som kommunika- 
  
 tionsprotokoll. 
  
 156 
 SOU 2000:111 Ordförklaringar och förkortningar 
  
 intranät 
  
 Internt datornät som utnyttjar samma teknik 
  
 som Internet men inte är åtkomligt från 
  
 Internet. 
  
 IP 
  
 Internet Protocol, kommunikationsprotokoll 
  
 som handhar adressering och vägval för 
  
 datapaket på Internet och i andra  
 IP-baserade 
  
 nät. 
  
 IP-adress 
  
 Logisk adress som tilldelas alla datorer på 
  
 Internet. Varje Internetansluten dator måste 
  
 ha en unik  
 IP-adress, 
  tillfällig eller permanent. 
  
 ISDN 
  
 Integrated Services Digital Network. Ett 
  
 tjänsteintegrerat digitalt nätverk som i 
  
 framtiden ska ge oss tal, data, text och bild i 
  
 samma fysiska nät 
  
 ISOC 
  
 Internet Society, förening med övergripande 
  
 ansvar för Internet. 
  
 ISOC–SE 
  
 Svenska avdelningen av ISOC. 
  
 IT 
  
 Informationsteknik. 
  
 kbit/s 
  
 Kilobit per sekund: 1 000 bit/s. 
  
 knutpunkter 
  
 Se bilaga 3. 
  
 kommunal/ regional 
  
 Se bilaga 3. 
  
 knutpunkt 
  
 konvergens 
  
 Närmande från olika håll till ett visst värde, 
  
 mot ett visst mål o.dyl. 
  
 kort förbindelse 
  
 En förbindelse som går mellan två intillig- 
  
 gande noder. Se bilaga 3. 
  
 kretskoppling 
  
 En förbindelse är uppkopplad mellan två 
  
 användare under samtal och som under den 
  
 tiden endast kan utnyttjas av dessa. 
  
 157 
 Ordförklaringar och förkortningar SOU 2000:111 
  
 lång förbindelse 
  
 En förbindelse som på sin väg passerar minst 
  
 en nod. Se bilaga 3. 
  
 Mbit/s 
  
 Megabit per sekund: 1 000 000 bit/s. 
  
 modem 
  
 Utrustning för modulation och demodula- 
  
 tion, dvs. översättning av digitala signaler till 
  
 analoga och vice versa, så att man kan använda 
  
 analoga medier för digital informa- 
  
 tionsöverföring. Normalt kopplas ett modem 
  
 mellan den egna datorn och telefonjacket, så 
  
 att man kan använda telefonnätet för digital 
  
 kommunikation. 
  
 nationell knutpunkt 
  
 Se bilaga 3. 
  
 nationell nod 
  
 En nationell nod består av aktiv utrustning 
  
 för trafikutbyte mellan olika operatörer i 
  
 landet. Se bilaga 3. 
  
 nationellt stamnät 
  
 Stamnätet är ett rikstäckande allmänt till- 
  
 gängligt nät. Se bilaga 3. 
  
 nod 
  
 En nod består av både passiv utrustning, dvs. 
  
 korskopplingsutrustning, och aktiv utrust- 
  
 ning 
  
 för 
  
 t.ex. trafikväxling (routing). 
  
 Se bilaga 3. 
  
 nättopologi 
  
 Det geometriska utseendet, formen och läget 
  
 av ett nätets kablar (kabelförläggning), noder 
  
 och 
  
 övriga 
  
 enheter. Vid trådlös radio- 
  
 kommunikation placering av master och 
  
 antenner. 
  
 områdesnod 
  
 Områdesnoden är en passiv eller aktiv nod 
  
 som sammanbinder olika delnät i områdes- 
  
 nätet. Se bilaga 3. 
  
 områdesnät 
  
 Områdesnätet är ett spridningsnät som 
  
 sammanbinder fastighetsnäten i en ort eller 
  
 ett geografiskt avgränsat område med det 
  
 ortssammanbindande nätet. Se bilaga 3. 
  
 Ortssamman- 
  
 Förbinder olika orter med varandra samt med 
  
 bindande nät 
  
 huvudnoderna i nätet. Se bilaga 3. 
  
 paketförmedling 
  
 Överföring av data i form av paket. Flera 
  
 paket från olika användare kan förmedlas på 
  
 samma förbindelse samtidigt. 
  
 158 
  
 SOU 2000:111 
  
 Ordförklaringar och förkortningar 
  
 protokoll 
  
 En uppsättning regler för ett datorprograms 
  
 växelspel med andra program. 
  
 regionala nät 
  
 Nät begränsade till en region, exempelvis 
  
 inom ett län. 
  
 router 
  
 Kommunikationsdator (växel) i ett datornät 
  
 vilken tolkar adresser i inkommande 
  
 datapaket och väljer den bästa vägen för dem i 
  
 nätet. 
  
 routing 
  
 Processen att välja nästa väg i nätet för ett 
  
 datapaket. 
  
 samhällsviktig 
  
 En förbindelse som,  
 oavsett dess längd,  
 för- 
  
 förbindelse 
  
 sörjer samhällsviktiga funktioner. Se bilaga 3. 
  
 samhällsviktig nod 
  
 En samhällsviktig nod är en huvudnod av 
  
 högsta skyddsklass. Se bilaga 3. 
  
 SDH 
  
 Synkron Digital Hierarki, teknik för över- 
  
 föring av teletrafik. 
  
 server 
  
 Program i ett datorsystem som erbjuder 
  
 tjänster till program i andra datorer. 
  
 stadsnät 
  
 Nät begränsat till stad eller annan ort. 
  
 stamnät 
  
 Ett näts huvudstråk som i ett antal noder 
  
 ansluter sig till andra nät. 
  
 svart fiber 
  
 Optisk fiber utan definierad ändutrustning. 
  
 symmetrisk 
  
 Symmetrisk 
  
 kommunikation 
  
 innebär 
  
 att 
  
 kommunikation 
  
 överföringskapaciteten är lika hög till som 
  
 från användaren. 
  
 TCP 
  
 Transmission 
  
 Control 
  
 Protocol, protokoll 
  
 som delar upp data i paket och garanterar 
  
 felfri överföring. 
  
 telefoni 
  
 Teletjänst bestående av överföring av tal och 
  
 som medger överföring av telefaxmeddelan- 
  
 den samt datakommunikation via låghastig- 
  
 hetsmodem. 
  
 telefonnät 
  
 Nät för förmedling av tjänsten telefoni. 
  
 telenät 
  
 Anläggning avsedd för förmedling av tele- 
  
 meddelande (inkluderar data m.m.). 
  
 transmissionsnät 
  
 Nät i vilket telefoni och data överförs. 
  
 UMTS 
  
 Universal 
  
 Mobile 
  
 Telecommunications 
  
 System, tredje generationens 
  
 system 
  
 för 
  
 159 
  
 Ordförklaringar och förkortningar 
  
 SOU 2000:111 
  
 mobil kommunikation. 
  
 USO 
  
 Universal Service Obligation, ung. krav på 
  
 samhällsomfattande tjänster. 
  
 WDM 
  
 Wavelengt Division Multiplexing, teknik för 
  
 att överföra flera signaler samtidigt över en 
  
 optisk fiber. 
  
 webb 
  
 Se www. 
  
 www 
  
 World Wide Web, funktion på Internet eller 
  
 på ett intranät som medger att man enkelt kan 
  
 hämta sammanlänkad information i form av 
  
 text, bild och ljud. 
  
 xDSL 
  
 x Digital Subscriber Line, där x kan bytas ut 
  
 mot A (Asymmetric), H (High data rate), S 
  
 (Singel line), eller V (Very high data rate). 
  
 Begreppet xDSL är en definition av en teknik 
  
 som används för ett modem (modempar). 
  
 Generellt för alla  
 xDSL-modem 
  är att de som 
  
 bärare av signalen kan använda tvinnad 
  
 koppartråd för datatrafik med hög 
  
 överföringskapacitet. 
  
 160 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
 Dir. 2000:04 
 Infrastrukturprogram för bredbandskommunikation 
 Beslut vid regeringssammanträde den  
 2000-01-27 
  
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppdrag att 
 göra ett förslag till ett nationellt infrastrukturprogram, bl.a. efter samråd med Svenska Kommunförbundet och Landstings- förbundet, Post– och Telestyrelsen och Svenska Kraftnät, utarbeta ett underlag till en överenskommelse med Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet om former för och inriktning av kommuners och landstings arbete med kommunala försörjningsprogram, 
 samla in uppgifter från kommuner, landsting, länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan, regionala samarbetsorganisationer inom detta område samt övriga aktörer om deras prioritering av förbindelser som inte bedöms komma att tillhandahållas av marknadens aktörer under de närmaste fem åren, 
 i infrastrukturprogrammet bl.a. redovisa en prioritering av mellan vilka orter det bör finnas ledningsförbindelser, som inte bedöms komma till stånd på kommersiella grunder samt vad en eventuell statlig medfinansiering skulle komma att kosta, klarlägga möjligheterna att använda existerande stöd, 
 klarlägga om infrastrukturprogrammet kan användas som villkor för en eventuell statlig stödgivning och i så fall på vilket sätt, 
 lämna förslag till villkor för tillgänglighet till de nät som helt eller delvis eventuellt finansieras med statliga medel, 
 föreslå under vilka former staten skall medverka i nätutbygg- naden, 
 161 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:111 
  
 klarlägga i vilken utsträckning det finns redan färdig kanalisa- tion som är möjlig att använda, 
 klargöra vilka resurser i form av totala kostnader och personal som kan komma att krävas för programarbete, 
 föreslå vilken organisation eller myndighet som, sedan utreda- ren fullgjort sitt uppdrag, bör fortsätta arbetet med det natio- nella programmet. 
  
 IT-infrastrukturutredningen 
  
 Behovet av program för försörjning av ledning för datakommuni- kation framfördes av  
 IT-infrastrukturutredningen 
  i betänkandet Bredband för tillväxt i hela landet (SOU 1999:85). 
 Syftet med ett nationellt infrastrukturprogram var enligt utredningen att ange målbild, inriktning och geografiska principer för ett bredbandsnät. I programmet skulle bl.a. ingå förslag till hopkopplingspunkter mellan stomnät och lokala nät. Bakgrunden till programmet är att staten inte bara har ansvar för att stimulera utbyggnaden av ett öppet nät och för regional– och närings- politiken. Enligt utredningen borde staten också ha ett över- vakande och sammanhållande ansvar för att nätet var säkert och tillgängligt till rimliga priser. Öppenheten betonades av utred- ningen, innebärande att ledning borde kunna hyras av alla opera- törer till rimliga priser. Utredaren lade särskild vikt vid begreppet program eftersom detta innebar att staten så långt möjligt borde undvika att etablera sig som investerare och ägare på detta område. Förslaget innehöll dock ingen närmare precisering av vilka befogenheter som skulle kopplas till ett program. Syftet var att vägleda myndigheter och marknadsaktörer snarare än styra. Av betänkandet framgick dock att överensstämmelse med infrastrukturprogrammet kunde vara ett villkor för statsstöd till kanalisation och andra anläggningar för ledning, dvs. rör, master eller liknande (vari inkluderas även utrustning för trådlös kommu- nikation) och regionalpolitiskt stöd till anslutningskostnad. 
 De kommunala programmen för försörjning av bredbands- ledning nämndes i utredningen som ett tänkbart föremål för över- läggningar mellan staten, Svenska Kommunförbundet och Lands- tingsförbundet. Tanken var att kommuner och landsting frivilligt skulle åta sig att upprätta sådana program som vägledning för eget eller andras nätbyggande. Dessutom kunde sådana program öka 
 162 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 1 
  
 möjligheterna till regional samverkan och samordnade upphand- lingar. Vidare kunde exempelvis beredskapsaspekter, i samarbete med länsstyrelserna, behöva beaktas. 
 Av utredningens kartläggningar framgick att marknadens aktörer genomgående prioriterade tätbebyggda delar av landet med sammanlagt ungefär 70 procent av landets befolkning, men också att framförallt Telia och Banverket i viss utsträckning hyr ut IT- infrastruktur även i de glesare befolkade delarna av landet. 
 De föreslagna programmen har kommenterats av många remiss- instanser. Ett antal remissinstanser har tillstyrkt förslaget, men det förekommer också förslag om kompletteringar, justeringar och rena avstyrkanden. En sammanställning av remissvaren finns inom Näringsdepartementet. 
 Utgångspunkter för utredarens arbete 
 Svenska Kraftnäts utredning 
 Regeringen gav den 14 oktober 1999 Svenska kraftnät i uppdrag att utreda förutsättningarna för att hyra ut ledning och tillhandahålla datatransmissionskapacitet genom att bygga ut optokabel till landets samtliga kommunhuvudorter, på kommersiella villkor och utan att använda statliga anslag. Uppdraget redovisades den 8 november 1999 (dnr N1999/11617/SÄ). Av utredningen framgår att ett optokabelnät som når flertalet kommunhuvudorter borde kunna byggas med tillfredsställande ekonomisk avkastning. För att ansluta orter med relativt få invånare och med långa utbygg- nadssträckor krävdes, enligt Svenska kraftnäts utredning, någon form av stöd. Svenska kraftnät har ännu inte avslutat detalj- planeringen av sitt projekt, varför utredningens allmänna slutsatser kan behöva revideras efter hand. 
  
 IT-infrastrukturens 
  tillgänglighet 
 Ett krav i utredningsuppdraget till Svenska kraftnät var att led- ningen skulle vara öppen. Med detta avses förutom geografisk till- gänglighet även att ledningen är tekniskt tillgänglig. Detta innebär bl.a. att den måste ha tillräcklig kapacitet och möjliggöra en sam- manhängande, rikstäckande förbindelse. Tillgänglighet förutsätter rimliga priser, i första hand som resultat av en fungerande konkur- 
 163 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:111 
  
 rens, vilket dock inte nödvändigtvis behöver innebära samma priser över hela landet. Slutligen innefattar öppenhet även konkurrens- neutralitet. Denna tillgodoses enklast med nät som inte ägs av tjänsteproducerande operatörer. Men även operatörsägda nät som hyrs ut på konkurrensneutrala villkor innebär en hög grad av öppenhet. 
 I utredarens uppdrag ingår att göra prioriteringar av de utbygg- nadsbehov som inte marknaden förväntas tillgodose. Den vikti- gaste utgångspunkten för dessa prioriteringar skall vara att till- godose en grundläggande tillgång till  
 IT-infrastruktur 
  för bred- bandskommunikation. Med detta menas att utredaren skall begränsa förslagen till sträckor där nät saknas eller där kapaciteten inte bedöms vara tillräcklig. Värdet av en högre grad av tillgänglig- het hos existerande nät bör av utredaren ställas i relation till kost- naden för att uppnå denna. 
 Begreppet bredband definieras på olika sätt i debatten.  
 IT-infra- 
  strukturutredningen valde en definition som utgick från nätet närmast användaren (accessnätet) och att detta skulle ha kapacitet för minst 2 Mbit/s i båda riktningarna. Även andra definitioner används. Gemensamt för dem är vanligen att man avser en kapaci- tet som är avsevärt högre än vid användning av modem i dagens accessnät för telefoni, i synnerhet i riktning mot användaren. I ett transportnät krävs givetvis ännu högre kapacitet av en ledning än i accessnätet, vilket gör att den använda definitionen inte är direkt avgörande för utredarens arbete. Observera att denna definition är teknikneutral med avseende på alla de trådburna eller trådlösa tekniker som uppfyller kapacitetskravet. 
 Såväl privata som offentliga aktörer har byggt och bygger nät. Numera erbjuder Telia uthyrning av ledning i hela landet, även, i förekommande fall, mellan orter på längre avstånd från varandra, något som inte tidigare gjorts annat än i undantagsfall. Utbudet av sådan ledning är dock särskilt koncentrerat till de mer tätbefolkade delarna av landet. I de mer glesbefolkade delarna av landet är det ofta så att Telia antingen är den enda som i dag kan erbjuda IT- infrastruktur med bredbandskapacitet eller också är tillgången på sådan redan i dag otillräcklig. Till många orter erbjuder Banverket bredbandskapacitet och fungerar på så sätt som en konkurrent till Telia när det gäller uthyrning av kapacitet. Lokala förhållanden av detta slag är en viktig bakgrund till utredarens bedömningar av utbudet i dag och i framtiden. 
 164 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 1 
  
 Marknaden och kommunerna 
 Många kommuner har ansett att det ligger i deras intresse att främja bredbandsnät som i växlande grad är tillgängliga för alla. Det kan dock inte förväntas att alla kommuner själva eller via sina bolag skall bygga, äga och förvalta sådana nät. Detta kommer i betydande utsträckning att göras av privata företag. Ett viktigt syfte med det nationella programmet är att på olika sätt skapa förutsättningar för utbud av  
 IT-infrastruktur 
  i hela landet, även där marknaden och kommunerna ännu inte tillgodoser behovet. 
 Framväxten av bredbandsnät i allt fler bostadsområden skapar en efterfrågan på transportnät med bredbandskapacitet. Styrkan i efterfrågan är det främsta skälet för staten att inte på bred front bygga och förvalta ett omfattande nät i egen regi. Ett statligt infra- strukturprogram syftar därför i första hand till att skapa tydliga förutsättningar och ange spelreglerna för offentliga och privata aktörer. 
 En invändning från vissa remissinstanser har varit att kommu- nerna inte är rätt instans för en bedömning av ledningsbehov. Självfallet skall kommunerna inte ensamma bedöma t.ex. behovet av ett eventuellt statligt stöd till vissa förbindelser. I statens ansvar ingår att, tillsammans med statliga och andra regionala instanser, t.ex. regionala samarbetsorgan på  
 IT-området, 
  sätta in de kommu- nala infrastrukturbehoven i ett regionalt och nationellt samman- hang. Men liksom andra infrastrukturområden, t.ex. vägnät och avloppsnät, har en stor lokal betydelse och därmed också kräver ett stort kommunalt engagemang, finns det även i frågan om bred- bandsnät ett starkt kommunalt intresse som måste beaktas. 
 Uppdraget 
 Uppdraget består av två huvuddelar, en del som rör hela landet och en annan del som särskilt berör glest befolkade delar. 
 För att skapa en helhetsbild behövs ett nationellt infrastruktur- program av i huvudsak det slag som  
 IT-infrastrukturutredningen 
  föreslog. Utredaren skall föreslå ett program som skall beskriva hur målen för den geografiska tillgängligheten och de andra kraven på  
 IT-infrastruktur 
  för bredbandskommunikation kan tillgodoses samt principer för ansvarsfördelningen mellan staten och övriga aktörer. Programmet skall behandla även andra förutsättningar som kan kräva statens medverkan och som behövs för att 
 165 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:111 
  
 underlätta en utbyggnad av ett bredbandsnät. En viktig utgångspunkt är att programmet i första hand ska vara vägledande och underlätta en utbyggnad i marknadens regi. Utredaren bör överväga och föreslå regler som garanterar säkerheten och framkomligheten i ett landsomfattande nät. Dessa bör inkluderas i infrastrukturprogrammet. I samband med förslag om en eventuell stödgivning skall utredaren även föreslå åtgärder som säkerställer en fungerande konkurrens och en rimlig prisnivå. Behovet av en god överblick över en framväxande, ny struktur skall vägas mot riskerna för en byråkratiskt tungrodd beslutsorganisation. Utredaren skall föreslå en organisatorisk form för en eventuellt fortsatt statlig medverkan och föreslå finansiering för detta. 
 Utredaren skall även efter överläggningar med Svenska Kom- munförbundet och Landstingsförbundet lämna förslag till hur ett frivilligt åtagande från kommuner och landsting kan utformas i syfte att få till stånd lokala och regionala försörjningsprogram. Vidare skall utredaren klargöra vilket stöd, t.ex. i form av rådgiv- ning och lagstiftning, som kan behöva ges till kommuner och landsting för ett meningsfullt programarbete samt hur detta kan finansieras. Överläggningarna med förbunden kan också gälla de kriterier utredaren använder för att bedöma valet av närings- och regionalpolitiskt prioriterade förbindelser mellan orter. 
 Det föreslagna infrastrukturprogrammet gäller hela landet. En av  
 IT-infrastrukturutredningens 
  slutsatser var att det kunde finnas behov av insatser för att stimulera utbyggnad av bl.a. transportnät i de glest befolkade delarna av Sverige, även utöver ett stomnät. Utredningen avgränsade allmänt statens stödåtagande till de glesare befolkade delarna av Sverige med totalt omkring 30 procent av befolkningen, vilket i stort sett omfattar området utanför kommunernas huvudorter. 
 Den ovan nämnda avgränsningen av ett eventuellt statligt stödå- tagande kan användas som utgångspunkt för utredarens övervägan- den. Ytterligare avgränsningar måste dock göras. Många småorter som t.ex. ligger i närheten av större orter kan komma att få transportnät genom marknadens försorg. De mer glesbefolkade delarna finns inte enbart inom de delar av landet som uppfyller villkoren för regionalpolitisk stödgivning till företag. Eventuellt stöd till investeringar i ledning som ingår i en nationell infrastruk- turpolitik kommer därför inte att följa samma regler som regional- politiskt stöd till företag. Ett  
 IT-stöd 
  skulle kunna vara en del av en kombinerad infrastruktur- och regionalpolitik. 
 166 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 1 
  
 Utredaren bör bedöma den delen av transportnätet som förbin- der de mindre orterna i kommunerna med stomnätet som i sin tur förbinder kommunernas huvudorter med varandra. Däremot faller förbindelsen ända fram till slutanvändaren, det s.k. accessnätet, utanför detta uppdrag. Uppdraget omfattar således inte fastighets- nät, dvs. nät inom exempelvis ett bostadshus. Därmed har också en gräns dragits gentemot stöd till företag och andra slutabonnenter, vilket inte innefattas i detta uppdrag. Transportnätet förutsätter ett accessnät som når abonnenterna, varför de båda nätdelarna har ett starkt samband. I de kommunala programmen kommer bl.a. att behöva uppmärksammas hur man når fram till accessnäten med kanalisation. Detta är ett exempel på att frågor i anslutning till accessnät kan väckas i de ovan nämnda överläggningarna med Kommun- och Landstingsförbunden. 
 Transportnätet förväntas i stor utsträckning förverkligas av marknadens och andra icke statliga aktörer. Det är därför viktigt att osäkerhet om statens intentioner inte hämmar andra aktörers investeringsvilja. Utredaren skall därför peka ut de förbindelser som bör prioriteras av regional- och näringspolitiska skäl och som inte bedöms komma till stånd under de närmaste fem åren på helt kommersiella grunder. 
 Utredaren skall som ett av underlagen för sina bedömningar använda kommuners och landstings prioriteringar av lednings- behoven. Länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen har i regleringbrev för 2000 fått i uppdrag att lämna de underlag rörande bedömning av framtida  
 IT-infrastruktur 
  som utredaren begär. Där det finns samarbetsorganisationer som redan har gjort eller inlett arbete på regionala infrastrukturprogram, bör utredaren samråda även med dessa. Även information och bedömningar från andra aktörer kan ge ett värdefullt bidrag. 
 Kostnadsramar skall anges för en eventuell statlig medfinansie- ring av investeringar och vad man kan uppnå inom dessa ramar. Kostnadsramarna skall bygga på alternativa kostnads- och intäkts- analyser av respektive förbindelser under olika förutsättningar, med hänsyn tagen bl.a. till säkerhetskraven på ledningstrukturen. I det sammanhanget bör behovet nämnas av säkra bredbandsförbindelser på det s.k. public safetyområdet. I ett av alternativen bör bara sådana sträckor ingå där lämplig IT- infrastruktur helt saknas. Ett alternativ bör prioritera orter som har ett stort inslag av företag som för sin verksamhet är beroende av  
 IT-kommunikation. 
  
 167 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:111 
  
 Utredaren skall också föreslå under vilka former staten skall medverka i nätutbyggnaden, exempelvis genom upphandling, lång- ivning eller genom att staten går in som hel eller delvis nätägare. Också möjligheten att med stöd av tillståndsvillkor enligt 15 § telelagen erhålla tillgång till erforderlig öppen ledning skall beaktas. Enligt samma lagrum ges möjlighet att föreskriva om sådana villkor. Möjligheten att använda detta instrument för att åstadkomma tillgång till öppen ledning skall utredas. En viktig förutsättning i detta sammanhang är att både Sveriges och EU:s regler om upphandling och statligt stöd samt den sektorspecifika teleregleringen beaktas samt att ledningarna blir tillgängliga på konkurrensneutrala villkor. Upphandling skall väljas i första hand för att på så sätt stimulera den kommersiella utbyggnaden. Utredaren skall också undersöka hur existerande stöd kan användas. 
  
 IT-infrastrukturutredningen 
  bedömde att det i stor utsträckning skulle finnas kanalisation, t.ex. redan nedgrävda tomma rör, att tillgå eller att sådan relativt snabbt kunde åstadkommas, vilket kunde minska investeringskostnaden för ledningsdragning väsent- ligt. På denna punkt har många remissinstanser haft synpunkter, bl.a. att utredningens underlag var alltför svagt. Det vore därför värdefullt att få en klar bild av i vilken utsträckning det redan finns lämplig kanalisation för ledningsdragning, i marken eller luften. Utredaren skall bl.a. med kommuners och berörda myndigheters hjälp försöka få en bättre bild av tillgänglig kanalisation. 
 Utredaren skall i övrigt samråda med länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen, Post- och telestyrelsen, Närings- och teknikutvecklingsverket, Glesbygdsverket, regionalpolitiska utredningen (N 1999:01),  
 IT-kommissionen 
  samt övriga myndig- heter, organisationer och företag som utredaren finner lämpligt. Särskilt bör statliga verk och bolag med egna nät- och kanalisa- tionsresurser nämnas, framförallt Banverket, Svenska kraftnät, Telia, Teracom och Vägverket. 
 För utredaren gäller vidare regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att redovisa de konsekvenser på olika områden som krävs i kommittéförordningen, SFS 1998:1474. 
 Utredaren skall, vad avser bedömningen av förbindelser som inte bedöms komma till stånd på kommersiella grunder redovisa en preliminär bedömning senast den 31 mars 2000. En slutlig redovis- ning av uppdraget skall lämnas senast den 30 oktober 2000. Redo- 
 168 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 1 
  
 visningen skall vara skriftlig, i form av ett delbetänkande och ett slutbetänkande. I delbetänkandet skall utöver den redovisning som nämnts ovan, även ingå en preliminär bedömning av vad ett infra- strukturprogram bör innehålla. Slutbetänkandet skall omfatta hela uppdraget. 
 (Näringsdepartementet) 
 169 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
 Dir. 2000:44 
 Tilläggsdirektiv till utredningen om infrastrukturprogram för bredbandskommunikation (N 2000:01) 
 Beslut vid regeringssammanträde den 11 maj 2000. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Regeringen har tidigare beslutat uppdra åt en särskild utredare att göra ett förslag till ett nationellt infrastrukturprogram för bredbandskommunikation m.m. (dir. 2000:04). Utredaren får nu följande två tilläggsuppgifter 
 att ge förslag till ett stöd till kommunerna för att underlätta abonnentanslutning till  
 IT-infrastruktur 
  med hög överförings- kapacitet i glest bebyggda områden 
 att lämna förslag på hur den av regeringen föreslagna ekonomiska ramen om 3 200 miljoner kronor för stöd till bred- bandsanslutning skall fördelas mellan stöd till kommunerna och skattelättnad för fysiska och juridiska personer för att på bästa sätt uppfylla regeringens intentioner. 
 Bakgrund 
 Ett nationellt infrastrukturprogram 
  
 I propositionen  
 Ett informationssamhälle för alla  
 (prop. 1999/2000:86) som för närvarande behandlas av riksdagen gjordes bl.a. bedömningen att hushåll och företag i alla delar av Sverige inom de närmaste åren borde få tillgång till  
  
 IT-infrastruktur 
  
  med hög överföringskapacitet. Av propositionen framgick att detta i första hand skulle ske i marknadens regi. Staten hade dock ett 
  
 171 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2000:111 
  
 övergripande ansvar att se till att  
 IT-infrastruktur 
  fanns tillgänglig i hela landet. Regeringen ansåg vidare att konkurrens, låga priser och en snabb utveckling främjades av att ett stort antal operatörer och  
 IT-företag 
  hade möjlighet att nyttja näten. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten skulle främjas genom statliga insatser och regler. Den teknik som skulle kunna överbrygga avstånden i landet fick inte på grund av stora skillnader i tillgänglighet, taxor och kapacitet bli ytterligare en klyfta mellan storstad och glesbygd. Ett nationellt infrastrukturprogram borde upprättas. Vidare angav regeringen bl.a. att det nationella infrastrukturprogrammet i första hand borde vara vägledande och underlätta en utbyggnad i marknadens regi samt att staten inte i detalj borde peka ut tekniska lösningar. Regeringen ansåg att det var viktigt att staten genom sina åtgärder främjade möjligheterna till långsiktigt hållbara infra- strukturlösningar utan att för den skull frångå kravet på att inte peka ut tekniska lösningar i detalj. 
 Stöd till kommunerna m.m. för att underlätta utbyggnad av nätet 
 Transportnätet förutsätter accessnät, dvs. nätet närmast abon- nenterna, varför de båda delarna har ett starkt samband. Av propositionen framgick att accessnätet skulle bli kostnadskrävande och nätinvesteringen per abonnent skulle bli högre i glesbygd eftersom antalet abonnenter var färre och avstånden längre. På samma sätt som när det gäller det lokala och regionala transportnätet skulle det kunna finnas delar av accessnätet som inte bedömdes kunna komma till stånd på kommersiella grunder. En kommun skulle också kunna av näringspolitiska eller andra skäl välja att prioritera utbyggnad av accessnätet i vissa delar av kommunen. 
 För att underlätta en utbyggnad också i glest bebyggda delar borde en kommun kunna få möjlighet att söka stöd för att underlätta anslutning till infrastruktur med hög överförings- kapacitet. Stödet borde förenas med villkor som t.ex. att kommunerna har ett lokalt program för försörjning av IT- infrastruktur. Ansökningarna från kommunerna borde prövas utifrån regional- och näringspolitiska grunder. Stödet borde avse fastigheter där anslutning skulle bli avsevärt dyrare för abonnenterna än i normala fall. Ytterligare villkor skulle kunna vara att nätet skulle vara tillgängligt och kunna hyras av alla 
 172 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 2 
  
 operatörer samt att priserna var rimliga och enhetliga inom kommunen. Det framhölls att utbyggnad av accessnät var ett frivilligt åtagande för kommunerna. Det statliga stödet borde därför täcka endast en mindre del av utgiften. Slutligen borde kommunerna redan vid sitt beslut om en eventuell utbyggnad ha rimliga möjligheter att bedöma om de uppfyllde villkoren för att få del av stödet. 
 Regeringens avsikt med stödet till kommunerna var samman- fattningsvis att det skulle minska skillnaderna i tillgänglighet, taxor och kapacitet mellan storstad och glesbygd. 
 Regeringen föreslog vidare i propositionen att 3 200 miljoner kronor skulle reserveras för dels skattelättnad för fysiska och juridiska personer för bredbandsanslutning, dels stödet till kommunerna för att ordna möjlighet till abonnentanslutning. 
 Vad gäller utformningen av en skattelättnad för bredbands- anslutning för fysiska och juridiska personer utreds för närvarande denna inom Regeringskansliet (Finansdepartementet) med inriktning på att ny lagstiftning skall kunna träda i kraft den 1 januari 2001. 
 Uppdraget 
 Regeringen uppdrar åt den särskilda utredaren med uppgift att göra ett förslag till ett nationellt infrastrukturprogram för bredbandskommunikation (dir. 2000:04) att även lägga fram förslag om följande. 
  
 1. 
  
 Utformningen av stöd till kommunerna för att underlätta abonnentanslutning till  
  
 IT-infrastruktur 
  med hög överförings- kapacitet i glest bebyggda områden. Stödet är inte avsett för installation av s.k. fastighetsnät. Stödet skall belasta statsbudgetens inkomstsida och utgå i form av en reduktion av kommunernas skatteinbetalningar. Ett exempel på stödgivningsform som skall utredas är kreditering på skattekonto i likhet med det stöd som lämnas för anställningsstöd enligt lagen (1999:591) om kreditering av anställningsstöd på skattekonto. Utredaren skall föreslå vilka villkor som bör ställas i samband med stödgivningen samt organisationen för detta stöd. Vidare skall förslag lämnas till hur staten vid stödgivning kan uppnå att konkurrensneutralitet och mångfald på näten skall råda. Utredaren skall vidare analysera 
 173 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2000:111 
  
 behovet av ytterligare författningsändringar som utredningen ger upphov till. Utredaren skall också analysera stödets förenlighet med den kommunala likställighetsprincipen för att undvika att kommunen gynnar vissa grupper framför andra samt stödets förenlighet med EG:s statsstödsregler. Avsikten är att lagstiftningen skall träda i kraft den 1 januari 2001 och att investeringar gjorda under andra halvåret 2000 skall kunna ligga till grund för reduktion av skatteinbetalning. 
  
 2. Utredaren ska lämna förslag 
  
 på hur den totala ramen 
  
 om 
  
 3 200 miljoner kronor som 
  
 enligt regeringens förslag 
  
 bör 
  
 reserveras för bredbandsanslutning skall fördelas mellan stöd till kommunerna och skattelättnad för fysiska och juridiska personer för att på bästa sätt uppfylla regeringens intentioner. Utredaren skall också lämna förslag till hur stödet till kommunerna bäst kan begränsas till den del som föreslås avsättas av de totalt 3 200 miljoner kronorna. 
 Utgångspunkter och redovisningstidpunkt 
 En utgångspunkt för det ursprungliga direktivets uppdrag om att göra en bedömning av vilka transportnätsförbindelser som bör prioriteras av regional- och näringspolitiska skäl och som inte bedöms komma till stånd under de närmaste fem åren på helt kommersiella grunder, skall vara regeringens förslag till riksdagen (prop. 1999/2000:86) att reservera 2 625 miljoner kr för statligt stöd till dessa transportnätsförbindelser i det regionala nätet för åren  
 2000-2004. 
  
 Det Post- och telestyrelsen redovisar i sin rapport 2 maj 2000 om hur risker för monopolisering av bredbandstjänster till fler- familjshus kan undvikas (N2000/3829/ITFoU) kan utgöra ett underlag vid utformningen av villkoren för stöd till kommunerna. 
 Utgångspunkten för utredarens uppdrag både vad avser de ursprungliga direktiven och dessa tilläggsdirektiv skall vara de mål och den inriktning för  
 IT-politiken 
  samt de bedömningar som regeringen redovisat i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). 
 De delar som ingår i detta tilläggsuppdrag skall redovisas senast den 15 juni 2000. 
 (Näringsdepartementet) 
 174 
 Bilaga 3 
 Terminologi 
  
 1 
  
 Grundläggande begrepp rörande nätstruktur 
  
 1.1 
  
 Nod 
  
 En nod består av både passiv utrustning, dvs. korskopplings- utrustning,och aktiv utrustning för t.ex. trafikväxling (routing). I vissa fall kan en nod vara passiv och då endast bestå av korskopplingsutrustning för att vidarekoppla förbindelser. Sådan nod benämns passiv nod. 
  
 1.2 
  
 Samhällsviktig nod 
  
 En samhällsvikig nod är en huvudnod av högsta skyddsklass (klass 1), och används för att ansluta samhällsviktiga funktioner (räddningstjänst, sjukhus etc.). 
  
 1.3 
  
 Förbindelse 
  
 En förbindelse sammanbinder två noder utan att passera genom andra aktiva noder. Dvs. en förbindelse har i var ände en aktiv utrustning som t.ex. en router och passerar på vägen ingen annan aktiv utrustning med undantag för signalförstärkande utrustning, exempelvis optiska förstärkare och regeneratorer. Förbindelse- begreppet används när man vill beskriva en "direktkoppling" mellan t.ex. en operatörs utrustning i Kiruna med utrustning i Stockholm. Dvs. en fysisk väg som passerar ett godtyckligt antal noder på vägen, och trafikflödet endast passivt vidarekopplas i de mellan- liggande noderna. 
 175 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2000:111 
  
 1.4 
  
 Kort förbindelse 
  
 En kort förbindelse är en förbindelse som går mellan två in- tilliggande noder. 
  
 1.56 
  
 Lång förbindelse 
  
 En lång förbindelse är en förbindelse som på sin väg passerar minst en nod där den enbart kopplas vidare passivt eller med hjälp av signalförstärkande utrustning som optiska förstärkare och regeneratorer. Långa förbindelser behöver ofta upprättas eftersom fördröjning och trafiklast skulle bli för stor om man skulle passera aktiv utrustning (t.ex. routrar) i alla noder på vägen. 
  
 1.6 
  
 Samhällsvikig förbindelse 
  
 En samhällsviktig förbindelse är en förbindelse som, oavsett dess längd, försörjer samhällsviktiga funktioner. 
 2 Knutpunkter 
  
 2.1 
  
 Nationell knutpunkt 
  
 Används i vissa sammanhang synonymt med vad som kallas nationell nod. 
  
 2.2 
  
 Kommunal/regional knutpunkt 
  
 Används i vissa sammanhang synonymt med vad vi här kallar huvudnod. 
 176 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 3 
  
 3 Noder 
  
 3.1 
  
 Nationell nod 
  
 En nationell nod består av aktiv utrustning för trafikutbyte mellan olika operatörer i landet. Idag finns nationella noder för Internet i Stockholm, Göteborg och Malmö. En sådan planeras också i Sundsvall. 
  
 3.2 
  
 Huvudnod 
  
 En huvudnod består av aktiv utrustning, dimensionerad för att handha tiotusentals abonnenter. Här placeras den centrala aktiva utrustningen som ombesörjer kommunikationen med under- liggande nät och noder. Mellan huvudnoderna finns fullständig redundans, dvs. en huvudnod är ansluten till en annan via minst två vägar. Täckningsområdet för en huvudnod bör normalt uppgå till cirka 20  
 000-40 
  000 hushåll. 
  
 3.3 
  
 Områdesnod 
  
 Områdesnoden är en passiv eller aktiv nod som sammanbinder olika delnät i områdesnätet. 
  
 3.4 
  
 Fastighetsnod 
  
 Fastighetsnoden är en passiv eller aktiv nod för sammanbindning av de enskilda anslutningarna i fastigheten (byggnaden). 
 4 Nät 
  
 4.1 
  
 Nationellt stamnät 
  
 Stamnätet är ett rikstäckande allmänt tillgängligt nät, främst baserat på fiberoptiska kablar, som förbinder nationella noder och huvudnoder i landets olika delar med varandra. Stamnätet sammanfaller fysiskt ofta med det regionala/kommunala näten dvs. ortssammanbindande nät och områdesnät. 
 177 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2000:111 
  
 4.2 
  
 Regionala/kommunala nät 
  
 4.2.1 
  
 Ortssammanbindande nät 
  
 Förbinder olika orter med varandra, samt med huvudnoderna i nätet. Detta nät kommer fysiskt ibland att sammanfalla med det nationella stamnätet i de delar detta passerar genom området/- kommunen och med områdesnät i de orter och områden som nätet passerar igenom. 
  
 4.2.2 
  
 Områdesnät 
  
 Områdesnätet är ett spridningsnät som sammanbinder fastighets- näten i en ort eller ett geografiskt avgränsat område med det ortssammanbindande nätet. Områdesnätet kan bestå av flera olika nätstrukturer som är sammanlänkade via områdesnoder. Områdes- nätet kommer på vissa sträckor att fysiskt sammanfalla med det ortssammanbindande nätet och/eller det nationella stamnätet. Beroende på områdets karaktär eller omfattning kan det i vissa fall vara naturligt att benämna områdesnätet ortsnät, kvartersnät, stadsdelsnät, fastighetsområdesnät, landsbygdsnät etc. 
  
 4.3 
  
 Fastighetsnät 
  
 Fastighetsnätet förbinder lägenheterna/lokalerna i samma byggnad/fastighet med fastighetsnoden. Nät inom en fastighet är ägarens angelägenhet. Dessa nät ansluts sedan till områdesnätet. 
 Var i den fysiska strukturen som operatörerna av tjänster placerar sin aktiva utrustning är beroende av dels olika tekniska lösningar och dels på hur efterfrågan kommer att utveckla sig både när det gäller typ av tjänster, volymer och trafikflöden (lokal, regional, nationell eller internationell trafik). I dagsläget avser man när det gäller  
 Ferguson 
  att placera aktiv utrusning ute hos användarna i fastigheten och i huvudnoderna. Var trafikväxling kommer att ske mellan olika operatörer (dvs. aktiv trafikväxling, s.k. peering) är beroende av de ovan nämnda faktorerna. Allmänt kan sägas att trafikväxling beräknas ske allt mer distribuerat, dvs ute i nätstrukturen. 
 178 
 Bilaga 4 
 Underlag till överenskommelse mellan Svenska staten och Svenska kommun- förbundet om former för och inriktning av kommuners arbete med kommunala IT- infrastrukturprogram 
 1 Bakgrund 
 I propositionen Ett  
 IT-samhälle 
  för alla (prop. 1999/2000:86) formulerade regeringen följande mål om tillgängligheten i informationssamhället: 
 Hushåll och företag i alla delar av Sverige bör inom de närmaste åren få tillgång till  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet. Detta skall i första hand ske i marknadens regi. Staten har dock ett övergripande ansvar att se till att  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet finns tillgänglig i hela landet. Konkurrens, låga priser och en snabb ut- veckling främjas av att ett stort antal operatörer och  
 IT-företag 
  har möjlighet att utnyttja näten. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten skall främjas genom statliga insatser och regler. Den teknik som skulle kunna överbrygga avstånden i landet får inte på grund av stora skillnader i tillgänglighet, taxor och kapacitet bli ytterligare en klyfta mellan storstad och glesbygd. Ett nationellt infrastrukturprogram bör upprättas. 
 Som en följd av ovanstående mål vill regeringen att ett nationellt  
 IT-infrastrukturprogram 
  utarbetas för att underlätta tillkomsten av en säker och funktionella  
 IT-infrastruktur. 
  Vidare har regeringen reserverat 5,25 miljarder kr som skall användas för att underlätta för nätoperatörer att anlägga nät i glesbygd. Det senare kan ses som en del i ett nationellt  
 IT-infrastrukturprogram. 
  
 För att förverkliga dessa intentioner har regeringen lämnat utredningsdirektiv  
 Infrastrukturprogram  
 för bredbandskommunikation, 2000:04 och tilläggsdirektiv 2000.44. 
 I direktiven anges också att utredningen skall presentera ett underlag till överenskommelse med Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet om former för och inriktning av kom- muners och landstings arbete med kommunala  
 IT-infrastruktur- 
  program. 
 179 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2000:111 
  
 2  
 Utredningens förslag 
 Bredbandsutredningen presenterar i del- och slutbetänkande, SOU 2000:68 och SOU 2000:111, förslag till hur statens stöd till IT- infrastruktur användes. 
 Förslaget innebär att primärkommunerna erbjuds ett frivilligt åtagande att upphandla/anlägga  
 IT-infrastruktur 
  i områden som inte bedöms som kommersiellt intressanta inom fyra år. 
 För kommuner som åtager sig denna uppgift utgår ett statligt stöd till del av kostnaden för upphandlingen/anläggandet av IT- infrastrukturen. Stödet är uppdelat i ett stöd för områdesnät samt ett stöd för ortssammanbindande nät. 
 För att kunna ta del av det statliga stödet krävs en lokal med- finansiering med maximalt 400 kr/landsbygdsinvånare för områdesnätet samt med maximalt 400 kr/totalt antal invånare för det ortssammanbindande nätet. Sammanlagt kan den totala insatsen en kommun behöver ordna uppgå till 800 kr/invånare. 
 För att ta del av stödet krävs vidare att ett antal villkor som berör planering, genomförande, funktion och dokumentering av den lokala  
 IT-infrastrukturen. 
  Dessa villkor harmoniserar med de vägledande förslag som ingår i det nationella  
 IT-infrastrukturpro- 
  grammet. Ett kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  måste utarbetas för att en kommun skall vara berättigad till stöd. 
 Utredningen har också försökt kartlägga tillgången av tillgänglig kanalisation. 
 3 Överenskommelse 
 Denna överenskommelse omfattar enbart det villkor enligt ovan som avser planering av den lokala  
 IT-infrastrukturen. 
  
 3.1 
  
 Allmänt 
  
 Överenskommelsen innebär att svenska staten och Svenska kom- munförbundet/Landstingsförbundet samtycker om att framta- gandet av ett lokalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  är en frivillig men viktig kommunal angelägenhet. 
 180 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 4 
  
 Parterna är vidare överens om att ett  
 IT-infrastrukturprogram 
  är ett (av flera) villkor för att en kommun senare kan komma ifråga för ekonomiskt statligt stöd för upphandling/anläggande av IT- infrastruktur. 
  
 3.2 
  
 Det kommunala  
  
 IT-infrastrukturprogrammet 
  
 Ett lokalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  skall upprättas. Innehållet i programmet framgår av förslag till förordning som bifogas denna överenskommelse. 
  
 3.3 
  
 Ekonomisk ersättning till kommunerna 
  
 För att underlätta och stimulera för kommunerna att åta sig att utarbeta ett  
 IT-infrastrukturprogram 
  så föreslås att ett administra- tivt stöd utbetalas till primärkommunerna för framtagandet av ett sådant program. Ersättningen utgör en engångsersättning som kan utbetalas någon gång under perioden 2001 till 2004. Utbetalningen sker av länsstyrelse eller av regionalt självstyrelseorgan efter att dessa godkänt programmet. För att programmet skall vara godkänt skall de obligatoriska punkterna enligt 3.2 vara genomförda. 
 Totalt avsättes 31 040 000 kr som administrativt stöd. Denna ekonomiska ram fördelas till respektive kommun efter befolkningsstorlek enligt tabell nedan. 
  
 Antal invånare 
  
 Stöd i SEK 
  
 80 000 
  
 15  
 000-30 
  000 
  
 110 000 
  
 30  
 000-60 
  000 
  
 140 000 
  
 60 000  
 -120 
  000 
  
 170 000 
  
 >120 000 
  
 200 000 
  
 3.4 
  
 Svenska Kommunförbundets roll 
  
 Kommunerna har ett behov av stöd inför sitt arbete med att utarbeta kommunala  
 IT-infrastrukturprogram. 
  Kommunerna kan också behöva råd och stöd inför upphandling av  
 IT-infrastruktur. 
  Vidare har kommuner ett behov av kompetenshöjande åtgärder inom en nära framtid. 
 181 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2000:111 
  
 För att erbjuda kommunerna detta stöd är Svenska Kommun- förbundet en viktig aktör. I ett särskilt avtal mellan staten och Svenska kommunförbundet regleras på vilket sätt Svenska kom- munförbundet kan bistå kommunerna. Detta avtal framgår av bilaga 5). 
 182 
 Bilaga 5 
 Underlag till avtal mellan Svenska staten och Svenska kommunförbundet om former för och inriktning av Svenska kommunförbundets arbete för att stödja kommunala satsningar på  
 IT-infrastruktur 
  
 1 Bakgrund 
 I underlag till överenskommelse mellan Svenska staten och Svenska kommunförbundet framgår att staten avser stödja kommuner ekonomiskt för att dessa på frivillig väg ska upphandla/anlägga IT- infrastruktur i områden som inte är kommersiellt intressanta inom fyra år. För att kunna få ett ekonomiskt stöd måste kommunerna presentera ett kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  
 För detta erhåller kommunerna ett ekonomiskt administrativt stöd av staten. Förutom ekonomiskt stöd kan kommunerna behöva råd och stöd inför sin uppgift att utarbeta kommunala  
 IT-infra- 
  strukturprogram. Kommunerna behöver också stöd vad gäller att upphandla/anlägga nät. Den som naturligt kan fylla denna roll och stödja kommunerna i detta arbetet är Svenska Kommunförbundet. 
 2 Kommunernas uppgifter 
 De uppgifter som kommunerna på frivillig väg kan åta sig framgår av överenskommelsen mellan svenska staten och Svenska Kom- munförbundet. I den överenskommelsen framgår också den ersätt- ning som kommunerna kan få av staten för att upprätta kommunala  
 IT-infrastrukturprogram. 
  
