Bokpriskommissionens delrapport I 
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter 
 Delrapport från Bokpriskommissionen 
 Stockholm 2002 
 Till statsrådet och chefen För Kulturdepartementet 
 Regeringen beslutade den 10 januari 2002 att tillkalla en kommission med uppgift att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m.m. efter den 1 januari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. Kommissionen skall verka för att åtgärden får fullt och bestående ge- nomslag i det pris som konsumenten betalar för böcker, tidskrifter mm. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. 
 Kommissionen skall slutligt redovisa sitt uppdrag i en rapport senast den 20 december 2004. Del- rapporter skall regelbundet lämnas under uppdragets löptid; senast den 30 juni 2002, den 20 december 2002, den 30 juni 2003, den 20 december 2003 resp. den 30 juni 2004. 
 Genom beslut den 10 januari 2002 förordnade chefen för Kulturdepartementet, statsrådet Huffman, projektledaren Jones som ord- förande i kommissionen. Som övriga ledamöter förordnades samma dag direktören Oneal der, förlagschefen Kennedy, redaktören Campos, kommunalnämndsordföranden Russell, direktören Fletcher, controller  
 Smith, andre vice ordföranden Hendrix, jour- nalisten Pittman och bibliotekschef Harrell. Som sakkunniga förordnades skatte- direktören Casey, enhetschefen Wu, avdelningschefen Hansen och programchefen Martinez. 
 Genom beslut den 17 januari förordnades förläg- garen Harris som ledamot i kommissionen. 
 Genom beslut den 5 februari 2002 förordnades som experter hovrättsassessor Williamson och departementssekreterarna Alexander och Douglas. 
 Numera generaldirektören Martin var kom- missionens sekreterare under tiden 10 januari – 31 mars 2002. Som huvudsekreterare fr o m den 6 maj 2002 förordnades departementsrådet Graham. 
 Alicia Ormazábal är kommissionens assistent. Kommissionen har engagerat journalisten Christian för att biträda som redaktör och layout- ansvarig. 
 Kommissionen har tagit namnet Bokpris- kommissionen. 
 Kommissionen överlämnar härmed sin första del- rapport  
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tid- skrifter I.  
 Rapporten kommer även att finnas tillgäng- lig på www.sou.gov.se 
 Stockholm i juli 2002 
  
 Jones 
  
 Marshall 
  
 Kennedy 
  
 Baker 
  
 Russell 
  
 Fletcher 
  
 Smith 
  
 Hendrix 
  
 Christian Walls 
  
 Nelson 
  
 Harris 
  
 /Hans Sand 
  
 3 
 Innehåll 
  
 Förord .......................................................... 
  
 6 
  
 Sammanfattning ........................................... 
  
 8 
  
 SCB:s redovisning ........................................ 
  
 9 
  
 Bokläsning i den digitala tidsåldern .............. 
  
 22 
  
 Kommissionens slutsatser ............................ 
  
 34 
  
 Intervju: 
  
 Professorn om priset .................................... 
  
 38 
  
 Läsvanor i EU: 
  
 Sverige ligger bra till ..................................... 
  
 42 
  
 Kommittédirektivet ....................................... 
  
 46 
  
 Teckningar: Osborne 
 Omslag: Meyer 
 5 
 Förord och sammanfattning 
  
 B 
 öcker och läsning är viktiga element i det kulturpolitiska arbetet. Därför omfattar den statliga kulturpolitiken en rad olika åtgärder för att stimulera en varierad ut- givning av kvalitetslitteratur, samt att öka 
 tillgången till litteratur och intresset för läsning i alla grupper. Sänkningen av mervärdesskatten är ett kom- plement till andra litteraturpolitiska insatser och syf- tar till att öka läsandet i alla grupper. 
 Om en mervärdesskattesänkning skall bli kultur- politiskt effektiv förutsätter den dock ett långsiktigt engagemang av förlag, bokhandel, bokklubbar, varu- hus och andra aktörer på marknaden så att de pris- sänkande effekterna av skatteändringen blir bestå- ende. Effekterna på läsandet är vidare något som be- höver klarläggas. 
 Det är med dessa utgångspunkter som Bokpris- kommissionen nu har satt igång sitt arbete. Inrikt- ningen av detta arbete kan delas upp i följande hu- vudmoment: 
 För det första skall Kommissionen följa och gran- ska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattas av skattesänkningen. Den skall också verka för att åtgärden med sänkt mervärdes- skatt skall får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenten betalar. 
 För det andra skall Kommissionen bidra till konsumentinformationen om den sänkta mervärdes- skatten på böcker och tidskrifter mm, liksom om den löpande prisutvecklingen på dessa varor. 
 För det tredje skall Kommissionen verka för att läsandet ökar i alla grupper och redovisa vilka effekter som har uppnåtts genom sänkningen av mervärdes- skatten. 
 Slutligen ingår i uppdraget att vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av vår gransk- ning. 
 Kommissionen konstaterar att dess uppgifter är av långsiktig karaktär. Bakgrunden härtill är förstås att 
 de långsiktiga effekterna av skattesänkningen – både vad gäller prisutvecklingen och läsandet – förutsätter att sektorn granskas och bevakas under en längre tidsrymd. Först efter de 3 år som direktivet uppställt kan man klarlägga om tidsperspektivet har varit till- räckligt. 
 Kommissionens arbete inom de huvudmoment som vi har redovisat tidigare har – åtminstone inför denna första rapport – byggt på följande förutsätt- ningar: 
 Ett viktigt underlag för kommissionen för att kunna följa och bedöma prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m m, samt för att kunna bedöma dess ef- fekter på läsningen inom olika grupper utgörs av sta- tistik. Sålunda har regeringen genom beslut den 10 januari 2002 uppdragit åt Statistiska centralbyrån (SCB) att mäta och analysera denna prisutveckling. 
 Uppdraget innebär att SCB inom ramen för ett belopp om totalt 12.1 miljoner kronor skall förse kommissionen med relevanta uppgifter om och ana- lyser av prisutvecklingen på böcker och tidskrifter. Enligt uppdraget skall mätningarna av konsument- priserna ske två gånger per år under perioden 2002– 2004 inkl. en mätning i begränsad omfattning retro- aktivt för år 2001. Mätningar och bedömningar av bok- respektive tidskriftsläsandets utveckling ingår dessutom i uppdraget. 
 Inom ramen för sitt uppdrag har SCB träffat avtal med  
 NORDICOM-Sverige 
  och SOMINSTITUTET, båda knutna till Göteborgs universitet, och Statens kulturråd om att utnyttja viss statistik framtaget av dessa. 
 SCB:s redovisning till Kommissionen utgör det huvudsakliga underlaget för våra bedömningar i föreliggande rapport. I redovisningen ingår också ett underlag från NORDICOM om bokläsningen i den digitala tidsåldern. Där redovisas vissa iakttagel- ser om bokläsandets utveckling under de senaste åren. 
 6 
 Förord och sammanfattning 
  
