Förord 
 På regeringens uppdrag har vi tre utredare, inom respektive an- svarsområde, uppgiften att föreslå åtgärder som underlättar indivi- dens förverkligande av det livslånga lärandet. Våra förslag kommer att ligga till grund för beslut som på olika sätt kommer att påverka utvecklingen inom utbildningssektorn, både den offentliga och den privata. 
 Till följd av förändringarna i samhället och på arbetsmarknaden ställs nya krav på utbildningssektorn. Det gäller såväl innehållet som formerna för utbildning och kompetensutveckling. Informa- tionstekniken och den ökade användningen av Internet öppnar nya möjligheter. Mångfalden av utbildningar och utbildningsanordnare ökar i snabb takt. Utbildningsmarknaden växer inom både grund- utbildning och olika former av kompetensutveckling. 
 Författaren gör ett nedslag i den nya miljö som växer fram inom utbildningsområdet och som våra respektive förslag eventuellt kommer att verka i. Det är en sammanfattning av dagsaktuella trender inom kompetensutvecklingsområdet såväl nationellt som internationellt. 
 För ordningens skull bör påpekas att de tre utredarna inte tar något ansvar för det innehåll eller de slutsatser som författaren till denna rapport redovisar. 
  
 Utredningen om 
  
 Utredningen om 
  
 Utredningen om 
  
 individuellt 
  
 vägledningen i 
  
 validering av 
  
 kompetenssparande 
  
 skolväsendet 
  
 vuxnas kunskaper 
  
 och kompetens 
  
 Rodriguez 
  
 Torres 
  
 Martinez 
  
 Wood 
  
 3 
 Sammanfattning av rapporten 
 Syftet med rapporten, som skrivits på uppdrag av de tre utred- ningarna Utredningen om individuellt kompetenssparande (N 1999:16), Vägledningen i skolväsendet (U 1999:11) samt Validering av vuxnas utbildning och kompetens (U 1999:06), är att beskriva aktuella trender inom kompetensutvecklingsområdet i den nya utbildningsmiljö som håller på att växa fram. Huvudintresset är riktat mot de förhållanden som råder, och i framtiden kan väntas råda i Sverige, men ämnesområdets gränslösa karaktär motiverar ett stort antal internationella utblickar och jämförelser. 
 Tillgänglig statistik och marknadsundersökningar av olika slag visar att personalutbildningen och kompetensutvecklingen på den svenska arbetsmarknaden inte ökat i nämnvärd omfattning under senare år, men att det sker en hel del förändringar när det gäller vilka ämnen som studeras och vilka metoder som tillämpas. Data och IT ökar kraftigt som ämnesområden, och  
 web-baserad 
  utbildning och studier på egen hand ökar i förhållande till traditio- nell, klassrumsbaserad och lärarledd utbildning. Stora skillnader kan konstateras mellan olika personalkategorier när det gäller till- gången till och satsningen på kompetensutveckling. Stora företag satsar mer på kompetensutveckling generellt, och på  
 IT-inriktade 
  ämnen och metoder speciellt, i jämförelse med mindre företag. Människor med högre utbildning, position och lön har väsentligt större möjlighet till kompetensutveckling än kortutbildade och lågavlönade. 
 De trender som kan skönjas på den svenska arbetsmarknaden vad gäller ökad inriktning mot IT både som ämne och studiemetod framträder mycket tydligt i USA. För tillfället dominerar studier om IT med hjälp av IT, men allteftersom de anställda lär sig att hantera datorer och Internet förväntas kompetensutvecklingen i ökande omfattning handla om s.k. soft skills. 
 5 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:115 
  
 Trots att lärandets betydelse för industrins konkurrenskraft finns belyst i olika studier, senast i  
 NUTEK-rapporten 
 Företag i förändring – Lärandestrategier för ökad konkurrenskraft  
 och trots att stor enighet råder bland arbetsmarknadens parter om kompetens- utvecklingens betydelse för sysselsättning och tillväxt, bedrivs inte kompetensutveckling i förväntad och önskvärd omfattning på den svenska arbetsmarknaden. Enligt SCB:s personalutbildningsstatis- tik t.ex. minskade andelen yrkesverksamma som deltagit i personalutbildning från 43 procent under det andra halvåret 1999 till 40 procent under det första halvåret år 2000. Ett skäl till detta är bristande insikt om sambandet mellan kompetensutveckling och produktivitet och lönsamhet, i kombination med brist på eko- nomiska resurser, i framför allt de mindre företagen. Ett annat skäl som framförs bl.a. från fackligt håll, är det högt uppskruvade tempot på arbetsmarknaden som gör att människor varken hinner eller orkar med sin kompetensutveckling och vidareutbildning. 
 I rapporten presenteras olika aktörer och utbildningsformer på den svenska kompetensutvecklingsmarknaden. Bland dessa ingår Dataföreningen och datakörkortet, ECDL, Kunskapslyftet samt olika typer av utbildningsföretag med olika inriktning och huvud- män. Särskild uppmärksamhet ägnas åt universiteten och hög- skolorna och deras nuvarande och möjliga framtida roll inom uppdragsutbildning. I sammanhanget presenteras olika stödjande och hindrande faktorer, samt ges exempel (Cisco Academy och Lunds universitet) på hur olika högskolor genom olika typer av samarbeten försöker hitta nya former för sitt agerande på den nationella och internationella kompetensmarknaden. Som en förutsättning för de svenska högskolornas medverkan på den glo- bala kompetensutvecklingsmarknaden framhålls att man kan agera fullt ut kommersiellt. Dvs. att man fritt kan sluta avtal, att man kan köpa företag och sälja dem, att man kan sälja utbildning till såväl företag och organisationer som till enskilda personer, samt att man kan anställa och behålla kvalificerad personal genom att betala marknadsmässiga löner och även erbjuda andra typer av anställ- ningsförmåner, som kan uppfattas som främmande och olämpliga inom den akademiska miljön. Det enda instrument man förfogar över för detta i dag är holdingbolagen. Dessa bolags nuvarande konstruktion och karaktär gör att det är tveksamt om flertalet av de svenska högskolorna förfogar över nödvändiga instrument och resurser för att kunna hävda sig framgångsrikt på den internatio- nella kompetensmarknaden. 
 6 
  
 SOU 2000:115 
  
 Sammanfattning 
  
 Beträffande vägledning och validering konstateras att Sverige följer med i den internationella trend som innebär att tjänster och funktioner som traditionellt erbjudits av statliga och kommunala myndigheter nu även, och i ökad utsträckning, erbjuds av privata aktörer, t.ex. rekryterings- och bemanningsföretag.  
 IT-branschen 
  har på kort tid nått längre än de flesta traditionella branscher när det gäller att utveckla globala och enhetliga system för validering av kunskap och kompetens. Det sker genom olika typer av certifie- ring, där fortfarande s.k. leverantörsspecifik certifiering dominerar, men olika typer av systemövergripande, leverantörsneutral certifie- ring förväntas öka på sikt. 
 Internationaliseringen av utbildnings- och kompetensutveck- lingsmarknaden speglas dels genom en beskrivning av utvecklings- tendenserna på den svenska kompetensmarknaden, dels genom en utförlig presentation av den utveckling inom kompetensutveckling och livslångt lärande som för närvarande sker i Storbritannien. Beträffande den svenska marknaden kan konstateras att en hel del av kompetensutvecklingen, speciellt inom  
 IT-området, 
  handlar om utländska produkter, programvaror och system. Det utländska inslaget är också stort bland utbildningsanordnarna när det gäller denna typ av utbildning. 
 Den ingående presentationen av situationen i Storbritannien kan motiveras av dess stora relevans för utvecklingen på den svenska utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden. Det fyra doku- ment eller initiativ som presenteras; The Education and Training Development Agenda, University for Industry,  
 e-University 
  samt The Business of Borderless Education, kan samtliga ses som en reaktion på, och ett sätt att möta tekniska och marknadsmässiga förändringar som skett på den globala arenan. 
 I det avslutande kapitlet diskuteras utvecklingen av den svenska kompetensmarknaden med utgångspunkt i begreppen insikt, ut- rymme och förståelse. I anslutning till detta ges bl.a. följande för- slag: 
 Att ett informationsmaterial som visar de positiva effekterna av kompetensutveckling tas fram och sprids i en riksomfattande upplysningskampanj. Materialet bör utformas så att det kan användas som underlag för samtal och diskussioner på arbets- platser mellan anställda och ledning, organiserade som studie- 
  
 cirklar. 
  
 Att 
  
 man 
  
 genomför 
  
 riktade 
  
 informations- 
  
 och 
  
 stimulansåtgärder i miljöer 
  
 där insikten om nyttan 
  
 av 
  
 7 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:115 
  
 utbildning, lärande och kompetensutveckling kan antas vara speciellt låg, t.ex. i mindre företag där både företagsledning och anställda är kortutbildade. I företags- och organisationsmiljöer med begränsat ekonomiskt utrymme kan även ekonomiskt stöd t.ex. i form av kompetenscheckar övervägas. 
 Att man genomför riktade åtgärder så att även människor med olika typer av handikapp och funktionshinder får möjlighet till kompetensutveckling. 
 Att det sker ett informations- och erfarenhetsutbyte mellan utbildningsföretagen och verksamheter som stödjer eller bedri- ver forskning inom kompetensutveckling och lärande, speciellt med hjälp av ny teknik. Ett sådant utbyte skulle kunna ske genom att parterna organiserade en gemensam mötesplats, som kan vara både verklig och virtuell. 
 Att staten ändrar nuvarande regler och bestämmelser så att högskolorna och deras holdingbolag kan sälja uppdragsutbild- ning på marknadsmässiga villkor. Det skulle bl.a. möjliggöra för dem att konkurrera på lika villkor med utländska universitet både i Sverige och utomlands. 
 Att högskolorna och utbildningsdepartementet gemensamt, t.ex. i samarbete med Högskoleverket, organiserar en samord- nad avspaning av den nya utbildningsmarknaden ungefär på samma sätt som planeras i Storbritannien. Där talar man om att skapa ett nationellt observatorium där händelser och beslut på den nya utbildningsmarknaden noteras, analyseras och presenteras via nätet. Ett svenskt sådant observatorium skulle kunna kombineras med de aktiviteter som förslogs ovan för att öka interaktionen mellan utbildningsföretagen och institutio- ner och projekt typ  
 KK-stiftelsen 
  och Swedish Learning Lab. 
 Just mötet och samtalet mellan representanter för olika intressenter i det svenska utbildningssamhället och på den svenska arbetsmarknaden är kanske den viktigaste förutsättningen för den fortsatta utvecklingen inom svensk kompetensutveckling och vuxenutbildning. Genom detta samtal, för vilket denna rapport förhoppningsvis kan fungera som ett kunskaps- och idéunderlag, växer insikten fram om vilka åtgärder som behöver vidtas, hur arbetet kan organiseras samt vilka samarbetsrelationer och nätverk 
 8 
 Innehållsförteckning 
  
 1. Rapportens bakgrund, syfte och uppläggning ................ 
  
 13 
  
 2. 
  
 Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och 
  
 inriktning................................................................... 
  
 17 
  
 2.1 
  
 Vuxen- och personalutbildning i Sverige................................ 
  
 17 
  
 Personalutbildningen mer i detalj ........................................... 
  
 18 
  
 2.2 
  
 Personalutbildning i USA ....................................................... 
  
 21 
  
 2.3 
  
 Personalutbildning i andra länder ........................................... 
  
 22 
  
 OECD....................................................................................... 
  
 22 
  
 Storbritannien........................................................................... 
  
 23 
  
 2.4 
  
 En grov jämförelse mellan Sverige, USA och 
  
 Storbritannien........................................................................... 
  
 23 
  
 2.5 Personalutbildningen i framtiden ........................................... 
  
 24 
  
 3. 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och 
  
 inriktning................................................................... 
  
 27 
  
 3.1 Lärandets betydelse för ökad konkurrenskraft...................... 
  
 27 
  
 3.2 
  
 Stor enighet om betydelsen av kompetensutveckling 
  
 bland arbetsmarknadens parter ............................................... 
  
 28 
  
 . men det finns hinder .......................................................... 
  
 28 
  
 3.3 
  
 En begreppsapparat för kompetensutveckling och 
  
 lärande....................................................................................... 
  
 30 
  
 3.4 
  
 Kompetensutvecklingen i det svenska näringslivet – 
  
 nuläge och tendenser................................................................ 
  
 31 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2000:115 
  
 3.5 
  
 Den amerikanska kompetensutvecklingsmarknaden – 
  
 nuläge och tendenser............................................................... 
  
 35 
  
 4. Efterfrågan och utbud på 
  
 kompetensutvecklingsmarknaden ................................. 
  
 39 
  
 4.1 
  
 Hur stort är behovet av kompetens, speciellt IT- 
  
 kompetens och hur ska det tillgodoses? ................................ 
  
 39 
  
 4.2 Olika aktörer och utbildningsformer på den svenska 
  
 personalutbildnings- och 
  
 kompetensutvecklingsmarknaden .......................................... 
  
 41 
  
 4.2.1 
  
 Intresseorganisationer: Dataföreningen och 
  
 datakörkortet ECDL ................................................... 
  
 41 
  
 4.2.2 
  
 Utbildningsföretagen................................................... 
  
 43 
  
 4.2.3 
  
 Fackföreningsrörelsen ................................................. 
  
 49 
  
 4.2.4 
  
 Universiteten och högskolorna................................... 
  
 50 
  
 5. 
  
 Infrastrukturen inom kompetensutveckling och 
  
 vuxenutbildning.......................................................... 
  
 61 
  
 5.1 
  
 Studie- och yrkesvägledning i Sverige.................................... 
  
 61 
  
 Privat vägledning ..................................................................... 
  
 62 
  
 Utbildningsanordnare ............................................................. 
  
 62 
  
 5.2 
  
 Validering av vuxnas kompetens ............................................ 
  
 64 
  
 5.3 
  
 Vägledning och validering - några internationella 
  
 exempel..................................................................................... 
  
 66 
  
 England .................................................................................... 
  
 66 
  
 Sydafrika................................................................................... 
  
 67 
  
 Kanada ...................................................................................... 
  
 68 
  
 Frankrike.................................................................................. 
  
 68 
  
 Tyskland................................................................................... 
  
 69 
  
 6. 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens 
  
 internationalisering ..................................................... 
  
 71 
  
 6.1 
  
 Internationaliseringstendenser på den svenska 
  
 utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden ............. 
  
 72 
  
 6.2 
  
 Lifelong learning i Storbritannien .......................................... 
  
 75 
  
 The Education and Training Development Agenda ............. 
  
 75 
  
 10 
  
 SOU 2000:115 
  
 Innehåll 
  
 University for Industry (UfI)................................................. 
  
 77 
  
 E-university .............................................................................. 
  
 77 
  
 The Business of Borderless Education ................................... 
  
 79 
  
 7. 
  
 Framtidens kompetensutveckling – några avslutande 
  
 tankar och förslag till åtgärder ..................................... 
  
 91 
  
 Källförteckning .................................................................. 
  
 97 
  
 11 
  
 1 
  
 Rapportens bakgrund, syfte och uppläggning 
  
 De flesta tycks vara rörande överens om att grundutbildning, åter- kommande kompetensutveckling och livslångt lärande tillhör de viktigaste framgångsfaktorerna i det framväxande kunskapssam- hället. Många verkar också vara inställda på att utbildning och lärande i allt större utsträckning kommer att ske virtuellt – att c- learning, dvs. klassrumsbaserat lärande, successivt kommer att ersättas av  
 e-learning 
  dvs. elektroniskt baserat lärande. Försöker man tränga lite djupare in i vad som sker och håller på att ske i lärandets värld hamnar man snart i det berömda tillståndet con- fused on a higher level. Vad som framstår som speciellt svårt är att skilja mellan vad som påstås ske och vad som faktiskt sker. Är det verkligen så att fler och fler människor ägnar sig åt lärande på sina arbetsplatser och på sin fritid eller är det något som i första hand är förbehållet en privilegierad elit? Lär sig allt fler allt mer med hjälp av datorn och Internet, eller blir vi i bästa fall bara bättre knapp- tryckare och i sämsta fall frustrerade och ytterligare förstärkta i vår känsla av oförmåga och otillräcklighet? Utvecklas en ny och kraftfull datorbaserad metodik och pedagogik som gör att vi snart kan skrota stora delar av den klassrumsbaserade undervisningen och avskaffa den traditionella lärarrollen? Löper många av uni- versiteten och de traditionella utbildningsföretagen en stor risk att slås ut av de nya  
 e-learningföretagen? 
  
 Jag hoppas kunna, om inte direkt besvara, så åtminstone belysa och ge underlag för en mer nyanserad diskussion och analys av dessa frågor genom denna rapport, som skrivits på uppdrag av de tre utredningarna Utredningen om individuellt kompetenssparande (IKS) (N 1999:16), Vägledningen i skolväsendet (U 1999:11) och Validering av vuxnas utbildning och kompetens (U 1999:06). Syftet med rapporten är att i olika dimensioner beskriva kompetensutvecklingen i den nya utbildningsmiljö som håller på att växa fram. 
 13 
  
 Rapportens bakgrund, syfte och uppläggning 
  
 SOU 2000:115 
  
 Beskrivningen tar sin utgångspunkt i de förhållanden som råder och de trender som kan skönjas på den svenska marknaden för vuxenutbildning och kompetensutveckling, men eftersom denna marknad i hög grad påverkas av och lever i växelverkan med den  
 kunskaps-, 
  teknik- och affärsutveckling som sker globalt handlar det om en beskrivning med många internationella utblickar. 
 Rapporten bygger huvudsakligen på aktuell och i många fall när- mast dagsfärsk information. Arbetet med att samla in information och sammanställa rapporten har genomförts under september och oktober år 2000 och ett viktigt verktyg i arbetet har varit Internet och dess olika sökmotorer. Jag har också haft stor nytta av den information om utbildningsmarknaden som samlades in i anslut- ning till arbetet i panelen Utbildning och lärande inom ramen för det nationella framtidsprojektet Teknisk Framsyn, ett arbete som pågick under 1999. 
 Rapporten presenterar inledningsvis en bild av personalutbild- ning och kompetensutveckling i Sverige storleksmässigt, fördel- ningsmässigt och trendmässigt. Även personalutbildningen i USA presenteras ganska utförligt eftersom vad som sker där synes ha så stor inverkan på vad som sker här. Kapitel 2 avslutas med ett försök till statistisk jämförelse mellan Sverige, USA och Storbritannien vad gäller satsningen på personalutbildning per capita. 
 I kapitel 3 presenteras kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning. Kapitel 4 beskriver efterfråge- och utbudssituatio- nen på den svenska kompetensutvecklingsmarknaden och speciellt utrymme ägnas åt universitetens och högskolornas uppdragsutbild- ning. I kapitel 5 behandlas infrastrukturen inom kompetens- utveckling och vuxenutbildning med fokus på verksamheter och aktiviteter inriktade mot yrkes- och studievägledning och valide- ring av vuxnas kunskap och kompetens. Kapitlet avslutas med ett antal internationella exempel. Kapitel 6 handlar om utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering i ett svenskt och ett brittiskt perspektiv. Beskrivningen av förhållandena i Storbritannien bygger på ett antal reformer, initiativ och rapporter avseende fenomenet lifelong learning. Avslutningsvis förs i kapitel 7 ett resonemang om troliga utvecklingslinjer inom kompetensutvecklingen i Sverige samt presenteras några förslag till åtgärder. 
 14 
  
 SOU 2000:115 
  
 Rapportens bakgrund, syfte och uppläggning 
  
 Begreppsdefinition 
 Människors kompetensutveckling kan ske i mer eller mindre orga- niserad form och den kan vara av såväl formell som informell karaktär. I denna rapport används begreppet kompetensutveckling i första hand för att beteckna speciellt organiserade aktiviteter för vilka det avsätts särskild tid och särskilda ekonomiska resurser och vars syfte är att bidra till att människor skaffar sig nya kunskaper och färdigheter. Ibland innebär dessa aktiviteter att man förflyttar sig till en särskild plats, t.ex. en kurslokal eller konferensanlägg- ning, men de kan också genomföras, och genomförs i allt större utsträckning med hjälp av den egna datorn på arbetsplatsen eller i hemmet. Att olika fenomen relaterade till erfarenhetsbaserat läran- de (s.k. tyst lärande och learning by doing) inte är inkluderade i rapporten beror inte på att de skulle vara oviktiga, utan snarare på att de är svåra att urskilja och mäta. Jag behandlar kunskap och kompetens som närmast synonyma begrepp och gör ingen större distinktion mellan begrepp som kompetensutveckling och per- sonalutbildning. 
 15 
  
 2 
  
 Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning 
  
 Inledningsvis i detta kapitel redovisas vuxen- och personalut- bildningens omfattning i Sverige, som den redovisas av Statistiska Centralbyrån (SCB). Därefter ges en mer detaljerad presentation av personalutbildningen med avseende på dess inriktning t.ex. vad gäller ämnen, och dess fördelning mellan olika grupper på arbets- marknaden. I kapitlet redovisas även aktuell information om personalutbildningsmarknaden i USA, som den presenteras i den i början av oktober i år publicerade Industry Report 2000. Viss information om personalutbildningen inom OECD och i Storbritannien ges innan kapitlet avslutas med en grov jämförelse av satsningarna på kompetensutveckling i Sverige, USA och Storbritannien. 
  
 2.1 
  
 Vuxen- och personalutbildning i Sverige  
  
 1 
  
 Huvuddelen av alla i Sverige bosatta personer i åldern  
 18–64 
  år, som bedriver någon form av studier, torde ingå i någon av följande kategorier: 
  
 Studier på heltid 
  
 Totalt 
  
 18–21 
  år 
  
 22–29 
  år 
  
 30–64 
  år 
  
 Gymnasieutbildning 
  
 118.895 
  
 117.464 
  
 1.159 
  
 272 
  
 Högskoleutbildning 
  
 293.311 
  
 52.528 
  
 140.198 
  
 100.585 
  
 Komvux 
  
 256.063 
  
 32.816 
  
 76.438 
  
 146.809 
  
 Övriga 
  
 utbildningsformer 
 2 
  
 57.502 
  
 14.091 
  
 27.684 
  
 15.727 
  
 725.771 
  
 216.899 
  
 245.479 
  
 263.393 
  
 1 
  
 De sifferuppgifter som redovisas i detta avsnitt har hämtats från eller beräknats utifrån SCB:s Utbildningsstatistik 
  
 2 
  
 Här ingår tekniskt basår vid högskola, kvalificerad yrkesutbildning, folkhögskola inom kunskapslyftet samt övriga personer med studiemedel eller studiestöd 
  
 17 
 Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning SOU 2000:115 
 Studier på arbetstid och fritid 
  
 Personalutbildning 
 3 
  
 2.700.000 
  
 Studiecirklar 
  
 2.800.000 
  
 Sverige hade den 31/12 1998 en befolkning i åldrarna  
 22–64 
  år på ca 5 miljoner personer, av vilka drygt 10 procent deltog i heltids- studier. Ca hälften av dessa heltidsstuderande var under 30 år. Den yrkesverksamma befolkningen år 1999 uppgick till ca 4,2 miljoner personer. Av dessa deltog knappt två tredjedelar i någon form av personalutbildning under året. När det gäller studiecirkelverksam- heten förekommer viss dubbelräkning, eftersom det förekommer att personer deltar i flera studiecirklar under ett år. En hel del av studiecirkeldeltagarna är också äldre än 64 år. Väger vi in detta kan vi våga göra antagandet att knappt hälften av befolkningen i yrkesverksam ålder deltar i minst en studiecirkel årligen. 
 Personalutbildningen mer i detalj 
 Av SCB:s Personalutbildningsstatistik 
 4  
 framgår omfattningen av personalutbildningen i svenska företag och organisationer samt hur den fördelar sig på olika kategorier anställda. Mätt i pengar kostar personalutbildningen ca 50 mdr kr (1999), vilket motsvarar ca 2,7 procent av bruttonationalprodukten (BNP), och mätt i tid handlar det om ca 2,5 procent av den totala arbetstiden. Det handlar om en viss ökning jämfört med tidigare år, men ökningen är på inget sätt dramatisk. I den redovisade kostnaden för personalutbildningen ingår som största delpost (lite drygt 50 procent) deltagarnas löne- kostnader (något som är viktigt att komma ihåg vid jämförelse med statistik från andra länder). 
 Under det första halvåret 1999 deltog ca 43 procent av alla förvärvsarbetande på den svenska arbetsmarknaden i någon form av personalutbildning. Av nyligen publicerade uppgifter från SCB (Pressmeddelande nr 2000:273,  
 2000-11-01) 
  framgår att andelen som deltagit i personalutbildning under det första halvåret år 2000 
  
 3 
  
 SCB:s Personalutbildningsstatistik redovisar antal anställda som deltagit i personalutbild- ning under årets första resp. andra hälft. Det redovisade antalet, som utgår från redovisade värden för 1999, bygger på antagandet att 50% av de som deltar i personalutbildning under årets första hälft också gör det under det andra, medan 50% är nytillkomna. 
  