 3 Kommunförbundets roll 
 Kommunförbundet är kommunernas intresseorganisation och företrädare gentemot andra organisationer och myndigheter i gemensamma allmänna frågor. Kommunförbundet har därigenom 
 183 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2000:111 
  
 redan en viktig roll och uppgift att på olika sätt stödja kommuner med råd och information samt kompetenshöjande åtgärder inom kommunernas ansvarsområden. Detta gäller också  
 IT-området. 
  
 Under perioden 2001 till 2004 vill staten att kommunerna åtar sig att upphandla/anlägga  
 IT-infrastruktur 
  i områden som inte bedöms som kommersiellt intressanta inom fyra år. Sammanlagt avsätter staten 5,25 miljarder kr för sådan infrastruktur, varav minst 3,25 miljarder kr i stöd till kommunerna. Under den period detta stöd kan användas,  
 2001–2004 , 
  kommer frågor som rör IT- infrastruktur att accentueras. En avsevärt större insats än den normala kommer att krävas av Svenska kommunförbundet. 
 Svenska Kommunförbundet åtar sig i enlighet med detta avtal att stödja kommunerna i deras arbete. Stödet kan gälla såväl tekniska frågor, juridiska frågor, planeringsfrågor, driftsfrågor som kompetensfrågor. 
 För att ge kommuner detta stöd åtar sig Svenska Kommunför- bundet att särskilt stödja kommunerna med följande uppgifter: 
  
 1. 
  
 Ge råd och stöd till kommuner vid upprättande av lokala IT- infrastrukturplaner 
  
 2. 
  
 Ge råd och stöd inför kommunernas upphandling/anläggande av områdesnät och ortssammanbindande nät. 
  
 3. 
  
 Ge råd och stöd vad avser kommunernas förhållningssätt gent- emot aktörer som på kommersiell grund bygger nät i kom- munerna. 
  
 4. 
  
 Ge juridiskt stöd till kommuner vid upprättande av avtal/affärsuppgörelser eller andra överenskommelser som rör  
  
 IT-infrastrukturen. 
  
 5. 
  
 Åta sig att anordna kurser och konferenser till kommuner vars syfte är att öka insikten/kunskapen kring  
  
 IT-infrastruktur- 
  frågor och nätplanering för såväl beslutsfattare som tjänstemän på operativ nivå. 
  
 6. 
  
 I övrigt vara behjälplig kommunerna i frågor som rör  
  
 IT-infra- 
  strukturuppbyggnaden under perioden  
 2001–2004. 
  
 184 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 5 
  
 4 Ersättning 
 För att åta sig ovan specificerade uppgifter erhåller kommunför- bundet en ekonomisk kompensation av staten för perioden 2001– 2004 med 1,8 miljoner kr per år inklusive omkostnader. Stödets storlek medger en personalförstärkning av 3 personer. 
 Dessutom erhåller Svenska Kommunförbundet en kompensation för att utarbeta kursprogram och studiematerial. För detta erhåller kommunförbundet en ersättning om 0,7975 miljoner kr under första året 2001. 
 Totalt erhåller Svenska Kommunförbundet således 7,9975 miljoner kr under fyraårsperioden, varav 2,5975 miljoner kr under 2001 samt 1,8 miljoner kr per år under perioden  
 2002–2004. 
  
 5 Giltighetstid 
 Denna överenskommelse gäller för tiden från dess ingående och till och med utgången av år 2004. 
 185 
 Bilaga 6 
 Kanalisation 
 Km tomrör/ kommun enligt Svenska Kommunförbundets enkät- maj 2000 
  
 Kommun 
  
 Km 
  
 Kommun 
  
 Km 
  
 outnyttjade 
  
 outnyttjade 
  
 tomrör 
  
 tomrör 
  
 Ale kommun 
  
 1 
  
 Gävle kommun 
  
 80 
  
 Alvesta kommun 
  
 100 
  
 Gävle kommun 
  
 0 
  
 Clark kommun 
  
 2 
  
 Göteborgs stad 
  
 150 
  
 Avesta kommun 
  
 2 
  
 Thomas kommun 
  
 2 
  
 Bengtsfors kommun 
  
 2 
  
 Hammarö kommun 
  
 6 
  
 Singh kommun 
  
 2 
  
 Hedemora kommun 
  
 15 
  
 Bodens kommun 
  
 10 
  
 Helsingborgs stad 
  
 50 
  
 Bollnäs kommun 
  
 10 
  
 Hofors kommun 
  
 6 
  
 Bromölla kommun 
  
 2 
  
 Hudiksvalls kommun 
  
 5 
  
 Burlövs kommun 
  
 7 
  
 Hylte kommun 
  
 2 
  
 Degerfors kommun 
  
 7 
  
 Hällefors kommun 
  
 1 
  
 Eda kommun 
  
 10 
  
 Härnösands kommun 
  
 36 
  
 Emmaboda kommun 
  
 10 
  
 Härryda kommun 
  
 1 
  
 Eskilstuna kommun 
  
 90 
  
 Höganäs kommun 
  
 20 
  
 Eslövs kommun 
  
 30 
  
 Höörs kommun 
  
 2 
  
 Essunga kommun 
  
 1 
  
 Kalmar kommun 
  
 20 
  
 Falkenbergs kommun 
  
 350 
  
 Duarte kommun 
  
 5 
  
 Falköpings kommun 
  
 1 
  
 Karlskoga kommun 
  
 30 
  
 Falu kommun 
  
 35 
  
 Karlstads kommun 
  
 20 
  
 Filipstads kommun 
  
 7 
  
 Kils kommun 
  
 1 
  
 Finspångs kommun 
  
 5 
  
 Kinda kommun 
  
 10 
  
 Forshaga kommun 
  
 5 
  
 Klippans kommun 
  
 10 
  
 Gnosjö kommun 
  
 5 
  
 Kristianstads kommun 
  
 6 
  
 Gotlands kommun 
  
 36 
  
 Kristinehamns kommun 
  
 40 
  
 Grums kommun 
  
 3 
  
 Krokoms kommun 
  
 1 
  
 Grästorps kommun 
  
 1 
  
 Kumla kommun 
  
 3 
  
 187 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Km out- 
  
 Kommun 
  
 Km out- 
  
 nyttjade 
  
 nyttjade 
  
 tomrör 
  
 tomrör 
  
 Kungsbacka kommun 
  
 5 
  
 Ovanåkers kommun 
  
 5 
  
 Kungsörs kommun 
  
 10 
  
 Perstorps kommun 
  
 5 
  
 Kävlinge kommun 
  
 30 
  
 Piteå kommun 
  
 1 
  
 Köpings kommun 
  
 15 
  
 Ragunda kommun 
  
 4 
  
 Lekebergs kommun 
  
 2 
  
 Ronneby kommun 
  
 25 
  
 Leksands kommun 
  
 2 
  
 Rättviks kommun 
  
 1 
  
 Lerums kommun 
  
 5 
  
 Sandvikens kommun 
  
 50 
  
 Lidköpings kommun 
  
 10 
  
 Skurups kommun 
  
 5 
  
 Lilla Edets kommun 
  
 1 
  
 Skövde kommun 
  
 10 
  
 Linköpings kommun 
  
 10 
  
 Smedjebackens kommun 
  
 2 
  
 Ljusdals kommun 
  
 20 
  
 Sorsele kommun 
  
 10 
  
 Ludvika kommun 
  
 10 
  
 Staffanstorps kommun 
  
 0 
  
 Luleå kommun 
  
 20 
  
 Staffanstorps kommun 
  
 1,5 
  
 Lycksele kommun 
  
 1 
  
 Storumans kommun 
  
 3 
  
 Malmö stad 
  
 200 
  
 Strängnäs kommun 
  
 5 
  
 Malungs kommun 
  
 3 
  
 Strömstads kommun 
  
 1 
  
 Malå kommun 
  
 2 
  
 Sundsvalls kommun 
  
 30 
  
 Marks kommun 
  
 50 
  
 Sävsjö kommun 
  
 9 
  
 Mjölby kommun 
  
 30 
  
 Söderhamns kommun 
  
 5 
  
 Mora kommun 
  
 2 
  
 Tanums kommun 
  
 1 
  
 Motala kommun 
  
 60 
  
 Tibro kommun 
  
 10 
  
 Mullsjö kommun 
  
 1 
  
 Tidaholms kommun 
  
 3 
  
 Munkfors kommun 
  
 1 
  
 Tingsryds kommun 
  
 1 
  
 Mölndals kommun 
  
 50 
  
 Tomelilla kommun 
  
 10 
  
 Nora kommun 
  
 10 
  
 Torsby kommun 
  
 8 
  
 House kommun 
  
 6 
  
 Tranås kommun 
  
 15 
  
 Nordanstigs kommun 
  
 1 
  
 Trelleborgs kommun 
  
 20 
  
 Norrköpings kommun 
  
 25 
  
 Tyresö kommun 
  
 18 
  
 Norrtälje kommun 
  
 60 
  
 Töreboda kommun 
  
 2 
  
 Norsjö kommun 
  
 1 
  
 Upplands Väsby kommun 
  
 10 
  
 Nybro kommun 
  
 10 
  
 Upplands-Bro 
  kommun 
  
 2 
  
 Nässjö kommun 
  
 20 
  
 Uppvidinge kommun 
  
 7 
  
 Ockelbo kommun 
  
 15 
  
 Vadstena kommun 
  
 1 
  
 Olofströms kommun 
  
 100 
  
 Vaggeryds kommun 
  
 1 
  
 Orsa kommun 
  
 3 
  
 Valdemarsviks kommun 
  
 8 
  
 Orust kommun 
  
 2 
  
 Vallentuna kommun 
  
 30 
  
 Oskarshamns kommun 
  
 10 
  
 Vansbro kommun 
  
 3 
  
 188 
 SOU 2000:111 Bilaga 6 
  
 Kommun 
  
 Km 
  
 Kommun 
  
 Km 
  
 outnyttjade 
  
 outnyttjade 
  
 tomrör 
  
 tomrör 
  
 Vetlanda kommun 
  
 50 
  
 Västerås stad 
  
 0 
  
 Vilhelmina kommun 
  
 1 
  
 Växjö kommun 
  
 150 
  
 Vimmerby kommun 
  
 10 
  
 Ystads kommun 
  
 40 
  
 Vindelns kommun 
  
 4 
  
 Ånge kommun 
  
 5 
  
 Vingåkers kommun 
  
 5 
  
 Årjängs kommun 
  
 2 
  
 Vårgårda kommun 
  
 2 
  
 Älmhults kommun 
  
 5 
  
 Vänersborgs kommun 
  
 5 
  
 Ängelholms kommun 
  
 10 
  
 Vännäs kommun 
  
 1 
  
 Örkelljunga kommun 
  
 2 
  
 Västerviks kommun 
  
 10 
  
 Överkalix kommun 
  
 5 
  
 Summa 
  
 2688,5 
  
 189 
 Bilaga 7 
 Prioriterade orter och områden 
 Sammanställning över samtliga prioriterade orter och områden som redovisats i Lantmäteriverket, Metrias webbaserade GIS- system. Kartmaterialet finns på www.bredband.metria.com och kan även beställas på CD från Metria tel  
 0920-23 
  54 00 
 Prioritering har gjorts utifrån kriterierna, Skola (S), Näringsliv (N), Offentlig service (O) eller Andra skäl (A). I de fall områden har prioriterats har en eller flera kartrutor (en gånger en km med minst en invånare) markerats i GIS systemet. De prioriterade områdena redovisas med kursiv stil. De orter som redovisas utan prioriteringsgrund har inte angett någon sådan. 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Stockholms län 
  
 Haninge 
  
 Malmen-Kolbotten 
  
 S 
  
 Ekerö 
  
 Drottningholm 
  
 S 
  
 Haninge 
  
 Muskö 
  
 S 
  
 Ekerö 
  
 Ekeby 
  
 S 
  
 Haninge 
  
 Johnson 
  
 S 
  
 Ekerö 
  
 Ekerö-Sommarstad 
  
 Haninge 
  
 Smådalarö 
  
 S 
  
 Ekerö 
  
 Färentuna 
  
 S 
  
 Haninge 
  
 Utlida 
  
 S 
  
 Ekerö 
  
 Kungsberga 
  
 Haninge 
  
 Utö 
  
 S 
  
 Ekerö 
  
 Munsö 
  
 S 
  
 Haninge 
  
 Österhaninge 
  
 S 
  
 Ekerö 
  
 Skå-Edeby 
  
 S 
  
 Hudding 
  
 Lissma 
  
 S 
  
 e 
  
 Ekerö 
  
 Sundby 
  
 Lidingö 
  
 Sticklinge Udde 
  
 S 
  
 Ekerö 
  
 Älvnäs 
  
 Norrtälje 
  
 Bergshamra 
  
 S 
  
 Haninge 
  
 Dalarö 
  
 S 
  
 Norrtälje 
  
 Edsbro 
  
 S 
  
 S 
  
 Norrtälje 
  
 Grisslehamn 
  
 S 
  
 191 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Norrtälje 
  
 Herräng 
  
 S 
  
 Värmdö 
  
 Stavsnäs 
  
 Norrtälje 
  
 Köpmanholm 
  
 S 
  
 Värmdö 
  
 Torsby 
  
 Norrtälje 
  
 Riala 
  
 S 
  
 Värmdö 
  
 Ängsvik 
  
 S 
  
 Norrtälje 
  
 Rånäs 
  
 S 
  
 Österåker 
  
 Roslags-Kulla 
  
 S 
  
 Norrtälje 
  
 Rånäs 
  
 S 
  
 Österåker 
  
 Rydbo 
  
 S 
  
 Norrtälje 
  
 Skebobruk 
  
 S 
  
 Österåker 
  
 Skärgårdsstad 
  
 S 
  
 Norrtälje 
  
 Svanberga 
  
 S 
  
 Uppsala län 
  
 Norrtälje 
  
 Söderby-Karl 
  
 S 
  
 Enköping 
  
 Fjärdhundra 
  
 S 
  
 Nynäshamn 
  
 Grödby 
  
 Enköping 
  
 Grillby 
  
 S 
  
 Nynäshamn 
  
 Sorunda 
  
 S 
  
 Enköping 
  
 Haga 
  
 Nynäshamn 
  
 Stora Vika 
  
 S 
  
 Enköping 
  
 Hummelsta 
  
 S 
  
 Sigtuna 
  
 Rosersberg 
  
 S 
  
 Enköping 
  
 Lillkyrka 
  
 S 
  
 Sigtuna 
  
 Steninge 
  
 S 
  
 Enköping 
  
 Skolsta 
  
 S 
  
 Södertälje 
  
 Almvik 
  
 S 
  
 Enköping 
  
 Örsundsbro 
  
 S 
  
 Södertälje 
  
 Hölö 
  
 S 
  
 Håbo 
  
 Slottsskogen 
  
 S N 
  
 Södertälje 
  
 Mölnbo 
  
 S 
  
 Tierp 
  
 Husby 
  
 S 
  
 Södertälje 
  
 Pershagen 
  
 S 
  
 Tierp 
  
 Hållnäs 
  
 S 
  
 Tyresö 
  
 Brevikshalvön 
  
 Tierp 
  
 Karlholmsbruk 
  
 S 
  
 Upplands-Bro 
  
 Brunna 
  
 S 
  
 Tierp 
  
 Mehedeby 
  
 S 
  
 Upplands-Bro 
  
 Kockbacka- 
  
 S 
  
 Tierp 
  
 Månkarbo 
  
 S 
  
 Härnevi 
  
 Upplands- 
  
 Löwenströmska 
  
 S 
  
 Tierp 
  
 Skärplinge 
  
 S 
  
 Väsby 
  
 Lasar. 
  
 Vallentuna 
  
 Brottby 
  
 S 
  
 Tierp 
  
 Söderfors 
  
 S 
  
 Vallentuna 
  
 Kårsta 
  
 S 
  
 Tierp 
  
 Tierps kyrkby 
  
 S 
  
 Vallentuna 
  
 Lindholmen 
  
 S 
  
 Tierp 
  
 Tobo 
  
 S 
  
 Vaxholm 
  
 Resarö 
  
 S 
  
 Tierp 
  
 Örbyhus 
  
 S 
  
 Värmdö 
  
 Brunn 
  
 Uppsala 
  
 Almunge 
  
 S O 
  
 Värmdö 
  
 Djurö 
  
 S 
  
 Uppsala 
  
 Alsike 
  
 S 
  
 Värmdö 
  
 Evlinge 
  
 Uppsala 
  
 Bälinge 
  
 S 
  
 Värmdö 
  
 Ingaröstrand 
  
 S 
  
 Uppsala 
  
 Danmark 
  
 S 
  
 Värmdö 
  
 Kopparmora 
  
 Uppsala 
  
 Funbo 
  
 S 
  
 Värmdö 
  
 Långvik 
  
 Uppsala 
  
 Gunsta 
  
 S O 
  
 Värmdö 
  
 Mörtnäs 
  
 Uppsala 
  
 Gåvsta 
  
 S O 
  
 Värmdö 
  
 Norra Lagnö 
  
 Uppsala 
  
 Järlåsa 
  
 S 
  
 Värmdö 
  
 Sandhamn 
  
 S 
  
 Uppsala 
  
 Knutby 
  
 S 
  
 Värmdö 
  
 Skeppsdalsström 
  
 Uppsala 
  
 Länna 
  
 S 
  
 Uppsala 
  
 Lövstalöt 
  
 S 
  
 192 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Uppsala 
  
 Ramstalund 
  
 S 
  
 Eskilstuna 
  
 Barva 
  
 S 
  
 Uppsala 
  
 Skuttungeby 
  
 S 
  
 Flen 
  
 Bettna 
  
 S N O 
  
 Uppsala 
  
 Skyttorp 
  
 S 
  
 Flen 
  
 Hälleforsnäs 
  
 S N O 
  
 Uppsala 
  
 Stavby 
  
 S 
  
 Flen 
  
 Malmköping 
  
 S N O 
  
 Uppsala 
  
 Tuna 
  
 S 
  
 Flen 
  
 Mellösa 
  
 S N O 
  
 Uppsala 
  
 Vassunda 
  
 S 
  
 Flen 
  
 Sparreholm 
  
 Pham 
  
 Uppsala 
  
 Vattholma 
  
 S 
  
 Gnesta 
  
 Björnlunda 
  
 S N 
  
 Uppsala 
  
 Vänge 
  
 S 
  
 Gnesta 
  
 Laxne 
  
 A 
  
 Älvkarleby 
  
 Gårdskär 
  
 A 
  
 Gnesta 
  
 Stjärnhov 
  
 S N 
  
 Älvkarleby 
  
 Långsand 
  
 A 
  
 Katrineholm 
  
 Bie 
  
 S O 
  
 Älvkarleby 
  
 Marma 
  
 S 
  
 Katrineholm 
  
 Björkvik 
  
 S N O 
  
 Älvkarleby 
  
 Älvkarleby 
  
 S 
  
 Katrineholm 
  
 Floda 
  
 S N 
  
 Älvkarleby 
  
 Älvkarleö 
  
 A 
  
 Katrineholm 
  
 Forssjö 
  
 S N 
  
 Östhammar 
  
 Alunda 
  
 S 
  
 Katrineholm 
  
 Sköldinge 
  
 S O 
  
 Östhammar 
  
 Ekeby 
  
 S 
  
 Katrineholm 
  
 Strångsjö 
  
 S N O 
  
 Östhammar 
  
 Film 
  
 S 
  
 Katrineholm 
  
 Valla 
  
 S N O 
  
 Östhammar 
  
 Forsmark 
  
 S 
  
 Katrineholm 
  
 Äsköping 
  
 S N O 
  
 Östhammar 
  
 Gimo 
  
 S 
  
 Nyköping 
  
 Enstaberga 
  
 S N 
  
 Östhammar 
  
 Gräsö 
  
 S 
  
 Nyköping 
  
 Jönåker 
  
 S N O 
  
 Östhammar 
  
 Hargshamn 
  
 Nyköping 
  
 Nävekvarn 
  
 S N O 
  
 Östhammar 
  
 Norrskedika 
  
 S 
  
 Nyköping 
  
 Stavsjöbruk 
  
 N 
  
 Östhammar 
  
 Skoby 
  
 Nyköping 
  
 Smith 
  
 S N O 
  
 Östhammar 
  
 Öregrund 
  
 S 
  
 Nyköping 
  
 Tystberga 
  
 S N O 
  
 Östhammar 
  
 Österbybruk 
  
 S 
  
 Nyköping 
  
 Vrena 
  
 S N O 
  
 Södermanlands län 
  
 Strängnäs 
  
 Abborrberget 
  
 Reyes 
  
 Eskilstuna 
  
 Hunt 
  
 Schaefer 
  
 Härad 
  
 S 
  
 Eskilstuna 
  
 Hållsta 
  
 S N O 
  
 Strängnäs 
  
 Löt 
  
 A 
  
 Eskilstuna 
  
 Hällberga 
  
 S 
  
 Strängnäs 
  
 Malmby 
  
 N 
  
 Eskilstuna 
  
 Kjulaås 
  
 S N O 
  
 Strängnäs 
  
 Merlänna 
  
 S 
  
 Eskilstuna 
  
 Mälarbaden 
  
 N 
  
 Strängnäs 
  
 Stallarholmen 
  
 Pham 
  
 Eskilstuna 
  
 Skogstorp 
  
 Reyes O A 
  
 Strängnäs 
  
 Vansö 
  
 O 
  
 Eskilstuna 
  
 Sundbyholm 
  
 N 
  
 Strängnäs 
  
 Giles 
  
 S N O 
  
 Styckebruk 
  
 Eskilstuna 
  
 Tiggeby+ 
  
 S 
  
 Trosa 
  
 Stensund+ 
  
 S 
  
 Albro 
  
 Djupvik 
  
 Eskilstuna 
  
 Västermo 
  
 N O 
  
 Trosa 
  
 Västerljung 
  
 S N O 
  
 Eskilstuna 
  
 Ärla 
  
 S N O 
  
 Vingåker 
  
 Baggetorp 
  
 S 
  
 Eskilstuna 
  
 Näshulta 
  
 S 
  
 Vingåker 
  
 Högsjö 
  
 S N 
  
 193 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Vingåker 
  
 Läppe 
  
 N O A 
  
 Linköping 
  
 Thomas 
  
 S A 
  
 Vingåker 
  
 Läppe 
  
 N O 
  
 Linköping 
  
 Vikingstad 
  
 S N O 
  
 (östra delen) 
  
 Vingåker 
  
 Marmorbyn 
  
 S 
  
 Linköping 
  
 Västerlösa 
  
 S N 
  
 Vingåker 
  
 Österåker 
  
 S 
  
 Mjölby 
  
 Hogstad 
  
 S N A 
  
 Östergötlands län 
  
 Mjölby 
  
 Normlösa 
  
 S A 
  
 Boxholm 
  
 Stafford 
  
 S A 
  
 Mjölby 
  
 Spångsholm 
  
 N 
  
 Boxholm 
  
 Strålsnäs 
  
 S O 
  
 Mjölby 
  
 Sya 
  
 S N 
  
 Finspång 
  
 Byle 
  
 S 
  
 Mjölby 
  
 Väderstad 
  
 S N O 
  
 Finspång 
  
 Falla 
  
 N 
  
 Mjölby 
  
 Västra Harg 
  
 S N A 
  
 Finspång 
  
 Grytgöl 
  
 S N 
  
 Motala 
  
 Borensberg 
  
 S N O 
  
 Finspång 
  
 Hällestad 
  
 Reyes O 
  
 Motala 
  
 Fornåsa 
  
 S O 
  
 Finspång 
  
 Hävla 
  
 N O A 
  
 Motala 
  
 Fågelsta 
  
 S 
  
 Finspång 
  
 Igelfors 
  
 S N O 
  
 Motala 
  
 Godegård 
  
 S O 
  
 Finspång 
  
 Ljusfallshammar 
  
 S N 
  
 Motala 
  
 Klockrike 
  
 S 
  
 Finspång 
  
 Lotorp 
  
 S N O 
  
 Motala 
  
 Nykyrka 
  
 S O 
  
 Finspång 
  
 Näs 
  
 A 
  
 Motala 
  
 Tjällmo 
  
 S O 
  
 Finspång 
  
 Rejmyre 
  
 S N O 
  
 Motala 
  
 Österstad 
  
 S 
  
 Finspång 
  
 Sonstorp 
  
 A 
  
 Norrköping 
  
 Arkösund 
  
 S N A 
  
 Finspång 
  
 Brenäs 
  
 S 
  
 Norrköping 
  
 Eksund 
  
 A 
  
 Kinda 
  
 Horn 
  
 S N O 
  
 Norrköping 
  
 Phillips 
  
 A 
  
 Kinda 
  
 Rimforsa 
  
 Reyes O 
  
 Norrköping 
  
 Jursla 
  
 S N 
  
 Linköping 
  
 Askeby 
  
 S N 
  
 Norrköping 
  
 Kimstad 
  
 S N O 
  
 Linköping 
  
 Bankekind 
  
 S N 
  
 Norrköping 
  
 Kvarsebo 
  
 S A 
  
 Linköping 
  
 Murray 
  
 S N O 
  
 Norrköping 
  
 Kättinge 
  
 S N A 
  
 Linköping 
  
 Bestorp 
  
 Reyes 
  
 Norrköping 
  
 Ljunga 
  
 A 
  
 Linköping 
  
 Brokind 
  
 S 
  
 Norrköping 
  
 Loddby 
  
 SA 
  
 Linköping 
  
 Ekängen 
  
 N 
  
 Norrköping 
  
 Norsholm 
  
 S 
  
 Linköping 
  
 Gistad 
  
 N 
  
 Norrköping 
  
 Simonstorp 
  
 S N 
  
 Linköping 
  
 Linghem 
  
 S N O 
  
 Norrköping 
  
 Strömsfors 
  
 N 
  
 Linköping 
  
 Nykil 
  
 S N O 
  
 Norrköping 
  
 Svärtinge 
  
 S 
  
 Linköping 
  
 Rappestad 
  
 S 
  
 Norrköping 
  
 Tåby 
  
 S A 
  
 Linköping 
  
 Sjögestad 
  
 S N 
  
 Norrköping 
  
 Vånga 
  
 S 
  
 Linköping 
  
 Skeda Udde 
  
 S N O 
  
 Norrköping 
  
 Östra Husby 
  
 Reyes O 
  
 Linköping 
  
 Slaka 
  
 S N 
  
 Norrköping 
  
 Östra Ny 
  
 S 
  
 Linköping 
  
 Sturefors 
  
 S N O 
  
 Söderköping 
  
 Mogata 
  
 S O 
  
 194 
 SOU 2000:111 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Söderköping 
  
 Ramsdal 
  
 A 
  
 Nässjö 
  
 Solberga 
  
 O 
  
 Söderköping 
  
 Västra Husby 
  
 Doyle 
  
 Nässjö 
  
 Stensjön 
  
 O 
  
 Söderköping 
  
 Östra Ryd 
  
 Doyle 
  
 Nässjö 
  
 Äng 
  
 O 
  
 Söderköping 
  
 Gårdeby 
  
 S 
  
 Sävsjö 
  
 Rörvik 
  
 S N O 
  
 Söderköping 
  
 S:t Anna 
  
 Tyler 
  
 Sävsjö 
  
 Stockaryd 
  
 S N O 
  
 Söderköping 
  
 Ängelholm 
  
 S A 
  
 Sävsjö 
  
 Vrigstad 
  
 S N O 
  
 Vadstena 
  
 Borghamn 
  
 S 
  
 Tranås 
  
 Johnston 
  
 Reyes 
  
 Vadstena 
  
 Rogslösa 
  
 S 
  
 Tranås 
  
 Manning 
  
 S N 
  
 Valdemarsvik 
  
 Gryt 
  
 S N A 
  
 Tranås 
  
 Röhälla 
  
 S N 
  
 Valdemarsvik 
  
 Gusum 
  
 S N O 
  
 Tranås 
  
 Sommen 
  
 S N 
  
 Valdemarsvik 
  
 Ringarum 
  
 S N O 
  
 Vaggeryd 
  
 Bondstorp 
  
 S 
  
 Valdemarsvik 
  
 Tryserum 
  
 S A 
  
 Vaggeryd 
  
 Byarum 
  
 S 
  
 Valdemarsvik 
  
 Östra Ed 
  
 S A 
  
 Vaggeryd 
  
 Hok 
  
 S N 
  
 Ydre 
  
 Asby 
  
 S N O 
  
 Vaggeryd 
  
 Klevshult 
  
 S N 
  
 Ydre 
  
 Hestra 
  
 S N O 
  
 Värnamo 
  
 Bredaryd 
  
 N A 
  
 Garcia 
  
 Rydsnäs 
  
 S N O 
  
 Värnamo 
  
 Forsheda 
  
 N A 
  
 Ydre 
  
 Österbymo 
  
 S N O A 
  
 Värnamo 
  
 Gällaryd 
  
 A 
  
 Ydre 
  
 Solviken 
  
 S 
  
 Värnamo 
  
 Hånger 
  
 N 
  
 Åtvidaberg 
  
 Björsäter 
  
 Doyle 
  
 Värnamo 
  
 Kärda 
  
 N 
  
 Åtvidaberg 
  
 Falerum 
  
 S O 
  
 Värnamo 
  
 Richards 
  
 N 
  
 Åtvidaberg 
  
 Grebo 
  
 Doyle 
  
 Värnamo 
  
 Os 
  
 A 
  
 Ödeshög 
  
 Hästholmen 
  
 S 
  
 Värnamo 
  
 Tånnö 
  
 N 
  
 Ödeshög 
  
 Trehörna 
  
 S A 
  
 Värnamo 
  
 Åminne 
  
 A 
  
 Ödeshög 
  
 Ödeshög 
  
 S N O 
  
 Kronobergs län 
  
 Jönköpings län 
  
 Alvesta 
  
 Bruce 
  
 S N O 
  
 Gislaved 
  
 Broaryd 
  
 A 
  
 Alvesta 
  
 Hjortsberga 
  
 S O 
  
 Gislaved 
  
 Burseryd 
  
 N A 
  
 Alvesta 
  
 Moheda 
  
 S N O 
  
 Gislaved 
  
 Hestra 
  
 N 
  
 Alvesta 
  
 Torpsbruk 
  
 N 
  
 Gislaved 
  
 Reftele 
  
 S N O 
  
 Alvesta 
  
 Vislanda 
  
 S N O 
  
 Gislaved 
  
 Skeppshult 
  
 N 
  
 Lessebo 
  
 Kosta 
  
 S N O 
  
 Gnosjö 
  
 Hillerstorp 
  
 S N 
  
 Lessebo 
  
 Lessebo 
  
 S N O 
  
 Nässjö 
  
 Anneberg 
  
 O 
  
 Lessebo 
  
 Skruv 
  
 S N O 
  
 Nässjö 
  
 Bodafors 
  
 O 
  
 Ljungby 
  
 Agunnaryd 
  
 S N 
  
 Nässjö 
  
 Flisby 
  
 O 
  
 Ljungby 
  
 Angelstad 
  
 S 
  
 Nässjö 
  
 Forserum 
  
 O 
  
 Ljungby 
  
 Kånna 
  
 S 
  
 Nässjö 
  
 Fredriksdal 
  
 O 
  
 Ljungby 
  
 Lagan 
  
 S N O 
  
 Nässjö 
  
 Grimstorp 
  
 O 
  
 Ljungby 
  
 Lidhult 
  
 S N O 
  
 Nässjö 
  
 Malmbäck 
  
 O 
  
 Ljungby 
  
 Ryssby 
  
 S N O 
  
 Nässjö 
  
 Ormaryd 
  
 O 
  
 Ljungby 
  
 Vittaryd 
  
 S N 
  
 195 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Markaryd 
  
 Strömsnäsbruk 
  
 S N O 
  
 Borgholm 
  
 Löttorp 
  
 S N O 
  
 Markaryd 
  
 Timsfors 
  
 S N O 
  
 Borgholm 
  
 Runsten+ 
  
 S 
  
 Bjärby 
  
 Markaryd 
  
 Traryd 
  
 S N O 
  
 Borgholm 
  
 Rälla 
  
 S N O 
  
 Tingsryd 
  
 Fridafors 
  
 S N O 
  
 Borgholm 
  
 Södvik 
  
 S 
  
 Tingsryd 
  
 Konga 
  
 S N O 
  
 Emmaboda 
  
 Algutsboda 
  
 O A 
  
 Tingsryd 
  
 Linneryd 
  
 S N O 
  
 Emmaboda 
  
 Boda 
  
 N O A 
  
 Glasbruk 
  
 Tingsryd 
  
 Ryd 
  
 S N O 
  
 Emmaboda 
  
 Eriksmåla 
  
 S N O A 
  
 Tingsryd 
  
 Rävemåla 
  
 S N O 
  
 Emmaboda 
  
 Johansfors 
  
 S N O A 
  
 Tingsryd 
  
 Urshult 
  
 S N O 
  
 Emmaboda 
  
 Långasjö 
  
 Knight 
  
 Tingsryd 
  
 Väckelsång 
  
 S N O 
  
 Emmaboda 
  
 Vissefjärda 
  
 S N O A 
  
 Uppvidinge 
  
 Alstermo 
  
 S N O 
  
 Hultsfred 
  
 Järnforsen 
  
 S N O 
  
 Uppvidinge 
  
 Hurst 
  
 S N O 
  
 Hultsfred 
  
 Målilla 
  
 S N O 
  
 Uppvidinge 
  
 Lenhovda 
  
 Knight 
  
 Hultsfred 
  
 Mörlunda 
  
 S N O 
  
 Uppvidinge 
  
 Norrhult- 
  
 S N O 
  
 Hultsfred 
  
 Silverdalen 
  
 S N O 
  
 Cunningham 
  
 Uppvidinge 
  
 Åseda 
  
 S N O A 
  
 Hultsfred 
  
 Vena 
  
 S N O 
  
 Uppvidinge 
  
 Älghult 
  
 S N O 
  
 Hultsfred 
  
 Virserum 
  
 S N O 
  
 Växjö 
  
 Smith 
  
 A 
  
 Högsby 
  
 Allgunnen 
  
 A 
  
 Växjö 
  
 Braås 
  
 S N 
  
 Högsby 
  
 Berga 
  
 S A 
  
 Växjö 
  
 Furuby 
  
 S 
  
 Högsby 
  
 Björkshult 
  
 A 
  
 Växjö 
  
 Gemla 
  
 S N 
  
 Högsby 
  
 Fagerhult 
  
 S O A 
  
 Växjö 
  
 Ingelstad 
  
 S N 
  
 Högsby 
  
 Fågelfors 
  
 S N A 
  
 Växjö 
  
 Lammhult 
  
 S N 
  
 Högsby 
  
 Grönskåra 
  
 A 
  
 Växjö 
  
 Nöbbele 
  
 S 
  
 Högsby 
  
 Högsby 
  
 S N O 
  
 Växjö 
  
 Rottne 
  
 S N 
  
 Högsby 
  
 Långemåla 
  
 S A 
  
 Växjö 
  
 Tävelsås 
  
 S 
  
 Högsby 
  
 Ruda 
  
 S N A 
  
 Växjö 
  
 Åby 
  
 S 
  
 Högsby 
  
 Värlebo 
  
 A 
  
 Växjö 
  
 Åryd 
  
 Reyes 
  
 Kalmar 
  
 Boholmarna 
  
 Älmhult 
  
 Delary 
  
 S N O 
  
 Kalmar 
  
 Dunö 
  
 Älmhult 
  
 Diö 
  
 S N O 
  
 Kalmar 
  
 Hagby 
  
 S 
  
 Älmhult 
  
 Eneryda 
  
 S N O 
  
 Kalmar 
  
 Halltorp 
  
 S N 
  
 Älmhult 
  
 Häradsbäck 
  
 S N O 
  
 Kalmar 
  
 Ljungbyholm 
  
 S N 
  
 Älmhult 
  
 Liatorp 
  
 S N O 
  
 Kalmar 
  
 Läckeby 
  
 S N 
  
 Kalmar län 
  
 Kalmar 
  
 Påryd 
  
 S N 
  
 Borgholm 
  
 Bredsättra 
  
 S 
  
 Kalmar 
  
 Rinkabyholm 
  
 S 
  
 Borgholm 
  
 Böda 
  
 S 
  
 Kalmar 
  
 Rockneby 
  
 S 
  
 Borgholm 
  
 Gärdslösa 
  
 S 
  
 Kalmar 
  
 Trekanten 
  
 S N 
  
 Borgholm 
  
 Köpingsvik 
  
 Doyle 
  
 Kalmar 
  
 Tvärskog 
  
 S N 
  
 196 
  
 SOU 2000:111 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kalmar 
  
 Vassmolösa 
  
 Torsås 
  
 Gullabo 
  
 S A 
  
 Mönsterås 
  
 Blomstermåla 
  
 S 
  
 Torsås 
  
 Söderåkra 
  
 S N O 
  
 Mönsterås 
  
 Fliseryd 
  
 S 
  
 Torsås 
  
 Torsås 
  
 S N O 
  
 Mönsterås 
  
 Mönsterås:1 
  
 S 
  
 Torsås 
  
 Trankvill + 
  
 Davidsmåla 
  
 Mönsterås 
  
 Timmernabben 
  
 S 
  
 Vimmerby 
  
 Backa 
  
 S 
  
 Mönsterås 
  
 Ålem 
  
 S 
  
 Vimmerby 
  
 Frödinge 
  
 S 
  
 Mörbylånga 
  
 Alby 
  
 S 
  
 Vimmerby 
  
 Gullringen 
  
 S 
  
 Mörbylånga 
  
 Algutsrum 
  
 S O 
  
 Vimmerby 
  
 Locknevi 
  
 S 
  
 Mörbylånga 
  
 Degerhamn 
  
 S N O 
  
 Vimmerby 
  
 Rumskulla 
  
 S 
  
 Mörbylånga 
  
 Glömminge 
  
 S 
  
 Vimmerby 
  
 Storebro 
  
 S 
  
 Mörbylånga 
  
 Grönhögen 
  
 A 
  
 Vimmerby 
  
 Södra Vi 
  
 S 
  
 Mörbylånga 
  
 Gårdby 
  
 S 
  
 Vimmerby 
  
 Tuna 
  
 S 
  
 Mörbylånga 
  
 Kastlösa 
  
 A 
  
 Västervik 
  
 Almvik 
  
 S 
  
 Mörbylånga 
  
 Mörbylånga 
  
 S N O 
  
 Västervik 
  
 Ankarsrum 
  
 S 
  
 Mörbylånga 
  
 Skogsby 
  
 Doyle 
  
 Västervik 
  
 Blackstad 
  
 S 
  
 Mörbylånga 
  
 Vickleby 
  
 A 
  
 Västervik 
  
 Knight 
  
 S 
  
 Nybro 
  
 Alsjöholm 
  
 Reyes 
  
 Västervik 
  
 Edsbruk 
  
 S 
  
 Nybro 
  
 Alsterbro 
  
 S N O 
  
 Västervik 
  
 Gamleby 
  
 S 
  
 Nybro 
  
 Bäckebo 
  
 S O 
  
 Västervik 
  
 Gunnebo 
  
 S 
  
 Nybro 
  
 Flerohopp 
  
 S 
  
 Västervik 
  
 Hjorted 
  
 S 
  
 Nybro 
  
 Flygsfors 
  
 N 
  
 Västervik 
  
 Loftahammar 
  
 S 
  
 Nybro 
  
 Gullaskruv 
  
 N 
  
 Västervik 
  
 Odensvi 
  
 S 
  
 Nybro 
  
 Elliott 
  
 Reyes 
  
 Västervik 
  
 Totebo 
  
 S 
  
 Nybro 
  
 Kråksmåla 
  
 N A 
  
 Västervik 
  
 Ukna 
  
 S 
  
 Nybro 
  
 Målerås 
  
 S N 
  
 Västervik 
  
 Överum 
  
 S 
  
 Nybro 
  
 Orrefors 
  
 S N O 
  
 Gotlands län 
  
 Nybro 
  
 Sankt Jones 
  
 N O A 
  
 Gotland 
  
 Barlingbo 
  
 S 
  
 Nybro 
  
 Örsjö 
  
 S N 
  
 Gotland 
  
 Burgsvik 
  
 S N O 
  
 Oskarshamn 
  
 Bockara 
  
 Pham 
  
 Gotland 
  
 Dalhem 
  
 S 
  
 Oskarshamn 
  
 Figeholm 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Eskelhem 
  
 S 
  
 Oskarshamn 
  
 Fårbo 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Fårösund 
  
 S N O A 
  
 Oskarshamn 
  
 Kristdala 
  
 Reyes O 
  
 Gotland 
  
 Garde 
  
 S 
  
 Oskarshamn 
  
 Misterhult 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Gothem 
  
 S 
  
 Oskarshamn 
  
 Påskallavik 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Hablingbo 
  
 S 
  
 Oskarshamn 
  
 Saltvik 
  
 S 
  
 Gotland 
  
 Hangvar 
  
 S 
  
 Torsås 
  
 Bergkvara 
  
 S A 
  
 Gotland 
  
 Havdhem 
  
 S N 
  
 Torsås 
  
 Stephenson 
  
 Gotland 
  
 Hemse 
  
 S N O 
  
 Torsås 
  
 Djursvik 
  
 A 
  
 197 
  
 Bilaga 7 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Gotland 
  
 Katthammarsvik 
  
 A 
  
 Karlshamn 
  
 Halahult 
  
 A 
  
 Gotland 
  
 Klintehamn 
  
 S N O A 
  
 Karlshamn 
  
 Hällaryd 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Kräklingbo 
  
 S 
  
 Karlshamn 
  
 Johnson 
  
 Doyle 
  
 Gotland 
  
 Ljugarn 
  
 A 
  
 Karlshamn 
  
 Stilleryd 
  
 N 
  
 Gotland 
  
 Lummelunda 
  
 A 
  
 Karlshamn 
  
 Svängsta 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Lärbro 
  
 S N O 
  
 Karlshamn 
  
 Vettekulla+ 
  
 N A 
  
 del av Baker 
  
 Gotland 
  
 När 
  
 S A 
  
 Karlshamn 
  
 Åryd 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Roma Kyrkby 
  
 S 
  
 Karlshamn 
  
 Stilleryd 
  
 N 
  
 Gotland 
  
 Romakloster 
  
 S N O A 
  
 Karlshamn 
  
 Blekinge 
  
 N,A 
  
 skärgård, 
  
 Gotland 
  
 Rone 
  
 S 
  
 Karlskrona 
  
 Drottningskär 
  
 S N A 
  
 Gotland 
  
 Sanda 
  
 S N 
  
 Karlskrona 
  
 Fridlevstad 
  
 Doyle 
  
 Gotland 
  
 Slite 
  
 S N O 
  
 Karlskrona 
  
 Fågelmara 
  
 S N 
  
 Gotland 
  
 Stenkumla 
  
 S 
  
 Karlskrona 
  
 Hasslö 
  
 S N O A 
  
 Gotland 
  
 Stånga 
  
 S N O 
  
 Karlskrona 
  
 Holmsjö 
  
 Reyes O 
  
 Gotland 
  
 Tingstäde 
  
 S N 
  
 Karlskrona 
  
 Jämjö 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Tofta 
  
 A 
  
 Karlskrona 
  
 Kristianopel 
  
 N A 
  
 Gotland 
  
 Träkumla 
  
 S 
  
 Karlskrona 
  
 Kättilsmåla 
  
 Doyle 
  
 Gotland 
  
 Vibble 
  
 N O A 
  
 Karlskrona 
  
 Nättraby 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Vänge 
  
 S 
  
 Karlskrona 
  
 Nävragöl 
  
 N 
  
 Gotland 
  
 Väskinde 
  
 S N O A 
  
 Karlskrona 
  
 Ramdala 
  
 S O 
  
 Gotland 
  
 Västerhejde 
  
 Chambers 
  
 Strömsberg 
  
 S 
  
 Gotland 
  
 Stenkyrka 
  
 S 
  
 Karlskrona 
  
 Sturkö 
  
 S N O A 
  
 Gotland 
  
 Fole 
  
 S 
  
 Karlskrona 
  
 Torhamn 
  
 S N O A 
  
 Gotland 
  
 Endre 
  
 S 
  
 Karlskrona 
  
 Tving 
  
 S O 
  
 Gotland 
  
 Howell 
  
 S 
  
 Karlskrona 
  
 Östernäs 
  
 N A 
  
 Gotland 
  
 Halla 
  
 S 
  
 Karlskrona 
 1 
  
 Blekinge 
  
 N A 
  
 skärgård 
  
 Gotland 
  
 Hogrän 
  
 S 
  
 Cunningham 
  
 Gränum 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Östergarn 
  
 S 
  
 Cunningham 
  
 Hemsjö 
  
 O 
  
 Gotland 
  
 Hejde 
  
 S 
  
 Cunningham 
  
 Jämshög 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Eksta 
  
 S 
  
 Cunningham 
  
 Kyrkhult 
  
 Reyes O 
  
 Gotland 
  
 Öja 
  
 S 
  
 Cunningham 
  
 Vilshult 
  
 S N O 
  
 Gotland 
  
 Fardhem 
  
 S 
  
 Ronneby 
  
 Backaryd 
  
 Reyes O 
  
 Blekinge län 
  
 Ronneby 
  
 Bräkne-Hoby 
  
 S N O 
  
 Karlshamn 
  
 Gustavstorp 
  
 Craig 
  
 Ronneby 
  
 Eringsboda 
  
 S N O 
  
 1  
 I Karlskrona kommun finns totalt 56 rutor inom området Blekinge skärgård 
 198 
 SOU 2000:111 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Ronneby 
  