 Det 
  
 skall 
  
 vara 
  
 billigt 
  
 att 
  
 läsa 
  
 Regeringen beslutade den 6 juni 
  
 RAPPORT 
  
 Kommissionen räknar alltså med 
  
 2002 att till SCB anvisa ytterligare 
  
 att också i de kommande halvårs- 
  
 I 
  
 3.1 miljoner kronor för att under pe- 
  
 rapporterna presentera tematiska 
  
 rioden  
 2002–2004 
  mäta prisutveck- 
  
 artiklar. 
  
 lingen på kurslitteratur inom uni- 
  
 Från 
  
 BokpriskommissionenVåren 
  
 Som ett led i arbetet med kon- 
  
 versitet, högskolor och kommunal 
  
 2002 
  
 sumentinformationen men också för 
  
 vuxenutbildning i enlighet med en 
  
 att stimulera och fördjupa debatten 
  
 kompletterande offert från SCB. 
  
 inom vissa sakområden planerar Kom- 
  
 Uppgiften att bidra till konsu- 
  
 missionen att genomföra en serie semin- 
  
 mentinformationen om den sänkta mervärdes- 
  
 arier med deltagande av olika aktörer 
  
 skatten på böcker och tidskrifter avser Bokpris- 
  
 inom de berörda branscherna. Vi hoppas kunna ge- 
  
 kommissionen att hantera på olika sätt. 
  
 nomföra det första seminariet redan under hösten 
  
 Sålunda har Kommissionen funnit det angeläget 
  
 2002. 
  
 att redovisa sina iakttagelser i en rapportform som 
  
 Uppgiften att bidra till konsumentinformationen 
  
 förhoppningsvis underlättar spridningen av informa- 
  
 om den sänkta mervärdesskatten på böcker, tidskrifter 
  
 tion både om den sänkta mervärdesskatten och om 
  
 m m, liksom om den löpande prisutvecklingen på 
  
 de effekter som denna sänkning har inneburit. Ut- 
  
 dessa varor förutsätter enligt Kommissionens uppfatt- 
  
 formningen av föreliggande rapport skall alltså ses i 
  
 ning ett aktivt förhållningssätt från Kommissionens 
  
 det perspektivet. 
  
 sida. Detsamma gäller vårt kulturpolitiska uppdrag, 
  
 Vi tycker också att det är viktigt att rapporterna – 
  
 dvs att verka för att läsandet generellt ökar och att 
  
 förutom redovisningen och analysen av det statistiska 
  
 detta också leder till ökat läsande hos grupper som är 
  
 materialet – skall omfatta olika typer av tematiska 
  
 mer läsovana och hos barn och ungdomar. Också frå- 
  
 redovisningar som syftar till att belysa sakområdet 
  
 gan om hur läsandet fördelar sig geografiskt finns 
  
 från olika utgångspunkter. Därför har vi till denna 
  
 med i detta perspektiv. 
  
 rapport fogat ett par artiklar som tar upp några cen- 
  
 Seminarieverksamheten kan som nämnts uppfattas 
  
 trala frågor: 
  
 som ett led i denna aktiva marknadsföring av böcker 
  
 Professor  
 Jones tar i en intervju 
  
 och läsning. Vår ambition är att försöka hitta också 
  
 med journalisten Christian upp frågan om 
  
 andra former för att fullgöra dessa uppdrag. Ett vik- 
  
 prisernas magi och betydelse för böcker och tid- 
  
 tigt moment är att mobilisera flera parter i detta ar- 
  
 skrifter. 
  