 4 
  
 Personalutbildningsstatistiken bygger på intervjuer med enskilda. Baserat på insamlade intervjudata görs sedan uppskattningar av kostnaderna för personalutbildningen enligt en av SCB utvecklad kostnadsmodell. 
  
 18 
  
 SOU 2000:115 
  
 Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning 
  
 minskat något (40 procent). I gengäld har den genomsnittliga kurslängden ökat (från 5,6 till 5,9 dagar). Det ämnesområde som ägnas mest utbildningstid är data följt av medicin, hälsa och vård, företagsekonomi, handel och kontor och arbetsliv och arbetsmetodik. Bland TCO:s medlemmar svarade data för närmare 20 procent av personalutbildningen under andra halvåret 1999 att jämföras med 11 procent för LO:s medlemmar. Andelen förvärvsarbetande som bedrivit sin personalutbildning i form av självstudier har ökat högst avsevärt från andra halvåret 1999 till första halvåret 2000 (från drygt 1 procent till drygt 10 procent). En viktig förklaring till detta torde vara ökad tillämpning av s.k. e- learning och Internetbaserat lärande. 
 Ojämn fördelning 
 En jämförelse mellan olika personalkategorier avslöjar en ojämn fördelning. Vinnarna är de offentligt anställda, de heltidsarbetande, de med högre utbildning och de som befinner sig i medelåldern. Skillnaden mellan olika kategorier illustreras av en jämförelse mellan kvinnliga, landstingsanställda  
 TCO-medlemmar 
  och kvinn- liga, privatanställda  
 LO-medlemmar. 
  De förstnämnda ägnar 8 pro- cent av sin arbetstid till personalutbildning, vilket är nästan sju gånger mer än de sistnämnda (1,2 procent). En annan stor skillnad är den som redovisas mellan stora och små företag. I företag med fler än 1000 anställda deltog ca hälften av de anställda i personal- utbildning under det första halvåret år 2000. I företag med färre än 10 anställda deltog endast en av fem anställda. 
 I  
 LO-rapporten 
  Personalutbildningen på en arbetsmarknad i förändring (Johnson  Walker, jan. 2000) konstateras att utbildningsnivån i samhället ökat kraftigt under de senaste decen- nierna och att ökningen varit allra störst inom de s.k. arbetar- yrkena. Den genomsnittliga utbildningstiden för en arbetare har ökat från 7,4 år 1968 till drygt 10,5 år 1998. I dag har drygt 75 procent av  
 LO-medlemmarna 
  gymnasial utbildning eller mera, och bland medlemmarna som är under 30 år handlar det om drygt 90 procent, varav 40 procent har högst två års och 41 procent mer än två års gymnasieutbildning. Återstående 11 procent har efter- gymnasial utbildning av något slag. Trots denna höjning av grund- utbildningsnivån finns uppenbar risk för att kunskapsgapet mellan LO:s medlemmar och andra grupper på arbetsmarknaden ökar. Av LO:s medlemmar deltog endast 35 procent i personalutbildning 
 19 
  
 Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning 
  
 SOU 2000:115 
  
 under första halvåret 1999, medan motsvarande andel för TCO och SACO var 59 resp. 66 procent. Mätt i procent av total arbetstid handlade det om 2,3 procent för LO:s medlemmar och 4,2 procent för TCO:s och SACO:s medlemmar. Inom LO finns förbund vars medlemmar ägnar mindre än en procent av arbetstiden till per- sonalutbildning (Skogs- och Träfacket samt Byggnads). 
 Personalutbildning i större företag och kunskapsföretag 
 Samtidigt som man i många mindre företag har svårt att ge begrep- pet kompetensutveckling en konkret innebörd, har det ofta en tydligare position i större företag och i kunskapsföretag. Några av de företag jag varit i kontakt med i samband med informations- insamlingen till denna rapport framhåller kompetensutveckling som ett strategiskt viktigt konkurrensmedel. Det är ett konkur- rensmedel med flera dimensioner som dels utnyttjas för att utveckla företagets produktionsteknik, produkter och tjänster, dels för att rekrytera och utveckla kompetenta medarbetare. I vissa företag finns tids- och beloppsangivelser för personalens kompe- tensutveckling, i andra gör man ingen större skillnad mellan organiserad kompetensutveckling och den som sker som en naturlig del i det dagliga projekt- och utvecklingsarbetet. Det är också uppenbart i vissa fall att den kompetensutveckling som påstås eller avses bedrivas inte hinns med av olika skäl. Mer följer om detta i nästa kapitel. 
 De större företagens högre benägenhet att investera i kompe- tensutveckling bekräftas av en undersökning gjord av Temo på uppdrag av investment- och utbildningsföretaget Bure. Undersök- ningen är en kartläggning av företags och organisationers investe- ringsplaner när det gäller kompetensutveckling fram till år 2001 och bygger på intervjuer med 101 chefer. Bland de större industri- företagen planerar mer än 85 procent att öka sina investeringar i kompetensutveckling, vilket är något mer än andra företagskate- gorier och väsentligt mer än organisationer inom offentlig sektor. När det gäller ämnesområden är IT hetast med 90 procents investeringsökning. Därefter följer chefsutbildning med 80 procent och kundrelationer med 75 procent.  
 (Källa:  
 Computer Sweden) 
 20 
  
 SOU 2000:115 
  
 Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning 
  
 2.2 
  
 Personalutbildning i USA 
  
 Den utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknad om vilken man kan hitta mest aktuell och detaljerad information är den amerikanska. Förklaringen är att en stor del av utbildningen, inklusive den s.k.  
 K12-utbildningen 
  (grund- och gymnasieskola) genomförs av privata företag, vars aktier handlas på olika börser. Detta gör att det blir kommersiellt intressant för investmentbolag, marknadsanalytiker och facktidskrifter att rapportera om utvecklingen på utbildningsmarknaden till sina kunder och prenumeranter. På senare år har även skapats ett stort antal portaler på Internet som informerar om utvecklingen inom utbildning, kompetensutveckling och  
 e-learning. 
  På  
 web-platsen 
 www.eLearners.com  
 t.ex. presenteras en bra förteckning över marknadsanalyser av  
 e-learningmarknaden. 
  
 Industry Report 2000 
 Den utförligaste sifferredovisningen av den amerikanska personal- utbildningsmarknaden görs i Industry Report, som ges ut av tid- skriften Training Magazine ( 
 www.trainingmag.com 
 ) i samarbete med Custom Research Inc., CRI. Det är en årsrapport som presenterats sedan 1982. Årets rapport, Industry Report 2000, som just har publicerats, skiljer sig från tidigare års rapporter i några viktiga avseenden. Bl.a. har man genom Internet kunnat samla in utförligare och mer tillförlitliga uppgifter än tidigare. Man har också upphört att inkludera företagens investeringar i hårdvaror i personalutbildningskostnaderna. Fördelen med detta är att man kan redovisa tillförlitligare siffror än tidigare. Nackdelen är att det försvårar en jämförelse mellan årets värden och t.ex. fjolårets. Från årets rapport kan bl.a. hämtas följande information: 
 Den totala satsningen på personalutbildning i USA under år 2000 beräknas uppgå till 54 miljarder US$ (motsvarande belopp för 1999 var 62,5 miljoner US$, inkluderande investeringar i hårdvara av olika slag). 
 Av denna summa svarar lönekostnader för interna lärare och intern utbildningspersonal för knappt 35 miljarder US$. Kostnaderna för externt upphandlade tjänster och produkter – vad man skulle kunna rubricera som marknaden för personalutbildning – uppgår till drygt 19 miljarder kronor. 
 21 
  
 Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning 
  
 SOU 2000:115 
  
 Andelen företag och organisationer som erbjuder sina anställda någon form av datautbildning uppgår till 99 procent. 
 Andelen lärarledd personalutbildning med läraren eller instruk- tören närvarande i samma rum som deltagarna uppgår till 73 procent. 
 Andelen distansbaserad, lärarledd personalutbildning (t.ex. telekonferens, videokonferens eller online via datorn) uppgår till 6 procent. 
 Andelen personalutbildning som bedrivs via dator, utan direkt kontakt med levande instruktör uppgår till 13 procent. 
 Av den datorbaserade utbildningen svarar  
 CD-rom 
  för 40 procent, intranet för 31 procent, Internet för 19 procent och diskett för 7 procent. 
 Närmare 40 procent av personalutbildningen i USA handlar om computer skills i någon form. Detta omfattar alla typer av datautbildningar från introduktionskurs i Power Point till avancerad programmering. Inom vissa branscher svarar datautbildningar för mer än hälften av all personalutbildning medan de inom andra, t.ex. tillverkning och hälsovård svarar för en mycket mindre andel. 
  
 2.3 
  
 Personalutbildning i andra länder 
  
 OECD 
 En utförlig presentation av utbildningen i olika länder ges i  
 OECD-rapporten 
  Education at a Glance, 2000. Ett av rapportens kapitel har rubriken  
 Participation in skill improving training among the employed population.  
 Vid en närmare kontroll av denna intres- santa rubrik visar det sig att de data som redovisas avser för- hållandena  
 1994–95, 
  och bland de nio industriländer för vilka data redovisas ingår inte Sverige. Jag inskränker mig av denna anledning till att här endast återge några av de highlights som avser innehållet i kapitlet: 
 Det antal timmar som årligen investeras i personalutbildning  
 (job-related 
  education and training) varierar från 20 timmar per anställd i Polen till över 53 timmar i Holland, Nya Zeeland och Storbritannien. 
 5 
  
 5  
 I Sverige avsattes under första halvåret 1999 ca 2,8 procent av arbetstiden till personal- utbildning. Det innebär på årsbasis drygt 50 timmar per anställd. 
 22 
  
 SOU 2000:115 
  
 Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning 
  
 Ju högre utbildning en anställd har, desto mer personalutbild- ning får hon delta i. En anställd med postgymnasial utbildning får tre gånger så mycket personalutbildning som en anställd som saknar gymnasieutbildning. 
 Brist på intresse (det framgår inte vems) förblir det vanligaste hindret för ökat deltagande i personalutbildning. 
 Storbritannien 
 6 
  
 I rapporten Education and training statistics for the United Kingdom 1999 publicerad av Department for Education and Employment (DfEE), redovisas bl.a. omfattningen av s.k. job- related training. Möjligheterna till en jämförelse med t.ex. Sverige försvåras av att den brittiska statistiken redovisar i vilken omfatt- ning den anställde deltagit i någon form av arbetsrelaterad utbild- ning under de senaste fyra veckorna. Man skiljer även mellan on-  
 the-job 
  och  
 off-the-job 
  utbildning. Vad som dock är jämförbar information är den som redovisar hur utbildningen fördelar sig mellan olika yrkeskategorier. Tendenserna är desamma som i Sverige och andra länder: ju högre befattning, status, och utbild- ning, desto högre deltagande i arbetsrelaterad utbildning. T.ex. har 26,8 procent av alla professionals deltagit i någon form av utbildning under de fyra veckor som mätningen avser, att jämföra med 16,2 procent för skilled,  
 non-manual, 
  11 procent för skilled, manual och 5 procent för unskilled personal. 
  
 2.4 
  
 Ett grov jämförelse mellan Sverige, USA och Storbritannien 
  
 Av SCB:s Personalutbildningsstatistik framgår att kostnaderna för personalutbildning i Sverige under 1999 kan uppskattas uppgå till knappt 50 miljarder kr. Av denna summa utgör deltagarnas löne- kostnad knappt 26 miljarder kronor. Återstående ca 24 miljarder kronor fördelar sig på lärarkostnader, läromedel, lokaler, resor, övernattningar m.m. Denna summa kan jämföras med de totalt 54 miljarder US$ som personalutbildningen i USA beräknas kosta under år 2000 enligt Industry Report 2000 (se ovan). 
  
 6  
 Olika rapporter och statistikunderlag handlar omväxlande om England, Storbritannien (England + Wales + Skottland) och United Kingdom (Storbritannien + Nordirland). I denna rapport används genomgående beteckningen Storbritannien, där inte särskild anled- ning finns att använda någon av de andra beteckningarna. 
 23 
  
 Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning 
  
 SOU 2000:115 
  
 Den enda motsvarande siffror som hittats för Storbritannien är de som presenteras i rapporten The Business of Borderless Edu- cation. Där uppskattas  
 non-postgraduate 
  continuing professional education development market för 1993 uppgå till ca 10 miljar- der £. 
 Omvandlar vi dessa värden till personalutbildning/capita 
 7 
 , erhålls följande resultat, med närmast häpnadsväckande överensstämmelse: 
  
 Sverige: 
  
 2.666 kr/capita 
  
 Storbritannien: 
  
 2.416 kr/capita 
  
 USA: 
  
 1.964 kr/capita 
  
 2.5 
  
 Personalutbildningen i framtiden 
  
 En allmän uppfattning verkar vara att kompetensutveckling och personalutbildning kommer att växa i betydelse och omfattning i framtiden. Det är dock, som bl.a. kommer att framgå av följande kapitel ingen självklarhet. För en ökad satsning på kompetens- utveckling krävs att det finns både insikt om dess värde och för- måga att skapa nödvändigt ekonomiskt och tidsmässigt utrymme. Ökad insikt är något som är speciellt angeläget att skapa bland de mindre företagen, där många av de anställda och även en stor andel av företagsledarna själva är kortutbildade. Ökat utrymme kan skapas dels genom ökad lönsamhet eller ekonomiska reformer som t.ex. IKS, dels förhandlingsvägen. Här framstår ytterligare ett problem för anställda i mindre företag eftersom mindre företag ofta har en sämre lönsamhet än större företag och de anställda har en svagare förhandlingsposition både individuellt och kollektivt. Ytterligare ett vanligt hinder för kompetensutveckling är den pressade arbetssituation som råder på arbetsmarknaden. Trots att det ekonomiska utrymmet för kompetensutveckling finns, och man inser behovet av den, klarar man inte av att frigöra den tid som behövs. 
 Bland tänkbara åtgärder som kan bidra till att skapa ökade insikter om nyttan av och ökat utrymme för kompetensutveckling ingår, förutom IKS, upplysningskampanjer av olika slag som genomförs i samspel mellan olika  
 samhälls-, 
 företags-, 
  och fackliga organisationer och utbildningsanordnare. Man bör även pröva möj- 
  
 7  
 Kalkylerat enligt följande förutsättningar: Befolkning: USA 275 miljoner, Storbritannien 60 miljoner, Sverige 9 miljoner. Växlingskurser: 100 SEK = 10 US$ = 14,5 £ 
 24 
  
 SOU 2000:115 
  
 Kompetensutvecklingsmarknadens omfattning och inriktning 
  
 ligheten att genomföra riktade stimulansåtgärder, t.ex. för mindre företag. Ytterligare en faktor som kan öka medvetenheten om behovet av kompetensutveckling är den bistra verkligheten i form av hårdnande eller övermäktig konkurrens på marknaden. Prob- lemet med denna typ av insikt är dock att den för det mesta uppstår för sent. 
 25 
  
 3 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 
  
 Efter att ha kartlagt främst personalutbildningens och kompetens- utvecklingens omfattning i Sverige, USA och i viss mån även Storbritannien övergår vi i detta avsnitt till att studera lite närmare hur kompetensutvecklingen bedrivs, vad den har för innehåll och vilka tendenser som kan skönjas beträffande framtidens kompe- tensutveckling. Inledningsvis förmedlas några bilder från en aktuell rapport och från aktuell debatt som visar på lärandets och kom- petensutvecklingens betydelse för tillväxt och utveckling, men också på olika hinder för dess genomförande. 
  
 3.1 
  
 Lärandets betydelse för ökad konkurrenskraft 
  
 Uppfattningen att lärande och kompetensutveckling i företag och organisationer är någonting nyttigt och värdefullt styrks av en nyli- gen publicerad  
 NUTEK-rapport, 
 Företag i förändring – Lärande- strategier för ökad konkurrenskraft  
 (oktober 2000). Studien visar på lärandets och olika lärandestrategiers betydelse för företags ut- veckling och tillväxt. Lärande kan ske genom externa källor, som rekrytering av personal, konsulttjänster eller olika former av samverkan med andra företag, men också inom företaget. Det sker dels genom organiserad utbildning, dels genom att de anställda lär sig och kompetensutvecklas i själva arbetet. I NUTEK:s studie visas tydliga samband mellan olika lärandestrategier, som decentra- liserad arbetsorganisation, delegerat ansvar, extern samverkan och effektiviserad informationshantering, samt ökad produktivitet och lönsamhet. Allra störst effekt ger dock kompetensutveckling. Företag i studien som satsar rejält på kompetensutveckling har femtio procent högre lönsamhet och åtta procent högre produk- tivitet än företag som inte bedriver någon kompetensutveckling alls. NUTEK konstaterar också att det finns en stor potential för ökat lärande och därigenom förbättrad produktivitet och lönsam- 
 27 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 
  
 SOU 2000:115 
  
 het i svenskt näringsliv eftersom många företag är starkt centra- liserade, inte bedriver någon kompetensutveckling och inte sam- verkar med externa utbildningsinstitutioner. Den outnyttjade potentialen är större bland industriföretagen än bland tjänste- och kunskapsföretagen, och större bland de mindre än bland de större företagen. NUTEK anser att staten kan bidra till ett ökat lärande bland företagen och därmed ökad tillväxt i ekonomin genom insatser på utbildningsområdet som leder till en bättre kompetens- försörjning, genom att underlätta kontinuerlig kompetensutveck- ling bl.a. genom individuella kompetenskonton, genom att stimu- lera till ökad samverkan både mellan företag och mellan företag och olika utbildnings- och forskningsinstitutioner, samt att genom informationsspridning öka medvetenheten om lärandets betydelse för utveckling och tillväxt. 
  
 3.2 
  
 Stor enighet om betydelsen av kompetens- utveckling bland arbetsmarknadens parter 
  
 Bland parterna på den svenska arbetsmarknaden råder stor enighet när det gäller utbildningens och kompetensutvecklingens betydelse för sysselsättning och tillväxt. Det framgår bl.a. av en gemensam skrivelse av den 18 februari 2000, ställd till Näringsdepartementet, avseende inriktningen av den nationella handlingsplan för syssel- sättning som den svenska regeringen under våren 2000 överlämna- de till EU. I skrivelsen framhålls bl.a. nödvändigheten av att skapa en infrastruktur och finansieringsformer för kompetensutveckling som möjliggör utvecklingen av ett lärande arbetsliv och ett livslångt lärande för alla. Detta kräver bl.a. kvalitets- och pedagogisk utveck- ling av grund- och gymnasieskolan, ett öppnare utbildningssystem som bl.a. förbättrar möjligheterna till högskolestudier under förvärvslivet, utveckling av ett valideringssystem för kunnande på alla nivåer och ett generöst stöd till utveckling av framtids- kunskaper av både bredd- och spetskaraktär. 
 . men det finns hinder 
 Trots den stora enighet som råder om betydelsen av att människor i arbetslivet får möjlighet till återkommande kompetensutveckling erbjuds de inte denna möjlighet i tillräcklig omfattning. Detta är något som tydligt framgår av den statistik som redovisats ovan. 
 28 
  
 SOU 2000:115 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 
  
 Den, trots allt fagert tal, otillräckliga satsningen på kompetens- utveckling är också huvudtemat i en debattartikel i Dagens Industri den 3 oktober med rubriken Kompetensbluffen. Artikeln är skriven av Gross, ansvarig för kompetensutveck- lingsfrågor i Civilingenjörsförbundet, CF. Artikelförfattaren häv- dar, att trots att man träffat centrala kompetensutvecklingsavtal i samtliga branscher har i princip ingenting hänt på den lokala nivån. Enligt CF sker kompetensutveckling i högkonjunkturens Sverige främst genom nyanställningar i ena änden och friställningar i den andra. I en sådan miljö blir, för den enskilde individen, arbetsbyte den snabbaste vägen till höjd lön och ökad kompetens. 
 En kompetensutveckling på det individuella planet värd namnet borde, menar artikelförfattaren, bl.a. innehålla: 
 Planerings- och utvecklingssamtal där arbetsmålen bestäms för varje individ. 
 Individuella planer för att utveckla kompetensen. 
 Bestämda besked vad en anställd behöver utveckla för att få höjd lön. 
 Tillräckligt med tid avsatt för den kompetensutveckling som alla muntligen hävdar är så viktig för företag och samhälle. 
 De synpunkter som Gross för fram i sin debattartikel bekräftas av representanter för bl.a. SIF och Metall som jag varit i kontakt med. För SIF:s del ingår kompetensutveckling som ett av förbundsfullmäktiges fyra s.k. inriktningsmål inför den kommande avtalsrörelsen. Enligt detta mål ska avtal träffas som ger alla medlemmar rätt till planlagd och av arbetsgivaren bekostad kompe- tensutveckling. Detta krav införs just med hänvisning till att den centrala överenskommelse som nämndes i debattartikeln ovan inte lett till lokala avtal. Huvudskälet till att medlemmarna inte erbju- dits tillräcklig kompetensutveckling är inte illvilja eller njugghet från arbetsgivarnas sida, utan underbemanning. Denna underbe- manning leder till okontrollerad övertid som i sin tur leder till stress och utbrändhet. I en sådan miljö finns varken tid eller ro att bedriva någon kompetensutveckling. Underbemanningen leder också till att anställda ställs inför arbetsuppgifter som de inte getts tillräcklig utbildning och träning för. Det kan t.ex. handla om att hantera en ny programvara eller ett datorbaserat system av något slag. Resultatet blir ineffektivitet som i sin tur leder till ytterligare övertid. 
 29 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 
  
 SOU 2000:115 
  
 Även Metall lyfter fram kompetensutveckling som ett centralt krav inför den kommande avtalsrörelsen. Alla anställda ska ha rätt till en personlig utvecklingsplan samt få information om vilken kompetensutveckling som krävs för höjd lön. Avtalet ska garantera alla anställda minst en veckas kompetensutveckling eller utbildning per år. 
  
 3.3 
  
 En begreppsapparat för kompetensutveckling och lärande 
  
 Ser man till den kompetensutveckling som i dag bedrivs i Sverige och i andra länder är det alldeles uppenbart att det är den tradi- tionella, lärarledda undervisningsformen som fortfarande domine- rar. Frågan är vilken roll denna undervisningsform får i framtiden, hur stort genomslag nya former för kompetensutveckling och lärande kommer att få och hur snabbt förändringen kommer att ske. 
 För att inte skapa onödig förvirring kan det vara på sin plats att inledningsvis fastställa en begreppsapparat för det fortsatta resone- manget. Jag väljer att tillämpa en försvenskad version av en i mitt tycke logisk begreppsindelning presenterad i rapporten  
 Corporate learning. Exploring a New Frontier  
 publicerad av Buchanan + Co (mars 2000). Det handlar om följande begrepp: 
  
 Klassrumslärande  
  
 (c-learning): 
  Traditionell form av undervisning och lärande där lärare/instruktör/handledare och elev/student/deltagare befinner sig i samma rum. 
  
 Teknikbaserat lärande  
  
 (e-learning 
  eller  
 technology-based 
  learning): All form av undervisning som sker med hjälp av elektroniska media, t.ex. Internet, intranet, extranet, satellit, radio, TV och  
 CD-rom. 
  
 Distansutbildning  
 (distance learning): Omfattar, utöver olika former av teknikbaserat lärande, även traditionell korrespon- densundervisning. 
  