 Hallabro 
  
 N O A 
  
 Eslöv 
  
 Harlösa 
  
 S 
  
 Ronneby 
  
 Hasselstad 
  
 S 
  
 Eslöv 
  
 Löberöd 
  
 S 
  
 Ronneby 
  
 Johannishus 
  
 S O 
  
 Eslöv 
  
 Marieholm 
  
 S 
  
 Ronneby 
  
 Kuggebod+ 
  
 S 
  
 Eslöv 
  
 Stehag 
  
 S 
  
 Lunnatorp 
  
 Ronneby 
  
 Listerby 
  
 S N O 
  
 Eslöv 
  
 Örtofta 
  
 N 
  
 Ronneby 
  
 Ronnebyhamn 
  
 N A 
  
 Helsingborg 
  
 Bårslöv 
  
 S O 
  
 Ronneby 
  
 Saxemara 
  
 S 
  
 Helsingborg 
  
 Gantofta 
  
 S 
  
 Ronneby 
  
 Blekinge skärgård 
  
 N A 
  
 Helsingborg 
  
 Kattarp 
  
 S O 
  
 Sölvesborg 
  
 Del av Downs 
  
 O 
  
 Helsingborg 
  
 Mörarp 
  
 S O 
  
 +del av Agerum 
  
 Sölvesborg 
  
 Gammalstorp 
  
 S 
  
 Helsingborg 
  
 Påarp 
  
 S O 
  
 Sölvesborg 
  
 Hanö 
  
 N A 
  
 Helsingborg 
  
 Tånga+ 
  
 S 
  
 Rögle 
  
 Sölvesborg 
  
 Hällevik 
  
 S N O 
  
 Helsingborg 
  
 Vallåkra 
  
 Doyle 
  
 Sölvesborg 
  
 Hörvik 
  
 Doyle 
  
 Hässleholm 
  
 Ballingslöv 
  
 Reyes 
  
 Sölvesborg 
  
 Lörby 
  
 O 
  
 Hässleholm 
  
 Bjärnum 
  
 S O 
  
 Sölvesborg 
  
 Mjällby 
  
 S N O 
  
 Hässleholm 
  
 Emmaljunga 
  
 N 
  
 Sölvesborg 
  
 Nogersund 
  
 S N O A 
  
 Hässleholm 
  
 Finja 
  
 S 
  
 Sölvesborg 
  
 Norje 
  
 S N O 
  
 Hässleholm 
  
 Hästveda 
  
 S O 
  
 Sölvesborg 
  
 Pukavik 
  
 Craig 
  
 Hässleholm 
  
 Mala 
  
 S 
  
 Sölvesborg 
  
 Sölvesborg:2 
  
 S 
  
 Hässleholm 
  
 Röke 
  
 S 
  
 Sölvesborg 
  
 Valjeviken 
  
 S 
  
 Hässleholm 
  
 Stoby 
  
 S 
  
 Skånes län 
  
 Hässleholm 
  
 Sösdala 
  
 S O 
  
 Bjuv 
  
 Billesholm 
  
 Reyes O 
  
 Hässleholm 
  
 Tormestorp 
  
 S 
  
 Bjuv 
  
 Ekeby 
  
 Knight 
  
 Hässleholm 
  
 Vankiva 
  
 S 
  
 Bjuv 
  
 Gunnarstorp 
  
 N 
  
 Hässleholm 
  
 Vittsjö 
  
 S O 
  
 Bjuv 
  
 Södra Vrams Fälad 
  
 N 
  
 Hässleholm 
  
 Västra Torup 
  
 S 
  
 Bromölla 
  
 Gualöv 
  
 S 
  
 Höganäs 
  
 Jonstorp 
  
 S 
  
 Bromölla 
  
 Nymölla 
  
 N 
  
 Höör 
  
 Munkarp 
  
 S 
  
 Bromölla 
  
 Näsum 
  
 S 
  
 Höör 
  
 Norra Rörum 
  
 S 
  
 Bromölla 
  
 Valje 
  
 S 
  
 Höör 
  
 Snogeröd 
  
 N 
  
 Båstad 
  
 Förslöv 
  
 S O 
  
 Höör 
  
 Sätofta 
  
 S 
  
 Båstad 
  
 Grevie 
  
 S O 
  
 Höör 
  
 Tjörnarp 
  
 S 
  
 Båstad 
  
 Torekov 
  
 S O 
  
 Klippan 
  
 Ljungbyhed 
  
 Doyle 
  
 Båstad 
  
 Västra Karup 
  
 Kennedy 
  
 Stidsvig 
  
 S 
  
 Båstad 
  
 Östra Karup 
  
 Kennedy 
  
 Östra Ljungby 
  
 S 
  
 Eslöv 
  
 Billinge 
  
 S 
  
 Kristianstad 
  
 Arkelstorp 
  
 S N O 
  
 Eslöv 
  
 Flyinge 
  
 S 
  
 Kristianstad 
  
 Balsby 
  
 N 
  
 199 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kristianstad 
  
 Bäckaskog 
  
 N 
  
 Osby 
  
 Lönsboda 
  
 S 
  
 Kristianstad 
  
 Degeberga 
  
 S N O 
  
 Osby 
  
 Visseltofta 
  
 O 
  
 Kristianstad 
  
 Everöd 
  
 N 
  
 Perstorp 
  
 Häljalt 
  
 N 
  
 Kristianstad 
  
 Fjälkestad 
  
 Reyes 
  
 Perstorp 
  
 Oderljunga 
  
 S N O 
  
 Kristianstad 
  
 Fjälkinge 
  
 S N O 
  
 Perstorp 
  
 Ulvs 
  
 N 
  
 Kristianstad 
  
 Färlöv 
  
 N 
  
 Simrishamn 
  
 Borrby 
  
 O 
  
 Kristianstad 
  
 Scott 
  
 N 
  
 Simrishamn 
  
 Gärsnäs 
  
 O 
  
 Kristianstad 
  
 Huaröd 
  
 N 
  
 Simrishamn 
  
 Hammenhög 
  
 O 
  
 Kristianstad 
  
 Linderöd 
  
 S N 
  
 Simrishamn 
  
 Kivik 
  
 O 
  
 Kristianstad 
  
 Maglehem 
  
 N 
  
 Simrishamn 
  
 Sankt Olof 
  
 O 
  
 Kristianstad 
  
 Norra Åsum 
  
 S 
  
 Simrishamn 
  
 Skillinge 
  
 O 
  
 Kristianstad 
  
 Olseröd 
  
 N 
  
 Sjöbo 
  
 Bjärsjölagård 
  
 N 
  
 Kristianstad 
  
 Long 
  
 N 
  
 Sjöbo 
  
 Blentarp 
  
 Reyes 
  
 Kristianstad 
  
 Rinkaby 
  
 N 
  
 Sjöbo 
  
 Lövestad 
  
 Reyes 
  
 Kristianstad 
  
 Torsebro 
  
 N 
  
 Sjöbo 
  
 Sövde 
  
 N 
  
 Kristianstad 
  
 Vittskövle 
  
 Reyes 
  
 Sjöbo 
  
 Vollsjö 
  
 S N 
  
 Kristianstad 
  
 Yngsjö 
  
 N 
  
 Sjöbo 
  
 Äsperöd 
  
 N 
  
 Kristianstad 
  
 Önnestad 
  
 S N O 
  
 Skurup 
  
 Rydsgård 
  
 S O 
  
 Kristianstad 
  
 Österslöv 
  
 N 
  
 Skurup 
  
 Skivarp 
  
 S O 
  
 Kristianstad 
  
 Östra 
  
 N 
  
 Staffanstorp 
  
 Kyrkheddinge 
  
 S 
  
 Sönnarslöv 
  
 Kävlinge 
  
 Barsebäck 
  
 O 
  
 Svalöv 
  
 Billeberga 
  
 A 
  
 Kävlinge 
  
 Dösjebro 
  
 S O 
  
 Svalöv 
  
 Kågeröd 
  
 A 
  
 Kävlinge 
  
 Hofterup 
  
 S O 
  
 Svalöv 
  
 Röstånga 
  
 A 
  
 Landskrona 
  
 Annelöv 
  
 A 
  
 Svalöv 
  
 Teckomatorp 
  
 A 
  
 Landskrona 
  
 Asmundtorp 
  
 A 
  
 Svalöv 
  
 Tågarp 
  
 A 
  
 Landskrona 
  
 Glumslöv 
  
 A 
  
 Svedala 
  
 Klågerup 
  
 S 
  
 Landskrona 
  
 Häljarp 
  
 S 
  
 Tomelilla 
  
 Brösarp 
  
 S N 
  
 Landskrona 
  
 Härslöv 
  
 S 
  
 Tomelilla 
  
 Onslunda 
  
 Reyes 
  
 Landskrona 
  
 Kvärlöv 
  
 A 
  
 Tomelilla 
  
 Smedstorp 
  
 S N 
  
 Landskrona 
  
 Kyrkbacken 
  
 A 
  
 Trelleborg 
  
 Alstad 
  
 Doyle 
  
 Landskrona 
  
 Tuna 
  
 S 
  
 Trelleborg 
  
 Anderslöv 
  
 Doyle 
  
 Lund 
  
 Revingeby 
  
 S 
  
 Trelleborg 
  
 Klagstorp 
  
 S O 
  
 Lund 
  
 Stångby 
  
 A 
  
 Trelleborg 
  
 Skegrie 
  
 O 
  
 Malmö 
  
 Södra 
  
 S O A 
  
 Trelleborg 
  
 Smygehamn 
  
 O 
  
 Klagshamn 
  
 Malmö 
  
 Tygelsjö 
  
 S O A 
  
 Vellinge 
  
 Ljunghusen 
  
 S 
  
 Osby 
  
 Hökön 
  
 O 
  
 Vellinge 
  
 Västra 
  
 S 
  
 Ingelstad 
  
 Osby 
  
 Killeberg 
  
 S 
  
 Vellinge 
  
 Östra Grevie 
  
 S 
  
 200 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Ystad 
  
 Glemmingebro 
  
 S 
  
 Falkenberg 
  
 Källsjö 
  
 A 
  
 Ystad 
  
 Hedeskoga 
  
 S 
  
 Falkenberg 
  
 Köinge 
  
 A 
  
 Ystad 
  
 Köpingebro 
  
 S O 
  
 Falkenberg 
  
 Ljungby 
  
 Moore 
  
 Ystad 
  
 Löderup 
  
 S O 
  
 Falkenberg 
  
 Långasand 
  
 A 
  
 Ystad 
  
 Svarte 
  
 S O 
  
 Falkenberg 
  
 Långås 
  
 S N A 
  
 Ystad 
  
 Sövestad 
  
 S 
  
 Falkenberg 
  
 Morup 
  
 S N O A 
  
 Åstorp 
  
 Hyllinge 
  
 S N O 
  
 Falkenberg 
  
 Okome 
  
 S A 
  
 Åstorp 
  
 Kvidinge 
  
 S N 
  
 Falkenberg 
  
 Olofsbo 
  
 N 
  
 Ängelholm 
  
 Höja 
  
 N 
  
 Falkenberg 
  
 Chambers 
  
 A 
  
 Ängelholm 
  
 Margretetorp 
  
 Reyes 
  
 Falkenberg 
  
 Skogstorp 
  
 Reyes A 
  
 Ängelholm 
  
 Munka-Ljungby 
  
 N 
  
 Falkenberg 
  
 Skrea 
  
 S N A 
  
 Ängelholm 
  
 Strövelstorp 
  
 N 
  
 Falkenberg 
  
 Slöinge 
  
 S N O A 
  
 Ängelholm 
  
 Össjö 
  
 S N 
  
 Falkenberg 
  
 Jensen 
  
 A 
  
 Örkelljunga 
  
 Eket 
  
 S N 
  
 Falkenberg 
  
 Ullared 
  
 S N O 
  
 Örkelljunga 
  
 Skånes-Fagerhult 
  
 S N 
  
 Falkenberg 
  
 Veka 
  
 A 
  
 Örkelljunga 
  
 Åsljunga 
  
 S N 
  
 Falkenberg 
  
 Vessigebro 
  
 S N O 
  
 Östra Göinge 
  
 Broby 
  
 S N O 
  
 Falkenberg 
  
 Rose 
  
 Reyes A 
  
 Östra Göinge 
  
 Glimåkra 
  
 S N 
  
 Falkenberg 
  
 Anderson 
  
 A 
  
 Kyrkby 
  
 Östra Göinge 
  
 Hanaskog 
  
 N 
  
 Falkenberg 
  
 Årstad 
  
 A 
  
 Östra Göinge 
  
 Immeln 
  
 N A 
  
 Falkenberg 
  
 Älvsered 
  
 N A 
  
 Östra Göinge 
  
 Sibbhult 
  
 S N O 
  
 Falkenberg 
  
 Ätran 
  
 S N A 
  
 Hallands län 
  
 Halmstad 
  
 Eldsberga 
  
 S N O 
  
 Falkenberg 
  
 Asige 
  
 Halmstad 
  
 Fammarp 
  
 Falkenberg 
  
 Bergagård 
  
 S A 
  
 Halmstad 
  
 Frösakull 
  
 S N O 
  
 Falkenberg 
  
 Bölse 
  
 Halmstad 
  
 Frösakull 
  
 S N O 
  
 (norra delen) 
  
 Falkenberg 
  
 Eftra 
  
 Halmstad 
  
 Frösakull 
  
 N O 
  
 (västra delen) 
  
 Falkenberg 
  
 Fagered 
  
 Halmstad 
  
 Fyllinge 
  
 S N O A 
  
 Falkenberg 
  
 Copeland 
  
 S 
  
 Halmstad 
  
 Getinge 
  
 S N O A 
  
 Falkenberg 
  
 Falkenberg:2 
  
 N 
  
 Halmstad 
  
 Gullbrandstorp 
  
 S N O A 
  
 Falkenberg 
  
 Fegen 
  
 N A 
  
 Halmstad 
  
 Gullbranna 
  
 O 
  
 Falkenberg 
  
 Fridhemsberg 
  
 N 
  
 Halmstad 
  
 Harplinge 
  
 S N O 
  
 Falkenberg 
  
 Glommen 
  
 N A 
  
 Halmstad 
  
 Adams 
  
 S N O 
  
 Falkenberg 
  
 Glommen 
  
 N 
  
 Halmstad 
  
 White 
  
 S O 
  
 (norra delen) 
  
 Falkenberg 
  
 Gällared 
  
 Halmstad 
  
 Johansfors 
  
 Falkenberg 
  
 Heberg 
  
 S N A 
  
 Halmstad 
  
 Kvibille 
  
 S N O 
  
 201 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Halmstad 
  
 Laxvik 
  
 N 
  
 Kungsbacka 
  
 Fjärås station 
  
 Garrett 
  
 Halmstad 
  
 Lynga kvarn+ 
  
 S N O 
  
 Kungsbacka 
  
 Frillesås 
  
 S N O 
  
 del av Adams 
  
 Halmstad 
  
 Marbäck 
  
 N 
  
 Kungsbacka 
  
 Gräppås 
  
 A 
  
 Halmstad 
  
 Nissaström 
  
 N 
  
 Kungsbacka 
  
 Gällinge 
  
 Doyle 
  
 Halmstad 
  
 Röinge 
  
 Kungsbacka 
  
 Hagryd-Dala 
  
 Halmstad 
  
 Sandhamn+ 
  
 Kungsbacka 
  
 Halla Heberg 
  
 A 
  
 Görvik 
  
 Halmstad 
  
 Sennan 
  
 N A 
  
 Kungsbacka 
  
 Hanhals 
  
 N 
  
 Halmstad 
  
 Simlångsdalen 
  
 S N O A 
  
 Kungsbacka 
  
 Hjälm 
  
 O 
  
 Halmstad 
  
 Skedala 
  
 N 
  
 Kungsbacka 
  
 Hjälmared 
  
 O 
  
 Halmstad 
  
 Slättåkra 
  
 S O 
  
 Kungsbacka 
  
 Håfors 
  
 Halmstad 
  
 Steninge 
  
 S N O 
  
 Kungsbacka 
  
 Håkulla 
  
 Halmstad 
  
 Särdal 
  
 Kungsbacka 
  
 Högås+Gundal 
  
 Halmstad 
  
 Trönninge 
  
 S N O A 
  
 Kungsbacka 
  
 Högås+Sjötorp 
  
 Halmstad 
  
 Tylösand 
  
 N O A 
  
 Kungsbacka 
  
 Hönsaryd 
  
 Halmstad 
  
 Tönnersjö 
  
 A 
  
 Kungsbacka 
  
 Karsjö+Kärra 
  
 O 
  
 Halmstad 
  
 Villshärad 
  
 N 
  
 Kungsbacka 
  
 Kläppa 
  
 O 
  
 Halmstad 
  
 Marquez 
  
 S N O 
  
 Kungsbacka 
  
 Kungsbacka:11 
  
 A 
  
 Hylte 
  
 Brännögård 
  
 N 
  
 Kungsbacka 
  
 Kungsbacka:12 
  
 A 
  
 Hylte 
  
 Drängsered 
  
 S A 
  
 Kungsbacka 
  
 Kungsbacka:15 
  
 Hylte 
  
 Kinnared 
  
 S N 
  
 Kungsbacka 
  
 Kungsbacka:16 
  
 Hylte 
  
 Landeryd 
  
 Reyes 
  
 Kungsbacka 
  
 Kungsbacka:9 
  
 Hylte 
  
 Långaryd 
  
 O 
  
 Kungsbacka 
  
 Källåsberget 
  
 Hylte 
  
 Nyby 
  
 S 
  
 Kungsbacka 
  
 Lerkil 
  
 S A 
  
 Hylte 
  
 Rydöbruk 
  
 S N A 
  
 Kungsbacka 
  
 Lunnaberg 
  
 A 
  
 Hylte 
  
 Thompson 
  
 Reyes O 
  
 Kungsbacka 
  
 Rygga 
  
 A 
  
 Hylte 
  
 Unnaryd 
  
 S N O 
  
 Kungsbacka 
  
 Råhagen 
  
 A 
  
 Kungsbacka 
  
 Anneberg 
  
 S 
  
 Kungsbacka 
  
 Rösan 
  
 A 
  
 Kungsbacka 
  
 Backa 
  
 O 
  
 Kungsbacka 
  
 Sintorp 
  
 O A 
  
 Kungsbacka 
  
 Brattås 
  
 A 
  
 Kungsbacka 
  
 Skår 
  
 A 
  
 Kungsbacka 
  
 Brattås 
  
 Kungsbacka 
  
 Släp 
  
 (västra delen) 
  
 Kungsbacka 
  
 Buared 
  
 A 
  
 Kungsbacka 
  
 Stuv 
  
 Kungsbacka 
  
 Buerås 
  
 A 
  
 Kungsbacka 
  
 Särö 
  
 S N O 
  
 Kungsbacka 
  
 Dåla 
  
 Kungsbacka 
  
 Södergården+ 
  
 Källekärr+Bäcken 
  
 Kungsbacka 
  
 Fjärås Kyrkby 
  
 S 
  
 Kungsbacka 
  
 Sönnerbergen 
  
 (västra delen) 
  
 202 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kungsbacka 
  
 Torkelstorp 
  
 A 
  
 Laholm 
  
 Skummelövs 
  
 A 
  
 (västra delen) 
  
 strand (del av) 
  
 Kungsbacka 
  
 Vallda 
  
 S A 
  
 Laholm 
  
 Skummeslövs- 
  
 S O A 
  
 strand 
  
 Kungsbacka 
  
 Vassbäck 
  
 A 
  
 Laholm 
  
 Tjärby+ 
  
 A 
  
 Daggarp 
  
 Kungsbacka 
  
 Viken 
  
 A 
  
 Laholm 
  
 Vallberga 
  
 S N O A 
  
 Kungsbacka 
  
 Vässingsö 
  
 Laholm 
  
 Veinge 
  
 S N O A 
  
 Kungsbacka 
  
 Combs 
  
 O A 
  
 Laholm 
  
 Veinge by 
  
 A 
  
 Kungsbacka 
  
 Cisneros 
  
 Pham 
  
 Laholm 
  
 Våxtorp 
  
 S N O A 
  
 Kungsbacka 
  
 Älvsåker 
  
 S 
  
 Laholm 
  
 Ysby 
  
 S O A 
  
 Kungsbacka 
  
 Öjersbo 
  
 Laholm 
  
 Ålstorp 
  
 Kungsbacka 
  
 Ölmanäs 
  
 O 
  
 Laholm 
  
 Öringe 
  
 A 
  
 Kungsbacka 
  
 Österbyn 
  
 Varberg 
  
 Björkäng+ 
  
 N 
  
 Smedsgård 
  
 Laholm 
  
 Ala 
  
 S A 
  
 Varberg 
  
 Bua 
  
 S N O 
  
 Laholm 
  
 Allarp 
  
 A 
  
 Varberg 
  
 Bystaden 
  
 N 
  
 Laholm 
  
 Young 
  
 A 
  
 Varberg 
  
 Dagsås 
  
 N 
  
 Laholm 
  
 Genevad 
  
 S N O A 
  
 Varberg 
  
 Galtabäck 
  
 N O 
  
 Laholm 
  
 Hasslöv 
  
 S O A 
  
 Varberg 
  
 Gamla Köpstad 
  
 N 
  
 (södra delen) 
  
 Laholm 
  
 Hishult 
  
 S N O A 
  
 Varberg 
  
 Schneider 
  
 N 
  
 (västra delen) 
  
 Laholm 
  
 Knäred 
  
 S N O A 
  
 Varberg 
  
 Schneider 
  
 N 
  
 (östra delen) 
  
 Laholm 
  
 Kornhult 
  
 A 
  
 Varberg 
  
 Grimeton 
  
 N 
  
 Laholm 
  
 Laholm:1 
  
 O 
  
 Varberg 
  
 Aguilar 
  
 N O 
  
 kyrkby 
  
 Laholm 
  
 Lilla Tjärby 
  
 N O A 
  
 Varberg 
  
 Gödestad 
  
 Garrett 
  
 Laholm 
  
 Mellbystrand 
  
 S O A 
  
 Varberg 
  
 Himle 
  
 S N O 
  
 Laholm 
  
 Mellbystrand 
  
 O A 
  
 Varberg 
  
 Holmen 
  
 N 
  
 (del av) 
  
 Laholm 
  
 Mästocka 
  
 O A 
  
 Varberg 
  
 Hunnestad 
  
 S N O 
  
 Laholm 
  
 Ränneslöv 
  
 S O A 
  
 Varberg 
  
 Järlöv+ 
  
 N 
  
 Fageråkra 
  
 Laholm 
  
 Franklin 
  
 A 
  
 Varberg 
  
 Williams 
  
 Pham 
  
 Laholm 
  
 Skogaby 
  
 O A 
  
 Varberg 
  
 Kungsäter 
  
 S N O 
  
 Laholm 
  
 Skottorp 
  
 S N O A 
  
 Varberg 
  
 Kärradal 
  
 N 
  
 203 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Varberg 
  
 Faulkner 
  
 Pham 
  
 Varberg 
  
 Årnäs 
  
 N 
  
 Varberg 
  
 Löftaskog+Kärra 
  
 N O 
  
 Varberg 
  
 Årnäshalvön 
  
 N 
  
 +Stråvallastrand 
  
 (västra delen) 
  
 Varberg 
  
 Nösslinge 
  
 N 
  
 Varberg 
  
 Åsby 
  
 S N O 
  
 Varberg 
  
 Rolfstorp 
  
 S N O 
  
 Varberg 
  
 Åskloster 
  
 N 
  
 Varberg 
  
 Sibbarp 
  
 S N O 
  
 Västra Götalands län 
  
 Varberg 
  
 Skällinge 
  
 S N O 
  
 Ale 
  
 Alvhem 
  
 S O 
  
 Varberg 
  
 Skällåkra 
  
 N 
  
 Ale 
  
 Skepplanda 
  
 S 
  
 Varberg 
  
 Svenstorp 
  
 N 
  
 Alingsås 
  
 Gräfsnäs 
  
 O 
  
 Varberg 
  
 Sällstorp 
  
 N 
  
 Alingsås 
  
 Hemsjö 
  
 S 
  
 Varberg 
  
 Södra Näs 
  
 N 
  
 Alingsås 
  
 Hjälmared 
  
 S 
  
 Varberg 
  
 Södra Näs 
  
 N 
  
 Alingsås 
  
 Ingared 
  
 S 
  
 (norra delen) 
  
 Varberg 
  
 Södra Näs 
  
 N 
  
 Alingsås 
  
 Långared 
  
 S 
  
 (västra delen) 
  
 Varberg 
  
 Tofta 
  
 N O 
  
 Alingsås 
  
 Magra 
  
 S 
  
 Varberg 
  
 Torpa 
  
 N 
  
 Alingsås 
  
 Sollebrunn 
  
 S 
  
 (norra delen) 
  
 Varberg 
  
 Torpa 
  
 Alingsås 
  
 Stora Mellby 
  
 S N 
  
 (södra delen) 
  
 Varberg 
  
 Torstorp 
  
 N 
  
 Alingsås 
  
 Västra Bodarna 
  
 S O 
  
 (västra delen) 
  
 Varberg 
  
 Torstorp 
  
 N 
  
 Alingsås 
  
 Ödenäs 
  
 S 
  
 (östra delen) 
  
 Varberg 
  
 Träslövsläge 
  
 S N O 
  
 Bengtsfors 
  
 Billingsfors 
  
 S 
  
 Varberg 
  
 Träslövsläge 
  
 N 
  
 Bengtsfors 
  
 Bäckefors 
  
 S 
  
 (norra delen) 
  
 Varberg 
  
 Trönninge 
  
 N O 
  
 Bengtsfors 
  
 Dals Långed 
  
 S 
  
 Varberg 
  
 Trönningenäs 
  
 N 
  
 Bengtsfors 
  
 Gustavsfors 
  
 S 
  
 Varberg 
  
 Tvååker 
  
 S N O 
  
 Bengtsfors 
  
 Barnes 
  
 S 
  
 Varberg 
  
 Tångaberg 
  
 S N O 
  
 Bollebygd 
  
 Olsfors 
  
 S N A 
  
 Varberg 
  
 Valinge 
  
 Reyes O 
  
 Bollebygd 
  
 Töllsjö 
  
 S A 
  
 Varberg 
  
 Varberg:1 
  
 N 
  
 Borås 
  
 Aplared 
  
 Anderson 
  
 Veddige 
  
 S N O 
  
 Borås 
  
 Borgstena 
  
 S N 
  
 Varberg 
  
 Väröbacka 
  
 S O 
  
 Borås 
  
 Bredared 
  
 S N 
  
 Varberg 
  
 Åkraberg+ 
  
 N 
  
 Borås 
  
 Webster 
  
 S O 
  
 Lilla Sunnvära 
  
 204 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Borås 
  
 Funningen 
  
 S 
  
 Gullspång 
  
 Gullspång 
  
 S N O 
  
 Borås 
  
 Huynh 
  
 S 
  
 Gullspång 
  
 Gårdsjö 
  
 S 
  
 Borås 
  
 Hedared 
  
 O 
  
 Gullspång 
  
 Hova 
  
 S N O 
  
 Borås 
  
 Kinnarumma 
  
 S O 
  
 Gullspång 
  
 Otterbäcken 
  
 S N 
  
 Borås 
  
 Målsryd 
  
 S 
  
 Gullspång 
  
 Skagersvik 
  
 Reyes 
  
 Borås 
  
 Rångedala 
  
 S O 
  
 Göteborg 
  
 Asperö 
  
 S 
  
 Borås 
  
 Sandared 
  
 S 
  
 Göteborg 
  
 Brännö 
  
 S 
  
 Borås 
  
 Sandhult 
  
 S N 
  
 Göteborg 
  
 Donsö 
  
 S 
  
 Borås 
  
 Sjömarken 
  
 S 
  
 Göteborg 
  
 Kvisljungeby 
  
 Borås 
  
 Äspered 
  
 S O 
  
 Göteborg 
  
 Olofstorp 
  
 S 
  
 Dals-Ed 
  
 Ed 
  
 S 
  
 Göteborg 
  
 Styrsö 
  
 S 
  
 Dals-Ed 
  
 Håbol 
  
 A 
  
 Göteborg 
  
 Säve 
  
 S 
  
 King 
  
 Garcia 
  
 Sanchez 
  
 Göteborg 
  
 Vrångö 
  
 S 
  
 Dals-Ed 
  
 Töftedal/ 
  
 A 
  
 Götene 
  
 Hällekis 
  
 S N O 
  
 Dals Högen 
  
 Dals-Ed 
  
 Ökna/Rölanda 
  
 S 
  
 Götene 
  
 Källby 
  
 S N O 
  
 Essunga 
  
 Essunga 
  
 S 
  
 Götene 
  
 Lundsbrunn 
  
 S N O 
  
 Essunga 
  
 Främmestad 
  
 N 
  
 Götene 
  
 Årnäs 
  
 N 
  
 Essunga 
  
 Fåglum 
  
 N 
  
 Herrljunga 
  
 Annelund 
  
 S N 
  
 Essunga 
  
 Becker 
  
 N 
  
 Herrljunga 
  
 Fåglavik 
  
 A 
  
 Essunga 
  
 Nossebro 
  
 S N O 
  
 Herrljunga 
  
 Hudene 
  
 S 
  
 Falköping 
  
 Broddetorp 
  
 S 
  
 Herrljunga 
  
 Ljung 
  
 S O 
  
 Falköping 
  
 Floby 
  
 S N O 
  
 Hjo 
  
 Blikstorp 
  
 N 
  
 Falköping 
  
 Gudhem 
  
 S O 
  
 Hjo 
  
 Korsberga 
  
 S 
  
 Falköping 
  
 Kinnarp 
  
 S 
  
 Härryda 
  
 Eskilsby 
  
 S 
  
 Falköping 
  
 Kättilstorp 
  
 S N 
  
 Härryda 
  
 Hindås 
  
 S N O 
  
 Falköping 
  
 Odensberg 
  
 S 
  
 Härryda 
  
 Hällingsjö 
  
 S N 
  
 Falköping 
  
 Stenstorp 
  
 S N O 
  
 Härryda 
  
 Härryda 
  
 S N 
  
 Falköping 
  
 Torbjörntorp 
  
 S O 
  
 Härryda 
  
 Rävlanda 
  
 S N O 
  
 Falköping 
  
 Vartofta 
  
 S O 
  
 Karlsborg 
  
 Forsvik 
  
 Falköping 
  
 Åsarp 
  
 S 
  
 Karlsborg 
  
 Mölltorp 
  
 S 
  
 Falköping 
  
 Åsle 
  
 S 
  
 Karlsborg 
  
 Undenäs 
  
 Färgelanda 
  
 Färgelanda 
  
 S 
  
 Kungälv 
  
 Diseröd 
  
 S O 
  
 Färgelanda 
  
 Högsäter 
  
 S N O 
  
 Kungälv 
  
 Kareby 
  
 S 
  
 Färgelanda 
  
 Stigen 
  
 S N O 
  
 Kungälv 
  
 Kode 
  
 S N O 
  
 Färgelanda 
  
 Ödeborg 
  
 S N O 
  
 Kungälv 
  
 Kärna 
  
 S 
  
 205 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kungälv 
  
 Marstrand 
  
 S 
  
 Mark 
  
 Rydal 
  
 A 
  
 Lerum 
  
 Meza 
  
 Sanders 
  
 Sätila 
  
 S N O 
  
 Lerum 
  
 Sjövik 
  
 S O 
  
 Sanders 
  
 Torestorp 
  
 S 
  
 Lerum 
  
 Tollered 
  
 S N 
  
 Mark 
  
 Öxabäck 
  
 S 
  
 Lidköping 
  
 Filsbäck 
  
 O 
  
 Mellerud 
  
 Bränna 
  
 Lidköping 
  
 Gillstad 
  
 O 
  
 Mellerud 
  
 Dals Rostock 
  
 S O 
  
 Lidköping 
  
 Järpås 
  
 S N O 
  
 Mellerud 
  
 Dalskog 
  
 O 
  
 Lidköping 
  
 Otterstad 
  
 S O 
  
 Mellerud 
  
 Håverud 
  
 N O 
  
 Lidköping 
  
 Saleby 
  
 Doyle 
  
 Mellerud 
  
 Åsensbruk 
  
 S O 
  
 Lidköping 
  
 Såtenäs Villastad 
  
 Craig 
  
 Mellerud 
  
 Åsebro 
  
 S 
  
 Lidköping 
  
 Tun 
  
 S O A 
  
 Munkedal 
  
 Dingle 
  
 S N O 
  
 Lidköping 
  
 Vinninga 
  
 S N O 
  
 Munkedal 
  
 Hedekas 
  
 Reyes O 
  
 Lidköping 
  
 Örslösa 
  
 S O 
  
 Munkedal 
  
 Håby 
  
 N 
  
 Lilla Edet 
  
 Göta 
  
 S N 
  
 Munkedal 
  
 Hällevadsholm 
  
 S N O 
  
 Lilla Edet 
  
 Hjärtum 
  
 S A 
  
 Mölndal 
  
 Hällesåker 
  
 S O 
  
 Lilla Edet 
  
 Lödöse 
  
 S O 
  
 Orust 
  
 Ellös 
  
 S N O 
  
 Lilla Edet 
  
 Nygård 
  
 S N 
  
 Orust 
  
 Henån 
  
 S N O 
  
 Lysekil 
  
 Brastad 
  
 S N 
  
 Orust 
  
 Hälleviksstran 
  
 S A 
  
 d 
  
 Lysekil 
  
 Brodalen 
  
 A 
  
 Orust 
  
 Mollösund 
  
 S N 
  
 Lysekil 
  
 Fiskebäckskil 
  
 O 
  
 Orust 
  
 Nösund 
  
 Moore 
  
 Lysekil 
  
 Grundsund 
  
 S O 
  
 Orust 
  
 Slussen 
  
 S 
  
 Lysekil 
  
 Rixö 
  
 Orust 
  
 Svanesund 
  
 S N O 
  
 Mariestad 
  
 Hasslerör 
  
 S 
  
 Orust 
  
 Svanvik 
  
 N 
  
 Mariestad 
  
 Leksberg 
  
 S 
  
 Orust 
  
 Varekil 
  
 S N 
  
 Mariestad 
  
 Lyrestad 
  
 S 
  
 Partille 
  
 Jonsered 
  
 S N O 
  
 Mariestad 
  
 Mariestad:1 
  
 A 
  
 Partille 
  
 Kåhög 
  
 O 
  
 Mariestad 
  
 Sjötorp 
  
 A 
  
 Partille 
  
 Öjersjö 
  
 S O 
  
 Mariestad 
  
 Tidavad 
  
 S A 
  
 Skara 
  
 Ardala 
  
 S N 
  
 Mariestad 
  
 Ullervad 
  
 S O 
  
 Skara 
  
 Axvall 
  
 S N 
  
 Sanders 
  
 Berghem 
  
 S 
  
 Skara 
  
 Eggby 
  
 Sanders 
  
 Björketorp 
  
 S 
  
 Skara 
  
 Varnhem 
  
 S N 
  
 Mark 
  
 Fotskäl 
  
 S 
  
 Skövde 
  
 Igelstorp 
  
 Mark 
  
 Fritsla 
  
 S 
  
 Skövde 
  
 Lerdala 
  
 S 
  
 Mark 
  
 Hajom 
  
 S 
  
 Skövde 
  
 Stöpen 
  
 S O 
  
 Mark 
  
 Horred 
  
 S N O 
  
 Skövde 
  
 Tidan 
  
 S N O 
  
 Mark 
  
 Hyssna 
  
 S 
  
 Skövde 
  
 Timmersdala 
  
 S N O 
  
 206 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Skövde 
  
 Ulvåker 
  
 Tanum 
  
 Östad 
  
 A 
  
 Skövde 
  
 Väring 
  
 S 
  
 Tibro 
  
 Lester 
  
 N O A 
  
 Skövde 
  
 Värsås 
  
 S O 
  
 Tidaholm 
  
 Ekedalen 
  
 S O A 
  
 Sotenäs 
  
 Bovallstrand 
  
 S N 
  
 Tidaholm 
  
 Folkabo 
  
 S O A 
  
 Sotenäs 
  
 Hunnebostrand 
  
 S N 
  
 Tidaholm 
  
 Fröjered 
  
 S O A 
  
 Sotenäs 
  
 Malmön 
  
 A 
  
 Tidaholm 
  
 Madängsholm 
  
 O A 
  
 Sotenäs 
  
 Smögen 
  
 S N 
  
 Tjörn 
  
 Bleket 
  
 S 
  
 Stenungsund 
  
 Jörlanda 
  
 S O 
  
 Tjörn 
  
 Hjälteby+ 
  
 S 
  
 del av Sundsby 
  
 Stenungsund 
  
 Kåkenäs+Nösnäs 
  
 S 
  
 Tjörn 
  
 Höviksnäs 
  
 S 
  
 Stenungsund 
  
 Stora Höga 
  
 S O 
  
 Tjörn 
  
 Klädesholmen 
  
 S 
  
 Stenungsund 
  
 Svartehallen 
  
 Tjörn 
  
 Kyrkesund 
  
 S 
  
 Stenungsund 
  
 Svenshögen 
  
 Doyle 
  
 Tjörn 
  
 Kållekärr 
  
 S 
  
 Stenungsund 
  
 Ucklum 
  
 S 
  
 Tjörn 
  
 Myggenäs 
  
 S 
  
 Stenungsund 
  
 Ödsmål 
  
 S 
  
 Tjörn 
  
 Rönnäng 
  
 S 
  
 Strömstad 
  
 Råssö+Sandbackarna 
  
 S 
  
 Tjörn 
  
 Stora Dyrön 
  
 S 
  
 +Liden+Gatelid 
  
 Strömstad 
  
 Skee 
  
 S 
  
 Tjörn 
  
 Åstol 
  
 S 
  
 Strömstad 
  
 Syd-Koster 
  
 S 
  
 Tranemo 
  
 Ambjörnarp 
  
 S N 
  
 Strömstad 
  
 Tjärnö 
  
 S 
  
 Tranemo 
  
 Dalstorp 
  
 S N O 
  
 Svenljunga 
  
 Hillared 
  
 S N 
  
 Tranemo 
  
 Grimsås 
  
 S N 
  
 Svenljunga 
  
 Holsljunga 
  
 S N 
  
 Tranemo 
  
 Limmared 
  
 S N O 
  
 Svenljunga 
  
 Håcksvik 
  
 S N 
  
 Tranemo 
  
 Ljungsarp 
  
 Reyes 
  
 Svenljunga 
  
 Mjöbäck 
  
 Reyes 
  
 Tranemo 
  
 Länghem 
  
 S N O 
  
 Svenljunga 
  
 Mårdaklev 
  
 S N 
  
 Tranemo 
  
 Nittorp 
  
 N 
  
 Svenljunga 
  
 Sexdrega 
  
 S N O 
  
 Tranemo 
  
 Rosenlund 
  
 Svenljunga 
  
 Örsås (västra delen) 
  
 S 
  
 Tranemo 
  
 Sjötofta 
  
 S N 
  
 Svenljunga 
  
 Östra Frölunda 
  
 S N O 
  
 Tranemo 
  
 Uddebo 
  
 N 
  
 Svenljunga 
  
 Överlida 
  
 S N O 
  
 Trollhättan 
  
 Norra Björke 
  
 S 
  
 Svenljunga 
  
 Kalv 
  
 N 
  
 Trollhättan 
  
 Sjuntorp 
  
 S 
  
 Tanum 
  
 Backa+Smeberg 
  
 S 
  
 Trollhättan 
  
 Upphärad 
  
 S 
  
 Tanum 
  
 Fjällbacka 
  
 S N O 
  
 Trollhättan 
  
 Velanda 
  
 S 
  
 Tanum 
  
 Grebbestad 
  
 S A 
  
 Trollhättan 
  
 Väne-Åsaka 
  
 S 
  
 Tanum 
  
 Hamburgsund 
  
 S 
  
 Töreboda 
  
 Moholm 
  
 S N 
  
 Tanum 
  
 Lur 
  
 S 
  
 Töreboda 
  
 Älgarås 
  
 S N 
  
 Tanum 
  
 Rabbalshede 
  
 S A 
  
 Uddevalla 
  
 Ammenäs 
  
 A 
  
 Tanum 
  
 Resö 
  
 S 
  
 Uddevalla 
  
 Berg+Skogen 
  
 S 
  
 +Kamperöd 
  
 Tanum 
  
 Holmes 
  
 S 
  
 Uddevalla 
  
 Fagerhult 
  
 A 
  
 207 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Uddevalla 
  
 Herrestad 
  
 S 
  
 Åmål 
  
 Tösse 
  
 S O 
  
 Uddevalla 
  
 Hogstorp 
  
 S A 
  
 Åmål 
  
 Ånimskog 
  
 S N A 
  
 Uddevalla 
  
 Sunningen 
  
 A 
  
 Öckerö 
  
 Björkö 
  
 S 
  
 Ulricehamn 
  
 Blidsberg 
  
 S N O A 
  
 Öckerö 
  
 Fotö 
  
 S 
  
 Ulricehamn 
  
 Brunn 
  
 S 
  
 Öckerö 
  
 Hyppeln 
  
 S 
  
 Ulricehamn 
  
 Dalum 
  
 S O A 
  
 Öckerö 
  
 Johnson 
  
 S 
  
 Ulricehamn 
  
 Gällstad 
  
 S N O A 
  
 Öckerö 
  
 Kalvsund 
  
 S 
  
 Ulricehamn 
  
 Hulu 
  
 Öckerö 
  
 Källö-Knippla 
  
 S 
  
 Ulricehamn 
  
 Hökerum 
  
 S N O A 
  
 Öckerö 
  
 Rörö 
  
 S 
  
 Ulricehamn 
  
 Hössna 
  
 S 
  
 Värmlands län 
  
 Ulricehamn 
  
 Marbäck 
  
 S A 
  
 Arvika 
  
 Edane 
  
 S N 
  
 Ulricehamn 
  
 Nitta 
  
 S A 
  
 Arvika 
  
 Glava 
  
 S N O 
  
 Ulricehamn 
  
 Rånnaväg 
  
 N O 
  
 Arvika 
  
 Gunnarskog 
  
 Reyes 
  
 Ulricehamn 
  
 Röshult 
  
 N 
  
 Arvika 
  
 Högvalta 
  
 N 
  
 Ulricehamn 
  
 Timmele 
  
 S A 
  
 Arvika 
  
 Jössefors 
  
 Reyes 
  
 Ulricehamn 
  
 Trädet 
  
 S A 
  
 Arvika 
  
 Klässbol 
  
 S N 
  
 Ulricehamn 
  
 Tvärred 
  
 S A 
  
 Arvika 
  
 Mangskog 
  
 S 
  
 Ulricehamn 
  
 Vegby 
  
 S A 
  
 Arvika 
  
 Nedre 
  
 N 
  
 Rackstad+Holm 
  
 Ulricehamn 
  
 Älmestad 
  
 S A 
  
 Arvika 
  
 Ottebol 
  
 N 
  
 Vara 
  
 Arentorp 
  
 S N O 
  
 Arvika 
  
 Sulvik 
  
 S N 
  
 Vara 
  
 Emtunga 
  
 N 
  
 Arvika 
  
 Västra Furtan 
  
 N 
  
 Vara 
  
 Jung 
  
 S N 
  
 Eda 
  
 Adolfsfors+ 
  
 N 
  
 Köla 
  
 Vara 
  
 Anderson 
  
 S N O 
  
 Eda 
  
 Wilson 
  
 Reyes O 
  
 Vara 
  
 Larv 
  
 S 
  
 Eda 
  
 Eda 
  
 N 
  
 Vara 
  
 Stora Levene 
  
 S N O 
  
 Eda 
  
 Eda Glasbruk 
  
 N 
  
 Vara 
  
 Tråvad 
  
 S N 
  
 Eda 
  
 Koppom 
  
 S N O 
  
 Vara 
  
 Vedum 
  
 S N O 
  
 Eda 
  
 Lässerud 
  
 N 
  
 Vårgårda 
  
 Hol 
  
 S 
  
 Eda 
  
 Skillingsfors 
  
 N 
  
 Vårgårda 
  
 Östadkulle 
  
 S A 
  
 Eda 
  
 Åmotfors 
  
 S N O 
  
 Vänersborg 
  
 Brålanda 
  
 S N O 
  
 Filipstad 
  
 Brattfors 
  
 S 
  
 Vänersborg 
  
 Frändefors 
  
 S O 
  
 Filipstad 
  
 Goodwin 
  
 Pham 
  
 Vänersborg 
  
 Vänersnäs 
  
 S 
  
 Filipstad 
  
 Nordmark 
  
 S N 
  
 Vänersborg 
  
 Väne-Ryr 
  
 S 
  
 Filipstad 
  
 Nykroppa 
  
 S N O 
  
 Åmål 
  
 Edsleskog 
  
 S A 
  
 Filipstad 
  
 Persberg 
  
 S N 
  
 Åmål 
  
 Fengersfors 
  
 S N A 
  
 Forshaga 
  
 Deje 
  
 S N O 
  
 Åmål 
  
 Mo 
  
 S 
  
 Forshaga 
  
 Dyvelsten 
  
 N 
  
 208 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Forshaga 
  
 Mölnbacka 
  
 N 
  
 Karlstad 
  
 Norsbron 
  
 N 
  
 Forshaga 
  
 Olsäter 
  
 S N 
  
 Karlstad 
  
 Skattkärr 
  
 S N 
  
 Forshaga 
  
 Tjärnheden 
  
 N 
  
 Karlstad 
  
 Ulvsbyn+ 
  
 N 
  
 Mosstorp 
  
 Grums 
  
 Borgvik 
  
 S N 
  
 Karlstad 
  
 Vallargärdet 
  
 S N 
  
 Grums 
  
 Allen 
  
 Reyes 
  
 Karlstad 
  
 Jenkins 
  
 S N O 
  
 Grums 
  
 Khan 
  
 S N 
  
 Karlstad 
  
 Väse 
  
 S N 
  
 Grums 
  
 Slottsbron 
  
 S N 
  
 Kil 
  
 Goodman 
  
 Reyes 
  
 Grums 
  
 Värmskog 
  
 S 
  
 Kil 
  
 Högboda 
  
 S N 
  
 Hagfors 
  
 Bergsäng 
  
 S N 
  
 Kil 
  
 Tolita 
  
 S 
  
 Hagfors 
  
 Byn+Hallen 
  
 N 
  
 Kristineham 
  
 Björneborg 
  
 Reyes O 
  
 n 
  
 Hagfors 
  
 Edebäck 
  
 N 
  
 Kristineham 
  
 Bäckhammar 
  
 S N 
  
 n 
  
 Hagfors 
  
 Ekshärad 
  
 S N O 
  
 Kristineham 
  
 Nybble 
  
 S N O 
  
 n 
  
 Hagfors 
  
 Geijersholm 
  
 N 
  
 Kristineham 
  
 Skottlanda 
  
 N 
  
 n 
  
 Hagfors 
  
 Gumhöjden 
  
 N 
  
 Kristineham 
  
 Ölme 
  
 S N 
  
 n 
  
 Hagfors 
  
 Gustavsfors 
  
 S N 
  
 Munkfors 
  
 Ransäter 
  
 S 
  
 Hagfors 
  
 Höje 
  
 N 
  
 Storfors 
  
 Kyrksten 
  
 N 
  
 Hagfors 
  
 Mjönäs 
  
 Reyes 
  
 Storfors 
  
 Lungsund 
  
 S 
  
 Hagfors 
  
 Råda 
  
 S N 
  
 Storfors 
  
 Storfors 
  
 S N O 
  
 Hagfors 
  
 Sunnemo 
  
 Reyes 
  
 Sunne 
  
 Bäckalund 
  
 S 
  
 Hagfors 
  
 Sörby 
  
 N 
  
 Sunne 
  
 Gettjärn 
  
 S 
  
 Hagfors 
  
 Uddeholm 
  
 Reyes 
  
 Sunne 
  
 Gullsby 
  
 N 
  
 Hagfors 
  
 Västra Skymnäs 
  
 N 
  
 Sunne 
  
 Lysvik 
  
 S N 
  
 Hagfors 
  
 Ämtbjörk 
  
 N 
  
 Sunne 
  
 Lövstaholm 
  
 N 
  
 Hammarö 
  
 Rud+Ängen 
  
 N 
  
 Sunne 
  
 Rottneros 
  
 S N 
  
 Hammarö 
  
 Rud södra 
  
 N 
  
 Sunne 
  
 Södra Borgeby + 
  
 N 
  
 Gullsby 
  
 Hammarö 
  
 Tye 
  
 N 
  
 Sunne 
  
 Uddheden 
  
 S N 
  
 Hammarö 
  
 Vidöåsen 
  
 S N 
  
 Sunne 
  
 Västra Ämtervik 
  
 Reyes 
  
 Karlstad 
  
 Alster 
  
 N 
  
 Säffle 
  
 Långseruds-Ed 
  
 S N 
  
 Karlstad 
  
 Bergvik 
  
 N 
  
 Säffle 
  
 Nysäter 
  
 S N O 
  
 Karlstad 
  
 Blombacka 
  
 N 
  
 Säffle 
  
 Sillingsfors 
  
 N 
  
 Karlstad 
  
 Edsgatan+Höja 
  
 N 
  
 Säffle 
  
 Svanskog 
  
 S N O 
  
 +Björby+Gräsås 
  
 Karlstad 
  
 Edsvalla 
  
 N 
  
 Säffle 
  
 Värmlandsbro 
  
 S N 
  
 209 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Karlstad 
  
 Gökhöjden 
  
 N 
  
 Torsby 
  
 Ambjörby 
  
 N 
  
 Karlstad 
  
 Hynboholm+ 
  
 N 
  
 Torsby 
  
 Bada 
  
 S N 
  
 Grönäs 
  
 Karlstad 
  
 Davidson 
  
 N 
  
 Torsby 
  
 Bograngen 
  
 S N O 
  
 Karlstad 
  
 Molkom 
  
 S N O 
  
 Torsby 
  
 Dalby 
  
 N 
  
 210 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Torsby 
  
 Fensbol 
  
 S N 
  
 Askersund 
  
 Zinkgruvan 
  
 S N A 
  
 del av Kallerud 
  
 Torsby 
  
 Höljes 
  
 S N O 
  
 Askersund 
  
 Åmmeberg 
  
 Mitchell 
  
 Torsby 
  
 Lekvattnet 
  
 S 
  
 Askersund 
  
 Jones 
  
 Knight 
  
 Torsby 
  
 Likenäs 
  
 N O 
  
 Askersund 
  
 Åsbrohemmet 
  
 N A 
  
 Torsby 
  
 Oleby 
  
 Reyes 
  
 Degerfors 
  
 Svartå 
  
 S N 
  
 Torsby 
  
 Ransby 
  
 N 
  
 Degerfors 
  
 Åtorp 
  
 S N 
  
 Torsby 
  
 Stöllet 
  
 S N O 
  
 Hallsberg 
  
 Björnhammaren 
  
 N 
  
 Torsby 
  
 Svenneby 
  
 Reyes 
  
 Hallsberg 
  
 Hjortkvarn 
  
 S N O 
  
 Torsby 
  
 Sysslebäck 
  
 S N O 
  
 Hallsberg 
  
 Pålsboda 
  
 S N O 
  
 Torsby 
  
 Sörmark+Millmark 
  
 S 
  
 Hallsberg 
  
 Sköllersta 
  
 S N O 
  
 Torsby 
  
 Vitsand 
  
 S O 
  
 Hallsberg 
  
 Svennevad 
  
 A 
  
 Torsby 
  
 Vägsjöfors 
  
 N 
  
 Hallsberg 
  
 Vretstorp 
  
 S N O 
  
 Torsby 
  
 Önnerud 
  
 N 
  
 Hallsberg 
  
 Östansjö 
  
 S N O 
  
 Torsby 
  
 Östmark 
  
 S N O 
  
 Hällefors 
  
 Bredsjö 
  
 N 
  
 Torsby 
  
 Överbyn 
  
 S 
  
 Hällefors 
  
 Grythyttan 
  
 S N 
  
 Årjäng 
  
 Fölsbyn 
  
 N 
  
 Hällefors 
  
 Hammarn 
  
 N 
  
 (västra delen) 
  
