1997:141 
  
 3 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Kulturdepartementet 
 Genom beslut den 17 oktober 1996 bemyndigade regeringen chefen för Kulturdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga situationen för boken och kulturtidskriften och att pröva hur ändamålsenliga de nuvarande statliga insatserna på området är samt lämna förslag till framtida statliga insatser. 
 Utredningen har antagit namnet Boken och kulturtidskriften 
 Med stöd av regeringens bemyndigande förordnade statsrådet Lee verkställande direktören  
 Rivers 
  Leijon att vara särskild utredare fr.o.m. den 9 december 1996. 
 Som experter förordnades den 15 januari 1997 Sanchez, direktör, Svenska Förläggareföreningen, Price, Smith, Sveriges Allmänna Biblioteksförening, Walker, förbunds- direktör, Sveriges Författarförbund, Wells, departements- sekreterare, Kulturdepartementet,  
 Medina 
  Hamilton, journalist, Föreningen för Sveriges Kulturtidskrifter, Powell, direktör, Svenska Bokhandlareföreningen samt Parker, avdelnings- direktör, Kulturrådet. 
 Till huvudsekreterare förordnades fr.o.m. den 15 januari 1997 Foster. Tjänstgöringen avsåg 75 % av heltidstjänstgöring. Till biträdande sekreterare förordnades fr.o.m. den 
 5 februari 1997 departementssekreteraren Adams. Walker man Kaaling förordnades fr.o.m. den 17 februari 1997 att biträda utred- ningen. King och Richardson har varit utredningens assistenter. 
  
 4 
  
 1997:141 
  
 Boken och kulturtidskriften överlämnar härmed sitt slutbetänkande Boken i tiden. Vårt uppdrag är därmed avslutat. 
 Stockholm i oktober 1997 
  
 Rivers 
  Juarez 
  
 Foster 
  
 Adams 
  
 Kelley Kaaling 
  
 SOU 1997:141 
  
 5 
  
 Innehåll 
 3AMMANFATTNING 
  
 Hutchinson5TREDNINGENS ARBETE  
  
 +ULTURPERSPEKTIV  
  
 1.1 
  
 Är det viktigt med litteratur? ................................................. 
  
 22 
  
 1.2 
  
 Boken och tidskriften i samhällsdebatten ............................. 
  
 24 
  
 1.3 
  
 Det svenska språket ............................................................... 
  
 25 
  
 1.4 
  
 Boken i ett framtidsperspektiv .............................................. 
  
 26 
  
 "OKEN OCH L¤SARNA 
  
 2.1 
  
 Bakgrund ............................................................................... 
  
 29 
  
 2.2 
  
 Mediakonsumtion.................................................................. 
  
 31 
  
 2.3 
  
 Barns och ungdomars läsning ............................................... 
  
 38 
  
 2.4 
  
 Vuxna läsare .......................................................................... 
  
 43 
  
 2.4.1 Poesi eller fakta  
 -  
 vad läser vi?................................ 
  
 47 
  
 2.4.2 Faulkner, köpa, få ........................................................... 
  
 48 
  
 2.5 
  
 Sammanfattning..................................................................... 
  
 50 
  
 ¶RFATTARNA 
  
 3.1 
  
 Sveriges Författarförbund (SFF) ........................................... 
  
 51 
  
 3.2 
  
 Författarnas inkomster .......................................................... 
  
 51 
  
 3.3 
  
 Sveriges författarfond............................................................ 
  
 53 
  
 3.4 
  
 Författarcentrum.................................................................... 
  
 55 
  
 6  
 )Wells 
  
 SOU 1997:141 
  
 $EN SVENSKA MODELLEN 
 - 
 EN HISTORISK¥TERBLICK 
  
 4.1 
  
 Den svenska avvecklingen av fastprissystemet 
  
 .....................57 
  
 4.1.1 Övergången till fria priser ........................................ 
  
 57 
  
 4.1.2 
  
 Staten och bokmarknaden......................................... 
  
 60 
  
 4.1.3 
  
 Bokbranschen efter 1970.......................................... 
  
 61 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 5.1 
  
 Den svenska förlagsstrukturen .............................................. 
  
 67 
  
 5.2 
  
 Stora förlag ............................................................................ 
  
 68 
  
 5.3 
  
 Medelstora och mindre förlag ............................................... 
  
 79 
  
 5.4 
  
 Förlagens utgivning............................................................... 
  
 84 
  
 5.5 
  
 Fakturerad försäljning ........................................................... 
  
 91 
  
 5.6 
  
 Den statistik som redovisas i dag .......................................... 
  
 92 
  
 5.7 
  
 Den svenska bokmarknaden.................................................. 
  
 93 
  
 5.8 
  
 Läromedelsförsäljningen ....................................................... 
  
 95 
  
 (ANDELN MED B¶CKER  
  
 6.1 
  
 Bokhandeln............................................................................ 
  
 97 
  
 6.1.1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 97 
  
 6.1.2 Detaljhandelsmarknaden - hur ser den ut? ............... 
  
 98 
  
 6.1.3 Bokhandelns lönsamhet och omsättning ................ 
  
 102 
  
 6.1.4 
  
 Geografisk spridning .............................................. 
  
 103 
  
 6.1.5 Faktorer som styr bokinköpen ................................ 
  
 104 
  
 6.1.6 
  
 Sortimentsbredd...................................................... 
  
 105 
  
 6.1.7 
  
 Utbildning för bokhandeln ..................................... 
  
 107 
  
 6.2 
  
 Varuhus och annan detaljhandel ......................................... 
  
 108 
  
 6.3 
  
 Antikvariat........................................................................... 
  
 108 
  
 6.4 
  
 Bokklubbarna ...................................................................... 
  
 111 
  
 6.4.1 
  
 Kort historik ........................................................... 
  
 111 
  
 6.4.2 Bokklubbarnas ekonomi och struktur..................... 
  
 118 
  
 6.4.3 
  
 Bokklubbssiffror..................................................... 
  
 119 
  
 6.5 
  
 Internet 
  
 ................................................................................ 
  
 119 
  
 6.5.1 
  
 Internetbokhandel ................................................... 
  
 119 
  
 6.5.2  
 Print-on-demand ..................................................... 
  
 122 
  
 6.5.3 
  
 EDI ......................................................................... 
  
 122 
  
 SOU 1997:141 
  
 )Wells  
 7 
  
 6.6 
  
 Grossister och distributionsföretag ..................................... 
  
 123 
  
 6.6.1 AB Seelig  Co...................................................... 
  
 123 
  
 6.6.2 
  
 Förlagssystem ......................................................... 
  
 124 
  
 6.6.3 
  
 Förlagens egna distributionsföretag ....................... 
  
 125 
  
 6.7 
  
 Kommunernas inköp av böcker........................................... 
  
 127 
  
 6.8 
  
 Bokpriser ............................................................................. 
  
 130 
  
 6.9 
  
 Portot 
  
 ................................................................................... 
  
 131 
  
 "IBLIOTEKEN 
  
 7.1 
  
 Bibliotekslagen.................................................................... 
  
 133 
  
 7.2 
  
 Folkbiblioteken.................................................................... 
  
 134 
  
 7.3 
  
 Skolbiblioteken.................................................................... 
  
 138 
  
 7.4 
  
 Forskningsbiblioteken ......................................................... 
  
 140 
  
 7.5 
  
 Utbildning............................................................................ 
  
 142 
  
 7.6 
  
 Spridning av de litteraturstödda titlarna vid biblioteken ..... 
  
 143 
  
 7.7 
  
 Sveriges Allmänna Biblioteksförening (SAB) .................... 
  
 148 
  
 7.8 
  
 Bibliotekstjänst AB (BTJ)................................................... 
  
 149 
  
 7.9 
  
 UNESCO:s Folkbiblioteksmanifest .................................... 
  
 152 
  
 7.10 
  
 Några iakttagelser................................................................ 
  
 153 
  
 3TATLIGT ST¶D I DAG  
  
 8.1 
  
 Utgivningsstöd .................................................................... 
  
 156 
  
 8.1.1 
  
 Bakgrund ................................................................ 
  
 156 
  
 8.1.2 
  
 Nuvarande utgivningsstöd ...................................... 
  
 157 
  
 8.1.3 Spridningen av de litteraturstödda titlarna ............. 
  
 169 
  
 8.2 
  
 Stöd till bokhandeln ............................................................ 
  
 173 
  
 8.2.1 
  
 Bakgrund ................................................................ 
  
 173 
  
 8.2.2 Bokbranschens Finansieringsinstitut AB (BFI) ..... 
  
 174 
  
 8.2.3 
  
 Stödformerna .......................................................... 
  
 176 
  
 8.3 
  
 En bok för alla ..................................................................... 
  
 179 
  
 8.3.1 
  
 Bakgrund ................................................................ 
  
 179 
  
 8.3.2 
  
 Verksamhet och finansiering.................................. 
  
 179 
  
 8.3.3 
  
 Kritik och utvärderingar ......................................... 
  
 180 
  
 8.4 
  
 Stöd till folk- och skolbibliotek........................................... 
  
 181 
  
 8.4.1 
  
 Bakgrund ................................................................ 
  
 181 
  
 8.4.2 
  
 Inköpsstöd till biblioteken ...................................... 
  
 182 
  
 8.4.3 
  
 Bidrag till läsfrämjande verksamhet för barn och 
  
 unga ........................................................................ 
  
 183 
  
 )NTERNATIONELL UTBLICK  
  
 8  
 )Wells 
  
 SOU 1997:141 
  
 9.1 
  
 Norge ................................................................................... 
  
 185 
  
 9.2 
  
 Danmark .............................................................................. 
  
 187 
  
 9.3 
  
 Finland................................................................................. 
  
 190 
  
 9.4 
  
 EU........................................................................................ 
  
 193 
  
 9.4.1 
  
 Kulturpolitiken i Romfördraget.............................. 
  
 193 
  
 9.4.2 
  
 Kulturprogram ........................................................ 
  
 201 
  
 ,ITTERATUREN I F¶RSKOLAN OCH SKOLAN  
  
 10.1 
  
 Förskolan............................................................................. 
  
 205 
  
 10.1.1 
  
 Bakgrund ................................................................ 
  
 205 
  
 10.1.2 
  
 Barnomsorg och skolakommittén ........................... 
  
 205 
  
 10.1.3 
  
 Regelverk ................................................................ 
  
 206 
  
 10.1.4 
  
 Mål  
 -  
 språk och litteratur ....................................... 
  
 207 
  
 10.2 
  
 Skolan 
  
 .................................................................................. 
  
 209 
  
 10.2.1 ....................................Centrala direktiv för skolan 
  
 209 
  
 10.2.2 ...................................... 
  
 Litteraturen i grundskolan 
  
 209 
  
 10.2.3 ............................................... 
  
 Mål i litteraturämnet 
  
 210 
  
 10.3 
  
 Litteraturen ......................................................i gymnasiet 
  
 211 
  
 10.3.1 ............................................ 
  
 Svenska för gymnasiet 
  
 211 
  
 10.4 
  
 Kultur ..............................................i skolan/Lärandemiljö 
  
 212 
  
 10.5 
  
 Avslutande ........................................................kommentar 
  
 213 
  
 +ULTURTIDSKRIFTERNA  
  
 11.1 
  
 Inledning.............................................................................. 
  
 215 
  
 11.2 
  
 Det statliga tidskriftsstödet.................................................. 
  
 219 
  
 11.3 
  
 Tidskriftsverkstäderna ......................................................... 
  
 222 
  
 11.4 
  
 Tidskriftsutgivningen i Sverige ........................................... 
  
 226 
  
 11.5 
  
 Tidskriftsläsning.................................................................. 
  
 228 
  
 11.6 
  
 Intresseföreningar inom tidskriftsområdet .......................... 
  
 231 
  
 11.7 
  
 Tidskrifternas referensdatabaser ......................................... 
  
 233 
  
 11.8 
  
 Portofrågan .......................................................................... 
  
 235 
  
 11.9 
  
 Distribution och lösnummerförsäljning .............................. 
  
 238 
  
 11.10 
  
 Upphovsrätt ......................................................................... 
  
 245 
  
 11.11 
  
 Minskade biblioteksprenumerationer  
 -  
 ökad kopiering...... 
  
 248 
  
 11.12 
  
 Tidskrifter på bibliotek........................................................ 
  
 251 
  
 SOU 1997:141 
  
 )Wells  
 9 
  
 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 
  
 12.1 
  
 Överväganden...................................................................... 
  
 257 
  
 12.2 
  
 Införandet av en kulturpolitisk paragraf.............................. 
  
 266 
  
 12.3 
  
 Förslag angående litteraturstödet ........................................ 
  
 277 
  
 12.3.1 
  
 Distribution till biblioteken .................................... 
  
 277 
  
 12.3.2 
  
 Distribution till bokhandeln ................................... 
  
 279 
  
 12.3.3 Stöd till katalog och läsfrämjande .......................... 
  
 281 
  
 12.3.4 
  
 Upplagespärr .......................................................... 
  
 282 
  
 12.3.5 Litteratur på invandrar- och minoritetsspråk.......... 
  
 284 
  
 12.3.6 Öppen stödordning för litterär verksamhet ............ 
  
 286 
  
 12.4 
  
 Stöd till bokhandeln ............................................................ 
  
 288 
  
 12.5 
  
 Läsfrämjande insatser.......................................................... 
  
 291 
  
 12.5.1 
  
 Barnbokskatalog ..................................................... 
  
 291 
  
 12.5.2 
  
 Läsfrämjande för barn ............................................ 
  
 293 
  
 12.6 
  
 Kulturtidskrifterna ............................................................... 
  
 296 
  
 12.6.1 
  
 Omfördelning av tidskriftsstödet............................ 
  
 296 
  
 12.6.2 
  
 Stöd till kulturtidskriftskatalog............................... 
  
 298 
  
 12.6.3 
  
 Försöksverksamhet vid bibliotek............................ 
  
 300 
  
 12.6.4 
  
 Kulturtidskrifter på kassett ..................................... 
  
 301 
  
 12.7 
  
 Förbättrad statistik på litteratur- och tidskriftsområdet ...... 
  
 302 
  
 "ILAGOR 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiven ............................................................ 
  
 309 
  
 Bilaga 2 
  
 Media och berättande  
 -  
 av Smith ...................... 
  
 315 
  
 Bilaga 3 
  
 Internet och den litterära processen  
 -  
 av Watson .337 
  
 Bilaga 4 
  
 Distribution av böcker genom detaljhandeln 1996  
 - 
  
 av Welch ..................................................................... 
  
 353 
  
 Bilaga 5 
  
 Lönsamhetsanalys - bokhandel  
 -  
 av Welch................ 
  
 385 
  
 Bilaga 6 
  
 Den svenska bokmarknaden 1996  
 -  
 en översikt av 
  
 Welch .......................................................................... 
  
 391 
  
 Bilaga 7 
  
 Analys litteraturstödda titlar  
 -  
 av Welch.................... 
  
 403 
  
 Bilaga 8 
  
 Bibliotekslag (1996:1596)................................................... 
  
 421 
  
 Bilaga 9 
  
 Förordning (1996:1608) om statsbidrag till folkbiblio- 
  
 tek ........................................................................................ 
  
 423 
  
 Bilaga 10 
  
 Förordning (1993:449) om statligt litteraturstöd ................ 
  
 427 
  
 Bilaga 11 
  
 Avtal mellan staten och En bok för alla AB........................ 
  
 433 
  
 Bilaga 12 
  
 Förordning (1985:525) om statligt stöd till bokhandeln ..... 
  
 437 
  
 10  
 )Wells 
  
 SOU 1997:141 
  
 Bilaga 13 
  
 Förordning (1993:567) om statligt stöd 
  
 till kulturtid- 
  
 skrifter ................................................................................. 
  
 445 
  
 Bilaga 14 
  
 Statens kulturråds stöd och avslag till 
  
 kulturtidskrifter 
  
 budgetåret 1997 ................................................................... 
  
 449 
  
 Bilaga 15 
  
 Enkätresultat kulturtidskrifter ............................................. 
  
 459 
  
 SOU 1997:141 
  
 11 
  
 Sammanfattning 
 Bokmarknaden har genomgått radikala förändringar under de senaste tjugofem åren. Förlagsstrukturen i dag karakteriseras av stora kon- cerner och ett antal mindre förlag, ofta med specialiserad utgivning. Flera av de medelstora förlagen har antingen gått upp i större koncerner eller försvunnit. Under utredningstiden har två stora samgåenden ägt rum, ett inom Bonniersfären genom sammanslagningen av Boone Förlag och Bokförlaget Bonnier Alba och en genom KF Medias uppköp av Norstedts Förlag. KF Media, som äger Rabén- förlagen, får nu genom samgåendet med Norstedts också del i Måna- dens Bok och Böckernas Klubb, förutom Barnens Bokklubb och bok- klubben Clio. KF Media blir en betydande aktör på förlags- och bokklubbssidan liksom inom detaljhandeln, genom Akademibok- handelsgruppen. 
 Också bokhandeln har förändrats under senare år. Det övervägande antalet bokhandlar ingår i olika bokhandelskedjor, såsom Bokia och Julbocken. 
 Den modernisering och rationalisering som ägt rum på bokmarkna- den har hittills skett inom ramen för den traditionella marknaden med författare, förläggare, tryckare, bokhandlar och bokklubb. Med data- tekniken öppnar sig nya möjligheter. Den elektroniska boken har gjort sitt intåg på marknaden och multimedia kommer säkerligen att spela en betydande roll när det gäller läromedel och produkter riktade till barn. 
  
 Print-on-demand-tekniken 
 -  
 som redan i dag används inom univer- siteten  
 -  
 innebär att såväl förlag som bokhandlar kommer att kunna tillhandahålla böcker som finns lagrade på diskett, i dataminne eller på Internet. Uppkopplingen till Internet innebär att böcker kommer att vara tillgängliga på ett helt nytt sätt. En person kan sitta vid sin dator i Sveg och där läsa om och beställa böcker från hela världen. I dag är utbudet på nätet över 3 miljoner titlar. 
 Utvecklingen är snabb och ingen kan säga vad den kommer att betyda för bokmarknaden. 
 Boken lever inte i en isolerad värld. Samhället har förändrats och media styr våra vanor i ökande grad. Det gäller även litteraturen. Vi nås av information om litteraturen inte bara genom besök i bokhandeln 
  
 12  
 3AMMANFATTNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 eller på bibliotek utan också genom tidskrifter, tidningar, radio och TV. Informationen tenderar att koncentreras kring ett fåtal författare och boktitlar. 
 Samhället har förändrats också i en annan mening. Det som den franske sociologen Lee betecknade som de två krets- loppen  
 -  
 det kulturella och det populära  
 -  
 verka upplösas. Mycket tyder på att det inom en snar framtid endast kommer att finnas ett kretslopp, det populära. I dag hittar vi kvalitetspocketen på Central- stationen, flygplatsen och i kiosken och den populära bästsäljaren i bokhandeln och på biblioteket. I Sverige har försäljningsökningen av pocketböcker varit stor också vad gäller kvalitetspocket inom skön- och facklitteratur. Den s.k. kiosklitteraturen har däremot minskat i bety- delse. 
 Underhållningslitteraturen dominerar stort oavsett läsargrupp. Läsarundersökningar visar att hög- och lågutbildade i stor utsträckning har samma smak och läsval. Hos de högutbildade finns inte en mer utbredd läsning eller smak för kvalitetsböcker än bland läsare i övriga utbildningsgrupper. 
 Den nya tekniken kan innebära ett hot mot den lokala bokhandeln och dess lönsamhet men den kan också öppna nya möjligheter och konkurrensfördelar. Priskonkurrensen med Internet kan få effekter både för bokhandeln och bokklubbarna. För de mindre förlagen är den tilltagande koncentrationen genom koncernbildningar ett hot. De större koncernerna bygger upp egna försäljningskanaler, vilket medför att de mindre får svårigheter att komma med i de stora bokklubbarna. Bokhandelskedjorna får förmånligare villkor från de stora förlagen vilket gör dem mindre benägna att välja böcker från små förlag. Ett fungerande mellanled är därför av stor betydelse för både de mindre bokhandlarna och de mindre förlagen. Saknas en sådan knutpunkt ökar risken för att kvalitetslitteraturen inte sprids. Det framtida ägandet av distributionsföretaget Rogers är under diskussion. 
 Det statliga produktionsstödet har möjliggjort utgivning av kvali- tetslitteratur och många mindre förlag hittar i dag sina nischer som gör att de kan överleva i skuggan av de stora. Min konklusion är att de mindre förlagen och de mindre bokhandlarna behöver fortsatt och utökat stöd från statsmakternas sida. Distributionen av kvalitets- litteraturen måste stärkas. Den nya tekniken och Internet kan teoretiskt öka tillgängligheten, men mötet mellan boken och läsaren måste också äga rum fysiskt  
 -  
 i bokhandeln och på biblioteket. 
 Boken lever i hård konkurrens med andra media. Vi ägnar en be- tydligt mindre del av fritiden åt att läsa än åt att titta på TV och lyssna på radio. Läsarundersökningar visar glädjande nog att andelen dagliga läsare i den vuxna befolkningen ökat under den senaste tioårsperioden. 
 SOU 1997:141  
 3AMMANFATTNING  
 13 
 Oroande är dock att läsandet har minskat bland barn och ungdom. Läsinlärning börjar tidigt, långt innan barnen börjar skolan. Barn 
 behöver tidig stimulans för att utveckla ett rikt språk. Jag föreslår därför insatser för  
 L¤SFR¤MJANDE  
 riktade till de små barnen. 
 Jag anser det motiverat att staten stöder distribution likaväl som 
 produktion av kvalitetslitteratur. De litteraturstödda titlarna bör rimli- gen finnas tillgängliga på biblioteken. Jag föreslår därför ett  
 DISTRIBU TIONSST¶D  
 för dessa titlar. Förslaget innebär att länsbiblioteken erhåller 
 ett visst antal exemplar av varje litteraturstödd titel. 
 Bokhandeln är den viktigaste försäljningskanalen för kvalitets- 
 litteratur. Jag anser att den mindre bokhandeln behöver ytterligare stöd och föreslår därför höjningar av såväl  
 KREDITST¶D  
 som  
 SORTIMENTSST¶D  
 samt ett  
 F¶RST¤RKT TEKNIKST¶D 
 . 
 Bokbranschen och den svenska staten har var och en på sitt sätt för- sökt parera den utveckling som blivit en följd av den fria prissättningen på böcker. Förlagen har i sin verksamhet integrerat distributionsledet genom att starta bokklubbar. Bokhandeln har svarat med att bilda ked- jor för att få bättre villkor för sina bokinköp från förlagen 
 Man kan publicera, beställa, sälja, köpa och läsa litteratur via nätet. Fler författare, förlag och tidskrifter publicerar verk direkt på Internet De stora förlagen har titelinformation på nätet. Det har uppstått en priskonkurrens mellan Internethandel och vanlig bokhandel. Det är svårt att säga vad detta kan leda till. Den korta utredningstiden har inte medgett en djupare analys av konsekvenserna av den växande använd- 
 ningen av Internet. 
  