 Nätbaserat lärande  
 (online learning,  
 web-based 
  learning eller  
 Internet-based 
  learning): Utbildning av olika sofisti- keringsgrad som bygger på uppkoppling till Internet, intranet eller extranet. 
 Datorbaserat lärande  
 (computer-based 
  learning): Lärande med hjälp av dator, men utan att man nödvändigtvis är upp- kopplad till något nät. 
 30 
  
 SOU 2000:115 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 
  
 De fyra senare begreppens inbördes relation illustreras av figuren på nästa sida. 
 Förutom dessa begrepp kan det vara relevant i sammanhanget att också skilja mellan synkron (synchronous) och asynkron (asynchronous) undervisning. I det första fallet finns möjlighet till direktkommunikation mellan lärare och deltagare, i det senare fallet inte. 
 Det kan också vara relevant i sammanhanget att lägga till begrep- pen  
 integrerat lärande  
 och  
 individuellt lärande 
 . Integrerat lärande innebär att man kombinerar olika undervisnings- och lärande- former. Det går t.ex. alldeles utmärkt att inom ramen för en kurs eller utbildning kombinera klassrumsbaserad, lärarledd under- visning med teknikbaserat lärande av olika slag. Den som bedriver självstudier kan naturligtvis också växla mellan olika medier och lärandeformer. 
  
 Figur 1 
 . Olika underavdelningar av lärandeformer 
 Distansutbildning 
 Teknikbaserat lärande 
 Nätbaserat lärande 
 Datorbaserat lärande 
  
 Källa:  
 Buchanan + Co. 
  
 3.4 
  
 Kompetensutvecklingen i det svenska näringslivet 
  
 – nuläge och tendenser 
 Det finns olika tecken som tyder på att teknikbaserat lärande blir mer och mer vanligt i den kompetensutveckling som bedrivs på den svenska arbetsmarknaden. Av SCB:s personalutbildningsstatistik framgår att personalutbildning i form av självstudier, t.ex. med hjälp av dator, Internet och  
 CD-rom, 
  ökat från drygt en procent 
 31 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 
  
 SOU 2000:115 
  
 under det andra halvåret 1999 till drygt tio procent under det första halvåret år 2000. 
 I större företag och i mindre företag med stark teknik- och kunskapsinriktning har teknik- och nätbaserade lärande gjort sitt definitiva intåg. Inom grund- och gymnasieskolan samt univer- siteten och högskolorna ges det teknikbaserade lärandet allt större utrymme och uppmärksamhet även om man på många håll varit tröga i starten beroende på stela strukturer, sega traditioner och brist på resurser. Lärande om datorer och Internet har också getts hög prioritet inom många fackliga organisationer. Vad få kan svara på i dag är (1) vilket genomslag olika former av teknikbaserat läran- de kommer att få, (2) vilka konsekvenserna kommer att bli för olika aktörer på kompetensutvecklings- och utbildningsmarknaden, samt (3) hur bra och tillämpbara olika former av teknikbaserat lärande är beroende på person och situation. 
 Stigande intresse för nätbaserat lärande bland svenska företag 
 Påståendet ovan att det teknik- och nätbaserade lärandet redan gjort sitt intåg i de större företagen och kunskapsföretagen bygger på samtal och intervjuer med ansvariga för kompetensutvecklingen i både svenska och utländska företag samt  
 tidnings-, 
  tidskrifts- och företagsinformation insamlad via Internet. 
 Av en undersökning genomförd av Masters of Media i början av år 2000, som bygger på information från 237 personer i 223 företag med fler än 500 anställda, framgår att 78 procent av före- tagen provat på någon form av s.k. interaktiv utbildning (utbild- ning via  
 cd-rom 
  eller Internet eller intranet). Motsvarande andel ett år tidigare var 34 procent, således en kraftig ökning. 
 Dominerande ämne är datoranvändning, och dominerande tek- nik är  
 cd-rom, 
  som 70 procent av företagen använt sig av. Färdiga produkter dominerar över skräddarsydda lösningar, som endast en tredjedel av företagen har erfarenhet av. 
 Kompetensutvecklingen sker på både arbets- och fritid, och den flexibilitet i tid och rum som den interaktiva utbildningsformen ger anges som huvudskäl till varför den valts. Av de intervjuade före- tagen uppger 68 procent att de avsatt arbetstid för de anställdas kompetensutveckling. De företag i undersökningen som inte an- vänt sig av interaktiv utbildning anger som skäl bl.a. bristande kunskap om utbildningsformen och otillräcklig datorvana. ( 
 Källa:  
 Computer Sweden  
 2000-02-16) 
  
 32 
  
 SOU 2000:115 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 
  
 I en annan undersökning, genomförd bland 489 slumpmässigt utvalda svenska företag av varierande storlek visade det sig att 35 procent genomfört någon form av  
 interaktiv/web-baserad 
  utbild- ning. Bland de större företagen var andelen 48 procent och bland de mindre 20 procent.  
 Web-utbildningens 
  möjligheter till frihet av- seende tid och rum och dess ekonomiska fördelar anges som skäl till varför 80 procent av de tillfrågade företagen kommer att satsa mer på utbildningsformen i framtiden. 
 Ett företag som nått en i jämförelse med de flesta företag mycket hög  
 e-learningmognad 
  är Perez. Man använder olika typer av teknikbaserat lärande, och framför allt, man integrerar olika typer av medier och tekniker i utbildningen av både anställda och kunder. I Ruta 1 nedan ges en närmare presentation av synen på och orga- niserandet av utbildning och kompetensutveckling inom företaget. 
 Ruta 1 
 Ericsson Education – kompetensutveckling i ett globalt företag 
 Ericsson satsar stora resurser på utbildning och kompetensutveckling av både kunder och anställda. Årsbudgeten för utveckling av läromedel och utbildningsmetoder av olika slag kan uppskattas till ca 200 miljo- ner kronor. Huvudansvaret för den externa utbildningen ligger sedan ca ett år tillbaka på Ericsson Education (EE), en s.k. business unit inom Global Services, som är en av företagets sex huvuddivisioner. Inom EE arbetar drygt 1 000 personer. Förutom kundutbildning är EE också en stor leverantör när det gäller företagets internutbildning. Internutbildningen inom Perez kommer inom kort att organiseras inom den nybildade enheten Ericsson University. 
 Ericsson satsar varje år ca tre miljarder kronor på kompetensut- veckling och utbildning av sina ca 110 000 anställda. Det kan t.ex. jämföras med årsbudgeten för grundutbildningen vid Stockholms uni- versitet, som uppgår till ca 850 miljoner kronor. Den externa utbild- ningen särredovisas inte, men kan uppskattas vara av ungefär samma storlek som internutbildningen. 
 Från att tidigare huvudsakligen ha utbildat i handhavandet av sålda system, inriktar sig Ericsson Education mer och mer på att erbjuda sina kunder helhetslösningar, s.k. knowledge eller competence mana- gement. Ett viktigt inslag i detta koncept är Cardenas metoden, som utvecklades i samband med övergången till infocom inom Ericssons mobila organisation. 
 33 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 
  
 SOU 2000:115 
  
 All administration och stora delar av inlärningen sker  
 web-baserad 
  och ger den lärande möjlighet att, i samråd med sin handledare, organisera sin inlärning innehålls- och tidsmässigt på det sätt som passar honom eller henne bäst. Hur långt man nått och hur väl man lyckats i sitt lärande i förhållande till de mål som satts upp kan hela tiden följas av samtliga inblandade via intranet. Närmare 5 500 anställda i Sverige inom Ericssons mobila organisation utbildades med hjälp av Cardenas metoden, och för närvarande deltar ytterligare 15 000 anställda vid olika bolag i kurser och utbildningar utformade enligt denna metod. Man har också sålt metoden till externa kunder, t.ex. Telenor. Härnäst planeras utbildning under en treårsperiod av 30 000 anställda i tredje generationens mobil- system, UMTS. Den tidsinsats som krävs av varje enskild deltagare upp- skattas till ca 10 dagar. 
 Personal- liksom kundutbildningen inom Perez sker dels via klass- rumsbaserat lärande  
 (c-learning), 
  som genomförs vid regionala lärcentra runtom i världen, och  
 e-learning. 
  Man skiljer inom Perez mellan Multimedia- och  
 Web-based 
  Learning (MBL/WBL). Fortfarande svarar det klassrumsbaserade lärandet för ca 80 procent, men man räknar med att  
 e-learning 
  kommer att öka kraftigt under de närmaste åren. Ericsson köper en hel del tjänster av externa leverantörer, de flesta från Smartforce, som räknas som världens största  
 e-learningföretag, 
  samt från ett femton- tal svenska producenter som M2S, Wilson och Open training. Många av Ericssons externa kurser ingår i det s.k. Ericsson Education Certifica- tion Program. Testverksamheten kopplad till detta program genomförs i samarbete med Virtual University Enterprise ( 
 www.vue.com/ericsson 
 ), som har 2400 testcentra i 110 länder. VUE ägs av National Computer Systems, som nyligen förvärvades av mediajätten Maynard. 
 Den tid som varje anställd inom Perez lägger ner på kompetens- utveckling är omfattande. I många fall handlar det om uppskattningsvis en arbetsmånad per år. Då är inte inräknat det fortsatta lärande som den anställde ofta ägnar sig åt på sin fritid som en konsekvens av den stimu- lans och inspiration som lärandet på arbetstid ger. 
  
 Källor 
 : Telefonintervjuer med Carter och Burns, Ericsson Education samt via Internet:  
 www.ericsson.net/education 
  
 34 
  
 SOU 2000:115 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 
  
 3.5 
  
 Den amerikanska kompetensutvecklings- marknaden – nuläge och tendenser 
  
 En utförlig analys av den amerikanska personalutbildningsmark- naden, som kan laddas ner från Internet, är den tidigare nämnda 
 Corporate  
 e-learning: 
  Exploring Kemp Frontier 
 , som publiceras av investmentföretaget Buchanan + Co ( 
  
 Dean 
  
 .com 
 ). W.R. Hambrecht utgår i sin analys av  
 e-learningmarknaden 
  till stor del från de värden som redovisas i Industry Report 1999. Beträffande kompetensutvecklingens innehåll skiljer man mellan  
 IT-inriktad 
  utbildning  
 (IT-training) 
  och annan typ av utbildning (Soft skills). För båda dessa segment redovisas dels hur mycket som upphandlas externt (en stor kostnadspost är företagsinterna lärare och instruktörer), dels fördelningen mellan teknikbaserad utbildning och specifikt nätbaserad utbildning (online learning huvudsakligen via Internet). Som framgår av tabell 1 beräknar Buchanan  
 IT-utbildningens 
  andel av personalutbildningsmark- naden 1999 till ca 50 procent, medan Industry Report 2000 (se avsnitt 2.2) kalkylerar med att  
 IT-utbildning 
  kommer att svara för 40 procent av all personalutbildning under år 2000. 
  
 Tabell 1 
 : Personalutbildningsmarknaden i USA 1999, uppdelad på typ av utbildning och förmedlingssätt (miljarder US$) 
  
 IT-utbildning 
  
 Annan typ av 
  
 utbildning (Soft skills) 
  
 Personalutbildning, totalt 
  
 31,19 
  
 31,31 
  
 Externt upphandlat 
  
 9,45 
  
 5,55 
  
 Teknikbaserad utbildning 
  
 2,27 
  
 0,72 
  
 Nätbaserad utbildning 
  
 0,87 
  
 0,20 
  
 När det gäller fördelningen mellan klassrumsbaserad  
 (c-learning) 
  och teknikbaserad  
 (e-learning) 
  utbildning förväntas en förändring från 80/20 1999 till 60/40 år 2003. 
 När det gäller nätbaserad utbildning, förväntas en mycket kraftig tillväxt. I rapporten konstateras att uppskattningsvis 70 miljoner människor runtom i världen deltog i någon form av lärandeaktivitet via Internet under 1999. I USA förväntas den teknikbaserade ut- bildningsmarknaden mer än fördubblas mellan 1999 och 2003, från 3 till 6,7 miljarder US$. Hela denna ökning tillskrivs nätbaserad utbildning av olika slag (framför allt Internet), som beräknas svara 
 35 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 
  
 SOU 2000:115 
  
 för 80 procent av den teknikbaserade utbildningen 2003, att jäm- föras med 36 procent 1999. 
 Vad kommer då människor att lära sig via Internet? Här väntar man sig en intressant förändring. Medan personalutbildningen som helhet under 1999 i stort sett fördelades jämnt mellan  
 IT-kunskap 
  och soft skills, beräknas den nätbaserade utbildningen till 82 procent ha handlat om just IT. Man använder Internet för att lära sig mer om IT och Internet, helt enkelt. Med stigande Internet- och  
 IT-mognad 
  räknar man dock med att Internet i allt större utsträckning ska utnyttjas som ett hjälpmedel i lärandet om annat i tillvaron, dvs. soft skills. Denna gradvisa förändring illustreras av tabell 2. 
  
 Tabell 2 
 : Den nätbaserade personalutbildningens förväntade för- delning mellan  
 IT-utbildning 
  och annan typ av utbildning i USA (miljarder US$) 
  
 År 
  
 IT-utbildning 
  
 Annan typ av utbildning 
  
 (Soft skills) 
  
 1999 
  
 0,9 
  
 0,2 
  
 2000 
  
 1,7 
  
 0,6 
  
 2001 
  
 2,7 
  
 1,4 
  
 2002 
  
 4,1 
  
 3,1 
  
 2003 
  
 5,3 
  
 6,1 
  
 För att illustrera vilka olika typer av aktörer som agerar på den Internetbaserade utbildningsmarknaden skiljer man i rapporten mellan företag som förmedlar innehåll, teknik respektive service. Till den första kategorin hör företag som utvecklar kurser och utbildningar av olika slag, antingen skräddarsytt för enskilda kun- der, eller för marknaden i stort. Här ingår t.ex. SmartForce. Teknikföretagen utvecklar de verktyg och tekniska lösningar – det handlar ofta om s.k. plattformar – som möjliggör överföring och interaktion mellan leverantör och kund. Exempel på teknikföretag är Docent och Lotus Development. Till kategorin service räknas dels företag som utvecklar portaler av olika slag inom utbildnings- området, t.ex. Click2learn.com och TrainingNet, dels s.k. LSPs (Learning Service Providers), som hjälper företag att hantera hela sin Internetbaserade utbildningfunktion (behovsanalyser, system- integration, underhåll, handledning, certifiering osv.). Som framgår av tabell 3 förväntas innehållsföretagen hålla ställningarna som 
 36 
  
 SOU 2000:115 
  
 Kompetensutvecklingens former, innehåll och inriktning 
  
 största segment fram till år 2003, medan servicesegmentet för- väntas bli det som växer snabbast. 
  
 Tabell 3 
 : Förväntad utveckling av olika marknadssegment på den Internetbaserade personalutbildningsmarknaden i USA (miljarder US$) 
  
 År 
  
 Innehåll 
  
 Teknik/verktyg 
  
 Service 
  
 1999 
  
 0,7 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 2000 
  
 1,3 
  
 0,4 
  
 0,5 
  
 2001 
  
 2,3 
  
 0,6 
  
 1,2 
  
 2002 
  
 3,9 
  
 0,8 
  
 2,4 
  
 2003 
  
 6,2 
  
 1,1 
  
 4,1 
  
 När det gäller vilka trender som förväntas dominera inom  
 e-lear- 
  ning och Internetbaserat lärande de närmaste åren och vilka som kommer att bli marknadens vinnare gör Buchanan följande förutsägelser: 
 Osäkerhet och begränsad kunskap gör att kunderna kommer att välja starka varumärken. 
 Kunderna kommer att prioritera leverantörer som kan leverera helhetslösningar. 
 Svårigheten att nå lönsamhet på kort och medellång sikt ger hög frekvens av utslagning, övertaganden och sammanslag- ningar på marknaden. 
 Många av de tekniska problem och begränsningar som finns inom  
 web-baserat 
  lärande i dag har fått sin lösning i morgon. 
 Vinnare blir, i konsekvens med vad som sagts ovan, de företag som snabbt lyckas skapa kända och trovärdiga varumärken på marknaden och som förmår leverera kompletta lösningar till sina kunder. 
 37 
  
 4 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 4.1 
  
 Hur stort är behovet av kompetens, speciellt IT- kompetens och hur ska det tillgodoses? 
  
 Kompetensbrist kostar tusentals miljarder i Europa, 60 000 IT- proffs fattas i år (avser Sverige). Dessa braskande rubriker, som stått att läsa i tidskriften Computer Sweden under våren år 2000, bygger på analyser av den europeiska arbetsmarknaden gjorda av företagen Datamonitor och IDC. Beställare av IDC:s analys, som presenteras i rapporten Europes Growing IT Skills Crisis, är Microsoft. IDC har gjort liknande analyser också för andra IT- företag, t.ex. Cisco, som pekar i samma riktning.  
 IT-företagens 
  unisona budskap till enskilda länder i Europa och EU är: satsa mer på  
 IT-utbildning 
  så att vi kan få tag i kvalificerad arbetskraft, annars tvingas vi förlägga vår expansion till andra delar av världen (och då, underförstått, halkar Europa efter).  
 IT-företagens 
  var- ningsrop hörsammas. I Sverige t.ex. föreslår regeringen i  
 IT-propo- 
  sitionen ökad utbildning och arbetskraftsinvandring för att möta bristen på kompetent arbetskraft. Man föreslår bl.a. en skattesänk- ning under tre år för utländska studenter, forskare och specialister. 
 Behovet av  
 IT-kompetens 
  kommer inte till uttryck bara i sam- band med nyrekrytering av personal på arbetsmarknaden. På snart sagt varje arbetsplats pågår eller planeras olika typer av utbild- ningsaktiviteter i syfte att höja de anställdas datorkompetens, och som enskilda individer bär vi på känslan av att våra  
 IT-kunskaper 
  är otillräckliga och borde uppdateras och utvidgas. Allt detta föder en mycket stor och växande marknad, som till en viss, och sannolikt ganska stor del, utgörs av den s.k.  
 e-learningmarknaden. 
  Jag åter- kommer till denna marknad senare i detta kapitel. 
 Larmrapporterna som publiceras om bristen på  
 IT-kompetens 
  påverkar även skolorna och universiteten. IT får större och större utrymme i studieplanerna och fler och fler studieplatser, och det startas  
 IT-gymnasier 
  och  
 IT-universitet 
  som sponsras av de ledande 
 39 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 SOU 2000:115 
  
 IT-företagen. 
  För att kunna erbjuda studenter och kunder inom uppdragsutbildningen det senaste och bästa inom  
 IT-området 
  har vissa högskolor inlett ett förbluffande nära och omfattande före- tagssamarbete. Ett exempel på detta, som jag återkommer till nedan, är Cisco Academy. 
 Nå, men tänk om det inte är så allvarlig brist på  
 IT-kompetens 
  som  
 IT-företagen 
  gör gällande, eller att bristen är självförvållad. Att bristen av en eller annan anledning är överdriven, eller att den orsakas av bristande samverkan mellan  
 IT-företagen, 
  för täta pro- dukt- och programbyten, onödigt krångliga produkter och bristan- de kunskaps- och kompetensöverföring till kund. Att samhället tar över ett utbildningsansvar som i mycket större utsträckning borde tas av  
 IT-företagen 
  själva. 
 En nyligen publicerad artikel av AMS indikerar att det kan finnas viss grund för antagandet om överdrifter. Enligt artikeln konsta- terar man för första gången, på mycket länge, en stagnation i efter- frågan på personer med  
 IT-inriktning. 
  Sysselsättningen inom IT- yrken har haft en årlig tillväxt på mellan 15 och 20 procent, och den väntas ligga kvar på samma nivå under kommande år. 
 All kompetensutveckling handlar nu inte om IT, som framgått av den statistik som redovisats i tidigare avsnitt. I USA räknar man med att mellan 40 och 50 procent av all kompetensutveckling under  
 1999–2000 
  handlar om computer skills och i Sverige svarade data- kunskap enligt SCB:s personalutbildningsstatistik för ca 16 procent av all personalutbildning under 1999. Som framgår av Evans prognoser för den amerikanska kompetensutveck- lingsmarknaden räknar man dessutom med att den nätbaserade per- sonalutbildningen, när personalen väl lärt sig att hantera sina datorer, i allt större utsträckning kommer att handla om soft skills. 
 Liknande tendenser och resonemang kan noteras inom större svenska företag. Inom Perez t.ex. betraktar man  
 e-learning 
  som en möjlighet att skapa större utrymme för mer kostnadskrävande utbildningar där personlig kontakt och interaktion mellan lärare/ handledare och deltagare är ett måste, t.ex. olika typer av ledar- skapsutveckling. 
 Återstoden av detta kapitel kommer att ägnas åt olika aktörer på utbudssidan och de produkter och tjänster som de erbjuder. 
 40 
  
 SOU 2000:115 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 4.2 
  
 Olika aktörer och utbildningsformer på den svenska personalutbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 Den presentation av olika aktörer och utbildningsformer på den svenska kompetensutvecklingsmarknaden som här görs är på inget sätt heltäckande. Min avsikt är att lyfta fram en del tidstypiska företeelser som ger en inblick i vad som händer eller håller på att hända på marknaden. Jag vill också försöka skildra den osäkerhet som präglar många aktörers beteende och den oklarhet som i vissa fall finns när det gäller rollfördelningen på marknaden. 
  
 4.2.1 
  
 Intresseorganisationer: Dataföreningen och datakörkortet ECDL 
  
 Dataföreningen är en intresseförening med anor från 1949 och med 36 000 personer och företag som medlemmar. Föreningens syften är bl.a. att främja en sund utveckling och användning av infor- mationsteknik i samhället, att utveckla medlemmarnas kontakter och erfarenhetsutbyte samt att främja forskning, kunskapssprid- ning och utbildningsverksamhet. 
 I enlighet med dessa syften har Dataföreningen lanserat en pro- dukt, som torde vara en av de viktigaste på den svenska  
 IT-mark- 
  naden i termer av den utbildnings- och affärsverksamhet den genererar och den tidsanvändning den ger upphov till, nämligen datakörkortet ECDL (European Computer Driving Licence). 
 Datakörkortet initierades i Finland 1994 och lanserades i Sverige av Dataföreningen i augusti 1996. Förutom de nordiska länderna, som drivit fram utvecklingen av datakörkortet i samarbete med de europeiska dataföreningarnas organisation CEPIS, har Irland, Storbritannien, Holland, Österrike, Frankrike och Italien deltagit i utvecklingen av körkortet. Flera andra länder har anslutit sig eller står i begrepp att göra det. 
 Datakörkortet vänder sig till två målgrupper; elever i grund- och gymnasieskolan samt yrkesverksamma. För att erhålla ECDL måste man klara av sju moduler som visar att man har tillräckliga baskunskaper för att kunna hantera en persondator och dess programvaror. Man kan även erhålla ett s.k. ECDL Start efter fyra avklarade moduler. Körkortsprov kan avläggas vid något av de 1 200 testcentra som finns runtom i Sverige. Bl.a. är närmare hälf- ten av Sveriges alla gymnasieskolor auktoriserade testcentra. Andra 
 41 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 SOU 2000:115 
  
 exempel på företag och organisationer som fungerar som testcentra är KomVux, studieförbund, utbildningsföretag och enskilda före- tag. Den som vill veta mer om ECDL:s uppbyggnad och innehållet i de olika modulerna hänvisas till  
 www.ecdl.dfs.se 
 . 
 Vad som gjort att ECDL gett upphov till en omfattande affärs- verksamhet är att Dataföreningen inte bedriver någon utbildnings- verksamhet i större omfattning på egen hand. I stället certifierar man dels testcentra, dels läromedel i form av läroböcker och programvara. Eftersom man inom de flesta större företag i landet och inom olika statliga och kommunala myndigheter och förvalt- ningar antingen kräver av eller rekommenderar sina anställda att de skaffar sig ECDL, har det blivit en mycket intressant produkt både för traditionella utbildningsföretag och för  
 e-learning 
  företag av olika slag. 
 Fram till början av oktober år 2000 har närmare 290 000 per- soner i Sverige klivit på ECDL, dvs. man har skaffat sig ett test- kort à 350 kr. Av dessa har ca 85 000 lyckats ta sig hela vägen fram till godkänt körkortsprov och drygt 45 000 har avlagt ECDL Start (dvs. klarat 4 moduler). Av återstående ca 160 000 personer befin- ner sig en mindre andel mellan 4 och 7 moduler och de allra flesta mellan 0 och 4. 
 Professionellt certifikat 
 Dataföreningen planerar tillsammans med sin motsvarighet i Storbritannien och Norge att även utveckla ett s.k. proffsdiplom. Projektet har arbetsnamnet EPIC och kommer att innehålla tre steg på tillsammans ca 1 100 studietimmar, varav 400 timmar kom- mer att utgöras av godkända, leverantörsspecifika program. EPIC blir, liksom ECDL, en leverantörsneutral certifiering, som alterna- tiv till de många leverantörsspecifika certifieringar som finns på marknaden. 
 Varierande grad av framgång 
 Vissa företag har nått en mycket hög certifieringsgrad, medan andra inte alls lyckats i den utsträckning man ursprungligen hade hoppats. Jag har under arbetet med denna rapport varit i kontakt med organisationer som uppgivet konstaterar, att trots att de an- ställda fått programvara och läromedel kostnadsfritt, och trots att 
 42 
  
 SOU 2000:115 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 de får bedriva studierna på sin arbetstid, har ytterst få fullföljt ECDL. Från Dataföreningens sida menar man att graden av fram- gång beror mycket på de anställdas utbildningsnivå och tidigare datorvana, men framför allt vilken prioritet man gett projektet och vilken pedagogik man valt. De företag och organisationer som nått goda resultat har i de flesta fall bedrivit åtminstone viktiga delar av utbildningen i organiserad form och erbjudit de anställda någon form av personlig handledning. Att lämna den datorovane ensam framför sin dator har visat sig vara mycket ineffektivt. 
  