 Årjäng 
  
 Hån 
  
 N 
  
 Hällefors 
  
 Sikfors 
  
 N 
  
 Årjäng 
  
 Brown 
  
 S N 
  
 Hällefors 
  
 Hjulsjö 
  
 S 
  
 Årjäng 
  
 Sillerud 
  
 N 
  
 Karlskoga 
  
 Bregårdsängarna 
  
 N 
  
 Årjäng 
  
 Trättlanda 
  
 N 
  
 Karlskoga 
  
 Granbergsdal 
  
 S 
  
 Årjäng 
  
 Töcksfors 
  
 S N O 
  
 Karlskoga 
  
 Gälleråsen 
  
 N 
  
 Årjäng 
  
 Östervallskog 
  
 S 
  
 Karlskoga 
  
 Högåsen 
  
 N 
  
 Örebro län 
  
 Karlskoga 
  
 Lerängen+Bäck 
  
 N 
  
 Askersund 
  
 Estabo 
  
 A 
  
 Karlskoga 
  
 Linnebäck 
  
 N 
  
 Askersund 
  
 Scott 
  
 S N O A 
  
 Karlskoga 
  
 Smedstorp 
  
 N 
  
 Askersund 
  
 Kårberg 
  
 Sanchez 
  
 Karlskoga 
  
 Villingsberg 
  
 N 
  
 Askersund 
  
 Lerbäck 
  
 Craig 
  
 Karlskoga 
  
 Kedjeåsen 
  
 N 
  
 Askersund 
  
 Mariedamm 
  
 A 
  
 Karlskoga 
  
 Lonnhyttan 
  
 N 
  
 Askersund 
  
 Nydalen 
  
 N A 
  
 Kumla 
  
 Del av Ekeby+ 
  
 N A 
  
 del av Hagaby 
  
 Askersund 
  
 Olshammar 
  
 S N A 
  
 Kumla 
  
 Ekeby 
  
 Knight 
  
 Askersund 
  
 Guzman 
  
 S A 
  
 Kumla 
  
 Folkatorp 
  
 A 
  
 Askersund 
  
 Allen 
  
 N A 
  
 Kumla 
  
 Hällabrottet 
  
 S N O A 
  
 Askersund 
  
 Snavlunda 
  
 S A 
  
 Kumla 
  
 Kvarntorp 
  
 S N A 
  
 Askersund 
  
 Sänna 
  
 A 
  
 Kumla 
  
 Rodriguez 
  
 S N O A 
  
 211 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kumla 
  
 Rodriguez 
  
 N A 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Ställberg 
  
 S N 
  
 (västra delen) 
  
 Kumla 
  
 Åby 
  
 A 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Ställdalen 
  
 S N 
  
 Kumla 
  
 Åbytorp 
  
 A 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Phillips 
  
 A 
  
 Laxå 
  
 Finnerödja 
  
 S N 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Skäret 
  
 A 
  
 Laxå 
  
 Hasselfors 
  
 S N 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Stjärnfors 
  
 N 
  
 Laxå 
  
 Röfors 
  
 S N 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Rällså 
  
 N 
  
 Laxå 
  
 Tived 
  
 S 
  
 Nora 
  
 Dalkarlsberg 
  
 S N 
  
 Laxå 
  
 Porla 
  
 N 
  
 Nora 
  
 Gyttorp 
  
 S N 
  
 Lekeberg 
  
 Fjugesta 
  
 S 
  
 Kerr 
  
 Järnboås 
  
 S N 
  
 Lekeberg 
  
 Gropen 
  
 Nora 
  
 Nyhyttan 
  
 N 
  
 Lekeberg 
  
 Hidinge 
  
 S 
  
 Kerr 
  
 Striberg 
  
 S N 
  
 Lekeberg 
  
 Richards 
  
 Kerr 
  
 Ås 
  
 S N 
  
 Lekeberg 
  
 Mullhyttan 
  
 S 
  
 Kerr 
  
 Hammarby 
  
 N 
  
 Lindesberg 
  
 Blixterboda 
  
 A 
  
 Kerr 
  
 Born 
  
 S 
  
 Lindesberg 
  
 Fanthyttan 
  
 A 
  
 Kerr 
  
 Åkerby 
  
 N 
  
 Lindesberg 
  
 Fellingsbro 
  
 S N O 
  
 Kerr 
  
 Klacka-Lerberg 
  
 N 
  
 Lindesberg 
  
 Frövi 
  
 S N O 
  
 Kerr 
  
 Östra Sund 
  
 N 
  
 Lindesberg 
  
 Gusselby 
  
 Sanchez 
  
 Kerr 
  
 Fogdhyttan 
  
 N 
  
 Lindesberg 
  
 Mårdshyttan 
  
 N 
  
 Kerr 
  
 Viker 
  
 N 
  
 Lindesberg 
  
 Norra 
  
 A 
  
 Kerr 
  
 Nya Viker 
  
 N 
  
 Allmänningbo 
  
 Lindesberg 
  
 Oppboga 
  
 N 
  
 Kerr 
  
 Älvhyttan 
  
 N 
  
 Lindesberg 
  
 Ramsberg 
  
 Reyes 
  
 Nora 
  
 Västgöthyttefors 
  
 N 
  
 Lindesberg 
  
 Rockhammar 
  
 S N 
  
 Nora 
  
 Stadra 
  
 N 
  
 Lindesberg 
  
 Snuggan 
  
 A 
  
 Örebro 
  
 Almbro 
  
 S N O A 
  
 Lindesberg 
  
 Storå 
  
 S N O 
  
 Örebro 
  
 Askersby 
  
 S O A 
  
 Lindesberg 
  
 Stråssa 
  
 Örebro 
  
 Brevens Bruk 
  
 S N 
  
 Lindesberg 
  
 Ullersätter 
  
 A 
  
 Örebro 
  
 Ekeby-Almby 
  
 A 
  
 Lindesberg 
  
 Vanneboda 
  
 A 
  
 Örebro 
  
 Ervalla 
  
 S N O A 
  
 Lindesberg 
  
 Vedevåg 
  
 S N O 
  
 Örebro 
  
 Garphyttan 
  
 S N O 
  
 Lindesberg 
  
 Östra Öskevik 
  
 A 
  
 Örebro 
  
 Gould 
  
 S N O 
  
 Lindesberg 
  
 Östra Löa 
  
 S 
  
 Örebro 
  
 Gällersta 
  
 A 
  
 Lindesberg 
  
 Pilkrog 
  
 S 
  
 Örebro 
  
 Hampetorp 
  
 S N O 
  
 Lindesberg 
  
 Grönbo 
  
 N 
  
 Örebro 
  
 Hidingsta 
  
 S 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Basttjärn 
  
 A 
  
 Örebro 
  
 Hovsta 
  
 S N O 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Högfors 
  
 S N 
  
 Örebro 
  
 Järle 
  
 S O A 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Hörken 
  
 N A 
  
 Örebro 
  
 Kil 
  
 S O A 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Lerviken 
  
 N A 
  
 212 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Örebro 
  
 Kilsmo 
  
 S 
  
 Morrison 
  
 Karbenning 
  
 N 
  
 Örebro 
  
 Kvinnersta 
  
 S 
  
 Sala 
  
 Möklinta 
  
 O 
  
 Örebro 
  
 Latorpsbruk 
  
 S N O 
  
 Sala 
  
 Västerfärnebo 
  
 S O 
  
 Örebro 
  
 Marieberg 
  
 S N O 
  
 Skinnskatteberg 
  
 Riddarhyttan 
  
 S N 
  
 Örebro 
  
 Mark 
  
 N 
  
 Skinnskatteberg 
  
 Skinnskatteberg 
  
 S N O 
  
 Örebro 
  
 Mosås 
  
 S N 
  
 Surahammar 
  
 Ramnäs 
  
 S N O 
  
 Örebro 
  
 Norra Bro 
  
 N 
  
 Surahammar 
  
 Virsbo 
  
 S N O 
  
 Örebro 
  
 Odensbacken 
  
 Reyes O 
  
 Västerås 
  
 Barkarö 
  
 S N 
  
 Örebro 
  
 Ormesta 
  
 N 
  
 Västerås 
  
 Dingtuna 
  
 S N O 
  
 Örebro 
  
 Rinkaby 
  
 S A 
  
 Västerås 
  
 Hökåsen 
  
 S N O 
  
 Örebro 
  
 Runnaby 
  
 Västerås 
  
 Irsta 
  
 S N O 
  
 Örebro 
  
 Stora Mellösa 
  
 S N O 
  
 Västerås 
  
 Kvicksund 
  
 S N 
  
 Örebro 
  
 Södra Runnaby 
  
 A 
  
 Västerås 
  
 Tillberga 
  
 S N O 
  
 Örebro 
  
 Tybble 
  
 Västerås 
  
 Tortuna 
  
 S N O 
  
 Örebro 
  
 Tysslinge 
  
 S 
  
 Dalarnas län 
  
 Örebro 
  
 Vintrosa 
  
 S N O 
  
 Avesta 
  
 By 
  
 S N 
  
 Örebro 
  
 Ölmbrotorp 
  
 S O 
  
 Avesta 
  
 Walker 
  
 S N 
  
 Örebro 
  
 Örebro:5 
  
 S O A 
  
 Avesta 
  
 Hall 
  
 O 
  
 Örebro 
  
 Örebro/Bofors 
  
 N 
  
 Avesta 
  
 Horndal 
  
 S 
  
 flygplats 
  
 Västmanlands län 
  
 Avesta 
  
 Lund+ 
  
 S 
  
 Gammelgård 
  
 Arboga 
  
 Götlunda 
  
 S N 
  
 Avesta 
  
 Nordanö 
  
 S A 
  
 Arboga 
  
 Medåker 
  
 S N O 
  
 Avesta 
  
 Näs Bruk 
  
 N 
  
 Fagersta 
  
 Ängelsberg 
  
 N 
  
 Avesta 
  
 Skogsbo 
  
 S 
  
 Hallstahammar 
  
 Kolbäck 
  
 S N O 
  
 Avesta 
  
 Karlbo 
  
 S 
  
 Hallstahammar 
  
 Mölntorp 
  
 N 
  
 Avesta 
  
 Krylbo 
  
 S 
  
 Hallstahammar 
  
 Strömsholm 
  
 N 
  
 Borlänge 
  
 Halvarsgårdarna 
  
 S 
  
 Hallstahammar 
  
 Sörstafors 
  
 N 
  
 Borlänge 
  
 Idkerberget 
  
 S 
  
 Heby 
  
 Harbo 
  
 S N 
  
 Borlänge 
  
 Kyna 
  
 S 
  
 Heby 
  
 Heby 
  
 S N O 
  
 Borlänge 
  
 Norr Amsberg 
  
 S 
  
 Heby 
  
 Morgongåva 
  
 S N O 
  
 Borlänge 
  
 Ornäs 
  
 Reyes O 
  
 Heby 
  
 Tärnsjö 
  
 S N O 
  
 Borlänge 
  
 Torsång 
  
 S N O 
  
 Heby 
  
 Vittinge 
  
 S N 
  
 Borlänge 
  
 Tuna-Hästberg 
  
 S 
  
 Heby 
  
 Östervåla 
  
 S N O 
  
 Borlänge 
  
 Romme 
  
 N 
  
 Kungsör 
  
 Valskog 
  
 N O 
  
 Falun 
  
 Aspeboda 
  
 S N A 
  
 Köping 
  
 Kolsva 
  
 S N O 
  
 Falun 
  
 Bjursås 
  
 S 
  
 Köping 
  
 Munktorp 
  
 S N O 
  
 Falun 
  
 Danholn 
  
 S N O A 
  
 213 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Falun 
  
 Enviken 
  
 S N O A 
  
 Leksand 
  
 Ullvi 
  
 S 
  
 Falun 
  
 Grycksbo 
  
 S 
  
 Leksand 
  
 Sjugare 
  
 S 
  
 Falun 
  
 Hobborn+Boda 
  
 S N A 
  
 Ludvika 
  
 Blötberget 
  
 S N 
  
 Falun 
  
 Linghed 
  
 S N A 
  
 Ludvika 
  
 Fredriksberg 
  
 S N O 
  
 Falun 
  
 Lumsheden 
  
 S A 
  
 Ludvika 
  
 Gonäs 
  
 S N 
  
 Falun 
  
 Lustebo 
  
 N A 
  
 Ludvika 
  
 Grangärde 
  
 N O 
  
 Falun 
  
 Sundborn 
  
 S N A 
  
 Ludvika 
  
 Håksberg 
  
 S N 
  
 Falun 
  
 Svartnäs 
  
 A 
  
 Ludvika 
  
 Klenshyttan 
  
 N 
  
 Falun 
  
 Svärdsjö 
  
 S 
  
 Ludvika 
  
 Nyhammar 
  
 S N O 
  
 Falun 
  
 Sågmyra 
  
 S N A 
  
 Ludvika 
  
 Persbo 
  
 N 
  
 Falun 
  
 Toftbyn 
  
 S N A 
  
 Ludvika 
  
 Saxdalen 
  
 S N O 
  
 Falun 
  
 Vika 
  
 S N A 
  
 Ludvika 
  
 Sunnansjö 
  
 S N O 
  
 Falun 
  
 Vintjärn 
  
 A 
  
 Ludvika 
  
 Sörvik 
  
 S N 
  
 Falun 
  
 Yttertänger 
  
 N A 
  
 Malung 
  
 Lima 
  
 S N 
  
 Falun 
  
 Övertänger 
  
 S N A 
  
 Malung 
  
 Lindvallen 
  
 N 
  
 Gagnef 
  
 Jordan 
  
 Reyes 
  
 Malung 
  
 Malungsfors 
  
 Doyle 
  
 Gagnef 
  
 Bäsna 
  
 Doyle 
  
 Malung 
  
 Rörbäcksnäs 
  
 S 
  
 Gagnef 
  
 Djurmo 
  
 S 
  
 Malung 
  
 Sälen 
  
 S N 
  
 Gagnef 
  
 Djurås 
  
 S N O 
  
 Malung 
  
 Transtrand 
  
 S N O 
  
 Gagnef 
  
 Floda 
  
 S 
  
 Malung 
  
 Yttermalung 
  
 S 
  
 Gagnef 
  
 Gagnef 
  
 Reyes 
  
 Malung 
  
 Öje 
  
 S 
  
 Gagnef 
  
 Mockfjärd 
  
 S 
  
 Malung 
  
 Tyngsjö 
  
 S N 
  
 Gagnef 
  
 Sifferbo 
  
 A 
  
 Malung 
  
 Utsjö 
  
 S N 
  
 Hedemora 
  
 Backa 
  
 S 
  
 Malung 
  
 Ydbäck 
  
 S N 
  
 Hedemora 
  
 Garpenberg 
  
 S N 
  
 Mora 
  
 Bergkarlås 
  
 Hedemora 
  
 Martin gård 
  
 N 
  
 Mora 
  
 Bonäs 
  
 Hedemora 
  
 Husby 
  
 S 
  
 Mora 
  
 Färnäs 
  
 S 
  
 Hedemora 
  
 Långshyttan 
  
 S N 
  
 Mora 
  
 Gesunda 
  
 O 
  
 Hedemora 
  
 Stjärnsund 
  
 S 
  
 Mora 
  
 Gävunda 
  
 S 
  
 Hedemora 
  
 Vikmanshyttan 
  
 S N 
  
 Mora 
  
 Norra Vika 
  
 S 
  
 Hedemora 
  
 Västerby 
  
 S 
  
 Mora 
  
 Nusnäs 
  
 S 
  
 Leksand 
  
 Djura 
  
 S N O 
  
 Mora 
  
 Selja 
  
 S 
  
 Leksand 
  
 Häradsbygden 
  
 S N O 
  
 Mora 
  
 Sollerön 
  
 S N 
  
 Leksand 
  
 Insjön 
  
 Reyes O 
  
 Mora 
  
 Södra Vika 
  
 S 
  
 Leksand 
  
 Siljansnäs 
  
 S N O 
  
 Mora 
  
 Vattnäs 
  
 Leksand 
  
 Tällberg 
  
 Pham 
  
 Mora 
  
 Venjan 
  
 S N 
  
 Leksand 
  
 Västanvik 
  
 S O 
  
 Mora 
  
 Vinäs 
  
 Mora 
  
 Våmhus 
  
 S N 
  
 Mora 
  
 Östnor 
  
 S N 
  
 214 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommunn 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Mora 
  
 Bonäs 
  
 S 
  
 Älvdalen 
  
 Drevdagen 
  
 S 
  
 Orsa 
  
 Skattungbyn 
  
 S 
  
 Älvdalen 
  
 Evertsberg 
  
 S 
  
 Orsa 
  
 Östra Stackmora 
  
 S N 
  
 Älvdalen 
  
 Idre 
  
 S N 
  
 Rättvik 
  
 Boda 
  
 S N 
  
 Älvdalen 
  
 Rot 
  
 S 
  
 Rättvik 
  
 Furudal 
  
 S N O 
  
 Älvdalen 
  
 Särna 
  
 S N 
  
 Rättvik 
  
 Nedre Gärdsjö 
  
 S 
  
 Älvdalen 
  
 Västermyckeläng 
  
 S 
  
 Rättvik 
  
 Sätra 
  
 S 
  
 Älvdalen 
  
 Åsen 
  
 S 
  
 Rättvik 
  
 Vikarbyn 
  
 S N 
  
 Älvdalen 
  
 Nornäs 
  
 S 
  
 Smedjebacken 
  
 Cook 
  
 Reyes 
  
 Cooper 
  
 Smedjebacken 
  
 Gubbo 
  
 S 
  
 Bollnäs 
  
 Arbrå 
  
 S N O 
  
 Smedjebacken 
  
 Davis 
  
 Wong 
  
 Kilafors 
  
 S N O 
  
 Smedjebacken 
  
 Jobsbo+ 
  
 S 
  
 Bollnäs 
  
 Lottefors 
  
 Reyes 
  
 Marleberg 
  
 Smedjebacken 
  
 Malingsbo 
  
 N A 
  
 Bollnäs 
  
 Rengsjö 
  
 S O 
  
 Smedjebacken 
  
 Stora Tolvsbo 
  
 A 
  
 Bollnäs 
  
 Segersta 
  
 S N 
  
 Smedjebacken 
  
 Söderbärke 
  
 S N O A 
  
 Bollnäs 
  
 Sibo 
  
 N 
  
 Smedjebacken 
  
 Vad 
  
 S A 
  
 Bollnäs 
  
 Vallsta 
  
 S N O 
  
 Säter 
  
 Enbacka 
  
 S N 
  
 Gävle 
  
 Murray 
  
 A 
  
 Säter 
  
 Fäggeby 
  
 S 
  
 Gävle 
  
 Bergby 
  
 S N O 
  
 Säter 
  
 Mora 
  
 N 
  
 Gävle 
  
 Björke 
  
 S O 
  
 Säter 
  
 Solvarbo 
  
 N 
  
 Gävle 
  
 Forsbacka 
  
 S N O 
  
 Säter 
  
 Stora Skedvi 
  
 S N 
  
 Gävle 
  
 Forsby 
  
 N 
  
 kyrkby 
  
 Säter 
  
 Ulfshyttan 
  
 S 
  
 Gävle 
  
 Furuvik 
  
 S N 
  
 Vansbro 
  
 Hulån+Ilbäcken 
  
 N 
  
 Gävle 
  
 Hagsta 
  
 A 
  
 Vansbro 
  
 Järna 
  
 S N 
  
 Gävle 
  
 Hamrångefjärden 
  
 N A 
  
 Vansbro 
  
 Nås 
  
 S N 
  
 Gävle 
  
 Hedesunda 
  
 S N O 
  
 Vansbro 
  
 Rågsveden+ 
  
 N 
  
 Gävle 
  
 Norrsundet 
  
 S N O 
  
 Näset 
  
 Vansbro 
  
 Skamhed 
  
 N 
  
 Gävle 
  
 Totra 
  
 A 
  
 Vansbro 
  
 Skålö 
  
 S 
  
 Gävle 
  
 Trödje 
  
 S A 
  
 Vansbro 
  
 Uppsälje 
  
 S N 
  
 Gävle 
  
 Åbyggeby 
  
 S N 
  
 (norra delen) 
  
 Vansbro 
  
 Uppsälje 
  
 S N 
  
 Hofors 
  
 Torsåker 
  
 S N O 
  
 (södra delen) 
  
 Vansbro 
  
 Äppelbo 
  
 S N 
  
 Hudiksvall 
  
 Delsbo 
  
 S N O 
  
 Älvdalen 
  
 Blyberg 
  
 N 
  
 Hudiksvall 
  
 Edsta 
  
 S O 
  
 215 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Hudiksvall 
  
 Enånger 
  
 S N O 
  
 Sandviken 
  
 Hammarby 
  
 Reyes 
  
 Hudiksvall 
  
 Fredriksfors 
  
 O 
  
 Sandviken 
  
 Jäderfors 
  
 S 
  
 Hudiksvall 
  
 Friggesund 
  
 S N O 
  
 Sandviken 
  
 Järbo 
  
 S N O 
  
 Hudiksvall 
  
 Hålsjö 
  
 S 
  
 Sandviken 
  
 Kungsgården 
  
 S N O 
  
 Hudiksvall 
  
 Njutånger 
  
 S N O 
  
 Sandviken 
  
 Storvik 
  
 S N O 
  
 Hudiksvall 
  
 Näsviken 
  
 S N O 
  
 Sandviken 
  
 Västerberg 
  
 A 
  
 Hudiksvall 
  
 Sörforsa 
  
 S N O 
  
 Sandviken 
  
 Årsunda 
  
 S N O 
  
 Ljusdal 
  
 Färila 
  
 S N O 
  
 Sandviken 
  
 Åshammar 
  
 S N 
  
 Ljusdal 
  
 Hybo 
  
 S 
  
 Sandviken 
  
 Österfärnebo 
  
 S N O 
  
 Ljusdal 
  
 Järvsö 
  
 S N O 
  
 Söderhamn 
  
 Bergvik 
  
 S N O 
  
 Ljusdal 
  
 Los 
  
 S N O 
  
 Söderhamn 
  
 Ljusne 
  
 S N O 
  
 Ljusdal 
  
 Nore 
  
 O 
  
 Söderhamn 
  
 Marmaverken 
  
 S N 
  
 Ljusdal 
  
 Ramsjö 
  
 Howe 
  
 Mohed 
  
 S N 
  
 Ljusdal 
  
 Tallåsen 
  
 S N 
  
 Söderhamn 
  
 Sandarne 
  
 S N O 
  
 Nordanstig 
  
 Bergsjö 
  
 S N O 
  
 Söderhamn 
  
 Skog 
  
 S N O 
  
 Nordanstig 
  
 Gnarp 
  
 S N O 
  
 Söderhamn 
  
 Söderala 
  
 S N O 
  
 Nordanstig 
  
 Harmånger 
  
 S N O 
  
 Söderhamn 
  
 Vallvik 
  
 N 
  
 Nordanstig 
  
 Hassela 
  
 S N O 
  
 Söderhamn 
  
 Vannsätter 
  
 S N 
  
 Nordanstig 
  
 Ilsbo 
  
 S N O 
  
 Västernorrlands län 
  
 Nordanstig 
  
 Jättendal 
  
 S 
  
 Härnösand 
  
 Brunge+Solberg 
  
 S 
  
 Nordanstig 
  
 Stocka 
  
 S N 
  
 Härnösand 
  
 Byåker+del av 
  
 A 
  
 Helgum 
  
 Nordanstig 
  
 Strömsbruk 
  
 S N O 
  
 Härnösand 
  
 Fröland 
  
 A 
  
 Ockelbo 
  
 Jädraås 
  
 S N O 
  
 Härnösand 
  
 Wilson 
  
 A 
  
 Ockelbo 
  
 Lingbo 
  
 S N O 
  
 Härnösand 
  
 Härnösand:8 
  
 S 
  
 Ockelbo 
  
 Ockelbo 
  
 S N O A 
  
 Härnösand 
  
 Ramsås 
  
 A 
  
 Ockelbo 
  
 Åmot 
  
 S N O 
  
 Härnösand 
  
 Ramvik 
  
 S 
  
 Ovanåker 
  
 Alfta 
  
 S 
  
 Härnösand 
  
 Solumshamn 
  
 A 
  
 Ovanåker 
  
 Knåda 
  
 S 
  
 Härnösand 
  
 Sörgården+ 
  
 A 
  
 (södra delen) 
  
 Byn (del) 
  
 Ovanåker 
  
 Näsbyn+ 
  
 S 
  
 Härnösand 
  
 Utansjö 
  
 S 
  
 Långhed del 
  
 Ovanåker 
  
 Ovanåker 
  
 S N 
  
 Härnösand 
  
 Veda+del 
  
 av 
  
 A 
  
 Mörtsal 
  
 Ovanåker 
  
 Roteberg 
  
 S 
  
 Härnösand 
  
 Viksjö 
  
 A 
  
 Ovanåker 
  
 Runemo 
  
 Reyes 
  
 Härnösand 
  
 Älandsbro 
  
 S 
  
 Ovanåker 
  
 Viksjöfors 
  
 Pham 
  
 Kramfors 
  
 Bollstabruk 
  
 S 
  
 Ovanåker 
  
 Voxnabruk 
  
 S 
  
 Kramfors 
  
 Docksta 
  
 S 
  
 Sandviken 
  
 Rocha 
  
 O 
  
 Kramfors 
  
 Herrskog 
  
 S 
  
 216 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kramfors 
  
 Hornön 
  
 N 
  
 Sundsvall 
  
 Gustavsberg 
  
 N 
  
 Kramfors 
  
 Klockestrand 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 White 
  
 S 
  
 Kramfors 
  
 Kyrkdal 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Hovid 
  
 A 
  
 Kramfors 
  
 Lo+Fröksmon 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Indal 
  
 S N O 
  
 Kramfors 
  
 Lunde 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Johannedal 
  
 S N O 
  
 Kramfors 
  
 Lungvik 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Kovland 
  
 S N 
  
 Kramfors 
  
 Mjällom 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Kvissleby 
  
 S N O 
  
 Kramfors 
  
 Nordingrå 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Liden 
  
 S N O 
  
 Kramfors 
  
 Nyland 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Lucksta 
  
 S N O 
  
 Kramfors 
  
 Prästmon 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Nedansjö 
  
 S 
  
 Kramfors 
  
 Randolph 
  
 N 
  
 Sundsvall 
  
 Njurundabommen 
  
 S N O 
  
 Kramfors 
  
 Strinne 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Runsvik 
  
 S 
  
 Kramfors 
  
 Ullånger 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Skottsund 
  
 S 
  
 Sollefteå 
  
 Edsele 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Stockvik 
  
 S N O 
  
 Sollefteå 
  
 Forsmo 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Stöde 
  
 N O 
  
 Sollefteå 
  
 Graninge bruk 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Sundsbruk 
  
 S N O 
  
 Sollefteå 
  
 Gåsnäs 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Svartvik 
  
 S N O 
  
 Sollefteå 
  
 Helgum 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Tunadal 
  
 N 
  
 Sollefteå 
  
 Junsele 
  
 Reyes O 
  
 Sundsvall 
  
 Vattjom 
  
 A 
  
 Sollefteå 
  
 Långsele 
  
 S N O 
  
 Russo 
  
 Davis 
  
 Reyes 
  
 Sollefteå 
  
 Nedre 
  
 S 
  
 Russo 
  
 Laggarberg 
  
 S 
  
 Strömnäs 
  
 Sollefteå 
  
 Näsåker 
  
 S N O 
  
 Russo 
  
 Ljustorp 
  
 S 
  
 Sollefteå 
  
 Ramsele 
  
 Reyes O 
  
 Russo 
  
 Söråker 
  
 S N O 
  
 Sollefteå 
  
 Resele 
  
 S 
  
 Russo 
  
 Tynderö 
  
 A 
  
 Sollefteå 
  
 Rådom 
  
 O 
  
 Russo 
  
 Midlanda 
  
 N 
  
 Sollefteå 
  
 Undrom 
  
 S 
  
 Ånge 
  
 Alby 
  
 Reyes 
  
 Sollefteå 
  
 Farley 
  
 Doyle 
  
 Ånge 
  
 Weber 
  
 S 
  
 Sollefteå 
  
 Ödsgårdsmon 
  
 S 
  
 Ånge 
  
 Fränsta 
  
 S N O 
  
 Sollefteå 
  
 Ön del+ 
  
 S 
  
 Ånge 
  
 Hallsta 
  
 O 
  
 Sand del 
  
 Sollefteå 
  
 Österforse 
  
 S N 
  
 Ånge 
  
 Kölsillre 
  
 O 
  
 Sollefteå 
  
 Österås 
  
 O 
  
 Ånge 
  
 Ljungaverk 
  
 Reyes 
  
 Sundsvall 
  
 Allsta 
  
 S 
  
 Ånge 
  
 Naggen 
  
 S 
  
 Sundsvall 
  
 Allsta (norra 
  
 S 
  
 Ånge 
  
 Torpshammar 
  
 S N 
  
 delen) 
  
 Sundsvall 
  
 Ankarsvik 
  
 S O 
  
 Ånge 
  
 Östavall 
  
 S N 
  
 Sundsvall 
  
 Essvik 
  
 S N 
  
 Ånge 
  
 Östby (del)+ 
  
 N 
  
 Ö (del) 
  
 Sundsvall 
  
 Fanbyn 
  
 S N O 
  
 Ånge 
  
 Överturingen 
  
 S A 
  
 217 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Banafjäl 
  
 S A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Skorped 
  
 S N A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Bergom 
  
 A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Ruiz 
  
 S N A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Billsta 
  
 N A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Trehörningsjö 
  
 S N O A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Hobbs 
  
 S 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Västerhus 
  
 N A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Björna 
  
 S N O A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Åmynnet 
  
 N A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Bredbyn 
  
 S 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Ulvöhamn 
  
 N 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Bölen+ 
  
 A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Trysunda 
  
 N 
  
 Skulnäs 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Dekarsön 
  
 N A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Gullvik 
  
 N 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Dombäck 
  
 N A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Skeppsmalen/ 
  
 N 
  
 (norra delen) 
  
 Skagsudde 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Dombäck 
  
 A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Idbyn 
  
 N 
  
 (södra delen) 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Drömme 
  
 S A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Grundsunda 
  
 N 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Fannbyn 
  
 A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Kärrsjön 
  
 A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Flärke 
  
 A 
  
 Jämtlands län 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Gideå 
  
 S N O A 
  
 Murray 
  
 Hackås 
  
 S N A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Gottne 
  
 S N A 
  
 Murray 
  
 Klövsjö 
  
 S O A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Haffsta+ 
  
 S N A 
  
 Murray 
  
 Kövra 
  
 S A 
  
 Vägersta 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Hemling 
  
 S A 
  
 Murray 
  
 Ljungdalen 
  
 S A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Husum 
  
 S 
  
 Murray 
  
 Myrviken 
  
 S A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Kubbe + 
  
 S N A 
  
 Murray 
  
 Oviken 
  
 Moore 
  
 Norrfjärke 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Köpmanholmen 
  
 S N A 
  
 Murray 
  
 Rätan 
  
 S A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Neal 
  
 A 
  
 Murray 
  
 Rätansbyn 
  
 A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Lunne + Ström 
  
 A 
  
 Murray 
  
 Skålan 
  
 S A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Långviksmon 
  
 N O A 
  
 Murray 
  
 Svenstavik 
  
 S N 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Mellansel 
  
 S 
  
 Murray 
  
 Hill 
  
 S O A 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Moliden 
  
 S N A 
  
 Murray 
  
 Miller 
  
 Reyes 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Mosjö 
  
 N A 
  
 Bräcke 
  
 Albacken 
  
 S N O 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Myckelgensjö 
  
 S N A 
  
 Bräcke 
  
 Bräcke 
  
 S N 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Norrflärke 
  
 N A 
  
 Bräcke 
  
 Fanbyn 
  
 O 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Nybyn 
  
 A 
  
 Bräcke 
  
 Gimdalen 
  
 N 
  
 (norra delen) 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Nyliden 
  
 N A 
  
 Bräcke 
  
 Gällö 
  
 S N 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Näske 
  
 N A 
  
 Bräcke 
  
 Hunge 
  
 O 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Nötbolandet 
  
 A 
  
 Bräcke 
  
 Smith 
  
 Pham 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Sidensjö 
  
 S N A 
  
 Bräcke 
  
 Nyhem 
  
 N 
  
 218 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Bräcke 
  
 Pilgrimstad 
  
 S N O 
  
 Härjedalen 
  
 Pittman 
  
 A 
  
 Bräcke 
  
 Rissna 
  
 S N O 
  
 Härjedalen 
  
 Ytterberg 
  
 A 
  
 Bräcke 
  
 Stavre 
  
 N 
  
 Krokom 
  
 Alsen 
  
 S O 
  
 Bräcke 
  
 Sörbygden 
  
 N 
  
 Krokom 
  
 Aspås 
  
 S A 
  
 Bräcke 
  
 Fjällsta 
  
 N O 
  
 Krokom 
  
 Dvärsätt 
  
 S O 
  
 Bräcke 
  
 Revsund 
  
 N 
  
 Krokom 
  
 Föllinge 
  
 S N O 
  
 Bräcke 
  
 Våle 
  
 S 
  
 Krokom 
  
 Häggsjövik 
  
 N 
  
 Bräcke 
  
 Sidsjön 
  
 N 
  
 Krokom 
  
 Kaxås 
  
 S N O A 
  
 Bräcke 
  
 Sösjö 
  
 N 
  
 Krokom 
  
 Kluk 
  
 A 
  
 Bräcke 
  
 Höviken 
  
 N 
  
 Krokom 
  
 Krokom 
  
 S N O 
  
 Bräcke 
  
 Hällesjö 
  
 N 
  
 Krokom 
  
 Landön 
  
 S A 
  
 Härjedalen 
  
 Bruksvallarna 
  
 S N 
  
 Krokom 
  
 Laxsjö 
  
 S 
  
 Härjedalen 
  
 Funäsdalen 
  
 S N 
  
 Krokom 
  
 Nälden 
  
 S N O 
  
 Härjedalen 
  
 Hede 
  
 S N 
  
 Krokom 
  
 Rötviken 
  
 N O 
  
 Härjedalen 
  
 Hedeviken 
  
 A 
  
 Krokom 
  
 Trångsviken 
  
 S N O 
  
 Härjedalen 
  
 Herrö 
  
 A 
  
 Krokom 
  
 Tulleråsen 
  
 O 
  
 Härjedalen 
  
 Lillhärdal 
  
 S N 
  
 Krokom 
  
 Ytterån 
  
 S A 
  
 Härjedalen 
  
 Castro 
  
 A 
  
 Krokom 
  
 Ås 
  
 S O 
  
 Härjedalen 
  
 Lofsdalen 
  
 S N 
  
 Krokom 
  
 Änge 
  
 S N O 
  
 Härjedalen 
  
 Långå 
  
 A 
  
 Krokom 
  
 Valsjöby 
  
 S N 
  
 Härjedalen 
  
 Sveg 
  
 S N O 
  
 Krokom 
  
 Rörvattnet 
  
 N 
  
 Härjedalen 
  
 Tänndalen 
  
 N 
  
 Krokom 
  
 Bakvattnet 
  
 N 
  
 Härjedalen 
  
 Tännäs 
  
 S N 
  
 Krokom 
  
 Åkersjön 
  
 N 
  
 Härjedalen 
  
 Ulvkälla 
  
 S 
  
 Krokom 
  
 Laxviken 
  
 N 
  
 Härjedalen 
  
 Vemdalen 
  
 S N 
  
 Krokom 
  
 Jänsmässholmen 
  
 N 
  
 Härjedalen 
  
 Vemhån 
  
 N 
  
 Krokom 
  
 Rönnöfors 
  
 S 
  
 Härjedalen 
  
 Ytterhogdal 
  
 S N 
  
 Krokom 
  
 Valne 
  
 N 
  
 Härjedalen 
  
 Älvros 
  
 S N 
  
 Krokom 
  
 Rödön 
  
 S 
  
 Härjedalen 
  
 Fjällnäs 
  
 A 
  
 Krokom 
  
 Skärvången 
  
 S 
  
 Härjedalen 
  
 Ramundberget 
  
 A 
  
 Krokom 
  
 Storåbränna 
  
 O 
  
 Härjedalen 
  
 Ljusnedal 
  
 A 
  
 Ragunda 
  
 Bispgården 
  
 S N O 
  
 Härjedalen 
  
 Mittådalen 
  
 N 
  
 Ragunda 
  
 Borgvattnet 
  
 S N 
  
 Härjedalen 
  
 Messlingen 
  
 A 
  
 Ragunda 
  
 Del av 
  
 Döviken 
  
 S N 
  
 +del 
  
 av 
  
 Krångede 
  
 Härjedalen 
  
 Medskogen 
  
 N 
  
 Ragunda 
  
 Hammarstrand 
  
 S N O 
  
 Härjedalen 
  
 Björnrike 
  
 A 
  
 Ragunda 
  
 Höglunda 
  
 A 
  
 Härjedalen 
  
 Glöte 
  
 N 
  
 Ragunda 
  
 Krokvåg 
  
 S N 
  
 Härjedalen 
  
 Överhogdal 
  
 N 
  
 Ragunda 
  
 Ragunda 
  
 N 
  
 219 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Härjedalen 
  
 Minne 
  
 N 
  
 Ragunda 
  
 Stugun 
  
 S N O 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Ragunda 
  
 Överammer 
  
 S A 
  
 Strömsund 
  
 Yxskaftkälen 
  
 N 
  
 Ragunda 
  
 Utandede 
  
 N 
  
 Strömsund 
  
 Sullivan 
  
 N 
  
 Ragunda 
  
 Ammer 
  
 N 
  
 Strömsund 
  
 Green 
  
 N 
  
 Strömsund 
  
 Backe 
  
 S N O 
  
 Strömsund 
  
 Gåxsjö 
  
 S 
  
 Strömsund 
  
 Fyrås 
  
 N 
  
 Åre 
  
 Duved 
  
 S 
  
 Strömsund 
  
 Stone 
  
 S N O 
  
 Åre 
  
 Hallen 
  
 S O 
  
 Strömsund 
  
 Hallviken 
  
 O 
  
 Åre 
  
 Handöl 
  
 N 
  
 Strömsund 
  
 Hammerdal 
  
 S N O 
  
 Åre 
  
 Huså 
  
 S A 
  
 Strömsund 
  
 Havsnäs 
  
 S N 
  
 Åre 
  
 Hålland 
  
 S N 
  
 (västra delen) 
  
 Strömsund 
  
 Hoting 
  
 S N O 
  
 Åre 
  
 Järpen 
  
 S N 
  
 Strömsund 
  
 Jormvattnet 
  
 S N O 
  
 Åre 
  
 Kall 
  
 S 
  
 Strömsund 
  
 Kyrktåsjö 
  
 S N 
  
 Åre 
  
 Chavez 
  
 S A 
  
 Strömsund 
  
 Lövberga 
  
 O 
  
 Åre 
  
 Mörsil 
  
 S 
  
 Strömsund 
  
 Norråker 
  
 S N 
  
 Åre 
  
 Storlien 
  
 N 
  
 Strömsund 
  
 Näsviken 
  
 N 
  
 Åre 
  
 Undersåker 
  
 S 
  
 Strömsund 
  
 Taylor 
  
 S N 
  
 Åre 
  
 Vålådalen 
  
 N 
  
 Strömsund 
  
 Sikås 
  
 S N 
  
 Åre 
  
 Ånn 
  
 S A 
  
 (östra delen) 
  
 Strömsund 
  
 Strand 
  
 O 
  
 Åre 
  
 Åre 
  
 S N O 
  
 Strömsund 
  
 Tullingsås 
  
 O 
  
 Åre 
  
 Arvesund 
  
 S 
  
 Strömsund 
  
 Ulriksfors 
  
 N 
  
 Åre 
  
 Gärsta 
  
 S 
  
 Strömsund 
  
 Vängel 
  
 N 
  
 Östersund 
  
 Böle + Fillsta 
  
 S 
  
 + Knytta 
  
 Strömsund 
  
 Rudsjön 
  
 N 
  
 Östersund 
  
 Fåker 
  
 S O 
  
 Strömsund 
  
 Lövvik 
  
 O 
  
 Östersund 
  
 Hara 
  
 A 
  
 Strömsund 
  
 Sandnäset 
  
 N 
  
 Östersund 
  
 Häggenås 
  
 S N O 
  
 Strömsund 
  
 Alanäs 
  
 N 
  
 Östersund 
  
 Lit 
  
 S N O 
  
 Strömsund 
  
 Gubbhögen 
  
 S 
  
 Östersund 
  
 Marieby 
  
 S 
  
 Strömsund 
  
 Lidsjöberg 
  
 Sanchez 
  
 Östersund 
  
 Ope 
  
 S N 
  
 Strömsund 
  
 Fågelberget 
  
 N 
  
 Östersund 
  
 Optand 
  
 S N 
  
 Strömsund 
  
 Svaningen 
  
 N A 
  
 Östersund 
  
 Orrviken 
  
 S N O 
  
 Strömsund 
  
 Hillsand 
  
 S 
  
 Östersund 
  
 Sännsjölandet+ 
  
 S 
  
 del av Lillsjöhögen 
  
 Strömsund 
  
 Äspnäs 
  
 N 
  
 Östersund 
  
 Tandsbyn 
  
 S N O 
  
 Strömsund 
  
 Öhn 
  
 N 
  
 Östersund 
  
 Ringsta 
  
 S 
  
 Strömsund 
  
 Stora Blåsjön 
  
 N 
  
 Östersund 
  
 Högarna 
  
 S 
  
 Strömsund 
  
 Öjarn 
  
 N 
  
 Östersund 
  
 Bringåsen 
  
 S 
  
 Strömsund 
  
 Bredkälen 
  
 N 
  
 Östersund 
  
 Ångsta 
  
 S 
  
 220 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Västerbottens län 
  
 Malå 
  
 Aspliden 
  
 N 
  
 Bjurholm 
  
 Agnäs 
  
 N A 
  
 Malå 
  
 Malå 
  
 S N A 
  
 Solomon 
  
 Balsjö 
  
 N A 
  
 Malå 
  
 Rentjärn 
  
 N O A 
  
 Solomon 
  
 Bjurholm 
  
 Reyes O 
  
 Malå 
  
 Rökå 
  
 S O 
  
 Solomon 
  
 Karlsbäck 
  
 N A 
  
 Malå 
  
 Springliden 
  
 N 
  
 Bjurholm 
 2 
  
 Agnäs 
  
 N 
  
 Malå 
  
 Aspliden 
  
 N 
  
 Bjurholm 
  
 Balsjö 
  
 N 
  
 Malå 
  
 Malåvännäs 
  
 N 
  
 Bjurholm 
  
 Bastuträsk 
  
 N 
  
 Malå 
  
 Grundträsk 
  
 N 
  
 Bjurholm 
  
 Brännland 
  
 N 
  
 Malå 
  
 V Lainejaur 
  
 N 
  
 Bjurholm 
  
 Karlsbäck 
  
 N 
  
 Malå 
  
 Griffin 
  
 N 
  
 Solomon 
  
 Lillmarsjö 
  
 N 
  
 Malå 
  
 Nåda 
  
 N 
  
 Bjurholm 
  
 Mjösjöby 
  
 S N 
  
 Malå 
  
 Näsudden 
  
 N 
  
 Solomon 
  
 Näsmark 
  
 N 
  
 Malå 
  
 Släppträsk 
  
 N 
  
 Solomon 
  
 Vitvattnet 
  
 S N 
  
 Malå 
  
 Tjärnberg 
  
 N 
  
 Bjurholm 
  
 Sunnanå 
  
 N 
  
 Malå 
  
 Kokträsk 
  
 N 
  
 Dorotea 
  
 Högland 
  
 O 
  
 Malå 
  
 Svedjan 
  
 N 
  
 Dorotea 
  
 Svanabyn 
  
 N 
  
 Malå 
  
 Björkland 
  
 N 
  
 Dorotea 
  
 Västra Ormsjö 
  
 N 
  
 Norsjö 
  
 Bastuträsk 
  
 S N O 
  
 Lycksele 
  
 Betsele 
  
 A 
  
 Norsjö 
  
 Bjurträsk 
  
 S N 
  
 Lycksele 
  
 Björksele 
  
 A 
  
 Norsjö 
  
 Gumboda 
  
 S 
  
 Lycksele 
  
 Blåviksjön+ 
  
 A 
  
 Norsjö 
  
 Kvarnåsen 
  
 N 
  
 Söderfors 
  
 Lycksele 
  
 Bratten 
  
 N O 
  
 Norsjö 
  
 Norsjö 
  
 S N O 
  
 Lycksele 
  
 Hedlunda 
  
 S N O 
  
 Norsjö 
  
 Norsjövallen 
  
 S 
  
 Lycksele 
  
 Husbondliden 
  
 A 
  
 Norsjö 
  
 Risliden 
  
 A 
  
 Lycksele 
  
 Kattisavan 
  
 A 
  
 Norsjö 
  
 Svansele 
  
 N 
  
 Lycksele 
  
 Knaften 
  
 S N O A 
  
 Norsjö 
  
 Åmliden 
  
 N 
  
 Lycksele 
  
 Kristineberg 
  
 S N O A 
  
 Skellefteå 
  
 Bodbysund 
  
 S N 
  
 Lycksele 
  
 Norrbyberg 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Boliden 
  
 S N O 
  
 Lycksele 
  
 Rusksele 
  
 S N O A 
  
 Skellefteå 
  
 Bureå 
  
 S N O 
  
 Lycksele 
  
 Tuvträsk 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Burträsk 
  
 S N O 
  
 Lycksele 
  
 Umgransele 
  
 S N O 
  
 Skellefteå 
  
 Bygdsiljum 
  
 S N O 
  
 Lycksele 
  
 Vormsele 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Byske 
  
 S N O 
  
 Lycksele 
  
 Vänjaurbäck 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Drängsmark 
  
 S N 
  
 Lycksele 
  
 Västra Örträsk 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Ersmark 
  
 S N 
  
 Lycksele 
  
 Östra Örträsk 
  
 Doyle 
  
 Skellefteå 
  
 Frostkåge 
  
 N 
  
 Malå 
  
 Adak 
  
 S N O 
  
 Skellefteå 
  
 Fällfors 
  
 S N O 
  
 2  
 I Bjurholms kommun finns totalt 7 rutor med 10 orter/områden. 
 221 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Skellefteå 
  