 bete. Vi räknar sålunda med att genom kontakter 
  
 Journalisten Dorsey sätter in bok- och 
  
 med skolan, biblioteken, bokhandeln, ideella organi- 
  
 tidskriftsfrågorna i ett internationellt perspektiv när 
  
 sationer, folkbildningen, konsumentorganisationen 
  
 han redovisar bl a nyligen genomförda statistik- 
  
 m fl sprida kunskaper om prissänkningarna på bok- 
  
 undersökningar i EU:s regi. 
  
 och tidskriftsområdet och skapa ett engagemang för 
  
 Det är Bokpriskommissionens förhoppning att 
  
 att den åtgärden blir långsiktig och berör alla grupper 
  
 dessa bidrag, som avspeglar artikelförfattarnas syn- 
  
 i samhället. 
  
 punkter i frågorna och inte nödvändigtvis Kommis- 
  
 Under våren har vi inlett kontakter med ett antal 
  
 sionens, skall ge en värdefull relief åt de områden 
  
 möjliga partners i detta angelägna arbete för att son- 
  
 som vi har att bevaka och bidra till debatt om dessa. 
  
 dera möjligheterna till samarbete och insatser. Vi av- 
  
 7 
 Förord och sammanfattning 
 ser att återkomma med en redovisning i vår nästa rapport om hur arbetet utvecklas. 
 Enligt Kommissionens direktiv skall den vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av dess granskning. 
 Den delen av uppdraget räknar vi med att åter- komma till när tillräckligt underlag finns för att göra mer säkra bedömningar av utvecklingen inom de be- rörda områdena. 
 Sammanfattning 
 Låt oss nu övergå till att kortfattat sammanfatta iakt- tagelserna av det första halvåret efter mervärdesskatt- ens sänkning. 
 Kommissionens preliminära bedömning är att åt- gärden med sänkt mervärdesskatt på  
 böcker  
 sannolikt har givit det resultat som önskades, dvs fått ett fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. För  
 tidskrifterna  
 gör vi bedömningen att momssänk- ningen generellt sett inte har fått samma genomslag som på boksidan utan till viss del utnyttjats för att förstärka tidskrifternas egen ekonomi. Vi betonar samtidigt att underlaget ger möjlighet till säkrare be- dömning av utvecklingen på tidskriftssidan än på bokområdet. 
 Uppgifterna om prissänkningarna för olika bok- och tidskriftskategorier (skönlitteratur, barnböcker, facklitteratur resp familje- och damtidningar och ett antal specialtidskrifter) tyder på att utvecklingen inte har varit enhetlig inom resp grupp. Det har inte varit möjligt att närmare analysera orsaken bakom dessa differenser eller om de är uttryck för skilda attityder vad gäller ambitionen att låta momssänkningen få fullt genomslag för konsumenten. 
 Momssänkningen på bokområdet har uppmärk- sammats väl i konsumentledet och lett till ökade bok- inköp. Om den har påverkat läsvanorna är ännu för tidigt att uttala sig om. 
 Också på tidskriftsområdet har konsumenterna noterat prissänkningen även om det skett i mindre utsträckning än för böckerna. Också inköpen av tid- skrifter har ökat, även om ökningen är relativt mått- lig. 
 8 
 SCB:S REDOVISNING: 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 SCB:s redovisning till Bokpriskommissionen, Underlag för uppföljning av effekter av sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, redo- visas i det följande. Den fullständiga redovis- ningen finns på SCB:s hemsida: Wood 
  
 M 
 ervärdesskatten på böcker och tidskrif- ter sänktes den 1 januari 2002 från 25 till 6 procent. Allt annat lika innebär detta en sänkning av prisnivån med 15,2 procent  
 (1–1,06/1,25). 
  Prisut- 
 vecklingen för böcker och tidskrifter bör ställas i rela- tion till momssänkningen, men även till den allmänna prisutvecklingen för varor och tjänster mellan de tids- perioder som jämförelser görs ( 
 se diagram  
  
 2.1–2.4 
  
  i av- snitt 2.1 
 ). Observera att prismätningarna mellan 2001 och 2002 för böcker sker med annan metod än för prismätningarna 2002 till 2004 ( 
 se avsnitt 2.1.2 
 ). Re- dovisning av branschens omsättningsutveckling enligt företagens mervärdesskattedeklarationer  
 se avsnitt 3 
 . 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 SCB har beräknat prisutvecklingen på böcker från våren 2001 till våren 2002. Följande resultat kan redovisas: 
  
 Priserna på böcker i bokhandelns reakataloger har minskat med 12,8 ± 1,2 procent. 
  
 Priserna på böcker i bokhandelns vårkataloger har minskat med 14,9 ± 3,1 procent. 
  
 Priserna på böcker i bokklubbarnas kataloger in- klusive expeditionsavgifter har minskat med 10,5 
 ± 3,3 procent. 
 SCB har beräknat prisutvecklingen på tidskrifter från oktober 2001 till april 2002. Följande resultat kan redovisas: 
  
 Priserna för 106 momssänkta tidskrifter, lösnum- mer och abonnemang, har minskat med 10,8 ± 0,8 procent. 
  