 ,ITTERATURST¶DET  
 har med all säkerhet bidragit till att bredden i utgiv- ningen av kvalitetslitteratur kunnat upprätthållas. Även de mindre för- lagen har tack vare stödet kunnat ge ut kvalificerad litteratur. Däremot har såväl distribution som marknadsföring av litteraturstödda titlar varit helt och hållet beroende av förlagens, bibliotekens, bokklubbarnas och bokhandelns insatser. Att staten stöder produktion men inte distribution av kvalitetslitteratur anser jag vara både inkonsekvent och oförenligt med principer för god hushållning. Kompletterande stöd för distribu- tion och information är nödvändiga. 
 Vår undersökning om spridningen av de litteraturstödda titlarna visar att ca 10 % av dem trycks i upplagor över 10 000. Samtidigt ökar ansökningarna inom de olika stödordningarna så att många kvalitets- böcker inte får stöd på grund av knappa ekonomiska resurser. Det bör 
 vara möjligt att inom ramen för utgivningsstödet frigöra medel genom införandet av en  
 UPPLAGESP¤RR 
 . 
 För  
 LITTERATUR P¥ INVANDRAR OCH MINORITETSSPR¥K  
 utgår för närva- rande ett allmänt förlagsstöd. Enligt min uppfattning är det viktigt att i fråga om kvalitet jämställa litteratur på invandrar- och minoritetsspråk 
  
 14  
 3AMMANFATTNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 med den litteratur som kommer ut på svenska. Jag lägger därför förslag till förändringar i stödordningen. 
 Det är enligt min uppfattning av största vikt att kunskapen om bok- 
 och tidskriftsmarknaden fördjupas och att  
 EFFEKTEN  
 av statens insatser  
 UTV¤RDERAS 
 . Jag har vid genomgången funnit att det finns brister i sta- 
 tistiken som gör det svårt att få en korrekt uppfattning om den rådande situationen. Jag lämnar därför förslag om hur kunskapen om bokmark- naden skall kunna förbättras. 
 Kulturtidskrifterna är viktiga i den demokratiska processen som forum för debatt och analys då massmediernas information tenderar att bli alltmer fragmentarisk. Tidskriften kan ge röst åt olika intressen, åsiktsinriktningar och grupper i samhället när ägarkoncentrationen ökar 
 i andra medier. Samtidigt som den nya tekniken gett bättre möjligheter att starta och ge ut kulturtidskrifter har deras överlevnadsmöjligheter 
 försämrats. Jag lämnar förslag till förändringar i det statliga stödet till  
 KULTURTIDSKRIFTER  
 och för att förbättra informationen om kulturtid- 
 skrifter. 
 Posten har under de senaste åren kraftigt höjt  
 PORTOT  
 och nya höj- ningar väntas i januari 1998. Portohöjningarna har framför allt drabbat kulturtidskrifter, mindre förlag, mindre bokklubbar, bokhandlarna och antikvariaten, eftersom de inte har samma möjligheter att nå upp till de volymer som krävs för egna avtal med Posten. 
 Frågan om portokostnaderna är viktig ur kulturpolitisk synvinkel och kräver därför en grundlig analys som det tyvärr inte varit möjligt för min utredning att genomföra. 
 Enligt direktiven ingår inte i utredarens uppdrag att pröva frågor om 
 MERV¤RDESSKATT 
 Jag menar dock att i ett hänseende måste frågan om mervärdesskatt beaktas och det gäller införselmoms på böcker vid privatköp, bl.a. via Internet. För bokmarknaden i Sverige innebär den ökande Internetför- säljningen från utlandet ett hot. Upprätthållandet av nationella skatte- satser som väsentligt avviker från omvärlden kan innebära en ökad Internetförsäljning. Det finns risk för att bokhandeln kommer att funge- ra som en utställningsplats för utländska böcker och att kunder köper via Internet från utlandet. Den stora oklarhet som i dag råder beträf- fande mervärdesskatt och import av böcker och om de konsekvenser detta kan få för tillgängligheten gör att jag hemställer att regeringen utreder frågan. 
 Den ena författarens verk är inte utbytbart mot den andras. Boken är på en gång handelsvara och litterärt verk och har stor kulturpolitisk 
 betydelse. Det bör enligt min mening beredas utrymme för att  
 Alexander  
 ta hänsyn till bokens särart och ge möjlighet 
 till branschöverenskommelser, t.ex. när det gäller prissättning på 
  
 SOU 1997:141 
  
 3AMMANFATTNING  
 15 
  
 böcker och karenstid. Jag föreslår att avtal mellan företag som tillgodoser  
 VIKTIGA KULTURELLA ¤NDAM¥L 
 , och som främjar tillkomst, 
 distribution och försäljning av tryckta skrifter, undantas från vissa av konkurrenslagens bestämmelser. 
  
 SOU 1997:141 
  
 17 
  
 Författningsförslag 
 Förslag till 
 Lag om ändring i konkurrenslagen (1993:20) 
 Härigenom föreskrivs att 6 § konkurrenslagen skall ha följande lydelse samt att i samma lag skall införas en ny 18 d § av nedanstående lydelse. 
  
 .UVARANDE LYDELSE 
  
 ¶RESLAGEN LYDELSE 
  
 6 § 
 Om något annat inte följer av beslut enligt 8 eller 15 § eller av 13 §, 17 eller 18 c §, är avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkurrensen på den svenska marknaden på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. 
 Detta gäller särskilt sådana avtal som innebär att 
 1. inköps- eller försäljnings- priser eller andra affärsvillkor di- rekt eller indirekt fastställs, 
 Om något annat inte följer av 
 beslut enligt 8 eller 15 § eller av 13 §, 17, 18 c  
 ELLER D g 
 , är 
 avtal mellan företag förbjudna om de har till syfte att hindra, begränsa eller snedvrida konkur- rensen på den svenska markna- den på ett märkbart sätt eller om de ger ett sådant resultat. 
 Detta gäller särskilt sådana avtal som innebär att 
 1. inköps- eller försäljnings- priser eller andra affärsvillkor di- rekt eller indirekt fastställs, 
  
 18  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 SOU 1997:141 
  
 .UVARANDE LYDELSE 
  
 2. 
  
 produktion, marknader, teknisk utveckling eller investe- ringar begränsas eller kontrol- leras, 
  
 3. 
  
 marknader eller inköps- källor delas upp, 
  
 4. 
  
 olika villkor tillämpas för likvärdiga transaktioner, vari- genom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel, eller 
  
 5. 
  
 det ställs som villkor för att ingå ett avtal att den andra parten åtar sig ytterligare förpliktelser som varken till sin natur eller enligt handelsbruk har något samband med föremålet för avtalet. 
  
 ¶RESLAGEN LYDELSE 
  
 2. 
  
 produktion, marknader, teknisk utveckling eller investe- ringar begränsas eller kontrol- leras, 
  
 3. 
  
 marknader eller inköps- källor delas upp, 
  
 4. 
  
 olika villkor tillämpas för likvärdiga transaktioner, vari- genom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel, eller 
  
 5. 
  
 det ställs som villkor för att ingå ett avtal att den andra parten åtar sig ytterligare förpliktelser som varken till sin natur eller enligt handelsbruk har något samband med föremålet för avtalet. 
  
 D g 
 ¶RBUDET I g G¤LLER INTE F¶R S¥DANA AVTAL MELLAN F¶RETAG SOM TILLGODOSER VIKTIGA KULTURELLA ¤NDAM¥L OCH SOM FR¤MJAR TILL KOMST DISTRIBUTION OCH F¶RS¤LJ NING AV B¶CKER 3¥DANA AVTAL ANGES I VERKST¤LLIGHETSF¶RESKRIFTER AV REGERINGEN 
  
 SOU 1997:141 
  
 19 
  
 Utredningens arbete 
 I arbetet med kartläggningen av bokmarknaden och kulturtidskrifts- marknaden har utredningens sekretariat och i förekommande fall även utredaren haft en mängd kontakter med branschföreträdare. Det gäller såväl enskilda representanter för förlag, bokhandel, bibliotek och distributörer som tjänstemän på Statens kulturråd, En bok för alla, Svenska Barnboksinstitutet, Bokbranschens Finansieringsinstitut (BFI), Kungliga biblioteket, Svenska Kommunförbundet, liksom bransch- organisationerna. Utredaren har också varit i kontakt med de små för- lagens branschorganisation, NOFF. 
 Utredningen har sammanträtt med expertgruppen vid 12 tillfällen under 1997: den 22 januari, 7 februari, 7 mars, 14 maj, 19 juni, 6 augusti, 15 augusti, 3 september, 15 september, 29 september, 3 okto- ber samt den 13 oktober. 
 Utredningen har hållit två seminarier i egen regi och ett i samarbete med Kulturrådet. 
 Den 17 april hölls ett heldagsseminarium om fasta bokpriser, där författare, bokhandlare, förläggare, representanter från Konkurrens- verket, från Norge, Danmark och Finland samt Europeiska För- läggarefederationen deltog. 
 Den 26 maj anordnades på Nobelbiblioteket i samarbete med Kul- turrådet ett seminarium om kulturtidskrifterna. Författare, biblioteka- rier och tidskriftsmedarbetare deltog och diskuterade bl.a. problem och möjligheter beträffande upphovsrätt, kopiering mm. 
 Den 29 maj höll utredningen ett heldagsseminarium om läsfräm- jande arbete med författare, bibliotekarier och förlagsrepresentanter, liksom representanter från Svenska Barnboksinstitutet, Läs- och skriv- kommittén, En bok för alla, radio och TV samt Kulturrådet. Flera fors- kare, både inom media och barnlitteratur deltog. 
 Utredningen har mottagit en skrivelse från Bokbranschens Finansie- ringsinstitut (BFI), där BFI redogör för behovet av en förstärkning av stödet till bokhandeln. En skrivelse har även ställts till såväl utred- ningen som till Utredningen om den konstnärliga arbetsmarknaden från Författarcentrum, som tar upp frågan om att erhålla verksamhetsbidrag. 
  
 20  
 5TREDNINGENS ARBETE 
  
 SOU 1997:141 
  
 Utredningssekretariatet har haft kontakter Barnomsorg- och skola- kommittén, BOSK (U 1996:04), Läs och  
 skriv-kommittén 
  (U 1996:03), Kultur i Skolan, Rådet för mångfald inom massmedierna (Ku 1995:01) och  
 IT-kommissionen 
  (K 1995:01). 
 För att få en större kunskap om bokmarknaden har utredningen låtit genomföra flera olika studier:  
 ,¶NSAMHETSANALYS  
  
 -  
  
 BOKHANDEL  
 (bila- 
 ga 5) är en analys av bokhandelns omsättning och lönsamhet.  
 $EN SVENSKA BOKMARKNADEN  
 (bilaga 6), redovisar resultatet av utred- 
 ningens enkätundersökning om de förlag som ej är medlemmar av Svenska Förläggareföreningen. Studien  
 $ISTRIBUTION AV B¶CKER GENOM DETALJHANDELN  
 (bilaga 4) är en genomgång av försäljningen av böcker genom såväl bokhandel som andra försäljningsställen.  
 !NALYS LITTE RATURST¶DDA TITLAR  
 (bilaga 7), är en redovisning av utredningens 
 enkätundersökning till förlag som erhållit litteraturstöd. Spridningen av de litteraturstödda titlarna genom olika försäljningskanaler har under- sökts. Bokhandelskonsulten Welch har utfört studierna om Bokhandelns lönsamhet, Den svenska bokmarknaden och Distribution av böcker genom detaljhandeln. 
 Kulturtidskrifternas specifika problemområden har särskilt analyse- rats. Redaktör Glover har sammanställt detta avsnitt. En enkätundersökning i syfte att kartlägga kulturtidskrifterna har genomförts i samarbete med Föreningen för Sveriges Kulturtidskrifter. 
 Utredningsresultatet redovisas i kapitel 11. 
  
 I bilagorna  
  
 -EDIA 
  OCH BER¤TTANDE  
 (bilaga 2) och  
 )NTERNET OCH DEN LITTER¤RA PROCESSEN  
 (bilaga 3) redovisas några olika framtidsbilder där 
  
 bokens förändrade roll i informationssamhället belyses ur olika syn- vinklar. Media och berättande har skrivits av professor Smith och Internet och den litterära processen har skrivits av professor Watson. 
  
 SOU 1997:141 
  
 21 
  
 1 Kulturperspektiv 
 $¤R H¤NGER P¥ BOKL¥DSF¶NSTRET EN TUNNKL¤DD LITEN BOK $ET ¤R ETT URTAGET HJ¤RTA SOM DINGLAR D¤R P¥ SIN KROK 
 !UGUST 3TRINDBERG 
 Är inte i själva verket boken, och då kanske särskilt den traditionella skönlitteraturen, som konstform på väg att konkurreras ut av modernare media, som kan överta dess roll som central källa för information och  
 upplevelse?--- 
  Att boken i en framtid kommer att utsättas för ökad konkurrens i den meningen att nya media tillkommer är självklart. Denna oro för boken framskymtar i Litteraturutredningens huvudbe- tänkande Boken från 1974. Utredningens slutsats blir ändå att: en all- män samhällsutveckling med förbättrade levnadsvillkor, stigande utbildning och ökad information via övriga media inte heller fortsätt- ningsvis kommer att hota bokens ställning utan snarare stärka den.  
 1 
  
 Som förutspåddes för över 20 år sedan har boken, trots mediaexplo- sionen, försvarat sin ställning relativt väl. Under  
 1990-talet 
  har dock bokläsningen minskat bland yngre. Det finns också stora skillnader mellan olika individers inställning till böcker och bokläsning. Utbild- ningsnivån i landet har höjts och fler läser böcker nu än för 20 år sedan. Den genomsnittliga lästiden har däremot minskat, framför allt bland barn och unga. Allt färre barn läser själva eller har någon som läser för sig. Det gäller framför allt bland barn till lågutbildade föräldrar. Den tillgängliga statistiken över bokläsning är dock långt ifrån heltäckande och i vissa fall motstridig. 
 Klart är att boken får betydligt mindre del av vår tid än TV och radio. Men vi lever i en skriftkultur där allt från rim och ramsor till grundlagen utgörs av texter. Böcker, tidningar och tidskrifter är en del av vår vardag. 
 Hur ska då dessa hävda sig i konkurrensen om människors tid och intresse? Hur får t.ex. den lågmälda boken en röst som hörs i larmet 
  
 1  
 Källa: Boken, SOU 1974. 
  
 22  
 +ULTURPERSPEKTIV 
  
 SOU 1997:141 
  
 från TV, dataspel och MTV och gör våra barn och ungdomar till framtidens ivriga läsare? 
  
 1.1 
  
 Är det viktigt med litteratur? 
  
 LITIGT Leblanc DIG KLOK D¤RF¶R L¤S VARENDA BOK 
 ALSTAFF FAKIR 
 Politiker, bibliotekarier, lärare och kulturutövare av skilda slag ut- trycker ofta en kärlek till det tryckta ordet och en tilltro till bokens överlägsenhet gentemot andra medier, som bärare av såväl kultur- värden som information, som källa till njutning och som instrument för språkinlärningen. 
 En av bibliotekspionjärerna i vårt land, Holloway som var före- ståndarinna för Dicksonska folkbiblioteket mellan åren 1905  
  
 - 
 1934, 
  summerade 1922 bibliotekets uppgifter på ett sätt som står sig än i dag. 
  
 Biblioteket står öppet för barnen, som i oändliga skaror strömma dit och öppnar för dem sagans underbara värld, det står till tjänst för de studerande, som vilja ha stoff för en kria eller ett föredrag, folkbildare, föreläsare ha där sin materialgård. Genom sina väl försedda skönlitterära avdelningar med såväl äldre som yngre litteratur lämnar det förströelse åt såväl äldre som yngre. Man kan fördjupa sig i vårt lands rika litteratur, som fått ålderns patina över sig, man kan se vad dagens diktare har att säga. Man kan, då man trött kommer från dagens arbete, gå in och få en tidskrift eller man tager hem en rolig bok efter sitt kynne. 
 Tidskriften fyller en särskilt viktig funktion inom skol- och biblio- teksområdena. Utifrån sin periodiska bevakning inom de flesta ämnes- områden fungerar den som en ovärderlig kunskapskälla inte minst genom att täcka det stora behovet av samtidsorientering. Tidskriften har i allmänhet mer utrymme än dagspressen för utförliga presenta- tioner och kritisk analys. 
 Av regeringens budgetproposition framgår att man också från stats- makternas sida vill betona hur viktig litteraturen är. Den 1 januari 1997 infördes en bibliotekslag som tydligt slår fast att det i alla kommuner skall finnas ett bibliotek som avgiftsfritt lånar ut böcker till med- borgarna. Folkbiblioteken har en lång tradition av läsfrämjande arbete, inte minst bland barn. På biblioteken finns en stor del av kvalitets- litteraturen och många kulturtidskrifter tillgängliga. Under  
 1990-talet 
  
 SOU 1997:141 
  
 +ULTURPERSPEKTIV  
 23 
  
 har dock biblioteksväsendet drabbats av nedskärningar, både i fråga om mediainköp och personal. 
 Statsmakternas insikt om bibliotekens betydelse har resulterat i att det från år 1997 satsas 25 miljoner kronor på böcker till folk- och skolbibliotek, samt ges 5 miljoner i engångsanslag till läsfrämjande in- satser. En mängd projekt, på såväl nationell som lokal nivå, har startats. 
 Litteraturens stora roll för barn och ungdom betonas i kursplanen för svenskämnet: 
  
 Skönlitteraturen öppnar nya världar och förmedlar upplevelser av spänning, humor, tragik och glädje. Skönlitteraturen hjälper eleverna att förstå världen och sig själva. Litteraturläsning är också viktig för att ut- veckla den egna språkbehandlingen och språkriktigheten. 
 Skönlitteraturen ger kunskaper om barns, kvinnors och mäns livsvillkor under olika tider och i olika länder. Litteraturen ger också perspektiv på det nära och vardagliga. Det är viktigt att eleverna från det första skolåret till det sista får möta litteraturen i myter, sagor och sägner, i dikter, pjäser och prosaberättelser, i såväl barn- och ungdomslitteratur som vuxenlitteratur. Arbetet kring litteraturen genom samtal, skrivande eller dramatisering hjälper eleverna att få svar på de stora livsfrågorna. Skönlitteraturen bär en del av vårt kulturella arv och förmedlar kunskaper och värderingar. Litte- ratur fungerar som ett kitt i en kulturgemenskap och skolan har ett ansvar att lyfta fram den aspekten.  
 2 
  
 Trots skolans höga ambitionsnivå finns ett stort antal elever som får betyget icke godkänd efter årskurs 9. Många av dem har läs- och skrivsvårigheter. Dessa ungdomars problem var ofta mer eller mindre uttalade redan när de började i skolan. På nio år har inte skolan hunnit reparera bristerna i deras kunskaper. Problemen har uppmärksammats alltför sent. Om de barn vars föräldrar av olika anledningar inte kan, vill eller orkar ge inspiration till läsande ska kompenseras, måste åtgärder till tidigt, när barnen är riktigt små. 
 I förskolan, som når så gott som alla barn, bör det också finnas böcker tillgängliga. I några kommuner finns försöksverksamhet med samarbete mellan bibliotek och barnavårdscentral. En del daghem bygger systematiskt upp barnbibliotek och lägger stor vikt vid läsning även för de minsta. Betydelsen av denna tidiga kontakt med böcker kan inte nog understrykas. 
  
 2  
 Källa: Kursplan i svenska för grundskolan. 
  
 24  
 +ULTURPERSPEKTIV 
  
 SOU 1997:141 
  
 1.2 
  
 Boken och tidskriften i samhälls- debatten 
  
 Litteraturens uppgift i samhället har debatterats i mer än tvåtusen år. Vid olika tillfällen har påbjudits litterära doktriner och avvikelser har förbjudits. Litteraturen har emellertid ständigt sprängt sina ramar, eröv- rat nytt stoff och skapat nya former ofta mot maktens vilja. Litteratu- ren, liksom övriga konstarter, är beroende av samhällsklimatet. Litte- raturen hämtar inspiration och näring från verkligheten men kan sam- tidigt påverka utvecklingen. Bokens och kulturtidskriftens betydelse, både som kunskapskälla och väckarklocka kan inte överskattas. 
 Skönlitteraturen förmedlar tankar, känslor och idéer. Barn- och ungdomslitteraturen blir en första inkörsport till fördjupning och inlär- ning av språket, medan facklitteraturen blir en källa till kunskap och debatt. 
 Förståelse för det samhälle vi lever i, för såväl historiska samman- hang som för nuet, är också en förutsättning för vår medverkan i den demokratiska processen. Kunskap motverkar maktlöshet. Litteraturen är en rik källa att ösa ur då vi söker våra rötter. 
 Läsupplevelser som berör oss starkt ger oss förmåga till medkänsla. Det finns otaliga exempel på hur litteraturen förmedlat inlevelse. Powers dagbok har t.ex. avslöjat förföljelsens terror för generationer ungdomar. Detta djupt personliga vittnesmål har inte bara gett en stark läsupplevelse utan också ökad insikt om ett fasansfullt historiskt skeende. 
 Litteraturen har också spelat en stor roll i den politiska omvand- lingsprocessen genom att kasta ljus över rådande förhållanden och hålla mänsklighetens drömmar och erfarenheter vid liv. Som Harris uttryckte det vid sin Nobelföreläsning, har litteraturen kunnat tjäna som ett bra gömställe: inte för dynamit utan för idéer med fördröjd sprängkraft i samhället. Boken fångar tidsandan och ger oss möjlighet att reflektera. Som förmedlare av tankar, resonemang och politiska eller filosofiska idéer är den oöverträffad. 
 Tidskriften som medium är nära besläktad med boken. Tidskriften kombinerar bokens översikt och inträngande analys med pressens aktualitet och periodiska bevakning. 
 Utöver detta fungerar kulturtidskriften som ett viktigt forum för såväl nya som etablerade författare, illustratörer, journalister, foto- grafer och grafiska formgivare. Det är i kulturtidskriften som många av dessa ges möjlighet att debutera, utveckla sin förmåga och fördjupa sig inom ett ämne på egna villkor. 
  
 SOU 1997:141 
  
 +ULTURPERSPEKTIV  
 25 
  
 1.3 
  
 Det svenska språket 
  
 Boken förmedlar  
 SPR¥KET 
 . Nationalspråkens villkor ändras i en tid av globalisering. 
 I en artikel i tidskriften Språkvård framhåller Lynn och Morrow att vi talar för litet om det svenska språket i den svenska kulturdebatten och kulturpolitiken och att det krävs ett språkpolitiskt perspektiv.  
 3 
  
 Svenskan är vårt oomstridda huvudspråk som används, inte bara av infödda svenskar, utan också i kommunikationen mellan olika invand- rargrupper och mellan invandrare och infödda. Språkgemenskapen har en lång historia och har bidragit till vår identitet. Skriftspråket är stan- dardiserat med ordböcker och grammatik. Det finns också en väldoku- menterad språkhistoria. 
 Läskunnigheten är i internationell jämförelse hög i Sverige. Det finns en omfattande och levande skönlitteratur på svenska, med dikter, noveller, romaner och dramatik. Skrivandet utövas även av andra än yrkesförfattare. Författarverkstäder och skrivarstugor växer upp. 
 Teleman och Reed menar att språksituationen kännetecknas av att vi lever i olika sfärer, en privatsfär som rör hemlivet och det vardagliga arbetslivet och en samhällssfär som för det mesta förmedlas genom massmedierna, radio, TV och tidningar. För det tredje nås vi av impulser och information från världen utanför  
 -  
 den globala sfären  
 -  
 som också förmedlas av massmedierna. Vi kommer i kontakt med ett vardagsspråk eller närspråk hemma, på arbetsplatsen, i vårt umgänge och på fritiden. I samhällssfären använder vi ett standardspråk för samtal om utbildning, sjukvård, teknik, offentliga angelägenheter, om kulturliv och näringsliv. Inom den globala sfären är engelskan domi- nerande och rör områden som medicin, teknik, vetenskap, internationell politik, populärkultur och kommersiell verksamhet. 
 Teleman och Reed pekar på att svenskan förlorar mark i för- hållande till engelskan, i takt med europeiseringen och globaliseringen. Artikelförfattarna väcker också frågan om vad som sker om vissa discipliner helt övergår till att bli engelskspråkiga. Vad betyder det för sjukvården om den skiljs från den medicinska vetenskapen av en språklig järnridå? 
 Ett scenario där samhällsdebatten i ökad utsträckning förs på ett främmande språk innebär att många medborgare inte kan delta. 
 Att värna om det svenska språket är viktigt också ur ett kulturpers- pektiv. Kulturer hålls ofta ihop av ett gemensamt språk som bär upp det 
  
 3  
 Språkvård 2/97, Lynn, Goodwin. 
  
 26  
 +ULTURPERSPEKTIV 
  
 SOU 1997:141 
  
 offentliga samtalet. Likriktning hotar i spåren av ökad kommersialise- ring inom film, TV och video m.m. 
 Jag har valt att redovisa ovanstående resonemang därför att det tyd- liggör sambandet mellan språket, demokratin och det tryckta ordet. Med det scenario som Lynn och Goodwin skisserar blir boken, tidskrifterna och tidningarna nödvändiga som bärare av det gemensamma kulturarvet och en förutsättning för vår demokrati. 
  