 Gummark 
  
 S N 
  
 Storuman 
  
 Barsele 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Gärdsmark 
  
 N 
  
 Storuman 
  
 Forsmark 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Jörn 
  
 S N O 
  
 Storuman 
  
 Gunnarn 
  
 S 
  
 Skellefteå 
  
 Kalvträsk 
  
 N 
  
 Storuman 
  
 Hemavan 
  
 S N A 
  
 Skellefteå 
  
 Klutmark 
  
 S N 
  
 Storuman 
  
 Långsjöby 
  
 S 
  
 (västra delen) 
  
 Skellefteå 
  
 Kusmark 
  
 S N 
  
 Storuman 
  
 Långsjöby 
  
 S 
  
 (östra delen) 
  
 Skellefteå 
  
 Kåge 
  
 S N O 
  
 Storuman 
  
 Pauträsk 
  
 Sanchez 
  
 Skellefteå 
  
 Ljusvattnet 
  
 S N 
  
 Storuman 
  
 Skarvsjöby 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Lövånger 
  
 Reyes O 
  
 Storuman 
  
 Slussfors 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Medle 
  
 S N 
  
 Storuman 
  
 Stensele 
  
 S N O 
  
 Skellefteå 
  
 Myckle 
  
 N 
  
 Storuman 
  
 Storuman 
  
 S N O 
  
 Skellefteå 
  
 Nedre Åbyn 
  
 N 
  
 Storuman 
  
 Strömsund 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Norra Innervik 
  
 N 
  
 Storuman 
  
 Tärnaby 
  
 S N O 
  
 Skellefteå 
  
 Norrlångträsk 
  
 N 
  
 Storuman 
  
 Åskilje 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Ostvik 
  
 Reyes 
  
 Umeå 
  
 Ansmark 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Renholmen 
  
 N 
  
 Umeå 
  
 Baggböle 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Perry 
  
 Reyes 
  
 Umeå 
  
 Bodbyn 
  
 S 
  
 Skellefteå 
  
 Sandfors 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Botsmark 
  
 S N O 
  
 Skellefteå 
  
 Sjöbotten 
  
 N 
  
 Umeå 
  
 Brattby 
  
 N 
  
 (södra delen) 
  
 Skellefteå 
  
 Storkågeträsk 
  
 N 
  
 Umeå 
  
 Brännland 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Strömfors 
  
 N 
  
 Umeå 
  
 Brännland 
  
 Reyes 
  
 Skellefteå 
  
 Tåme 
  
 N 
  
 Umeå 
  
 Bullmark 
  
 S 
  
 Skellefteå 
  
 Uttersjöbäcken 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Bösta 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Varuträsk 
  
 N 
  
 Umeå 
  
 Degernäs 
  
 N A 
  
 Skellefteå 
  
 Vebomark 
  
 S N 
  
 Umeå 
  
 Djäkneböle 
  
 S 
  
 Skellefteå 
  
 Västra 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Ersmark 
  
 S 
  
 Hjoggböle 
  
 Skellefteå 
  
 Åbyn 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Flurkmark 
  
 S 
  
 Skellefteå 
  
 Örviken 
  
 Reyes 
  
 Umeå 
  
 Gravmark 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Östanbäck 
  
 N 
  
 Umeå 
  
 Haddingen 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Östra Falmark 
  
 N 
  
 Umeå 
  
 Hissjön 
  
 A 
  
 Skellefteå 
  
 Williamson 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Holmön 
  
 S A 
  
 Sorsele 
  
 Ammarnäs 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Bailey 
  
 A 
  
 Sorsele 
  
 Blattnicksele 
  
 S N O 
  
 Umeå 
  
 Hörnefors 
  
 S N O 
  
 Sorsele 
  
 Gargnäs 
  
 S N O 
  
 Umeå 
  
 Hörneå 
  
 A 
  
 Sorsele 
  
 Sorsele 
  
 S N O 
  
 Umeå 
  
 Hössjö 
  
 A 
  
 (västra delen) 
  
 222 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Umeå 
  
 Hössjö 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Överboda 
  
 S 
  
 (östra delen) 
  
 Umeå 
  
 Innertavle 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Floda 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Kassjö 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Ytteråträsk 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Klabböle 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Yttersmark 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Kroksjö 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Skärträsk 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Kåddis 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Mickelsträsk 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Nerbyn 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Norrby 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Norrbyn 
  
 S A 
  
 Umeå 
  
 Sjömellankälen 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Norrmjöle 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Varmvattnet 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Obbola 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Österbacka 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Röbäck 
  
 S N O 
  
 Umeå 
  
 Gravfors 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Rödånäs 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Krokbäck 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Rödåsel 
  
 N A 
  
 Umeå 
  
 Hemmesmark 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Själafjärden 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Klappmark 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Skravelsjö 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Furunäs 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Jackson 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Grundbäck 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Strömbäck 
  
 Moore 
  
 Umeå 
  
 Murray 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Stöcke 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Fällforsån 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Stöcksjö 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Västerbacka 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Svedjan 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Sunnansjö 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Sävar 
  
 Reyes O 
  
 Umeå 
  
 Sand 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Sörfors 
  
 Umeå 
  
 Västansjö 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Sörmjöle 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Rödåliden 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Sörmjöle havsbad 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Tjälamark 
  
 S N O A 
  
 (västra delen) 
  
 Umeå 
  
 Sörmjöle havsbad 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Norrfors 
  
 S N O A 
  
 (östra delen) 
  
 Umeå 
  
 Tavelsjö 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Bubböle 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Tomterna 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Miles 
  
 A 
  
 (norra delen) 
  
 Umeå 
  
 Trehörningen 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Ponce 
  
 S N O A 
  
 (västra delen) 
  
 Umeå 
  
 Täfteå 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Anumark 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Umeå:1 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Täfteböle 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Väst I Byn 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Pålböle 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Yttersjö 
  
 S 
  
 Umeå 
  
 Sävarberg 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Yttertavle 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Ivarsboda 
  
 S N O A 
  
 223 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Umeå 
  
 Ytterboda 
  
 S N O A 
  
 Vindeln 
  
 Tvärålund 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Ostnäs 
  
 S N O A 
  
 Vindeln 
  
 Vindeln 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Skeppsvik 
  
 S N O A 
  
 Vindeln 
  
 Åmsele 
  
 S N O A 
  
 Umeå 
  
 Sörböle 
  
 S N O A 
  
 Vännäs 
  
 Pengfors 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Ängersjö 
  
 A 
  
 Vännäs 
  
 Molina 
  
 Sanchez 
  
 Umeå 
  
 Häggnäs 
  
 S N O A 
  
 Vännäs 
  
 Strand 
  
 N A 
  
 Umeå 
  
 Turner 
  
 A 
  
 Vännäs 
  
 Tväråbäck 
  
 S N O 
  
 Umeå 
  
 Nyland 
  
 A 
  
 Vännäs 
  
 Vännfors 
  
 N A 
  
 Umeå 
  
 Bösta 
  
 S N O A 
  
 Vännäs 
  
 Vännäsby 
  
 S N O 
  
 Umeå 
  
 Stugnäs 
  
 S N O A 
  
 Vännäs 
  
 Västra Spöland 
  
 N A 
  
 Umeå 
  
 Degersjön 
  
 S N O A 
  
 Vännäs 
  
 Ytterbyn 
  
 S N A 
  
 Umeå 
  
 Mellansvartbäck 
  
 S N O A 
  
 Vännäs 
  
 Östra Spöland 
  
 A 
  
 Umeå 
  
 Myrbäck 
  
 S N O A 
  
 Vännäs 
 3 
  
 Pengsjö 
  
 Reyes 
  
 Umeå 
  
 Kasamark 
  
 A 
  
 Vännäs 
  
 Brån 
  
 S N 
  
 Vilhelmina 
  
 Bäsksele 
  
 A 
  
 Åsele 
  
 Fredrika 
  
 S N O 
  
 Vilhelmina 
  
 Dikanäs 
  
 S N O 
  
 Åsele 
  
 Åsele 
  
 S N O 
  
 Vilhelmina 
  
 Järvsjö 
  
 N 
  
 Norrbottens län 
  
 Vilhelmina 
  
 Klimpfjäll 
  
 N O 
  
 Arjeplog 
  
 Arjeplog 
  
 S N O 
  
 Vilhelmina 
  
 Latikberg 
  
 S 
  
 Arjeplog 
  
 Laisvall 
  
 Mitchell 
  
 Vilhelmina 
  
 Laxbäcken 
  
 N 
  
 Arjeplog 
  
 Slagnäs 
  
 S N 
  
 Vilhelmina 
  
 Lövliden 
  
 N 
  
 Arvidsjaur 
  
 Abborrträsk 
  
 S N O 
  
 Vilhelmina 
  
 Malgovik 
  
 S N 
  
 Arvidsjaur 
  
 Auktsjaur 
  
 N O 
  
 Vilhelmina 
  
 Meselefors 
  
 N 
  
 Arvidsjaur 
  
 Phillips 
  
 Pham 
  
 Vilhelmina 
  
 Nästansjö 
  
 S 
  
 Arvidsjaur 
  
 Järvträsk 
  
 N O 
  
 Vilhelmina 
  
 Saxnäs 
  
 S N O 
  
 Arvidsjaur 
  
 Lauker 
  
 N O 
  
 Vilhelmina 
  
 Skansholm 
  
 A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Moskosel 
  
 S N O 
  
 Vindeln 
  
 Granö 
  
 S N O A 
  
 Arvidsjaur 
 4 
  
 Slagnäs 
  
 N O A 
  
 (Tjinntokk ?) 
  
 Vindeln 
  
 Hjuken 
  
 A 
  
 Garcia 
  
 Akkavare 
  
 N O A 
  
 Vindeln 
  
 Hällnäs 
  
 S N O A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Grandal (omr) 
  
 N A 
  
 Vindeln 
  
 Skivsjö 
  
 S N A 
  
 Arvidsjaur 
  
 V.Kikkejaur 
  
 N 
  
 Vindeln 
  
 Slipstensjön 
  
 N A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Fjällbonäs 
  
 N O A 
  
 Vindeln 
  
 Strycksele 
  
 N A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Framnäs 
  
 Knight 
  
 (flygplatsen ) 
  
 Vindeln 
  
 Tegsnäset 
  
 N A 
  
 Garcia 
  
 Spencer 
  
 N A 
  
 3 
  
 I Vännäs kommun finns totalt 12 rutor inom områdena Pengsjö och Brån. 
  
 4 
  
 I Arvidsjaurs kommun finns totalt 26 rutor med 48 orter/områden. 
  
 224 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Arvidsjaur 
  
 Ånäset 
  
 N A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Åkroken 
  
 A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Hålbergsliden 
  
 N O A 
  
 Arvidsjaur 
  
 N.Näverliden 
  
 A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Saltmyran 
  
 N A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Stormyrheden 
  
 A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Svartliden 
  
 N A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Östansjö 
  
 A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Baktsjaur 
  
 N O 
  
 Arvidsjaur 
  
 Åberget 
  
 A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Utterliden 
  
 N O 
  
 Arvidsjaur 
  
 Iggejaur 
  
 A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Dickson 
  
 O 
  
 Boden 
  
 Brännberg 
  
 S 
  
 Arvidsjaur 
  
 Ö.Långträsk 
  
 O A 
  
 Boden 
  
 Buddbyn 
  
 A 
  
 (norra delen) 
  
 Arvidsjaur 
  
 Renvallen 
  
 N O A 
  
 Boden 
  
 Gunnarsbyn 
  
 Reyes O 
  
 Arvidsjaur 
  
 Henry 
  
 N 
  
 Boden 
  
 Harads 
  
 S N O A 
  
 Arvidsjaur 
  
 S.Sandträsk 
  
 O 
  
 Boden 
  
 Norra 
  
 A 
  
 Bredåker 
  
 Arvidsjaur 
  
 Henry 
  
 N 
  
 Boden 
  
 Skogså 
  
 S 
  
 Garcia 
  
 Edwards 
  
 N A 
  
 Boden 
  
 Svartbjörsbyn 
  
 S A 
  
 (norra delen) 
  
 Arvidsjaur 
  
 Pjesker 
  
 N O A 
  
 Boden 
  
 Svartlå 
  
 S 
  
 Arvidsjaur 
  
 Deppis 
  
 N O A 
  
 Boden 
  
 Södra Bredåker 
  
 S 
  
 Arvidsjaur 
  
 Serrejaur 
  
 O 
  
 Boden 
  
 Sörbyn 
  
 S 
  
 Arvidsjaur 
  
 Ljusträsk/Rättsel 
  
 O 
  
 Boden 
  
 Unbyn 
  
 S 
  
 Arvidsjaur 
  
 Graham 
  
 O A 
  
 Boden 
  
 Vittjärv 
  
 S A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Suddesjaur 
  
 O A 
  
 Gällivare 
  
 Dokkas 
  
 S 
  
 Arvidsjaur 
  
 Tjappsåive 
  
 O A 
  
 Gällivare 
  
 Hakkas 
  
 S N O 
  
 Garcia 
  
 Lopez 
  
 O 
  
 Gällivare 
  
 Koskullskulle 
  
 S N O 
  
 Arvidsjaur 
  
 Brännberg 
  
 A 
  
 Gällivare 
  
 Leipojärvi 
  
 Arvidsjaur 
  
 Näverliden 
  
 A 
  
 Gällivare 
  
 Nattavaara 
  
 Arvidsjaur 
  
 Boksel 
  
 A 
  
 Gällivare 
  
 Nattavaara by 
  
 S 
  
 Arvidsjaur 
  
 Bränntjärn 
  
 A 
  
 Gällivare 
  
 Nilivaara 
  
 S 
  
 Arvidsjaur 
  
 Gullön 
  
 A 
  
 Gällivare 
  
 Puoltikasvaara 
  
 S 
  
 Arvidsjaur 
  
 Renviken 
  
 A 
  
 Gällivare 
  
 Skaulo 
  
 N 
  
 Arvidsjaur 
  
 Avaviken 
  
 A 
  
 Gällivare 
  
 Tjautjas 
  
 S 
  
 Arvidsjaur 
  
 Kläppen 
  
 A 
  
 Gällivare 
  
 Calderon 
  
 Doyle 
  
 Arvidsjaur 
  
 Renträsk 
  
 A 
  
 Haparanda 
  
 Karungi 
  
 Harrington 
  
 Conrad 
  
 A 
  
 Haparanda 
  
 Kukkola 
  
 N 
  
 Arvidsjaur 
  
 Långudden 
  
 A 
  
 Haparanda 
  
 Nikkala 
  
 S A 
  
 Garcia 
  
 Lewis 
  
 A 
  
 Haparanda 
  
 Seskarö 
  
 S A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Norrmalm 
  
 A 
  
 Haparanda 
  
 Säjvis 
  
 A 
  
 Arvidsjaur 
  
 Sarvasåive 
  
 A 
  
 Haparanda 
  
 Vojakkala 
  
 Harrington 
  
 Utterträsk 
  
 A 
  
 Haparanda 
  
 Lappträsk 
  
 A 
  
 225 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2000:111 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Haparanda 
  
 Kärrbäck 
  
 A 
  
 Luleå 
  
 Karlsvik 
  
 Haparanda 
  
 Korpikylä 
  
 A 
  
 Luleå 
  
 Klöverträsk 
  
 Jokkmokk 
  
 Williams 
  
 S N O A 
  
 Luleå 
  
 Måttsund 
  
 S 
  
 Jokkmokk 
  
 Mattisudden 
  
 N A 
  
 Luleå 
  
 Niemisel 
  
 S 
  
 Jokkmokk 
  
 Murjek 
  
 N O A 
  
 Luleå 
  
 Persön 
  
 S 
  
 Jokkmokk 
  
 Porjus 
  
 S N O A 
  
 Luleå 
  
 Rutvik 
  
 S 
  
 Jokkmokk 
  
 Tårrajaur 
  
 A 
  
 Luleå 
  
 Råneå 
  
 S 
  
 Jokkmokk 
  
 Vuollerim 
  
 S N O A 
  
 Luleå 
  
 Vitå 
  
 S 
  
 Kalix 
  
 Morales 
  
 S 
  
 Pajala 
  
 Aareavaara 
  
 N O 
  
 Kalix 
  
 Båtskärsnäs 
  
 S 
  
 Pajala 
  
 Isokylä 
  
 S N O 
  
 Kalix 
  
 Gammelgården 
  
 S 
  
 Pajala 
  
 Juhonpieti+ 
  
 S N O 
  
 Erkheikki 
  
 Kalix 
  
 Karlsborg 
  
 S N 
  
 Pajala 
  
 Junosuando 
  
 S N O 
  
 Kalix 
  
 Morjärv 
  
 S O 
  
 Pajala 
  
 Kainulasjärvi 
  
 N O A 
  
 Kalix 
  
 Nyborg 
  
 S N O 
  
 Pajala 
  
 Kangos 
  
 S N O 
  
 Kalix 
  
 Påläng 
  
 S 
  
 Pajala 
  
 Kaunisvaara 
  
 S N O 
  
 Kalix 
  
 Risögrund 
  
 S 
  
 Pajala 
  
 Kieksiäisvaara 
  
 Garrett 
  
 Kalix 
  
 Ryssbält 
  
 Pajala 
  
 Kitkiöjärvi 
  
 N O 
  
 Kalix 
  
 Garrett 
  
 S N O 
  
 Pajala 
  
 Korpilombolo 
  
 S N O 
  
 Kalix 
  
 Siknäs 
  
 Pajala 
  
 Liviöjärvi 
  
 N O 
  
 Kalix 
  
 Storön 
  
 Pajala 
  
 Lovikka 
  
 Garrett 
  
 Kalix 
  
 Töre 
  
 S N O 
  
 Pajala 
  
 Benson 
  
 S N O 
  
 Kalix 
  
 Övermorjärv 
  
 Pajala 
  
 Pajala 
  
 S N O 
  
 Kiruna 
  
 Jukkasjärvi 
  
 S N 
  
 Pajala 
  
 Parkalompolo 
  
 N O 
  
 Kiruna 
  
 Karesuando 
  
 S N O 
  
 Pajala 
  
 Sahavaara 
  
 N O 
  
 Kiruna 
  
 Kuttainen 
  
 S 
  
 Pajala 
  
 Tucker 
  
 N O 
  
 Kiruna 
  
 Lannavaara 
  
 S N 
  
 Pajala 
  
 Sattajärvi 
  
 S N O 
  
 Kiruna 
  
 Masugnsbyn 
  
 S 
  
 Pajala 
  
 Teurajärvi 
  
 N O 
  
 Kiruna 
  
 Riksgränsen 
  
 N 
  
 Pajala 
 5 
  
 Tärendö 
  
 S N O 
  
 Kiruna 
  
 Svappavaara 
  
 S N 
  
 Pajala 
  
 Kangosfors 
  
 S N O 
  
 Kiruna 
  
 Vittangi 
  
 S N O 
  
 Pajala 
  
 Mosley 
  
 O 
  
 Kiruna 
  
 Övre Soppero 
  
 S N 
  
 Piteå 
  
 Bergsviken 
  
 S N 
  
 Luleå 
  
 Alvik 
  
 S 
  
 Piteå 
  
 Blåsmark 
  
 S 
  
 Luleå 
  
 Antnäs 
  
 S 
  
 Piteå 
  
 Böle 
  
 S N 
  
 Luleå 
  
 Avan 
  
 S 
  
 Piteå 
  
 Hemmingsmark 
  
 S 
  
 Luleå 
  
 Bensbyn 
  
 S 
  
 Piteå 
  
 Holmträsk 
  
 S 
  
 Luleå 
  
 Ersnäs 
  
 S 
  
 Piteå 
  
 Hortlax 
  
 S O 
  
 5  
 I Pajala kommun finns ytterligare 27 prioriterade rutor som inte närmare identifierats men som motiverats med S,N,O,A. 
 226 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 7 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Kommun 
  
 Ort 
  
 Prio 
  
 Piteå 
  
 Jävre 
  
 S N 
  
 Älvsbyn 
  
 Nystrand 
  
 A 
  
 Piteå 
  
 Lillpite 
  
 Moore 
  
 Älvsbyn 
  
 Pålsträsk 
  
 A 
  
 Piteå 
  
 Långträsk 
  
 S N 
  
 Älvsbyn 
  
 Tvärån 
  
 O A 
  
 Piteå 
  
 Maran+Skatan 
  
 N 
  
 Älvsbyn 
  
 Vidsel 
  
 S N O 
  
 Piteå 
  
 Norrfjärden 
  
 S N O 
  
 Älvsbyn 
  
 Vistheden 
  
 S N O 
  
 Piteå 
  
 Nybyn 
  
 N 
  
 Älvsbyn 
  
 Övre Tväråsel 
  
 S A 
  
 Piteå 
  
 Näsudden+ 
  
 S 
  
 Älvsbyn 
  
 Övrebyn 
  
 N A 
  
 Berget 
  
 Piteå 
  
 Roknäs 
  
 S O 
  
 Överkalix 
  
 Gyljen 
  
 N O A 
  
 Piteå 
  
 Rosvik 
  
 S N O 
  
 Överkalix 
  
 Svartbyn 
  
 S N O 
  
 Piteå 
  
 Sikfors 
  
 S N 
  
 Överkalix 
  
 Tallvik 
  
 N O A 
  
 Piteå 
  
 Sjulsmark 
  
 S 
  
 Överkalix 
  
 Vännäsberget 
  
 O A 
  
 Piteå 
  
 Storsund 
  
 N 
  
 Överkalix 
  
 Överkalix 
  
 S N O A 
  
 Piteå 
  
 Svensbyn 
  
 S N 
  
 Övertorneå 
  
 Hedenäset 
  
 Älvsbyn 
  
 Bredsel 
  
 N 
  
 Övertorneå 
  
 Juoksengi 
  
 Älvsbyn 
  
 Korsträsk 
  
 S N O 
  
 Övertorneå 
  
 Reilly 
  
 Älvsbyn 
  
 Nybyn 
  
 A 
  
 Övertorneå 
  
 Svanstein 
  
 Övertorneå 
  
 Övertorneå 
  
 227 
 Bilaga 8 
 Modell för uträkning av stöd 
 Bilaga 8 innehåller det underlag som använts vid beräkning av utfall per kommun dvs. total befolkning, antal orter  
 50–2 
  999 invånare, sträcka fiktivt nät samt total, i vissa fall reducerad kostnad per kommun. Av bilagan framgår även respektive kommuns egna insats (400 kr/invånare), behov av stöd för att bygga ut det fiktiva nätet efter att den egna insatsen dragits av, utfallet av stödet per kommun samt statens andel av underlaget för investeringen. 
 229 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 Kommuner 
  
 Total 
  
 Antal 
  
 Sträcka 
  
 Total 
  
 Egen insats per 
  
 Behov av stöd 
  
 Stöd 
  
 Stöd 
  
 befolkning 
  
 orter med 
  
 fiktivt nät i 
  
 (reducerad) 
  
 kommun 
  
 procentuellt 
  
 50-2999 
  
 meter. 3) 
  
 kostnad per 
  
 inv. 
  
 kommun 
  
 1) 
  
 2) 
  
 4) 
  
 5) 
  
 6) 
  
 7) 
  
 8) 
  
 114 
  
 Upplands-Väsby 
  
 37 116 
  
 4 
  
 36 365 
  
 8 273 000 kr 
  
 8 273 000 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 115 
  
 Vallentuna 
  
 24 640 
  
 14 
  
 87 237 
  
 20 947 400 kr 
  
 9 856 000 kr 
  
 11 091 400 kr 
  
 4 448 733 kr 
  
 31% 
  
 117 
  
 Österåker 
  
 33 861 
  
 23 
  
 98 793 
  
 25 508 600 kr 
  
 13 544 400 kr 
  
 11 964 200 kr 
  
 4 798 811 kr 
  
 26% 
  
 120 
  
 Värmdö 
  
 30 319 
  
 45 
  
 195 766 
  
 50 403 200 kr 
  
 12 127 600 kr 
  
 38 275 600 kr 
  
 15 352 248 kr 
  
 56% 
  
 123 
  
 Järfälla 
  
 60 188 
  
 0 
  
 0 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 125 
  
 Ekerö 
  
 21 943 
  
 38 
  
 128 229 
  
 35 145 800 kr 
  
 8 777 200 kr 
  
 26 368 600 kr 
  
 10 576 380 kr 
  
 55% 
  
 126 
  
 Huddinge 
  
 82 870 
  
 5 
  
 23 591 
  
 5 968 200 kr 
  
 5 968 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 127 
  
 Botkyrka 
  
 72 153 
  
 7 
  
 43 041 
  
 10 358 200 kr 
  
 10 358 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 128 Salem 
  
 13 474 
  
 0 
  
 0 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 136 
  
 Haninge 
  
 68 610 
  
 16 
  
 111 912 
  
 26 382 400 kr 
  
 26 382 400 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 138 
  
 Tyresö 
  
 38 580 
  
 6 
  
 26 426 
  
 6 785 200 kr 
  
 6 785 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 139 
  
 Upplands-Bro 
  
 20 728 
  
 8 
  
 51 108 
  
 12 221 600 kr 
  
 8 291 200 kr 
  
 3 930 400 kr 
  
 1 576 474 kr 
  
 16% 
  
 140 
  
 Nykvarn 
  
 7 876 
  
 4 
  
 27 326 
  
 6 465 200 kr 
  
 3 150 400 kr 
  
 3 314 800 kr 
  
 1 329 558 kr 
  
 30% 
  
 160 
  
 Täby 
  
 60 300 
  
 0 
  
 14 486 
  
 2 897 200 kr 
  
 2 897 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 162 
  
 Danderyd 
  
 29 636 
  
 1 
  
 682 
  
 386 400 kr 
  
 386 400 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 163 
  
 Sollentuna 
  
 57 610 
  
 0 
  
 903 
  
 180 600 kr 
  
 180 600 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 180 Stockholm 
  
 743 703 
  
 0 
  
 20 089 
  
 4 017 800 kr 
  
 4 017 800 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 181 
  
 Södertälje 
  
 76 624 
  
 22 
  
 124 721 
  
 30 444 200 kr 
  
 30 444 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 182 
  
 Nacka 
  
 73 976 
  
 4 
  
 50 517 
  
 11 103 400 kr 
  
 11 103 400 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 183 
  
 Sundbyberg 
  
 33 387 
  
 0 
  
 0 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 184 
  
 Solna 
  
 55 988 
  
 0 
  
 0 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 186 
  
 Lidingö 
  
 40 630 
  
 4 
  
 26 293 
  
 6 258 600 kr 
  
 6 258 600 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 187 
  
 Vaxholm 
  
 8 888 
  
 10 
  
 33 644 
  
 9 228 800 kr 
  
 3 555 200 kr 
  
 5 673 600 kr 
  
 2 275 667 kr 
  
 39% 
  
 188 
  
 Norrtälje 
  
 52 103 
  
 56 
  
 340 173 
  
 82 034 600 kr 
  
 20 841 200 kr 
  
 61 193 400 kr 
  
 24 544 520 kr 
  
 54% 
  
 191 
  
 Sigtuna 
  
 34 766 
  
 14 
  
 67 918 
  
 17 083 600 kr 
  
 13 906 400 kr 
  
 3 177 200 kr 
  
 1 274 367 kr 
  
 8% 
  
 192 
  
 Nynäshamn 
  
 23 408 
  
 18 
  
 101 925 
  
 24 885 000 kr 
  
 9 363 200 kr 
  
 15 521 800 kr 
  
 6 225 755 kr 
  
 40% 
  
 Stockholm 
  
 1 803 377 
  
 299 
  
 1 611 145 
  
 396 979 000 kr 
  
 216 468 000 kr 
  
 180 511 000 kr 
  
 72 402 512 kr 
  
 25% 
  
 305 
  
 Håbo 
  
 17 287 
  
 10 
  
 44 601 
  
 11 420 200 kr 
  
 6 914 800 kr 
  
 4 505 400 kr 
  
 1 807 105 kr 
  
 21% 
  
 319 
  
 Älvkarleby 
  
 8 972 
  
 7 
  
 44 640 
  
 10 678 000 kr 
  
 3 588 800 kr 
  
 7 089 200 kr 
  
 2 843 460 kr 
  
 44% 
  
 360 
  
 Tierp 
  
 19 803 
  
 26 
  
 165 060 
  
 39 512 000 kr 
  
 7 921 200 kr 
  
 31 590 800 kr 
  
 12 670 991 kr 
  
 62% 
  
 380 
  
 Uppsala 
  
 188 478 
  
 67 
  
 343 958 
  
 85 541 600 kr 
  
 75 391 200 kr 
  
 10 150 400 kr 
  
 4 071 300 kr 
  
 5% 
  
 381 
  
 Enköping 
  
 36 195 
  
 17 
  
 141 201 
  
 32 490 200 kr 
  
 14 478 000 kr 
  
 18 012 200 kr 
  
 7 224 648 kr 
  
 33% 
  
 382 
  
 Östhammar 
  
 21 680 
  
 17 
  
 134 009 
  
 31 051 800 kr 
  
 8 672 000 kr 
  
 22 379 800 kr 
  
 8 976 482 kr 
  
 51% 
  
 Uppsala län 
  
 292 415 
  
 144 
  
 873 469 
  
 210 693 800 kr 
  
 116 966 000 kr 
  
 93 727 800 kr 
  
 37 593 987 kr 
  
 24% 
  
 428 
  
 Vingåker 
  
 9 335 
  
 9 
  
 64 005 
  
 15 051 000 kr 
  
 3 734 000 kr 
  
 11 317 000 kr 
  
 4 539 220 kr 
  
 55% 
  
 461 
  
 Gnesta 
  
 9 743 
  
 6 
  
 48 972 
  
 11 294 400 kr 
  
 3 897 200 kr 
  
 7 397 200 kr 
  
 2 966 998 kr 
  
 43% 
  
 480 
  
 Nyköping 
  
 49 070 
  
 27 
  
 175 079 
  
 41 765 800 kr 
  
 19 628 000 kr 
  
 22 137 800 kr 
  
 8 879 416 kr 
  
 31% 
  
 481 
  
 Oxelösund 
  
 10 973 
  
 0 
  
 6 331 
  
 1 266 200 kr 
  
 1 266 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 482 
  
 Flen 
  
 16 726 
  
 11 
  
 92 448 
  
 21 239 600 kr 
  
 6 690 400 kr 
  
 14 549 200 kr 
  
 5 835 648 kr 
  
 47% 
  
 230 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 8 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 Kommuner 
  
 Total 
  
 Antal 
  
 Sträcka 
  
 Total 
  
 Egen insats per 
  
 Behov av stöd 
  
 Stöd 
  
 Stöd 
  
 befolkning 
  
 orter med 
  
 fiktivt nät i 
  
 (reducerad) 
  
 kommun 
  
 procentuellt 
  
 50-2999 
  
 meter. 3) 
  
 kostnad per 
  
 inv. 
  
 kommun 
  
 1) 
  
 2) 
  
 4) 
  
 5) 
  
 6) 
  
 7) 
  
 8) 
  
 483 
  
 Katrineholm 
  
 32 527 
  
 15 
  
 126 297 
  
 29 009 400 kr 
  
 13 010 800 kr 
  
 15 998 600 kr 
  
 6 416 999 kr 
  
 33% 
  
 484 
  
 Eskilstuna 
  
 88 138 
  
 24 
  
 143 642 
  
 34 728 400 kr 
  
 34 728 400 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 486 
  
 Strängnäs 
  
 29 271 
  
 21 
  
 134 504 
  
 32 150 800 kr 
  
 11 708 400 kr 
  
 20 442 400 kr 
  
 8 199 396 kr 
  
 41% 
  
 488 
  
 Trosa 
  
 10 107 
  
 6 
  
 48 521 
  
 11 204 200 kr 
  
 4 042 800 kr 
  
 7 161 400 kr 
  
 2 872 420 kr 
  
 42% 
  
 Södermanland län 
  
 255 890 
  
 119 
  
 839 799 
  
 197 709 800 kr 
  
 98 706 200 kr 
  
 99 003 600 kr 
  
 39 710 097 kr 
  
 29% 
  
 509 
  
 Ödeshög 
  
 5 727 
  
 4 
  
 26 363 
  
 6 272 600 kr 
  
 2 290 800 kr 
  
 3 981 800 kr 
  
 1 597 090 kr 
  
 41% 
  
 512 
  
 Garcia 
  
 4 152 
  
 4 
  
 38 867 
  
 8 773 400 kr 
  
 1 660 800 kr 
  
 7 112 600 kr 
  
 2 852 846 kr 
  
 63% 
  
 513 
  
 Kinda 
  
 10 105 
  
 5 
  
 95 877 
  
 20 425 400 kr 
  
 4 042 000 kr 
  
 16 383 400 kr 
  
 6 571 341 kr 
  
 62% 
  
 560 
  
 Boxholm 
  
 5 411 
  
 2 
  
 29 109 
  
 6 321 800 kr 
  
 2 164 400 kr 
  
 4 157 400 kr 
  
 1 667 523 kr 
  
 44% 
  
 561 
  
 Åtvidaberg 
  
 12 055 
  
 5 
  
 63 084 
  
 13 866 800 kr 
  
 4 822 000 kr 
  
 9 044 800 kr 
  
 3 627 847 kr 
  
 43% 
  
 562 
  
 Finspång 
  
 21 678 
  
 16 
  
 11 4511 
  
 26 902 200 kr 
  
 8 671 200 kr 
  
 18 231 000 kr 
  
 7 312 409 kr 
  
 46% 
  
 563 
  
 Valdemarsvik 
  
 8 383 
  
 7 
  
 77 851 
  
 17 320 200 kr 
  
 3 353 200 kr 
  
 13 967 000 kr 
  
 5 602 129 kr 
  
 63% 
  
 580 
  
 Linköping 
  
 132 500 
  
 31 
  
 246 322 
  
 57 014 400 kr 
  
 53 000 000 kr 
  
 4 014 400 kr 
  
 1 610 166 kr 
  
 3% 
  
 581 
  
 Norrköping 
  
 122 212 
  
 40 
  
 265 728 
  
 63 145 600 kr 
  
 48 884 800 kr 
  
 14 260 800 kr 
  
 5 719 971 kr 
  
 10% 
  
 582 
  
 Söderköping 
  
 13 968 
  
 8 
  
 53 118 
  
 12 623 600 kr 
  
 5 587 200 kr 
  
 7 036 400 kr 
  
 2 822 282 kr 
  
 34% 
  
 583 
  
 Motala 
  
 42 181 
  
 21 
  
 129 164 
  
 31 082 800 kr 
  
 16 872 400 kr 
  
 14 210 400 kr 
  
 5 699 756 kr 
  
 25% 
  
 584 
  
 Vadstena 
  
 7 662 
  
 3 
  
 29 598 
  
 6 669 600 kr 
  
 3 064 800 kr 
  
 3 604 800 kr 
  
 1 445 876 kr 
  
 32% 
  
 586 
  
 Mjölby 
  
 25 286 
  
 8 
  
 73 938 
  
 16 787 600 kr 
  
 10 114 400 kr 
  
 6 673 200 kr 
  
 2 676 604 kr 
  
 21% 
  
 Östergötland län 
  
 411 320 
  
 154 
  
 1 243 530 
  
 287 206 000 kr 
  
 164 528 000 kr 
  
 122 678 000 kr 
  
 49 205 840 kr 
  
 23% 
  
 604 
  
 Aneby 
  
 6 799 
  
 6 
  
 56 750 
  
 12 850 000 kr 
  
 2 719 600 kr 
  
 10 130 400 kr 
  
 4 063 278 kr 
  
 60% 
  
 617 
  
 Gnosjö 
  
 10 266 
  
 9 
  
 59 558 
  
 14 161 600 kr 
  
 4 106 400 kr 
  
 10 055 200 kr 
  
 4 033 116 kr 
  
 50% 
  
 642 
  
 Grimes 
  
 7 175 
  
 1 
  
 19 868 
  
 4 223 600 kr 
  
 2 870 000 kr 
  
 1 353 600 kr 
  
 542 926 kr 
  
 16% 
  
 643 
  
 Habo 
  
 9 587 
  
 8 
  
 42 535 
  
 10 507 000 kr 
  
 3 834 800 kr 
  
 6 672 200 kr 
  
 2 676 203 kr 
  
 41% 
  
 662 
  
 Gislaved 
  
 30 408 
  
 8 
  
 78 116 
  
 17 623 200 kr 
  
 12 163 200 kr 
  
 5 460 000 kr 
  
 2 189 992 kr 
  
 15% 
  
 665 
  
 Vaggeryd 
  
 12 475 
  
 6 
  
 56 353 
  
 12 770 600 kr 
  
 4 990 000 kr 
  
 7 780 600 kr 
  
 3 120 779 kr 
  
 38% 
  
 680 
  
 Jönköping 
  
 116 344 
  
 27 
  
 184 191 
  
 43 588 200 kr 
  
 43 588 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 682 
  
 Nässjö 
  
 29 607 
  
 13 
  
 113 163 
  
 25 882 600 kr 
  
 11 842 800 kr 
  
 14 039 800 kr 
  
 5 631 329 kr 
  
 32% 
  
 683 
  
 Värnamo 
  
 31 970 
  
 15 
  
 142 117 
  
 32 173 400 kr 
  
 12 788 000 kr 
  
 19 385 400 kr 
  
 7 775 436 kr 
  
 38% 
  
 684 
  
 Sävsjö 
  
 11 192 
  
 6 
  
 54 600 
  
 12 420 000 kr 
  
 4 476 800 kr 
  
 7 943 200 kr 
  
 3 185 998 kr 
  
 42% 
  
 685 
  
 Vetlanda 
  
 26 735 
  
 19 
  
 175 353 
  
 39 820 600 kr 
  
 10 694 000 kr 
  
 29 126 600 kr 
  
 11 682 607 kr 
  
 52% 
  
 686 
  
 Eksjö 
  
 16 910 
  
 11 
  
 89 529 
  
 20 655 800 kr 
  
 6 764 000 kr 
  
 13 891 800 kr 
  
 5 571 966 kr 
  
 45% 
  
 687 
  
 Tranås 
  
 17 798 
  
 5 
  
 46 281 
  
 10 506 200 kr 
  
 7 119 200 kr 
  
 3 387 000 kr 
  
 1 358 517 kr 
  
 16% 
  
 Jönköping län 
  
 327 266 
  
 134 
  
 1 118 414 
  
 257 182 800 kr 
  
 127 957 000 kr 
  
 129 225 800 kr 
  
 51 832 146 kr 
  
 29% 
  
 760 
  
 Uppvidinge 
  
 9 912 
  
 9 
  
 114 548 
  
 25 159 600 kr 
  
 3 964 800 kr 
  
 21 194 800 kr 
  
 8 501 181 kr 
  
 68% 
  
 761 
  
 Lessebo 
  
 8 433 
  
 3 
  
 27 919 
  
 6 333 800 kr 
  
 3 373 200 kr 
  
 2 960 600 kr 
  
 1 187 489 kr 
  
 26% 
  
 763 
  
 Tingsryd 
  
 13 484 
  
 11 
  
 80 019 
  
 18 753 800 kr 
  
 5 393 600 kr 
  
 13 360 200 kr 
  
 5 358 743 kr 
  
 50% 
  
 764 
  
 Alvesta 
  
 19 035 
  
 14 
  
 93 930 
  
 22 286 000 kr 
  
 7 614 000 kr 
  
 14 672 000 kr 
  
 5 884 903 kr 
  
 44% 
  
 765 
  
 Älmhult 
  
 15 448 
  
 10 
  
 93 230 
  
 21 146 000 kr 
  
 6 179 200 kr 
  
 14 966 800 kr 
  
 6 003 146 kr 
  
 49% 
  
 231 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 Kommuner 
  
 Total 
  
 Antal 
  
 Sträcka 
  
 Total 
  
 Egen insats per 
  
 Behov av stöd 
  
 Stöd 
  
 Stöd 
  
 befolkning 
  
 orter med 
  
 fiktivt nät i 
  
 (reducerad) 
  
 kommun 
  
 procentuellt 
  
 50-2999 
  
 meter. 3) 
  
 kostnad per 
  
 inv. 
  
 kommun 
  
 1) 
  
 2) 
  
 4) 
  
 5) 
  
 6) 
  
 7) 
  
 8) 
  
 767 
  
 Markaryd 
  
 9 927 
  
 9 
  
 55 507 
  
 13 351 400 kr 
  
 3 970 800 kr 
  
 9 380 600 kr 
  
 3 762 535 kr 
  
 49% 
  
 780 
  
 Växjö 
  
 73 770 
  
 25 
  
 193 398 
  
 44 929 600 kr 
  
 29 508 000 kr 
  
 15 421 600 kr 
  
 6 185 565 kr 
  
 17% 
  
 781 
  
 Ljungby 
  
 27 140 
  
 16 
  
 154 118 
  
 34 823 600 kr 
  
 10 856 000 kr 
  
 23 967 600 kr 
  
 9 613 345 kr 
  
 47% 
  
 Kronoberg län 
  
 177 149 
  
 97 
  
 812 669 
  
 186 783 800 kr 
  
 70 859 600 kr 
  
 115 924 200 kr 
  
 46 496 908 kr 
  
 40% 
  
 821 
  
 Högsby 
  
 6 544 
  
 10 
  
 70 182 
  
 16 536 400 kr 
  
 2 617 600 kr 
  
 13 918 800 kr 
  
 5 582 796 kr 
  
 68% 
  
 834 
  
 Torsås 
  
 7 540 
  
 10 
  
 52 232 
  
 12 946 400 kr 
  
 3 016 000 kr 
  
 9 930 400 kr 
  
 3 983 059 kr 
  
 57% 
  
 840 
  
 Mörbylånga 
  
 13 488 
  
 25 
  
 105 459 
  
 27 341 800 kr 
  
 5 395 200 kr 
  
 21 946 600 kr 
  
 8 802 727 kr 
  
 62% 
  
 860 
  
 Hultsfred 
  
 15 275 
  
 8 
  
 89 667 
  
 19 933 400 kr 
  
 6 110 000 kr 
  
 13 823 400 kr 
  
 5 544 531 kr 
  
 48% 
  
 861 
  
 Mönsterås 
  
 13 275 
  
 14 
  
 87 236 
  
 20 947 200 kr 
  
 5 310 000 kr 
  
 15 637 200 kr 
  
 6 272 042 kr 
  
 54% 
  
 862 
  
 Emmaboda 
  
 9 811 
  
 8 
  
 71 768 
  
 16 353 600 kr 
  
 3 924 400 kr 
  
 12 429 200 kr 
  
 4 985 321 kr 
  
 56% 
  
 880 
  
 Kalmar 
  
 59 122 
  
 22 
  
 155 450 
  
 36 590 000 kr 
  
 23 648 800 kr 
  
 12 941 200 kr 
  
 5 190 683 kr 
  
 18% 
  
 881 
  
 Nybro 
  
 19 905 
  
 15 
  
 124 941 
  
 28 738 200 kr 
  
 7 962 000 kr 
  
 20 776 200 kr 
  
 8 333 282 kr 
  
 51% 
  
 882 
  
 Oskarshamn 
  
 26 504 
  
 15 
  
 122 664 
  
 28 282 800 kr 
  
 10 601 600 kr 
  
 17 681 200 kr 
  
 7 091 885 kr 
  
 40% 
  
 883 
  
 Västervik 
  
 37 930 
  
 23 
  
 203 648 
  
 46 479 600 kr 
  
 15 172 000 kr 
  
 31 307 600 kr 
  
 12 557 400 kr 
  
 45% 
  
 884 
  
 Vimmerby 
  
 15 788 
  
 8 
  
 108 306 
  
 23 661 200 kr 
  
 6 315 200 kr 
  
 17 346 000 kr 
  
 6 957 437 kr 
  
 52% 
  
 885 
  
 Borgholm 
  
 11 319 
  
 27 
  
 126 000 
  
 31 950 000 kr 
  
 4 527 600 kr 
  
 27 422 400 kr 
  
 10 999 056 kr 
  
 71% 
  
 Kalmar län 
  
 236 501 
  
 185 
  
 1 317 553 
  
 309 760 600 kr 
  
 94 600 400 kr 
  
 215 160 200 kr 
  
 86 300 220 kr 
  
 48% 
  
 980 
  
 Gotland 
  
 57 428 
  
 63 
  
 396 390 
  
 95 028 000 kr 
  
 22 971 200 kr 
  
 72 056 800 kr 
  
 28 901 803 kr 
  
 56% 
  
 Gotland län 
  
 57 428 
  
 63 
  
 396 390 
  
 95 028 000 kr 
  
 22 971 200 kr 
  
 72 056 800 kr 
  
 28 901 803 kr 
  
 56% 
  
 1060 
  
 Cunningham 
  
 14 241 
  
 6 
  
 44 926 
  
 10 485 200 kr 
  
 5 696 400 kr 
  
 4 788 800 kr 
  
 1 920 776 kr 
  
 25% 
  
 1080 
  
 Karlskrona 
  
 60 396 
  
 41 
  
 209 442 
  
 52 138 400 kr 
  
 24 158 400 kr 
  
 27 980 000 kr 
  
 11 222 708 kr 
  
 32% 
  
 1081 
  
 Ronneby 
  
 28 778 
  
 21 
  
 129 526 
  
 31 155 200 kr 
  
 11 511 200 kr 
  
 19 644 000 kr 
  
 7 879 159 kr 
  
 41% 
  
 1082 
  
 Karlshamn 
  
 30 756 
  
 20 
  
 86 636 
  
 22 327 200 kr 
  
 12 302 400 kr 
  
 10 024 800 kr 
  
 4 020 922 kr 
  
 25% 
  
 1083 
  
 Sölvesborg 
  
 16 454 
  
 25 
  
 91 655 
  
 24 581 000 kr 
  
 6 581 600 kr 
  
 17 999 400 kr 
  
 7 219 514 kr 
  
 52% 
  
 Blekinge län 
  
 150 625 
  
 113 
  
 562 185 
  
 140 687 000 kr 
  
 60 250 000 kr 
  
 80 437 000 kr 
  
 32 263 080 kr 
  
 35% 
  
 1214 
  
 Svalöv 
  
 12 617 
  
 13 
  
 54 377 
  
 14 125 400 kr 
  
 5 046 800 kr 
  
 9 078 600 kr 
  
 3 641 404 kr 
  
 42% 
  
 1230 
  
 Staffanstorp 
  
 19 527 
  
 7 
  
 36 579 
  
 9 065 800 kr 
  
 7 810 800 kr 
  
 1 255 000 kr 
  
 503 377 kr 
  
 6% 
  
 1231 
  
 Burlöv 
  
 14 683 
  
 1 
  
 5 278 
  
 1 305 600 kr 
  
 1 305 600 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1233 
  
 Vellinge 
  
 30 206 
  
 16 
  
 59 143 
  
 15 828 600 kr 
  
 12 082 400 kr 
  
 3 746 200 kr 
  
 1 502 591 kr 
  
 11% 
  
 1256 
  
 Östra Göinge 
  
 14 322 
  
 11 
  
 73 090 
  
 17 368 000 kr 
  
 5 728 800 kr 
  
 11 639 200 kr 
  
 4 668 454 kr 
  
 45% 
  
 1257 
  
 Örkelljunga 
  
 9 423 
  
 8 
  
 46 741 
  
 11 348 200 kr 
  
 3 769 200 kr 
  
 7 579 000 kr 
  
 3 039 918 kr 
  
 45% 
  
 1260 
  
 Bjuv 
  
 13 702 
  
 5 
  
 26 081 
  
 6 466 200 kr 
  
 5 480 800 kr 
  
 985 400 kr 
  
 395 241 kr 
  
 7% 
  
 1261 
  
 Kävlinge 
  
 24 185 
  
 14 
  
 53 305 
  
 14 161 000 kr 
  
 9 674 000 kr 
  
 4 487 000 kr 
  
 1 799 725 kr 
  
 16% 
  
 1262 Lomma 
  
 17 858 
  
 4 
  
 17 502 
  
 4 500 400 kr 
  
 4 500 400 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1263 
  
 Svedala 
  
 17 935 
  
 11 
  
 48 508 
  
 12 451 600 kr 
  
 7 174 000 kr 
  
 5 277 600 kr 
  
 2 116 832 kr 
  
 23% 
  
 1264 
  
 Skurup 
  
 13 638 
  
 12 
  
 43 447 
  
 11 689 400 kr 
  
 5 455 200 kr 
  
 6 234 200 kr 
  
 2 500 522 kr 
  
 31% 
  
 232 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 8 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 Kommuner 
  