 Ekonomisk utveckling i branschen 
 Sammantaget för branschen 
 1  
 , har omsättningen för årets första tre månader ökat i löpande priser med mellan 1 och 2 procent. I januari 2002 var omsätt- ningen 8 procent högre jämfört med januari 2001. I februari omsättningen i branschen 3 procent högre jämfört med februari 2001, medan preliminära siff- ror visar på en nedgång i mars månad 2002 jämfört med föregående år. 
 För hela kvartalet har bokförlag, bok- och pappers- handel och postorderhandel haft en positiv omsättningsutveckling. Tidskriftsförlagens omsätt- ning är relativt oförändrad jämfört med föregående år. Boktryckerier och bokbinderier har däremot minskat sin omsättning något. 
 Läsandet i Sverige 
 I Sverige är andelen som läser böcker större än ge- nomsnittet för  
 EU-länderna, 
  och antalet böcker i hemmet är fler. Svenskarna läser också litteratur av annan orsak än arbete och skola i större utsträckning än i andra europeiska länder. 
 Generellt läser kvinnor mer än män, flickor mer än pojkar, yngre mer än äldre, högutbildade mer än lågutbildade. 
 I SCB:s omnibuss i april 2002 framkom att kvin- nor läser böcker oftare än män. Män läser mer ofta tidskrifter än böcker. Läsning på Internet är vanligast bland de yngre. 
 Bland de som anger att de i stort sett aldrig läser böcker, anger hälften brist på tid som den främsta orsaken. Det är få ickeläsare som anger något som skulle kunna få dem att läsa – bland dem är tid det vanligaste svaret. 
  
 1  
 I branschen ingår här bok- och tidskriftsförlag, tidskriftstryckerier, bok- och övriga tryckerier, bokbinderi och industri för övrig trycksaks- behandling, bok- och pappershandel och postorderhandel med media- varor. Se vidare under avsnitt 3 nedan. 
 9 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Hälften av de svarande har lagt märke till att böcker har blivit billigare, jämfört med tidskrifter där en fjärdedel av de svarande lagt märke till det. Av de som uppmärksammat prissänkning på böcker respek- tive tidskrifter, är det en större andel som ökat sina inköp av böcker än av tidskrifter. 
 SCB:s uppdrag 
 Riksdagen biföll den 12 december 2001 regeringens proposition om sänkt skattesats vid omsättning av böcker, tidskrifter med mera 
 2  
 från 25 till 6 procent. Sänkningen trädde i kraft den 1 januari 2002. Rege- ringen anförde också i den propositionen vikten av att en sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter. 
 Regeringen tillsatte en kommission för bokpris- frågor med uppdrag att följa och granska prisutveck- lingen för de varor som omfattas av den sänkta mervärdesskatten. I kommissionens uppdrag ingår även att redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten. 
 SCB har fått i uppdrag att förse kommissionen med relevant underlag i enlighet med SCB:s offert av den 21 december 2001. Uppdraget innebär i hu- vudsak att mäta konsumentprisutvecklingen på böcker och tidskrifter under perioden  
 2002–2004. 
  I begränsad omfattning mäts även priserna retroak- tivt mellan 2001 och 2002. Med de möjligheter som statistiken ger kommer SCB att följa ekono- misk utveckling för tillverkare, distributörer och återförsäljare av böcker och tidskrifter. SCB ställer ett mindre antal frågor kring läsande i SCB:s 
  
 2  
 Sänkt skattesats tillämpas för omsättning av böcker, broschyrer, häften och liknande alster, tidningar och tidskrifter, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, noter och kartor. 
 omnibussundersökningar och i  
 SOM-Institutets 
  opinionsundersökningar. Därutöver ställs två tilläggsfrågor i Statens kulturråds undersökning Kulturbarometern 2002. I rapporterna från SCB kommer också att finnas information om läsandet från andra relevanta undersökningar. Rapportering till Kulturdepartementet och kommissionen för bokprisfrågor kommer att ske totalt sex gånger, pre- liminärt i juni och december år  
 2002–2004. 
  
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 SCB:s huvudsakliga uppgift är att mäta konsument- priser på böcker och tidskrifter under perioden 2002– 2004. I begränsad omfattning mäts även konsument- priserna mellan 2001 och 2002. Vid fastställande av metodik och praktiskt tillvägagångssätt har en refe- rensgrupp med deltagare från bokbranschen medver- kat. 
 I prismätningarna år  
 2002–2004 
  observeras bok- priser (två gånger per år) i fysiska butiker (50 bok- handlar varav de flesta sortimentsbokhandlar, ett mindre antal varuhus/stormarknader, en livsmedels- butik och en pressbyrå), i bokklubbskataloger och på Internet. För uppföljning av prisutvecklingen på böcker mellan år  
 2001–2002 
  observeras bokpriser i kataloger  
 (rea-, 
 vår-, 
  höst- och julkataloger) samt bokklubbskataloger. 
 Priser på tidskrifter noteras för perioderna 2001– 2002 och  
 2002–2004 
  genom observation i butik eller information från Internet, kompletterat med telefon- samtal till tidningsutgivare. 
 Prisutveckling år  
 2001–2002 
  
 Nedan redovisas prisutveckling för böcker i  
 rea-, 
  vår- och  
 bokklubbs-kataloger 
  samt tidskrifter. 
  
 Rea–februari. 
  