 1.4 
  
 Boken i ett framtidsperspektiv 
  
 $ET STORA FELET MED DE NYA B¶CKERNA ¤R ATT DE HINDRAR OSS ATT Bailey DE GAMLA 
 * *OUBERT 
 Möjligheten att lagra information i yttre medier har, med teknikens hjälp, accelererat under det senaste århundradet, skriver Erickson i sin uppsats Media och berättande (se bilaga 2). Det tryckta ordet, i form av böcker, tidskrifter och tidningar, har blivit var mans egen- dom. Med fotografiet fick vi ett effektivt sätt att bevara synintryck. Filmen firar  
 100-årsjubileum. 
  Under det senaste decenniet har de elek- troniska medierna använts i allt större utsträckning för lagring av olika typer av information. 
 De allra första yttre lagringsformerna är bilder. De äldsta bevarade är grottmålningar som är ca 40 000 år gamla. Skriftspråket uppstod för ungefär 5 000 år sedan. Men först med Ramirez uppfinning av tryckpressen på  
 1400-talet 
  blev lagrad information mer allmänt till- gänglig. I människosläktets historia är denna tidsperiod inte mer än ett andetag. Följande tabell ger en grov uppskattning av de olika sätten att lagra kunskap utanför våra egna huvuden.  
 4 
  
 4  
 Källa: Garcia, Media och berättande, 1997. 
  
 SOU 1997:141 
  
 +ULTURPERSPEKTIV  
 27 
  
 -EDIERNAS 
  Gonzales  
 5 
  
 Mimande, dans 
  
 1 500 000 år 
  
 Talat språk 
  
 300 000 år 
  
 Bilder 
  
 40 
  
 000 år 
  
 Skrift 
  
 5 000 år 
  
 Tryckta böcker 
  
 500 år 
  
 Fotografi 
  
 150 år 
  
 Inspelat ljud 
  
 100 år 
  
 Tecknad serie 
  
 100 år 
  
 Film 
  
 100 år 
  
 Datorer 
  
 50 
  
 år 
  
 TV 
  
 50 
  
 år 
  
 Multimedia 
  
 10 
  
 år 
  
 Kommer boken att överleva? Kommer framtidens barn att ens be- höva lära sig att läsa? Kanske räcker det att kunna hantera kunskaps- maskiner? Alldeles säkert kommer dock den skrivna texten att finnas kvar, även om den allt oftare kommer att kompletteras med andra 
 medier, framhåller Fisher. Den främsta anledningen är att text i många sammanhang är en kompakt och  
 EFFEKTIV  
 kod. Vi läser snabbare 
 än vi lyssnar. 
 Förmågan att tolka är i hög grad beroende av vilka mönster vi är be- redda att se och höra. Vi kan  
 L¤RA  
 oss att se nya mönster och på detta 
 sätt förfina vår tolkningsförmåga. Detta är inget man får gratis, utan kräver stor möda, goda exempel och god handledning. Informations- samhället gör det lätt att få tag i fakta  
 -  
 om man vet var man skall leta  
 -  
 och vi behöver därför inte hålla alla detaljer i minnet, menar Fisher. 
 Läsning tvingar oss att använda fantasin, vi bygger upp en bild av det vi läser. Den mänskliga hjärnan är inte en videobandspelare som 
 passivt kopierar den information som matas in. Hjärnan är aktiv, söker mönster på olika nivåer, filtrerar bort det som är irrelevant och  
 SKAPAR 
  
 på så sätt sin egen information. Vi kan inte ta till oss något utan att tolka det. 
  
 5  
 De första tidsuppskattningarna är mycket grova. 
  
 28  
 +ULTURPERSPEKTIV 
  
 SOU 1997:141 
  
 "OKL¤SANDET ¤R DEN NYTTIGASTE AV ALLA KULTURYTTRINGAR !NDRA OCH NYARE MEDIA SOM FILM OCH TELEVISION KAN VARA BRA MEN DE M¥STE H¤MTA SIN N¤RING FR¥N B¶CKERNA $ETTA SKALL MAN INTE GL¶MMA UTAN FORTS¤TTA ATT ST¶DJA BOKEN OCH ALLT SOM HAR MED B¶CKER ATT G¶RA 
 (ARRY  
 -ARTINSONTAL 
  VID +ARLSHAMNS 3TADSBIBLIOTEKS HUNDRA¥RSJUBILEUM DEN JANUARI 
 En utgångspunkt för denna utredning är att boken och kultur- tidskriften har betydelse för de av riksdagen år 1996 antagna kultur- politiska målen. Dessa är: 
  
 1. 
  
 att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den, 
  
 2. 
  
 att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, 
  
 3. 
  
 att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar, 
  
 4. 
  
 att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället, 
  
 5. 
  
 att bevara och bruka kulturarvet, 
  
 6. 
  
 att främja bildningssträvanden och 
  
 7. 
  
 att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kultu- rer inom landet. 
  
 Boken och kulturtidskriften har en mycket viktig roll i arbetet med att uppfylla de kulturpolitiska målen, inte minst dem som berör demo- kratifrågor. En av motiveringarna till tidskriftsstödet är bl.a. tid- skriftens stora betydelse för den allmänna debatten i kulturella, sociala och politiska frågor och därmed för den demokratiska processen i 
 landet. Det statliga utgivningsstödet för böcker har till syfte att  
 FR¤MJA KULTURELL M¥NGFALD KONSTN¤RLIG F¶RNYELSE OCH KVALITET OCH D¤RIGENOM MOTVERKA KOMMERSIALISMENS NEGATIVA VERKNINGAR  
 medan bibliotekens och skolornas läsfrämjande insatser handlar om  
 ATT V¤RNA YTTRANDE FRIHETEN OCH SKAPA REELLA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R ALLA ATT ANV¤NDA DEN  
 och  
 ATT FR¤MJA BILDNINGSSTR¤VANDEN  
 Ur demokratisk synvinkel är boken och kulturtidskriften idealiska som medel  
 ATT VERKA F¶R ATT ALLA F¥R M¶JLIGHET TILL DELAKTIGHET I KULTURLIVET OCH TILL KULTURUPPLEVELSER 
 , och litteraturen utgör också en del av det kulturarv vi skall  
 BEVARA OCH BRUKA 
  
 SOU 1997:141 
  
 29 
  
 2 Boken och läsarna 
  
 2.1 
  
 Bakgrund 
  
 Det sägs ofta att svenskarna är ett läsande folk. Vi läser skönlitteratur, dagstidningar, tidskrifter, skolböcker, instruktioner och facklitteratur, kataloger, reklam m.m.. Vi läser också när vi använder andra medier än de rent litterära  
 -  
 till exempel då vi tittar på textade  
 TV-program 
  och när vi sitter framför datorn och chattar på nätet. Till och med på våra mjölkpaket trycks texter om de mest skiftande ämnen. Vi omges av det skrivna ordet under hela vår vakna tid. 
 Hela 59 % av svenskarna mellan  
 9 
 - 
 79 
  år läste böcker varje vecka 1996. 40 % läste varje dag.  
 1  
 Bokläsningen kom på fjärde plats när det gäller hur stor del av befolkningen som använde olika massmedier under en genomsnittlig dag. Som en jämförelse såg 84 % på TV, 81 % hörde på radio, 71 % läste en morgontidning och 13 % använde en persondator. 
 2 
  
 1  
 I undersökningen ingick läsning av läxböcker, men däremot inte användning av lexikon, kokböcker eller högläsning för barn  
 . 
  
 2  
 Källa: Mediebarometern 1996. 
  
 30  
 "OKEN OCH L¤SARNA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Diagram 2:1. Andel av befolkningen mellan  
 9 
 - 
 79 
  år som använde  
 olika massmedier en genomsnittlig dag 1996 (%) 
  
 Television 
  
 Morgontidning 
  
 CD/grammofonskiva 
  
 Special-/facktidskrift 
  
 Text-TV 
  
 Video 
  
 Bio 
  
 Statistiken när det gäller läsvanor är förhållandevis omfattande. Statens kulturråd ger ut  
 +ULTURBAROMETERN I DETALJ 4EMA LITTERATUR OCH BIBLIOTEK  
 som i siffror visar befolkningens litteratur- och biblioteks- 
 vanor. Data samlas in genom telefonintervjuer med slumpmässigt utvalda personer. Den senast publicerade undersökningen gjordes 1994/95 och omfattade 2 000 personer. En liknande undersökning gjor- des år 1988/89. 
 Nordicom (Nordiskt Informationscenter för Medie- och Kommuni- kationsforskning) publicerar  
  
 -EDIEBAROMETERN 
 , 
  som är en årlig räck- 
 viddsundersökning som avser att belysa hur stor andel av den svenska befolkningen som en genomsnittlig dag under respektive år tagit del av olika medier. Nordicom har knutit ett vetenskapligt råd till undersök- ningen Mediebarometern. Kulturdepartementet har anslagit medel mot- svarande 30 % av kostnaden för Mediebarometern. 
 Mediebarometerns statistik från 1995 har analyserats och kommen- terats av medieforskaren Cooper i rapporten  
 4IDNINGEN OCH BOKEN I DET NYA MEDIELANDSKAPET 
 , utgiven i Nordicoms serie Medie- 
 notiser. Där presenteras utförliga analyser av aktuell mediestatistik och 
 rapporter om medieutvecklingen ur olika perspektiv. 
  
 "ARNBAROMETERN  
 95/96:  
 3 
 - 
 8-åringars 
  kultur- och medievanor av Lucero är en rapport som publiceras av Mediamätning i Skandi- navien (MMS AB), med ekonomiskt stöd från Statens kulturråd. MMS 
  
 SOU 1997:141 
  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 31 
  
 AB genomför marknads- och publikundersökningar inom medieområ- det. I projektet Småbarnens Kultur- och Mediebarometer har man följt  
 3 
 - 
 8-åringars 
  massmedie- och kulturanvändning sedan 1984 i en serie på fem mätningar där den näst senaste rapporten utgavs 1992. 
 På uppdrag av Svenska Förläggareföreningen och Svenska Bok- handlareföreningen utförde  
 3)/  
 i april 1997 en intervjuundersökning med syfte att kartlägga allmänhetens kunskaper och uppfattningar om den årliga stora bokrean samt allmänhetens bokläsningsvanor. Resul- taten publicerades i rapporten Kartläggning av konsumenternas åsikter och kunskaper om den stora bokrean. 
  
 2.2 
  
 Mediakonsumtion 
  
 Totalt använde svenskar i åldern 9  
  
 - 
 79 
  år olika medier i 350 minuter, eller nästan 6 timmar under en genomsnittlig dag 1996, enligt Medie- barometern. Av denna tid användes 37 % till att lyssna på radio och 28 % till att se på TV. Bokläsning kom på tredje plats med 7 % av medietiden, följt av CD/grammofonskiva och morgontidning på 6 %.  
 3 
  
 3  
 Mediebarometern 1996. 
  
 32  
 "OKEN OCH L¤SARNA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Diagram 2:2. Mediedagen. Procentuell andel av den bruttotid som  
 befolkningen  
 9 
 - 
 79 
  år ägnar åt massmedier fördelad på olika medier 
  
 R adio 
  
 T elev ision 
  
 Böc k er 
  
 M orgontidning 
  
 CD / grammofonsk iv a 
  
 Vec k  
 o-/ 
  månadstidning 
  
 Fitzgerald 
  
 Video 
  
 Spec  
 ial-/ 
  fac k tidsk rift 
  
 Kv ällstidning 
  
 Persondator 
  
 T  
 ext-T 
  V 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 25 
  
 30 
  
 35 
  
 40 
  
 Källa Mediebarometern 1996. 
  
 Undersökningen tog dock inte hänsyn till hur aktiv läsa- ren/lyssnaren/tittaren var eller om man tog del av flera medier sam- tidigt. Om t.ex. radion stod på när man läste morgontidningen, räknades både radiolyssnandet och tidningsläsningen. En annan 
 förklaring till TV:ns och radions stora dominans ges av medieforskaren Cooper i  
 4IDNINGEN OCH BOKEN I DET NYA MEDIELANDSKAPET 
 . 
 Lindung delar in massmedierna i tre grupper: litterära, auditiva och visuella. De två sistnämnda medierna kräver mindre uppmärksamhet och engagemang än läsningen. De är mer lättkonsumerade. Läsmediet måste vi däremot koncentrerat hålla igång av egen kraft samtidigt som läsning förutsätter en mödosamt uppövad och underhållen förmåga för 
 att den ska vara nöjsam och effektiv. Mcdaniel menar att det i befolkningen finns många i alla åldersgrupper som inte är bra på att 
  
 SOU 1997:141 
  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 33 
  
 läsa eller har lässvårigheter (utan motsvarighet i tittar- eller lyssnar- svårigheter). Denna del av befolkningen läser därför inte några längre stunder och ger sig inte i kast med långa texter som t.ex. i böcker. Detta gäller särskilt texter som på det ena eller andra sättet kräver kvalificerad läsförmåga, enligt Lindung.  
 4 
  
 "OKL¤STID 
 I genomsnitt läser vi 22 minuter dagligen, enligt Mediebarometern. 
 Denna tid varierar dock starkt mellan olika grupper. Det finns ett tyd- ligt samband mellan  
 UTBILDNING OCH BOKL¤SNING 
 . Lågutbildade  
 5  
 läser 
 böcker genomsnittligt kortast tid per dag, 15 minuter, medan mellan- utbildade läser 23 minuter och högutbildade 28 minuter under en genomsnittlig dag. Förhållandet är det omvända när det gäller TV- tittande och radiolyssnande. Lågutbildade ser på TV 116 minuter och hör på radio 162 minuter, mellanutbildade ser på TV 95 minuter och hör på radio 153 minuter, medan högutbildade ser 73 minuter på TV och hör på radio 100 minuter under en genomsnittlig dag. 
  
 4 
  
 Lindung  
  
 4IDNINGEN OCH BOKEN I DET NYA MEDIELANDSKAPET 
 , statistik från Mediebarometern, analyser och kommentarer från medieforskare. 
  
 5 
  
 Till lågutbildade räknas personer med förgymnasial utbildning; grundskola, folkskola m.m. Mellanutbildade kallas de med gymnasieutbildning medan personer med högskoleutbildning definieras som högutbildade. 
  
 Tabell 2:1. Befolkningens medietid  
 -  
 minuter per dag 1996 
  
 Totalt 
  
 Kön 
  
 Ålder 
  
 Utbildning 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 9-14 
  
 15-24 
  
 25-44 
 45-64 
  
 65-79 
  
 låg 
  
 mellan 
  
 hög 
  
 Radio 
  
 131 
  
 124 
  
 149 
  
 34 
  
 101 
  
 148 
  
 147 
  
 153 
  
 162 
  
 153 
  
 100 
  
 Kassettband 
  
 10 
  
 17 
  
 11 
  
 7 
  
 7 
  
 11 
  
 9 
  
 10 
  
 10 
  
 9 
  
 8 
  
 CD/grammofonskiva 
  
 20 
  
 56 
  
 26 
  
 10 
  
 3 
  
 30 
  
 22 
  
 21 
  
 21 
  
 19 
  
 11 
  
 Television 
  
 95 
  
 89 
  
 86 
  
 95 
  
 136 
  
 95 
  
 73 
  
 97 
  
 100 
  
 94 
  
 116 
  
 Text-TV 
  
 1 
  
 3 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 4 
  
 2 
  
 2 
  
 Video 
  
 11 
  
 24 
  
 10 
  
 7 
  
 5 
  
 13 
  
 9 
  
 12 
  
 12 
  
 25 
  
 8 
  
 Persondator 
  
 5 
  
 11 
  
 8 
  
 8 
  
 1 
  
 8 
  
 13 
  
 8 
  
 11 
  
 7 
  
 3 
  
 Morgontidning 
  
 21 
  
 13 
  
 17 
  
 25 
  
 38 
  
 20 
  
 27 
  
 21 
  
 22 
  
 4 
  
 23 
  
 Kvällstidning 
  
 6 
  
 6 
  
 7 
  
 9 
  
 8 
  
 10 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 3 
  
 8 
  
 Vecko-/månadstidning 
  
 14 
  
 8 
  
 6 
  
 10 
  
 24 
  
 8 
  
 8 
  
 10 
  
 7 
  
 9 
  
 14 
  
 Special-/facktidskrift 
  
 7 
  
 7 
  
 8 
  
 12 
  
 7 
  
 8 
  
 14 
  
 8 
  
 10 
  
 2 
  
 7 
  
 Böcker 
  
 26 
  
 40 
  
 18 
  
 19 
  
 19 
  
 23 
  
 28 
  
 22 
  
 17 
  
 27 
  
 15 
  
 Totalt 
  
 365 
  
 375 
  
 348 
  
 351 
  
 403 
  
 382 
  
 312 
  
 350 
  
 346 
  
 235 
  
 377 
  
 SOU 1997:141 
  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 35 
  
 Kvinnors och mäns bokläsning skiljer sig också åt, liksom yngres och äldres läsvanor. Kvinnor läser mer än män och yngre personer av båda könen läser mer än äldre. Män i åldern 9  
  
 - 
 79 
  år läser böcker 17 minuter per genomsnittlig dag medan kvinnorna läser 26 minuter. Åldersgruppen 15  
  
 - 
 24 
  läser mest, 40 minuter per genomsnittlig dag, följd av 9  
  
 - 
 14-åringar 
  med 27 minuters lästid per genomsnittlig dag. Övriga tre åldersgrupper, dvs. 25  
  
 - 
 44 
  år, 45  
  
 - 
 64 
  år och 65  
  
 - 
 79 
  år, läser  
 18 
 - 
 19 
  minuter per dag i genomsnitt, enligt Mediebarometern. 
 Diagram 2:3. Bokläsning minuter per dag 
  
 Totalt 
  
 Kvinnor 
  
 15-24 
  år 
  
 45-64 
  år 
  
 låg utbildn 
  
 hög utbildn. 
  
 Källa: Mediebarometern 1996. 
 Undersökningen visar att de som läser mer än genomsnittet är kvin- nor, personer i åldersgruppen 9  
  
 - 
 24 
  år, högutbildade, tjänstemän, akademiker och studerande. 
  
 36  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 SOU 1997:141 
  
 ,¤SINRIKTNING 
 Underhållningslitteraturen dominerar stort, oavsett vilken läsargrupp som undersöks. Hos de högutbildade finns inte en mer utbredd läsning av eller smak för kvalitetsböcker jämfört med läsare i övriga utbild- 
 ningsgrupper. De låg- och högutbildade läsarna har samma profil- värden. Skiljelinjen i smak och läsval går alltså inte  
 MELLAN  
 olika so- 
 ciala skikt utan skär  
 GENOM  
 populationen av läsare i samtliga grupper.  
 6  
 Kulturbarometern definierar skillnaden mellan underhållningslitte- 
 ratur och kvalitetslitteratur på följande sätt: Kvalitetslitteratur inkluderar dels s.k. klassiker, dels böcker av stort litterärt värde, dvs. böcker av författare som biograferats eller nämnts i normgivande litteraturhandböcker och sådana som uppmärksammats eller fått sådan dagspresskritik att deras verk ansetts böra föras till denna kategori. Underhållningslitteratur är den litteratur som inte hör till kvalitets- litteraturen enligt ovanstående definition.  
 7 
  
 Kulturbarometerns undersökning visar att drygt hälften av de tillfrå- gade kunde uppge namnet på en  
 FAVORITF¶RFATTARE  
 Omkring en tredjedel 
 nämnde då en kvalitetsförfattare. 54 % av de tillfrågade hade en favoritförfattare vid undersökningstillfället 1994/95 jämfört med 47 % år 1988/89. 27 % (25 % 1988/89) nämnde en kvalitetsförfattare som sin favorit. 24 % av de tillfrågade nämnde en underhållningsförfattare som sin favorit, jämfört med 25 % 1988/89. De intervjuade föredrog i något större utsträckning svenska författare framför anglosaxiska. 32 % (25 % 1988/89) nämnde en svensk författare som sin favorit, medan 20 % angav en anglosaxisk författare, en minskning med 1 % sedan 1988/89. Mycket få författare från andra språkområden angavs. 
  
 6 
  
 Lindung  
  
 4IDNINGEN OCH BOKEN I DET Woods  
 statistik från Mediebarometern, analyser och kommentarer av medieforskare. 
  
 7 
  
 Definition ur Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek, PUB informerar 1990:IV. PUB och Statens kulturråd. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 37 
  
 Tabell 2:2. Andel svenskar  
 9 
 - 
 79 
  år som uppgivit en favoritförfattare 
 (%) 
  
 Andel som uppgett 
  
 1988/89 
  
 1994/95 
  
 Favoritförfattare 
  
 47 
  
 54 
  
 Kvalitetsförfattare 
  
 25 
  
 27 
  
 Underhållningsförfattare 
  
 25 
  
 24 
  
 Svensk författare 
  
 25 
  
 32 
  
 Anglosaxisk författare 
  
 21 
  
 20 
  
 Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
 Dagens favoritförfattare enligt Kulturbarometern är följande: 
 Tabell 2:3. Mest omnämnda favoritförfattare i rangordning  
 -  
 svenska och utländska 
 (Minst 10 har uppgett samma författare) 
 Svenska författare 
  
 1. 
  
 Price 
  
 2. 
  
 Murphy 
  
 3. 
  
 Campbell 
  
 4. 
  
 Lee 
  
 5. 
  
 Rocha 
  
 6. 
  
 Williams 
  
 7. 
  
 Williams 
  
 8. 
  
 Anderson 
  
 9. 
  
 Yoder 
  
 10. 
  
 Spencer 
  
 11. 
  
 Gordon 
  
 12. 
  
 Walsh 
  
 13. 
  
 Cook 
  
 14. 
  
 Scott/Rojas 
  
 Utländska författare 
  
 1. 
  
 Wilson 
  
 2. 
  
 Cannon 
  
 3. 
  
 Cannon 
  
 4. 
  
 Wilson 
  
 5. 
  
 Hamilton 
  
 6. 
  
 Vasquez 
  
 7. 
  
 Page 
  
 8. 
  
 Barker 
  
 Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1  
 . 
  