 Total 
  
 Antal 
  
 Sträcka 
  
 Total 
  
 Egen insats per 
  
 Behov av stöd 
  
 Stöd 
  
 Stöd 
  
 befolkning 
  
 orter med 
  
 fiktivt nät i 
  
 (reducerad) 
  
 kommun 
  
 procentuellt 
  
 50-2999 
  
 meter. 3) 
  
 kostnad per 
  
 inv. 
  
 kommun 
  
 1) 
  
 2) 
  
 4) 
  
 5) 
  
 6) 
  
 7) 
  
 8) 
  
 1265 
  
 Sjöbo 
  
 16 542 
  
 21 
  
 83 807 
  
 22 011 400 kr 
  
 6 616 800 kr 
  
 15 394 600 kr 
  
 6 174 736 kr 
  
 48% 
  
 1266 
  
 Hörby 
  
 13 773 
  
 15 
  
 57 171 
  
 15 184 200 kr 
  
 5 509 200 kr 
  
 9 675 000 kr 
  
 3 880 618 kr 
  
 41% 
  
 1267 
  
 Höör 
  
 13 807 
  
 12 
  
 62 405 
  
 15 481 000 kr 
  
 5 522 800 kr 
  
 9 958 200 kr 
  
 3 994 209 kr 
  
 42% 
  
 1270 
  
 Tomelilla 
  
 12 434 
  
 8 
  
 44 898 
  
 10 979 600 kr 
  
 4 973 600 kr 
  
 6 006 000 kr 
  
 2 408 992 kr 
  
 33% 
  
 1272 
  
 Bromölla 
  
 12 115 
  
 11 
  
 35 365 
  
 9 823 000 kr 
  
 4 846 000 kr 
  
 4 977 000 kr 
  
 1 996 262 kr 
  
 29% 
  
 1273 
  
 Osby 
  
 12 925 
  
 6 
  
 47 069 
  
 10 913 800 kr 
  
 5 170 000 kr 
  
 5 743 800 kr 
  
 2 303 824 kr 
  
 31% 
  
 1275 
  
 Perstorp 
  
 6 808 
  
 3 
  
 20 205 
  
 4 791 000 kr 
  
 2 723 200 kr 
  
 2 067 800 kr 
  
 829 389 kr 
  
 23% 
  
 1276 
  
 Klippan 
  
 15 660 
  
 17 
  
 76 424 
  
 19 534 800 kr 
  
 6 264 000 kr 
  
 13 270 800 kr 
  
 5 322 885 kr 
  
 46% 
  
 1277 
  
 Åstorp 
  
 12 799 
  
 2 
  
 8 454 
  
 2 190 800 kr 
  
 2 190 800 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1278 
  
 Båstad 
  
 14 189 
  
 16 
  
 62 781 
  
 16 556 200 kr 
  
 5 675 600 kr 
  
 10 880 600 kr 
  
 4 364 182 kr 
  
 43% 
  
 1280 Malmö 
  
 257 574 
  
 10 
  
 33 137 
  
 9 127 400 kr 
  
 9 127 400 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1281 Lund 
  
 98 312 
  
 17 
  
 76 326 
  
 19 515 200 kr 
  
 19 515 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1282 
  
 Landskrona 
  
 37 336 
  
 16 
  
 56 429 
  
 15 285 800 kr 
  
 14 934 400 kr 
  
 351 400 kr 
  
 140 946 kr 
  
 1% 
  
 1283 
  
 Helsingborg 
  
 116 870 
  
 20 
  
 105 396 
  
 26 079 200 kr 
  
 26 079 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1284 
  
 Höganäs 
  
 22 658 
  
 8 
  
 39 512 
  
 9 902 400 kr 
  
 9 063 200 kr 
  
 839 200 kr 
  
 336 601 kr 
  
 4% 
  
 1285 
  
 Eslöv 
  
 28 212 
  
 19 
  
 72 133 
  
 19 176 600 kr 
  
 11 284 800 kr 
  
 7 891 800 kr 
  
 3 165 381 kr 
  
 22% 
  
 1286 
  
 Ystad 
  
 26 185 
  
 19 
  
 78 718 
  
 20 493 600 kr 
  
 10 474 000 kr 
  
 10 019 600 kr 
  
 4 018 837 kr 
  
 28% 
  
 1287 
  
 Trelleborg 
  
 38 226 
  
 34 
  
 101 880 
  
 28 876 000 kr 
  
 15 290 400 kr 
  
 13 585 600 kr 
  
 5 449 150 kr 
  
 26% 
  
 1290 
  
 Kristianstad 
  
 73 893 
  
 53 
  
 253 812 
  
 64 012 400 kr 
  
 29 557 200 kr 
  
 34 455 200 kr 
  
 13 819 895 kr 
  
 32% 
  
 1291 
  
 Simrishamn 
  
 19 511 
  
 28 
  
 107 373 
  
 28 474 600 kr 
  
 7 804 400 kr 
  
 20 670 200 kr 
  
 8 290 766 kr 
  
 52% 
  
 1292 
  
 Ängelholm 
  
 37 054 
  
 24 
  
 92 800 
  
 24 560 000 kr 
  
 14 821 600 kr 
  
 9 738 400 kr 
  
 3 906 048 kr 
  
 21% 
  
 1293 
  
 Hässleholm 
  
 48 803 
  
 30 
  
 175 142 
  
 42 528 400 kr 
  
 19 521 200 kr 
  
 23 007 200 kr 
  
 9 228 131 kr 
  
 32% 
  
 Skåne län 
  
 1 123 782 
  
 491 
  
 2 155 288 
  
 553 807 600 kr 
  
 304 993 000 kr 
  
 248 814 600 kr 
  
 99 798 916 kr 
  
 25% 
  
 1315 
  
 Hylte 
  
 10 485 
  
 9 
  
 85 087 
  
 19 267 400 kr 
  
 4 194 000 kr 
  
 15 073 400 kr 
  
 6 045 903 kr 
  
 59% 
  
 1380 
  
 Halmstad 
  
 84 814 
  
 31 
  
 140 313 
  
 35 812 600 kr 
  
 33 925 600 kr 
  
 1 887 000 kr 
  
 756 871 kr 
  
 2% 
  
 1381 
  
 Laholm 
  
 22 732 
  
 27 
  
 114 341 
  
 29 618 200 kr 
  
 9 092 800 kr 
  
 20 525 400 kr 
  
 8 232 687 kr 
  
 48% 
  
 1382 
  
 Falkenberg 
  
 38 894 
  
 34 
  
 171 286 
  
 42 757 200 kr 
  
 15 557 600 kr 
  
 27 199 600 kr 
  
 10 909 692 kr 
  
 41% 
  
 1383 
  
 Varberg 
  
 52 516 
  
 51 
  
 181 296 
  
 49 009 200 kr 
  
 21 006 400 kr 
  
 28 002 800 kr 
  
 11 231 853 kr 
  
 35% 
  
 1384 
  
 Kungsbacka 
  
 64 096 
  
 54 
  
 182 858 
  
 50 071 600 kr 
  
 25 638 400 kr 
  
 24 433 200 kr 
  
 9 800 096 kr 
  
 28% 
  
 Halland län 
  
 273 537 
  
 206 
  
 875 181 
  
 226 536 200 kr 
  
 109 414 800 kr 
  
 117 121 400 kr 
  
 46 977 101 kr 
  
 30% 
  
 1401 
  
 Härryda 
  
 29 842 
  
 25 
  
 94 642 
  
 25 178 400 kr 
  
 11 936 800 kr 
  
 13 241 600 kr 
  
 5 311 173 kr 
  
 31% 
  
 1402 
  
 Partille 
  
 33 000 
  
 5 
  
 19 815 
  
 5 213 000 kr 
  
 5 213 000 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1407 
  
 Öckerö 
  
 11 781 
  
 8 
  
 29 380 
  
 7 876 000 kr 
  
 4 712 400 kr 
  
 3 163 600 kr 
  
 1 268 912 kr 
  
 21% 
  
 1415 
  
 Stenungsund 
  
 20 277 
  
 14 
  
 67 502 
  
 17 000 400 kr 
  
 8 110 800 kr 
  
 8 889 600 kr 
  
 3 565 596 kr 
  
 31% 
  
 1419 
  
 Tjörn 
  
 14 734 
  
 26 
  
 84 398 
  
 23 379 600 kr 
  
 5 893 600 kr 
  
 17 486 000 kr 
  
 7 013 591 kr 
  
 54% 
  
 1421 
  
 Orust 
  
 15 056 
  
 19 
  
 97 845 
  
 24 319 000 kr 
  
 6 022 400 kr 
  
 18 296 600 kr 
  
 7 338 721 kr 
  
 55% 
  
 1427 
  
 Sotenäs 
  
 9 614 
  
 7 
  
 38 955 
  
 9 541 000 kr 
  
 3 845 600 kr 
  
 5 695 400 kr 
  
 2 284 411 kr 
  
 37% 
  
 1430 
  
 Munkedal 
  
 10 568 
  
 6 
  
 53 155 
  
 12 131 000 kr 
  
 4 227 200 kr 
  
 7 903 800 kr 
  
 3 170 194 kr 
  
 43% 
  
 1435 
  
 Tanum 
  
 12 069 
  
 18 
  
 130 083 
  
 30 516 600 kr 
  
 4 827 600 kr 
  
 25 689 000 kr 
  
 10 303 794 kr 
  
 68% 
  
 233 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 Kommuner 
  
 Total 
  
 Antal 
  
 Sträcka 
  
 Total 
  
 Egen insats per 
  
 Behov av stöd 
  
 Stöd 
  
 Stöd 
  
 befolkning 
  
 orter med 
  
 fiktivt nät i 
  
 (reducerad) 
  
 kommun 
  
 procentuellt 
  
 50-2999 
  
 meter. 3) 
  
 kostnad per 
  
 inv. 
  
 kommun 
  
 1) 
  
 2) 
  
 4) 
  
 5) 
  
 6) 
  
 7) 
  
 8) 
  
 1438 
  
 Dals-Ed 
  
 4 974 
  
 2 
  
 21 823 
  
 4 864 600 kr 
  
 1 989 600 kr 
  
 2 875 000 kr 
  
 1 153 155 kr 
  
 37% 
  
 1439 
  
 Färgelanda 
  
 7 086 
  
 7 
  
 60 645 
  
 13 879 000 kr 
  
 2 834 400 kr 
  
 11 044 600 kr 
  
 4 429 962 kr 
  
 61% 
  
 1440 Ale 
  
 25 329 
  
 11 
  
 66 617 
  
 16 073 400 kr 
  
 10 131 600 kr 
  
 5 941 800 kr 
  
 2 383 241 kr 
  
 19% 
  
 1441 
  
 Lerum 
  
 35 116 
  
 18 
  
 80 842 
  
 20 668 400 kr 
  
 14 046 400 kr 
  
 6 622 000 kr 
  
 2 656 068 kr 
  
 16% 
  
 1442 
  
 Vårgårda 
  
 10 736 
  
 8 
  
 46 040 
  
 11 208 000 kr 
  
 4 294 400 kr 
  
 6 913 600 kr 
  
 2 773 028 kr 
  
 39% 
  
 1443 
  
 Bollebygd 
  
 7 894 
  
 6 
  
 29 754 
  
 7 450 800 kr 
  
 3 157 600 kr 
  
 4 293 200 kr 
  
 1 721 992 kr 
  
 35% 
  
 1444 
  
 Grästorp 
  
 5 970 
  
 2 
  
 13 513 
  
 3 202 600 kr 
  
 2 388 000 kr 
  
 814 600 kr 
  
 326 734 kr 
  
 12% 
  
 1445 
  
 Essunga 
  
 5 847 
  
 7 
  
 31 109 
  
 7 971 800 kr 
  
 2 338 800 kr 
  
 5 633 000 kr 
  
 2 259 382 kr 
  
 49% 
  
 1446 
  
 Karlsborg 
  
 7 198 
  
 4 
  
 28 504 
  
 6 700 800 kr 
  
 2 879 200 kr 
  
 3 821 600 kr 
  
 1 532 834 kr 
  
 35% 
  
 1447 
  
 Gullspång 
  
 5 974 
  
 6 
  
 33 654 
  
 8 230 800 kr 
  
 2 389 600 kr 
  
 5 841 200 kr 
  
 2 342 891 kr 
  
 50% 
  
 1452 
  
 Tranemo 
  
 12 026 
  
 13 
  
 99 117 
  
 23 073 400 kr 
  
 4 810 400 kr 
  
 18 263 000 kr 
  
 7 325 244 kr 
  
 60% 
  
 1460 
  
 Bengtsfors 
  
 11 032 
  
 8 
  
 93 866 
  
 20 773 200 kr 
  
 4 412 800 kr 
  
 16 360 400 kr 
  
 6 562 116 kr 
  
 60% 
  
 1461 
  
 Mellerud 
  
 9 999 
  
 7 
  
 64 094 
  
 14 568 800 kr 
  
 3 999 600 kr 
  
 10 569 200 kr 
  
 4 239 280 kr 
  
 51% 
  
 1462 
  
 Lilla Edet 
  
 12 917 
  
 11 
  
 52 552 
  
 13 260 400 kr 
  
 5 166 800 kr 
  
 8 093 600 kr 
  
 3 246 323 kr 
  
 39% 
  
 1463 Sanders 
  
 33 024 
  
 25 
  
 143 242 
  
 34 898 400 kr 
  
 13 209 600 kr 
  
 21 688 800 kr 
  
 8 699 324 kr 
  
 40% 
  
 1465 
  
 Svenljunga 
  
 10 636 
  
 11 
  
 91 982 
  
 21 146 400 kr 
  
 4 254 400 kr 
  
 16 892 000 kr 
  
 6 775 339 kr 
  
 61% 
  
 1466 
  
 Herrljunga 
  
 9 456 
  
 4 
  
 31 838 
  
 7 367 600 kr 
  
 3 782 400 kr 
  
 3 585 200 kr 
  
 1 438 015 kr 
  
 28% 
  
 1470 
  
 Vara 
  
 16 255 
  
 14 
  
 90 686 
  
 21 637 200 kr 
  
 6 502 000 kr 
  
 15 135 200 kr 
  
 6 070 691 kr 
  
 48% 
  
 1471 
  
 Götene 
  
 13 095 
  
 10 
  
 64 708 
  
 15 441 600 kr 
  
 5 238 000 kr 
  
 10 203 600 kr 
  
 4 092 639 kr 
  
 44% 
  
 1472 
  
 Tibro 
  
 10 641 
  
 2 
  
 29 179 
  
 6 335 800 kr 
  
 4 256 400 kr 
  
 2 079 400 kr 
  
 834 042 kr 
  
 16% 
  
 1473 
  
 Töreboda 
  
 9 626 
  
 6 
  
 58 221 
  
 13 144 200 kr 
  
 3 850 400 kr 
  
 9 293 800 kr 
  
 3 727 720 kr 
  
 49% 
  
 1480 
  
 Göteborg 
  
 462 470 
  
 39 
  
 136 200 
  
 36 990 000 kr 
  
 36 990 000 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1481 
  
 Mölndal 
  
 55 558 
  
 10 
  
 43 186 
  
 11 137 200 kr 
  
 11 137 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1482 
  
 Kungälv 
  
 36 767 
  
 27 
  
 110 369 
  
 28 823 800 kr 
  
 14 706 800 kr 
  
 14 117 000 kr 
  
 5 662 293 kr 
  
 28% 
  
 1484 
  
 Lysekil 
  
 14 993 
  
 6 
  
 50 816 
  
 11 663 200 kr 
  
 5 997 200 kr 
  
 5 666 000 kr 
  
 2 272 618 kr 
  
 27% 
  
 1485 
  
 Uddevalla 
  
 48 816 
  
 19 
  
 116 908 
  
 28 131 600 kr 
  
 19 526 400 kr 
  
 8 605 200 kr 
  
 3 451 524 kr 
  
 15% 
  
 1486 
  
 Strömstad 
  
 11 026 
  
 10 
  
 84 408 
  
 19 381 600 kr 
  
 4 410 400 kr 
  
 14 971 200 kr 
  
 6 004 911 kr 
  
 58% 
  
 1487 
  
 Vänersborg 
  
 36 605 
  
 11 
  
 86 116 
  
 19 973 200 kr 
  
 14 642 000 kr 
  
 5 331 200 kr 
  
 2 138 331 kr 
  
 13% 
  
 1488 
  
 Trollhättan 
  
 52 879 
  
 7 
  
 59 051 
  
 13 560 200 kr 
  
 13 560 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1489 
  
 Alingsås 
  
 34 963 
  
 24 
  
 109 674 
  
 27 934 800 kr 
  
 13 985 200 kr 
  
 13 949 600 kr 
  
 5 595 150 kr 
  
 29% 
  
 1490 
  
 Borås 
  
 96 342 
  
 26 
  
 165 375 
  
 39 575 000 kr 
  
 38 536 800 kr 
  
 1 038 200 kr 
  
 416 419 kr 
  
 1% 
  
 1491 
  
 Ulricehamn 
  
 22 286 
  
 22 
  
 140 615 
  
 33 623 000 kr 
  
 8 914 400 kr 
  
 24 708 600 kr 
  
 9 910 558 kr 
  
 53% 
  
 1492 
  
 Åmål 
  
 12 908 
  
 7 
  
 74 084 
  
 16 566 800 kr 
  
 5 163 200 kr 
  
 11 403 600 kr 
  
 4 573 956 kr 
  
 47% 
  
 1493 
  
 Mariestad 
  
 23 949 
  
 13 
  
 95 335 
  
 22 317 000 kr 
  
 9 579 600 kr 
  
 12 737 400 kr 
  
 5 108 939 kr 
  
 35% 
  
 1494 
  
 Lidköping 
  
 36 891 
  
 21 
  
 125 154 
  
 30 280 800 kr 
  
 14 756 400 kr 
  
 15 524 400 kr 
  
 6 226 798 kr 
  
 30% 
  
 1495 
  
 Skara 
  
 18 341 
  
 8 
  
 42 156 
  
 10 431 200 kr 
  
 7 336 400 kr 
  
 3 094 800 kr 
  
 1 241 317 kr 
  
 14% 
  
 1496 
  
 Skövde 
  
 49 178 
  
 19 
  
 96 765 
  
 24 103 000 kr 
  
 19 671 200 kr 
  
 4 431 800 kr 
  
 1 777 584 kr 
  
 8% 
  
 1497 
  
 Hjo 
  
 8 801 
  
 4 
  
 29 372 
  
 6 874 400 kr 
  
 3 520 400 kr 
  
 3 354 000 kr 
  
 1 345 281 kr 
  
 28% 
  
 1498 
  
 Tidaholm 
  
 12 833 
  
 9 
  
 42 329 
  
 10 715 800 kr 
  
 5 133 200 kr 
  
 5 582 600 kr 
  
 2 239 167 kr 
  
 30% 
  
 1499 
  
 Falköping 
  
 31 331 
  
 16 
  
 126 532 
  
 29 306 400 kr 
  
 12 532 400 kr 
  
 16 774 000 kr 
  
 6 728 010 kr 
  
 35% 
  
 Västra Götaland län 
  
 1 488 709 
  
 608 
  
 3 582 206 
  
 868 441 200 kr 
  
 420 821 200 kr 
  
 447 620 000 kr 
  
 179 539 266 kr 
  
 30% 
  
 234 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 8 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 Kommuner 
  
 Total 
  
 Antal 
  
 Sträcka 
  
 Total 
  
 Egen insats per 
  
 Behov av stöd 
  
 Stöd 
  
 Stöd 
  
 befolkning 
  
 orter med 
  
 fiktivt nät i 
  
 (reducerad) 
  
 kommun 
  
 procentuellt 
  
 50-2999 
  
 meter. 3) 
  
 kostnad per 
  
 inv. 
  
 kommun 
  
 1) 
  
 2) 
  
 4) 
  
 5) 
  
 6) 
  
 7) 
  
 8) 
  
 1715 
  
 Kil 
  
 11 937 
  
 6 
  
 47 490 
  
 10 998 000 kr 
  
 4 774 800 kr 
  
 6 223 200 kr 
  
 2 496 110 kr 
  
 34% 
  
 1730 
  
 Eda 
  
 8 689 
  
 10 
  
 68 170 
  
 16 134 000 kr 
  
 3 475 600 kr 
  
 12 658 400 kr 
  
 5 077 253 kr 
  
 59% 
  
 1737 
  
 Torsby 
  
 13 943 
  
 28 
  
 205 394 
  
 48 078 800 kr 
  
 5 577 200 kr 
  
 42 501 600 kr 
  
 17 047 286 kr 
  
 75% 
  
 1760 
  
 Storfors 
  
 4 807 
  
 5 
  
 42 599 
  
 9 769 800 kr 
  
 1 922 800 kr 
  
 7 847 000 kr 
  
 3 147 412 kr 
  
 62% 
  
 1761 Hammarö 
  
 14 141 
  
 4 
  
 18 694 
  
 4 738 800 kr 
  
 4 738 800 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1762 
  
 Munkfors 
  
 4 204 
  
 1 
  
 20 286 
  
 4 307 200 kr 
  
 1 681 600 kr 
  
 2 625 600 kr 
  
 1 053 122 kr 
  
 39% 
  
 1763 
  
 Forshaga 
  
 11 651 
  
 8 
  
 58 277 
  
 13 655 400 kr 
  
 4 660 400 kr 
  
 8 995 000 kr 
  
 3 607 872 kr 
  
 44% 
  
 1764 
  
 Grums 
  
 9 673 
  
 10 
  
 66 956 
  
 15 891 200 kr 
  
 3 869 200 kr 
  
 12 022 000 kr 
  
 4 821 994 kr 
  
 55% 
  
 1765 
  
 Årjäng 
  
 9 784 
  
 8 
  
 110 948 
  
 24 189 600 kr 
  
 3 913 600 kr 
  
 20 276 000 kr 
  
 8 132 653 kr 
  
 68% 
  
 1766 
  
 Sunne 
  
 13 613 
  
 16 
  
 105 189 
  
 25 037 800 kr 
  
 5 445 200 kr 
  
 19 592 600 kr 
  
 7 858 543 kr 
  
 59% 
  
 1780 
  
 Karlstad 
  
 79 985 
  
 23 
  
 147 050 
  
 35 160 000 kr 
  
 31 994 000 kr 
  
 3 166 000 kr 
  
 1 269 875 kr 
  
 4% 
  
 1781 
  
 Kristinehamn 
  
 24 731 
  
 8 
  
 78 900 
  
 17 780 000 kr 
  
 9 892 400 kr 
  
 7 887 600 kr 
  
 3 163 697 kr 
  
 24% 
  
 1782 
  
 Filipstad 
  
 11 893 
  
 6 
  
 108 438 
  
 23 187 600 kr 
  
 4 757 200 kr 
  
 18 430 400 kr 
  
 7 392 387 kr 
  
 61% 
  
 1783 
  
 Hagfors 
  
 14 400 
  
 18 
  
 123 976 
  
 29 295 200 kr 
  
 5 760 000 kr 
  
 23 535 200 kr 
  
 9 439 910 kr 
  
 62% 
  
 1784 
  
 Arvika 
  
 26 353 
  
 24 
  
 157 042 
  
 37 408 400 kr 
  
 10 541 200 kr 
  
 26 867 200 kr 
  
 10 776 367 kr 
  
 51% 
  
 1785 
  
 Säffle 
  
 16 796 
  
 5 
  
 66 934 
  
 14 636 800 kr 
  
 6 718 400 kr 
  
 7 918 400 kr 
  
 3 176 050 kr 
  
 32% 
  
 Värmland län 
  
 276 600 
  
 180 
  
 1 426 343 
  
 330 268 600 kr 
  
 109 722 400 kr 
  
 220 546 200 kr 
  
 88 460 531 kr 
  
 45% 
  
 1814 
  
 Lekeberg 
  
 7 002 
  
 8 
  
 37 732 
  
 9 546 400 kr 
  
 2 800 800 kr 
  
 6 745 600 kr 
  
 2 705 643 kr 
  
 49% 
  
 1860 
  
 Laxå 
  
 6 770 
  
 3 
  
 44 434 
  
 9 636 800 kr 
  
 2 708 000 kr 
  
 6 928 800 kr 
  
 2 779 124 kr 
  
 51% 
  
 1861 
  
 Hallsberg 
  
 15 775 
  
 8 
  
 63 192 
  
 14 638 400 kr 
  
 6 310 000 kr 
  
 8 328 400 kr 
  
 3 340 500 kr 
  
 35% 
  
 1862 
  
 Degerfors 
  
 10 746 
  
 3 
  
 35 307 
  
 7 811 400 kr 
  
 4 298 400 kr 
  
 3 513 000 kr 
  
 1 409 056 kr 
  
 25% 
  
 1863 
  
 Hällefors 
  
 8 095 
  
 6 
  
 45 989 
  
 10 697 800 kr 
  
 3 238 000 kr 
  
 7 459 800 kr 
  
 2 992 107 kr 
  
 48% 
  
 1864 
  
 Ljusnarsberg 
  
 5 755 
  
 6 
  
 46 206 
  
 10 741 200 kr 
  
 2 302 000 kr 
  
 8 439 200 kr 
  
 3 384 942 kr 
  
 60% 
  
 1880 
  
 Örebro 
  
 123 503 
  
 46 
  
 219 355 
  
 55 371 000 kr 
  
 49 401 200 kr 
  
 5 969 800 kr 
  
 2 394 472 kr 
  
 5% 
  
 1881 
  
 Kumla 
  
 18 932 
  
 9 
  
 41 130 
  
 10 476 000 kr 
  
 7 572 800 kr 
  
 2 903 200 kr 
  
 1 164 466 kr 
  
 13% 
  
 1882 
  
 Askersund 
  
 11 621 
  
 15 
  
 112 481 
  
 26 246 200 kr 
  
 4 648 400 kr 
  
 21 597 800 kr 
  
 8 662 824 kr 
  
 65% 
  
 1883 
  
 Karlskoga 
  
 31 530 
  
 8 
  
 65 291 
  
 15 058 200 kr 
  
 12 612 000 kr 
  
 2 446 200 kr 
  
 981 165 kr 
  
 7% 
  
 1884 Kerr 
  
 10 420 
  
 6 
  
 47 513 
  
 11 002 600 kr 
  
 4 168 000 kr 
  
 6 834 600 kr 
  
 2 741 341 kr 
  
 40% 
  
 1885 
  
 Lindesberg 
  
 23 673 
  
 18 
  
 122 519 
  
 29 003 800 kr 
  
 9 469 200 kr 
  
 19 534 600 kr 
  
 7 835 279 kr 
  
 45% 
  
 Örebro län 
  
 273 822 
  
 136 
  
 881 149 
  
 210 229 800 kr 
  
 109 528 800 kr 
  
 100 701 000 kr 
  
 40 390 920 kr 
  
 27% 
  
 1904 
  
 Skinnskatteberg 
  
 4 859 
  
 5 
  
 66 939 
  
 14 637 800 kr 
  
 1 943 600 kr 
  
 12 694 200 kr 
  
 5 091 612 kr 
  
 72% 
  
 1907 
  
 Surahammar 
  
 10 498 
  
 4 
  
 23 715 
  
 5 743 000 kr 
  
 4 199 200 kr 
  
 1 543 800 kr 
  
 619 214 kr 
  
 13% 
  
 1917 
  
 Heby 
  
 13 616 
  
 11 
  
 105 903 
  
 23 930 600 kr 
  
 5 446 400 kr 
  
 18 484 200 kr 
  
 7 413 967 kr 
  
 58% 
  
 1960 
  
 Kungsör 
  
 8 155 
  
 4 
  
 28 744 
  
 6 748 800 kr 
  
 3 262 000 kr 
  
 3 486 800 kr 
  
 1 398 547 kr 
  
 30% 
  
 1961 
  
 Hallstahammar 
  
 15 189 
  
 5 
  
 26 408 
  
 6 531 600 kr 
  
 6 075 600 kr 
  
 456 000 kr 
  
 182 900 kr 
  
 3% 
  
 1962 
  
 Morrison 
  
 6 087 
  
 2 
  
 41 240 
  
 8 748 000 kr 
  
 2 434 800 kr 
  
 6 313 200 kr 
  
 2 532 209 kr 
  
 51% 
  
 1980 
  
 Västerås 
  
 125 433 
  
 21 
  
 159 961 
  
 37 242 200 kr 
  
 37 242 200 kr 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 1981 
  
 Sala 
  
 21 530 
  
 13 
  
 109 712 
  
 25 192 400 kr 
  
 8 612 000 kr 
  
 16 580 400 kr 
  
 6 650 357 kr 
  
 44% 
  
 1982 
  
 Fagersta 
  
 12 583 
  
 4 
  
 36 919 
  
 8 383 800 kr 
  
 5 033 200 kr 
  
 3 350 600 kr 
  
 1 343 917 kr 
  
 21% 
  
 235 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 Kommuner 
  
 Total 
  
 Antal 
  
 Sträcka 
  
 Total 
  
 Egen insats per 
  
 Behov av stöd 
  
 Stöd 
  
 Stöd 
  
 befolkning 
  
 orter med 
  
 fiktivt nät i 
  
 (reducerad) 
  
 kommun 
  
 procentuellt 
  
 50-2999 
  
 meter. 3) 
  
 kostnad per 
  
 inv. 
  
 kommun 
  
 1) 
  
 2) 
  
 4) 
  
 5) 
  
 6) 
  
 7) 
  
 8) 
  
 1983 
  
 Köping 
  
 24 915 
  
 5 
  
 59 374 
  
 13 124 800 kr 
  
 9 966 000 kr 
  
 3 158 800 kr 
  
 1 266 987 kr 
  
 11% 
  
 1984 
  
 Arboga 
  
 14 036 
  
 3 
  
 34 373 
  
 7 624 600 kr 
  
 5 614 400 kr 
  
 2 010 200 kr 
  
 806 286 kr 
  
 13% 
  
 Västmanland län 
  
 256 901 
  
 77 
  
 693 288 
  
 157 907 600 kr 
  
 89 829 400 kr 
  
 68 078 200 kr 
  
 27 305 996 kr 
  
 23% 
  
 2021 
  
 Vansbro 
  
 7 376 
  
 16 
  
 79 606 
  
 19 921 200 kr 
  
 2 950 400 kr 
  
 16 970 800 kr 
  
 6 806 946 kr 
  
 70% 
  
 2023 
  
 Malung 
  
 10 925 
  
 14 
  
 212 184 
  
 45 881 436 kr 
  
 4 370 000 kr 
  
 41 511 436 kr 
  
 16 650 133 kr 
  
 79% 
  
 2026 
  
 Gagnef 
  
 10 168 
  
 22 
  
 79 490 
  
 21 398 000 kr 
  
 4 067 200 kr 
  
 17 330 800 kr 
  
 6 951 341 kr 
  
 63% 
  
 2029 
  
 Leksand 
  
 15 368 
  
 19 
  
 78 475 
  
 20 445 000 kr 
  
 6 147 200 kr 
  
 14 297 800 kr 
  
 5 734 812 kr 
  
 48% 
  
 2031 
  
 Rättvik 
  
 10 897 
  
 22 
  
 111 041 
  
 27 708 200 kr 
  
 4 358 800 kr 
  
 23 349 400 kr 
  
 9 365 386 kr 
  
 68% 
  
 2034 
  
 Orsa 
  
 7 040 
  
 6 
  
 25 763 
  
 6 652 600 kr 
  
 2 816 000 kr 
  
 3 836 600 kr 
  
 1 538 851 kr 
  
 35% 
  
 2039 
  
 Älvdalen 
  
 7 804 
  
 17 
  
 139 242 
  
 32 086 159 kr 
  
 3 121 600 kr 
  
 28 964 559 kr 
  
 11 617 612 kr 
  
 79% 
  
 2061 
  
 Smedjebacken 
  
 11 873 
  
 16 
  
 98 805 
  
 23 761 000 kr 
  
 4 749 200 kr 
  
 19 011 800 kr 
  
 7 625 586 kr 
  
 62% 
  
 2062 
  
 Mora 
  
 20 246 
  
 26 
  
 147 830 
  
 36 066 000 kr 
  
 8 098 400 kr 
  
 27 967 600 kr 
  
 11 217 735 kr 
  
 58% 
  
 2080 
  
 Falun 
  
 54 489 
  
 44 
  
 230 390 
  
 57 078 000 kr 
  
 21 795 600 kr 
  
 35 282 400 kr 
  
 14 151 683 kr 
  
 39% 
  
 2081 
  
 Borlänge 
  
 47 441 
  
 23 
  
 110 567 
  
 27 863 400 kr 
  
 18 976 400 kr 
  
 8 887 000 kr 
  
 3 564 554 kr 
  
 16% 
  
 2082 
  
 Säter 
  
 11 316 
  
 16 
  
 64 485 
  
 16 897 000 kr 
  
 4 526 400 kr 
  
 12 370 600 kr 
  
 4 961 817 kr 
  
 52% 
  
 2083 
  
 Hedemora 
  
 16 108 
  
 16 
  
 91 400 
  
 22 280 000 kr 
  
 6 443 200 kr 
  
 15 836 800 kr 
  
 6 352 101 kr 
  
 50% 
  
 2084 
  
 Avesta 
  
 22 714 
  
 15 
  
 82 908 
  
 20 331 600 kr 
  
 9 085 600 kr 
  
 11 246 000 kr 
  
 4 510 743 kr 
  
 33% 
  
 2085 
  
 Ludvika 
  
 26 810 
  
 18 
  
 135 339 
  
 31 567 800 kr 
  
 10 724 000 kr 
  
 20 843 800 kr 
  
 8 360 396 kr 
  
 44% 
  
 Dalarna län 
  
 280 575 
  
 290 
  
 1 687 525 
  
 409 937 394 kr 
  
 112 230 000 kr 
  
 297 707 394 kr 
  
 119 409 693 kr 
  
 52% 
  
 2101 
  
 Ockelbo 
  
 6 222 
  
 9 
  
 74 312 
  
 17 112 400 kr 
  
 2 488 800 kr 
  
 14 623 600 kr 
  
 5 865 489 kr 
  
 70% 
  
 2104 
  
 Hofors 
  
 10 780 
  
 7 
  
 40 069 
  
 9 763 800 kr 
  
 4 312 000 kr 
  
 5 451 800 kr 
  
 2 186 703 kr 
  
 34% 
  
 2121 
  
 Ovanåker 
  
 12 623 
  
 13 
  
 74 318 
  
 18 113 600 kr 
  
 5 049 200 kr 
  
 13 064 400 kr 
  
 5 240 098 kr 
  
 51% 
  
 2132 
  
 Nordanstig 
  
 10 510 
  
 25 
  
 137 680 
  
 33 786 000 kr 
  
 4 204 000 kr 
  
 29 582 000 kr 
  
 11 865 266 kr 
  
 74% 
  
 2161 
  
 Ljusdal 
  
 20 147 
  
 32 
  
 212 285 
  
 50 457 000 kr 
  
 8 058 800 kr 
  
 42 398 200 kr 
  
 17 005 812 kr 
  
 68% 
  
 2180 
  
 Gävle 
  
 90 451 
  
 38 
  
 220 220 
  
 53 544 000 kr 
  
 36 180 400 kr 
  
 17 363 600 kr 
  
 6 964 497 kr 
  
 16% 
  
 2181 
  
 Sandviken 
  
 37 511 
  
 20 
  
 96 295 
  
 24 259 000 kr 
  
 15 004 400 kr 
  
 9 254 600 kr 
  
 3 711 997 kr 
  
 20% 
  
 2182 
  
 Söderhamn 
  
 27 842 
  
 28 
  
 150 273 
  
 37 054 600 kr 
  
 11 136 800 kr 
  
 25 917 800 kr 
  
 10 395 565 kr 
  
 48% 
  
 2183 
  
 Bollnäs 
  
 27 075 
  
 32 
  
 128 768 
  
 33 753 600 kr 
  
 10 830 000 kr 
  
 22 923 600 kr 
  
 9 194 599 kr 
  
 46% 
  
 2184 
  
 Hudiksvall 
  
 37 556 
  
 35 
  
 230 727 
  
 54 895 400 kr 
  
 15 022 400 kr 
  
 39 873 000 kr 
  
 15 992 961 kr 
  
 52% 
  
 Gävleborg län 
  
 280 717 
  
 239 
  
 1 364 947 
  
 332 739 400 kr 
  
 112 286 800 kr 
  
 220 452 600 kr 
  
 88 422 988 kr 
  
 44% 
  
 2260 
  
 Ånge 
  
 11 368 
  
 17 
  
 160 494 
  
 36 348 800 kr 
  
 4 547 200 kr 
  
 31 801 600 kr 
  
 12 755 542 kr 
  
 74% 
  
 2262 
  
 Russo 
  
 18 059 
  
 10 
  
 84 304 
  
 19 360 800 kr 
  
 7 223 600 kr 
  
 12 137 200 kr 
  
 4 868 201 kr 
  
 40% 
  
 2280 
  
 Härnösand 
  
 25 950 
  
 15 
  
 100 670 
  
 23 884 000 kr 
  
 10 380 000 kr 
  
 13 504 000 kr 
  
 5 416 421 kr 
  
 34% 
  
 2281 
  
 Sundsvall 
  
 93 486 
  
 56 
  
 277 582 
  
 69 516 400 kr 
  
 37 394 400 kr 
  
 32 122 000 kr 
  
 12 884 054 kr 
  
 26% 
  
 2282 
  
 Kramfors 
  
 21 869 
  
 31 
  
 185 116 
  
 44 773 200 kr 
  
 8 747 600 kr 
  
 36 025 600 kr 
  
 14 449 778 kr 
  
 62% 
  
 2283 
  
 Sollefteå 
  
 22 400 
  
 28 
  
 235 329 
  
 54 065 800 kr 
  
 8 960 000 kr 
  
 45 105 800 kr 
  
 18 091 824 kr 
  
 67% 
  
 2284 
  
 Örnsköldsvik 
  
 56 167 
  
 41 
  
 414 422 
  
 93 134 400 kr 
  
 22 466 800 kr 
  
 70 667 600 kr 
  
 28 344 598 kr 
  
 56% 
  
 Västernorrland län 
  
 249 299 
  
 198 
  
 1 457 917 
  
 341 083 400 kr 
  
 99 719 600 kr 
  
 241 363 800 kr 
  
 96 810 418 kr 
  
 49% 
  
 236 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 8 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 Kommuner 
  
 Total 
  
 Antal 
  
 Sträcka 
  
 Total 
  
 Egen insats per 
  
 Behov av stöd 
  
 Stöd 
  
 Stöd 
  
 befolkning 
  
 orter med 
  
 fiktivt nät i 
  
 (reducerad) 
  
 kommun 
  
 procentuellt 
  
 50-2999 
  
 meter. 3) 
  
 kostnad per 
  
 inv. 
  
 kommun 
  
 1) 
  
 2) 
  
 4) 
  
 5) 
  
 6) 
  
 7) 
  
 8) 
  
 2303 
  
 Ragunda 
  
 6 489 
  
 14 
  
 155 450 
  
 33 409 572 kr 
  
 2 595 600 kr 
  
 30 813 972 kr 
  
 12 359 407 kr 
  
 83% 
  
 2305 
  
 Bräcke 
  
 7 744 
  
 15 
  
 196 130 
  
 41 118 444 kr 
  
 3 097 600 kr 
  
 38 020 844 kr 
  
 15 250 066 kr 
  
 83% 
  
 2309 
  
 Krokom 
  
 14 221 
  
 24 
  
 222 715 
  
 50 543 000 kr 
  
 5 688 400 kr 
  
 44 854 600 kr 
  
 17 991 068 kr 
  
 76% 
  
 2313 
  
 Strömsund 
  
 14 244 
  
 18 
  
 334 951 
  
 69 905 578 kr 
  
 5 697 600 kr 
  
 64 207 978 kr 
  
 25 753 660 kr 
  
 82% 
  
 2321 
  
 Åre 
  
 9 754 
  
 22 
  
 244 025 
  
 51 916 425 kr 
  
 3 901 600 kr 
  
 48 014 825 kr 
  
 19 258 627 kr 
  
 83% 
  
 2326 Murray 
  
 8 272 
  
 16 
  
 172 319 
  
 38 069 295 kr 
  
 3 308 800 kr 
  
 34 760 495 kr 
  
 13 942 348 kr 
  
 81% 
  
 2361 
  
 Härjedalen 
  
 11 594 
  
 19 
  
 373 556 
  
 71 348 862 kr 
  
 4 637 600 kr 
  
 66 711 262 kr 
  
 26 757 721 kr 
  
 85% 
  
 2380 
  
 Östersund 
  
 58 387 
  
 29 
  
 193 228 
  
 45 895 600 kr 
  
 23 354 800 kr 
  
 22 540 800 kr 
  
 9 041 059 kr 
  
 28% 
  
 Jämtland län 
  
 130 705 
  
 157 
  
 1 892 374 
  
 402 206 777 kr 
  
 52 282 000 kr 
  
 349 924 777 kr 
  
 140 353 955 kr 
  
 73% 
  
 2401 
  
 Nordmaling 
  
 7 767 
  
 12 
  
 119 188 
  
 26 837 600 kr 
  
 3 106 800 kr 
  
 23 730 800 kr 
  
 9 518 365 kr 
  
 75% 
  
 2403 
  
 Bjurholm 
  
 2 746 
  
 5 
  
 71 996 
  
 14 872 118 kr 
  
 1 098 400 kr 
  
 13 773 718 kr 
  
 5 524 604 kr 
  
 83% 
  
 2404 
  
 Vindeln 
  
 6 142 
  
 10 
  
 142 818 
  
 30 331 455 kr 
  
 2 456 800 kr 
  
 27 874 655 kr 
  
 11 180 454 kr 
  
 82% 
  
 2409 
  
 Robertsfors 
  
 7 355 
  
 11 
  
 114 574 
  
 25 664 800 kr 
  
 2 942 000 kr 
  
 22 722 800 kr 
  
 9 114 058 kr 
  
 76% 
  
 2417 
  
 Norsjö 
  
 4 804 
  
 9 
  
 135 612 
  
 27 369 583 kr 
  
 1 921 600 kr 
  
 25 447 983 kr 
  
 10 207 123 kr 
  
 84% 
  
 2418 
  
 Malå 
  
 3 723 
  
 5 
  
 100 311 
  
 20 230 120 kr 
  
 1 489 200 kr 
  
 18 740 920 kr 
  
 7 516 936 kr 
  
 83% 
  
 2421 
  
 Storuman 
  
 7 071 
  
 14 
  
 298 674 
  
 51 040 133 kr 
  
 2 828 400 kr 
  
 48 211 733 kr 
  
 19 337 606 kr 
  
 87% 
  
 2422 
  
 Sorsele 
  
 3 244 
  
 4 
  
 197 325 
  
 27 734 071 kr 
  
 1 297 600 kr 
  
 26 436 471 kr 
  
 10 603 602 kr 
  
 89% 
  
 2425 
  
 Dorotea 
  
 3 364 
  
 8 
  
 125 012 
  
 22 828 113 kr 
  
 1 345 600 kr 
  
 21 482 513 kr 
  
 8 616 582 kr 
  
 86% 
  
 2460 
  
 Vännäs 
  
 8 584 
  
 9 
  
 58 361 
  
 13 922 200 kr 
  
 3 433 600 kr 
  
 10 488 600 kr 
  
 4 206 951 kr 
  
 55% 
  
 2462 
  
 Vilhelmina 
  
 8 006 
  
 13 
  
 264 600 
  
 50 018 195 kr 
  
 3 202 400 kr 
  
 46 815 795 kr 
  
 18 777 699 kr 
  
 85% 
  
 2463 
  
 Åsele 
  
 3 710 
  
 3 
  
 54 682 
  
 11 686 400 kr 
  
 1 484 000 kr 
  
 10 202 400 kr 
  
 4 092 157 kr 
  
 73% 
  
 2480 
  
 Umeå 
  
 103 970 
  
 55 
  
 330 635 
  
 79 877 000 kr 
  
 41 588 000 kr 
  
 38 289 000 kr 
  
 15 357 622 kr 
  
 27% 
  
 2481 
  
 Lycksele 
  
 13 224 
  
 17 
  
 227 416 
  
 49 733 200 kr 
  
 5 289 600 kr 
  
 44 443 600 kr 
  
 17 826 217 kr 
  
 77% 
  
 2482 
  
 Skellefteå 
  
 73 000 
  
 62 
  
 479 225 
  
 111 345 000 kr 
  
 29 200 000 kr 
  
 82 145 000 kr 
  
 32 948 155 kr 
  
 53% 
  
 Västerbotten län 
  
 256 710 
  
 237 
  
 2 720 429 
  
 563 489 987 kr 
  
 102 684 000 kr 
  
 460 805 987 kr 
  
 184 828 132 kr 
  
 64% 
  
 2505 
  
 Arvidsjaur 
  
 7 233 
  
 6 
  
 130 505 
  
 27 601 000 kr 
  
 2 893 200 kr 
  
 24 707 800 kr 
  
 9 910 237 kr 
  
 77% 
  
 2506 
  
 Arjeplog 
  
 3 455 
  
 5 
  
 105 222 
  
 20 428 983 kr 
  
 1 382 000 kr 
  
 19 046 983 kr 
  
 7 639 697 kr 
  
 85% 
  
 2510 
  
 Jokkmokk 
  
 6 146 
  
 6 
  
 181 381 
  
 35 144 880 kr 
  
 2 458 400 kr 
  
 32 686 480 kr 
  
 13 110 465 kr 
  
 84% 
  
 2513 
  
 Överkalix 
  
 4 304 
  
 13 
  
 109 471 
  
 23 737 215 kr 
  
 1 721 600 kr 
  
 22 015 615 kr 
  
 8 830 408 kr 
  
 84% 
  
 2514 
  
 Kalix 
  
 18 143 
  
 29 
  
 173 113 
  
 41 872 600 kr 
  
 7 257 200 kr 
  
 34 615 400 kr 
  
 13 884 151 kr 
  
 66% 
  
 2518 
  
 Övertorneå 
  
 5 746 
  
 16 
  
 168 306 
  
 34 334 236 kr 
  
 2 298 400 kr 
  
 32 035 836 kr 
  
 12 849 494 kr 
  
 85% 
  
 2521 
  
 Pajala 
  
 7 647 
  
 20 
  
 399 688 
  
 61 827 803 kr 
  
 3 058 800 kr 
  
 58 769 003 kr 
  
 23 572 100 kr 
  
 89% 
  
 2523 
  
 Gällivare 
  
 20 504 
  
 14 
  
 228 964 
  
 49 292 800 kr 
  
 8 201 600 kr 
  
 41 091 200 kr 
  
 16 481 578 kr 
  
 67% 
  
 2560 
  
 Älvsbyn 
  
 9 060 
  
 10 
  
 124 818 
  
 27 463 600 kr 
  
 3 624 000 kr 
  
 23 839 600 kr 
  
 9 562 004 kr 
  
 73% 
  
 2580 
  
 Luleå 
  
 71 251 
  
 38 
  
 248 726 
  
 59 245 200 kr 
  
 28 500 400 kr 
  
 30 744 800 kr 
  
 12 331 663 kr 
  
 30% 
  
 2581 
  
 Piteå 
  
 40 404 
  
 30 
  
 191 388 
  
 45 777 600 kr 
  
 16 161 600 kr 
  
 29 616 000 kr 
  
 11 878 904 kr 
  
 42% 
  
 2582 
  
 Boden 
  
 28 872 
  
 19 
  
 190 741 
  
 42 898 200 kr 
  
 11 548 800 kr 
  
 31 349 400 kr 
  
 12 574 166 kr 
  
 52% 
  
 2583 
  
 Haparanda 
  
 10 495 
  
 11 
  
 93 169 
  
 21 383 800 kr 
  
 4 198 000 kr 
  
 17 185 800 kr 
  
 6 893 182 kr 
  
 62% 
  
 237 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 Kommuner 
  
 Total 
  
 Antal 
  
 Sträcka 
  
 Total 
  
 Egen insats per 
  
 Behov av stöd 
  
 Stöd 
  
 Stöd 
  
 befolkning 
  
 orter med 
  
 fiktivt nät i 
  
 (reducerad) 
  
 kommun 
  
 procentuellt 
  
 50-2999 
  
 meter. 3) 
  
 kostnad per 
  
 inv. 
  
 kommun 
  
 1) 
  
 2) 
  
 4) 
  
 5) 
  
 6) 
  
 7) 
  
 8) 
  
 2584 Kiruna 
  
 24 834 
  
 16 
  
 446 991 
  
 93 398 200 kr 
  
 9 933 600 kr 
  
 83 464 600 kr 
  
 33 477 443 kr 
  
 77% 
  
 Norrbotten län 
  
 258 094 
  
 233 
  
 2 792 483 
  
 584 406 116 kr 
  
 103 237 600 kr 
  
 481 168 516 kr 
  
 192 995 492 kr 
  
 65% 
  
 Sverige 
  
 8 861 422 
  
 4360 
  
 30 304 284 
  
 7 063 084 874 kr 
  
 2 700 056 000 kr 
  
 4 363 028 874 kr 
  
 1 750 000 000 kr 
  
 39% 
  
 1) 
  
 Befolkning enligt SCB statistik per den 991231 
  
 2) 
  
 Antal orter med invånarantal mellan 50 och 2 999 invånare; SCB:s ortsregister 951231. 
  