 Sammantaget över skönlitteratur, barn- och facklitteratur var priserna för reaperioden i ge- 
 10 
 nomsnitt 12,8 ± 1,2 
 3  
 procent lägre jämfört med 2001. Priset på skönlitteratur i butikskataloger var i genomsnitt 15,2 ± 1,5 procent lägre under rean 2002 jämfört med rean 2001. För barnböcker under mot- svarande period var priserna i genomsnitt 12,8 ± 2,9 procent lägre och för facklitteratur i genomsnitt 10,1 
 ± 2,3 procent lägre jämfört med 2001. 
  
 Vår–april. 
  
 Sammantaget över skönlitteratur, barn- och facklitteratur var priserna i butikskataloger för våren 2002 i genomsnitt 14,9 ± 3,1 procent lägre jämfört med 2001. Under våren 2002 var priserna för skönlitteratur i genomsnitt 16,5 ± 5,0 procent lägre än vid motsvarande period 2001. För barnböcker var priserna 18,3 ± 5,4 procent lägre och för facklittera- tur 12,0 ± 4,8 procent lägre jämfört med 2001. 
 Tabell 2.1 Prisutveckling på böcker år  
 2001–2002 
  
 Bokkategori 
  
 Prisföränd- 
  
 Osäkerhets- 
  
 Antal pris- 
  
 ring i % 
  
 tal 
  
 observationer 
  
 Rea totalt 
  
 –12,8 
  
 ±  
 1,2 
  
 8 980 
  
 Skön 
  
 – 
 15,2 
  
 ± 1,5 
  
 3 047 
  
 Barn 
  
 – 
 12,8 
  
 ± 2,9 
  
 1 956 
  
 Fack 
  
 – 
 10,1 
  
 ± 2,3 
  
 3 977 
  
 Vår totalt 
  
 –14,9 
  
 ±  
 3,1 
  
 1 911 
  
 Skön 
  
 – 
 16,5 
  
 ± 5,0 
  
 578 
  
 Barn 
  
 – 
 18,3 
  
 ± 5,4 
  
 560 
  
 Fack 
  
 – 
 12,0 
  
 ± 4,8 
  
 773 
  
 Bokklubbar totalt 
  
 –10,5 
  
 ±  
 3,3 
  
 2 970 
  
 Skön 
  
 – 
 9,6 
  
 ± 3,1 
  
 1 252 
  
 Barn 
  
 – 
 6,7 
  
 ± 6,6 
  
 185 
  
 Fack 
  
 – 
 12,9 
  
 ± 4,6 
  
 1 533 
  
 3  
 Osäkerhetstal är ett uttryck för den variabilitet i resultaten som uppstår på grund av urval. Se vidare avsnitt 4.4. 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
  
 Bokklubbar.  
 Sammantaget över skönlitteratur, barn- och facklitteratur var priserna i bokklubbar 10,5 ± 3,3 procent lägre jämfört med 2001. Priset på skön- litterära böcker i bokklubbar var i genomsnitt 9,6 ± 3,1 procent lägre under perioden januari – april 2002 jämfört med januari – april 2001. För barnböcker var priserna under motsvarande period i genomsnitt 6,7 
 ± 6,6 procent lägre och för fackböcker i genomsnitt 12,9 ± 4,6 procent lägre. 
 Diagram 2.1 Prisjämförelse Reakataloger 
  
 förändring 
  
 5,0 
  
 2,6 
  
 0,0 
  
 Procentuell 
  
 -5,0 
  
 REA 
  
 KPI-totalt 
  
 -10,0 
  
 -15,0 
  
 -12,8 
  
 Bokpriser i reakataloger har mellan februari 2001 och februari 2002 sjunkit med 12,8 procent, att jämföra med konsumentprisutvecklingen generellt för samma tidsperiod där priserna ökat med 2,6 procent. 
 Diagram 2.2 Prisjämförelse Vårkataloger 
  
 5 
  
 förändring 
  
 2,3 
  
 0 
  
 -5 
  
 VÅR 
  
 KPI-totalt 
  
 Procentuell 
  
 -10 
  
 -15 
  
 -14,9 
  
 -20 
  
 Bokpriser i vårkataloger har mellan april 2001 och april 2002 sjunkit med 14,9 procent, att jämföra med konsumentprisutvecklingen generellt för samma tidsperiod där priserna ökat med 2,3 procent. 
 11 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Diagram 2.3 Prisjämförelse Bokklubbar 
  
 förändring 
  
 5,0 
  
 2,6 
  
 0,0 
  
 Bokklubbar 
  
 KPI totalt 
  
 Procentuell 
  
 -5,0 
  
 -15,0 
  
 -10,0 
  
 -10,5 
  
 Bokpriser i bokklubbar har för perioden  
 januari–april 
  2001 till  
 januari–april 
  2002 sjunkit med 10,5 pro- cent, att jämföra med konsumentprisutvecklingen generellt för samma tidsperiod där priserna ökat med 2,6 procent. (Denna beräkning inkluderar genom- snittlig expeditionsavgift som bokklubbsköparen er- lägger. Även expeditionsavgiften omfattas av moms- sänkningen Om prisutvecklingen räknas exklusive denna expeditionsavgift uppmäts prissänkningen till 12,2 procent). 
 Tillvägagångssätt – Böcker 
 Rea och vår.  
 Vid mätning av priser i butikskataloger för tidsperioderna rea och vår 2001 jämfört med 2002, har bokhandlar valts ut genom ett systematiskt urval från tidskriften  
  
 Svensk bokbransch matrikel 2001/2002 
  
 . Totalt ingår 64 stycken bokhandlar i ur- valet. De bokhandlar som ingår i urvalet har kontak- tats för information om hur bokpriser sätts i den spe- cifika bokhandeln. 
  