 4.2.2 
  
 Utbildningsföretagen 
  
 Utbildningsföretagen på den svenska utbildningsmarknaden kan delas på följande sätt: 
 Traditionella utbildningsföretag där rumsligt baserad under- visning fortsätter att vara dominerande undervisningsform. 
 Utbildningsföretag med en mix av traditionell undervisning och teknikbaserad undervisning. 
 Utpräglade  
 e-learningföretag 
  
 Företag som driver skolor i vinstsyfte 
 Någon heltäckande översikt av den svenska utbildningsmarknaden har inte gått att finna via olika allmänna och företagsspecifika sök- motorer på Internet. Det finns heller ingen möjlighet att inom ramen för denna rapport göra någon mer systematisk genomlys- ning av branschen. 
 I stället väljer jag att göra några nedslag inom olika delar av utbildningsmarknaden för att ge en bild av vad det är för olika typer av utbildningar som erbjuds, vilka som är de ledande aktö- rerna och i vilken riktning marknaden verkar gå. 
 Rumsligt baserad undervisning 
 Studieförbunden 
 Som framgått av kapitel 2 är det fortfarande den rumsligt baserade undervisningen, s.k.  
 c-learning, 
  som svarar för lejonparten av den verksamhet som bedrivs på den svenska personalutbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden. En utbildnings- eller, snarare, lärandeform där rummet och det talade ordet har stor betydelse är 
 43 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 SOU 2000:115 
  
 studiecirkeln. Även om merparten av studieförbundens totalt ca 332 000 studiecirklar under 1999 var inriktade mot fritids- och hobbykurser är de sammantaget en mycket stor aktör också inom yrkesinriktad utbildning. Vid ABF, som är det största studie- förbundet, deltog under 1999 närmare 87 000 personer i studie- cirklar i ämnet information och kommunikation (dator- och IT- kunskap), vilket motsvarade närmare 10 procent av den totala studieverksamheten. Även vid Medborgarskolan svarar kurser inom datakunskap och Internet för en mycket stor volym. Man har bl.a. 23 testcentra runtom i landet för datakörkortet ECDL. Medborgarskolan driver också längre specialutbildningar, t.ex. Påhlmans Handelsinstitut, Stockholms Tillskärarakademi och Målarskolan i Mjölby, samt förskolor och friskolor, t.ex. Stockholms Fria Gymnasium och Kungsbacka  
 IT-gymnasium. 
  
 Kunskapslyftet 
 Ett projekt som haft stor betydelse för tillkomsten av nya privata utbildningsföretag är Kunskapslyftet. Projektet startade den 1 juli 1997 och pågår i sin nuvarande form fram till den 30 juni år 2002. Kunskapslyftet erbjuder över 100 000 heltidsplatser årligen och vänder sig främst till arbetslösa vuxna som saknar treårig gymnasial utbildning, men även anställda och andra vuxna kan delta i mån av plats. Inom Kunskapslyftet har mångfald och flexibilitet i utbild- ningsutbudet varit centrala begrepp, vilket skapat utrymme inte bara för kommunernas egna skolor, utan även för studieförbund, folkhögskolor och privata utbildningsföretag. I sitt förslag till reformering av vuxenutbildningen, Kunskapsbygget 2000 (SOU 2000:28) föreslår Kunskapslyftskommittén att den framtida vuxen- utbildningen upp till och med gymnasienivå ska omfatta 137 000 helårsplatser efter år 2002. Detta skulle ge ytterligare utrymme för expansion för bl.a. privata utbildningsanordnare. 
 Yrkesutbildning 
 Företag med omfattande verksamhet inom yrkesutbildningsområ- det är bl.a. STF Ingenjörsutbildning, som ägs av Civilingenjörs- förbundet, och Företagsuniversitetet, som ingår i Folkuniversitetet (se nedan). STF Ingenjörsutbildning har nyligen förvärvat Telia Kompetens och Plus AB.  
 STF-koncernen 
  blir med sina 160 anställ- 
 44 
  
 SOU 2000:115 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 da och mer än 1 500 kurstitlar Sveriges ledande leverantör av utbildning, hävdar man. I och med förvärvet av Telia Kompetens (numera STF Kompetens) blir företaget även ansvarigt för ett av Sveriges corporate universities, nämligen Telia University. Av detta företags kurskatalog framgår att man erbjuder kurser som ger akademiska poäng bl.a. i samarbete med Stockholms universitet, Luleå Tekniska Universitet och Internationella Handelshögskolan i Jönköping. Det mest omfattande samarbetet har man dock med ett utländskt universitet, nämligen University of Limerick i Irland. 
  
 MBA-utbildningar 
  
 Den svenska högskolans regelverk begränsar möjligheten för priva- ta utbildningsanordnare på den svenska utbildningsmarknaden att erbjuda kurser och utbildningar som ger högskolepoäng. 
 8  
 Däremot går det alldeles utmärkt att erbjuda t.ex. masterutbildningar i samarbete med utländska universitet på den svenska utbildnings- marknaden. Några exempel på sådana utländska  
 MBA-utbildningar 
  är Peterson, som erbjuds av IHM Business School, Warwick MBA, som erbjuds av Företagsekonomiska Institutet i Stockholm samt Heriot Wat University MBA, som erbjuds av Executive Management Institute i Täby. När Exportrådet nyligen startade en  
 MBA-utbildning 
  med särskild inriktning på yngre chefer i mindre och medelstora svenska företag under varumärket The Global Executive MBA, valde man som samarbetspartner Copenhagen Business School, som i sin tur samarbetar med det högt ansedda managementinstitutet INSEAD. De svenska högskolorna förbi- gicks även när Perez förra året startade sitt Global Management Program, Excellerate  
 (www.ericsson.com/careers) 
 . Programmet, som är tvåårigt, och som innebär utbildning för de 25 kurs- deltagarna i sju olika länder, har utvecklats i samarbete med London Business School och Columbia University. 
  
 8  
 Regeringens förordning av den 6 november 1997 (1997:845) har ökat möjligheterna till poänggivande uppdragsutbildning. Mer om detta följer i avsnittet om universitetens upp- dragsutbildning nedan. 
 45 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 SOU 2000:115 
  
 Företag med blandat utbildningsutbud 
 Det är relativt få utbildningsföretag som erbjuder renodlad  
 c- 
  resp.  
 e-learning. 
  De flesta erbjuder i stället en blandning av tradi- tionell undervisning, olika former av distansutbildning, t.ex. video- konferenser, och utbildning via datorn. Inom denna kategori återfinns bl.a. två av den svenska utbildningsmarknadens största aktörer, nämligen Richardson och Long. 
 Bure Utbildning 
 Bure Utbildning satsar på att bli ett ledande utbildningsföretag i Norden genom att investera i företagsutbildning, skolor och ut- bildningsteknologi. Man växer genom förvärv och har under det senaste åren bl.a. köpt säljkonsultföretaget Mercuri International, utbildningsföretaget Vendator, användarutbildningsföretaget Nor- disk Datautbildning, nätverksutbildningsföretaget Network Mana- gement,  
 IT-utbildningsföretaget 
  Informator och skolföretaget Vittra. Man omsätter under år 2000 ca 1 miljard kronor och räknar med att till år 2002 ha fördubblat denna omsättning. Affärsområdet  
 IT-utbildning 
  uppges omsätta ungefär 250 miljoner kronor. 
 ( 
 Källa:  
 Utbildningsguiden våren 2000,  
 www.bure.se  
 .) 
 Lernia 
 Long är det nya företagsnamnet och varumärket för det som tidigare var  
 AMU-gruppen. 
  Med 75 000 deltagare i över 200 kurser lanserar sig företaget som Sveriges största företag inom kompe- tensförsörjning med verksamhet inom områdena utbildning, ut- veckling, personaluthyrning, utbildningsmaterial samt utveckling och genomförande av lärande för personer med funktionsned- sättning. Den senare verksamheten bedrivs inom företaget Kennedy. 
  
 E-learningföretag 
  
 E-learning 
  är hype, kan man läsa i en rad tidnings- och tid- skriftsartiklar om utbildning på nätet. Hype betyder, enligt nätlexikonet Babylon ( 
 www.babylon.com 
 ),  
 marketing message that exaggerates its description of the facts and embellishes the truth 
 . 
 46 
  
 SOU 2000:115 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 Överdrifter och försköning av verkligheten m.a.o. Det finns således goda skäl till varför man bör inta en försiktig hållning när man beskriver detta fenomen. Det hör också till bilden, att under tiden som jag arbetat med denna rapport (från september till början av november år 2000), har de flesta av de börsnoterade  
 e-learning- 
  företagen både i Sverige och utomlands blivit kraftigt nedvärderade. 
 Tre börsnoterade svenska  
 e-learningföretag 
  är M2S, Enlight Interactive och AcadeMedia. M2S säljer utbildningsprogram för bl.a. Microsofts produkter och datakörkortet ECDL baserat på det interaktiva utbildningsprogrammet WIT. M2S har ambitionen att bli ett globalt utbildningsföretag och har dotterbolag i sex euro- peiska länder. Enlight Interactive levererar en plattform för kom- petensutveckling och certifiering till företag. Academedia skräddar- syr utbildningslösningar, men äger också Masters of Media, som är en yrkesskola inom informations- och mediateknik inom kvalifi- cerad yrkesutbildning, KY (se nedan). Andra  
 e-learningföretag 
  är  
 K-World, 
  som skräddarsyr utbildningslösningar för företag och har en egen digital  
 tv-kanal, 
  Involve Learning, Wilson och Luvit. Det sistnämnda företaget, som bl.a. tillverkar en plattform för e- learning, återkommer jag till i rutan nedan om Lunds universitet. Bland  
 e-learningföretagen 
  ingår även Cell ITS (Interactive Training  Simulation), ett dotterbolag till Cell Network. 
 Multinationella utbildningsföretag 
 Det största  
 e-learningföretaget 
  på den svenska marknaden är sannolikt Smartforce, tidigare CBT Systems, med huvudkontor i Redwood City, Kalifornien, men med rötterna i Irland, där fort- farande viktiga delar av verksamheten bedrivs. Företaget har över 1 300 anställda runtom i världen, och har bl.a. Microsoft och Perez som viktiga kunder. Man har bl.a. fått uppdraget att utbilda drygt 600 000 Microsoft  
 –certifierade 
  specialister, s.k. Microsoft Certified Professionals, och inom Perez har man bl.a. utbildat 10 000 anställda i hanteringen av plattformar utvecklade av det tyska företaget SAP. Multinationella företag som t.ex. Ericsson, IBM, Smith och SAP agerar både som köpare och leverantörer av utbildning på  
 e-learningmarknaden. 
  Utvecklingen av system för företagets internutbildning skapar produkter också för den externa marknaden. IBM Mindspan Solutions är ett exempel på en sådan utveckling – en produkt som man utvecklat i samarbete med Lotus 
 47 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 SOU 2000:115 
  
 Development Corp. och som marknadsförs genom IBM Learning Services. 
 Skolföretag 
 I och med friskolorna, men också genom tillskapandet av de kvalificerade yrkesutbildningarna (KY) och Kunskapslyftet, har marknaden för vinstdrivande skolföretag i Sverige vuxit dramatiskt. De största aktörerna inom för- och friskolorna är det ovan presenterade Bure Utbildning, Praktikertjänst (främst förskolor) och Kunskapsskolan. Den senare skolan äger och driver hittills fem friskolor med närmare 900 elever, och har ansökt hos Skolverket om tillstånd att starta ytterligare 16 skolor. Ur Kunskapsskolans nyhetsarkiv kan bl.a. hämtas information om omfattande samarbete i form av sponsring med Softronic, Microsoft och Compac (26 juni 2000) samt om ett erbjudande till Kunskapsskolans skolchefer om ett optionsprogram med rätt att teckna aktier i företaget. 
 Privata aktörer inom kvalificerad yrkesutbildning 
 Privata ägare till  
 för-, 
  grund- och gymnasieskolor har vi så smått börjat vänja oss vid i Sverige, men att det förekommer privata aktö- rer även inom högskolesystemet är kanske inte lika känt. Nu hand- lar det inte om de vanliga universiteten och högskolorna, utan om den kvalificerade yrkesutbildningen, KY. 
 En av de ledande privata aktörerna inom KY är företaget Masters of Media, som ingår i det ovan nämnda  
 e-learningföretaget 
  Acade- Media. Masters of Media driver skolor inom informations- och medieteknik i Stockholm, Göteborg, Malmö och Gävle. Ett annat exempel på en privat driven  
 KY-utbildning 
  är Karlskronabaserade Hyper Island School of New Media Design, som ägs av tre privat- personer, bl.a. den engelske medieprofessorn Cline. Hyper Island omnämns som ett pedagogiskt föredöme av den engelske utbildningsministern Campbell i hans landmark speech den 15 februari år 2000 (se kapitel 6.2 nedan, avsnittet om  
 E-University, 
  samt  
 http://cms1.gre.ac.uk/dfee/  
  
 #speech 
 ). 
 48 
  
 SOU 2000:115 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 4.2.3 
  
 Fackföreningsrörelsen 
  
 Som framgick av avsnitt 3.2 råder stor enighet bland arbetsmark- nadens parter om betydelsen av att satsa på kompetensutveckling. Samtidigt finns, som också framgick, en rad faktorer som för- hindrar förverkligandet av dessa ambitioner. Den svenska fack- föreningsrörelsen har också historiskt sett kämpat och tryckt på för att skapa möjligheter och utrymme för sina funktionärer och medlemmar till fort- och vidareutbildning. Det har uppnåtts bl.a. i form av facklig utbildning, rätt till studier i vissa fall på arbetstid utan löneavdrag, samt studieledighetslagen. De egna studieför- bunden, ABF och TBV har spelat en viktig roll när det gällt att stimulera intresset för lärande både privat och professionellt, och inom vissa förbund, t.ex. Civilingenjörsförbundet har det stora behovet av fort- och vidareutbildning skapat underlag för utveck- landet av ett eget utbildningsföretag, STF Ingenjörsutbildning (se avsnitt 4.2.2 ovan). 
 Ruta 2 
 Metalls  
 IT-skola 
  – ett exempel på initiativ till kompetensutveck- ling från fackligt håll 
 Inom Metall drivs sedan fyra år tillbaka en  
 IT-skola. 
  Syftet med skolan är att minska kunskapsklyftorna om informationstekniken och dess användning och därmed stärka metallarbetarna i samhället och arbetslivet. Metall har satsat 22 miljoner kronor på projektet som så här långt samlat 8000 deltagare.  
 IT-skolan 
  är uppbyggd i flera steg, där steg 1 innebär en grundutbildning i form av studiecirklar och självstudier som leder fram till ett datacertifikat. Steg 2 bygger helt på självstudier och ger möjlighet för den som vill skaffa sig datakörkortet, ECDL. Av  
 IT-skolans 
  8000 deltagare har närmare 1000 gått vidare till steg 2 och ca. 400 pluggar för ECDL. I slutet av september uppnåddes den första  
 ECDL-certifieringen, 
  och under  
 oktober–november 
  räknar man med ytterligare ca 25 certifieringar. 
 Den ansvarige för  
 IT-skolan, 
  Arnold, framhåller bety- delsen av att man tillämpar en genomtänkt pedagogik och metodik och inte lämnar den självstuderande deltagaren ensam åt sitt öde framför datorskärmen. Det är speciellt viktigt när det handlar om datorovana och kortutbildade deltagare. Efter att ha testat ett stan- dardpaket från ett av de större utbildningsföretagen på marknaden har Metall därför i samarbete med några mindre IT- och utbild- 
 49 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 SOU 2000:115 
  
 ningsföretag utvecklat en skräddarsydd programvara. Den ger bl.a. möjlighet för lärare och handledare att informera sig om deltagarnas aktivitetsgrad. Har det inte hänt något under en längre tid kan man som handledare höra sig för och inspirera till fortsatt lärande. 
 Om det valda konceptets kvaliteter och förträfflighet kan man väl uttala sig först när ytterligare tid hunnit förflyta och ett större antal deltagare avlagt godkänt körkortsprov. Det framgår inte klart i vilken utsträckning deltagarna haft sina arbetsgivares stöd och kunnat bedriva någon del av sina studier på arbetstid, men mitt intryck är att det till allra största delen handlar om fritidsstudier. Får man i nästa avtalsrörelse igenom kravet på en veckas kompetensutveckling per år borde det ge ytterligare ett lyft åt Metalls  
 IT-skola. 
  
 IT-skolan 
  kommer att få efterföljare inom andra  
 LO-förbund. 
  Byggnads, Seko och Handels har nyligen beslutat sig för att starta  
 IT-skolor 
  enligt Metalls modell och även Kommunal väntas inom kort fatta ett liknande beslut. Detta skulle innebära att 1,5 miljoner  
 LO-medlemmar 
  erbjuds grundläggande datautbildning. 
  
 Källor:  
 Telefonintervjuer med Arnold, artikel i  
 LO-tidningen 
  5 oktober 
 Ett exempel på hur man inom fackföreningsrörelsen försöker sti- mulera sina medlemmars kompetensutveckling inom  
 IT-området 
  är Metalls  
 IT-skola, 
  som också inspirerat andra fackförbund till efterföljd. Metalls  
 IT-skola 
  framgår av Ruta 2 ovan. 
  
 4.2.4 
  
 Universiteten och högskolorna 
  
 Universitetens och högskolornas (fortsättningsvis benämnda hög- skolorna) viktigaste samhällsroll har traditionellt varit att förse samhälls- och näringsliv med högutbildad arbetskraft samt att pro- ducera kvalificerade forskningsresultat. Högskolorna har också alltid haft ett allmänt uppdrag att föra ut sina forskningsresultat och kunskaper till det omgivande samhället – något som ibland brukar hänvisas till som den tredje uppgiften. Detta uppdrag finns sedan några år tillbaka också angiven i högskolelagen (SFS 1992:1434, Kapitel 1 – Inledande bestämmelser, § 2:  Hög- skolorna skall också samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Lag (1996:1392). 
 50 
  
 SOU 2000:115 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 En högskolas uppdragsverksamhet kan bedrivas antingen inom ramen för den ordinarie verksamheten på  
 ämnes-, 
  institutions- eller fakultetsnivå och/eller via en särskilt organiserad uppdragsenhet. Inom ramen för, eller nära knuten till, uppdragsverksamheten finns vid de större högskolorna sedan mitten av nittiotalet en nymodig- het i den svenska akademiska miljön, nämligen holdingbolagen. Det handlar om aktiebolag som förutsätts bedriva kommersiell verksamhet inom uppdragsforskning och tjänsteverksamhet av oli- ka slag. 
 Utvecklingen av högskolornas uppdragsutbildning under senare år 
 Den som är intresserad av att följa utvecklingen när det gäller högskolornas uppdragsutbildning under senare år rekommenderas att läsa högskoleverkets två utredningar Poänggivande uppdrags- utbildning i högskolan (1997:16) och Högskolans uppdragsverk- samhet – Ett regeringsuppdrag (1999:14R). I den första av dessa två utredningar konstaterades bl.a., att trots att det inte var tillåtet enligt gällande regler, erbjöd samtliga högskolor poänggivande uppdragsutbildningar. För att skapa bättre harmoni mellan för- ordning och praxis utfärdade regeringen den 6 november 1997 Förordningen om uppdragsutbildning vid universitet och högskola (1997:845) enligt vilken klargjordes att även uppdragsutbildning kan ge högskolepoäng enligt särskilda förutsättningar. En sådan förutsättning är att samma kvalitetskrav ställs på uppdragsutbild- ningen som på den grundläggande högskoleutbildningen. 
 Uppdragsutbildningens volym 
 Syftet med Högskoleverkets nya utredning under 1999 var att följa upp högskolornas tillämpning av den nya förordningen. När det gäller uppdragsutbildningens volym konstaterar Högskoleverket att den inte förändrats nämnvärt under 1998 i jämförelse med föregående år, vare sig i omfattning eller inriktning. Sammantaget uppgick högskolornas intäkter från uppdragsutbildning under 1998 till knappt 800 miljoner kronor, vilket utgör ca 5 procent av hög- skolornas intäkter från grundutbildningen och ca 2 procent av deras totala intäkter. Uppdragsutbildningens relativa betydelse varierar ganska kraftigt. För Lund och Göteborgs universitet 
 51 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 SOU 2000:115 
  
 handlar det om ca 3 procent av grundutbildningsbudgeten, för Linköpings universitet om ca 10 procent och som mest, i Blekinge Tekniska Högskola, om ca 17 procent. Huvudbeställare av hög- skolornas uppdragsutbildning är den offentliga sektorn och där främst inom vård- och läraryrkena. 
 Högskolornas uppdragsutbildning motsvarar inte mer än ca 1,6 procent av den svenska personalutbildningsmarknaden totalt (an- delen blir ännu mindre om vi skulle räkna bort den del av uppdragsutbildningen som inte är att betrakta som personalutbild- ning). Om vi räknar bort den del av personalutbildningskostna- derna som utgör deltagarnas löner (se avsnitt 2.4 ovan) hamnar vi i storleksordningen 3,3 procent. Ett annat sätt att mäta uppdrags- utbildningens omfattning är att jämföra med de större utbildnings- företagen på den svenska kompetensutvecklingsmarknaden. Bure Utbildning t.ex. omsätter mer på egen hand än de svenska hög- skolorna sammantaget. 
 Hindrande och stödjande faktorer för en expansion av högskolans uppdragsverksamhet 
 Hinder 
 Man kan fråga sig varför inte en större del av högskolornas kunskap utnyttjas i samhälls- och näringslivets kompetensut- veckling och vilka åtgärder som skulle kunna leda till att den potential, som man väl ändå får anta att högskolornas lärare och forskare representerar, blir bättre utnyttjad. Den förefaller vara speciellt lite utnyttjad i det privata näringslivet. 
 Ett hinder är svårtolkade regler, och även om det kommit en ny förordning som möjliggör poänggivande uppdragsutbildning kvar- står en hel del oklarheter. Man får t.ex. inte sälja uppdragsutbild- ning till individer, men hur förhåller det sig med enmansföretag? Och vad är det för regler som gäller beträffande holdingbolagens möjligheter att engagera sig i uppdragsutbildning? De flesta tycks anse att de nuvarande reglerna inte ger holdingbolagen möjlighet att sälja uppdragsutbildning direkt eller via helägda dotterbolag på den svenska utbildningsmarknaden, men vad gäller för minoritets- poster i utländska bolag som agerar på den globala utbildnings- marknaden? 
 Bland andra hinder som finns för uppdragsutbildningens expan- sion ingår den kultur och de traditioner som råder vid speciellt de 
 52 
  