 3) 
  
 Antal meter ortssammanbindande fiktivt nät per kommun enligt datamodell; Se avsnitt 3.4.1 
  
 4) 
  
 Kostnad för att anlägga ett heltäckande ortssammanbindande nät; Kostnad beräknad med 200 kr/m fiktivt nät (kolumn 4) + 250 000 kr per ort (kolumn 3). För vissa kommuner har kostnaden reducerats enligt avsnitt 3.8.1. 
  
 5) 
  
 Lokal medfinansiering som varje kommun förutsätts ordna med 400 kr per invånare. 
  
 6) 
  
 Skillnad mellan kolumn 5 (Total kostnad) och kolumn 6 (Lokal medfinansiering). 
  
 7) 
  
 Stöd per kommun i kronor. Fördelat proportionellt mot kolumn 7. 
  
 8) 
  
 Statens andel av underlaget för investering i ortssammanbindande nät; Kolumn 8 som andel av underlaget (= kolumn 6 + kolumn 8). 
  
 238 
 Bilaga 9 
 Stödets andel av underlaget 
 Bilagan är ett stöd till den föreslagna förordningen. Bilagan redovisar det procentuella utrymme till stöd som varje kommun har samt med vilken procentsats som stödet utbetalas för de enskilda projekten, dock maximalt upp till utrymmet till stöd enligt bilaga 8 kolumn 8 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Kommun 
  
 Total 
  
 Stöd per inv 
  
 Stöd i procent 
  
 Andel stöd för 
  
 befolkning 
  
 av underlag 
  
 enskilda projekt 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 4) 
  
 114  
 Upplands-Väsby 
  
 37 116 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 115 Vallentuna 
  
 24 640 
  
 181 kr 
  
 31% 
  
 37,5% 
  
 117 Österåker 
  
 33 861 
  
 142 kr 
  
 26% 
  
 37,5% 
  
 120 Värmdö 
  
 30 319 
  
 506 kr 
  
 56% 
  
 50,0% 
  
 123 Järfälla 
  
 60 188 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 125 Ekerö 
  
 21 943 
  
 482 kr 
  
 55% 
  
 50,0% 
  
 126 Huddinge 
  
 82 870 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 127 Botkyrka 
  
 72 153 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 128 Salem 
  
 13 474 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 136 Haninge 
  
 68 610 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 138 Tyresö 
  
 38 580 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 139  
 Upplands-Bro 
  
 20 728 
  
 76 kr 
  
 16% 
  
 25,0% 
  
 140 Nykvarn 
  
 7 876 
  
 169 kr 
  
 30% 
  
 37,5% 
  
 160 Täby 
  
 60 300 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 162 Danderyd 
  
 29 636 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 163 Sollentuna 
  
 57 610 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 180 Stockholm 
  
 743 703 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 181 Södertälje 
  
 76 624 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 182 Nacka 
  
 73 976 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 183 Sundbyberg 
  
 33 387 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 184 Solna 
  
 55 988 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 186 Lidingö 
  
 40 630 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 187 Vaxholm 
  
 8 888 
  
 256 kr 
  
 39% 
  
 50,0% 
  
 188 Norrtälje 
  
 52 103 
  
 471 kr 
  
 54% 
  
 50,0% 
  
 191 Sigtuna 
  
 34 766 
  
 37 kr 
  
 8% 
  
 12,5% 
  
 192 Nynäshamn 
  
 23 408 
  
 266 kr 
  
 40% 
  
 50,0% 
  
 Stockholm 
  
 1 803 377 
  
 40 kr 
  
 249 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Kommun 
  
 Total 
  
 Stöd per inv 
  
 Stöd i procent 
  
 Andel stöd för 
  
 befolkning 
  
 av underlag 
  
 enskilda projekt 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 4) 
  
 305 Håbo 
  
 17 287 
  
 105 kr 
  
 21% 
  
 25,0% 
  
 319 Älvkarleby 
  
 8 972 
  
 317 kr 
  
 44% 
  
 50,0% 
  
 360 Tierp 
  
 19 803 
  
 640 kr 
  
 62% 
  
 50,0% 
  
 380 Uppsala 
  
 188 478 
  
 22 kr 
  
 5% 
  
 12,5% 
  
 381 Enköping 
  
 36 195 
  
 200 kr 
  
 33% 
  
 37,5% 
  
 382 Östhammar 
  
 21 680 
  
 414 kr 
  
 51% 
  
 50,0% 
  
 Uppsala 
  
 292 415 
  
 129 kr 
  
 428 Vingåker 
  
 9 335 
  
 486 kr 
  
 55% 
  
 50,0% 
  
 461 Gnesta 
  
 9 743 
  
 305 kr 
  
 43% 
  
 50,0% 
  
 480 Nyköping 
  
 49 070 
  
 181 kr 
  
 31% 
  
 37,5% 
  
 481 Oxelösund 
  
 10 973 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 482 Flen 
  
 16 726 
  
 349 kr 
  
 47% 
  
 50,0% 
  
 483 Katrineholm 
  
 32 527 
  
 197 kr 
  
 33% 
  
 37,5% 
  
 484 Eskilstuna 
  
 88 138 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 486 Strängnäs 
  
 29 271 
  
 280 kr 
  
 41% 
  
 50,0% 
  
 488 Trosa 
  
 10 107 
  
 284 kr 
  
 42% 
  
 50,0% 
  
 Södermanland 
  
 255 890 
  
 155 kr 
  
 509 Ödeshög 
  
 5 727 
  
 279 kr 
  
 41% 
  
 50,0% 
  
 512 Garcia 
  
 4 152 
  
 687 kr 
  
 63% 
  
 50,0% 
  
 513 Kinda 
  
 10 105 
  
 650 kr 
  
 62% 
  
 50,0% 
  
 560 Boxholm 
  
 5 411 
  
 308 kr 
  
 44% 
  
 50,0% 
  
 561 Åtvidaberg 
  
 12 055 
  
 301 kr 
  
 43% 
  
 50,0% 
  
 562 Finspång 
  
 21 678 
  
 337 kr 
  
 46% 
  
 50,0% 
  
 563 Valdemarsvik 
  
 8 383 
  
 668 kr 
  
 63% 
  
 50,0% 
  
 580 Linköping 
  
 132 500 
  
 12 kr 
  
 3% 
  
 12,5% 
  
 581 Norrköping 
  
 122 212 
  
 47 kr 
  
 10% 
  
 12,5% 
  
 582 Söderköping 
  
 13 968 
  
 202 kr 
  
 34% 
  
 37,5% 
  
 583 Motala 
  
 42 181 
  
 135 kr 
  
 25% 
  
 37,5% 
  
 584 Vadstena 
  
 7 662 
  
 189 kr 
  
 32% 
  
 37,5% 
  
 586 Mjölby 
  
 25 286 
  
 106 kr 
  
 21% 
  
 25,0% 
  
 Östergötland 
  
 411 320 
  
 120 kr 
  
 604 Aneby 
  
 6 799 
  
 598 kr 
  
 60% 
  
 50,0% 
  
 617 Gnosjö 
  
 10 266 
  
 393 kr 
  
 50% 
  
 50,0% 
  
 642 Mullsjö 
  
 7 175 
  
 76 kr 
  
 16% 
  
 25,0% 
  
 643 Habo 
  
 9 587 
  
 279 kr 
  
 41% 
  
 50,0% 
  
 250 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 9 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Kommun 
  
 Total 
  
 Stöd per inv 
  
 Stöd i procent 
  
 Andel stöd för 
  
 befolkning 
  
 av underlag 
  
 enskilda projekt 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 4) 
  
 662 Gislaved 
  
 30 408 
  
 72 kr 
  
 15% 
  
 25,0% 
  
 665 Vaggeryd 
  
 12 475 
  
 250 kr 
  
 38% 
  
 50,0% 
  
 680 Jönköping 
  
 116 344 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 682 Nässjö 
  
 2 9607 
  
 190 kr 
  
 32% 
  
 37,5% 
  
 683 Värnamo 
  
 31 970 
  
 243 kr 
  
 38% 
  
 50,0% 
  
 684 Sävsjö 
  
 11 192 
  
 285 kr 
  
 42% 
  
 50,0% 
  
 685 Vetlanda 
  
 26 735 
  
 437 kr 
  
 52% 
  
 50,0% 
  
 686 Eksjö 
  
 16 910 
  
 330 kr 
  
 45% 
  
 50,0% 
  
 687 Tranås 
  
 17 798 
  
 76 kr 
  
 16% 
  
 25,0% 
  
 Jönköping 
  
 327 266 
  
 158 kr 
  
 760 Uppvidinge 
  
 9 912 
  
 858 kr 
  
 68% 
  
 50,0% 
  
 761 Lessebo 
  
 8 433 
  
 141 kr 
  
 26% 
  
 37,5% 
  
 763 Tingsryd 
  
 13 484 
  
 397 kr 
  
 50% 
  
 50,0% 
  
 764 Alvesta 
  
 19 035 
  
 309 kr 
  
 44% 
  
 50,0% 
  
 765 Älmhult 
  
 15 448 
  
 389 kr 
  
 49% 
  
 50,0% 
  
 767 Markaryd 
  
 9 927 
  
 379 kr 
  
 49% 
  
 50,0% 
  
 780 Växjö 
  
 73 770 
  
 84 kr 
  
 17% 
  
 25,0% 
  
 781 Ljungby 
  
 27 140 
  
 354 kr 
  
 47% 
  
 50,0% 
  
 Kronoberg 
  
 177 149 
  
 262 kr 
  
 821 Högsby 
  
 6 544 
  
 853 kr 
  
 68% 
  
 50,0% 
  
 834 Torsås 
  
 7 540 
  
 528 kr 
  
 57% 
  
 50,0% 
  
 840 Mörbylånga 
  
 13 488 
  
 653 kr 
  
 62% 
  
 50,0% 
  
 860 Hultsfred 
  
 15 275 
  
 363 kr 
  
 48% 
  
 50,0% 
  
 861 Mönsterås 
  
 13 275 
  
 472 kr 
  
 54% 
  
 50,0% 
  
 862 Emmaboda 
  
 9 811 
  
 508 kr 
  
 56% 
  
 50,0% 
  
 880 Kalmar 
  
 59 122 
  
 88 kr 
  
 18% 
  
 25,0% 
  
 881 Nybro 
  
 19 905 
  
 419 kr 
  
 51% 
  
 50,0% 
  
 882 Oskarshamn 
  
 26 504 
  
 268 kr 
  
 40% 
  
 50,0% 
  
 883 Västervik 
  
 37 930 
  
 331 kr 
  
 45% 
  
 50,0% 
  
 884 Vimmerby 
  
 15 788 
  
 441 kr 
  
 52% 
  
 50,0% 
  
 885 Borgholm 
  
 1 1319 
  
 972 kr 
  
 71% 
  
 50,0% 
  
 Kalmar 
  
 23 6501 
  
 365 kr 
  
 980 Gotland 
  
 57 428 
  
 503 kr 
  
 56% 
  
 50,0% 
  
 Gotland 
  
 57 428 
  
 503 kr 
  
 251 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Kommun 
  
 Total 
  
 Stöd per inv 
  
 Stöd i procent 
  
 Andel stöd för 
  
 befolkning 
  
 av underlag 
  
 enskilda projekt 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 4) 
  
 1060 Cunningham 
  
 14 241 
  
 135 kr 
  
 25% 
  
 37,5% 
  
 1080 Karlskrona 
  
 60 396 
  
 186 kr 
  
 32% 
  
 37,5% 
  
 1081 Ronneby 
  
 28 778 
  
 274 kr 
  
 41% 
  
 50,0% 
  
 1082 Karlshamn 
  
 30 756 
  
 131 kr 
  
 25% 
  
 25,0% 
  
 1083 Sölvesborg 
  
 16 454 
  
 439 kr 
  
 52% 
  
 50,0% 
  
 Blekinge 
  
 150 625 
  
 214 kr 
  
 1214 Svalöv 
  
 12 617 
  
 289 kr 
  
 42% 
  
 50,0% 
  
 1230 Staffanstorp 
  
 19 527 
  
 26 kr 
  
 6% 
  
 12,5% 
  
 1231 Burlöv 
  
 14 683 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1233 Vellinge 
  
 30 206 
  
 50 kr 
  
 11% 
  
 12,5% 
  
 1256 Östra Göinge 
  
 14 322 
  
 326 kr 
  
 45% 
  
 50,0% 
  
 1257 Örkelljunga 
  
 9 423 
  
 323 kr 
  
 45% 
  
 50,0% 
  
 1260 Bjuv 
  
 13 702 
  
 29 kr 
  
 7% 
  
 12,5% 
  
 1261 Kävlinge 
  
 24 185 
  
 74 kr 
  
 16% 
  
 25,0% 
  
 1262 Lomma 
  
 17 858 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1263 Svedala 
  
 17 935 
  
 118 kr 
  
 23% 
  
 25,0% 
  
 1264 Skurup 
  
 13 638 
  
 183 kr 
  
 31% 
  
 37,5% 
  
 1265 Sjöbo 
  
 16 542 
  
 373 kr 
  
 48% 
  
 50,0% 
  
 1266 Hörby 
  
 13 773 
  
 282 kr 
  
 41% 
  
 50,0% 
  
 1267 Höör 
  
 13 807 
  
 289 kr 
  
 42% 
  
 50,0% 
  
 1270 Tomelilla 
  
 12 434 
  
 194 kr 
  
 33% 
  
 37,5% 
  
 1272 Bromölla 
  
 12 115 
  
 165 kr 
  
 29% 
  
 37,5% 
  
 1273 Osby 
  
 12 925 
  
 178 kr 
  
 31% 
  
 37,5% 
  
 1275 Perstorp 
  
 6 808 
  
 122 kr 
  
 23% 
  
 25,0% 
  
 1276 Klippan 
  
 15 660 
  
 340 kr 
  
 46% 
  
 50,0% 
  
 1277 Åstorp 
  
 12 799 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1278 Båstad 
  
 14 189 
  
 308 kr 
  
 43% 
  
 50,0% 
  
 1280 Malmö 
  
 257 574 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1281 Lund 
  
 98 312 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1282 Landskrona 
  
 37 336 
  
 4 kr 
  
 1% 
  
 12,5% 
  
 1283 Helsingborg 
  
 116 870 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1284 Höganäs 
  
 22 658 
  
 15 kr 
  
 4% 
  
 12,5% 
  
 1285 Eslöv 
  
 28 212 
  
 112 kr 
  
 22% 
  
 25,0% 
  
 1286 Ystad 
  
 26 185 
  
 153 kr 
  
 28% 
  
 37,5% 
  
 1287 Trelleborg 
  
 38 226 
  
 143 kr 
  
 26% 
  
 37,5% 
  
 1290 Kristianstad 
  
 73 893 
  
 187 kr 
  
 32% 
  
 37,5% 
  
 252 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 9 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Kommun 
  
 Total 
  
 Stöd per inv 
  
 Stöd i procent 
  
 Andel stöd för 
  
 befolkning 
  
 av underlag 
  
 enskilda projekt 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 4) 
  
 1291 Simrishamn 
  
 19 511 
  
 425 kr 
  
 52% 
  
 50,0% 
  
 1292 Ängelholm 
  
 37 054 
  
 105 kr 
  
 21% 
  
 25,0% 
  
 1293 Hässleholm 
  
 48 803 
  
 189 kr 
  
 32% 
  
 37,5% 
  
 Skåne 
  
 1 123 782 
  
 89 kr 
  
 1315 Hylte 
  
 10 485 
  
 577 kr 
  
 59% 
  
 50,0% 
  
 1380 Halmstad 
  
 84 814 
  
 9 kr 
  
 2% 
  
 12,5% 
  
 1381 Laholm 
  
 22 732 
  
 362 kr 
  
 48% 
  
 50,0% 
  
 1382 Falkenberg 
  
 38 894 
  
 280 kr 
  
 41% 
  
 50,0% 
  
 1383 Varberg 
  
 52 516 
  
 214 kr 
  
 35% 
  
 37,5% 
  
 1384 Kungsbacka 
  
 64 096 
  
 153 kr 
  
 28% 
  
 37,5% 
  
 Halland 
  
 273 537 
  
 172 kr 
  
 1401 Härryda 
  
 29 842 
  
 178 kr 
  
 31% 
  
 37,5% 
  
 1402 Partille 
  
 33 000 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1407 Öckerö 
  
 11 781 
  
 108 kr 
  
 21% 
  
 25,0% 
  
 1415 Stenungsund 
  
 20 277 
  
 176 kr 
  
 31% 
  
 37,5% 
  
 1419 Tjörn 
  
 14 734 
  
 476 kr 
  
 54% 
  
 50,0% 
  
 1421 Orust 
  
 15 056 
  
 487 kr 
  
 55% 
  
 50,0% 
  
 1427 Sotenäs 
  
 9 614 
  
 238 kr 
  
 37% 
  
 37,5% 
  
 1430 Munkedal 
  
 10 568 
  
 300 kr 
  
 43% 
  
 50,0% 
  
 1435 Tanum 
  
 12 069 
  
 854 kr 
  
 68% 
  
 50,0% 
  
 1438  
 Dals-Ed 
  
 4 974 
  
 232 kr 
  
 37% 
  
 37,5% 
  
 1439 Färgelanda 
  
 7 086 
  
 625 kr 
  
 61% 
  
 50,0% 
  
 1440 Ale 
  
 25 329 
  
 94 kr 
  
 19% 
  
 25,0% 
  
 1441 Lerum 
  
 35 116 
  
 76 kr 
  
 16% 
  
 25,0% 
  
 1442 Vårgårda 
  
 10 736 
  
 258 kr 
  
 39% 
  
 50,0% 
  
 1443 Bollebygd 
  
 7 894 
  
 218 kr 
  
 35% 
  
 37,5% 
  
 1444 Grästorp 
  
 5 970 
  
 55 kr 
  
 12% 
  
 12,5% 
  
 1445 Essunga 
  
 5 847 
  
 386 kr 
  
 49% 
  
 50,0% 
  
 1446 Karlsborg 
  
 7 198 
  
 213 kr 
  
 35% 
  
 37,5% 
  
 1447 Gullspång 
  
 5 974 
  
 392 kr 
  
 50% 
  
 50,0% 
  
 1452 Tranemo 
  
 12 026 
  
 609 kr 
  
 60% 
  
 50,0% 
  
 1460 Bengtsfors 
  
 11 032 
  
 595 kr 
  
 60% 
  
 50,0% 
  
 1461 Mellerud 
  
 9 999 
  
 424 kr 
  
 51% 
  
 50,0% 
  
 1462 Lilla Edet 
  
 12 917 
  
 251 kr 
  
 39% 
  
 50,0% 
  
 1463 Sanders 
  
 33 024 
  
 263 kr 
  
 40% 
  
 50,0% 
  
 1465 Svenljunga 
  
 10 636 
  
 637 kr 
  
 61% 
  
 50,0% 
  
 253 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Kommun 
  
 Total 
  
 Stöd per inv 
  
 Stöd i procent 
  
 Andel stöd för 
  
 befolkning 
  
 av underlag 
  
 enskilda projekt 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 4) 
  
 1466 Herrljunga 
  
 9 456 
  
 152 kr 
  
 28% 
  
 37,5% 
  
 1470 Vara 
  
 16 255 
  
 373 kr 
  
 48% 
  
 50,0% 
  
 1471 Götene 
  
 13 095 
  
 313 kr 
  
 44% 
  
 50,0% 
  
 1472 Tibro 
  
 10 641 
  
 78 kr 
  
 16% 
  
 25,0% 
  
 1473 Töreboda 
  
 9 626 
  
 387 kr 
  
 49% 
  
 50,0% 
  
 1480 Göteborg 
  
 462 470 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1481 Mölndal 
  
 55 558 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1482 Kungälv 
  
 36 767 
  
 154 kr 
  
 28% 
  
 37,5% 
  
 Webb 
  
 14 993 
  
 152 kr 
  
 27% 
  
 37,5% 
  
 1485 Uddevalla 
  
 48 816 
  
 71 kr 
  
 15% 
  
 25,0% 
  
 1486 Strömstad 
  
 11 026 
  
 545 kr 
  
 58% 
  
 50,0% 
  
 1487 Vänersborg 
  
 36 605 
  
 58 kr 
  
 13% 
  
 25,0% 
  
 1488 Trollhättan 
  
 52 879 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1489 Alingsås 
  
 34 963 
  
 160 kr 
  
 29% 
  
 37,5% 
  
 Allen 
  
 96 342 
  
 4 kr 
  
 1% 
  
 12,5% 
  
 1491 Ulricehamn 
  
 22 286 
  
 445 kr 
  
 53% 
  
 50,0% 
  
 1492 Åmål 
  
 12 908 
  
 354 kr 
  
 47% 
  
 50,0% 
  
 1493 Mariestad 
  
 23 949 
  
 213 kr 
  
 35% 
  
 37,5% 
  
 1494 Lidköping 
  
 36 891 
  
 169 kr 
  
 30% 
  
 37,5% 
  
 1495 Skara 
  
 18 341 
  
 68 kr 
  
 14% 
  
 25,0% 
  
 1496 Skövde 
  
 49 178 
  
 36 kr 
  
 8% 
  
 12,5% 
  
 1497 Hjo 
  
 8 801 
  
 153 kr 
  
 28% 
  
 37,5% 
  
 1498 Tidaholm 
  
 12 833 
  
 174 kr 
  
 30% 
  
 37,5% 
  
 1499 Falköping 
  
 31 331 
  
 215 kr 
  
 35% 
  
 37,5% 
  
 Västra Götaland 
  
 1 488 709 
  
 121 kr 
  
 1715 Kil 
  
 11 937 
  
 209 kr 
  
 34% 
  
 37,5% 
  
 1730 Eda 
  
 8689 
  
 584 kr 
  
 59% 
  
 50,0% 
  
 1737 Torsby 
  
 13 943 
  
 1 223 kr 
  
 75% 
  
 50,0% 
  
 1760 Storfors 
  
 4 807 
  
 655 kr 
  
 62% 
  
 50,0% 
  
 1761 Hammarö 
  
 14 141 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1762 Munkfors 
  
 4 204 
  
 251 kr 
  
 39% 
  
 50,0% 
  
 1763 Forshaga 
  
 11 651 
  
 310 kr 
  
 44% 
  
 50,0% 
  
 1764 Grums 
  
 9 673 
  
 499 kr 
  
 55% 
  
 50,0% 
  
 1765 Årjäng 
  
 9 784 
  
 831 kr 
  
 68% 
  
 50,0% 
  
 1766 Sunne 
  
 13 613 
  
 577 kr 
  
 59% 
  
 50,0% 
  
 1780 Karlstad 
  
 79 985 
  
 16 kr 
  
 4% 
  
 12,5% 
  
 1781 Kristinehamn 
  
 24 731 
  
 128 kr 
  
 24% 
  
 25,0% 
  
 254 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 9 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Kommun 
  
 Total 
  
 Stöd per inv 
  
 Stöd i procent 
  
 Andel stöd för 
  
 befolkning 
  
 av underlag 
  
 enskilda projekt 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 4) 
  
 1782 Filipstad 
  
 11 893 
  
 622 kr 
  
 61% 
  
 50,0% 
  
 1783 Hagfors 
  
 14 400 
  
 656 kr 
  
 62% 
  
 50,0% 
  
 1784 Arvika 
  
 26 353 
  
 409 kr 
  
 51% 
  
 50,0% 
  
 1785 Säffle 
  
 16 796 
  
 189 kr 
  
 32% 
  
 37,5% 
  
 Värmland 
  
 276 600 
  
 320 kr 
  
 0,0% 
  
 1814 Lekeberg 
  
 7 002 
  
 386 kr 
  
 49% 
  
 50,0% 
  
 1860 Laxå 
  
 6 770 
  
 411 kr 
  
 51% 
  
 50,0% 
  
 1861 Hallsberg 
  
 15 775 
  
 212 kr 
  
 35% 
  
 37,5% 
  
 1862 Degerfors 
  
 10 746 
  
 131 kr 
  
 25% 
  
 25,0% 
  
 1863 Hällefors 
  
 8 095 
  
 370 kr 
  
 48% 
  
 50,0% 
  
 1864 Hall 
  
 5 755 
  
 588 kr 
  
 60% 
  
 50,0% 
  
 1880 Örebro 
  
 123 503 
  
 19 kr 
  
 5% 
  
 12,5% 
  
 1881 Kumla 
  
 18 932 
  
 62 kr 
  
 13% 
  
 25,0% 
  
 1882 Askersund 
  
 11 621 
  
 745 kr 
  
 65% 
  
 50,0% 
  
 1883 Karlskoga 
  
 31 530 
  
 31 kr 
  
 7% 
  
 12,5% 
  
 1884 Kerr 
  
 10 420 
  
 263 kr 
  
 40% 
  
 50,0% 
  
 1885 Lindesberg 
  
 23 673 
  
 331 kr 
  
 45% 
  
 50,0% 
  
 Örebro 
  
 273 822 
  
 148 kr 
  
 1904 Skinnskatteberg 
  
 4 859 
  
 1 048 kr 
  
 72% 
  
 50,0% 
  
 1907 Surahammar 
  
 10 498 
  
 59 kr 
  
 13% 
  
 25,0% 
  
 1917 Heby 
  
 13 616 
  
 545 kr 
  
 58% 
  
 50,0% 
  
 1960 Kungsör 
  
 8 155 
  
 171 kr 
  
 30% 
  
 37,5% 
  
 1961 Hallstahammar 
  
 15 189 
  
 12 kr 
  
 3% 
  
 12,5% 
  
 1962 Morrison 
  
 6 087 
  
 416 kr 
  
 51% 
  
 50,0% 
  
 1980 Västerås 
  
 125 433 
  
 0 kr 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1981 Sala 
  
 21 530 
  
 309 kr 
  
 44% 
  
 50,0% 
  
 1982 Fagersta 
  
 12 583 
  
 107 kr 
  
 21% 
  
 25,0% 
  
 1983 Köping 
  
 24 915 
  
 51 kr 
  
 11% 
  
 12,5% 
  
 1984 Arboga 
  
 14 036 
  
 57 kr 
  
 13% 
  
 25,0% 
  
 Västmanland 
  
 256 901 
  
 106 kr 
  
 2021 Vansbro 
  
 7 376 
  
 923 kr 
  
 70% 
  
 75,0% 
  
 2023 Malung 
  
 10 925 
  
 1 524 kr 
  
 79% 
  
 50,0% 
  
 2026 Davis 
  
 10 168 
  
 684 kr 
  
 63% 
  
 50,0% 
  
 2029 Leksand 
  
 15 368 
  
 373 kr 
  
 48% 
  
 50,0% 
  
 2031 Rättvik 
  
 10 897 
  
 859 kr 
  
 68% 
  
 50,0% 
  
 2034 Orsa 
  
 7 040 
  
 219 kr 
  
 35% 
  
 37,5% 
  
 255 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Kommun 
  
 Total 
  
 Stöd per inv 
  
 Stöd i procent 
  
 Andel stöd för 
  
 befolkning 
  
 av underlag 
  
 enskilda projekt 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 4) 
  
 2039 Älvdalen 
  
 7 804 
  
 1 489 kr 
  
 79% 
  
 50,0% 
  
 2061 Smedjebacken 
  
 11 873 
  
 642 kr 
  
 62% 
  
 50,0% 
  
 2062 Smith 
  
 20 246 
  
 554 kr 
  
 58% 
  
 50,0% 
  
 2080 Falun 
  
 54 489 
  
 260 kr 
  
 39% 
  
 50,0% 
  
 2081 Borlänge 
  
 47 441 
  
 75 kr 
  
 16% 
  
 25,0% 
  
 2082 Säter 
  
 11 316 
  
 438 kr 
  
 52% 
  
 50,0% 
  
 2083 Hedemora 
  
 16 108 
  
 394 kr 
  
 50% 
  
 50,0% 
  
 2084 Avesta 
  
 22 714 
  
 199 kr 
  
 33% 
  
 37,5% 
  
 2085 Ludvika 
  
 26 810 
  
 312 kr 
  
 44% 
  
 50,0% 
  
 Dalarna 
  
 280 575 
  
 426 kr 
  
 2101 Ockelbo 
  
 6 222 
  
 943 kr 
  
 70% 
  
 50,0% 
  
 2104 Hofors 
  
 10 780 
  
 203 kr 
  
 34% 
  
 37,5% 
  
 2121 Ovanåker 
  
 12 623 
  
 415 kr 
  
 51% 
  
 50,0% 
  
 2132 Nordanstig 
  
 10 510 
  
 1 129 kr 
  
 74% 
  
 50,0% 
  
 2161 Ljusdal 
  
 20 147 
  
 844 kr 
  
 68% 
  
 50,0% 
  
 2180 Gävle 
  
 90 451 
  
 77 kr 
  
 16% 
  
 25,0% 
  
 2181 Sandviken 
  
 37 511 
  
 99 kr 
  
 20% 
  
 25,0% 
  
 2182 Söderhamn 
  
 27 842 
  
 373 kr 
  
 48% 
  
 50,0% 
  
 2183 Bollnäs 
  
 27 075 
  
 340 kr 
  
 46% 
  
 50,0% 
  
 2184 Hudiksvall 
  
 37 556 
  
 426 kr 
  
 52% 
  
 50,0% 
  
 Gävleborg 
  
 280 717 
  
 315 kr 
  
 2260 Ånge 
  
 11 368 
  
 1 122 kr 
  
 74% 
  
 50,0% 
  
 2262 Russo 
  
 18 059 
  
 270 kr 
  
 40% 
  
 50,0% 
  
 2280 Härnösand 
  
 25 950 
  
 209 kr 
  
 34% 
  
 37,5% 
  
 2281 Sundsvall 
  
 93 486 
  
 138 kr 
  
 26% 
  
 37,5% 
  
 2282 Kramfors 
  
 21 869 
  
 661 kr 
  
 62% 
  
 50,0% 
  
 2283 Sollefteå 
  
 22 400 
  
 808 kr 
  
 67% 
  
 50,0% 
  
 2284 Örnsköldsvik 
  
 56 167 
  
 505 kr 
  
 56% 
  
 50,0% 
  
 Västernorrland 
  
 249 299 
  
 388 kr 
  
 2303 Ragunda 
  
 6 489 
  
 1 905 kr 
  
 83% 
  
 50,0% 
  
 2305 Bräcke 
  
 7 744 
  
 1 969 kr 
  
 83% 
  
 50,0% 
  
 2309 Krokom 
  
 14 221 
  
 1 265 kr 
  
 76% 
  
 50,0% 
  
 2313 Strömsund 
  
 14 244 
  
 1 808 kr 
  
 82% 
  
 50,0% 
  
 2321 Åre 
  
 9 754 
  
 1 974 kr 
  
 83% 
  
 50,0% 
  
 2326 Murray 
  
 8 272 
  
 1 685 kr 
  
 81% 
  
 50,0% 
  
 2361 Härjedalen 
  
 11 594 
  
 2 308 kr 
  
 85% 
  
 50,0% 
  
 256 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 9 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Kommun 
  
 Total 
  
 Stöd per inv 
  
 Stöd i procent 
  
 Andel stöd för 
  
 befolkning 
  
 av underlag 
  
 enskilda projekt 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 4) 
  
 2380 
  
 Östersund 
  
 58 387 
  
 155 kr 
  
 28% 
  
 37,5% 
  
 Jämtland 
  
 130 705 
  
 1 074 kr 
  
 2401 Nordmaling 
  
 7 767 
  
 1 225 kr 
  
 75% 
  
 50,0% 
  
 2403 Bjurholm 
  
 2 746 
  
 2 012 kr 
  
 83% 
  
 50,0% 
  
 2404 Vindeln 
  
 6 142 
  
 1 820 kr 
  
 82% 
  
 50,0% 
  
 2409 
  
 Robertsfors 
  
 7 355 
  
 1 239 kr 
  
 76% 
  
 50,0% 
  
 2417 Norsjö 
  
 4 804 
  
 2 125 kr 
  
 84% 
  
 50,0% 
  
 2418 Malå 
  
 3 723 
  
 2 019 kr 
  
 83% 
  
 50,0% 
  
 2421 Storuman 
  
 7 071 
  
 2 735 kr 
  
 87% 
  
 50,0% 
  
 2422 
  
 Sorsele 
  
 3 244 
  
 3 269 kr 
  
 89% 
  
 50,0% 
  
 2425 Dorotea 
  
 3 364 
  
 2 561 kr 
  
 86% 
  
 50,0% 
  
 2460 Vännäs 
  
 8 584 
  
 490 kr 
  
 55% 
  
 50,0% 
  
 2462 Vilhelmina 
  
 8 006 
  
 2 345 kr 
  
 85% 
  
 50,0% 
  
 2463 
  
 Åsele 
  
 3 710 
  
 1 103 kr 
  
 73% 
  
 50,0% 
  
 2480 Umeå 
  
 103 970 
  
 148 kr 
  
 27% 
  
 37,5% 
  
 2481 Lycksele 
  
 13 224 
  
 1 348 kr 
  
 77% 
  
 50,0% 
  
 2482 
  
 Skellefteå 
  
 73 000 
  
 451 kr 
  
 53% 
  
 50,0% 
  
 Västerbotten 
  
 256 710 
  
 720 kr 
  
 2505 
  
 Arvidsjaur 
  
 7 233 
  
 1 370 kr 
  
 77% 
  
 50,0% 
  
 2506 Arjeplog 
  
 3 455 
  
 2 211 kr 
  
 85% 
  
 50,0% 
  
 2510 Jokkmokk 
  
 6 146 
  
 2 133 kr 
  
 84% 
  
 50,0% 
  
 2513 
  
 Överkalix 
  
 4 304 
  
 2 052 kr 
  
 84% 
  
 50,0% 
  
 2514 Kalix 
  
 18 143 
  
 765 kr 
  
 66% 
  
 50,0% 
  
 2518 
  
 Övertorneå 
  
 5 746 
  
 2 236 kr 
  
 85% 
  
 50,0% 
  
 2521 
  
 Pajala 
  
 7 647 
  
 3 083 kr 
  
 89% 
  
 50,0% 
  
 2523 
  
 Gällivare 
  
 20 504 
  
 804 kr 
  
 67% 
  
 50,0% 
  
 2560 
  
 Älvsbyn 
  
 9 060 
  
 1 055 kr 
  
 73% 
  
 50,0% 
  
 2580 Luleå 
  
 71 251 
  
 173 kr 
  
 30% 
  
 37,5% 
  
 2581 Piteå 
  
 40 404 
  
 294 kr 
  
 42% 
  
 50,0% 
  
 2582 Boden 
  
 28 872 
  
 436 kr 
  
 52% 
  
 50,0% 
  
 2583 Haparanda 
  
 10 495 
  
 657 kr 
  
 62% 
  
 50,0% 
  
 2584 Kiruna 
  
 24 834 
  
 1 348 kr 
  
 77% 
  
 50,0% 
  
 Norrbotten 
  
 258 094 
  
 748 kr 
  
 Sverige 
  
 8861422 
  
 197 kr 
  
 257 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Kommun 
  
 Total 
  
 Stöd per inv 
  
 Stöd i procent 
  
 Andel stöd för 
  
 befolkning 
  
 av underlag 
  
 enskilda projekt 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 4) 
  
 1) 
  
 SCB Befolkningsstatistik 991231 
  
 2) 
  
 Stöd enligt bilaga 8 kolumn 8 dividerat med total befolkning för respektive kommun 
  
 3) 
  
 Stödets andel av underlag (underlag = stöd + egen insats). 
  
 4) 
  
 Stödets andel för enskilda projekt. Stödet kan dock maximalt uppgå till belopp enligt bilaga 8 kolumn 8. Se även avsnitt 3.8.4. 
  
 258 
 Bilaga 10 
 Brytpunkter för stöd till ortssammanbindande nät 
 Bilagan är ett stöd till den föreslagna förordningen. Bilagan redovisar vilka kommuner där stöd kan utgå med mer än 50 %. I en första preliminära utgåva av betänkandet fanns en kolumn 3. Den har nu utgått med hänvisning till den beredning som sker av ärendet i näringsdepartementet. Se även 3.9.5. 
  