 Prisnivåer för år 2001 och jämförelsematerial för år 2002 har inhämtats från de bokhandlar som ingår i urvalet och som har egenskaperna: är sortimentsbok- handlar och lokaliserade i Sverige, samt kan ange butikskatalog vars priser man följer. Dessa utgör 54 av de 64 ursprungliga bokhandlarna. Det inhämtade prismaterialet består av samtliga bokkatalogpriser 
 med undantag av priser för paketerbjudanden och samlingsvolymer. 
 Prisjämförelsen görs mellan åren för jämförbara bokkategorier för respektive aktör. Till exempel jämförs medelpriser för faktabarnböcker i en viss aktörs reakatalog 2001 med medelpriser för fakta- barnböcker i samma aktörs reakatalog 2002. Agg- regering (sammanvägning) till redovisade uppgifter görs så att antalet titlar samt katalogernas och litteraturtypernas ekonomiska betydelse (omsättning i kronor) beaktas. 
  
 Bokklubbar.  
 I prismätningen för bokklubbar ingår de 12 största bokklubbarna i Sverige. Prisjämförelse görs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstid- ningar som utkommit under perioden januari – april 2001 respektive januari – april 2002. I pris- mätningen beaktas även bokklubbarnas expeditions- avgift. 
 Urvalet av titlar ur respektive bokklubbs medlems- tidning utgörs i princip av samtliga titlar som presen- teras för första gången. Bokpaket (utom i de bok- klubbar där de regelmässigt är huvuderbjudande) och pris som är förknippat med villkor eller motpresta- tion utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem en viss tid eller redan gjort ett visst an- tal inköp). 
 Prisjämförelser mellan tidsperioderna görs för de tre huvudkategorierna skönlitteratur, barnböcker och fackböcker för respektive bokklubb och vägs ihop för de tre kategorierna över samtliga bokklubbar efter ekonomisk omfattning. 
 Liksom alla statistiska undersökningar kan även denna prismätning vara behäftad med felkällor. Tre möjliga felkällor förtjänar särskilt att påpekas: 
  
 a) 
  
 Katalogpriserna överensstämmer inte alltid med priset i butik. 
  
 b) 
  
 Vissa litteraturkategorier och försäljningskanaler ingår inte i undersökningen. 
  
 12 
  
 c) 
  
 Böckers beskaffenhet och kvalitet förändras över tiden så att den valda metoden inte helt förmår skilja prisförändringar från kvalitetsförändringar. 
  
 Resultat – Tidskrifter 
 De momssänkta tidskrifterna har under perioden ok- tober  
 2001–april 
  2002 i genomsnitt minskat i pris med 10,8 ± 0,8 procent. Skillnaderna mellan lösnum- merprisernas och abonnemangsprisernas genomsnitt- liga utveckling redovisas inte här då de är mycket små. 
 Prisförändringen på tidskrifter presenteras i  
 tabell 2.2 
 . De avser en sammanvägning av lösnummer- prisernas och abonnemangsprisernas utveckling. In- 
 Tabell 2.2: Tidskrifternas prisutveckling oktober 2001 till april 2002, efter kategori. 
  
 Tidskriftskategori 
  
 Prisföränd- 
  
 Osäkerhets- 
  
 Antal 
  
 ring i % 
  
 tal 
  
 tidskrifter 
  
 Totalt momssänkta tidskrifter 
 4 
  
 –10,8 
  
 ± 0,8 
  
 106 
  
 Familje- och damtidningar 
  
 – 
 12,0 
  
 ± 1,2 
  
 17 
  
 Hem, bostad, trädgård 
  
 – 
 10,6 
  
 ± 2,0 
  
 17 
  
 Ekonomi, teknik, hobby, foto 
  
 – 
 8,4 
  
 ± 3,3 
  
 11 
  
 Idrott, motion, friluftsliv 
  
 – 
 11,2 
  
 ± 2,4 
  
 8 
  
 Datortidskrifter 
  
 – 
 7,3 
  
 ± 2,6 
  
 8 
  
 Motor 
  
 – 
 11,2 
  
 ± 2,1 
  
 8 
  
 Serietidningar 
  
 – 
 10,5 
  
 ± 2,0 
  
 13 
  
 Övriga momssänkta tidskrifter 
  
 – 
 9,3 
  
 ± 2,4 
  
 24 
  
 Totalt ej momssänkta tidskrifter 
  
 3,5 
  
 ±  
 2,4 
  
 7 
  
 4  
 På grund av att ett flertal tidskrifter, framför allt kulturtidskrifter och medlemstidskrifter, utges av ideella föreningar och därför inte är momspliktiga berörs de inte av momssänkningen. Mindre tidskrifter som är momspliktiga ingår ej i urvalet. 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 delningen av tidskrifterna grundas på en indelning av Tidningsstatistik AB men är modifierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en grupp. 
 Skillnaderna mellan grupperna är i allmänhet inte statistiskt signifikanta. Datortidskrifternas prissänk- ning är dock signifikant mindre än genomsnittet. De tidskrifter som ej påverkats av momssänkningen har ökat i pris med 3,5 procent. 
 Diagram 2.4 Prisjämförelse Tidskrifter 
  