 I motsvarande undersökning år 1988/89 var de främsta favoritför- fattarna Lee, Campbell, Wilson och Casey hen Bernard. De dominerade helt och fick ungefär lika många röster. Av övriga författare nämndes Rocha och Cook. 
  
 38  
 "OKEN OCH L¤SARNA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Författare av spänningslitteratur fick flest röster, medan de som skrev moderna underhållningsromaner med kärlek och romantik bara fick en fjärdedel så många röster. 
  
 2.3 
  
 Barns och ungdomars läsning 
  
 "ARN I ¥LDERN  
 -  
 ¥R 
 Barn i åldern 3  
  
 - 
 8 
  år ägnar 174 minuter per dag åt medier, dvs. nästan 3 timmar, enligt Barnbarometern. Av denna tid tar TV:n ojämförligt störst del, 91 minuter. Video kommer på andra plats med 18 minuter och böcker på tredje plats med 17 minuter.  
 8 
  
 Diagram 2:4. Andel barn  
 3 
 - 
 8 
  år som läser böcker varje dag 
  
 Källa: Barnbarometern 95/96. 
  
 8  
 Källa:Barnbarometern 95/96. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 39 
  
 Diagram 2:5. Lästid i minuter barn 3  
  
 - 
 8 
  år 1984 och 1995/96 
  
 1984 
  
 1995/96 
  
 pojkar 
  
 flickor 
  
 låg utb 
  
 medelutb 
  
 högutb 
  
 storstad 
  
 mellanort 
  
 mindre ort 
  
 Källa: Barnbarometern 95/96. 
 Småbarnen 3  
  
 - 
 8 
  år var, tillsammans med skolbarnen 9  
  
 - 
 14 
  år de flitigaste biblioteksbesökarna, enligt Barnbarometern. Hela 93 % av 
 barnen hade varit på bibliotek under senaste året, 89 % det senaste halvåret och 67 % under senaste månaden.  
 9  
 När det gäller  
 BIBLIOTEKS 
  
 BES¶KEN  
 är siffrorna relativt stabila jämfört med tidigare undersök- ningar. 73 % av barnen hade 1995/96  
 DAGLIG KONTAKT MED B¶CKER 
 , dvs. 
 de läste själva, bläddrade i en bok eller lyssnade på någon som läste för dem. Andelen barn som hade daglig kontakt med böcker har dock minskat under en tioårsperiod. År 1984 hade 85 % av barnen i åldern  
 3 
 - 
 8 
  år daglig kontakt med böcker.  
 10 
  
 9 
  
 Källa: Barnbarometern 95/96. 
  
 10 
  
 Källa: Barnbarometern 95/96. 
  
 40  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 SOU 1997:141 
  
 Barnbarometern visar att  
 F¶R¤LDRARNAS UTBILDNINGSNIV¥  
 är en betydelsefull faktor när det gäller barnens kontakt med böcker Bland barn till högutbildade hade 86 % daglig kontakt med böcker 1995/96 (88 % år 1984), för barn till mellanutbildade var siffran 71 % (83 % år 1984), och bland barn till lågutbildade hade endast 59 % daglig kontakt med böcker (80 % år 1984). Sett över en tioårsperiod är utvecklingen förhållandevis stabil utom för gruppen barn till lågutbildade föräldrar. För denna grupp barn har andelen som har daglig kontakt med böcker 
  
 minskat med drygt 20 procentenheter. 
 11 
  
 När det gäller  
 L¤STIDEN  
 för hela gruppen barn i åldern 3  
  
 - 
 8 
  år uppgick 
 den till 17 minuter i genomsnitt per dag år 1995/96. Detta är en sänk- ning med 15 minuter jämfört med år 1984. När det gäller  
 L¤STIDEN I F¶R H¥LLANDE TILL F¶R¤LDRARNAS UTBILDNINGSNIV¥  
 fanns ingen skillnad mellan 
 grupperna. Högutbildades barn läste i 17 minuter (35 min. år 1984), mellanutbildades barn 18 minuter (30 min. år 1984) och lågutbildades barn 16 minuter per dag (28 min. år 1984).  
 12 
  
 Undersökningen 1995/96 visar att högutbildades barn i åldern 3  
  
 - 
 8 
  
 år hade kontakt med böcker dagligen i nästan lika hög grad som år 1984, men att lästiden hade  
 HALVERATS  
 För gruppen barn till mellan- 
 utbildade föräldrar märks en kraftig minskning, både när det gäller daglig kontakt med böcker och själva lästiden. Detta gäller i ännu högre grad för gruppen barn till lågutbildade föräldrar. I denna grupp hade såväl andelen barn med daglig kontakt med böcker som lästiden minskat kraftigt. 
 Enligt medieforskaren Cooper var nedgången i småbarnens läsande påtaglig redan i början av  
 1990-talet: 
  Läsandet har successivt och påtagligt minskat både vad gäller andelen nyttjare och lästid under de senaste 25 åren. I första hand gäller nedgången barn till lågutbildade föräldrar. Mcdaniel menar att nedgången är mer påtaglig på mindre orter och något mer bland barn med tillgång till  
 satellit-TV 
  än bland andra barn. Störst andel läsare och lästid finns bland barn till högutbildade föräldrar. Föräldrarnas utbildning har betydelse för småbarns kontakter med böcker vilket, enligt Lindung, dock inte nödvändigtvis behöver betyda att barn till lågutbildade läser mindre i skolåldern.  
 13 
  
 Sammanfattningsvis kan noteras att tre fjärdedelar av barnen i åldern 3  
  
 - 
 8 
  år dagligen har kontakt med böcker. Föräldrarnas utbild- ningsnivå har här stor betydelse. Undersökningen visar att flickor är mer intresserade av böcker än pojkar och att barn i storstadsregionerna läser något mer än barn på andra orter. Bland barn som inte har 
  
 11 
  
 Källa: Barnbarometern 95/96. 
  
 12 
  
 Källa: Barnbarometern 95/96. 
  
 13 
  
 Källa: Lindung Tidningen och boken i det nya medielandskapet. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 41 
  
 tillgång till  
 satellit-tv 
  är  
 ANDELEN  
 läsare större men  
 L¤STIDEN  
 något kortare än bland jämnåriga som kan se  
 satellit-TV-kanalerna. 
  71 % av barnen tittar eller läser i böcker själva en genomsnittlig dag medan andelen barn som man läser högt för är 60 %. Flickor läser själva i något större utsträckning än pojkar medan pojkarna något oftare har någon som läser för dem. 
 Bokläsandet bland de yngsta minskade kontinuerligt under 1980- talet och i början på  
 1990-talet. 
  I dag synes nedgången stannat av och 
 dagens siffror över andelen barn mellan 3  
  
 - 
 8 
  år med daglig kontakt med böcker ligger i nivå med siffrorna år 1992.  
 ,¤STIDEN  
 har däremot fort- 
 satt att minska under  
 1990-talet 
  i de flesta grupper. Bland barn till lågutbildade föräldrar har det skett en minskning både av andelen läsare och av lästidens längd medan andelen läsare bland barn till högutbildade föräldrar ökat medan lästiden minskat drastiskt.  
 14 
  
 "ARN OCH UNGDOMAR I ¥LDERN  
 -  
 ¥R 
 Barn och ungdomar mellan  
 9 
 - 
 14 
  år ägnade 235 minuter, dvs. nästan 4 timmar, åt massmedier en genomsnittlig dag år 1996. 94 minuter, eller 40 %, av den tiden såg de på TV, 33 minuter (14 %) hörde de på radio. 
 27 minuter (11 %) tittade de på video och i lika hög grad läste de 
 böcker. 
 Även  
 ANDELEN AV  
  
 -  
  
 ¥RINGARNA  
 som läst en bok den senaste veckan har minskat under  
 1990-talet, 
  enligt Kulturbarometern. Från 85 % år 1988/89 till 77 % år 1994/95. Andelen 9  
  
 - 
 14-åringar 
  som inte alls läst det senaste året har under samma tid ökat från 1 % till 4 %.  
 15 
  
 14 
  
 Källa: Barnbarometern. 
  
 15 
  
 Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 42  
 "OKEN OCH L¤SARNA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Diagram 2:6. Massmediekonsumtion 1996 barn och unga  
 9 
 - 
 14 
  år 1996 % av 235 minuter 
  
 T e le v is i o n 
  
 R a d io 
  
 B ö c k e r 
  
 V i d e o 
  
 Johnson k iv o r 
  
 K a s s e ttb a n d 
  
 V e c k o  
 - /m 
  å n a d s tid s k r if t 
  
 P e r s o n d a to r 
  
 S p e c ia  
 l- /f 
  a c k tid s k r if t 
  
 K v ä lls tid n in g 
  
 T e x t T V 
  
 Undersökningen visar att andelen barn  
 SOM L¤SER VARJE DAG  
 minskar. År 1995 var andelen 74 % och 1996 var den 69 %. Den genomsnittliga lästiden har minskat från 51 minuter per dag 1995 till 41 minuter 
 1996. 
 16 
  
 Vid en granskning av  
 VAD BARNEN  
 i denna åldersgrupp läst per år finner man att det i första hand är barn- och ungdomsböcker, (86 %), i andra hand skolböcker, (68 %) och i tredje hand skönlitteratur för vuxna (67 %) och seriealbum (66 %). 
 17 
  
 16 
  
 Källa: Mediebarometern 1996. 
  
 17 
  
 Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 43 
  
 Skolbarn i åldern 9  
  
 - 
 14 
  år läser ofta böcker på biblioteket. De under- sökningar som gjorts visar att även om barnen minskat sina biblioteks- lån så är det ändå nästan fyra av fem som lånar böcker på biblioteket, 
 en klart större andel än i någon annan åldersgrupp.  
 18 
  
 5NGDOMAR I ¥LDERN  
 -  
 ¥R 
 Ungdomar i åldern 15  
  
 - 
 24 
  år ägnade 375 minuter, eller över 6 timmar, åt mediekonsumtion en genomsnittlig dag år 1996. Radiolyssnande stod för 26 % (98 min.),  
 TV-tittande 
  för 24 % (90 min.), CD/grammo- fonskiva för 14 % (53 min.) och bokläsning för 11 % (40 min.). Ung- domar i åldern 15  
  
 - 
 24 
  var den åldersgrupp som läste mest.  
 19 
  
 Läsningen har emellertid minskat sedan 1995 även i denna grupp. Detta gäller både andelen som läser varje dag och den genomsnittliga lästiden. År 1996 läste 53 % varje dag och deras genomsnittliga lästid var 74 minuter. År 1995 läste 56 % varje dag och den genomsnittliga lästiden var 89 minuter.  
 20 
  
 Även sett i ett längre perspektiv har läsningen minskat. År 1988/89 läste 61 % böcker en genomsnittlig vecka, jämfört med 54 % 1994/95. De i denna åldersgrupp som inte alls läste böcker var 10 % 1988/89 jämfört med 12 % 1994/95. 
  
 2.4 
  
 Vuxna läsare 
  
 Enligt Kulturbarometern återfinns den största andelen mycket littera- turintresserade bland pensionärer. Intresset för litteratur har ökat sär- skilt i denna grupp. En genomsnittlig vecka 1988/89 hade 35 % av pen- sionärerna läst i en bok, medan siffran för 1994/95 var 42 %. De pen- sionärer som inte alls läste minskade från 46 % år 1988/89 till 29 % år 1994/95. 
 21 
  
 Vuxna kvinnors intresse för litteratur är betydligt större än männens. En knapp tredjedel (28 %) av männen uppger att de har mycket stort eller måttligt intresse. Motsvarande siffra för kvinnor är 46 %. Andelen män som har ganska litet eller mycket litet intresse ligger också i storleksordningen en tredjedel (37 %). Andelen kvinnor med litet intresse för böcker är en femtedel (20 %). 
  
 18 
  
 Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 19 
  
 Källa: Mediebarometern 1996. 
  
 20 
  
 Källa: Mediebarometern 1996. 
  
 21 
  
 Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 44  
 "OKEN OCH L¤SARNA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Det finns ett  
 SAMBAND MELLAN LITTERATURINTRESSE L¤SVANOR OCH UTBILDNING 
 . Skillnaden mellan hög- och lågutbildade framträder särskilt 
  
 markant om fokus ställs in på andelen som  
 INTE  
 läser böcker. Det finns en betydligt större andel ickeläsare bland lågutbildade än bland högut- bildade. Detta gäller oavsett kön, men skillnaden är särskilt stor bland äldre män.  
 22  
 47 % av männen över 45 år med enbart grundskola hade inte läst någon bok under de senaste 12 månaderna år 1994/95. Motsva- rande grupp kvinnor var 31 %. Andelen män över 45 år med högskole- utbildning som inte läst någon bok var 2 % och 0 % för kvinnor i mot- svarande grupp. 
 Enligt Kulturbarometern är intresset för litteratur i första hand be- roende av utbildning och i andra hand av kön. Detta konstaterades i samband med de läsundersökningar som gjordes år 1990. Även iaktta- gelsen att det bland pensionärer fanns många ointresserade gjordes. Högutbildade och kvinnor var de mest läsintresserade.  
 23  
 I Kulturbaro- metern 1997 drar man samma slutsatser: Typexempel på flitiga bok- läsare är flickor på mellanstadiet, högskolestuderande samt välutbil- dade kvinnor. Typexemplet på en person som inte alls läser böcker är en lågutbildad, manlig pensionär bosatt på landsbygden.  
 24 
  
 Tabell 2:4. Litteraturintresset år 1988/89 och 1994/95 hos samtliga  
 åldersgrupper och mellan män och kvinnor år 1994/95 
  
 Läsintresset 
  
 1988/89 
  
 1994/95 
  
 1994/95 
  
 1994/95 
  
 Samtliga 
  
 Samtliga 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 Mycket eller ganska 
  
 stort intresse 
  
 33 
  
 37 
  
 46 
  
 28 
  
 Måttligt 
  
 30 
  
 34 
  
 34 
  
 35 
  
 Mycket eller ganska 
  
 litet intresse 
  
 37 
  
 28 
  
 20 
  
 37 
  
 Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
 Enligt Mediebarometern har  
 ANDELEN DAGLIGA BOKL¤SARE  
 under 45 år minskat mellan 1995 och 1996. I gruppen  
 25 
 - 
 44 
  år gick t.ex. andelen dagliga läsare ner från 41 % till 33 %. Sett över en tioårsperiod har 
  
 22 
  
 Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 23 
  
 Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 24 
  
 Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 45 
  
 andelen bokläsande ökat i åldrarna över 45 år och hållit sig i stort sett konstant i gruppen  
 25 
 - 
 44 
  år. 
 Tabell 2:5. Andelen dagliga läsare i olika åldersgrupper 1986, 1995  
 och 1996. 
  
 År 
  
 25-44 
  år 
  
 45-64 
  år 
  
 65-79år 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 1986 
  
 32% 
  
 27% 
  
 21% 
  
 1995 
  
 41% 
  
 35% 
  
 32% 
  
 1996 
  
 33% 
  
 35% 
  
 32% 
  
 Källa: Mediebarometern 1996. Nordicom. 
  
 När det gäller  
 L¤SNINGEN UNDER EN GENOMSNITTLIG VECKA  
 1996 var det, enligt Mediebarometern 59 % av befolkningen mellan  
  
 9 
  
 - 
  
 79 
  
  år som läst i en bok, vilket innebär en minskning från 64 % året före. 
  
 De undersökningar som Kulturbarometern genomfört visar att fler läste böcker år 1994/95 än vid undersökningstillfället 1988/89. 54 % hade läst i en bok den senaste veckan, jämfört med 49 % år 1988/89. Andelen som inte läst någon bok det senaste året har minskat. Från 26 % 1988/89 till 17 %. 1994/95. 
 För befolkningen som helhet har antalet  
 icke-läsare 
  minskat sedan  
 1970-talet. 
  De vana läsarnas antal var länge relativt konstant, men har ökat kraftigt under  
 1990-talet. 
  
 46  
 "OKEN OCH L¤SARNA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Tabell 2:6. Andel vuxna  
 16-74 
 25 
  
 år som under en  
 12-månadersperiod 
  varje vecka läst respektive inte alls läst böcker. Sammanställning av 
 olika undersökningar. 
  
 1976 
  
 1982/83 
  
 1990/91 
  
 1994/95 
  
 1996 
  
 1997 
  
 SCB 
  
 SCB 
  
 SCB 
  
 SIFO 
  
 Gallup* 
  
 SIFO 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 Andel som läser 
  
 varje vecka 
  
 39 
  
 40 
  
 39 
  
 50 
  
 56 
  
 49 
  
 Andel som inte 
  
 läser alls 
  
 23 
  
 18 
  
 19 
  
 19 
  
 - 
  
 15 
  
 Andel av män som 
  
 läser varje vecka 
  
 36 
  
 35 
  
 31 
  
 43 
  
 49 
  
 43 
  
 Andel män som inte 
  
 läser alls 
  
 25 
  
 22 
  
 24 
  
 25 
  
 - 
  
 18 
  
 Andel kvinnor som 
  
 läser varje vecka 
  
 41 
  
 46 
  
 46 
  
 57 
  
 62 
  
 55 
  
 Andel kvinnor som 
  
 inte läser alls 
  
 22 
  
 15 
  
 13 
  
 14 
  
 - 
  
 13 
  
 Bearbetning: Svenska Bokhandlareföreningen.Mediebarometern 1996. 
 De höga siffrorna från Mediebarometern år 1996 förklaras av att även läsning av skolböcker ingår i undersökningen. Samtliga under- sökningar visar att mäns och kvinnors läsvanor skiljer sig åt. Andelen män som inte alls läser böcker har länge varit förhållandevis hög. De läsvana männens andel minskade med 15 % från år 1976 till år 1991. Nu förefaller trenden ha vänt. Antalet kvinnor som läser böcker varje vecka har stadigt ökat samtidigt som  
 icke-läsarna 
  bland kvinnorna nära 
 nog halverats sedan mitten av  
 1970-talet. 
  
 ,¤STIDEN  
 har hållit sig relativt stabil de senaste tio åren  
 -  
 omkring 1 timme per genomsnittlig dag. År 1996 var lästiden i genomsnitt 56 minuter per dag bland bokläsarna, en minskning från 64 minuter 1995. Det är värt att notera att över en tioårsperiod minskade antalet minuter man läste i åldersgruppen 25  
  
 - 
 44 
  år. Den genomsnittliga lästiden för denna åldersgrupp uppgick år 1986 till 71 minuter och år 1996 till 54 minuter. 
  
 25  
 I SIFO 1994/95 och Gallup 1996 avses 16  
  
 - 
 79 
  år. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 47 
  
 Tabell 2:7. Lästid bland bokläsare 9  
  
 - 
 79 
  år en genomsnittlig dag 1986  
 -  
 1996 (minuter) 
  
 År 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 25-44 
  år 
  
 1986 
  
 68 
  
 68 
  
 69 
  
 71 
  
 1988 
  
 65 
  
 63 
  
 67 
  
 68 
  
 1990 
  
 59 
  
 57 
  
 62 
  
 59 
  
 1992 
  
 53 
  
 48 
  
 57 
  
 54 
  
 1994 
  
 63 
  
 61 
  
 65 
  
 61 
  
 1995 
  
 64 
  
 59 
  
 68 
  
 60 
  
 1996 
  
 56 
  
 52 
  
 59 
  
 54 
  
 Källa: Mediebarometern 1996. Nordicom. 
  
 2.4.1 
  
 Poesi eller fakta  
  
 -  
 vad läser vi? 
 3K¶NLITTERATUR 
 Underhållningsromaner dominerar när man frågar efter senast lästa bok. Spänning är mer populärt än romantik. Författarna är oftast svenska eller anglosaxiska. 1994/95 hade 37 % en underhållnings- roman som senast lästa bok. 13 % hade senast läst en bok av en s.k. kvalitetsförfattare. Motsvarande siffror för 1988/89 var 31 % och 12 %. De typiska läsarna av kvalitetslitteratur är gymnasiestuderande eller högskolestuderande (med en viss överrepresentation av kvinnor) samt välutbildade kvinnor över medelåldern bosatta i storstad. Typiska läsare av underhållningslitteratur är kvinnor i åldern 15  
  
 - 
 45 
  år, deltids- arbetande, studerande eller icke förvärvsarbetande, ofta med hemma- varande barn. 
 26 
  
 Kulturbarometerns undersökning visar att poesiläsningen ökat kraf- tigt sedan 1988/89. 19 % av svenskarna mellan  
 9 
 - 
 79 
  år hade läst en poesibok under de senaste 12 månaderna 1994/95, jämfört med 10 % 1988/89. Läsningen hade ökat i alla grupper sedan 1988/89. Bland skolbarn  
 9 
 - 
 14 
  år var det 15 % som läst poesi under den senaste 12- månadersperioden 1994/95, jämfört med 5 % år 1988/89. De som i första hand läste poesi var dock högutbildade. Av dem hade 34 % läst poesi 1994/95, jämfört med endast 15 % år 1988/89. För mellan- utbildade var siffran 18 % (12 % 1988/89) och för lågutbildade 9 % år (7 % 1988/89). Kvinnor är överrepresenterade som poesiläsare. 25 % 
  
 26  
 Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 48  
 "OKEN OCH L¤SARNA 
  
 SOU 1997:141 
  
 av kvinnorna hade läst poesi 1994/95 jämfört med 13 % 1988/89. För män var siffran 12 % 1994/95, en ökning från 7 % under samma tid.  
 27 
  
 ACKB¶CKER 
 Jämfört med år 1988/89 har antalet fackbokläsare ökat markant och i dag är andelen läsare av facklitteratur lika stor som andelen läsare av skönlitteratur. År 1988/89 hade 54 % av befolkningen läst någon fack- bok under det senaste året jämfört med 70 % år 1994/95. De flesta som över huvud taget läser böcker läser både skön- och facklitteratur. Grup- pen kvinnliga studerande, ungdomar och välutbildade kvinnor är sär- skilt framträdande bland dem som kombinerar skönlitteratur och fack- litteratur. Bokläsare som enbart läser skönlitteratur är överrepresente- rade bland lågutbildade kvinnliga pensionärer medan typexemplet på ensidiga läsare av fackböcker utöver läxböcker är pojkar i 10  
  
 - 
 12-års- 
  åldern.  
 28 
  
 När det gäller läsning av barn- och ungdomsböcker har den ökat totalt sett. Av hela befolkningen var det 23 % som läste barn- och ung- domsböcker år 1988/89. Denna andel var 31 % år 1994/95.  
 29 
  
 2.4.2 
  
 Låna, köpa, få ... 
  
 Det är lika vanligt att man lånar som att man köper de böcker man läser. De flesta bokläsarna, eller 62 %, som 1994/95 under de senaste 12 månaderna hade läst en bok hade lånat den. Lika många, 62 %, hade köpt den själva. 57 % läste en bok som redan fanns hemma och 46 % hade fått boken i gåva. För sex år sedan var det något vanligare att man lånade boken. 
  
 27 
 Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 28 
 Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 29  
 Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "OKEN OCH L¤SARNA  
 49 
  
 Tabell 2:8. Tillgång till böcker 1988/89 och 1994/95. Andel av befolkningen (%) som under det senaste året läst bok som lånats, köpts, 
 erhållits som gåva eller redan funnits hemma 
 (Summerar ej till 100) 
  
 Införskaffande 
  
 1988/89 
  
 1994/95 
  
 % 
  
 % 
  
 Lånats 
  
 55 
  
 62 
  
 Köpts 
  
 51 
  
 62 
  
 Erhållits som gåva 
  
 37 
  
 46 
  
 Redan funnits i hemmet 
  
 41 
  
 57 
  
 Källa: Kulturbarometern i detalj: Tema litteratur och bibliotek 1997:1. 
  