 1 
  
 2 
  
 Kommun 
  
 Brytpunkt ortssammanbindande nät 1) 
  
 114  
 Upplands-Väsby 
  
 – 
  
 115 
  
 Vallentuna 
  
 – 
  
 117 
  
 Österåker 
  
 – 
  
 120 Värmdö 
  
 12 127 600 kr 
  
 123 
  
 Järfälla 
  
 – 
  
 125 
  
 Ekerö 
  
 8 777 200 kr 
  
 126 Huddinge 
  
 – 
  
 127 
  
 Botkyrka 
  
 – 
  
 128 
  
 Salem 
  
 – 
  
 136 Haninge 
  
 – 
  
 138 
  
 Tyresö 
  
 – 
  
 139  
 Upplands-Bro 
  
 – 
  
 140 Nykvarn 
  
 – 
  
 160 Täby 
  
 – 
  
 162 Danderyd 
  
 – 
  
 163 
  
 Sollentuna 
  
 – 
  
 180 Stockholm 
  
 – 
  
 181 
  
 Södertälje 
  
 – 
  
 182 Nacka 
  
 – 
  
 183 Sundbyberg 
  
 – 
  
 184 
  
 Solna 
  
 – 
  
 186 
  
 Lidingö 
  
 – 
  
 187 Vaxholm 
  
 – 
  
 188 
  
 Norrtälje 
  
 20 841 200 kr 
  
 259 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 Kommun 
  
 Brytpunkt ortssammanbindande nät 1) 
  
 191 
  
 Sigtuna 
  
 – 
  
 192 Nynäshamn 
  
 – 
  
 Stockholm 
  
 305 Håbo 
  
 – 
  
 319 
  
 Älvkarleby 
  
 – 
  
 360 
  
 Tierp 
  
 7 921 200 kr 
  
 380 
  
 Uppsala 
  
 – 
  
 381 Enköping 
  
 – 
  
 382 
  
 Östhammar 
  
 8 672 000 kr 
  
 Uppsala 
  
 428 
  
 Vingåker 
  
 3 734 000 kr 
  
 461 
  
 Gnesta 
  
 – 
  
 480 Nyköping 
  
 – 
  
 481 Oxelösund 
  
 – 
  
 482 
  
 Flen 
  
 – 
  
 483 
  
 Katrineholm 
  
 – 
  
 484 
  
 Eskilstuna 
  
 – 
  
 486 
  
 Strängnäs 
  
 – 
  
 488 
  
 Trosa 
  
 – 
  
 Södermanland 
  
 509 
  
 Ödeshög 
  
 – 
  
 512 
  
 Ydre 
  
 1 660 800 kr 
  
 513 
  
 Kinda 
  
 4 042 000 kr 
  
 560 Boxholm 
  
 – 
  
 561 
  
 Åtvidaberg 
  
 – 
  
 562 
  
 Finspång 
  
 – 
  
 563 
  
 Valdemarsvik 
  
 3 353 200 kr 
  
 580 
  
 Linköping 
  
 – 
  
 581 Norrköping 
  
 – 
  
 582 
  
 Söderköping 
  
 – 
  
 583 
  
 Motala 
  
 – 
  
 584 
  
 Vadstena 
  
 – 
  
 586 Mjölby 
  
 – 
  
 Östergötland 
  
 604 Aneby 
  
 2 719 600 kr 
  
 260 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 10 
  
 1 
  
 2 
  
 Kommun 
  
 Brytpunkt ortssammanbindande nät 1) 
  
 617 Gnosjö 
  
 – 
  
 642 
  
 Grimes 
  
 – 
  
 643 Habo 
  
 – 
  
 662 
  
 Gislaved 
  
 – 
  
 665 Vaggeryd 
  
 – 
  
 680 
  
 Jönköping 
  
 – 
  
 682 
  
 Nässjö 
  
 – 
  
 683 Värnamo 
  
 – 
  
 684 
  
 Sävsjö 
  
 – 
  
 685 
  
 Vetlanda 
  
 10 694 000 kr 
  
 686 
  
 Eksjö 
  
 – 
  
 687 
  
 Tranås 
  
 – 
  
 Jönköping 
  
 760 
  
 Uppvidinge 
  
 3 964 800 kr 
  
 761 
  
 Lessebo 
  
 – 
  
 763 
  
 Tingsryd 
  
 – 
  
 764 
  
 Alvesta 
  
 – 
  
 765 
  
 Älmhult 
  
 – 
  
 Sanchez 
  
 – 
  
 780 
  
 Växjö 
  
 – 
  
 781 Ljungby 
  
 – 
  
 Kronoberg 
  
 821 Högsby 
  
 2 617 600 kr 
  
 834 
  
 Torsås 
  
 3 016 000 kr 
  
 840 
  
 Mörbylånga 
  
 5 395 200 kr 
  
 860 
  
 Hultsfred 
  
 – 
  
 861 
  
 Mönsterås 
  
 5 310 000 kr 
  
 862 Emmaboda 
  
 3 924 400 kr 
  
 880 Kalmar 
  
 – 
  
 881 Nybro 
  
 7 962 000 kr 
  
 882 Oskarshamn 
  
 – 
  
 883 
  
 Västervik 
  
 – 
  
 884 Vimmerby 
  
 6 315 200 kr 
  
 885 Borgholm 
  
 4 527 600 kr 
  
 Kalmar 
  
 261 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 Kommun 
  
 Brytpunkt ortssammanbindande nät 1) 
  
 980 Gotland 
  
 22 971 200 kr 
  
 Gotland 
  
 1060 Cunningham 
  
 – 
  
 1080 
  
 Karlskrona 
  
 – 
  
 1081 Ronneby 
  
 – 
  
 1082 Karlshamn 
  
 – 
  
 1083 
  
 Sölvesborg 
  
 6 581 600 kr 
  
 Blekinge 
  
 1214 
  
 Svalöv 
  
 – 
  
 1230 
  
 Staffanstorp 
  
 – 
  
 1231 
  
 Burlöv 
  
 – 
  
 1233 
  
 Vellinge 
  
 – 
  
 1256 
  
 Östra Göinge 
  
 – 
  
 1257 
  
 Örkelljunga 
  
 – 
  
 1260 
  
 Bjuv 
  
 – 
  
 1261 
  
 Kävlinge 
  
 – 
  
 1262 Lomma 
  
 – 
  
 1263 
  
 Svedala 
  
 – 
  
 1264 Skurup 
  
 – 
  
 1265 
  
 Sjöbo 
  
 – 
  
 1266 Hörby 
  
 – 
  
 1267 Höör 
  
 – 
  
 1270 
  
 Tomelilla 
  
 – 
  
 1272 
  
 Bromölla 
  
 – 
  
 1273 Osby 
  
 – 
  
 1275 
  
 Perstorp 
  
 – 
  
 1276 
  
 Klippan 
  
 – 
  
 1277 
  
 Åstorp 
  
 – 
  
 1278 
  
 Båstad 
  
 – 
  
 1280 Malmö 
  
 – 
  
 1281 Lund 
  
 – 
  
 1282 
  
 Landskrona 
  
 – 
  
 1283 
  
 Helsingborg 
  
 – 
  
 1284 Höganäs 
  
 – 
  
 1285 
  
 Eslöv 
  
 – 
  
 1286 
  
 Ystad 
  
 – 
  
 1287 
  
 Trelleborg 
  
 – 
  
 262 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 10 
  
 1 
  
 2 
  
 Kommun 
  
 Brytpunkt ortssammanbindande nät 1) 
  
 1290 
  
 Kristianstad 
  
 – 
  
 1291 
  
 Simrishamn 
  
 7 804 400 kr 
  
 1292 
  
 Ängelholm 
  
 – 
  
 1293 Hässleholm 
  
 – 
  
 Skåne 
  
 1315 
  
 Hylte 
  
 4 194 000 kr 
  
 1380 Halmstad 
  
 – 
  
 1381 Laholm 
  
 – 
  
 1382 
  
 Falkenberg 
  
 – 
  
 1383 
  
 Varberg 
  
 – 
  
 1384 Kungsbacka 
  
 – 
  
 Halland 
  
 1401 Härryda 
  
 – 
  
 1402 
  
 Partille 
  
 – 
  
 1407 
  
 Öckerö 
  
 – 
  
 1415 
  
 Stenungsund 
  
 – 
  
 1419 
  
 Tjörn 
  
 5 893 600 kr 
  
 1421 
  
 Orust 
  
 6 022 400 kr 
  
 1427 
  
 Sotenäs 
  
 – 
  
 1430 Munkedal 
  
 – 
  
 1435 Tanum 
  
 4 827 600 kr 
  
 1438 
  
 Dals-Ed 
  
 – 
  
 1439 
  
 Färgelanda 
  
 2 834 400 kr 
  
 1440 
  
 Ale 
  
 – 
  
 1441 Lerum 
  
 – 
  
 1442 
  
 Vårgårda 
  
 – 
  
 1443 
  
 Bollebygd 
  
 – 
  
 1444 
  
 Grästorp 
  
 – 
  
 1445 
  
 Essunga 
  
 – 
  
 1446 
  
 Karlsborg 
  
 – 
  
 1447 
  
 Gullspång 
  
 – 
  
 1452 Tranemo 
  
 4 810 400 kr 
  
 1460 
  
 Bengtsfors 
  
 4 412 800 kr 
  
 1461 
  
 Mellerud 
  
 3 999 600 kr 
  
 1462 
  
 Lilla Edet 
  
 – 
  
 1463 Sanders 
  
 – 
  
 1465 
  
 Svenljunga 
  
 4 254 400 kr 
  
 263 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 Kommun 
  
 Brytpunkt ortssammanbindande nät 1) 
  
 1466 
  
 Herrljunga 
  
 – 
  
 1470 
  
 Vara 
  
 – 
  
 1471 Götene 
  
 – 
  
 1472 
  
 Tibro 
  
 – 
  
 1473 Töreboda 
  
 – 
  
 1480 Göteborg 
  
 – 
  
 1481 Mölndal 
  
 – 
  
 1482 
  
 Kungälv 
  
 – 
  
 1484 
  
 Lysekil 
  
 – 
  
 1485 
  
 Uddevalla 
  
 – 
  
 1486 
  
 Strömstad 
  
 4 410 400 kr 
  
 1487 
  
 Vänersborg 
  
 – 
  
 1488 
  
 Trollhättan 
  
 – 
  
 1489 
  
 Alingsås 
  
 – 
  
 1490 
  
 Borås 
  
 – 
  
 1491 
  
 Ulricehamn 
  
 8 914 400 kr 
  
 1492 
  
 Åmål 
  
 – 
  
 1493 
  
 Mariestad 
  
 – 
  
 1494 
  
 Lidköping 
  
 – 
  
 1495 
  
 Skara 
  
 – 
  
 1496 Skövde 
  
 – 
  
 1497 Hjo 
  
 – 
  
 1498 Tidaholm 
  
 – 
  
 1499 
  
 Falköping 
  
 – 
  
 Västra Götaland 
  
 1715 
  
 Kil 
  
 – 
  
 1730 Eda 
  
 3 475 600 kr 
  
 1737 
  
 Torsby 
  
 5 577 200 kr 
  
 1760 
  
 Storfors 
  
 1 922 800 kr 
  
 1761 Hammarö 
  
 – 
  
 1762 Munkfors 
  
 – 
  
 1763 
  
 Forshaga 
  
 – 
  
 1764 Grums 
  
 3 869 200 kr 
  
 1765 
  
 Årjäng 
  
 3 913 600 kr 
  
 1766 
  
 Sunne 
  
 5 445 200 kr 
  
 1780 
  
 Karlstad 
  
 – 
  
 1781 
  
 Kristinehamn 
  
 – 
  
 1782 
  
 Filipstad 
  
 4 757 200 kr 
  
 264 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 10 
  
 1 
  
 2 
  
 Kommun 
  
 Brytpunkt ortssammanbindande nät 1) 
  
 1783 
  
 Hagfors 
  
 5 760 000 kr 
  
 1784 
  
 Arvika 
  
 10 541 200 kr 
  
 1785 
  
 Säffle 
  
 – 
  
 Värmland 
  
 1814 
  
 Lekeberg 
  
 – 
  
 1860 
  
 Laxå 
  
 2 708 000 kr 
  
 1861 
  
 Hallsberg 
  
 – 
  
 1862 
  
 Degerfors 
  
 – 
  
 1863 
  
 Hällefors 
  
 – 
  
 1864 
  
 Ljusnarsberg 
  
 2 302 000 kr 
  
 1880 
  
 Örebro 
  
 – 
  
 1881 Kumla 
  
 – 
  
 1882 
  
 Askersund 
  
 4 648 400 kr 
  
 1883 
  
 Karlskoga 
  
 – 
  
 1884 Kerr 
  
 – 
  
 1885 
  
 Lindesberg 
  
 – 
  
 Örebro 
  
 1904 
  
 Skinnskatteberg 
  
 1 943 600 kr 
  
 1907 Surahammar 
  
 – 
  
 1917 Heby 
  
 5 446 400 kr 
  
 1960 Kungsör 
  
 – 
  
 1961 
  
 Hallstahammar 
  
 – 
  
 1962 Morrison 
  
 2 434 800 kr 
  
 1980 
  
 Västerås 
  
 – 
  
 1981 
  
 Sala 
  
 – 
  
 1982 
  
 Fagersta 
  
 – 
  
 1983 Köping 
  
 – 
  
 1984 Arboga 
  
 – 
  
 Västmanland 
  
 2021 
  
 Vansbro 
  
 2 950 400 kr 
  
 2023 Malung 
  
 4 370 000 kr 
  
 2026 
  
 Gagnef 
  
 4 067 200 kr 
  
 2029 Leksand 
  
 – 
  
 2031 
  
 Rättvik 
  
 4 358 800 kr 
  
 2034 Orsa 
  
 – 
  
 2039 
  
 Älvdalen 
  
 3 121 600 kr 
  
 2061 
  
 Smedjebacken 
  
 4 749 200 kr 
  
 265 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 Kommun 
  
 Brytpunkt ortssammanbindande nät 1) 
  
 2062 Smith 
  
 8 098 400 kr 
  
 2080 
  
 Falun 
  
 – 
  
 2081 
  
 Borlänge 
  
 – 
  
 2082 
  
 Säter 
  
 4 526 400 kr 
  
 2083 Hedemora 
  
 – 
  
 2084 
  
 Avesta 
  
 – 
  
 2085 
  
 Ludvika 
  
 – 
  
 Dalarna 
  
 2101 Ockelbo 
  
 2 488 800 kr 
  
 2104 Hofors 
  
 – 
  
 2121 Ovanåker 
  
 5 049 200 kr 
  
 2132 
  
 Nordanstig 
  
 4 204 000 kr 
  
 2161 
  
 Ljusdal 
  
 8 058 800 kr 
  
 2180 
  
 Gävle 
  
 – 
  
 2181 
  
 Sandviken 
  
 – 
  
 2182 Söderhamn 
  
 – 
  
 2183 
  
 Bollnäs 
  
 – 
  
 2184 
  
 Hudiksvall 
  
 15 022 400 kr 
  
 Gävleborg 
  
 2260 
  
 Ånge 
  
 4 547 200 kr 
  
 2262 Russo 
  
 – 
  
 2280 Härnösand 
  
 – 
  
 2281 
  
 Sundsvall 
  
 – 
  
 2282 
  
 Kramfors 
  
 8 747 600 kr 
  
 2283 
  
 Sollefteå 
  
 8 960 000 kr 
  
 2284 
  
 Örnsköldsvik 
  
 22 466 800 kr 
  
 Västernorrland 
  
 2303 Ragunda 
  
 2 595 600 kr 
  
 2305 
  
 Bräcke 
  
 3 097 600 kr 
  
 2309 Krokom 
  
 5 688 400 kr 
  
 2313 Strömsund 
  
 5 697 600 kr 
  
 2321 
  
 Åre 
  
 3 901 600 kr 
  
 2326 
  
 Murray 
  
 3 308 800 kr 
  
 2361 
  
 Härjedalen 
  
 4 637 600 kr 
  
 2380 
  
 Östersund 
  
 – 
  
 Jämtland 
  
 2401 Nordmaling 
  
 3 106 800 kr 
  
 266 
  
 SOU 2000:111 
  
 Bilaga 10 
  
 1 
  
 2 
  
 Kommun 
  
 Brytpunkt ortssammanbindande nät 1) 
  
 2403 
  
 Bjurholm 
  
 1 098 400 kr 
  
 2404 
  
 Vindeln 
  
 2 456 800 kr 
  
 2409 
  
 Robertsfors 
  
 2 942 000 kr 
  
 2417 
  
 Norsjö 
  
 1 921 600 kr 
  
 2418 
  
 Malå 
  
 1 489 200 kr 
  
 2421 Storuman 
  
 2 828 400 kr 
  
 2422 
  
 Sorsele 
  
 1 297 600 kr 
  
 2425 
  
 Dorotea 
  
 1 345 600 kr 
  
 2460 
  
 Vännäs 
  
 3 433 600 kr 
  
 2462 
  
 Vilhelmina 
  
 3 202 400 kr 
  
 2463 
  
 Åsele 
  
 1 484 000 kr 
  
 2480 Umeå 
  
 – 
  
 2481 
  
 Lycksele 
  
 5 289 600 kr 
  
 2482 
  
 Skellefteå 
  
 29 200 000 kr 
  
 Västerbotten 
  
 2505 
  
 Arvidsjaur 
  
 2 893 200 kr 
  
 2506 
  
 Arjeplog 
  
 1 382 000 kr 
  
 2510 Jokkmokk 
  
 2 458 400 kr 
  
 2513 
  
 Överkalix 
  
 1 721 600 kr 
  
 2514 
  
 Kalix 
  
 7 257 200 kr 
  
 2518 
  
 Övertorneå 
  
 2 298 400 kr 
  
 2521 
  
 Pajala 
  
 3 058 800 kr 
  
 2523 
  
 Gällivare 
  
 8 201 600 kr 
  
 2560 
  
 Älvsbyn 
  
 3 624 000 kr 
  
 2580 
  
 Luleå 
  
 – 
  
 2581 
  
 Piteå 
  
 – 
  
 2582 Boden 
  
 11 548 800 kr 
  
 2583 
  
 Haparanda 
  
 4 198 000 kr 
  
 2584 
  
 Kiruna 
  
 9 933 600 kr 
  
 Norrbotten 
  
 1. 
  
 Kolumnen anger den brytpunkt (det belopp) vid vilken kommunens insats är lika stor som det statliga stödet. Detta motsvarar 400 kr/invånare. För kostnader over detta belopp utgår fullt statligt stöd, upp till det maximala beloppet som anges i bilaga 8 kolumn 8. Därefter betalas stödet med fulla beloppet för att täcka kostnader enligt underlag till stöd. 
  
 267 
 Bilaga 11 
 Samlingstabell över stöd till kommuner 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Kommuner 
  
 Stöd ortssamman- 
  
 Stöd områdesnät 
  
 Administrativt 
  
 bindande nät 
  
 stöd 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 114 
  
 Upplands-Väsby 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 140 000 kr 
  
 115 
  
 Vallentuna 
  
 4 448 733 kr 
  
 2 165 249 kr 
  
 110 000 kr 
  
 117 
  
 Österåker 
  
 4 798 811 kr 
  
 2 494 096 kr 
  
 140 000 kr 
  
 120 Värmdö 
  
 15 352 248 kr 
  
 4 813 407 kr 
  
 140 000 kr 
  
 123 
  
 Järfälla 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 170 000 kr 
  
 125 
  
 Ekerö 
  
 10 576 380 kr 
  
 2 349 733 kr 
  
 110 000 kr 
  
 126 Huddinge 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 170 000 kr 
  
 127 
  
 Botkyrka 
  
 0 kr 
  
 1 160 127 kr 
  
 170 000 kr 
  
 128 
  
 Salem 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 80 000 kr 
  
 136 
  
 Haninge 
  
 0 kr 
  
 1 983 298 kr 
  
 170 000 kr 
  
 138 
  
 Tyresö 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 140 000 kr 
  
 139 
  
 Upplands-Bro 
  
 1 576 474 kr 
  
 1 926 117 kr 
  
 110 000 kr 
  
 140 
  
 Nykvarn 
  
 1 329 558 kr 
  
 533 768 kr 
  
 80 000 kr 
  
 160 
  
 Täby 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 170 000 kr 
  
 162 
  
 Danderyd 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 110 000 kr 
  
 163 
  
 Sollentuna 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 140 000 kr 
  
 180 
  
 Stockholm 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 200 000 kr 
  
 181 
  
 Södertälje 
  
 0 kr 
  
 3 682 579 kr 
  
 170 000 kr 
  
 182 
  
 Nacka 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 170 000 kr 
  
 183 
  
 Sundbyberg 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 140 000 kr 
  
 184 
  
 Solna 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 140 000 kr 
  
 186 
  
 Lidingö 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 140 000 kr 
  
 187 Vaxholm 
  
 2 275 667 kr 
  
 0 kr 
  
 80 000 kr 
  
 188 
  
 Norrtälje 
  
 24 544 520 kr 
  
 9 989 280 kr 
  
 140 000 kr 
  
 191 
  
 Sigtuna 
  
 1 274 367 kr 
  
 4 172 120 kr 
  
 140 000 kr 
  
 192 Nynäshamn 
  
 6 225 755 kr 
  
 2 123 889 kr 
  
 110 000 kr 
  
 Stockholm 
  
 72 402 512 kr 
  
 37 393 662 kr 
  
 3 580 000 kr 
  
 305 Håbo 
  
 1 807 105 kr 
  
 1 082 021 kr 
  
 110 000 kr 
  
 319 
  
 Älvkarleby 
  
 2 843 460 kr 
  
 958 647 kr 
  
 80 000 kr 
  
 360 
  
 Tierp 
  
 12 670 991 kr 
  
 6 234 152 kr 
  
 110 000 kr 
  
 380 
  
 Uppsala 
  
 4 071 300 kr 
  
 13 546 934 kr 
  
 200 000 kr 
  
 381 
  
 Enköping 
  
 7 224 648 kr 
  
 6 115 594 kr 
  
 140 000 kr 
  
 269 
  
 Bilaga 11 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Kommuner 
  
 Stöd ortssamman- 
  
 Stöd områdesnät 
  
 Administrativt 
  
 bindande nät 
  
 stöd 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 382 
  
 Östhammar 
  
 8 976 482 kr 
  
 6 619 937 kr 
  
 110 000 kr 
  
 Uppsala län 
  
 37 593 987 kr 
  
 34 557 285 kr 
  
 750 000 kr 
  
 428 
  
 Vingåker 
  
 4 539 220 kr 
  
 1 648 432 kr 
  
 80 000 kr 
  
 461 
  
 Gnesta 
  
 2 966 998 kr 
  
 1 733 273 kr 
  
 80 000 kr 
  
 480 Nyköping 
  
 8 879 416 kr 
  
 6 824 239 kr 
  
 140 000 kr 
  
 481 
  
 Oxelösund 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 80 000 kr 
  
 482 
  
 Flen 
  
 5 835 648 kr 
  
 3 627 266 kr 
  
 110 000 kr 
  
 483 
  
 Katrineholm 
  
 6 416 999 kr 
  
 4 412 951 kr 
  
 140 000 kr 
  
 484 
  
 Eskilstuna 
  
 0 kr 
  
 6 429 870 kr 
  
 170 000 kr 
  
 486 
  
 Strängnäs 
  
 8 199 396 kr 
  
 4 390 604 kr 
  
 110 000 kr 
  
 488 
  
 Trosa 
  
 2 872 420 kr 
  
 822 653 kr 
  
 80 000 kr 
  
 Södermanland län 
  
 39 710 097 kr 
  
 29 889 288 kr 
  
 990 000 kr 
  
 509 
  
 Ödeshög 
  
 1 597 090 kr 
  
 1 970 671 kr 
  
 80 000 kr 
  
 512 
  
 Ydre 
  
 2 852 846 kr 
  
 2 103 099 kr 
  
 80 000 kr 
  
 513 
  
 Kinda 
  
 6 571 341 kr 
  
 3 497 560 kr 
  
 80 000 kr 
  
 560 Boxholm 
  
 1 667 523 kr 
  
 1 340 091 kr 
  
 80 000 kr 
  
 561 
  
 Åtvidaberg 
  
 3 627 847 kr 
  
 2 273 784 kr 
  
 80 000 kr 
  
 562 
  
 Finspång 
  
 7 312 409 kr 
  
 3 884 547 kr 
  
 110 000 kr 
  
 563 
  
 Valdemarsvik 
  
 5 602 129 kr 
  
 2 489 440 kr 
  
 80 000 kr 
  
 580 
  
 Linköping 
  
 1 610 166 kr 
  
 8 730 479 kr 
  
 200 000 kr 
  
 581 
  
 Norrköping 
  
 5 719 971 kr 
  
 7 676 601 kr 
  
 200 000 kr 
  
 582 
  
 Söderköping 
  
 2 822 282 kr 
  
 2 748 822 kr 
  
 80 000 kr 
  
 583 
  
 Motala 
  
 5 699 756 kr 
  
 4 500 274 kr 
  
 140 000 kr 
  
 584 
  
 Vadstena 
  
 1 445 876 kr 
  
 619 079 kr 
  
 80 000 kr 
  
 586 
  
 Mjölby 
  
 2 676 604 kr 
  
 2 453 638 kr 
  
 110 000 kr 
  
 Östergötland län 
  
 49 205 840 kr 
  
 44 288 083 kr 
  
 1 400 000 kr 
  
 604 Aneby 
  
 4 063 278 kr 
  
 1 585 847 kr 
  
 80 000 kr 
  
 617 
  
 Gnosjö 
  
 4 033 116 kr 
  
 1 947 831 kr 
  
 80 000 kr 
  
 642 
  
 Grimes 
  
 542 926 kr 
  
 563 252 kr 
  
 80 000 kr 
  
 643 Habo 
  
 2 676 203 kr 
  
 1 235 066 kr 
  
 80 000 kr 
  
 662 
  
 Gislaved 
  
 2 189 992 kr 
  
 4 385 663 kr 
  
 140 000 kr 
  
 665 
  
 Vaggeryd 
  
 3 120 779 kr 
  
 2 399 264 kr 
  
 80 000 kr 
  
 680 
  
 Jönköping 
  
 0 kr 
  
 8 463 180 kr 
  
 170 000 kr 
  
 682 
  
 Nässjö 
  
 5 631 329 kr 
  
 4 661 968 kr 
  
 110 000 kr 
  
 270 
  
 SOU 2000:111 Bilaga 11 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Kommuner 
  
 Stöd ortssamman- 
  
 Stöd områdesnät 
  
 Administrativt 
  
 bindande nät 
  
 stöd 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 683 Värnamo 
  
 7 775 436 kr 
  
 5 550 735 kr 
  
 140 000 kr 
  
 684 
  
 Sävsjö 
  
 3 185 998 kr 
  
 2 575 136 kr 
  
 80 000 kr 
  
 685 
  
 Vetlanda 
  
 11 682 607 kr 
  
 6 036 591 kr 
  
 110 000 kr 
  
 686 
  
 Eksjö 
  
 5 571 966 kr 
  
 3 044 573 kr 
  
 110 000 kr 
  
 687 
  
 Tranås 
  
 1 358 517 kr 
  
 1 419 688 kr 
  
 110 000 kr 
  
 Jönköping län 
  
 51 832 146 kr 
  
 43 868 793 kr 
  
 1 370 000 kr 
  
 760 
  
 Uppvidinge 
  
 8 501 181 kr 
  
 4 428 185 kr 
  
 80 000 kr 
  
 761 
  
 Lessebo 
  
 1 187 489 kr 
  
 1 828 149 kr 
  
 80 000 kr 
  
 763 
  
 Tingsryd 
  
 5 358 743 kr 
  
 4 267 942 kr 
  
 80 000 kr 
  
 764 
  
 Alvesta 
  
 5 884 903 kr 
  
 4 313 199 kr 
  
 110 000 kr 
  
 765 
  
 Älmhult 
  
 6 003 146 kr 
  
 3 219 719 kr 
  
 110 000 kr 
  
 767 
  
 Markaryd 
  
 3 762 535 kr 
  
 2 221 477 kr 
  
 80 000 kr 
  
 780 
  
 Växjö 
  
 6 185 565 kr 
  
 8 294 304 kr 
  
 170 000 kr 
  
 781 
  
 Ljungby 
  
 9 613 345 kr 
  
 6 182 992 kr 
  
 110 000 kr 
  
 Kronoberg län 
  
 46 496 908 kr 
  
 34 755 968 kr 
  
 820 000 kr 
  
 821 Högsby 
  
 5 582 796 kr 
  
 2 797 962 kr 
  
 80 000 kr 
  
 834 
  
 Torsås 
  
 3 983 059 kr 
  
 2 461 843 kr 
  
 80 000 kr 
  
 840 
  
 Mörbylånga 
  
 8 802 727 kr 
  
 3 179 152 kr 
  
 80 000 kr 
  
 860 
  
 Hultsfred 
  
 5 544 531 kr 
  
 4 291 792 kr 
  
 110 000 kr 
  
 861 
  
 Mönsterås 
  
 6 272 042 kr 
  
 2 894 932 kr 
  
 80 000 kr 
  
 862 Emmaboda 
  
 4 985 321 kr 
  
 2 242 467 kr 
  
 80 000 kr 
  
 880 
  
 Kalmar 
  
 5 190 683 kr 
  
 5 408 848 kr 
  
 140 000 kr 
  
 881 Nybro 
  
 8 333 282 kr 
  
 3 863 894 kr 
  
 110 000 kr 
  
 882 Oskarshamn 
  
 7 091 885 kr 
  
 3 999 307 kr 
  
 110 000 kr 
  
 883 
  
 Västervik 
  
 12 557 400 kr 
  
 7 342 493 kr 
  
 140 000 kr 
  
 884 Vimmerby 
  
 6 957 437 kr 
  
 3 893 946 kr 
  
 110 000 kr 
  
 885 
  
 Borgholm 
  
 10 999 056 kr 
  
 3 001 719 kr 
  
 80 000 kr 
  
 Kalmar län 
  
 86 300 220 kr 
  
 45 378 354 kr 
  
 1 200 000 kr 
  
 980 
  
 Gotland 
  
 28 901 803 kr 
  
 14 161 479 kr 
  
 140 000 kr 
  
 Gotland län 
  
 28 901 803 kr 
  
 14 161 479 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1060 Cunningham 
  
 1 920 776 kr 
  
 2 032 937 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1080 Karlskrona 
  
 11 222 708 kr 
  
 7 569 591 kr 
  
 170 000 kr 
  
 1081 Ronneby 
  
 7 879 159 kr 
  
 4 188 735 kr 
  
 110 000 kr 
  
 271 
  
 Bilaga 11 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Kommuner 
  
 Stöd ortssamman- 
  
 Stöd områdesnät 
  
 Administrativt 
  
 bindande nät 
  
 stöd 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 1082 
  
 Karlshamn 
  
 4 020 922 kr 
  
 2 796 282 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1083 
  
 Sölvesborg 
  
 7 219 514 kr 
  
 2 133 766 kr 
  
 110 000 kr 
  
 Blekinge län 
  
 32 263 080 kr 
  
 18 721 311 kr 
  
 610 000 kr 
  
 1214 
  
 Svalöv 
  
 3 641 404 kr 
  
 2 761 302 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1230 
  
 Staffanstorp 
  
 503 377 kr 
  
 726 338 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1231 
  
 Burlöv 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1233 
  
 Vellinge 
  
 1 502 591 kr 
  
 1 847 557 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1256 
  
 Östra Göinge 
  
 4 668 454 kr 
  
 3 213 099 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1257 
  
 Örkelljunga 
  
 3 039 918 kr 
  
 1 589 890 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1260 
  
 Bjuv 
  
 395 241 kr 
  
 1 714 761 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1261 
  
 Kävlinge 
  
 1 799 725 kr 
  
 1 841 556 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1262 Lomma 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1263 
  
 Svedala 
  
 2 116 832 kr 
  
 1 478 342 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1264 
  
 Skurup 
  
 2 500 522 kr 
  
 1 793 598 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1265 
  
 Sjöbo 
  
 6 174 736 kr 
  
 3 147 325 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1266 Hörby 
  
 3 880 618 kr 
  
 2 324 184 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1267 Höör 
  
 3 994 209 kr 
  
 1 890 268 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1270 
  
 Tomelilla 
  
 2 408 992 kr 
  
 2 077 775 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1272 
  
 Bromölla 
  
 1 996 262 kr 
  
 1 215 662 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1273 Osby 
  
 2 303 824 kr 
  
 2 291 242 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1275 
  
 Perstorp 
  
 829 389 kr 
  
 433 684 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1276 
  
 Klippan 
  
 5 322 885 kr 
  
 2 415 215 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1277 
  
 Åstorp 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1278 
  
 Båstad 
  
 4 364 182 kr 
  
 2 397 080 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1280 Malmö 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 200 000 kr 
  
 1281 
  
 Lund 
  
 0 kr 
  
 3 163 832 kr 
  
 170 000 kr 
  
 1282 
  
 Landskrona 
  
 140 946 kr 
  
 2 398 657 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1283 
  
 Helsingborg 
  
 0 kr 
  
 4 347 063 kr 
  
 170 000 kr 
  
 1284 
  
 Höganäs 
  
 336 601 kr 
  
 1 427 469 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1285 
  
 Eslöv 
  
 3 165 381 kr 
  
 3 587 772 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1286 
  
 Ystad 
  
 4 018 837 kr 
  
 2 640 916 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1287 
  
 Trelleborg 
  
 5 449 150 kr 
  
 3 573 463 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1290 
  
 Kristianstad 
  
 13 819 895 kr 
  
 9 290 499 kr 
  
 170 000 kr 
  
 1291 
  
 Simrishamn 
  
 8 290 766 kr 
  
 3 607 651 kr 
  
 110 000 kr 
  
 272 
 SOU 2000:111 Bilaga 11 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Kommuner 
  
 Stöd ortssamman- 
  
 Stöd områdesnät 
  
 Administrativt 
  
 bindande nät 
  
 stöd 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 1292 
  
 Ängelholm 
  
 3 906 048 kr 
  
 4 207 224 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1293 
  
 Hässleholm 
  
 9 228 131 kr 
  
 7 582 727 kr 
  
 140 000 kr 
  
 Skåne län 
  
 99 798 916 kr 
  
 80 986 153 kr 
  
 3 630 000 kr 
  
 1315 
  
 Hylte 
  
 6 045 903 kr 
  
 3 242 982 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1380 
  
 Halmstad 
  
 756 871 kr 
  
 8 153 690 kr 
  
 170 000 kr 
  
 1381 
  
 Laholm 
  
 8 232 687 kr 
  
 5 472 941 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1382 
  
 Falkenberg 
  
 10 909 692 kr 
  
 6 647 313 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1383 
  
 Varberg 
  
 11 231 853 kr 
  
 7 825 388 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1384 
  
 Kungsbacka 
  
 9 800 096 kr 
  
 8 245 574 kr 
  
 170 000 kr 
  
 Halland län 
  
 46 977 101 kr 
  
 39 587 888 kr 
  
 810 000 kr 
  
 1401 
  
 Härryda 
  
 5 311 173 kr 
  
 2 894 189 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1402 
  
 Partille 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1407 
  
 Öckerö 
  
 1 268 912 kr 
  
 0 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1415 
  
 Stenungsund 
  
 3 565 596 kr 
  
 2 738 098 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1419 
  
 Tjörn 
  
 7 013 591 kr 
  
 2 786 925 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1421 
  
 Orust 
  
 7 338 721 kr 
  
 4 021 477 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1427 
  
 Sotenäs 
  
 2 284 411 kr 
  
 1 570 242 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1430 
  
 Munkedal 
  
 3 170 194 kr 
  
 2 614 188 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1435 Tanum 
  
 10 303 794 kr 
  
 4 374 861 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1438 
  
 Dals-Ed 
  
 1 153 155 kr 
  
 2 390 118 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1439 
  
 Färgelanda 
  
 4 429 962 kr 
  
 2 602 413 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1440 
  
 Ale 
  
 2 383 241 kr 
  
 2 123 149 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1441 Lerum 
  
 2 656 068 kr 
  
 2 081 753 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1442 
  
 Vårgårda 
  
 2 773 028 kr 
  
 1 962 466 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1443 
  
 Bollebygd 
  
 1 721 992 kr 
  
 1 384 213 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1444 
  
 Grästorp 
  
 326 734 kr 
  
 1 000 593 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1445 
  
 Essunga 
  
 2 259 382 kr 
  
 1 609 765 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1446 
  
 Karlsborg 
  
 1 532 834 kr 
  
 1 449 946 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1447 
  
 Gullspång 
  
 2 342 891 kr 
  
 1 792 078 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1452 Tranemo 
  
 7 325 244 kr 
  
 3 308 095 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1460 
  
 Bengtsfors 
  
 6 562 116 kr 
  
 3 323 591 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1461 
  
 Mellerud 
  
 4 239 280 kr 
  
 2 223 486 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1462 
  
 Lilla Edet 
  
 3 246 323 kr 
  
 2 255 654 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1463 Sanders 
  
 8 699 324 kr 
  
 5 918 833 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1465 
  
 Svenljunga 
  
 6 775 339 kr 
  
 3 282 163 kr 
  
 80 000 kr 
  
 273 
  
 Bilaga 11 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Kommuner 
  
 Stöd ortssamman- 
  
 Stöd områdesnät 
  
 Administrativt 
  
 bindande nät 
  
 stöd 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 1466 
  
 Herrljunga 
  
 1 438 015 kr 
  
 2 090 742 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1470 
  
 Vara 
  
 6 070 691 kr 
  
 4 055 042 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1471 
  
 Götene 
  
 4 092 639 kr 
  
 2 533 810 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1472 
  
 Tibro 
  
 834 042 kr 
  
 829 502 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1473 
  
 Töreboda 
  
 3 727 720 kr 
  
 2 129 133 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1480 
  
 Göteborg 
  
 0 kr 
  
 4 826 083 kr 
  
 200 000 kr 
  
 1481 
  
 Mölndal 
  
 0 kr 
  
 884 901 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1482 
  
 Kungälv 
  
 5 662 293 kr 
  
 4 347 088 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1484 
  
 Lysekil 
  
 2 272 618 kr 
  
 1 899 214 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1485 
  
 Uddevalla 
  
 3 451 524 kr 
  
 4 646 456 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1486 
  
 Strömstad 
  
 6 004 911 kr 
  
 1 923 268 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1487 
  
 Vänersborg 
  
 2 138 331 kr 
  
 3 389 716 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1488 
  
 Trollhättan 
  
 0 kr 
  
 2 606 833 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1489 
  
 Alingsås 
  
 5 595 150 kr 
  
 3 654 267 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1490 
  
 Borås 
  
 416 419 kr 
  
 6 854 465 kr 
  
 170 000 kr 
  
 1491 
  
 Ulricehamn 
  
 9 910 558 kr 
  
 4 922 268 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1492 
  
 Åmål 
  
 4 573 956 kr 
  
 1 533 746 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1493 
  
 Mariestad 
  
 5 108 939 kr 
  
 2 995 568 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1494 
  
 Lidköping 
  
 6 226 798 kr 
  
 4 046 763 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1495 
  
 Skara 
  
 1 241 317 kr 
  
 2 427 977 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1496 
  
 Skövde 
  
 1 777 584 kr 
  
 4 206 647 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1497 
  
 Hjo 
  
 1 345 281 kr 
  
 1 025 013 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1498 
  
 Tidaholm 
  
 2 239 167 kr 
  
 1 935 933 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1499 
  
 Falköping 
  
 6 728 010 kr 
  
 5 534 231 kr 
  
 140 000 kr 
  
 Västra Götaland län 
  
 179 539 266 kr 
  
 135 006 961 kr 
  
 5 090 000 kr 
  
 1715 
  
 Kil 
  
 2 496 110 kr 
  
 1 403 025 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1730 
  
 Eda 
  
 5 077 253 kr 
  
 3 433 290 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1737 
  
 Torsby 
  
 17 047 286 kr 
  
 10 386 343 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1760 
  
 Storfors 
  
 3 147 412 kr 
  
 1 686 723 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1761 Hammarö 
  
 0 kr 
  
 0 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1762 
  
 Munkfors 
  
 1 053 122 kr 
  
 249 124 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1763 
  
 Forshaga 
  
 3 607 872 kr 
  
 1 702 821 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1764 Grums 
  
 4 821 994 kr 
  
 1 559 817 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1765 
  
 Årjäng 
  
 8 132 653 kr 
  
 4 120 291 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1766 
  
 Sunne 
  
 7 858 543 kr 
  
 4 385 990 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1780 
  
 Karlstad 
  
 1 269 875 kr 
  
 6 420 104 kr 
  
 170 000 kr 
  
 274 
  
 SOU 2000:111 Bilaga 11 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Kommuner 
  
 Stöd ortssamman- 
  
 Stöd områdesnät 
  
 Administrativt 
  
 bindande nät 
  
 stöd 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 1781 
  
 Kristinehamn 
  
 3 163 697 kr 
  
 2 752 516 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1782 
  
 Filipstad 
  
 7 392 387 kr 
  
 4 104 837 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1783 
  
 Hagfors 
  
 9 439 910 kr 
  
 5 387 148 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1784 
  
 Arvika 
  
 10 776 367 kr 
  
 5 935 995 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1785 
  
 Säffle 
  
 3 176 050 kr 
  
 3 906 367 kr 
  
 110 000 kr 
  
 Värmland län 
  
 88 460 531 kr 
  
 57 434 390 kr 
  
 1 460 000 kr 
  
 1814 
  
 Lekeberg 
  
 2 705 643 kr 
  
 2 333 099 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1860 
  
 Laxå 
  
 2 779 124 kr 
  
 1 632 907 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1861 
  
 Hallsberg 
  
 3 340 500 kr 
  
 3 038 967 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1862 
  
 Degerfors 
  
 1 409 056 kr 
  
 1 170 214 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1863 
  
 Hällefors 
  
 2 992 107 kr 
  
 2 425 506 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1864 
  
 Ljusnarsberg 
  
 3 384 942 kr 
  
 1 491 472 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1880 
  
 Örebro 
  
 2 394 472 kr 
  
 9 142 114 kr 
  
 200 000 kr 
  
 1881 Kumla 
  
 1 164 466 kr 
  
 1 647 495 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1882 
  
 Askersund 
  
 8 662 824 kr 
  
 3 179 591 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1883 
  
 Karlskoga 
  
 981 165 kr 
  
 1 303 810 kr 
  
 140 000 kr 
  
 1884 
  
 Kerr 
  
 2 741 341 kr 
  
 1 960 499 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1885 
  
 Lindesberg 
  
 7 835 279 kr 
  
 5 963 187 kr 
  
 110 000 kr 
  
 Örebro län 
  
 40 390 920 kr 
  
 35 288 861 kr 
  
 1 230 000 kr 
  
 1904 
  
 Skinnskatteberg 
  
 5 091 612 kr 
  
 2 232 272 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1907 Surahammar 
  
 619 214 kr 
  
 1 409 695 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1917 Heby 
  
 7 413 967 kr 
  
 5 247 916 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1960 
  
 Kungsör 
  
 1 398 547 kr 
  
 795 083 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1961 
  
 Hallstahammar 
  
 182 900 kr 
  
 1 210 201 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1962 
  
 Morrison 
  
 2 532 209 kr 
  
 926 930 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1980 
  
 Västerås 
  
 0 kr 
  
 6 344 662 kr 
  
 200 000 kr 
  
 1981 
  
 Sala 
  
 6 650 357 kr 
  
 4 292 324 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1982 
  
 Fagersta 
  
 1 343 917 kr 
  
 632 400 kr 
  
 80 000 kr 
  
 1983 
  
 Köping 
  
 1 266 987 kr 
  
 2 695 347 kr 
  
 110 000 kr 
  
 1984 
  
 Arboga 
  
 806 286 kr 
  
 1 142 466 kr 
  
 80 000 kr 
  
 Västmanland län 
  
 27 305 996 kr 
  
 26 929 297 kr 
  
 1 090 000 kr 
  
 2021 
  
 Vansbro 
  
 6 806 946 kr 
  
 4 579 005 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2023 
  
 Malung 
  
 16 650 133 kr 
  
 9 267 638 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2026 
  
 Gagnef 
  
 6 951 341 kr 
  
 3 666 066 kr 
  
 80 000 kr 
  
 275 
  
 Bilaga 11 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Kommuner 
  
 Stöd ortssamman- 
  
 Stöd områdesnät 
  
 Administrativt 
  
 bindande nät 
  
 stöd 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 2029 
  
 Leksand 
  
 5 734 812 kr 
  
 4 434 338 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2031 
  
 Rättvik 
  
 9 365 386 kr 
  
 5 087 900 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2034 
  
 Orsa 
  
 1 538 851 kr 
  
 3 660 507 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2039 
  
 Älvdalen 
  
 11 617 612 kr 
  
 11 750 077 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2061 
  
 Smedjebacken 
  
 7 625 586 kr 
  
 2 964 772 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2062 Smith 
  
 11 217 735 kr 
  
 7 573 030 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2080 
  
 Falun 
  
 14 151 683 kr 
  
 8 239 682 kr 
  
 140 000 kr 
  
 2081 
  
 Borlänge 
  
 3 564 554 kr 
  
 2 649 126 kr 
  
 140 000 kr 
  
 2082 
  
 Säter 
  
 4 961 817 kr 
  
 2 490 005 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2083 Hedemora 
  
 6 352 101 kr 
  
 3 416 354 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2084 
  
 Avesta 
  
 4 510 743 kr 
  
 2 749 973 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2085 
  
 Ludvika 
  
 8 360 396 kr 
  
 4 754 619 kr 
  
 110 000 kr 
  
 Dalarna län 
  
 119 409 693 kr 
  
 77 283 092 kr 
  
 1 470 000 kr 
  
 2101 
  
 Ockelbo 
  
 5 865 489 kr 
  
 3 358 323 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2104 
  
 Hofors 
  
 2 186 703 kr 
  
 1 325 429 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2121 
  
 Ovanåker 
  
 5 240 098 kr 
  
 5 465 700 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2132 
  
 Nordanstig 
  
 11 865 266 kr 
  
 4 954 328 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2161 
  
 Ljusdal 
  
 17 005 812 kr 
  
 13 175 858 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2180 
  
 Gävle 
  
 6 964 497 kr 
  
 6 457 638 kr 
  
 170 000 kr 
  
 2181 
  
 Sandviken 
  
 3 711 997 kr 
  
 5 334 025 kr 
  
 140 000 kr 
  
 2182 Söderhamn 
  
 10 395 565 kr 
  
 5 365 412 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2183 
  
 Bollnäs 
  
 9 194 599 kr 
  
 6 666 586 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2184 
  
 Hudiksvall 
  
 15 992 961 kr 
  
 9 122 247 kr 
  
 140 000 kr 
  
 Gävleborg län 
  
 88 422 988 kr 
  
 61 225 546 kr 
  
 1 100 000 kr 
  
 2260 
  
 Ånge 
  
 12 755 542 kr 
  
 7 794 381 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2262 
  
 Russo 
  
 4 868 201 kr 
  
 3 098 394 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2280 
  
 Härnösand 
  
 5 416 421 kr 
  
 3 657 910 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2281 
  
 Sundsvall 
  
 12 884 054 kr 
  
 14 541 680 kr 
  
 170 000 kr 
  
 2282 
  
 Kramfors 
  
 14 449 778 kr 
  
 6 703 595 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2283 
  
 Sollefteå 
  
 18 091 824 kr 
  
 13 060 706 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2284 
  
 Örnsköldsvik 
  
 28 344 598 kr 
  
 16 183 551 kr 
  
 140 000 kr 
  
 Västernorrland län 
  
 96 810 418 kr 
  
 65 040 217 kr 
  
 830 000 kr 
  
 2303 
  
 Ragunda 
  
 12 359 407 kr 
  
 6 322 214 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2305 
  
 Bräcke 
  
 15 250 066 kr 
  
 8 455 958 kr 
  
 80 000 kr 
  
 276 
  
 SOU 2000:111 Bilaga 11 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Kommuner 
  
 Stöd ortssamman- 
  
 Stöd områdesnät 
  
 Administrativt 
  
 bindande nät 
  
 stöd 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 2309 Krokom 
  
 17 991 068 kr 
  
 13 155 712 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2313 
  
 Strömsund 
  
 25 753 660 kr 
  
 12 353 767 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2321 
  
 Åre 
  
 19 258 627 kr 
  
 12 196 492 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2326 
  
 Murray 
  
 13 942 348 kr 
  
 11 857 216 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2361 
  
 Härjedalen 
  
 26 757 721 kr 
  
 12 617 724 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2380 
  
 Östersund 
  
 9 041 059 kr 
  
 6 776 493 kr 
  
 140 000 kr 
  
 Jämtland län 
  
 140 353 955 kr 
  
 83 735 576 kr 
  
 700 000 kr 
  
 2401 
  
 Nordmaling 
  
 9 518 365 kr 
  
 4 037 031 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2403 
  
 Bjurholm 
  
 5 524 604 kr 
  
 3 053 561 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2404 
  
 Vindeln 
  
 11 180 454 kr 
  
 6 484 091 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2409 
  
 Robertsfors 
  
 9 114 058 kr 
  
 4 071 041 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2417 
  
 Norsjö 
  
 10 207 123 kr 
  
 4 393 717 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2418 
  
 Malå 
  
 7 516 936 kr 
  
 3 862 482 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2421 
  
 Storuman 
  
 19 337 606 kr 
  
 11 582 270 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2422 
  
 Sorsele 
  
 10 603 602 kr 
  
 10 706 152 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2425 
  
 Dorotea 
  
 8 616 582 kr 
  
 6 155 395 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2460 
  
 Vännäs 
  
 4 206 951 kr 
  
 1 862 635 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2462 
  
 Vilhelmina 
  
 18 777 699 kr 
  
 10 900 743 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2463 
  
 Åsele 
  
 4 092 157 kr 
  
 9 248 763 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2480 Umeå 
  
 15 357 622 kr 
  
 10 922 439 kr 
  
 170 000 kr 
  
 2481 
  
 Lycksele 
  
 17 826 217 kr 
  
 10 996 436 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2482 
  
 Skellefteå 
  
 32 948 155 kr 
  
 17 762 716 kr 
  
 170 000 kr 
  
 Västerbotten län 
  
 184 828 132 kr 
  
 116 039 472 kr 
  
 1 380 000 kr 
  
 2505 
  
 Arvidsjaur 
  
 9 910 237 kr 
  
 10 531 707 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2506 
  
 Arjeplog 
  
 7 639 697 kr 
  
 10 754 456 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2510 Jokkmokk 
  
 13 110 465 kr 
  
 10 617 556 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2513 
  
 Överkalix 
  
 8 830 408 kr 
  
 6 346 678 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2514 
  
 Kalix 
  
 13 884 151 kr 
  
 5 852 233 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2518 
  
 Övertorneå 
  
 12 849 494 kr 
  
 5 846 837 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2521 
  
 Pajala 
  
 23 572 100 kr 
  
 11 714 134 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2523 
  
 Gällivare 
  
 16 481 578 kr 
  
 11 136 542 kr 
  
 110 000 kr 
  
 2560 
  
 Älvsbyn 
  
 9 562 004 kr 
  
 4 082 436 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2580 
  
 Luleå 
  
 12 331 663 kr 
  
 7 536 995 kr 
  
 170 000 kr 
  
 2581 
  
 Piteå 
  
 11 878 904 kr 
  
 10 089 294 kr 
  
 140 000 kr 
  
 2582 
  
 Boden 
  
 12 574 166 kr 
  
 9 813 233 kr 
  
 110 000 kr 
  
 277 
  
 Bilaga 11 SOU 2000:111 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Kommuner 
  
 Stöd ortssamman- 
  
 Stöd områdesnät 
  
 Administrativt 
  
 bindande nät 
  
 stöd 
  
 1) 
  
 2) 
  
 3) 
  
 2583 
  
 Haparanda 
  
 6 893 182 kr 
  
 2 930 537 kr 
  
 80 000 kr 
  
 2584 
  
 Kiruna 
  
 33 477 443 kr 
  
 11 175 002 kr 
  
 110 000 kr 
  
 Norrbotten län 
  
 192 995 492 kr 
  
 118 427 639 kr 
  
 1 390 000 kr 
  
 Sverige 
  
 1 750 000 000 kr 
  
 1 199 999 313 kr 
  
 31 040 000 kr 
  
 1) 
  
 Stöd till kommuner för ortssammanbindande nät enligt kap. 3 i detta betänkande. 
  
 2) 
  
 Stöd till kommuner för områdesnät enligt SOU 2000:68. 
  
 3) 
  
 Administartivt stöd till kommuner enligt kap. 4 i detta betänkande. 
  
 278