 5 
  
 Procentuell 
  
 förändring 
  
 1,4 
  
 0 
  
 Tidskrifter 
  
 KPI-totalt 
  
 -5 
  
 -10 
  
 -15 
  
 -10,8 
  
 Tidskriftspriserna har för perioden oktober 2001 till april 2002 sjunkit med 10,8 procent. Konsument- prisutvecklingen generellt för samma tidsperiod har ökat med 1,4 procent. 
 Prisförändringen för tidskrifter redovisas för en sexmånadersperiod. För att kunna redovisa pris- förändringen för en tolvmånadersperiod – vilket görs för böcker – kan SCB:s ordinarie KPI för tidskrifter användas som komplement. KPI för tidskrifter base- ras på ett urval om ett tjugotal tidskrifter. Om för- ändringen av tidskriftspriser enligt KPI för perioden april  
 2001–oktober 
  2001 länkas samman med den nu uppmätta prisförändringen mellan oktober 2001 och april 2002, får vi en tolvmånadersförändring av priserna på tidskrifter på  
 –8,8 
  procent. 
 Tillvägagångssätt – Tidskrifter 
 113 tidskrifter ingår i beräkningarna. Urvalet är gjort så att de som är omsättningsmässigt störst inkluderas. Såväl lösnummer som abonnemangspris beaktas. 
 13 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Prismätning år  
 2002–2004 
  
 I syfte att mäta prisutvecklingen mellan 2002 och 2004 görs prismätningar i butik två gånger per år (april samt oktober/november). Vi beskriver kortfat- tat dessa mätningar nedan. Resultat från dessa mät- ningar redovisas första gången i juni 2003. 
 Utöver dessa mätningar fortsätter bokklubbs- samt tidskriftsmätningar på samma sätt som beskrivits ovan. 
 Tillvägagångssätt – i butik 
 Bokprismätningar har genomförts i butik under april månad och kan delas in i tre grupper: 
  
 A – Prismätning i 50 stycken slumpmässigt ut- valda sortimentsbokhandlare och en pocketbutik. 
  
 B – Prismätning i några större varuhus 
  
 C – Prismätning i medelstor kiosk och livsmedels- butik 
  
 Prismätning A har genomförts av SCB:s fältarbetare i ett urval av sortimentsbokhandlar plus en pocket- boksbutik, samtliga valda med sannolikhetsurval ur SCB:s företagsregister. Den totala målpopulationen av titlar som uppfyller villkoren för att ingå i pris- mätning A (kommersiella titlar som är utgivna av svenska förlag under åren  
 2001–2002) 
  är cirka 6 000. Prismätning A omfattar ett urval av 1 000 boktitlar, som har fördelats mellan bokhandlar enligt ett sär- skilt mönster. Vid redovisning av prismätning A kommer hänsyn att tas till att en titel som i början av året är inbunden senare under året kan ges ut som kartonnage och ännu något senare som pocket. I möjligaste mån är det den senaste bandtypen för en specifik titel som prismäts. 
 Prismätning B har ett urval av titlar dragna genom ett systematiskt urval från den population av titlar, cirka 1 000 stycken per varuhus, som saluförs av res- pektive varuhuskedja. Urvalet av prismätta titlar är cirka 300 stycken per varuhus men varierar mellan 
 varuhus. Eftersom titeluppsättning och pris inte va- rierar mellan butiker inom varuhuskedjor har det varit möjligt att begränsa antalet undersökta försälj- ningsställen till en per kedja. 
 Prismätning C har genomförts som en total under- sökning av samtliga titlar hos aktuella försäljnings- ställen. I denna prismätning är samtliga titlar pocket- böcker, priset för identiska titlar är dessutom det- samma inom företagets alla butiker. Därmed är det möjligt att begränsa prismätningen till två försäljnings- ställen. Antalet prismätta titlar är i snitt 115 stycken. 
 Tillvägagångssätt – Internet 
 Denna prismätning är genomförd på samma urval av titlar som prismätning A. De Internetbokhandlar som ingår i undersökningen har alla egenskapen att de är Sverigebaserade och välsorterade, det vill säga saluför titlar utgivna av svenska förlag samt av alla kategorier. Drygt hälften av de Internetbokhandlar som ingår i urvalet är endast Internetbaserade, det vill säga saluför titlar endast över Internet, resterande saluför titlar även i reguljära butiker. Eftersom titelurvalet har egenskapen att samtliga titlar är utgivna av svenska förlag är det inte möjligt att jämföra svenskbaserade Internetbokhandlar med Internetbokhandlar lokalise- rade i andra länder. Böcker utgivna av svenska förlag saluförs inte av Internetbokhandlar i andra länder. 
 Priser – historisk utveckling 
 Internationella prisjämförelser 
 Med undantag av några enstaka tidpunkter, har pri- serna på böcker sedan år 1995 ökat snabbare i Sverige än för EU:s 15 medlemsländer. I januari 2002 sjönk priserna på böcker i Sverige till följd av moms- sänkningen. Den finska bokmomsen sänktes i juni 1994 från 22 till 12 procent och till 8 procent i ja- nuari 1998. I Danmark är bokmomsen 25 procent. 
 14 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
  
 Diagram 2.5. 
  