 SOU 2000:115 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 äldre högskolorna. Uppdragsutbildning, menar man, hotar högsko- lans oberoende och integritet och äventyrar kvaliteten på grund- utbildning och forskning. Detta är en uppfattning som många gånger delas av studenterna, som befarar att de bästa lärarna skulle försvinna från grundutbildningen om uppdragsutbildningen gavs större svängrum. Ytterligare ett hinder för en ökning av uppdrags- utbildningen är att den inte passar in i högskolornas organisation. Hur bär man sig åt för att locka till sig duktiga marknadsförare och försäljare och hur integrerar man dem med den övriga administra- tionen? Det största hindret av alla är dock, sannolikt, högskolornas begränsade möjligheter att skapa tillräckliga incitament för sina lärare att vilja engagera sig i uppdragsutbildning. Att medverka i utvecklingen och genomförandet av en framgångsrik uppdrags- utbildning ger inga speciella meriter i det akademiska systemet, och möjligheterna till premiering i form av högre lön är ytterst begränsade. Detta gör att lärare vid högskolor i många fall föredrar att bedriva uppdragsutbildning som en bisyssla. 
 Företagssamarbete, internationella partnerskap och egen affärsverk- samhet – faktorer som möjliggör en expansion av uppdragsverksam- heten 
 I sina ambitioner att utveckla och expandera uppdragsverksamhet och uppdragsutbildning prövar svenska, liksom högskolor i andra länder, olika metoder och verktyg. En allt vanligare förekommande form är att samarbeta med de stora  
 IT-företagen 
  inom ramen för deras academies eller universities, som de ofta kallas. Från IT- företagens sida presenteras dessa academies som ett sätt att bidra till att tillgodose samhällets behov av  
 IT-kompetens, 
  och hög- skolorna menar att samarbetet ofta är deras enda möjlighet att få tillgång till den senaste tekniken och kunskapen. Bland företag som räcker högskolorna en hjälpande hand i utbildningen av  
 IT-tek- 
  niker och ingenjörer finns Microsoft med programmet AATP (Authorized Academic Training Provider), Novell med program- met NEAP (Novell Education Academic Partners), Oracle med Oracle University samt Smith med programmet Cisco 
 53 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 SOU 2000:115 
  
 Ruta 3 
 Cisco Networking Academy Program 
 Den snabba förändringstakten inom  
 IT-området 
  leder till att hård- vara, mjukvara och kunskaper omsätts mycket snabbt. För en hög- skola innebär det en stor utmaning att med begränsade resurser ändå försöka hänga med och se till att studenterna får möjlighet att skaffa sig aktuell och relevant kunskap inom  
 IT-området. 
  Några viktiga ingredienser i sammanhanget är kunniga och uppdaterade lärare och tillgång till modern teknologi. När högskolans resurser tryter fram- står samarbete med näringslivet på ett eller annat sätt som ett intressant alternativ. Ett  
 IT-företag 
  som utvecklat en mycket genomtänkt strategi för sitt samarbete med utbildningssamhället och som i större utsträckning än de flesta andra företag aktivt bistått med både hårdvara och innehåll i skolornas och högskolornas  
 IT-under- 
  visning är Smith. 
 Cisco Systems, Inc., med huvudkontor i San José i Kalifornien, är världsledande inom nätverkslösningar för Internet. Upptäckten att de nätverk som levererades till skolor inte utnyttjades och underhölls på ett optimalt sätt, främst på grund av begränsad kunskap och kapacitet på lärarsidan, ledde till utvecklandet av Cisco Networking Academy Program. Genom detta program, som omfattar en studie- plan på totalt 560 timmar fördelade på åtta terminer, ger studenterna möjlighet att utveckla sina kunskaper i IT och nätverkshantering med hjälp av dels  
 web-baserad, 
  instruktörsledd undervisning, dels praktiska laborationer. 
 Programmet innehåller två certifieringsnivåer; CCNA (Cisco Certified Network Associate) och CCNP (Cisco Certified Network Professional), som omfattar studieplaner på 280 timmar vardera. 
 För att sprida Cisco Networking Academy Program, som lanse- rades i USA under 1997, så utser Smith samarbetspartners på tre nivåer. På den högsta nivån finns ett begränsat antal s.k. CATCs (Cisco Academy Training Centers) – något sådant finns ännu inte i Sverige. På nästa nivå återfinns s.k. Regional Academies, vilka i sin tur startar och bistår ett antal s.k. Local Academies. Som Regional Academy kan fungera t.ex. en högskola och typiska Local Academies är gymnasieskolor och lärcentra. Det fanns i början av oktober år 2000 mer än 5 000 Cisco Academies fördelade på drygt 80 länder. I Sverige finns drygt 15 Cisco Academies, varav en handfull Regional Academies. Bland dessa ingår bl.a. Mitthögskolan, Mälardalens Hög- skola och Högskolan i Halmstad. 
 54 
  
 SOU 2000:115 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 En högskola som tecknar avtal med Smith om att bli en Regional Academy får kostnadsfritt ett laboratorium installerat (nätverk, rautrar och hubbar) till ett uppskattat värde av 150 000 kronor, samt fri tillgång till ett  
 IT-baserat 
  läromedel, som beskrivs som mycket välutvecklat och genomtänkt. Två av högskolans lärare erbjuds också kostnadsfri utbildning vid ett CATC (i Sveriges fall The Scottish Learning and Education Centre) under fem veckor (högskolan får själv bekosta resa och logi). Högskolans motprestation är att ge Smith tillgång till labbet under tre veckor per år, samt att inom två år ha fått i gång verksamhet i ett antal Local Academies (det varierar mellan fem och tio vid de högskolor jag varit i kontakt med). En Local Academy får inte tillgång till Ciscos utrustning kostnadsfritt, utan måste betala 150 000 kr. 
 De två högskolor jag varit i kontakt med avser båda att utnyttja Cisco Academy i sin uppdragsutbildning. Den ena högskolan plane- rar även att inom ramen för Cisco Academy erbjuda poänggivande kurser inom grundutbildningen  
 (5–7 
  poäng per nivå), medan den andra högskolan ser kurserna mer som en service åt studenterna, men menar att de har alltför mycket karaktären av knapptryckar- kurser för att kunna vara poänggivande. Ingen av högskolorna avser att erbjuda certifikat inom ramen för den ordinarie högskoleutbild- ningen, däremot kommer man att upplysa studenterna om möjlig- heten till certifiering ( 
 kommentar: Smith har möjlighet att ombesörja detta inom ramen för de tre veckor som man disponerar laboratoriet) 
 . Vid båda högskolorna betonar man den mycket kvalificerade kunskapsutveckling som samarbetet med Smith inneburit såväl vad gäller pedagogik som examination och administration. 
 Cisco stimulerar till interaktion mellan sina akademier bl.a. genom en interaktiv  
 web-plats 
  där lärare kan utbyta tips och erfaren- heter med varandra, och genom återkommande konferenser. Senast träffades man i Paris den  
 26–27 
  september. 
  
 Källor:  
 Intervjuer med personal vid Mälardalens högskola, Halmstads högskola och Mitthögskolan samt Ciscos svenska dotterbolag. Infor- mation även hämtad från högskolornas och företagets hemsidor. 
 Networking Academy Program. Smith är det företag som har hunnit längst på den svenska högskolemarknaden, och verksam- heten presenteras närmare i ruta 3 ovan. 
 För en högskola som vill vara konkurrenskraftig på den kom- mersiella kompetensutvecklingsmarknaden i framtiden räcker det 
 55 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 SOU 2000:115 
  
 inte med att agera lokalt – man måste ge sig ut på den inter- nationella marknaden. Att göra detta på egen hand är sannolikt en övermäktig uppgift för de flesta högskolor. Den väg som även de namnkunniga universiteten i USA och Storbritannien tycks välja är att gå in i konsortier av olika slag. Ibland handlar det om renodlade universitetssamarbeten, andra gånger slår man sig samman med s.k. corporate universities och ytterligare en vanlig form av konsortium är att en grupp universitet samverkar med någon av jättarna i förlagsbranschen. I tidskriften The Chronicle of Higher Education ( 
 www.chronicle.com 
 ), som utkommer dels med en daglig upplaga på nätet, dels en tryckt version varannan vecka, presenteras för när- varande minst ett nytt konsortium av större dignitet i varje nytt nummer. Den 6 oktober presenterades ett nytt distanskonsortium i samarbete mellan University of Oxford och York, Adams och Yale Universities som kommer att marknadsföras under varumärket University Alliance for  
 Life-Long 
  Learning. 
 I The Chronicles pappersupplaga den 8 september presenterades en rad olika aktiviteter på kompetensutvecklingsmarknaden som multimediajätten Maynard är inblandat i. Bland dessa ingår bl.a. managementkurser över nätet marknadsförda via Learning Net- work och FT Knowledge. Samarbetspartners är bl.a. University of Cambridge, University of Michigan samt Regents College. 
 En förutsättning för de svenska högskolornas medverkan på den globala kompetensutvecklingsmarknaden är att man kan agera fullt ut kommersiellt. Dvs. att man fritt kan sluta avtal, att man kan gå in i samarbeten och gå ur dem, att man kan köpa företag och sälja dem, att man kan sälja utbildning till såväl företag och organi- sationer som till enskilda personer, samt att man kan anställa och behålla kvalificerad personal genom att betala marknadsmässiga löner och även erbjuda andra typer av anställningsförmåner, som är fullständigt främmande företeelser i den traditionella akademiska miljön. Det enda instrument man förfogar över för detta i dag är holdingbolagen. Med tanke emellertid dels på dessa företags be- gränsade storlek, dels de restriktioner och oklarheter som fort- farande tycks omgärda dem, är det tveksamt om merparten av de svenska högskolorna förfogar över nödvändiga instrument och resurser för att ge sig ut i den internationella hetluften. 
 Ett svenskt universitet som hunnit ganska långt i sin inter- nationalisering och kommersialisering är Lunds universitet. De framgångar universitetet haft, men också de problem man råkat ut för gör att Lunds universitet borde kunna fungera som ett intressant case i den fortsatta diskussionen om vilka resurser de 
 56 
  
 SOU 2000:115 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 svenska högskolorna bör få tillgång till och fritt disponera och vilka regler som ska gälla för deras agerande på den kommersiella och internationella arenan. En kortfattad beskrivning av Lunds uni- versitets erfarenheter inom  
 e-learning 
  och uppdragsutbildning nationellt och internationellt ges i ruta 4 nedan. 
 Ruta 4 
 Lunds universitet – huvudägare i  
 e-learningföretaget 
  Luvit, svensk representant i det globala universitetsnätverket Universitas 21, och just i färd med att starta Lund University Education AB 
 Luvit 
 Luvits historia, som den beskrivs på företagets hemsida ( 
 www. luvit.se 
 ) börjar 1997, då Lunds universitet inledde sina ansträng- ningar att utvecklas till ett virtuellt och interaktivt universitet. Man letade efter en metod att öka studenternas möjligheter till lärande och samtidigt bli bättre inom distans- och uppdragsutbildning och började snegla mot Internet. De lösningar man fann på marknaden förkastades och i stället började man att utveckla en egen lösning – en plattform – för  
 web-baserad 
  undervisning. Man fastställde några nyckelkriterier för sin produkt och engagerade både specialister inom lärande och IT i utvecklingsarbetet och snart började Luvit,  
 L 
 und  
 U 
 niversity  
 V 
 irtual  
 I 
 nteractive  
 T 
 ool, att ta form. Utvecklingen finansierades av universitetet via dess holdingbolag, Lunds univer- sitets utvecklings AB (Luuab). 
 I dag är Kelley ett företag med 50 anställda. Företagets program- varor för kunskapshantering finns tillgängliga på tio språk. Luvits strategi är att i samverkan med företag inom  
 IT-konsulting, 
  inne- hållsproduktion och utbildning erbjuda skräddarsydda lösningar för  
 e-learning 
  för varje enskild kund. Man har samarbetsavtal med flera tunga aktörer på den svenska IT- och  
 e-learningmarknaden, 
  bl.a.  
 WM-Data, 
  Long och M2S. Luuab är fortfarande huvudägare med drygt 40 procent av aktiestocken. Bland andra större ägare finns några investmentbolag samt Icon Medialab International AB. An- ställda i företaget äger drygt 7 procent av företaget. Sedan i juni år 2000 är företaget noterat på Nya Marknaden, där det som högst varit värderat till ca 250 miljoner kronor. Luuabs aktiepost har således som mest varit värd ca 100 miljoner kronor. 
 57 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 SOU 2000:115 
  
 Luvit har både gett insikter och väckt frågor. En insikt har varit den som högskoleledningar runtom i landet fått om den guldgruva som holdingbolagen under lyckliga omständigheter kan bli. En annan har varit den om betydelsen av att ha en klar strategi för hur kapi- taltillskott av detta slag ska hanteras inom ett universitet. Hur länge ska man stanna kvar som ägare, hur ska den realiserade vinsten för- valtas och fördelas? Det faktum att universitetets representanter i Luvits styrelse köpt aktier i företaget – i ett läge när företaget uppges ha varit i akut behov av likvida medel – som sedan stigit kraftigt i värde, har dessutom aktualiserat en rad moraliska och etiska spörs- mål inte bara inom universitetet, utan även långt utanför dess väggar. 
 Universitas 21 
 Lunds universitet ingår som enda nordiska universitet i det globala nätverket Universitas 21, som omfattar 18 universitet i 10 länder, vilka tillsammans har ca en halv miljon studenter, knappt 45.000 lära- re och forskare, och en budget på närmare 9 miljarder US$. 
 I maj år 2000 annonserades ett joint venture mellan Universitas 21:s kommersiella gren och det av News Corporation (huvudägare Cunningham) ägda TSL Education Ltd, i avsikt att secure a substantial share of the global higher education market*. I ett pressmeddelande från den 19 maj gör Lunds universitets rektor Hale följande kommentar: Universitas 21 förstärker vårt eget utvecklingsarbete, bl.a. i fråga om distansutbildning. Den internatio- nella utvecklingen avseende distribuerad utbildning går nu mycket snabbt, och det är viktigt för Lunds universitet att vara med i fram- kanten. Vi har också mycket att bidra med i det internationella samarbetet. 
 Lunds University Education AB 
 Till detta nybildade företag inom Luuab planerar Lunds universitet att förlägga sin satsning på fort- och vidareutbildning, kompetens- utveckling samt distansutbildning via Internet. Verksamheten ska vara efterfrågestyrd och företag, myndigheter och organisationer ska kunna beställa skräddarsydda kurser och program. Företaget ska drivas enligt affärsmässiga principer och ge vinst, varav en del ska återgå till universitetet. Lärarnas medverkan i verksamheten ska premieras vid tjänstetillsättningar och lönesättning. Inom fem år hoppas man nå en omsättning på 500 miljoner kronor. 
  
 Källor:  
  
 www.lu.se 
 ,  
 Atkins,  
 www.universitas.edu.au 
 , 
 58 
  
 SOU 2000:115 
  
 Efterfrågan och utbud på kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 * Representanter för ledningen för Lunds universitet informerade den 13 oktober 2000 om att det planerade samarbetet med News Corp/TSL inte blir av. Universitas 21 uppges i stället ha inlett sam- arbete med Thomson Learning, db till världens näst största utbild- ningsförlag, Thomson Corp. 
 59 
  
 5 
  
 Infrastrukturen inom kompetens- utveckling och vuxenutbildning 
  
 De tre utredningar till vilka denna rapport är kopplad; Utredningen om individuellt kompetenssparande, Vägledning i skolväsendet och Validering av vuxnas utbildning och kompetens, berör på olika sätt viktiga delar av infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning. Oavsett om det handlar om en ung person som ska bestämma sig för sin fortsatta utbildnings- och karriärväg, en person som redan befinner sig på arbetsmarknaden, men av olika skäl vill vidareutbilda sig och lära sig mer, eller en person som försöker att ta sig in på en arbetsmarknad hon tvingats lämna, eller tidigare aldrig befunnit sig på, finns behov av stöd i form av såväl pengar som information och rådgivning. 
  
 5.1 
  
 Vägledning 
  
 I Sverige finns i dag ett relativt stort utbud av platser, både verkliga och virtuella, dit man som privatperson kan vända sig för att få vägledning och information om arbetsmarknad, studie- och finan- sieringsmöjligheter samt olika frågor relaterade till det livslånga lärandet. En enskild person som saknar tillgång till dator och Mcdonald, och som i övrigt inte är speciellt väl för- trogen med hur samhället är organiserat, riskerar därigenom att förbli oinformerad om de möjligheter som erbjuds till lärande, ut- veckling och förändring. 
 För den som förmår att ta kontakt finns däremot, som nämndes ovan, en hel del platser att vända sig till: Komvux, universiteten och högskolorna, arbetsförmedlingarna, folkhögskolorna och Kun- skapslyftet (finns i varje kommun). På senare år har flera av sam- hällets organisationer på kommunal och regional nivå börjat sam- verka inom ramen för de s.k. infoteken. Sådana finns det numera minst ett av i samtliga län, och man har bl.a. utvecklat en 
 61 
  
 Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning 
  
 SOU 2000:115 
  
 gemensam hemsida (ännu så länge saknas dock en riksgemensam  
 web-adress). 
  Ett exempel på det breda samarbete som bedrivs inom infoteken är Infotek Rådhuset i Umeå ( 
 www.infotek.umea.se 
 ), som är ett samarbetsprojekt mellan Umeå kommun, Arbetsför- medlingen, CSN och Umeå universitet. 
 Skolverkets rapport Med vuxenutbildning i fokus framhåller betydelsen av att kommunerna erbjuder en allsidig och objektiv vägledning utifrån individens behov, förutsättningar och önskemål. Om vägledningen ska ses som en rättighet och kopplas till upp- rättandet av individuella studieplaner bör, menar man, bl.a. frågan om huvudmannaskapet för vägledningen övervägas. Man ifråga- sätter möjligheten att upphandla studie- och yrkesvägledning från externa utbildningsanordnare. 
 Privat vägledning 
 Man kan konstatera att privat vägledning är ett snabbt växande fenomen på den svenska arbets- och utbildningsmarknaden. Fram- växten av privat vägledning hänger samman med de privata arbets- förmedlingarnas expansion på den svenska arbetsmarknaden under nittiotalet. Från att ursprungligen ha erbjudit renodlade rekry- terings- och förmedlingstjänster har förmedlingsföretagen vidgat sitt tjänsteutbud till att även omfatta yrkes- och karriärvägledning genom karriärvägledare och kurser av olika slag förmedlade via Internet (se t.ex.  
 www.manpower.se  
 och  
 www.proffice.se 
 ). På infotekens hemsidor dominerar ännu så länge länkar till kom- munala och statliga vägledningstjänster, men hänvisningarna till privata  
 syo-guider 
  och vägledningsföretag ökar stadigt. 
 Utbildningsanordnare 
 Integrerade infotek och lärcentra 
 Ofta finns den utbildning som vägledarna vid infoteken rekom- menderar tillgänglig runt hörnet, dvs. man driver inom infoteket, alternativt finns det inom den verksamhet där infoteket ingår, även ett studie- eller lärcentrum. Så är t.ex. fallet vid Ljusdals Kunskaps- centrum ( 
 www.campus.ljusdal.se 
 ), som rymmer gymnasieskola, Utvecklingscentrum med bl.a. högskoleutbildning inom ramen för Nitus (Nätverksgruppen för  
 IT-baserad 
  utbildning via lokala studiecentra, en förening i vilken ingår 44 kommuner runtom i 
 62 
  
 SOU 2000:115 
  
 Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning 
  
 Sverige), Komvux, Kunskapslyftet och Framtidsljus. I den sist- nämnda verksamheten ingår bl.a. infoteket. 
 Fristående lärcentra 
 Även om ett studie- eller lärcentrum inte ingår i den egna verk- samheten torde dessa tillhöra de utbildningsanordnare som studie- vägledarna vid infoteken oftast hänvisar de utbildningssökande till. Lokala studie- och lärcentra är ett fenomen i stark tillväxt, och det totala antalet i landet torde inte understiga 200. Enbart Umeå universitet bedriver distansutbildning i norra Sverige vid drygt 30 lokala lärcentra. Tekniknivån vid olika lärcentra varierar avsevärt, men vid välutrustade lärcentra som t.ex. Masugnen i Lindesberg, Centrum för flexibelt lärande i Söderhamn, Centrum för livslångt lärande i Varberg eller Centrum för livslångt lärande, C3L i Tyresö kan man erbjuda yrkes- och högskoleutbildning från såväl svenska som utländska universitet och utbildningsföretag med hjälp av bl.a. telebild, videokonferenser och avancerad datautrustning. Vid många lärcentra erbjuds förutom högskoleutbildning, Komvux och Kunskapslyft även kvalificerad yrkesutbildning, KY. Denna yrkes- utbildning, som hittills drivits som en försöksverksamhet, omfattar drygt 250 utbildningar som är mellan 40 och 120 veckor långa, och finns på drygt 100 platser runtom i Sverige. 
 Distansutbildningen vid de svenska universiteten och högskolorna 
 Olika lärcentras samarbete med universiteten och högskolorna sker ofta inom ramen för de senares distansutbildningsverksamhet. I Sverige bedrivs den akademiska distansutbildningen inom ramen för tre olika konsortier, nämligen Distanskonsortiet, ( 
 www. distanskonsortiet.org 
 , universiteten i Linköping, Lund, Umeå, Uppsala och Växjö samt KTH), Svenska Distanshögskolan, ( 
 www.mh.se/sdh/ 
 , Blekinge Tekniska Högskola, Högskolan i Gävle, Mitthögskolan, Luleå Tekniska Universitet, Örebro Universitet, studieförbundet TBV samt Utbildningsradion) och  
 Västsvenska Konsortiet för Flexibelt Lärande  
 (Göteborgs univer- sitet, Karlstads universitet, Chalmers tekniska högskola, Chalmers Lindholmen högskola, Högskolan i Jönköping, Nordiska hälso- vårdshögskolan, samt högskolorna i Borås, Halmstad, Skövde och Trollhättan/Uddevalla). Sedan 1999 finns även en särskild distans- 
 63 
  
 Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning 
  
 SOU 2000:115 
  
 utbildningsmyndighet i Sverige, Distum ( 
 www.distum.se 
 ) som är lokaliserad till Härnösand. Distums uppgift är att stödja utveck- lingen av s.k.  
 IKT-stödd 
  utbildning i Sverige inom högskola och folkbildning. 
 Distansutbildningen har hittills inte tillhört universitetens och högskolornas mer högprioriterade områden. Uppdelningen på tre olika konsortier har säkerligen också försvårat möjligheterna till ett mer samordnat agerande. Sjunkande ansökningstal, ökat efter- frågan på utbildning från näringslivet och från regioner som saknar egen högskola, bättre och billigare teknik och tillkomsten av Distum är faktorer som kan förväntas bidra till att distansutbild- ning får en mer framträdande roll i universitetens och högskolornas framtida verksamhet. Under läsåret 1998/99 deltog ca 10 procent av studenterna inom den akademiska grundutbildningen i Sverige i någon form av distansutbildning. 
 9 
  
 5.2 
  
 Validering av vuxnas kompetens 
  
 Utredningen om validering av vuxnas kunskap och kompetens ska i ett första steg utveckla modeller och metoder för validering av utländsk kunskap och yrkeskompetens, men ska också pröva beho- vet av ett nationellt system för validering av vuxnas kunskap och kompetens. Det finns självklart olika skäl till varför man vill kunna kontrollera och verifiera kunskap och kompetens, varav många är i högsta grad legitima. Som leverantörer, passagerare, patienter eller kunder måste vi kunna lita på att den maskinist, elektriker, pilot, läkare eller jurist vi anlitar eller anvisas är väl förtrogen med det tekniska system och det regelverk som tillämpas. Vår tilltro till betyg, examina och certifikat är speciellt stor när det gäller yrken och funktioner där ett felaktigt handhavande eller ingrepp kan få ödesdigra konsekvenser, t.ex. kirurg eller lokförare. Samhället och dess medborgare föredrar inom dessa områden att man tillämpar strikta normer och regler framför ett mer situationsbetingat för- hållningssätt. Den senare typen av förhållningssätt, som t.ex. kan innebära att man låter talang och intuition kompensera bristen på formell kompetens, har ofta, och många gånger framgångsrikt, tillämpats i t.ex. affärslivet. 
 Betoningen av det egna landets eller den egna branschens stan- dards och normer går emellertid ibland till överdrift. Orsaken kan vara självöverskattning och bristande omvärldskunskap, men även 
  
 9  
 Högskoleverkets årsrapport 1999 (oktober 2000) 
 64 
  
 SOU 2000:115 
  
 Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning 
  
 en medveten strävan att slå vakt om privilegier och att behålla kontrollen över en specifik bransch eller marknad. Oavsett vilken orsaken är leder detta till svårforcerade hinder. Att underlätta för invandrare att snabbt ta sig in på arbetsmarknaden för att där kunna utöva och dela med sig av sin kunskap och erfarenhet, och att underlätta för människor i allmänhet att förverkliga sina ambi- tioner och drömmar inom lärande och arbetsliv blir därför en ange- lägen uppgift i ett modernt, globalt inriktat samhälle. 
 I en intervju publicerad i Computer Sweden nr 2, 2000 under rubriken Behovet av helt oberoende certifieringar ökar utvecklar en företrädare för företaget Mathis10 
 , som är ett av världens ledande företag inom kunskapstestning och certifiering, sina synpunkter på certifieringens fördelar ur den anställdes, arbetsgivarens respektive leverantörens synvinkel. Beträffande potentialen för certifiering inom vuxenutbildning framhålls:  
 I IT- branschen lönar det sig att ha användbara kunskaper. Den nuvarande bristen på arbetskraft innebär att det finns en världsomspännande kunskapsklyfta på  
  
 IT-arbetsmarknaden. 
  