 SIFO-undersökningen 
  1997 kompletterar Kulturbarometern 1994/95 och bekräftar bilden att bokläsarna både lånar och köper sina böcker. Enligt SIFO:s undersökning lånar 57 % av de tillfrågade på bibliotek, medan 36 % lånar från vänner och bekanta. Mer än 72 % av befolk- ningen i åldern 15  
  
 - 
 24 
  år är bibliotekskunder. 
 Läsarna köper i första hand sina böcker i bokhandeln: i samband med den stora bokrean (42 %), till extrapris under året (30 %) eller till ordinarie pris (23 %). Man handlar också i varuhusen: till extrapriser under året (27 %), i samband med bokrean (24 %) eller till ordinarie pris (12 %). Enligt SIFO:s undersökning köper 27 % av bokläsarna (dubbelt så många kvinnor som män) böcker genom bokklubbar. 11 % skaffar sina böcker i antikvariaten.  
 30 
  
 Skolbarn i åldern 9  
  
 - 
 14 
  år var de flitigaste biblioteksbesökarna 1994/95. Mest köpstarka var personer i åldern 25  
  
 - 
 44 
  år, som lika ofta köpte som lånade böcker. Denna åldersgrupp lånade för övrigt böcker 
 av släkt och vänner i större utsträckning än resten av befolkningen. I åldersgruppen 45  
  
 - 
 64 
  år fanns fler bokköpare än boklånare. Här åter- fanns också de flesta bokklubbsköparna. Däremot lånade de mindre på biblioteket. Pensionärer 65  
  
 - 
 79 
  år läste mindre än andra och både köpte och lånade böcker i mindre utsträckning än andra. De som läste valde ofta en bok som redan fanns hemma. De lånade i något högre grad än de köpte böcker, enligt Kulturbarometern. 
 Av dem som köpte en bok de senaste 12 månaderna hade 45 % (33 % 1988/89) köpt den i bokhandel, 29 % (23 % 1988/89) per post (bokklubb), 26 % (18 % 1988/89) på varuhus, 7 % (5 % 1988/89) i 
  
 30  
 Källa: SIFO. 
  
 50  
 "OKEN OCH L¤SARNA 
  
 SOU 1997:141 
  
 kiosk, 10 % (4 % 1988/89) på auktion/antikvariat och 2 % genom bok- ombud. 
 En knapp tredjedel fick böcker per postorder, dvs. via bokklubbar eller direktförsäljning från förlag, tidningar o.dyl. Försäljningen genom denna försäljningskanal har ökat, vilket även gäller inköp från varuhus och på antikvariat. 
  
 2.5 
  
 Sammanfattning 
  
 Som framgår av ovanstående siffror finns stora skillnader mellan olika människors inställning till böcker och bokläsning. Utbildningsnivån i landet har höjts och fler människor läser böcker men lästiden har ändå minskat, framför allt bland barn och unga. Den tillgängliga statistiken om bokläsning är dock långt ifrån heltäckande och i vissa fall motstri- dig. Klart är att boken tar betydligt mindre del av vår fritid än TV och radio. 
  
 SOU 1997:141 
  
 51 
  
 3 Författarna 
 Det är svårt att beräkna antalet yrkesmässigt verksamma författare i Sverige. Många har även andra sysselsättningar. Det blir också allt vanligare att författare både av ekonomiska och konstnärliga skäl arbetar inom flera genrer och medier. 
  
 3.1 
  
 Sveriges Författarförbund (SFF) 
  
 Sveriges Författarförbund är facklig huvudorganisation för de yrkes- mässigt verksamma författarna och översättarna inom det allmänlitte- rära området, dvs.  
 skön-, 
 fack-, 
  och barn- och ungdomslitteratur. 1997 har SFF cirka 2 400 medlemmar, en ökning från 2 100 år 1993. Med- lemmarna kan ansluta sig till fyra olika sektioner: 
  
 - 
  
 Fackförfattarsektionen Minerva 
  
 - 
  
 Sektionen för barn- och ungdomslitteratur 
  
 - 
  
 Skönlitterära sektionen 
  
 - 
  
 Översättarsektionen 
  
 De flesta yrkesmässigt verksamma skönlitterära, barn- och ung- domslitterära författarna, liksom översättarna, är medlemmar i SFF. Organisationsgraden är inte lika hög bland fackförfattarna, men har ökat under senare år. 
  
 3.2 
  
 Författarnas inkomster 
  
 År 1993 genomförde Författarförbundet en enkätundersökning över medlemmarnas inkomster m.m. För de ca 700 medlemmar som var heltidsförfattare, dvs. som ägnade minst 75 % av sin arbetstid åt litterär verksamhet, var medianinkomsten totalt, dvs. av all slags yrkesverk- 
 samhet, 116 000 kronor per år, jämfört med 176 000 för heltids- arbetande totalt sett. För den heltidsarbetande  
 SK¶NLITTER¤RA  
 författaren 
 var medianinkomsten endast 84 500 kronor. 
 1 
  
 1  
 Författarnas inkomster 1993. 
 52  
 ¶RFATTARNA  
 SOU 1997:141 
 Undersökningen visade att 55 % av SFF:s medlemmar bodde i Stockholms län. 35 % av medlemmarna betecknade sig som skönlitte- rära författare, 23 % som fackförfattare, 17 % som översättare, 16 % som litterära mångsysslare och 9 % som barn- och ungdomsförfattare. Bland skönlitterära och facklitterära författare dominerade männen, medan en majoritet av översättarna och barn- och ungdomsförfattarna var kvinnor. 
 En av undersökningens viktigaste slutsatser var att ju större del av 
 arbetstiden som ägnades åt litterär verksamhet, desto lägre var författa- rens totala inkomst. Givetvis ökade inkomsterna av  
 LITTER¤R  
 verksamhet 
 i dessa fall, men denna ökning uppvägde inte tillnärmelsevis minsk- ningen av inkomster från  
 ANNAN YRKESVERKSAMHET  
 De författa- 
 re/översättare som hade andra inkomstkällor än från litterär verksamhet hade högre medianlön än dem som var författare/översättare på heltid. 
 Undersökningen visade, enligt Författarförbundet, att ett antal barn- och ungdomsförfattare hade höga royaltyinkomster, dvs. deras böcker hade sålts i stora upplagor. Många facklitterära författare visade sig ha relativt goda inkomster från  
 icke-litterär 
  verksamhet. Översättarna fick största delen av sin totala inkomst från litterär verksamhet. Enkäten styrkte antagandet att skönlitterära författare hade svårt att leva på sitt författarskap. 
 Skatterättsligt är författarna inom det allmänlitterära området att betrakta som egna företagare. De är inte anställda och arbetar inte  
 -  
 med undantag för vissa fackförfattare  
 -  
 på uppdrag av förlag. Författa- rens ersättning vid bokförsäljning utgår i form av royalty, vilket inne- bär att ersättningen är relaterad till antalet sålda exemplar. För samtliga medlemmar utgjorde bokroyalties den viktigaste inkomstkällan med 22 %. Översättarhonorar svarade för ca 15 %, liksom biblioteks- ersättning. Ersättning för medverkan i tidningar och tidskrifter utgjorde 14 % och olika slags framträdanden och skattepliktiga stipendier sva- rade för 9 respektive 8 %. Radio- och  
 TV-ersättning 
  svarade för 5 %, antologiersättningar för 1 % och övriga litterära inkomster för 10 %. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RFATTARNA  
 53 
  
 Tabell 3:1. Författarnas inkomstkällor 1993 
  
 Inkomstkälla 
  
 % 
  
 Bokroyalties 
  
 22 
  
 Översättarhonorar 
  
 15 
  
 Biblioteksersättning 
  
 15 
  
 Ersättning för medv. tidningar o tidskrifter 
  
 14 
  
 Framträdanden 
  
 9 
  
 Stipendier 
  
 8 
  
 Radio och  
 TV-ersättning 
  
 5 
  
 Antologiersättning 
  
 1 
  
 Övriga litterära inkomster 
  
 10 
  
 3UMMA 
  
 En klar majoritet, 62 % av författarna, uppgav att bokhandeln var deras huvudsakliga försäljningskanal. Endast 3 % uppgav bokklubbar- na, medan 14 % menade att dessa båda var lika viktiga. Ca 20 %  
 -  
 framför allt fackförfattarna  
 -  
 menade att deras böcker huvudsakligen såldes genom andra kanaler än bokhandel och bokklubbar. 
 24 % av författarna ansåg 1993 att deras utgivningsmöjligheter hade försämrats de senaste åren. 16 % ansåg att de tvärtom hade förbättrats. Enligt majoriteten var utgivningsmöjligheterna oförändrade. 32 % upp- gav att deras bokförsäljning minskat de senaste åren. 18 % uppgav att den ökat. Hälften bedömde att deras bokförsäljning varit oförändrad. 
  
 3.3 
  
 Sveriges författarfond 
  
 Sveriges författarfond, grundad 1954, har till uppgift att förmedla den s.k. biblioteksersättningen. Denna ersättning är en statlig kollektiv ersättning till upphovsmän, som utgivit ett litterärt verk på svenska eller som bor i Sverige, och till översättare som översatt litterärt verk till svenska, för folk- och skolbibliotekens nyttjande av deras verk. Fondens verksamhet regleras av förordningen (SFS 1962:652) om Sveriges författarfond (omtryckt SFS 1979:394, ändrad senast SFS 1996:1599). 
 De medel som överförs från statsbudgeten till fonden bestäms dels av omfattningen av bibliotekens utlåning och referensbestånd och dels av vissa belopp för biblioteksersättningen. 1997 uppgår ersättningens grundbelopp för hemlån av svenskt originalverk till 96 öre. Beloppet för referensexemplar av svenskt originalverk är 384 öre, medan det för 
  
 54  
 ¶RFATTARNA 
  
 SOU 1997:141 
  
 hemlån respektive referensexemplar av verk i svensk översättning upp- går till 48 respektive 192 öre. 
 1997 disponerar fonden ca 102 miljoner kronor. 
 Tabell 3:2. Sveriges författarfond  
 -beräknad 
  fördelning av 1997 års  
 anslag 
  
 Fördelning kr 
  
 Fördelning 
  
 Antal pers. 
  
 Femåriga arbetsstipendier 
  
 6 330 000 
  
 83 
  
 Författar/översättarpenning 
  
 36 200 000 
  
 5 000 
  
 Garanterad författarpenning 
  
 24 300 000 
  
 235 
  
 Pensioner 
  
 5 350 000 
  
 150 
  
 Ettåriga arbetsstipendier 
  
 7 125 000 
  
 230 
  
 Tvååriga arbetsstipendier 
  
 3 575 000 
  
 55 
  
 Resestipendier 
  
 2 000 000 
  
 110 
  
 Tillfälliga bidrag 
  
 600 000 
  
 70 
  
 Bidrag till organisationer 
  
 6 173 000 
  
 - 
  
 representerade i styrelsen 
  
 Administration 
  
 7 133 000 
  
 - 
  
 Övrigt 
  
 3 787 000 
  
 - 
  
 3UMMA 
  
 Källa: Sveriges författarfond  
 1997-08-27. 
  
 Av fondens medel utbetalas en statistiskt beräknad individuell ersättning, s.k. författarpenning, till upphovsmän till litterära original- verk, som skrivit verket på svenska eller som stadigvarande bor i Sve- rige. Författarpenningens grundbelopp är under 1997 58 öre per lån och 232 öre per referensexemplar. 
 Individuell ersättning betalas också till översättare av litterära verk till svenska  
 -  
 översättarpenning. Översättarpenningens grundbelopp är hälften av författarpenningens  
 -  
 29 öre per lån och 116 öre per refe- rensexemplar 1997. Beräkningen av ersättning som tillkommer varje upphovsman sker genom Författarfondens årliga stickprovsundersök- ningar. 
 Vid ersättningar som överstiger 58 000 kronor (1997 års nivå) sker en stegvis avtrappning. 
 Fondens styrelse kan besluta om att författarpenning till viss upp- hovsman skall utgå med högre belopp än det statistiskt beräknade. Detta kallas garanterad författarpenning och utgår för närvarande med 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RFATTARNA  
 55 
  
 117 500 kronor. Den kan utgå till den som på ett övertygande sätt dokumenterat sin verksamhet och som huvudsakligen är verksam som litterär upphovsman. 
 Fondens s.k. fria del, dvs. de medel som återstår då författar- och översättarpenningarna fördelats, används till pensioner, stipendier, understöd och till andra ändamål som är gemensamma för författare, översättare och bokillustratörer. Fondens administrationskostnader betalas också ur fondens fria del. 
 Inom ramen för Författarfondens verksamhet har utvecklats ett trygghetssystem för de litterära yrkesutövarna. I systemet ingår lång- tidsåtaganden av tre slag: 
  
 - 
  
 femåriga arbetsstipendier, avsedda främst för att ge yngre författare, översättare och bokillustratörer en grundtr ygghet under utbild- ningsåren. 
  
 - 
  
 författar- och översättarpenningar, (även garanterad författar- penning) som ger etablerade litterära yrkesutövare en skälig inkomst av biblioteksersättningen. 
  
 - 
  
 pensioner, som ger de ej längre yrkesverksamma samt efterlevande till litterära yrkesutövare en ekonomisk grundtrygghet. 
  
 Som komplement till detta trygghetssystem, som inkl. den statis- tiska, individuella ersättningen tar omkring 70 % av fondens medel i anspråk, delar fonden ut ett- och tvååriga arbetsstipendier, rese- stipendier, tillfälliga bidrag m.m. 
 Styrelsen för Sveriges författarfond består av 14 ledamöter och lika många suppleanter. Ordföranden och tre andra ledamöter utses av rege- ringen. Åtta ledamöter utses av Sveriges Författarförbund, medan Föreningen Svenska Tecknare och Svenska Fotografernas Förbund ut- ser vardera en ledamot. 
  
 3.4 
  
 Författarcentrum 
  
 Författarcentrum är en ideell organisation för yrkesverksamma för- fattare. Den skapades 1967 och har till uppgift att vara kontaktorgan för, sprida kunskap om och intresse för de svenska författarna och den svenska litteraturen ofta genom samarbete med skola, bibliotek och andra institutioner. 
 Författarcentrum drivs i dag i regionaliserad form. Författarcentrum Riks har en samordnande funktion för fyra regionala avdelningar: Öst, Väst, Syd och Norr. I Stockholm finns en författarförmedling medan övriga tre regioner samarbetar med kulturarbetsförmedlingarna i Göte- borg, Malmö, Umeå och Luleå. Statligt bidrag till verksamheten utgår 
  
 56  
 ¶RFATTARNA 
  
 SOU 1997:141 
  
 för närvarande med 1 874 000 kronor varav 529 000 kronor avser för- fattarförmedlingen i Stockholm. Anslaget täcker grundorganisationen. Det läsfrämjande arbetet projektfinansieras. 
 Författarcentrum har stor betydelse för författarnas läsfrämjande arbete, framhålls i en skrivelse från Författarcentrum Riks till utred- ningen. 
 2  
 Man menar att åtstramningarna på kulturområdet påverkat för- utsättningarna för den omfattande verksamheten negativt. Man vill öka sina insatser för läsfrämjande genom författarbesök i skolor, på biblio- tek, på lärardagar, på föreläsningsföreningar m.m. 
 Samtidigt anser man att resurstilldelningen i form av projektbidrag försvårar arbetet. Man föreslår att man i tillägg till dagens statliga stöd till organisationen får ett verksamhetsbidrag om minst fem miljoner kronor per år. Man menar att detta skulle ge Författarcentrum möjlighet att planera långsiktigt, ge fler författare möjligheter till extrainkomster, behålla och överföra kompetens samt genomföra en rad nyskapande och läsfrämjande projekt. 
  
 2  
 Författarcentrum Riks skrivelse till Boken och kulturtidskriften,  
 1997-09-05. 
  
 SOU 1997:141 
  
 57 
  
 4 
  
 Den svenska modellen  
  
 -  
 en historisk återblick 
  
 4.1 
  
 Den svenska avvecklingen av fastpris- systemet 
  
 4.1.1 
  
 Övergången till fria priser 
  
 Sverige har fria priser på böcker sedan 1970. Då avskaffades den tidi- gare dispensen från bruttoprisförbudet av konkurrensmyndigheterna med hänvisning till att systemet var konkurrensbegränsande. 
 Bruttoprisförbudet infördes i Sverige år 1953 genom lagen om mot- verkande av konkurrensbegränsning inom näringslivet. Lagen byggde på tanken att fri konkurrens och fri näringsutövning har övervägande positiva verkningar genom att bidra till effektivitet inom näringslivet. Dåvarande Näringsfrihetsrådet gav emellertid dispens från lagen, vilket möjliggjorde att de fasta bokpriserna kunde behållas i ytterligare 17 år. Bokbranschen var en av de få branscher som, i flera omgångar, sökte och fick dispens från bruttoprisförbudet. Det breda sortimentet ansågs ha ett kulturellt egenvärde. Det framhölls att fasta priser var nödvän- diga för att garantera utgivningen av den olönsamma men kulturellt värdefulla litteraturen. 
 Bruttoprissystemet var förknippat med ett system där bokhandeln sålde förlagens böcker i kommission. Samtidigt hade bokhandeln en- samrätt till all försäljning av böcker över en viss prisgräns. Svenska Bokförläggareföreningen hade kontroll över etableringen av bokhand- 
 lar. 
 År 1965 vägrade dåvarande  
 .¤RINGSFRIHETSR¥DET  
 att bevilja fortsatt dispens. Branschen fick en femårig övergångsperiod fram till den 1 april 1970. Näringsfrihetsrådet framhöll i sitt beslut att en övergång till fria bokpriser skulle leda till sänkta priser och till en mer dynamisk utveckling med kraftigare rationalisering inom branschen. Ett fortsatt 
  
 58  
 $EN SVENSKA MODELLEN  
 -  
 EN HISTORISK Boyd 
  
 SOU 1997:141 
  
 bundet system skulle hämma utvecklingen av nya spridningsformer för 
 böcker, enligt rådet. 
  
 "OKBRANSCHENS PARTER  
 framhöll i sin argumentation ett friprissys- tems negativa effekter på branschstrukturen och sortimentsbredden. Ett stort antal mindre och medelstora bokhandlar skulle, hävdade man, ut- sättas för en ödesdiger konkurrens och antalet boklådor skulle minska. 
 Fria bokpriser skulle även leda till ökad koncentration till ett mindre antal stora och ekonomiskt starka förlag och till ökade svårigheter för de mindre förlagen. Vidare framhölls att en fri prissättning skulle gynna utgivningen av bästsäljare på bekostnad av den kulturellt mest värdefulla litteraturen. Förlagen skulle minska sin lagerhållning och istället koncentrera sig på lättsålda böcker. Bokhandelns sortiment skulle minska och servicen skulle bli sämre. 
 En viktig roll för beslutet att ej medge fortsatt dispens för fastpris- förbudet, spelade också en av Statens pris- och kartellnämnd utförd undersökning om konsumentvärdet av svensk litteratur med upplagor under 3 000 exemplar. Då denna utgivning visade sig svara för endast 2 % av den totala försäljningen ansåg Näringsfrihetsrådet att kultur- argumentet fått minskad betydelse. Vidare förekom ett missnöje från kommuner över att man inte kunde köpa böcker till skolan och biblio- teken direkt från förlagen. Företrädare för branschen menade å sin sida att denna uppenbarligen hårt trängda utgivning skulle få det ännu svårare i ett friprissystem. 
 Genom införandet av fria priser avskaffades med omedelbar verkan bokhandelns ensamrätt att sälja böcker och Svenska Bokförläggare- föreningens etableringskontroll. Kommissionssystemet ersattes med frivilliga branschavtal med abonnemangssystem mellan Bokförläggare- föreningen och Bokhandlareföreningen (det s.k. Fackbokhandelsav- talet). Modellen var från början att varje anslutet förlag till varje anslu- ten bokhandel skulle skicka ett exemplar av varje ny titel i abonne- mang. Bokhandeln var skyldig att ta emot och lagerhålla varje abonne- mangsexemplar och fick för detta en särskilt hög rabatt. För varje där- utöver beställt exemplar gällde normal rabatt. Bruttopriserna ersattes av cirkapriser. De sattes till en början av förlagen, men bokhandlarna och andra återförsäljare hade uttrycklig rätt att avvika från dem. 
 Vid mitten av  
 1970-talet 
  övergick bokbranschen under tryck från konkurrensmyndigheterna till nettoprissättning. Förlagen skulle därmed endast sätta ett förlagsnettopris  
 (F-pris) 
  på sina böcker. På detta pris fick bokhandlare och andra återförsäljare själva beräkna sina margina- ler utifrån sin egen kostnadsstruktur och prispolitik. 
 Cirkapriserna levde dock kvar genom särskilda omräkningstabeller mellan förlagsnettopris och konsumentpris som upprättades av bokhan- deln genom distributionsföretaget AB Seelig  Co. Dessa priser skulle 
  
 SOU 1997:141 
  
 $EN SVENSKA MODELLEN EN HISTORISK Boyd  
 59 
  
 endast användas i reklam och konsumentinformation såsom annonser och kataloger. Det skulle uttryckligen framgå att de endast var cirkapri- ser, från vilka återförsäljarna fick avvika. Cirkapriserna fick inte tryckas på böckerna. 
 Sedan år 1970 har Näringsfrihetsombudsmannen (NO) och andra konkurrensmyndigheter haft ett flertal mål och ärenden som handlat om friprissystemets funktion. Flera av dem har gällt underlåtenhet att ange att de angivna priserna fick underskridas. Flera fall har rört förhållan- det mellan bokhandel och bokklubbar. Vid en förhandlingsuppgörelse mellan NO och representanter för förlagen och bokhandeln år 1982 noterades att den grundläggande principen om pris efter prestation borde vara vägledande för utformningen av försäljningsvillkoren till olika köparkategorier. Parterna enades därvid om att sträva efter att prisskillnaden mellan de s.k. huvudböckernas cirkapris i bokhandeln och medlemspris i bokklubb maximalt skulle uppgå till 25 % räknat på cirkapriset. 
 År 1993 infördes i Sverige en ny, strängare konkurrenslag. Den innehåller två generella förbud som är hämtade från Romfördragets artiklar 85 och 86, nämligen mot konkurrensbegränsande samarbete och mot missbruk av dominerande ställning. Där finns det inte längre såsom i den förra svenska konkurrenslagen någon formell möjlighet för beslutsfattarna att ta hänsyn till kulturvärden eller till ett allmän- intresse. Istället finns bl.a. ett system med s.k. gruppundantag. Ett exempel på ett sådant gruppundantag är samarbetet mellan ICA- handlarna. Lagen har även medfört att bokbranschens rätt att ge ut kataloger över årets böcker med prisangivelser i högre grad än tidigare har ifrågasatts av konkurrensskäl. 
 Fackbokhandelsavtalet har ändrats och reformerats i olika om- gångar. År 1991 beslöt dock Sveriges största bokkoncern Bonniers att begära utträde. Därmed inleddes en process som mynnade ut i att avta- let upphörde den 1 april 1992. Den svenska bokmarknaden saknar sedan dess centrala samhandelsregler mellan branschens parter. 
 I det nya läget utarbetade de olika förlagsgrupperna egna försälj- ningsvillkor för bokhandeln. Tre huvudlinjer kan urskiljas. Bonnier- förlagen, ett  
 10-tal 
  förlag med ca 35 % av bokhandelsförsäljningen, erbjuder bokhandeln ett fritt exemplar av nya böcker och marknads- föringsbidrag vid nyhets- och kampanjorder. Osålda böcker får returne- ras om bokhandlaren från början köpt ett visst antal exemplar av titeln. 
 Tre större förlagsgrupper, Liber, Rabénförlagen och Natur och Kultur, med ca 30 % av bokhandelsmarknaden, har liknande villkor. Skillnaden gäller returrätten. Bokhandlaren får bara returnera en titel i tre exemplar eller fler, men behöver inte köpa ett visst antal exemplar för att få returrätt. 
  