  Det innebär stora möjligheter för studerande som ska in i arbetslivet och för yrkesfolk som funderar på att byta jobb. 
  
 När det gäller frågan om leverantörsspecifik kontra leverantörs- neutral certifiering konstateras:  
 Leverantörsspecifik certifiering brukar vara uppbyggd runt en produkt, men det blir mer och mer viktigt att inrikta sig på processer som kräver lösningar, vilket kräver att man har kunskap om produkter från flera olika leverantörer. Certifiering kommer även i fortsättningen att vara ett sätt att se till att leverantörernas krav uppfylls. Efterfrågan ökar när det gäller lev- erantörsneutral certifiering, vilket stimulerar framväxten av de facto- standarder när det gäller blandade system och tekniker. Men utveck- lingen mot leverantörsneutrala certifieringar kommer att vara bero- ende av leverantörernas vilja att arbeta gemensamt. Totalt sett finns det goda utsikter att leverantörerna ska enas om att möta detta behov av leverantörsneutral certifiering. 
  
 10  
 Av en artikel i The Chronicle den 30 okt 2000 framgår att Gray sedan i mars 2000 ingår i företaget Thomson Learning. Detta företag är genom förvärvet i oktober 2000 av delar av företaget Harcourt General världens näst största utbildningsförlag efter det engelska företaget Blackburn. Bland Thomson Learnings kommersiella samarbetspartners ingår nätverket Universitas 21, i vilket Lunds universitet ingår. 
 65 
  
 Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning 
  
 SOU 2000:115 
  
 5.3 
  
 Vägledning och validering - några internationella exempel 
  
 I detta avsnitt görs några internationella utblickar när det gäller yrkes- och studievägledning samt hur man hanterar frågan om vali- dering av kunskap och kompetens. Exemplen är hämtade från England, Sydafrika, Kanada, Frankrike och Tyskland. 
 England 
 National Vocational Qualifications 
 11 
  
 I England finns sedan slutet på åttiotalet ett enhetligt system för validering av kompetens, kunskap och förståelse inom de flesta yrkesområden benämnt NVQ (National Vocational Qualifications 
 – det finns även en skotsk motsvarighet, SVQ). Systemets till- komst hängde samman med de stora förändringar som skedde på arbetsmarknaden under sjuttio- och åttiotalet som bl.a. ledde till ökade krav på de anställdas kunskap och kompetens, vilket i sin tur ledde till att människor med kort utbildning och utan någon form av dokumenterad kompetens slogs ut. Ytterligare en anledning till tillkomsten av NVQ var den brokiga flora av regionala och branschspecifika normer som till en början utvecklades, vilket försvårade möjligheterna till jämförelse och rörlighet. NVQ inne- håller fem olika nivåer avseende competence, knowledge and understanding. Dessa nivåer fastställs i samverkan mellan olika statliga standardiseringsinstitut och industri- och branschorga- nisationer. För varje bransch utses ett antal s.k. Certification and Assessment Boards, vars verksamhet övervakas av speciella Qualifications and Curriculum Authorities. 
 En annan reflektion angående NVQ är den uppenbara risk som finns att man överbetonar värdet av ett validerings- och certifie- ringssystem. Formell kunskap och förmågan att utföra specifika handgrepp och operationer är företeelser som är relativt lätta att mäta, men hur fångar man i ett certifieringssystem upp egenskaper och kvaliteter som talang, intuition, kreativitet, receptivitet och förmåga till empati? En förändringsbenägen och kreativ trea är kanske att föredra framför en stelbent och stereotyp femma. Jovisst, man ska tillämpa systemet med förstånd och väga in olika 
  
 11  
  
 www.dfee.gov.uk/nvq/ 
  
 66 
  
 SOU 2000:115 
  
 Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning 
  
 faktorer i sin bedömning, men jag vill ändå framhålla risken för övertro på enhetliga och skenbart objektiva värderings- och veri- fieringsmodeller, och de stelbenta och, i sämsta fall, oseriösa tillämpningar de kan leda till. 
 Learndirect 
 I samband med utvecklingen av University for Industry, Ufi (se närmare presentation under avsnitt 6.2 nedan) har tjänsten learn- direct ( 
 www.learndirect.co.uk 
 ) utvecklats som en både virtuell och reell helpdesk för att stimulera och underlätta för människor att engagera sig i det livslånga lärandet. Förutom hemsidan finns en kostnadsfri telefonlinje (0800 100 900) som man kan vända sig till, samt hundratals lokala lärcentra – learndirect centres – som etab- lerats under det senaste två åren, och som enligt planerna ska uppgå till ett tusen i mars år 2000. Baker och Spears är en mycket kraftfull satsning på livslångt lärande i partnerskap mellan staten, olika utbildningsorganisationer och arbetsmarknadens parter. 
 Sydafrika 
 Sydafrika är ett land vars historia kännetecknas av diskriminering och förtryck. Som ett led i den nya regeringens strävan att förbättra medborgarnas möjligheter till utbildning, lärande och arbete har man utvecklat ett system för validering av kunskap och kompetens kallat the National Qualifications Framework, NQF. Ansvarig myndighet för systemet är the South African Qualifications Authority, som har 29 medlemmar utsedda av utbildningsministeriet och arbetsministeriet. Systemet innehåller åtta nivåer där nivå ett är en bekräftelse på att man skaffat sig grundutbildning och grundläggande yrkeskompetens. Nivå två till fyra avser olika nivåer av fort- och vidareutbildning, medan certifikat på nivåerna fem till åtta är reserverade för olika typer av högre utbildning upp till, och förbi doktorsexamen. För att möjliggöra för så många som möjligt att kunna avancera uppåt på kvalificeringsskalan har regeringen i Sydafrika beslutat genomföra en utbildningsreform kallad Curriculum 2005, som bl.a. innebär införandet av ett nytt slags pedagogik, s.k.  
 outcome-based 
  education, OBE. Filosofin bakom denna pedagogik kan 
 67 
  
 Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning 
  
 SOU 2000:115 
  
 sammanfattas med följande citat hämtat från dokumentet Curriculum 2005 – Lifelong learning for the 21st century (Dept. of Education, 2000):  
 Success at school (or any other place of learning) is considered to be of limited benefit unless learners are equipped to transfer that success to life beyond school and are able to see learning as a  
  
 life-long 
  
  process, which is essential to keep pace with rapidly changing conditions in the world of work and in society. 
  
 Kanada 
 Ett intressant exempel på hur man kan underlätta för åtminstone vissa invandrare att ta sig in på en ny arbetsmarknad, och kanske samtidigt avråda eller avskräcka andra går att finna på  
 www.ccpe.ca 
 , som är hemsida för the Canadian Council of Professional Engi- neers. Servicen gäller inte alla yrkeskategorier, utan är riktad till ingenjörer, en yrkesgrupp man kan anta är av speciellt intresse för de kanadensiska myndigheterna och företagen. Den tjänst som CCPE, i samarbete med Citizenship and Immigration Canada, CIC, erbjuder kallas  
 Informal assessment of qualifications for immigration purposes for engineers 
 . Syftet med testet anges vara att underlätta bedömningen av den sökandes möjligheter att klara de utvärderingstest som görs av de regionala ingenjörsorganisationer- na i Kanada, och som är en förutsättning för att få licens att arbeta som ingenjör. Fördelarna med testet, som kostar 175 Can.$ att beställa, anges vara följande: 
 A positive outcome is valuable advice to visa officers. They take it into account when they assess your application for permanent residence in Canada. It does not guarantee they will approve your application, but it will be a factor in your favour. 
 A negative outcome is a valuable advice to you. It tells you that applying to immigrate to Canada with the intention of working there as an engineer is unrealistic. 
 Frankrike 
 På den franska arbetsmarknaden har under nittiotalet utvecklats en metod, eller tjänst för validering av vuxnas kompetens som kallas Bilan de compétences. Metoden har sin bakgrund i den starkt stigande arbetslösheten i Frankrike under åttiotalet, och erbjuds till personer som redan har en anställning, till kort- eller långtids- 
 68 
  
 SOU 2000:115 
  
 Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning 
  
 arbetslösa, till kortutbildade personer yngre än 26 år samt till beslutsfattare som förlorat sina jobb eller hotas av uppsägning. För vissa av dessa kategorier finns möjligheter till ekonomiskt stöd i anslutning till utnyttjande av metoden. Syftet med metoden anges vara att erbjuda anställda eller arbetssökande möjlighet att analy- sera sin kompetens, kunskap, talang och motivation för att defi- niera ett eget karriärprojekt (un projet professionnel) och, om så befinns nödvändigt, ett eget utbildningsprojekt (un projet de formation). Metoden innebär samverkan mellan staten, de s.k. parterna (les partenaires) samt förmedlarna av tjänsten (les prestataires de services). Staten, representerad av la Délégation générale à lemploi et à la formation professionelle, DGEFP, fastställer kriterierna för urval av medverkande parter och handlar via de regionala studie- och yrkesförmedlingsorganisationerna upp tjänsterna. Kontrollen över verksamheten utövas av ett partssam- mansatt organ, OPACIF, vars huvuduppgift annars är att administrera det studieledighetssystem som finns på den franska arbetsmarknaden. Utförare är dels de 110 regionala centra, Centres interinstitutional de bilan den compétences, CIBCs, som inrättats sedan 1989, och för vilka staten är en viktig finansiär, dels drygt 700 privata förmedlings- och vägledningsföretag, vars verksamhet utvärderas av OPACIF. På samma sätt som i fallet med NVQ- systemet i Storbritannien bidrar således staten genom sina reformer på utbildnings- och arbetsmarknaden till uppkomsten av nya, och utvecklingen av befintliga konsult- och serviceföretag. 
 Deltagande i en kunskaps- och kompetensanalys bygger helt på frivillighet, och den person som genomgår analysen har möjlighet att påverka dels vilka konsekvenser analysen ska leda till i form av t.ex. vidareutbildning och ändrad karriärinriktning, dels vilka per- soner, organisationer och företag som ska få möjlighet att ta del av resultatet av analysen. 
 För närmare information om Bilan de compétences hänvisas till  
 www.ilo.org 
 , under rubriken Good Practices in Labour Admi- nistration. 
 Tyskland 
 Högsta ansvarigt organ i Tyskland för yrkesförmedling och vägledning är Arbetsdepartementet (Bundesanstalt für Arbeit). Arbetsdepartementet utför sitt uppdrag på lokal nivå bl.a. genom s.k. Berufsinformationszentren, BIZ, som vanligtvis har sina loka- 
 69 
  
 Infrastrukturen inom kompetensutveckling och vuxenutbildning 
  
 SOU 2000:115 
  
 ler vid de lokala arbetsförmedlingarna. Det finns i dag totalt ca 180  
 BIZ-kontor 
  i Tyskland med sammanlagt ca 700 anställda. BIZ affärsidé är hjälp till självhjälp, dvs. man försöker skapa insikt hos de informations- och arbetsökande om betydelsen av att de själva tar initiativ, att ansvaret för vad de lär sig och var de hamnar på arbetsmarknaden i stor utsträckning är deras eget, och att de har möjlighet att påverka sin egen utveckling. Det innebär inte att vägledarna på  
 BIZ-kontoren 
  frånsäger sig allt ansvar. Deras roll är att stötta och underlätta, att visa hur och var man kan hitta infor- mation (bl.a. via Internet) och att bistå när det gäller att ta kontakt med utbildningsanordnare och möjliga arbetsgivare. På senare år har en hel del resurser satsats på att göra alla  
 BIZ-kontor 
  väl- försedda med datorkraft och Hall. Man satsar också mycket resurser på att öka kännedomen om BIZ verksamhet bland företagen. Kunskapen om BIZ bland de större företagen är hög och man anlitar organisationens tjänster i relativt stor om- fattning. Motsvarande gäller inte för de mindre företagen. Detta förklaras med att de mindre företagen dels tycker att kontakten med BIZ blir opersonlig – man föredrar att få direktkontakt med den arbetssökande, dels att de i allt högre utsträckning anlitar privata rekryteringsföretag. 
 Mer information om BIZ kan hämtas från  
 www.ilo.org 
 , under rubriken Good Practices in Labour Administration. Förutom de franska och tyska fallstudierna presenteras där exempel från en rad andra länder. 
 70 
  
 SOU 2000:115 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 6 
  
 Utbildnings- och kompetens- utvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 I detta kapitel sammanfattas inledningsvis de internationalise- ringstendenser som kan skönjas på den svenska utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden. Därefter görs en relativt ingåen- de beskrivning av de olika initiativ som tagits inom området lifelong learning i Storbritannien under senare år. Många av dessa initiativ kan ses som en reaktion på tekniska och marknadsmässiga förändringar som genomförts av globala aktörer över vilka det nationella systemet inte haft någon kontroll. Den ingående presentationen av situationen i Storbritannien kan motiveras av att det som sker där även sker, eller kommer att ske eller rentav, i vissa fall, redan skett här. Det brittiska systemets reaktion på de inträffade eller förväntade förändringarna kan tjäna som värdefullt informations- och beslutsunderlag i strategiutvecklingen på den svenska utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden såväl på en övergripande som på en mer organisations- och företagsspecifik nivå. 
 När det gäller utvecklingen i andra länder har en hel del ten- denser och fenomen redan berörts i den tidigare texten, och andra finns invävda i presentationen av den brittiska marknaden. Jag vill också hänvisa till rapporter som skrivits av Sveriges Tekniska Attachéer på senare tid, och som beskriver aktuella tendenser inom området utbildning, kompetensutveckling och livslångt lärande i olika länder. De rapporter det handlar om är följande: 
 Electronic learning – en ny utmaning för arbetsliv och livslångt lärande (september 2000) 
 Konferensrapport Corporate Universities 2000 
 Lärande och kompetensutveckling i ett globalt perspektiv (maj 2000) 
  
 IT-verktyg 
  inom utbildning i det amerikanska näringslivet (december 1998) 
 71 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 SOU 2000:115 
  
 6.1 
  
 Internationaliseringstendenser på den svenska utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden 
  
 Vid en flyktig betraktelse ger den svenska utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknaden intryck av att vara en huvud- sakligen inhemsk angelägenhet. Högskole- och yrkesutbildningen vid svenska universitet, högskolor och lärcentra har ett mycket be- gränsat inslag av utländska lärare och studenter. Företagens och myndigheternas interna kompetensutveckling genomförs huvud- sakligen av egna lärare och handledare. Huvuddelen av ledarskaps- och managementutbildningen genomförs vid svenska utbildnings- företag och managementinstitut. Studerar man däremot utbild- nings- och kompetensutvecklingsmarknaden lite mera i detalj kan man lägga märke till förändringar som på lite längre sikt kan leda till dramatiska förändringar, speciellt inom vissa marknadssegment. Flera av dessa förändringar och utvecklingstendenser har berörts tidigare i rapporten och jag inskränker mig här till att sammanfatta några av de viktigaste: 
  
 ! 
  
 Internationaliseringen av den svenska personalutbildnings- och 
  
 kompetensutvecklingsmarknaden 
 Av alla tecken att döma kommer internutbildningen vid svenska företag och myndigheter och även de fackliga orga- nisationernas utbildningsverksamhet under de närmaste åren att domineras av  
 IT-utbildningar 
  av olika slag. En icke obe- tydlig del av denna utbildning kommer att handla om certi- fiering av utländska produkter, programvaror och system (Microsoft, IBM, Cisco, Oracle, Novell, Java osv.). Det svenska företag som även fortsättningsvis kommer att dominera när det gäller motsvarande typ av utbildning utom- lands är Perez. När det gäller själva genomförandet av personalutbildning och kompetensutveckling på den svenska marknaden kommer svenska företag som Richardson, Long, M2S, AcadeMedia, Enlight Interaction och  
 K-World 
  att möta hård konkurrens från multinationella utbildningsföretag som t.ex. SmartForce, Digital Think och KnowledgeNet. De multi- nationella företagen har konkurrensfördelar speciellt när det gäller att leverera utbildning till större företag, vilket bl.a. illustreras av att SmartForce är Ericssons största utbild- ningsleverantör. Även multinationella företag verksamma i Sverige, som t.ex. IBM, Anderson Consulting och McKinsey kommer att genomföra både sin internutbildning och sin 
 72 
  
 SOU 2000:115 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 kundutbildning i egen regi eller i samarbete med i första hand multinationella utbildningsföretag. 
 Endast ett begränsat antal svenska företag är verksamma på den internationella personalutbildningsmarknaden. Det företag som har den längsta internationella erfarenheten är sannolikt det numera Bureägda Mercuri International, som uppges vara störst i Europa inom sitt segment inom sälj- och ledarskapsutbildning. 
 12  
 Bland de nystartade  
 e-learningföreta- 
  gen har framför allt M2S satsat hårt på att etablera sig på Europamarknaden. 
 Det saknas statistik som på ett bra sätt beskriver den svenska handelsbalansen inom utbildningsområdet. En sådan, uppdelad på olika typer av utbildningsprodukter och tjänster och med information om vilka som är marknadens ledande aktörer skulle fungera som ett värdefullt infor- mations- och beslutsunderlag t.ex. i utvecklingen av en nationell strategi för utbildningsbranschen. En intressant utmaning för svensk industri vore att försöka etablera sig som en ledande aktör på den globala och snabbt växande utbildningsmarknaden på samma sätt som man tidigare lyckats etablera sig inom t.ex. telekom, detaljhandel och förpackningsbranschen samt, på senare år, även musik- branschen. 
  
 ! 
  
 Internationaliseringen av de svenska högskolorna 
  
 Det är sannolikt ytterst få svenskar som hittills utnyttjat möjligheten att bedriva universitetsstudier vid något av de e- universities eller cyberuniversities som finns på marknaden. Om denna form av studier kommer att utgöra något reellt hot mot de svenska högskolorna inom de närmaste åren beror bl.a. på möjligheterna att finansiera denna typ av studier med studiemedel och hur tekniken och pedagogiken inom  
 e-learning 
  utvecklas. Ingen svensk högskola förefaller ha några mer avancerade planer på att inom överskådlig tid etablera sig på den internationella  
 e-learningmarknaden. 
  
 De svenska högskolorna har inte heller ännu, till skillnad från många av sina internationella kolleger, gett sig in i konkurrensen på den internationella marknaden för manage- mentutbildning, med något enstaka undantag. Ett av dessa är Lunds universitet genom sin medverkan i det globala nät- 
  
 12  
 Årsredovisning, Bure 1999. 
 73 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 SOU 2000:115 
  
 verket Universitas 21 (se ruta 4 ovan). På den svenska mark- naden erbjuder som tidigare nämnts minst tre brittiska universitet  
 MBA-utbildning 
  via svenska utbildningsföretag, nämligen Evans, Carlson och  
 Heriot-Wat. 
  
 De svenska högskolornas ställning på den globala utbild- ningsmarknaden finns utförligt belyst i den nyligen publi- cerade utredningen Advantage Sweden (SOU 2000:92), vars uppdrag varit att utreda förutsättningarna för att öka antalet studenter från andra länder, särskilt utanför  
 EES-området, 
  vid Sveriges universitet och högskolor. Här ska endast konstateras att Sverige har en starkt positiv bytesbalans inom det internationella studentutbytet i den meningen att vi exporterar betydligt fler studenter än vi importerar, vilket i sin tur ger negativa effekter på den svenska betal- ningsbalansen. Under läsåret 1998/99 bedrev drygt 26 000 svenska studenter studier vid en utländsk högskola. Huvud- delen av dessa, drygt 20 000 var s.k. free movers, dvs. stu- denter som på egen hand knyter kontakt med den utländska högskolan, medan ca 3 300 utnyttjade de utbytesmöjligheter som erbjuds via Sanders, dvs. högskoledelen inom EU:s Sokratesprogram. Av Högskoleverkets årsrapport för 1999 framgår att Sverige under 1998 tog emot ca 6 400 utbytes- studenter, varav ca 3 000 inom Sanders. Av SCB:s statistik över utländska medborgares deltagande i högskoleutbildning framgår att ca 13 000 utländska medborgare deltog i svensk högskoleutbildning under ht 1998. 
 13 
  
 Högskoleverket framhåller i sin årsrapport att utbild- ningen i många länder blivit en del av utrikes- och handel- spolitiken. Länder som Frankrike och Tyskland gör stora ansträngningar att rekrytera utländska studenter till sina universitet i hård konkurrens med framförallt den anglo- saxiska världen. I Australien ökar andelen utländska studen- ter närmast lavinartat (26 procents ökning de senaste 12 månaderna), och utgör i dag närmare en tredjedel av det totala antalet studenter. Terminsavgifterna från de utländska studenterna innebär en intäkt för de australiska universiteten på ca 6 miljarder kronor. 
 14  
 Man kan konstatera att det incitament i form av ökade intäkter som motiverar franska, tyska och australiska universitet att rekrytera utländska 
  
 13 
  
 Uppgifterna hämtade från Advantage Sweden, SOU 2000:92 som i sin tur hänvisar till SCB, Bakgrundsmaterial om befolkningens utbildning 1999:1. 
  
 14 
  
 The Chronicle, 1 november 2000 
  
 74 
  
 SOU 2000:115 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 studenter i nuläget saknas vid de svenska högskolorna. Utredningen Advantage Sweden pekar på avgiftsfinansie- ring som ett av två tänkbara alternativ för att öka antalet utländska studenter vid svenska högskolor. Det andra alternativet skulle innebära att avgiftsfriheten bibehålls, men att staten finansierar en ökning av antalet studieplatser för att svenska studenter inte ska trängas undan av utländska stu- denter. 
  
 6.2 
  
 Lifelong learning i Storbritannien 
  
 I Storbritannien har under de senaste åren tagits en rad initiativ i syfte att stimulera och underlätta för människor att engagera sig i det livslånga lärandet. Ansvaret inom den brittiska regeringen för insatser inom det livslånga lärandet vilar på The Department for Education and Employment (DfEE), vars verksamhet finns utför- ligt presenterad på  
 web-sidan 
 www.lifelonglearning.dfee.gov.uk  
 . Två viktiga policydokument när det gäller det livslånga lärandet är  
 The Learning Age 
 , som är ett s.k. Vasquez publicerat i februari 1998, och  
 Learning to Succeed 
 , som är ett s.k. White Paper pub- licerat i juni 1999. Den bärande tanken i båda dessa dokument är att Storbritannien ska utvecklas till att bli ett learning society där alla medborgare, oavsett förutsättningar och omständigheter, för- utsätts delta i ett återkommande lärande och uppgradering av färdigheter. Här följer en beskrivning av några av de viktigaste initiativen och åtgärderna i Storbritannien inom livslångt lärande under de senaste åren. Det handlar om (1) dokumentet The Education and Training Development Agenda, (2) det virtuella folkuniversitetet University for Industry, (3) det statligt initie- rade  
 e-University 
  samt (4) rapporten The Business of Borderless Education. 
 The Education and Training Development Agenda 
 Ett nyckeldokument för DfEE:s verksamhet är  
 The Education and Traning Development Agenda:  
  
 2000-01 
  
 ( 
 www.lifelonglearning.co 
  
 . uk/etda/index.htm 
 ) som sammanfattar olika program och pilot- projekt inom utbildning, kompetensutveckling och sysselsättning. Verksamheten är inriktad mot följande tre övergripande mål: 
 75 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 SOU 2000:115 
  
 Mål 1 
 : Att säkerställa att alla ungdomar när de fyller 16 år har en god bas, i form av färdigheter, attityder och personliga kvaliteter, för livslångt lärande, arbete och medborgarskap i en snabbt för- änderlig värld. 
  
 Mål 2 
 : Att utveckla hos var och en ett engagemang för livslångt lärande, som berikar deras liv, förbättrar deras anställningsbarhet på en föränderlig arbetsmarknad och skapar de färdigheter som vår ekonomi och våra arbetsgivare behöver. 
  
 Mål 3 
 : Att lotsa arbetslösa människor in i arbetslivet 
 Dessa tre mål är i sin tur kopplade till ett antal s.k. National Lear- ning Targets, som lades fast i mars 1999 och som skall vara upp- nådda vid utgången av 2002. Målen är uppdelade på fyra olika kategorier: barn upp till 11 år, barn/ungdomar upp till 16 år, ungdomar  
 19–21 
  år som lämnat skolan samt vuxna och organi- sationer. För närmare information om dessa targets hänvisas till de ovan refererade  
 web-sidorna. 
  
 När det gäller mål 1, pågår och planeras olika program och aktiviteter som samlats under rubriker som  
 Technology in Schools, Raising Standards in Schools, Improving Childrens Early Years,  
 och  
 Promoting the European Dimension in Education. 
  
 Mål 2 och 3 omfattar främst vuxna, men även ungdomar i åldersgruppen  
 13–19 
  år. Exempel på programrubriker för dessa mål är  
 Education and Traning for Young People, Learning for Indivi- duals, Communities and Employers, Developments in Higher Educa- tion, Developing the National Qualifications Systems, Opportunity and Diversity, Building on the New Deal  
 samt  
 Combating Dis- advantage. 
  
 Bland den stora mängd initiativ och aktiviteter som presenteras under dessa rubriker är det speciellt fyra som torde vara av speciellt intresse för de tre svenska utredningar för vilka denna rapport utgör underlag, nämligen Spencer (University for Industry),  
 e-Univer- 
  sity och Individual Learning Accounts. Det sistnämnda initiativet har redan berörts i tidigare rapporter (SOU 2000:51, bilaga 5, Former för finansiering av individuell kompetensutveckling) och presenteras därför inte närmare här. 
 76 
  
 SOU 2000:115 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 University for Industry (UfI) 
 UfI kan beskrivas som ett virtuellt folkuniversitet vars syfte är att stimulera intresset för livslångt lärande bland företag och enskilda och erbjuda möjligheter till lärande genom modern informations- och kommunikationsteknik. UfI utvecklades under  
 1998–99 
  med hjälp av ett ekonomiskt anslag från DfEE på 40 milj £, som fyllts på med ytterligare 100 milj. £ för  
 2000–1. 
  Denna satsning, menar den engelska utbildningsministern  
 underlines the governments commit- ment to UfI as a flagship initiative taking forward lifelong learning. 
  
 UfI lanseras i full skala under hösten 2000. Det sker bl.a. genom lokala och regionala lärcentra – enligt de ursprungliga planerna skulle 1 000 sådana ha etablerats fram till mars 2001 i Storbritannien, Wales och Nordirland (Skottland driver ett eget, liknande initiativ). Vid utgången av 2002 räknar man med att 2,5 milj personer per år utnyttjar Spencer och vid utgången av 2004 ska Spencer stimulera efterfrågan på 1 milj kurser och lärandeaktiviteter per år. Det finns också specifika mål angivna för specifika typer av utbildningar (t.ex. basic skills och ICT skills for the work- place), för småföretag (within five years the delivery of UfI programmes and services to 100 000  
 start-up 
  businesses and 50 000 established SMEs per year), och för särskilda branscher (bil- komponenter, multimedia, miljöteknik samt handel och distribu- tion). 
 Alla är inte övertygade om UfI:s förtjänster. Bl.a. har företrädare för industrin uttalat sin tveksamhet, och en vidtalad viktig partner, British Telecom, har ännu inte gett klartecken för sin medverkan i projektet ( 
 The Chronicle  
  
 2000-07-14 
 ). 
  
 E-university 
  
 Idén att starta ett virtuellt universitet med staten som huvudaktör lanserades av utbildningsministern Campbell i ett tal den 15 februari 2000. Talet, som av medierna rubricerats som ett land- mark speech 
 15 
 , ger en mycket god exposé över the  
 state-of-the- 
  art på den globala utbildningsmarknaden och de utmaningar som universitetsvärlden i allmänhet, och de brittiska universiteten i synnerhet ställts inför genom nutidens snabba teknik- och mark- nadsutveckling. Det handlar om tre huvudutmaningar, enligt Blankett, nämligen (1) hur man från universitetens sida ska möta 
  
 15  
 Talet kan laddas ner i sin helhet från  
 http://cms1.gre.ac.uk/dfee/#speech 
  
 77 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 SOU 2000:115 
  
 utvecklingen av nya former av virtuell distansutbildning och insti- tutionella allianser, (2) hur man ska klara av att diversifiera den högre utbildningen och att garantera utbildningens kvalitet trots ett kraftigt ökande studerandeantal, samt (3) hur man ska bidra till en samhällsutveckling kännetecknad av både ekonomisk tillväxt och solidaritet. Beträffande den sistnämnda utmaningen pekar ministern på betydelsen av att utveckla nya samarbetsformer med affärs- och arbetslivet och social rättvisa när det gäller möjligheten att delta i lärandet. 
 Den snabba utvecklingen när det gäller olika former av virtuell utbildning och vikten av att det engelska utbildningsväsendet behåller och förstärker sin position på den globala utbildnings- marknaden anges som huvudskäl för initiativet  
 e-Universities. 
  Det bärande konceptet för  
 e-Universities 
  beskrivs på följande sätt:  
 The  
  
 e-Universities 
  
  initiative Marsh UK effort and resources from a number of partners in a single, virtual provider, which will be able to compete with the scale of resources available to the leading individual US players such as MIT, Phoenix or the University of Maryland. It will be clearly positioned as the  
  
 flag-carrier 
  
  for the best of UK higher education in  
  
 web-based 
  
  delivery. 
  
 Huvudansvaret för förverkligandet av  
 e-Universities 
  har getts till the Higher Education Funding Council, HEFCE,  
 www.hefce. ac.uk 
 . Under våren 2000 har man övergått från plural till singular, och projektet benämns numera  
 e-University. 
  Arbetet med att utveckla en affärsmodell samt en marknadsanalys av den virtuella utbildningsmarknaden pågår, och slutrapporter väntas presenteras i början av november 2000. Fram till slutet av oktober kan man anmäla intresse att ingå som teknisk, pedagogisk eller administrativ core partner i projektet. I början av 2001 meddelas vilka som valts ut att ingå i projektet varefter det sjösätts. Igångsättnings- kostnaderna under de två första åren beräknas uppgå till ca 140 milj £, men HEFCE hoppas att privata aktörer ska stå för en stor del av dessa. 
  
 E-university 
  kommer att erbjuda utbildningar upp till bachelor- nivå, men även en ny, tvåårig yrkesinriktad högskoleutbildning som ska resultera i s.k. Foundation Degrees. Denna nya utbildnings- form har sin bakgrund i labourregeringens ambition, eller snarare löfte, att locka minst hälften av alla medborgare under 30 år att delta i högre utbildning. 
 Den brittiske utbildningsministern ger inte de brittiska univer- siteten många valalternativ när det gäller fenomen som  
 e-learning 
  och  
 IT-baserad 
  utbildning:  
 ... in the knowledge economy, entrepre- 
  
 78 
  
 SOU 2000:115 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 neurial universities will be as important as entrepreneurial businesses. The do nothing university will not survive – and it will not be the job of government to bail them out. Universities need to adapt rapidly to the  
 top-down 
  influences of globalisation and the new technologies, Ayers  
 bottom-up 
  imperatives of serving the local labour market, innovating with local companies, and providing professional development courses that stimulate economic and intellectual growth. Herring all, Marquez be paramount. Diversity with quality will be the benchmark by which UK higher education will be seen and judged by those making choices, as businesses, individuals and nation states across the globe. 
 Ur svensk synvinkel kan det vara intressant att notera att Maldonado bland exempel på internationella förebilder nämner en svensk sådan, nämligen  
 KY-utbildningen 
  Hyper Island School of New Media Design  
 ... located in an old Carpenter coast in Sweden 
 , dvs. Karlskrona. Han framhåller bl.a. utbild- ningens interdisciplinära uppläggning, betoningen av lagarbete och utnyttjandet av skarpa projekt samt växlingen mellan teori och praktik. 
 The Business of Borderless Education 
 Den brittiske utbildningsministerns tal sammanföll tidsmässigt med publiceringen av rapporten  
 The Business of Borderless Education: UK Perspectives  
 (mars 2000). Rapporten har tagits fram i samarbete mellan CVCP (Committee of Vice Chancellors and Principals of the Universities of the UK,  
 www.cvcp.ac.uk 
 ) och HEFCE. Parallellt med den brittiska studien har genomförts en liknande studie i Australien. Arbetsgrupperna i de två länderna har samarbetat med varandra och man har till stor del utgått från samma informationsunderlag. I detta ingår bl.a. en fallstudie av nio ledande amerikanska företag och organisationer inom före- tagsutbildning och virtuellt lärande, s.k. exemplar organisations ( 
 www.bbe.webcentral.com.au/exemplarorganisations.html 
 ). Man har också haft som gemensam utgångspunkt den australiska rapporten  
 New Media and Borderless Education. A Review of the Convergence between Global Media Networks and Higher Education Provision  
  
 ( 
 www.detya.gov.au/highered/eippubs/eip97-22/eip 
  
  9722. pdf 
 ). Bakom den australiska studien står DETYA (Department of Edcuation, Training and Youth Affairs), AVCC (Australian Vice Chancellors Committee) och Murdoch University. 
 79 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 SOU 2000:115 
  
 Här sammanfattas de viktigaste resultaten och slutsatserna av den brittiska rapporten eftersom den ligger närmast i tiden och dessutom, till skillnad från de australiska rapporterna, inte går att ladda ner från nätet. 
  
 ! 
  
 Rapportens syfte 
  
 Att beskriva fenomenet gränslös utbildning, att studera kon- sekvenserna i ett policyperspektiv av fenomenets utveckling inom ett antal områden (lagar och förordningar, kvalitet och ackreditering, ledarskap, kostnader, infrastruktur, utbildning och lärande samt bemanning) samt att ge förslag till åtgärder som olika intressenter kan vidta. 
  
 ! 
  
 Tidstypiska fenomen: 
  
 Företagsuniversitet 
 : Enligt Corporate University Xchange fanns det 1998 omkring 1 600 företagsuniversitet i USA, men CVCP/HEFCE ifrågasätter trovärdigheten och överlevnads- förmågan hos många av dessa. Antalet företagsuniversitet i Europa är ännu så länge mycket begränsat, men förväntas öka. 
 CVCP/HEFCE betraktar inte företagsuniversiteten som något större hot för de traditionella universiteten, speciellt inte inom grundutbildningsområdet. De seriösa företags- universiteten är i första hand inriktade på att tillgodose behovet av snabb och målgruppsinriktad kunskapsleverans för sina anställdas och kunders räkning – ett område där universiteten inte är speciellt starka – och söker samarbete snarare än konfrontation med de ledande universiteten och högskolorna. 
  
 - 
  
 Vinstbaserad högre utbildning 
 : Denna typ av högre utbildning har funnits längre, t.ex. De Vry Institute, grundat 1931, Keller Management School of Management, 1973 och University of Phoenix, 1976. Vissa av dessa vinstbaserade utbildningsföretag utgör, genom sin flexibilitet, kundmed- vetenhet och avancerade teknik ett hot mot traditionella universitet. Andra, mindre seriösa aktörer, avfärdas av CVCP/HEFCE som diploma mills och  
 fly-by-night 
  ope- rators. Liksom företagsuniversiteten söker de vinstbaserade utbildningsföretagen ofta samarbete med de traditionella universiteten. Som exempel nämns australiska universitets samarbetsavtal med privata utbildningsföretag i Malaysia och 
 80 
  
 SOU 2000:115 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 Singapore. På senare år har även förekommit att privata utbildningsföretag förvärvat universitet som ett led i deras internationella expansion. Sylvan Learning Systems, ett av de största privata utbildningsföretagen i USA, har köpt ett privat spanskt universitet. De Vry har gjort flera uppköp i USA inklusive Denver Technical College, och University of Phoenix har startat verksamhet i Rotterdam, med planer på ytterligare expansion i Tyskland, Spanien och Irland. 
  
 - 
  
 Medie- och förlagsindustrin:  
 Exempel på företag inom medie- och förlagsindustrin som satsar på den virtuella utbildningsmarknaden är Schaefer och Sanders (FT Knowledge), båda ägda av förlagsjätten Maynard, samt Macmillan Publishing, som satsar på  
 IT-base- 
  rad utbildning tillsammans med Carter Systems. Ett annat exempel är World Wide Learning, dotterbolag till det av Cunningham ägda News Corporation (20th Century Fox, SKY, Hardy, The Times, News of the World etc. se:  
 www.newscorp.com 
 ). 
  
 - 
  
 Professionella medlemsorganisationer:  
 För organisationer som bedriver utbildningsverksamhet för sina medlemmar erbjuder informationsteknologin intressanta expansionsmöj- ligheter. Ett exempel på detta är det australiska  
 ingenjörs-, 
  forskar- och ledarskapsförbundet (Association of Professio- nal Engineers, Scientists and Managers), som döper om sin utbildningsverksamhet till University of Technology and Management för att kunna lansera sin  
 MBA-utbildning 
  i USA och Storbritannien. Andra liknande organisationer söker partnerskap med företag som utvecklar programvaror kunskaps- och kompetenshantering för att därigenom sprida sina utbildningsprogram över Internet. 
  
 - 
  
 Utbildningsservice 
 : Outsourcing till specialistföretag av servicefunktioner som traditionellt skötts av universitetens egen personal blir allt vanligare. Det kan t.ex. handla om system för att hantera antagningsprocessen och olika ekono- miska och administrativa funktioner. CVCP/HEFCE upp- märksammar ett fenomen som börjar bli allt vanligare också i Sverige, nämligen att  
 IT-företag 
  levererar in kompletta ut- bildningssystem och kurspaket till universitet och högskolor. Ett exempel som nämns i rapporten är det i Ruta 4 presenterade Cisco Academy. I Storbritannien agerar bl.a. 
 81 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 SOU 2000:115 
  
 University of Central England som ett Cisco Academy Training Centre och i början av år 2000 var det ett knappt  
 20-tal 
  utbildningsinstitutioner i Storbritannien som erbjöd Ciscos kurser inom ramen för sin grundutbildning. 
  
 - 
  
 Universitetskonsortier 
 : Som ett direkt hot mot enskilda universitet betraktar CVCP/HEFCE de olika nätverk och konsortier som bildas mellan universitet i olika länder och kommersiella aktörer i avsikt att bli slagkraftiga aktörer på den nya utbildningsmarknaden. Ett exempel på ett sådant konsortium är det tidigare nämnda Universitas 21, där Lunds Universitet ingår som enda medlem från Sverige. 
 Andra konsortier som nämns är Unext – the Internet education company, i vilket ingår London School of Econo- mics, Columbia University, Castro och Barrett Mellon, och som marknadsför sina kurser över nätet under varumärket Barnett ( 
 www.unext. com 
 ), och EUROPACE 2000, som är ett samarbetsprojekt inom  
 e-learning 
  mellan 45 europeiska universitet och ett 15- tal större företag. 
  
 ! 
  
 Konsekvenser för utbildning och lärande 
  
 Den nya utbildningsmarknaden kännetecknas, enligt CVCP/ HEFCE, av ett mycket mer globalt och industriellt förhåll- ningssätt till lärande än traditionell högre utbildning. Man pekar på de olika fördelar som förespråkarna för  
 e-learning 
  brukar framhålla, men konstaterar samtidigt att dessa inte kan styrkas vetenskapligt. 
  
 ! 
  
 Viktiga lärdomar om gränslös utbildning 
  
 CVCP/HEFCE pekar på åtta viktiga lärdomar som den brit- tiska högre utbildningen kan hämta från den nya utbild- ningsmarknaden: 
  
 - 
  
 Betydelsen av att leverera det som kunden efterfrågar. 
  
 - 
  
 Synen att  
  
 IT-baserade 
  utbildnings- och lärandeformer inte ersätter, utan snarare kompletterar och berikar traditionella undervisningsformer. 
  
 - 
  
 Upplösningen av gränser mellan offentligt och privat, mellan utbildning och kompetensutveckling, mellan universitet och andra utbildningsanordnare och följderna av detta när det gäller identitet och regelverk. 
  
 82 
  
 SOU 2000:115 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 - 
  
 Uppkomsten av nya system där funktioner delas upp och specialisering samt köp av tjänster ökar. Av detta följer att universiteten måste tydliggöra sin kärnverksamhet och sina unika styrkeområden. 
  
 - 
  
 En vidgad syn på nyttan av lärande, inklusive företeelser som certifiering, arbetsplatsrelaterad kunskap, personlig utveck- ling och ökad flexibilitet. 
  
 - 
  
 Specialisering och koncentration (som en konsekvens av ökad marknadskoppling), som leder till smalare utbud och utarmning av vissa ämnen. 
  
 - 
  
 Behovet av partnerskap och samverkan för att kunna överleva på marknaden. 
  
 - 
  
 Ökad användning av varumärken för att skaffa sig marknads- fördelar. 
  
 ! 
  
 Synen på gränslös utbildning inom högre utbildning 
  
 CVCP/HEFCE konstaterar med viss besvikelse att den enkät man skickat ut till de brittiska utbildningsinstitutionerna för att få reda på deras uppfattningar om gränslös utbildning endast besvarats av lite mer än hälften av de tillfrågade. Av dessa anger ca 80 % att the issue, dvs. borderless higher education an- tingen redan fått, eller var på väg att få en central plats i deras strategiska planering. Andra uppfattningar som uttrycktes var, kort sammanfattat, följande: 
  
 - 
  
 Nya,  
  
 IT-baserade 
  utbildningsaktörer utgör inget omedelbart hot, och traditionell undervisning kommer under överskådlig tid att vara den dominerande studieformen för åldersgruppen  
 18–24 
  år. 
  
 - 
  
 Man rekommenderar wait and see och att större inves- teringar undviks tills man fått en klarare bild av marknaden. 
  
 - 
  
 Den nya utbildningsmarknaden bör analyseras och penet- reras i samarbete med starka partners, företrädesvis privata sådana. 
  
 - 
  
 Samtidigt framhålls svårigheterna att skapa väl fungerande samarbetsrelationer mellan offentliga och privata aktörer med hänvisning till de olikheter som finns vad gäller orga- nisationskultur, värderingar, tidsperspektiv osv. 
  
 - 
  
 En ökad närvaro på den nya utbildningsmarknaden ställer krav på ökad professionalism från universitetens sida (avser sannolikt i första hand management). 
  
 83 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 SOU 2000:115 
  
 - 
  
 Den ökade närvaron på den engelska utbildningsmarknaden av utländska aktörer aktualiserar bl.a. följande behov: (1) Fastställande och kontroll av viktiga kvalitetskriterier ( 
  
 kom- mentar: sannolikt inte helt utan inslag av protektionism 
 ), (2) ökade anslag för utveckling och infrastruktur, samt (3) insat- ser för att utveckla lärarkårens pedagogiska engagemang och förmåga. 
  
 ! 
  
 Effekter på dagens och morgondagens utbildningsmarknad 
  
 När det gäller den inhemska marknaden räknar CVCP/HEFCE med ett starkt ökande antal studenter inom grundutbildningen, samtidigt som konkurrensen från nya aktörer förväntas bli rela- tivt begränsad. Inom vissa industrinära utbildningar, t.ex. infor- mationsteknologi och masterutbildningar inom ledarskaps- området, räknar man med ökande konkurrens inte minst från utländska aktörer. 
 När det gäller den brittiska marknaden för fortbildning och vidareutbildning förekommer uppskattningar av marknaden som helhet i storleksordningen 10 miljarder £, och att  
 IT-mark- 
  naden ensam skulle uppgå till 1,1 miljarder £. Universitetens andel av denna marknad är mycket liten. Enligt den officiella statistiken för högre utbildning skulle det handla om totalt 60– 80 milj £/år, och även om dessa värden anses vara i underkant indikerar de den låga prioritet som man tidigare gett uppdrags- utbildningen inom de brittiska universiteten. 
 När det gäller den internationella marknaden för högre ut- bildning räknar man med två expansionsmöjligheter för de brit- tiska universiteten. Den ena är att man är framgångsrik i kon- kurrensen om de studenter som beger sig utomlands för att studera, och som beräknas öka från 1,75 miljoner 1998 till 2,7 miljoner år 2010. Läsåret  
 1998–99 
  uppgick antalet  
 icke-EU 
  studenter vid de brittiska universiteten till ca 115 000. Den andra möjligheten är att man tar en ökande andel av den högre utbildningsmarknaden i respektive land genom olika typer av distansutbildning och partnerskap. Inom detta område har brittiska universitet sedan länge en stark marknadsposition, som man bl.a. erövrat genom de fördelar som det engelska språket ger och genom Open University. Konkurrensen ökar dock, inte minst från Australien, Malaysia, Indien och Sydafrika. 
 84 
  
 SOU 2000:115 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 ! 
  
 Juridik och regelverk 
  
 För att möjliggöra för brittiska universitet att konkurrera på den nya utbildningsmarknaden måste en rad lagar och förord- ningar ändras eller anpassas. Det handlar bl.a. om de regelverk som styr universitetens finansiering, ledning och besluts- fattande. Sannolikt blir det nödvändigt, enligt CVCP/HEFCE, att inrätta särskilda enheter eller dotterbolag för att organisera den nätburna undervisningen. Det handlar bl.a. om upphovs- rättsliga frågor och att slå vakt om universitetens varumärken. 
  
 ! 
  
 Institutionellt ledarskap 
  
 Under denna rubrik konstaterar CVCP/HEFCE en rad utma- ningar som ett traditionellt universitetet måste kunna hantera för att kunna agera framgångsrikt på den nya utbildnings- marknaden. Den övergripande frågan är om de strukturer och processer som kännetecknar beslutsfattandet i traditionella uni- versitetet är möjliga att behålla i ett modernt, entreprenöriellt universitet. 
 Andra viktiga spörsmål hänger samman med skapandet av dotterbolag och olika typer av s.k. joint ventures, t.ex.: 
  
 - 
  
 Går det att dra tydliga skiljelinjer mellan moderbolagets resp. dotterbolagens verksamheter? 
  
 - 
  
 Kan ett dotterbolag tillåtas konkurrera med moderbolaget, och i så fall under vilket varumärke? 
  
 - 
  
 Vilka möjligheter och rättigheter har ett universitet när det gäller kontrollen över sitt namn, sina varumärken och den kunskap som produceras av dess medarbetare? 
  
 - 
  
 Hur påverkas ansvarsförhållandena inom ett universitet när det börjar bedriva kommersiell utbildningsverksamhet över nätet? Vilket ansvar har t.ex. medlemmarna av universitets- styrelsen? 
  
 ! 
  