 60  
 $EN SVENSKA MODELLEN  
 -  
 EN HISTORISK Boyd 
  
 SOU 1997:141 
  
 Ett  
 30-tal 
  små och medelstora bokförlag, som representerar 10  
 -  
 15 % av marknaden, levererar sina böcker till fast nettopris utan gene- rell returrätt. Bokhandeln får 50  
  
 - 
 75 
  % rabatt på det första exemplaret av en ny titel. 
 Nämnda villkor gäller främst relationen mellan ca 220 bokhandlar och ett  
 50-tal 
  bokförlag. Därutöver har ca 120 mindre bokhandlar en fullt utbyggd inköp sservice genom grossisten Rogers. Dessa bokhandlar tar emot 400 till 1 000 nya titlar om året och får ett mindre statsbidrag för detta åtagande.  
 1 
  
 4.1.2 
  
 Staten och bokmarknaden 
  
 Bland annat mot bakgrund av beslutet om att införa fria bokpriser till- satte den svenska regeringen år 1968 en offentlig utredning med upp- gift att undersöka bokens situation och vid behov föreslå statliga stöd- åtgärder. Utredningens förslag 1974 blev inledningen till en intensiv 
 process som mynnade ut i ett riksdagsbeslut år 1975 om ett statligt  
 UTGIVNINGSST¶D  
 allmänt även kallat litteraturstödet. Stödet har sedan 
 dess reformerats och justerats i olika omgångar. I dag beviljar staten stöd till utgivningen med ca 30 miljoner kronor. Stöd utgår till förlagen för enskilda titlar. En utförlig beskrivning av litteraturstödet ges i 
 avsnitt 8. 
  
 +REDITST¶DET  
 till bokhandeln infördes år 1977. En statlig utredning hade konstaterat att det förelåg en stor risk för en bred utslagning av bokhandlar på grund av att det saknades riskvilligt kapital till nödvän- diga investeringar. Kreditstödet ges i första hand till bokhandlar som är ensamma på sin ort. Det kan också ges för investeringar i samband med flyttning eller för upprustning av befintliga lokaler. Anslaget för kredit- 
 stöd uppgår år 1997 till 2,4 miljoner kronor. 
  
 År 1981 infördes ett  
 DISTRIBUTIONSST¶D TILL FACKBOKHANDELN 
 . Det var kopplat till fackbokhandelsavtalet och innebar att staten för de littera- turstödda titlarna betalade en del av den särskilda rabatt som enligt avtalet gavs på abonnemangsexemplaret, dvs. det exemplar som auto- matiskt skickades ut till samtliga fackbokhandlar. 
  
 1982 års bokutredning fick i uppdrag att förutsättningslöst belysa utvecklingen inom bokdistributionen och titta på effekterna av brutto- prisförbudet. Utredningen, som inte ansåg att ett återinförande av fasta bokpriser skulle få avsedda kulturpolitiska effekter, förespråkade ett utvidgat fackbokhandelsavtal i kombination med ett statligt bokhan- delsstöd. De stödformer som beslutades 1985 innefattar bl.a. fortsatt 
  
 1  
 Källa: Svenska bokhandlarföreningen. 
  
 SOU 1997:141 
  
 $EN SVENSKA MODELLEN EN HISTORISK Boyd  
 61 
  
 investeringsstöd för bibehållande och nyetablering av bokhandel, samt ett nytt  
 SORTIMENTSST¶D  
 för mindre bokhandlar utanför fackbokhandels- 
 gruppen. 
 Genom ett initiativ från branschen kunde anslaget för distributions- stödet läggas över på utvidgat sortimentsstöd när fackbokhandelsavtalet 
 upphörde år 1992. Sortimentsstödet kombinerades samtidigt med ett  
 KATALOGDATORST¶D  
 till den mindre bokhandeln. Sortiments- och katalog- 
 datorstödet ligger i dag på 4,2 miljoner kronor. Därmed finns i Sverige ett etablerat stöd till den mindre bokhandeln (företrädesvis på mindre orter), medan stora och medelstora bokhandlar i större och medelstora orter inte uppbär någon form av statligt stöd. 
 De statliga stödinsatserna för bokdistributionen har i huvudsak två mål, dels att öka tillgängligheten av kvalitetslitteratur i bokhandeln, dels att behålla och om möjligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät (se även avsnitt 8.2). 
  
 4.1.3 
  
 Bokbranschen efter 1970 
  
 För att få en uppfattning om branschens utveckling efter fastprissys- temets avveckling är det av intresse att granska bokutgivning, antal bokhandlar och förlagstrukturer. En annan indikator är utvecklingen av priset på böcker. Det saknas dock för närvarande ett bokprisindex som möjliggör analys av prisutvecklingen. 
 I Kungliga Bibliotekets statistik (Svensk Bokförteckning) registre- rades år 1996 sammanlagt ca 13 500  
 UTGIVNA PUBLIKATIONER  
 i Sverige 
 varav ca 11 000 är böcker över 48 sidor. Antalet titlar inom den s.k. allmänlitteraturen som distribueras genom bokhandeln och andra all- männa distributionskanaler kan uppskattas till ca 5 000.  
 2  
 År 1970 var samma siffra 8 481 publikationer varav böcker utgjorde 6 383. År 1975 utgavs 9 925 publikationer och 7 359 böcker.  
 3 
  
 Enligt den förlagsstatistik som årligen tas fram av Svenska För- läggareföreningen gav föreningens medlemsföretag 1974/75 ut 1 881 nya titlar. År 1996 uppgick antalet nya titlar till 3 586. Antalet tryckta volymer av nya titlar ökade under samma period från 19 till 23 miljoner och antalet sålda exemplar från 12,0 till 14,2 miljoner. Den totala försäljningen var oförändrad under  
 20-årsperioden 
  och uppgick till  
 33 
 - 
 35 
  miljoner exemplar om året. 
  
 2 
  
 I begreppet allmänlitteratur ingår både skön- och facklitteratur, för såväl vux- na som barn och ungdom. Däremot ingår inte läroböcker. 
  
 3 
  
 Från år 1984 har även sådant material som tidigare redovisats i Svensk Bok- katalog medtagits. Siffrorna är därför inte helt jämförbara. 
  
 62  
 $EN SVENSKA MODELLEN  
 -  
 EN HISTORISK Boyd 
  
 SOU 1997:141 
  
 Den totala marknaden av allmänlitteratur har mellan 1974/75 och 1996 ökat med 25 % (i fasta priser). Omsättningen av allmänlitteratur i konsumentvärde uppgår till 3 289 miljoner kronor enligt Förläggare- föreningens uppskattningar för år 1996. Omsättningen 1974/75 uppgick till 2 631 miljoner kronor. 
 Under slutet av  
 1970-talet 
  och början av  
 1980-talet 
  tillkom på den svenska bokmarknaden ett stort antal små och medelstora förlag. Kän- netecknande för många av dessa förlag är kvalificerad utgivning. Enligt många bedömare var detta en indirekt effekt av det statliga utgivnings- stödet. Förutsättningar att driva en ambitiös utgivning i liten skala för- bättrades. 
 I dag finns det omkring 400 bokhandlar i Sverige. 
 4  
 Dessa kan delas i olika grupper med hänsyn till sin köprelation till bokförlagen: 200  
  
 - 
 220 
  bokhandlar som köper direkt från förlagen (motsvarar närmast f.d. fackbokhandlar), ca 110 som i huvudsak gör sina inköp från grossisten Rogers och deltar i Seeligs nyhetsservice (servicebokhandlar) samt ytterligare ett  
 50-tal 
  bokhandlar som håller viss omsättning och beställ- ningsservice. Härtill kommer ett antal specialbokhandlar, bl.a. läro- medelsspecialister med inriktning på högskolor och universitet samt bokhandlar som specialiserat sig på t.ex. konstböcker, religiös litteratur eller new age. 
 År 1969 fanns 500 bokhandlar. Av dem var 313 s.k.  
 A-kom- 
  missionärer eller fackbokhandlar. År 1982 hade antalet minskat till 425, varav 254 var fackbokhandlar. En effekt av friprissystemet blev att bokhandeln förlorade större delen av försäljningen till bibliotek och skolor. Detta hade för många bokhandlar, framför allt på små orter, varit en stomme i verksamheten som dessutom bidragit till att jämna ut säsongsvariationer. Sedan dess har bokhandeln återvunnit en del mark, åtminstone på bibliotekssidan. Omkring en fjärdedel av bibliotekens inköp av böcker görs i dag via bokhandeln. Under samma tid har bokhandelns marknadsandel minskat från drygt 50 % till knappt 40 %. 
 Den senaste  
 25-årsperioden 
  har inneburit en stark utveckling för bokklubbarna som slog igenom på den svenska bokmarknaden kring år 1970. Sedan år 1973 har deras marknadsandel ökat kraftigt. I dag har bokklubbarna en marknadsandel på drygt 20 %. Större delen av denna expansion skedde dock redan under  
 1970-talet. 
  Därefter har utveck- lingen varit långsammare och under de senaste åren har andelen av försäljningen som går via bokklubb t.o.m. minskat något. Bok- klubbssektorn domineras av de större förlagen, i första hand Bonniers, som äger de stora allmänlitterära klubbarna med stor räckvidd. Under 
  
 4  
 I den undersökning av den svenska bokhandelsmarknaden som presenteras i kapitel 6 uppskattas antalet s.k. allmänbokhandlar till 331 stycken. 
  
 SOU 1997:141 
  
 $EN SVENSKA MODELLEN EN HISTORISK Boyd  
 63 
  
 senare år har också små förlag startat bokklubbar. Det rör sig då om små klubbar med specialiserat sortiment, s.k. nischklubbar. 
 Under de första åren efter det att friprissystemet hade införts var priskonkurrensen ganska måttlig. Det rörde sig om vissa varuhus som satte lockpriser på enstaka uppslagsverk, vilket kunde leda till priskrig på vissa produkter. Efterhand började fler varuhus och andra lågpris- kanaler att priskonkurrera med de mest lättsålda titlarna. Denna kon- kurrens kunde vara särskilt intensiv i samband med bokhandelns årliga bokrealisation i februari. Men även välsorterade bokhandlar började använda priset som konkurrensmedel. Akademibokhandeln gav t.ex. under en period 20 % rabatt på cirkapriset för hela sortimentet. Efter- hand tvingades alltfler bokhandlar ge sig in i konkurrensen med lågpriskanalerna, åtminstone på den mer lättsålda delen av sortimentet. Detta medförde ett minskat överskott för bokhandeln jämfört med det överskott som erhölls från den efterfrågade litteraturen under syste- met med fasta priser. 
 5TFALLET AV FRIPRISSYSTEMET 
 Enligt den bedömning Statens kulturråd gör  
 5  
 har de speciella mark- nadsförutsättningar som råder på den svenska bokmarknaden i form av fria priser till synes inte haft någon påvisbar effekt på bokutgivningens omfattning, inriktning och försäljning, medan däremot situationen för olika distributionskanaler tydligt har påverkats. Farhågorna för en uttunnad och utslätad bokutgivning har enligt Kulturrådet inte besan- nats. Därvid kan det statliga utgivningsstödet ha spelat en viss roll. Detta stöd har, enligt olika parters bedömningar, betytt mycket för utgivningen av god litteratur. Det har samtidigt underlättat för små kvalitetsförlag att verka och överleva på marknaden. 
 Det har inte varit möjligt för utredningen att undersöka eller mäta effekten av att fackbokhandelsavtalet upphörde 1992. I en kommentar till Kulturdepartementet i maj 1993 pekade Kulturrådet på att markanta tendenser var en tilltagande kedjebildning inom bokhandeln och en för- lagskoncentration där fem stora förlagsgrupper dominerade marknaden och svarade för ca 75 % av utgivningen. Dessa förlag hade tillgång till egna distributionsföretag och egna bokklubbar, vilket enligt Kultur- rådet innebar en långtgående kontroll över distributionskedjan samt över en viktig del av den slutliga försäljningen. Kulturrådet pekade på att genom det avtalslösa tillståndet hade dessa förlag fått ett starkare 
  
 5  
 Källa: PM av Welch, Övergången från fasta till fria bokpriser i Sverige, Statens kulturråd. 
  
 64  
 $EN SVENSKA MODELLEN  
 -  
 EN HISTORISK Boyd 
  
 SOU 1997:141 
  
 inflytande över bokhandelns inköp. Denna tendens förstärktes av förekomsten av stora bokhandelskedjor med centrala inköp. I detta läge hade ett antal små och medelstora förlag fått ökande ekonomiska problem, menade Kulturrådet. 
 Kulturrådet framhåller att det är svårare att värdera branschens för- säljning och prisnivå från friprissynpunkt. De förväntade dynamiska effekterna borde åtminstone i teorin ha lett till en starkare försäljnings- expansion i antalet exemplar. Försäljningsstatistikens siffror tyder på väsentligt ökade priser för de sålda exemplaren. Hänsyn måste dock också tas till försäljningens sammansättning, påpekar Kulturrådet. Det är svårt att hålla priserna nere i en situation där antalet titlar ökar och upplagornas storlek minskar. Till detta kan fogas att förlag enligt 
 branschkännare blivit alltmer beroende i sin ekonomi av ett litet antal storsäljande titlar. Det föreligger heller ingen aktuell utredning av bokens produktionskostnader. 
 Som ovan redovisats skedde en tydlig minskning av antalet bok- handlar under friprissystemets första period, medan antalet därefter har hållits relativt konstant. Det är svårt att bedöma vilket utbud och sortiment dagens bokhandel har. Utredningen har inte haft möjligheter att undersöka sortimentsbredden. Det är också svårt att säga hur situa- tionen skulle ha varit utan de olika stödåtgärder som har satts in under perioden. Enligt Kulturrådets bedömning har kreditstödet med all san- nolikhet bidragit till att bokhandlar på små orter kunnat överleva och till och med utvecklas. Sortimentsstöd och katalogdatorstöd har hjälpt dessa att hålla ett sortiment och en servicenivå som annars inte varit 
 möjliga  
 . 
  
 6 
  
 Enligt  
 3VERIGES ¶RFATTARF¶RBUND  
 har den gångna  
  
 20-årsperioden 
  
  inneburit en oligopolartad utveckling på förlagssidan. Marknaden mätt i antalet sålda volymer har varit oförändrad och förlagen har gjort sig allt mer beroende av ett fåtal storsäljande titlar samtidigt som titelbredden i utgivningen ökat. En urvalskanal  
  
 -  
  
 de stora förlagsägda bokklubbarna  
  
 -  
  
 har blivit den affärsmässigt starka distributionsformen. Breddförsäljningskanalen  
  
 -  
  
 bokhandeln  
  
 -  
  
 har blivit mindre såväl beträffande marknadsandel, som antalet försäljningsställen och bredden i det saluförda utbudet. Allt fler böcker och författarskap får enligt 
  
 förbundet allt svårare att nå fram till den bokköpande allmänheten.  
 3VENSKA ¶RL¤GGAREF¶RENINGEN  
 anser att avregleringen på bokmark- 
 naden bidragit till förekomsten av livskraftiga bokhandlar. Samtidigt har en samverkan inom bokhandelsledet medfört en förbättrad konkur- renskraft i förhållande till andra försäljningskanaler. De fria priserna 
  
 6 
 Källa: PM Welch. 
  
 SOU 1997:141 
  
 $EN SVENSKA MODELLEN EN HISTORISK Boyd  
 65 
  
 har skapat förutsättningar för att olika distributionsvägar kunnat uppstå 
 som effektivt verkar vid sidan av varandra. 
 3VENSKA "OKHANDLAREF¶RENINGEN  
 anser inte att en återgång till fasta bokpriser skulle stärka bokhandeln. En fri och avreglerad bokmarknad förutsätter emellertid att konkurrensen sker på lika villkor. Enligt Bok- handlareföreningen finns inslag i handeln som tenderar att snedvrida konkurrensen. Ett uppmärksammat exempel är enligt föreningen den prisdiskriminering som drabbar bokhandeln genom att författarroyaltyn är lägre för böcker som säljs genom bokklubbarna än vid försäljning av böcker i bokhandeln. 
  
 SOU 1997:141 
  
 67 
  
 5 Förlag och utgivning 
  
 5.1 
  
 Den svenska förlagsstrukturen 
  
 Antalet bokförlag i Sverige är mycket stort. Uppskattningsvis finns det omkring  
 200 
 - 
 250 
  professionella förlag med regelbunden utgivning. Förutom den traditionella utgivningen av  
 skön-, 
 fack-, 
  barn- och ung- domsböcker förekommer bokutgivning för att väcka opinion och i utbildningssyfte, t.ex. för internutbildning. Enligt Statistiska central- byrån (SCB) uppgick antalet utgivare till något över 1 000 år 1996.  
 1  
 I början av  
 1980-talet 
  uppskattades antalet bokförlag till omkring 700 men det var bara ett drygt  
 100-tal 
  som stod för merparten av bokutgiv- ningen till allmänheten. 
 Den svenska förlagsbranschen domineras av några mycket stora förlagskoncerner, nämligen Bonnierförlagen, Liberkoncernen, Natur och Kultur, Rabénförlagen och Verbum. Sammantaget står dessa för 66 % av den totala försäljningen bland Förläggareföreningens med- lemmar. Även Bra Böcker och  
 Egmont-Richter 
  hör till de stora utgi- varna. Dessa förlag är inte medlemmar i Svenska Förläggareföre- ningen. 
 Förlagskrisen under  
 1970-talet 
  var utgångspunkten för skapandet av ett antal stora förlagskoncerner. Branschen dominerades redan då av ett par stora förlag men där fanns samtidigt ett antal medelstora och små förlag som delade marknaden mellan sig. Morales framhåller i sin bok Litteraturen i verkligheten att krisen under  
 1970-talets 
  första hälft hade sin förklaring i att de stora förlagen blev fartblinda, vilket resulterade i en överutgivning och bristande ekonomisk kontroll. Ytter- ligare ett problem var, enligt Morales, att priset på böcker ökade mer än konsumentprisindex. Skönlitteraturen minskade sin andel av den totala bokförsäljningen medan antalet utgivna titlar steg markant. År 1956 utkom totalt 4 492 böcker och 1970 inte mindre än 7 709, en ökning med nästan 70 % som i sin tur resulterade i en lägre lönsamhet 
  
 1  
 Enligt SCB är 1 058 företag registrerade för bokutgivning som sin huvud- sakliga verksamhet. 
  
 68  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 per titel. Sannolikt bemötte förlagen situationen genom att öka sin utgivning och höja bokpriserna för att kompensera den annars ound- vikliga omsättningsminskningen och de hotande förlusterna.  
 2 
  
 Av en undersökning som utfördes av 1968 års litteraturutredning framgick att svårigheterna i branschen var koncentrerade till de litterärt ambitiösa förlagen som sålde huvuddelen av sin utgivning genom bok- handeln. Hälften av de 13 undersökta förlagens utgivning trycktes i upplagor på 3 000 exemplar eller färre. Av 1 000 titlar i undersök- ningen hade endast 25 tryckts i mer än 25 000 exemplar. Ett litet antal böcker finansierade alltså den övervägande delen av utgivningen. 
 Samtidigt som de traditionella förlagens utveckling var dyster hade de s.k. massmarknadsförlagen en framgångsrik tid. Försäljnings- ökningen för böckerna var totalt 6 % per år mellan år 1966 och 1970 medan Förläggareföreningens medlemmar bara stod för 2,6 %. Övriga förlag, vars försäljning till övervägande del bestod av kiosklitteratur eller av avbetalningsverk, ökade med 20 % per år under samma period. De åtta största förlagen minskade sin marknadsandel från 63 % år 1966 till 55 % år 1970.  
 3 
  
 Våldsam överutgivning och bristande ekonomisk kontroll bidrog, enligt Morales, till förlagskrisen 1970  
  
 - 
 71. 
  Förlagen var patriarkalt styrda familjeföretag och paradoxalt nog skulle krisen bli början till de moderna storförlag som i dag agerar på marknaden med lönsamhets- principer som ledstjärna.  
 4 
  
 Enligt den statistik som Svenska Förläggareföreningen tar fram över sina medlemsförlag utkom 439 skönlitterära titlar och 587 titlar inom facklitteraturen år 1973/74. Siffrorna för år 1996 är 1 117 titlar respek- tive 1 669 titlar. 
  
 5.2 
  
 Stora förlag 
  
 Inom  
 "ONNIERKONCERNEN  
 blev förlagskrisen början till det moderna stor- företaget och inledde satsningen på bokklubbar. År 1971 startades Bonniers Bokklubb och år 1973 Månadens Bok. År 1974 hade bok- klubbarnas andel av bokförsäljningen ökat från 16 % till 23 %. 
 I dag är utgivningen uppdelad på fyra ungefär lika stora förlag  
 -  
 Boone, Cook, Forum, WahlströmWidstrand. Förla- gen konkurrerar inbördes med liknade allmänlitterär utgivning och faktaböcker. Vid årsskiftet 1996/97 gick Trevi upp i Forum. Bokför- 
  
 2 
  
 Källa: Morales. Litteraturen i verkligheten. 
  
 3 
  
 Källa: Morales. Litteraturen i verkligheten. 
  
 4 
  
 Källa: Morales. Litteraturen i verkligheten. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 69 
  
 laget Cook kommer att slås samman med Boone Förlag vid årsskiftet 1997/98. Bonniers Barnbokklubb kommer att uppgå i Familjebokklubben under hösten 1997. Bonnier är en av de dominerande aktörerna på bokklubbssidan och kan genom dessa sats- ningar åtnjuta fördelarna av en vertikal integration, dvs. man kont- rollerar alla leden i kedjan. Sedan år 1970 har omsättningen ökat från 69 miljoner kronor till 990 miljoner kronor 1996. 
 5 
  
 I början av år 1997 lanserade Bonniers sin nya organisation, Bon- nier Media. Tanken är att integrera de olika verksamhetsdelarna: bok- förlag, tidskrifter,  
 film-, 
  radio- och  
 TV-satsningar. 
  En konsekvens av Bonniers nya satsning är att konkurrensen inte längre endast kommer att ske mellan enskilda bokförlag, utan i allt högre grad mellan olika mediaprodukter. 
  
 5  
 Källa: Svensk Bokhandel Nr 13, 1997. 
  
 70  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 Bilden finns endast i den tryckta versionen 
 Källa: Svensk Bokhandel 1997. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 71 
  
 År 1993 etablerades Bonnier Utbildning som ger ut läromedel såväl för den obligatoriska skolan som för högre utbildning. År 1997 omsät- 
 ter denna verksamhet ca 65 miljoner kronor. 
 6 
  
 .ORSTEDTS ¶RLAG  
 genomgick på  
 1970-talet 
  en rationaliserings- process som bl.a. innebar att man lade ner sina tekniska avdelningar, dvs. tryckeri, binderi, klichéanstalt osv. Under en kortare period hade man en bokklubb. År 1973 köpte Norstedts AlmqvistWiksell/Gebers. 
 Norstedts ökade sin försäljning från knappt 20 miljoner kronor år 1970 
 till ca 180 miljoner kronor i mitten av  
 1990-talet. 
  Fram till hösten 1997 ingick Norstedts i  
 ,IBERKONCERNEN  
 tillsammans med AlmqvistWik- 
 sell, Liber Hermods, Liber Kartor, Liber Kompetens och Liber Utbild- ning. Liber ägs av den holländska koncernen Rodriguez.  
 7  
 Norstedts är delägare i Månadens Bok, Böckernas Klubb och Multi- mediaklubben. Redan under år 1996 sålde Norstedts sin barnboks- utgivning till Santiago. Hösten 1997 sålde Liberkoncernen Norstedts till KF Media. Avtalet omfattar Norstedts litterära utgivning, faktaböcker och multimedia. Rabénförlagen ingår i KF Media. Den nya 
 gemensamma förlagskoncernen kommer att heta  
 Young. 
  Också  
 "OKF¶RLAGET .ATUR OCH +ULTUR  
 genomgick stora förändringar 
 under  
 1970-talet. 
  År 1979 expanderade förlaget genom förvärv av Askild  Kärnekull Förlag AB och Biblioteksförlaget AB. År 1990 förvärvades LT:s förlag och Fripress och år 1991 startades bokklubben Natur och Kultur Direkt. Förlagskrisen drabbade inte Natur och Kultur lika hårt som övriga stora förlag eftersom en stor del av utgivningen utgjordes av läromedel. I dag är Natur och Kultur en av Sveriges ledande förlagskoncerner. Omsättningen har stigit från 20 miljoner kronor i början av  
 1970-talet 
  till 285 miljoner kronor år 1996, varav läromedel utgör ca 75 %. Natur och Kultur är delägare i Böckernas 
 Klubb, Multimediaklubben och TV4. 
 Till de stora hör också  
 2AB©NF¶RLAGEN  
 med ca 180 miljoner kronor i omsättning. Förlaget ägs av KF och är en del av dess affärsområde, KF Media, där också tidningen Vi och Akademibokhandeln ingår. Tidens förlag har försvunnit och i stället antagit nya skepnader i form av barn- boksförlaget Tiden Barn- och ungdomsböcker, Rabén Prisma/arleskär och Tiden Athena. Steget till att ingå bland de stora togs när förlaget 
 år 1980 blev delägare i Barnens Bokklubb, som snart blev den domine- rande barnboksklubben med som mest 140 000 medlemmar. Rabén- förlagen omfattar förlagen RabénSjögren, Bokförlaget Rabén Prisma, Tiden Barn- och ungdomsförlag samt Rabén Multimedia. Rabénför- lagen är delägare i Ordfront Förlag, ErikssonLindgren och Nguyen 
  
 6 
  
 Källa: Svensk Bokhandel nr 13. 1997. 
  
 7 
  
 Källa: Morales, Litteraturen i verkligheten. 
  
 72  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 Bilden finns endast i den tryckta versionen 
 Källa: Svensk Bokhandel. Uppgifterna avser år 1997. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 73 
  
 förlag samt äger 50 % i bokklubben Clio och 49 % i Barnens Bokklubb. Rabén har även en egen barnbokklubb Barnens Bästa. Hös- ten 1997 köpte KF Media Norstedts förlag av  
 Liber-koncernen 
  och blir därmed också delägare i Månadens Bok och Böckernas Klubb. Hösten 1997 såldes Barnens Bästa till Barnens Bokklubb. 
 Finns endast i den tryckta versionen 
 Källa: Svensk Bokhandel. Uppgifterna avser år 1996. 
  
 74  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 6ERBUM  
 f.d. Diakonistyrelsens bokförlag har från att i huvudsak varit ett kristet förlag alltmer sekulariserats. I dag har förlaget en om- sättning på omkring 230 miljoner kronor. Köpet av läromedelsförlaget Gleerups har bidragit till Verbums expansion. I dag står Gleerups för ungefär 60 % av omsättningen. Verbum har även förvärvat Förlags- huset Gothia och senare LIC förlag. I dag står utgivningen för läro- medel till yrkesverksamma inom vård, skola och socialtjänst för drygt 10 % av omsättningen. Verbumkoncernen omfattar förlagen LIC, Gleerups, Cordia, Förlagshuset Gothia, Verbum förlag och Förlags AB Nytt Liv. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 75 
  
 Bilden finns endast i den tryckta versionen 
 Källa:Svensk Bokhandel. Uppgifterna avser år 1995. 
  
 76  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 %GMONT 2ICHTER !"  
 som har sin bas i Malmö, är ett av flera själv- ständiga bolag inom den multinationella danska stiftelsen Egmontkon- cernen. En del av vinsten går till välgörande ändamål.  
 8  
 År 1995 omsatte förlaget Egmont Richter AB 144 miljoner kronor. Enligt uppgift från Egmont härrörde 96 miljoner från försäljning av barn- och ungdoms- böcker. Egmontgruppen totalt (här ingår bl.a. Hemmets Journal och vissa utgivningsrättigheter till Schultz för Sverige, Danmark och Norge) omsatte år 1995 drygt 7 miljarder kronor och vinsten var 334 miljoner kronor. Egmontgruppen finns representerad i 24 länder med totalt 106 bolag och sysselsatte 1996 motsvarande 3 485 hel- tidstjänster. Fyra affärsområden: serietidningar, veckotidningar, böcker och Nordisk film svarade förra året för omkring en fjärdedel vardera av gruppens omsättning.  
 9 
  
 8  
 Soto ville hjälpa ogifta mödrar och hans ättlingar grundade fonden år 1920. År 1996 delades 20 miljoner danska kronor ut. 
  
 9  
 Källa: Svensk Bokhandel Nr 18, 1996. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 77 
  
 Bilden finns endast i den tryckta versionen 
 Källa: Svensk Bokhandel. Uppgifterna avser år 1995. 
  
 78  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 SOU 1997:141 
  
 Beräkningar som Svenska Förläggareföreningen gör över medlems- förlagens försäljning av barn- och ungdomsböcker visar att år 1995 uppgick omsättningen till ca 180 miljoner kronor. Egmont Richter AB hade samma år en omsättning av barn- och ungdomsböcker på 96 mil- joner kronor. 
 Egmont Richter AB ger ut ca 250 titlar per år. Förlaget har ett tiotal boklubbar, bl.a. Turner  
 French, 
  Mina första faktaböcker och  
 Barbie-klubben. 
  År 1995 utgjorde försäljningen från bokklubbarna 74 % av omsättningen.  
 10 
  
 "RA "¶CKER  
 hade år 1995 en omsättning på omkring 350 miljoner kronor. Under år 1996 sjönk omsättningen, enligt uppgift, till ca 300 miljoner kronor. Bra Böcker, som bl.a. ger ut Nationalencyklopedin och familjelexikonet Lexikon 2000, ingår i publiceringsföretaget Inter- national Masters Publishers A/S (IMP). IMP är verksamma i 17 länder och antalet anställda uppgår till 1 450 personer. IMP hade 1995/96 en omsättning på 774 miljoner dollar, motsvarande 6,1 miljarder svenska kronor. Förlaget säljer mest via bokklubbarna, men satsar på att öka försäljningen till bokhandeln.  
 11  
 Enligt uppgift till utredningen uppgick bokklubbsförsäljningen år 1995 till 830 000 exemplar och 1 200 000 exemplar år 1996. Under hösten 1997 kommer Nationalencyklopedin ut på  
 cd-rom. 
  Förlaget avser att minska den skönlitterära utgivningen från 100 titlar till 20 titlar per år. 
 Tabell 5:1. Bra Böckers bokutgivning i Sverige 
  
 Kategori 
  
 Tryckta ex. 
  
 Sålda ex. 
  
 Tryckta ex. 
  
 Sålda ex. 
  
 1995 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1996 
  
 Skönlitteratur 
  
 1 136 467 
  
 515 969 
  
 794 098 
  
 794 950 
  
 Facklitteratur 
  
 1 220 194 
  
 678 960 
  
 983 322 
  
 898 276 
  
 Barn- och ung- 
  
 domsböcker 
  
 19 819 
  
 10 369 
  
 16 901 
  
 22 561 
  
 Nationalencyk- 
  
 lopedin 
  
 358 880 
  
 326 171 
  
 540 082 
  
 361 930 
  
 Källa: Bra Böcker. 
  
 10 
  
 Enligt underhandsuppgift från förlaget. 
  
 11 
  
 Källa: Svensk Bokhandel Nr 6, 1997. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 79 
  
 5.3 
  
 Medelstora och mindre förlag 
  
 De medelstora och mindre förlagens struktur liknar de stora förlags- koncernernas. Genom delägande och samarbete försöker de hitta effek- tiva vägar ut till konsumenterna. Några har egna bokklubbar eller tid- skrifter, startar gemensamma multimediaföretag eller söker sig ut på Internet. Det statliga utgivningsstödet har haft stor betydelse för mindre och medelstora förlag när det gäller utgivningen av kvalitetslitteratur. Både av ekonomiska skäl och ur marknadsföringssynpunkt är det angeläget för dem att få in sina böcker i de stora allmän- och barnbok- klubbarna. I vissa fall kan de mindre s.k. nischbokklubbarna utgöra en viktig försäljningskanal. 
 En allmän uppfattning bland små och medelstora förlag är att man har en konkurrensnackdel gentemot de stora förlagens försäljnings- och marknadsföringsresurser. Många medelstora och små förlag har svårig- heter att nå ut med sina böcker till bokhandelskedjorna. Av bilaga 15 framgår att det finns ett stort antal förlag som riktar sig direkt till konsumenten och därigenom inte ingår i den traditionella bokmark- naden. Alltfler börjar utnyttja Internet som en väg att nå ut till köparna och några har startat egna Internetbokhandlar. För barnboksförlagen utgör exporten en viktig del av den totala försäljningen. 
 De medelstora och mindre allmänförlagen ger ut såväl skön- som facklitteratur, ibland i kombination med barnboksutgivning. Några är dock renodlade barnboksförlag. 
 $E MEDELSTORA F¶RLAGEN 
 De tolv förlag som utredningen valt att närmare beskriva har en sam- manlagd omsättning på ca 220 miljoner kronor och ger sammanlagt ut 
 ca 700 titlar per år. 
  
 " 7AHLSTR¶MS "OKF¶RLAG  
 har en omsättning på 77 miljoner kronor. Förlaget ger årligen ut ca 250  
  
 - 
 300 
  titlar (skön- och facklitteratur för vuxna samt barn- och ungdomslitteratur). Tyngdpunkten ligger på bred underhållningslitteratur. Boyer har tre egna bokklubbar  
 -  
  
 Fantasy-klubben, 
  Läslusen, som riktar sig till mindre barn, och Wahl- ströms ungdomsbokklubb. Förlaget är delägare i den nystartade Inter- netbokhandeln.se och äger 95 % av distributionsföretaget Förlagssys- 
 tem. Dessutom äger förlaget Kungsholmens Bokhandel i Stockholm.  
 /RDFRONT ¶RLAG  
 har, mycket tack vare sin succéförfattare Gilbert, en omsättning på 29, 5 miljoner kronor. Förlaget ger ut skön- litteratur (bl.a. litteratur från tredje världen), facklitteratur, reportage- och reseböcker samt handböcker i skrivande. Tidskriften Ordfront 
  
 80  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 magasin är en medlemstidskrift för Kulturföreningen Ordfront som har ca 12 000 medlemmar. Medlemskapet ger tillgång till en bokklubb. Föreningen bedriver även kultur- och kursverksamhet. Ordfront Förlag 
 ägs till 45 % av Santiago. 
  
 "OKF¶RLAGET /PAL  
 är ett renodlat barnboksförlag som ger ut  
 35-40 
  titlar per år. Omsättning uppgår till drygt 19 miljoner kronor. En bety- dande del av försäljningen utgörs av export. Opal samarbetar med Sanchez när det gäller multimediaproduktion. I denna produktion ingår bl.a.  
 cd-rom 
  med  
 Pettson-böckerna 
  av Hanson, Opals mest framgångsrike författare/tecknare. Opal äger 49 % i Barnens 
 Bokklubb och är delägare i Berghs Förlag. 
  
 "OKF¶RLAGET !TLANTIS  
 är den ledande utgivaren av historiska böcker. Omsättningen uppgår till drygt 17 miljoner kronor. Man ger också ut skönlitteratur, huvudsakligen från de nordiska länderna och facklitte- ratur och har en stor klassikerutgivning. Bland författarna kan nämnas Johnson. Alvarez ger ut ca 40 titlar per år och äger 50 % i 
 bokklubben Clio. Alvarez ger också ut tidskriften Fenix. 
  
 !LFABETA "OKF¶RLAG  
 har utgivning av både vuxen- och barnlitteratur och ger ut ca 40 titlar per år. Barn- och ungdomsböckerna svarar för 2/3 av omsättningen på drygt 14 miljoner kronor. Förlaget har en väx- ande exportförsäljning av barnböcker. Woods är delägare i Gamma- fon. Förlaget ger också ut multimedia, dvs.  
 cd-rom, 
  både via Gamma- fon Multimedia och tillsammans med Bokförlaget Jones. Woods är 
 delägare i Internetbokhandeln.se. 
  
 4RYGVE #ARLSSONS "OKF¶RLAG  
 med 13 miljoner kronor i omsättning, har specialiserat sig på fackböcker för vuxna och ger ut ca 100 titlar per år. En stor del av utgivningen är s.k. beställningsverk, t.ex. åt universi- teten och produktionen sker ofta i samarbete med andra. Förlaget har så gott som helt övergivit utgivningen av skönlitteratur, med undantag av 
 kriminalromaner. 
  
 "OKF¶RLAGET 4 ISCHER #O  
 med drygt 13 miljoner kronor i om- sättning, ger ut såväl skön- som facklitteratur för vuxna och är delägare 
 i Böckernas Klubb. 
  
 "ERGHS ¶RLAG  
 med knappt 9 miljoner kronor i omsättning, har spe- cialiserat sig på populärvetenskapliga faktaböcker för både barn och vuxna och ger ut  
 40 
 - 
 50 
  titlar. Förlaget är delägare i Böckernas Klubb. 
 Opal och Santiago är delägare i Berghs Förlag. 
  
 'EDINS ¶RLAG  
 med drygt 8 miljoner kronor i omsättning, ger ut ca 20 titlar per år. Inriktningen är utpräglat skönlitterär med en utgivning av både romaner och poesi för vuxna. Morales är delägare i Måna- dens Bok och  
 Pocket-Shop. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 81 
  
 "ROMBERGS ¶RLAG  
 med drygt 8 miljoner kronor i omsättning, ger ut  
 20 
 - 
 25 
  titlar per år, främst skön- och facklitteratur för vuxna, men även 
 några barnböcker. Förlaget ingår i Kinneviks Moderna Tider Media. 
 "RUTUS  
 –STLINGS 
  "OKF¶RLAG 3YMPOSION  
 omsätter knappt 7 miljoner kronor, och ger ut  
  
 60 
  
 - 
  
 70 
  
  titlar per år av skön- och facklitteratur för vuxna. Förlaget har två egna bokklubbar, Moderna Tänkare och Ate- neum. Förlaget har i kontakter med utredningen framhållit att de ökande portokostnaderna inneburit stora svårigheter att driva bokklub- barna, och omöjliggjort större utskick av kataloger och reklam. I syn- nerhet drabbas klubbarnas medlemmar i Norge, som betytt mycket för 
  
 förlaget. 
 %RIKSSON ,INDGREN "OKF¶RLAG  
 omsätter drygt 5 miljoner kronor och är ett renodlat barnboksförlag, till 39 % ägt av Rabénförlagen. Förlaget är inriktat på biblioteksinköp och ger ut ca 20 titlar kvalitets- böcker och har många debutanter på sin utgivningslista. 
  
 -ULTIMEDIA 
  
 De stora förlagen har antingen införlivat multimediaproduktionen i sin allmänna förlagsverksamhet (Norstedts och Verbum) eller skapat nya självständiga enheter (Bonniers med Bonniers Multimedia och Ahead Media, Rabénförlagen med Rabén Multimedia, Natur och Kultur med Nya medier, Woods med Gammafon Multimedia). Bland multi- mediaproducenterna utanför bokförlagen kan nämnas Levande Böcker, som också samarbetar med RabénSjögren, Microsoft, Telia, BMG/IQ Media, Studentlitteratur och Young Genious. 
 I vissa fall ingår produktion av kassettböcker som en del i förlags- verksamheten, t.ex. Bakhåll för vuxna och Woods, som är delägare i 
 Gammafon, med en stor utgivning och produktion av musik- och berättarsagor på CD och kassett för barn.  
 )RIS ¶RLAG  
 är det enda ren- 
 odlade kassettboksförlaget och omsätter 22 miljoner kronor. Förlaget har hittills givit ut drygt 400 titlar i oförkortade kassettversioner. Pro- duktionen omfattar både  
 skön-, 
  fack- och barn- och ungdomslitteratur. Under hösten 1997 startar en ny utgivningslinje med s.k. Audio Pocket, som är en kopia av den amerikanska kassettboken med bred underhåll- ningskaraktär. Förlaget driver också Lyssnarklubben som har 23 000 medlemmar. 
  
 82  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 $E MINDRE F¶RLAGEN 
 Ett antal små förlag har gått samman i organisationen Nordiska Före- ningen för Mindre Förlag (NOFF). Under våren 1997 genomförde föreningen en enkätundersökning bland sina 65 medlemmar. Enkäten besvarades av 40 förlag. Den sammanlagda omsättningen för dessa 40 förlag uppgick till 62 miljoner kronor år 1996. Antalet nya titlar var 196. Året före, 1995, gavs lika många titlar ut men omsättningen var lägre och uppgick till 57 miljoner kronor. För år 1997 har man budgeterat med en omsättning på 72 miljoner kronor och en utgivning av 238 titlar. 
 Många av de små förlagen har beviljats litteraturstöd för flera av sina titlar. 
 Tabell 5:2. Utgivning från 40 stycken små förlag. Antal titlar som be- viljats litteraturstöd 
  
 1996 
  
 1995 
  
 1994 
  
 Antal titlar som beviljats stöd 
  
 66 
  
 87 
  
 80 
  
 Totalt antal utgivna titlar 
  
 196 
  
 196 
  
 207 
  
 Andel stödda titlar av totala 
  
 utgivningen 
  
 34 % 
  
 44 % 
  
 39 % 
  
 Källa: NOFF. 
 Litteraturstödet går huvudsakligen till förlag med en omsättning över en miljon kronor. År 1996 stod de tolv förlag som hade en omsätt- ning över en miljon för inte mindre än 90 % av omsättningen och 73 % av de litteraturstödda titlarna. Dessa tolv förlag, som också är de mest etablerade bland de små förlagen, får i genomsnitt litteraturstöd för inte mindre än 70 % av sina titlar. Detta visar på stödets betydelse för denna kategori förlag. Motsvarande siffra för hela kategorin små förlag är att stödandelen uppgår till 35  
  
 - 
 45 
  %. 
 När det gäller distributionen har fyra av förlagen (med en omsätt- ning över miljonen) bokhandel, bokklubb samt bibliotek som sina huvudkanaler. De övriga åtta har i sina svar uppgett att man i första hand sprider sin utgivning genom egna kanaler som bokklubb, profile- rad direktförsäljning, tidskrift eller abonnemang. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 83 
  
 Totalt gav de 40 förlag som besvarade NOFF:s enkät ut 837 titlar mellan åren 1994 och 1997. Av dessa var 262 översättningar, varav 123 skönlitterära och 139 facklitterära. 
 NOFF menar att egna försäljnings- och distributionskanaler, god kunskap om sina egna läsare och ett oberoende av de stora etablerade försäljningskanalerna är bra grundförutsättningar för mindre förlags överlevnad. Vidare betonas litteraturstödets betydelse för denna typ av 
 förlag. 
 Flera små förlag har gått samman och bildat  
 ¶RLAGSHUSET I '¶TE BORG 
 . Under år 1997 beviljade Stiftelsen Framtidens kultur 2 miljoner kronor till projektet, som också fått stöd från EU. Tanken är att medlemsförlagen genom samverkan skall skapa bättre förutsättningar för sina respektive verksamheter genom tillgång till gemensam teknik, marknadsföring och distribution, och därigenom öka sina chanser att kunna fortsätta arbeta i en bransch stadd i stor förändring. Bland moti- ven till bildandet av Förlagshuset anges: 
  
 - 
  
 Den pågående strukturförändringen i bokbranschen som drabbar de mindre förlagen hårt. 
  
 - 
  
 Förlagshuset skall vara en litterär mötesplas som gagnar diskussion, yttrandefrihet och kulturellt utbyte. 
  
 - 
  
 På grund av den ökande ägarkoncentrationen inom all media blir 
  
 den breda utgivning med hög kvalitet som de mindre förlagen står för allt viktigare  
 -  
 samtidigt som den får allt svårare att nå ut till läsarna. 
  
 - 
  
 Småförlagen måste möta förändringar i branschen med nytänkande. 
  
 - 
  
 Den geografiska närheten mellan författare, översättare och förlag är viktig för valet av vilka böcker som skall komma ut. 
  
 Förlagshuset är en självständig juridisk person. Förlagen blir med- lemmar och får tillgång till tjänster som distribution, avancerad teknisk utrustning och marknadsföringsförutsättningar som lokal för utställ- ning, författarframträdanden, gemensamma mässprojekt etc. Startkost- naderna är beräknade till 2,6 miljoner kronor. Förlagshuset är en av tre svenska parter i ett  
 EU-projekt, 
  inom ramen för Leonardoprogrammet, kring nya former för produktion och distribution av böcker. I projektet ingår, förutom Sverige, Grekland och Storbritannien. De andra parterna från Sverige är Bibliotekshögskolan i Borås och Svenska Förläggare- föreningen. Projektet samordnas av Statens kulturråd. 
  
 84  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 5.4 
  
 Förlagens utgivning 
  
 Sverige har internationellt sett en stor bokutgivning och är bland de länder i Europa som har störst utgivning i förhållande till sin folk- mängd. Fram till år 1990 ökade den totala bokutgivningen i Sverige. Under senare år har dock ökningen avtagit. År 1995 minskade bokut- givningen jämfört med året före. 1996 års siffror visar återigen på en ökning. Totalt utgavs då 10 654 böcker  
 12 
 , en ökning med 6 % jämfört med året innan. Den definition som ligger till grund för Bibliografiska institutets statistik är emellertid mycket allmän. Definitionen av begreppet bok lyder  
 icke-periodisk 
  litteratur omfattande minst 49 trycksidor. Svensk Bokförteckning redovisar också registrerade publi- kationer (här ingår även broschyrer  
 13 
 ) fördelade på olika ämnes- områden. 
  
 12 
  
 Källa: Svensk Bokförteckning. 
  