 Finansiering och infrastruktur 
  
 Utredarna konstaterar att tillgången på information och kunskap när det gäller kostnaderna för att organisera Inter- netbaserad utbildning inom ett universitet är mycket begränsad. Man skiljer mellan tre typer av kostnader; utvecklings- och tillämpningskostnader samt kostnader för infrastruktur, och gör antagandet att det är utveckling och tillämpning som slukar mest resurser givet att det redan existerar en infrastruktur för informationshantering. 
 85 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 SOU 2000:115 
  
 Handlar det om att konkurrera på den internationella utbild- ningsmarknaden krävs investeringar av sådan omfattning att de normalt inte kan genereras inom ramen för ett universitets ordinarie verksamhet och inte heller, med nuvarande bestäm- melser, kan lånas upp. CVCP/HEFCE pekar på följande finan- sieringsalternativ: 
  
 - 
  
 Riskkapital 
  
 - 
  
 Partnerskap med privata företag med kompletterande kom- petens inom teknik, IT eller marknad. 
  
 - 
  
 Tillskapandet av ett brittiskt konsortium där flera universitet och privata aktörer ingår för att skapa stordrifts- och mark- nadsfördelar. 
  
 16 
  
 - 
  
 Upprätta samarbets- och samfinansieringsavtal med lokala partners på resp. marknad. 
  
 - 
  
 Outsourcing av kostnadskrävande kursutveckling till billi- gare leverantörer utomlands. 
  
 - 
  
 Samutnyttjande av existerande utbildningar och kursmaterial genom t.ex. licensavtal. 
  
 ! 
  
 Personalutveckling 
  
 Finns, frågar man sig, hos stora delar av universitetens anställda den inställning och de kunskaper och färdigheter som krävs för att man ska kunna möta de utmaningar som ställs av den nya utbildningsmarknaden? Det handlar bl.a. om viljan och förmå- gan att övergå från den traditionella undervisningens enmans- pedagogik till en mer teknikbaserad och laginriktad pedagogik. Det handlar också om universitetens förmåga till marknads- anpassning, något som kräver större differentiering och flexi- bilitet vid tjänsteutformning och lönesättning samt att man förmår att skapa incitament av olika slag som stimulerar och motiverar de anställda. Detta är inget man kan hantera med improvisation och temporära lösningar, utan endast genom en professionell och väl genomtänkt personalpolicy. 
  
 ! 
  
 Kvalitetskontroll 
  
 Kvalitetskontroll och ackreditering är frågor som snabbt aktua- liseras i samband med den snabba utvecklingen av den nya utbildningsmarknaden. Vilka ska ha rätt att kalla sig universitet, vad ska krävas för att en utbildningsanordnare ska få utfärda 
  
 16  
 Detta förslag ligger till grund för det ovan nämnda förslaget att bilda ett  
 e-University 
  
 86 
  
 SOU 2000:115 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 examensbevis, hur garanteras kontinuitet och internationell jämförbarhet? 
 CVCP/HEFCE pekar på behovet av både extern och intern kvalitetskontroll. När man från de traditionella universitetens sida kräver strängare regler och skärpt kontroll är ett viktigt skäl till detta att man vill stänga ute oseriösa nya aktörer. Den australiska studien visade dock att många av de nya aktörerna har en professionell inställning till lärande som ställer de traditionella universiteten inför en tuff utmaning. Den pro- fessionella inställningen kännetecknas bl.a. av noggrann kontroll bl.a. av lärarnas pedagogiska erfarenhet och skicklighet, åter- kommande pedagogisk träning, detaljerad utvärdering av läran- deprocessen och genomtänkt deltagarstöd. 
  
 ! 
  
 Viktiga policybeslut och förväntad utveckling 
  
 CVCP/HEFCE konstaterar att så länge det nuvarande systemet består vad gäller organisation och finansiering kommer grund- utbildningen inte att utsättas för någon märkbar konkurrens. Detta får en konserverande effekt och bromsar t.ex. en välbe- hövlig övergång inom grundutbildningen till ett mer kund- orienterat synsätt och viljan att investera i och pröva nya tekniker för utbildning och lärande. En paradox i sammanhanget är att de universitet som har de mest kända varumärkena och de bästa förutsättningarna för att pröva nya tekniker, och däri- genom bidra till att öka Storbritanniens andel av den globala, växande utbildningsmarknaden, också är de som är i minst behov av ytterligare inkomster. CVCP/HEFCE avstår från att spekulera om när det policybeslut skulle kunna komma att fattas som radikalt skulle förändra den nuvarande situationen, nämligen en avgiftsfinansierad grundutbildning. 
 Utvecklingen vad gäller teknisk och pedagogisk förnyelse kommer att drivas inom de avgiftsbelagda delarna av utbild- ningssystemet, nämligen påbyggnadsutbildningar av olika slag (MBA etc.) och uppdragsutbildning. Utredarna tror att huvud- delen av den professionella fort- och vidareutbildningen i framtiden kommer att vara virtuell, och om de traditionella universiteten inte agerar snabbt och i tillräcklig omfattning kommer detta område att helt domineras av privata aktörer. 
 87 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 SOU 2000:115 
  
 ! 
  
 Statens roll på den nya utbildningsmarknaden 
  
 CVCP/HEFCE pekar ut fyra områden av den nya utbild- ningsmarknaden där staten bör agera på ett eller annat sätt. De områden det handlar om är: 
  
 - 
  
 Kontroll och reglering av utländska utbildningsanordnares agerande på den brittiska marknaden. Här handlar det i stor utsträckning om åtgärder som synkroniseras med GATS (General Agreement on Trade in Services), WTO och EU. 
  
 - 
  
 Kontroll och reglering av brittiska utbildningsanordnares verksamhet utomlands. Här vill man bl.a. säkerställa att ut- ländska licens- och franchisetagare inte äventyrar det brit- tiska utbildningssystemets goda namn och rykte. 
  
 - 
  
 Ekonomiskt och organisatoriskt stöd som möjliggör för de traditionella universiteten att konkurrera på den nya utbildningsmarknaden. Här ingår initialt ekonomiskt stöd för enskilda universitet att utvärdera sina marknadsför- utsättningar samt stöd till samordnade aktioner, t.ex. e- University. 
  
 - 
  
 Samordnad avspaning av den nya utbildningsmarknaden. Ingen enskild aktör förmår att hålla sig ständigt informerad om den snabba utveckling som sker. Det vore därför kost- nadseffektivt, menar man, om CVCP tillsammans med lämp- liga partners fick resurser för att skapa ett nationellt observatorium där händelser och beslut på den nya utbild- ningsmarknaden noterades, analyserades och presenterades via nätet till de enskilda intressenterna. 
  
 ! 
  
 Strategiska konsekvenser för utbildningsinstitutioner 
  
 na 
  
 Viktiga faktorer som kommer att påverka utbildningsmarkna- dens utveckling är utbildningars kostnad, status och tillgäng- lighet. CVCP/HEFCE tror att marknaden kommer att domine- ras av tre slags aktörer, nämligen varumärkesinstitutioner (brand name institutions), utbildningsfabriker (mass providers) och serviceinriktade institutioner (convenience institutions). De förstnämnda är de som även fortsättningsvis kommer, i kraft främst av sin framstående forskning, att kunna tillämpa ett selektivt urval av studenter. Karaktären på den andra typen av aktör framgår av namnet, och till den tredje typen hör de nya, kundinriktade utbildningsanordnarna som är skickliga på att utveckla och utnyttja  
 IT-baserade 
  undervisningsmetoder. Mellankategorin, till vilken många av de traditionella univer- 
 88 
  
 SOU 2000:115 
  
 Utbildnings- och kompetensutvecklingsmarknadens internationalisering 
  
 siteten tillhör, kommer att klämmas hårt mellan de övriga två. Ett överlevnadsvillkor blir att hänga med i den tekniska utvecklingen inom utbildning och lärande, vilket förutsätter satsning på och förmåga till långsiktig strategisk planering. Att bedöma den framtida tekniska utvecklingen är svårt, konstaterar CVCP/HEFCE, men konklusionen blir trots detta att doing nothing is not an option for higher education. 
 89 
  
 7 
  
 Framtidens kompetensutveckling 
  
 – några avslutande tankar och förslag till åtgärder 
 Tre viktiga förutsättningar för att man i ett samhälle ska kunna ta vara på de utvecklingsmöjligheter som återkommande kompetens- utveckling och livslångt lärande innebär är  
 insikt, utrymme  
 och  
 förmåga.  
 Med insikt menas ett slags gemensam referensram som innebär att vi har en likartad syn på och definition av kunskap och kompetens, samt att vi kan se ett klart samband mellan dessa begrepp å ena sidan och faktorer som lönsamhet, tillväxt, syssel- sättning och välbefinnande å den andra. Utrymme är något som krävs för att vi ska ha råd och tid att satsa på kompetensutveckling och lärande. Förmåga, slutligen, handlar bl.a. om olika aktörers på utbildningsmarknaden kunskap om och tillämpning av teknik, pedagogik och metodik för att skapa bästa möjliga förutsättningar för lärande och utveckling. 
 En i sammanhanget mycket användbar definition av kunskaps- begreppet presenteras av idé- och lärdomshistorikern  
 Lowe i boken I skuggan av framtiden. Davies skiljer mellan följande tre slag av kunskap: 
  
 1. 
  
 Kunskap av värde för ekonomin i vidaste mening, inklusive produktivitet, konkurrenskraft, profit och produktiv sysselsättning; 
  
 2. 
  
 kunskap av värde för det politiska systemet, närmare bestämt demokratin. För en levande demokratisk kultur krävs insikts- fulla och fördomsfria medborgare, insatta i ett vitt spektrum av politiska frågor; och 
  
 3. 
  
 kunskap av värde för den enskilde. Kunskaper, och i synnerhet sammanhangsskapande kunskaper, gör livet rikare. Den som har en god kännedom om växt- och djurarter upplever en blomsteräng som bokstavligen mer meningsfull än den okun- nige. Ett musikstycke öppnar sig bäst för den som kan identifiera dess struktur och placera dess särart i ett större, 
  
 91 
 Framtidens kompetensutveckling – några avslutande tankar och förslag till åtgärder SOU 2000:115 
 musikaliskt och historiskt sammanhang. Den teknikkunnige står närmare sin dator än knapptryckaren. 
 17 
  
 Kunskap av det första slaget skaffar vi oss dels via grund- och högskoleutbildning, dels genom den personalutbildning och kom- petensutveckling som sker på arbetsmarknaden och som arbets- givaren förväntas finansiera. De andra två typerna av kunskap betraktas av de flesta som ett ansvar mer för skola, fackföreningar och politiska organisationer samt den enskilde individen och mindre för arbetsgivaren. 
 Insikt 
 Jag har tidigare i denna rapport pekat på det faktum att personal- utbildningen och kompetensutvecklingen på arbetsmarknaden var- Miller är så omfattande eller expanderar i den takt som man skulle kunna förledas att tro av samhällsdebatten. Rapporten visar också att personalutbildningen fördelar sig mycket ojämnt mellan olika typer av företag och organisationer och olika yrkeskategorier. Ett viktigt skäl till detta är en bristande insikt hos många om sam- bandet mellan kompetensutveckling och t.ex. lönsamhet och tillväxt. Detta leder fram till följande tre förslag: 
 Att man utser en arbetsgrupp bestående av kunniga personer inom forskning, företags- och organisationsutveckling, utbild- ning och lärande samt information och kommunikation. Grup- pen får i uppdrag att sammanställa ett informationsmaterial baserat på resultat från forsknings- och utredningsverksamhet och konkreta exempel i form av fallstudier, som klart och tydligt påvisar det positiva sambandet mellan kompetensut- veckling, utbildning och lärande å den ena sidan och lönsamhet, produktivitet, sysselsättning och välbefinnande å den andra. Detta informationsmaterial kan sedan spridas till landets alla arbetsplatser i en riksomfattande upplysningskampanj där man bl.a. utnyttjar modern informations- och kommunikationsteknik. Studiecirkeln kan vara en lämplig form för samtalet och diskussionen på den enskilda arbetsplatsen mellan anställda och ledning. 
 Att man genomför riktade informations- och stimulansåtgärder i miljöer där insikten om nyttan av 
  
 17  
  
 Lowe, 1997,  
 I skuggan av framtiden 
 , Bonniers 
 92 
 SOU 2000:115 Framtidens kompetensutveckling – några avslutande tankar och förslag till åtgärder 
 utbildning, lärande och kompetensutveckling kan antas vara speciellt låg, t.ex. i mindre företag där både företagsledning och anställda är kortutbildade. 
 Att man genomför riktade åtgärder så att även människor med olika typer av handikapp och funktionshinder får möjlighet till kompetensutveckling. 
 Utrymme 
 En annan viktig orsak till att man på arbetsplatser runtom i landet inte satsar på kompetensutveckling och lärande i tillräcklig omfatt- ning är att det råder faktisk brist (till skillnad från påstådd) på ekonomiskt utrymme. Här kan man tänka sig att de stimulans- åtgärder för speciellt mindre företag som nämndes i förslaget ovan även omfattar någon form av ekonomiskt stöd, t.ex. i form av kompetenscheckar, vars användning företagsledning och anställda gemensamt beslutar om. 
 Det finns mycket som talar för att bristen på tid håller på att växa upp som det största hindret för människors kompetensut- veckling och lärande både professionellt och privat. Tid för utveck- ling av den första typen av kunskap enligt Anderson definition ovan kan bl.a. skapas genom att det lyfts fram som ett tydligt och preciserat krav i avtalsförhandlingarna. Naturligtvis kan det också uppstå som en följd av ökad insikt hos alla parter om värdet och effekterna av ökad kunskap och kompetens. 
 Tid för lärande som i första hand leder fram till kunskap av värde för den enskilde kan även den, i den bästa av världar, erbjudas inom ramen för ordinarie arbetstid och utan löneavdrag. Det går att hitta exempel på företagsledare och beslutsfattare som accepterar, ja, till och med initierar kurser och lärandeaktiviteter till synes helt skilda från företagets eller organisationens ordinarie verksamhet. Det kan t.ex. handla om musik, teater, konst eller litteratur i syfte att stimulera ett kreativt och innovativt tänkande. Det finns också ledare som menar att det egentligen inte spelar någon roll vad den anställda lär sig, huvudsaken är att hon lär sig, eftersom det leder till harmoni och välbefinnande, vilket i sin tur leder till att hon fungerar bra på arbetsplatsen och i samspelet med sina arbetskamrater. 
 Det normala är annars att kunskap av värde för den enskilde är något man får försöka skaffa sig utanför ordinarie arbetstid. Här spelar naturligtvis en reform som IKS en viktig roll eftersom den 
 93 
 Framtidens kompetensutveckling – några avslutande tankar och förslag till åtgärder SOU 2000:115 
 syftar till att skapa utrymme för just sådant lärande och sådan kunskap som individen själv i första hand är intresserad av. Ju mer en arbetsgivare värdesätter sådan kunskap, och lärandeaktiviteten i sig, och ju mer denne är beredd att stödja den anställdes fria lärande även ekonomiskt, desto större utrymme uppstår. Sannolikt kan den upplysningskampanj som propagerades för ovan även bidra till att öka antalet arbetsgivare som inser värdet av, och är beredda att uppmuntra till och stödja sina anställdas fria kunskapssökande och lärande. En annan typ reform som skulle skapa ökat utrymme för fritt lärande är en arbetstids- eller semesterreform i form av t.ex. en halvdag i veckan för kompetensutveckling eller en sjätte kompetenssemestervecka. 
 Förmåga 
 Om det finns en bred insikt i samhället om nyttan och glädjen med kompetensutveckling och om man genom denna insikt i kombina- tion med olika reformer lyckas skapa tidsmässigt och ekonomiskt utrymme för kompetensutvecklingens genomförande framstår det som synnerligen viktigt att det också finns aktörer på utbildnings- markanden som förmår att tillgodose den kompetensutveckling som efterfrågas. Som jag ser saken handlar det om tre huvudaktörer som får ett avgörande inflytande på mängden, karaktären av och kvaliteten på den kompetensutveckling som erbjuds på marknaden, nämligen de privata utbildningsföretagen, högskolorna och staten. 
 Utbildningsföretagen 
 Samtidigt som inhemska företag dominerar på den traditionella delen av den svenska utbildningsmarknaden finns, som framgått, en stark dominans av utländska företag inom  
 e-learning 
  både när det gäller den teknik som man utbildar i och med hjälp av och utbildningens genomförande. Endast ett fåtal svenska utbildningsföretag har samtidigt förmått att etablera sig på den internationella utbildningsmarknaden. Troliga utvecklingstendenser på den globala utbildningsmarknaden är att starka varumärken kommer att få stor betydelse, att kunderna kommer att välja leverantörer som kan erbjuda kompletta lösningar, dvs. såväl teknik som innehåll och organisation, och att 
 94 
 SOU 2000:115 Framtidens kompetensutveckling – några avslutande tankar och förslag till åtgärder 
 många små aktörer kommer att slås ut eller köpas upp. Kan Sverige och svenska utbildningsföretag bli top players på denna marknad och kan man från företagens eller statens sida vidta åtgärder för att stödja detta? 
 Det mesta bör man överlåta åt marknadskrafterna att själva ta hand om. Den väntade expansionen av den svenska kompetens- utvecklingsmarknaden, bl.a. till följd av införandet av IKS skapar i sig nya och intressanta utvecklingsmöjligheter för svenska utbild- ningsföretag. Vad som är viktigt från företagens sida är att man håller sig informerar om vad som sker på forskningsfronten inom kompetensutvecklingsområdet. I detta ingår bl.a. att hålla kontakt med  
 KK-stiftelsen, 
  som finansierar en rad  
 IT-projekt 
  inom utbild- ningsområdet. En annan viktig verksamhet att hålla sig informerad om är Swedish Learning Lab (Uppsala universitet, KTH och Karolinska Institutet), som tillsammans med bl.a. Sheppard ning Lab och Stanford University ingår i Wallenberg Global Learning Network ( 
 www.wgln.org 
 ). Denna typ av informations- utbyte kan antingen ske på individuell basis, eller genom att man organiserar någon form av virtuell och/eller verklig mötesplats där representanter för olika intresseinriktningar inom kompetens- utveckling träffas och utbyter information, erfarenhet och kunskap med varandra. 
 Högskolorna och staten 
 Även högskolorna har ett stort ansvar att antingen på egen hand, eller i samverkan med andra högskolor bygga upp teknisk, peda- gogisk och marknadsmässig kompetens och utveckla genomtänkta strategier för sitt agerande på kompetensutvecklingsmarknaden både nationellt och internationellt. Partnerskap och nätverks- byggande blir i detta sammanhang viktiga komponenter. Det kan handla om partnerskap med andra högskolor i Sverige och utom- lands, men även med privata aktörer liknande dem som ingåtts av amerikanska, engelska och australiska universitet med bl.a. företag inom förlagsbranschen 
 Två förslag som av betydelse för högskolornas möjligheter att göra en viktig insats på kompetensutvecklingsmarknaden, och som förutsätter agerande eller medverkan från statens sida är dock följande: 
 Att staten ändrar nuvarande regler och bestämmelser så att högskolorna och deras holdingbolag kan sälja upp- 
 95 
 Framtidens kompetensutveckling – några avslutande tankar och förslag till åtgärder SOU 2000:115 
 dragsutbildning på marknadsmässiga villkor. Det skulle bl.a. möjliggöra för dem att konkurrera på lika villkor med utländska universitet både i Sverige och utomlands. Nuvarande restriktioner gör det mycket svårt för svenska högskolor att konkurrera på den marknad som uppstår genom införandet av individuellt kompetens- sparande. 
 Att högskolorna och utbildningsdepartementet gemen- samt, t.ex. i samarbete med Högskoleverket, organiserar en samordnad avspaning av den nya utbildningsmark- naden ungefär på samma sätt som planeras i Storbritannien. Där talar man om att skapa ett natio- nellt observatorium där händelser och beslut på den nya utbildningsmarknaden noteras, analyseras och presenteras via nätet. Ett svenskt sådant observatorium skulle kunna kombineras med de aktiviteter som före- slogs ovan för att öka interaktionen mellan utbildnings- företagen och institutioner och projekt typ  
 KK-stiftelsen 
  och Swedish Learning Lab. 
 Just mötet och samtalet mellan representanter för olika intressenter i det svenska utbildningssamhället och på den svenska arbetsmarknaden är kanske den viktigaste förutsättningen för den fortsatta utvecklingen inom svensk kompetensutveckling och vuxenutbildning. Genom detta samtal, för vilket denna rapport förhoppningsvis kan fungera som ett kunskaps- och idéunderlag, växer insikten fram om vilka åtgärder som behöver vidtas, hur arbetet kan organiseras samt vilka samarbetsrelationer och nätverk som kan utvecklas. 
 96 
 Källförteckning 
 Skriftliga källor 
 Computer Sweden,  
 www.idg.se/cs/ 
 , artiklar om  
 IT-branschen, 
  bl.a.  
 2000-02-16 
  
 Committee of  
 Vice-Chancellors 
  and Principals of the Universities of the UK, 2000,  
 The Business of Borderless Education: UK perspectives, Summary Report 
  
 Dagens Industri, 3 oktober 2000: Kompetensbluffen, debattartikel, Gross, Civilingenjörsförbundet 
 Departement. of Education, S.A., 2000,  
 Curriculum 2005 – Lifelong learning for the 21st century 
  
 Department of Education and Employment, DfEE, 1999, 
 Education and training statistics for the UK, 1999 
 Direktiv 1999:86, Kommittédirektiv,  
 Validering av vuxnas kunskap och kompetens 
  
 Direktiv 1999:107, Kommittédirektiv,  
 Vägledningen i skolväsendet 
  
 Högskoleverket, 1997,  
 Poänggivande uppdragsutbildning i högskolan,  
 1997:16 
  
 Högskoleverket, 1999,  
 Högskolans uppdragsverksamhet – Ett regeringsuppdrag,  
 1999:14R 
  
 Högskoleverket, 2000,  
 Årsrapport för universitet och högskolor 1999. 
 Stockholm 
 97 
  
 Källförteckning 
  
 SOU 2000:115 
  
 Industry Report, 2000,  
 www.trainingmag.com 
  
 Davies  
 S-E., 
 I skuggan av framtiden 
 , Bonniers 
 Lönnroos E.  Nelander S., 2000,  
 Personalutbildningen på en arbetsmarknad i förändring,  
 LO 
  
 NUTEK, 2000,  
 Företag i förändring – Lärandestrategier för ökad konkurrenskraft 
  
 NUTEK, 2000,  
 Kompetens – en bristvara? Företagens syn på kompetensförsörjning 
  
 OECD, 2000,  
 Education at a glance. OECD Indicators 2000 
 . Paris 
  
 SCB, 2000,  
 Personalutbildningsstatistik 
 SCB, 2000, Pressmeddelande från SCB, Nr 2000:273 
 SFS 1992:1434,  
 Högskolelagen 
  
 SFS 1997:845,  
 Förordningen om uppdragsutbildning vid universitet och högskola 
  
 SFS 1997:846,  
 Högskoleförordningen 
 Skolverket, 2000,  
 Med vuxenutbildning i fokus 
 , Dnr 2000:2528 
  
 SOU 2000:51,  
 Individuellt kompetenssparande, IKS – en stimulans för det livslånga lärandet,  
 delbetänkande från utredningen om individuellt kompetenssparande 
  
 SOU 2000:28,  
 Kunskapsbygget 2000 – det livslånga lärandet 
 SOU 2000:92, Advantage Sweden 
  
 Teknisk Framsyn, 1999,  
 Panelrapport Utbildning och lärande – Livslångt lärande för alla 
 The Chronicle,  
 www.chronicle.com 
 , artiklar om distansutbildning och  
 e-learning 
  
 98 
  
 SOU 2000:115 
  
 Källförteckning 
  
 W.R. Hambrecht + Co, 2000,  
 Corporate  
 e-learning: 
  Exploring Kemp Frontier 
 ,  
  
 www.wrhambrecht.com 
  
 Muntliga källor 
 Williams, Lunds universitet 
 Mitchell, Dataföreningen 
 Burns, Ericsson Education 
 Carter, Ericsson Education 
 Nolan, Cisco, Sweden 
 Arnold, Metall 
 Internet 
 Se löpande text 
 99