 13 
  
 Broschyr; publikation under 49 sidor, enligt Svensk Bokförteckning. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 85 
  
 Tabell 5:3. År 1996 registrerade böcker och broschyrer fördelade efter 
 ämnesområde 
  
 MNESOMR¥DE 
  
 "¶CKER OCH BROSCHYRER 
 14 
  
 Bok- och biblioteksväsen 
  
 160 
  
 Allmänt och blandat 
  
 270 
  
 Religion 
  
 454 
  
 Filosofi och psykologi 
  
 327 
  
 Uppfostran och undervisning 
  
 462 
  
 Språkvetenskap 
  
 461 
  
 Litteraturvetenskap 
  
 189 
  
 Skönlitteratur, svensk i original 
  
 865 
  
 Skönlitteratur, utländsk i svensk översättning 
  
 934 
  
 Skönlitteratur, övrigt 
  
 105 
  
 Konst, musik, teater och film 
  
 492 
  
 Arkeologi 
  
 66 
  
 Historia 
  
 261 
  
 Biografi och genealogi 
  
 320 
  
 Etnografi, socialantropologi och etnologi 
  
 101 
  
 Geografi 
  
 528 
  
 Samhälls- och rättsvetenskap 
  
 1 591 
  
 Teknik, industri och kommunikation 
  
 1 133 
  
 Ekonomi och näringsväsen 
  
 1 446 
  
 Idrott,lek och spel 
  
 199 
  
 Militärväsen 
  
 64 
  
 Matematik 
  
 95 
  
 Naturvetenskap 
  
 752 
  
 Medicin 
  
 1 205 
  
 Musikalier 
  
 20 
  
 Böcker för barn och ungdom 
  
 svensk skönlitteratur 
  
 304 
  
 utländsk skönlitteratur 
  
 452 
  
 övriga 
  
 240 
  
 Summa 
  
 13 496 
  
 Källa: Svensk Bokförteckning. 
  
 14  
 Under år 1996 uppgick antalet utgivna böcker till 10 654 och antalet utgivna broschyrer till 2 842. 
  
 86  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 Av tabellen framgår att knappt 2 000 skönlitterära böcker eller bro- schyrer och knappt 1 000 barn- och ungdomsböcker registrerades år 1996. Inom området samhälls- och rättsvetenskap, teknik, industri och kommunikationer samt ekonomi och näringsväsen utgavs drygt 4 000 böcker eller broschyrer. I denna statistik ingår alltså även broschyrer mellan 16 och 48 sidor och en stor mängd publikationer, som normalt inte betraktas som böcker, utan snarare har karaktären av specialtid- skrifter. Tabellen ger dock en fingervisning om utgivningsvolymen för olika genrer. 
 Svenska Förläggareföreningen tar sedan 1973/74 in statistiska upp- gifter över  
 MEDLEMSF¶RLAGENS  
 utgivning och försäljning av allmänlitte- 
 ratur  
 (A-böcker). 
  Läroböcker och massmarknadslitteratur ingår inte. De stora förlagen Bra Böcker och  
 Egmont-Richter 
  är ej medlemmar i För- läggareföreningen och deras siffror ingår därför inte heller i före- ningens statistik. Statistiken är en förlagsstatistik och de försäljnings- värden som anges är förlagens fakturerade värden till återförsäljarna. 
 Enligt Förläggareföreningens statistik utkom 3 586 nya titlar 1996.  
 15  
 Skillnaden mellan Svensk Bokförtecknings siffror och Förläggareföre- ningens beror på att Förläggareföreningens siffror endast avser med- lemsförlagens utgivning av allmänlitteratur. Varken läroböcker eller s.k. massmarknadslitteratur finns med. 
  
 15  
 Källa: Svenska Förläggareföreningen. Branschstatistik 1996. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 87 
  
 Tabell 5:4. Nya titlar och nya upplagor uppdelade på litteraturkatego-  
 rier enligt Förläggareföreningens statistik 
  
 ,ITTERATURKATEGORI 
  
 3K¶NLITTERATUR 
  
 Lyrik och dramatik 
  
 70 
  
 75 
  
 74 
  
 88 
  
 Annan svensk skönlitteratur 
  
 285 
  
 328 
  
 312 
  
 287 
  
 Annan översatt litteratur 
  
 300 
  
 325 
  
 373 
  
 405 
  
 Summa original 
  
 655 
  
 728 
  
 759 
  
 780 
  
 Omtryck i ny form pocket 
 16 
  
 239 
  
 227 
  
 257 
  
 208 
  
 Övrigt omtryck 
  
 223 
  
 221 
  
 218 
  
 205 
  
 Summa omtryck i ny form 
  
 462 
  
 448 
  
 475 
  
 413 
  
 3UMMA SK¶NLITTERATUR 
  
 "ARN OCH UNGDOMSB¶CKER 
  
 Svenska 
  
 307 
  
 278 
  
 244 
  
 210 
  
 Översättning 
  
 319 
  
 322 
  
 407 
  
 342 
  
 Summa original 
  
 626 
  
 600 
  
 651 
  
 552 
  
 Omtryck i ny form pocket 
  
 2 
  
 19 
  
 6 
  
 18 
  
 Övrigt omtryck 
  
 93 
  
 111 
  
 115 
  
 79 
  
 Summa omtryck i ny form 
  
 95 
  
 130 
  
 121 
  
 97 
  
 3UMMA BARN OCH UNGDOMS 
  
 B¶CKER 
  
 ACKLITTERATUR 
  
 Svenska original 
  
 1 204 
  
 1 036 
  
 - 
  
 - 
  
 Översättning 
  
 310 
  
 326 
  
 - 
  
 - 
  
 Summa original 
  
 1 514 
  
 1 362 
  
 1 108 
  
 1 141 
  
 Omtryck i ny form pocket 
  
 41 
  
 22 
  
 45 
  
 50 
  
 Övrigt omtryck 
  
 114 
  
 145 
  
 54 
  
 79 
  
 Summa omtryck i ny form 
  
 155 
  
 167 
  
 99 
  
 129 
  
 3UMMA FACKLITTERATUR 
  
 %LEKTRONISK UTGIVNING 
  
 5PPSLAGSVERK 
  
 4OTAL UTGIVNING 
  
 Källa: Förläggareföreningens statistik 1996. 
  
 16  
 Motsvarar benämningen reprint. 
  
 88  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 Av tabellen framgår bl.a. att andelen 
  
 SK¶NLITTERATUR  
 av den totala ut- 
  
 givningen har minskat från 38 % år 1985/86 till 31 % år 1996. Utgiv- ningen av skönlitteratur uppgick år 1996 till 1 117 titlar. Detta är den 
 lägsta siffran på tio år. 
 När det gäller  
 FACKLITTERATUREN  
 visar Förläggareföreningens statistik att utgivningen av facklitteraturen har ökat både i absoluta tal och som andel av den totala utgivningen. Under en tioårsperiod har facklitteratu- ren ökat sin andel av den totala utgivningen från 40 % 1985/86 till 46 % år 1996. Räknat i antal titlar ökade utgivningen av facklitteratur från 1 270 titlar 1985/86 till 1 669 titlar år 1996. Mellan åren 1995 och 1996 har antalet ökat med 100 titlar. Antalet nya titlar inom genren facklitteratur är därmed det högsta på tio år. Det förefaller alltså vara 
 en tydlig tendens till att skönlitteraturen går tillbaka medan facklitteraturen ökar. 
 Utredningens egen undersökning stärker bilden av att facklitteratur spelar en mycket stor roll i utgivningen. 
 Av Förläggareföreningens medlemmars totala utgivning för åren 1985/86 och 1996 utgör utgivningen av  
 BARN OCH UNGDOMSLITTERATUR 
  
 omkring 20 %. Sett över en tioårsperiod har utgivningen av antalet barn- och ungdomsböcker ökat från 649 titlar år 1985/86 till 721 titlar år 1996. Däremot har utgivningen av  
 barn-och 
  ungdomslitteratur mins- kat med 100 titlar mellan åren 1995 och 1996. År 1996 gavs 721 titlar ut medan siffran för år 1995 var 827 titlar. 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 89 
  
 Tabell 5:5. Utgivning i antal titlar (avseende nyutgivning) samt utgiv-  
 ning och försäljning i antal volymer enligt Förläggareföreningens sta- 
 tistik 
  
 1996 
  
 1995 
  
 1994 
  
 1990/91 
  
 1985/86 
  
 Totalt antal nya 
  
 titlar och nya 
  
 3 586 
  
 3 578 
  
 3 446 
  
 3 303 
  
 3 133 
  
 upplagor 
  
 Antal tryckta 
  
 volymer 1 000- 
  
 23 094 
  
 25 337 
  
 24 118 
  
 28 849 
  
 27 803 
  
 tal ex 
  
 Antal tryckta 
  
 volymer per titel 
  
 6,4 
  
 7,1 
  
 7,0 
  
 8,7 
  
 8,9 
  
 1  
 000-tal 
  ex 
  
 Antal sålda 
  
 volymer 
  
 14 157 
  
 15 205 
  
 14 710 
  
 17 550 
  
 16 731 
  
 i 1  
 000-tal 
  ex 
  
 Antal sålda 
  
 volymer 
  
 3,9 
  
 4,2 
  
 4,3 
  
 5,3 
  
 5,3 
  
 per titel 1  
 000-tal 
  
 ex 
  
 Källa: Svenska Förläggareföreningens statistik. 
 Av tabellen framgår att antalet tryckta volymer har minskat med 12 % på tio år. Under år 1996 trycktes således 23,1 miljoner böcker jämfört med 27,8 miljoner år 1985/86. Antalet sålda volymer har gått ner med 15 % under samma period från 16,7 miljoner exemplar år 1985/86 till 14,2 miljoner år 1996. 
 Det genomsnittliga antalet tryckta volymer per titel har minskat från 8 900 till omkring 6 400 på tio år. Antalet sålda volymer per titel har, enligt Förläggareföreningens siffror, minskat under de senaste tio åren från 5 300 1985/86 till 3 900 år 1996. 
  
 90  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 Tabell 5:6. Sålda volymer ny utgivning uppdelad på litteraturkatego-  
 rier 
  
 Litteraturkategori 
  
 1996 
  
 1995 
  
 1991/92 
  
 milj.kr. 
  
 milj.kr. 
  
 milj.kr 
  
 Skönlitteratur 
  
 6,4 
  
 6,9 
  
 7,6 
  
 Barn- och ungdomsböcker 
  
 3,3 
  
 3,3 
  
 4,1 
  
 Facklitteratur 
  
 4,3 
  
 4,8 
  
 4,3 
  
 Totalt 
  
 14,2 
  
 15,2 
  
 16,0 
  
 Källa: Svenska Förläggareföreningen. 
 För de olika kategorierna kan uppmärksammas att försäljningen av barn- och ungdomslitteratur minskat under  
 1990-talet, 
  från 4,1 miljoner exemplar budgetåret 1991/92 till 3,3 miljoner exemplar år 1996. Anta- let sålda volymer inom skönlitteraturen har minskat från 7,6 miljoner exemplar år 1991/92 till 6,4 miljoner exemplar år 1996. Antalet sålda volymer inom facklitteraturen ligger på 4,3 miljoner vid både tillfäl- Moyer, medan antalet sålda volymer år 1995 uppgick till 4,8 miljoner. 
 Tabell 5:7. Antalet tryckta volymer per titel för olika litteraturkatego- rier (tusental) 
  
 Litteraturkategori 
  
 Antal tryckta 
  
 Antal tryckta 
  
 volymer per 
  
 volymer per 
  
 titel 1996 
  
 titel 1991/92 
  
 Skönlitteratur 
  
 8,5 
  
 9,8 
  
 Barn- och ungdomsböcker 
  
 7,1 
  
 9,6 
  
 Facklitteratur 
  
 4,9 
  
 6,6 
  
 Totalt 
  
 7,0 
  
 8,5 
  
 Källa: Svenska Förläggareföreningens statistik 
 Antalet titlar har ökat men de genomsnittliga upplagorna har sjunkit. Det genomsnittliga antalet sålda volymer per titel har minskat. Detta i sin tur påverkar förlagens ekonomi då kostnadstäckningen (utslaget på alla titlar) blir sämre. 
 När det gäller förhållandet mellan antalet tryckta och antalet sålda volymer, kan noteras att skillnaden minskat. I mitten av  
 1980-talet 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 91 
  
 uppgick antalet osålda exemplar till ungefär 11 miljoner volymer och i dag är motsvarande siffra knappt 9 miljoner volymer. 
 Utredningen har låtit undersöka utgivningen av de titlar som erhållit litteraturstöd under perioden 1995/96. Resultatet av undersökningen redovisas i bilaga 7 och presenteras kort i avsnitt 8.1.3. De titlar som erhöll litteraturstöd under perioden trycktes totalt i närmare 3,2 miljo- ner exemplar. Omkring 10 % av de titlar som fått stöd hade en upplaga på mer än 10 000 tryckta exemplar. Några få titlar trycktes i över 50 000 exemplar, medan ca 50 % av de stödda titlarna hade en upplaga under 3 000 exemplar. Den genomsnittliga försäljningen (under det första året) för de litteraturstödda titlarna låg på 67 % av framställd upplaga. 
  
 5.5 
  
 Fakturerad försäljning 
  
 Den totala marknaden för allmänlitteratur uppgår enligt Svenska För- läggareföreningens beräkningar till 3,2 miljarder kronor exkl. moms. Motsvarande siffra för år 1995 var 3,5 miljarder kronor. Förläg- gareföreningen uppskattar att den totala försäljningen av allmän- litteratur har minskat med 4,9 % mellan åren 1995 och 1996. Den sär- skilda analys som utredningen låtit göra av bokmarknaden, och som återfinns i bilaga 6, ger en annan bild av den totala omsättningen. 
 Tabell 5:8. Försäljning uppdelad på olika kategorier(miljoner kronor)  
 17 
  
 Kategori 
  
 1996 
  
 1995 
  
 1994 
  
 1993 
  
 1992/93 
  
 1990/91 
  
 Skönlitteratur 
  
 645 
  
 672 
  
 650 
  
 680 
  
 718 
  
 643 
  
 Barn- och ungdomslitt.. 
  
 223 
  
 179 
  
 180 
  
 188 
  
 195 
  
 176 
  
 Facklitteratur 
  
 661 
  
 668 
  
 687 
  
 605 
  
 556 
  
 534 
  
 Totalt 
  
 1 613 
  
 1 582 
  
 1 562 
  
 1 502 
  
 1 477 
  
 1 399 
  
 Källa: Svenska Förläggareföreningen. Statistiken avser de förlag som är med- lemmar i Förläggareföreningen. 
  
 17  
 Förlagen redovisar  
 F-priser 
  vid försäljning till återförsäljare och konsument- pris vid direktförsäljning. Enligt underhandsuppgift från Förläggareföreningen upptar direktförsäljning samma andel oavsett litteraturkategori. Sammantaget uppgår direktförsäljningen till 36 % för år 1996. 
  
 92  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 För år 1996 uppgick enligt tabell 5:8 den totala försäljningen till 1,6 miljarder kronor (exkl. moms), vilket innebar en ökning med 2 % mel- lan åren 1995 och 1996. Att tabell 5:8 uppvisar en försäljningsökning, medan Förläggareföreningen bedömer att den totala försäljningen minskat, förklaras av det faktum att förlagen redovisar sin försäljning i olika priser. 
 När det gäller försäljningsstatistiken redovisar förlagen direktför- säljning i konsumentpriser medan försäljningen till återförsäljare redo- visas i förlagsnettopriser. År 1996 utgörs 61 % av totalsumman av för- lagsnettopriset, och resten av försäljningssumman uttrycks i priserna i konsumentledet exkl. moms. Detta betyder att om fördelningen mellan direktförsäljning och försäljning till återförsäljare ändras mellan åren påverkar detta även totalsumman. Någon rensning av materialet i detta avseende sker inte. Det framgår inte av Förläggareföreningens publice- rade statistik om fördelningen mellan direktförsäljning och återförsäl- jare skiljer sig åt mellan olika litteraturkategorier. Det är sannolikt att direktförsäljningen av skönlitteratur är större än den av facklitteratur. 
 Den minskade försäljningen av facklitteratur mellan åren 1995 och 1996 beror enligt uppgift från Förläggareföreningen uteslutande på för- ändringar i redovisningen. Siffrorna beror alltså inte på en minskad för- säljning av facklitteratur inom branschen som helhet. 
 Ökningen av barn- och ungdomsbokförsäljningen på 25 % har inte orsakats av en försäljningsökning utan beror på förändringar i redovis- ning. År 1996 redovisas nämligen för första gången också barnboksför- säljningen från två stora bokklubbar. 
  
 5.6 
  
 Den statistik som redovisas i dag 
  
 Svenska Förläggareföreningens statistik omfattar endast föreningens medlemsförlag. I dag görs inga kontinuerliga undersökningar av hela bokförlagsmarknaden i Sverige. Som ett moment i sin statistik redo- visar Förläggareföreningen en uppskattning av den svenska bokmark- naden. I dag uppskattas föreningens medlemmar omfatta ca 70 % av den totala marknaden i ekonomiska termer. Denna uppskattning base- ras på offentliga uppgifter från 1960- och  
 1970-talet. 
  År 1966 svarade medlemsförlagen hos Förläggareföreningen för 80 % av den fakture- rade nettoförsäljningen av allmänlitteratur. År 1970 svarade medlems- företagen för 71 % av den fakturerade försäljningen. 
 Föreningens statistik omfattar uppgifter om medlemsförlagens för- säljning uppdelad på kundgrupper, litteraturkategorier, antal utgivna titlar samt utgivning och försäljning i antal volymer uppdelade på litte- 
  
 SOU 1997:141  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 93 
  
 raturkategorier. Bortfallet är endast 1 % av medlemsförlagens sam- manlagda omsättning, enligt uppgift från Förläggareföreningen. 
 Tidigare innehöll Förläggareföreningens statistik en sammanställ- ning över returernas andel av försäljningen till återförsäljare. Denna har emellertid tagits bort eftersom många förlag i sina redovisnings- system inte kan skilja ut alla slags returer. Förläggareföreningen upp- skattar att bokhandelsreturerna för de flesta förlag ligger på 15  
  
 - 
 20 
  %. 
  
 5.7 
  
 Den svenska bokmarknaden 
  
 För att få en uppskattning av omfattningen av all bokförsäljning i Baker har utredningen låtit genomföra en enkätundersökning. En sam- manställning av resultatet presenteras i bilaga 6. Samtliga företag, alltså även de som inte är medlemmar i Svenska Förläggareföreningen, som enligt Svensk Näringsgrensindelning  
 (SNI-kod) 
  omfattar förlags- verksamhet har tillställts enkäten. Enkäten innehöll ett antal frågor rörande bokförsäljningen. De 413 förlag som ingår i undersökningen uppvisar en fakturerad försäljning på 1,7 miljarder kronor exkl. moms. I denna försäljning ingår även multimedia. Av enkätsvaren framgår att drygt hälften av försäljningen från dessa 413 förlag avser facklitteratur. Om även datalitteratur och multimedia inräknas blir andelen närmare 70 %. Barn- och ungdomslitteraturen svarar för omkring 10 % och enligt enkätsvaren uppgår den fakturerade försäljningen till 170 miljoner kronor exkl. moms för denna genre. 
 Den genomförda enkätundersökningen visar att den totala handeln med böcker i Sverige uttryckt i konsumentvärde inkl. moms skulle kunna uppskattas till 5,3 miljarder kronor. Om läromedel och bok- import medräknas kan den totala bokkonsumtionen beräknas till ca 7 miljarder kronor. Förläggareföreningen uppskattar den svenska bok- konsumtionen inkl. moms och tryckta läromedel till 5,7 miljarder kro- nor. 
 Skillnaden mellan Svenska Förläggareföreningens beräkning av den totala marknaden och ovan redovisade enkätresultat ligger i vad som medräknats som förlag. Utredningens enkät har gått ut till företag som enligt Svensk Näringsgrensindelning omfattar förlagsverksamhet. För- läggareföreningen begränsar sig till att uppskatta marknaden till ca 250 förlag som enligt föreningens uppfattning är att betrakta som professio- nella förlag som agerar på den gängse kommersiella marknaden. För- läggareföreningen tar inte in uppgifter om importen. Som framgår av bilaga 6 har förlagen utanför Förläggareföreningen en annan inriktning. Direktförsäljning till konsument och andelen facklitteratur har en större 
  
 94  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 andel jämfört med de förlag som är medlemmar av Förläggareföre- ningen. 
 Diagram 5:1. Fördelning på distributionskanaler av allmänlitteratur. 
 Beräkning av den totala marknaden 
  
 ¶RDELNING F¶RS¤LJNINGSKANALER 
  
 ALLM¤NLITTERATUR 
  
 Direkt- 
  
 Bibliotek 
  
 4% 
  
 Bokhandel 
  
 försäljning 
  
 31% 
  
 28% 
  
 Bokklubb 
  
 Annan 
  
 detaljhandel 
  
 21% 
  
 16% 
  
 SOU 1997:141 
  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING  
 95 
  
 5.8 
  
 Läromedelsförsäljningen 
  
 Föreningen Svenska Läromedelsproducenter (FSL) är en branschorga- nisation för svenska läromedelsproducenter. I dag har föreningen 30 medlemmar vars verksamhet i huvudsak utgörs av utgivning av läro- medel i form av tryckta läromedel,  
 AV-läromedel, 
  datamjukvara och liknande upphovsrättsligt skyddat material. Enligt föreningen svarar föreningens medlemmar för 95 % av försäljningen av tryckta läromedel 
 i Sverige. 
 Tabell 5:9. Försäljning av läromedel fördelad på skolform eller mot- 
 svarande, exkl. moms i tkr 
  
 Stadium 
  
 1995 
  
 1996 
  
 Skillnad i 
  
 Andel av total 
  
 procent 
  
 försäljning 
  
 1996 
  
 Förskola 
  
 3 308 
  
 2 961 
  
 -10,49 
  
 0,25 
  
 Grundskola 
  
 135 630 
  
 143 094 
  
 5,55 
  
 12,25 
  
 klass  
 0 
 - 
 3 
  
 Grundskola 
  
 140 396 
  
 145 370 
  
 3,54 
  
 12,44 
  
 klass  
 4 
 - 
 6 
  
 Grundskola 
  
 180 
  
 Phillips 
  
 184 311 
  
 1,9 
  
 15,78 
  
 klass  
 7 
 - 
 9 
  
 Gymnasieskola, 
  
 455 362 
  
 429 392 
  
 -5,7 
  
 36,75 
  
 Komvux 
  
 Högskola 
  
 162 306 
  
 152 286 
  
 -6,17 
  
 13,03 
  
 Övrig försäljning 
  
 120 201 
  
 110 923 
  
 Fisher 
  
 11, 
  
 Total 
  
 1 198 071 
  
 1 168 337 
  
 -2,48 
  
 Källa: FSL 
 Enligt den branschstatistik som FSL tar fram uppgick den totala för- säljningen till 1 161 miljarder kronor exkl. moms år 1996. Detta innebar en minskning från året före med 2,5 %. Granskar man fördel- ningen mellan olika stadier så finner man att försäljningen av läromedel avsedda för gymnasieskolan och Komvux minskade med 5,7 % mellan åren 1995 och 1996. Däremot har läromedels- 
  
 96  
 ¶RLAG OCH UTGIVNING 
  
 SOU 1997:141 
  
 försäljningen till grundskolan ökat mellan åren 1995 och 1996. Detta beror främst på att elevantalet ökat med ca 20 000 elever. En redovisning av hur kommunerna hanterar läromedelsförsäljningen ges i kapitel 6. 
 Kostnaden för en elev i grundskolan uppgick år 1995 till 50 300 kronor. Kostnaden för läromedel och utrustning uppgår till 2 000 kro- nor, varav kostnaden för läroböcker uppgår till 500 kronor per år. 
 Enligt FSL har kommunernas kostnader för undervisningen minskat med 17 % mellan åren 1991 och 1995. Mellan åren 1988 och 1996 har inköpen av läromedel per elev minskat med 12 % i fasta priser.  
 18 
  
 18  
 Källa: Skolan i siffror 1996. Skolverket.