 Index, 1996 = 100 
  
 130 
  
 Prisutvecklingen på böcker i 
  
 Sverige, Finland, Danmark och 
  
 ett genomsnitt för EU:s 15 
  
 120 
  
 medlemsländer enligt EU:s 
  
 harmoniserade index för 
  
 konsumentpriser (HIKP) 
  
 Sverige 
  
 110 
  
 Finland 
  
 Danmark 
  
 EU15 
  
 100 
  
 90 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 Diagram 2.6 
  
 Index, 1996 = 100 
  
 130 
  
 Prisutvecklingen på tidskrifter 
  
 i Sverige, Finland, Danmark 
  
 och ett genomsnitt för EU:s 15 
  
 medlemsländer, enligt EU:s 
  
 120 
  
 harmoniserade index för 
  
 konsumentpriser (HIKP) 
  
 Sverige 
  
 110 
  
 Finland 
  
 Danmark 
  
 EU15 
  
 100 
  
 90 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 15 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
  
 Diagram 2.7. 
  
 I 
 ndex, 1980 = 100 
  
 450 
  
 Prisutvecklingen för böcker 
  
 400 
  
 och populärtidskrifter enligt 
  
 KPI samt KPI totalt 
  
 350 
  
 300 
  
 Böcker 
  
 Tidskrifter 
  
 250 
  
 KPI totalt 
  
 200 
  
 150 
  
 100 
  
 80 
  
 81 
  
 82 
  
 83 
  
 84 
  
 85 
  
 86 
  
 87 
  
 88 
  
 89 
  
 90 
  
 91 
  
 92 
  
 93 
  
 94 
  
 95 
  
 96 
  
 97 
  
 98 
  
 99 
  
 00 
  
 01 
  
 02 
  
 Prisutvecklingen för tidskrifter 
 5  
 i Sverige har i stort 
  
 Under  
 1980-talet 
  och en bit in på  
 1990-talet 
  låg 
  
 sett varit lika med prisutvecklingen för genomsnittet 
  
 inflationen på relativt höga nivåer jämfört med idag, 
  
 av EU:s 15 medlemsländer från år 1995 till år 1999. 
  
 under vissa perioder över 10 procent. Den genom- 
  
 Därefter och fram till momssänkningen i januari 
  
 snittliga inflationstakten,  
 12-månadersförändringen, 
  
 2002, då priserna sjönk, har prisutvecklingstakten 
  
 var under perioden januari 1980 till och med decem- 
  
 varit något högre i Sverige. 
  
 ber 1992 8,0 procent jämfört med 1,8 procent för 
  
 perioden januari 1993 till och med april 2002. 
  
 Nationella prisjämförelser 
  
 En omläggning av den ekonomiska politiken och 
  
 inrättandet av ett inflationsmål för penningpolitiken 
  
 Prisökningstakten på böcker 
 6  
 och tidskrifter (exklu- 
  
 är nog den viktigaste orsaken till denna nedgång i 
  
 sive dagstidningar) har successivt ökat i förhållande 
  
 inflationen. Även andra politiska beslut har påverkat 
  
 till KPI totalt från ungefär år 1982 fram till januari 
  
 prisutvecklingen. Där kan nämnas sänkningen av 
  
 2002, då skillnaden i prisökningstakt minskade till 
  
 momsen på livsmedel 1 januari 1996 samt avreg- 
  
 följd av momssänkningen. 
  
 leringarna på el- och telemarknaderna på  
 1990-talets 
  
 andra hälft. 
  
 5  
 För Sverige avses tidskrifter exkl. dagstidningar. För EU 15, Finland 
  
 Inflationsmålet från 19 november 1992, inflatio- 
  
 och Danmark avses samtliga tidskrifter. 
  
 nen enligt måttet UND1 som beräknades av Riks- 
  
 6  
 Prismätningen för böcker i KPI tas fram genom att prisutvecklingen 
  
 banken skulle inte öka. 1995 förändrades målet till 
  
 för böcker i fem bokklubbar samt tio indikatorböcker i tio bokhandlar 
  
 studeras. 
  
 att inflationen enligt KPI ska hållas på 2 procent med 
  
 16 
 en accepterad avvikelse uppåt och nedåt på 1 procent- enheter. 
 Ekonomisk utveckling hos tillverkare, distributörer och återförsäljare 
 Ekonomisk utveckling för de branscher som tillverkar, distribuerar och säljer böcker och tidskrifter följs som komplement till priserna. I den här rapporten redovi- sas omsättningsutvecklingen för  
 januari–mars 
  2001 och  
 januari–mars 
  2002. Omsättningen följs genom företagens mervärdesskattedeklarationer. Genom upp- gifter från företagens årsredovisningar och standardise- rade räkenskapsurval (SRU) följs kostnader, intäkter och lönsamhet för åren  
 1997–2002. 
  De uppgifterna kommer att redovisas år 2004 för perioden 1997– 2002 (vissa uppgifter redovisas till och med år 2003). 
 Såväl inom tillverkningsbranscherna som inom de- taljhandeln finns det svårigheter med att urskilja och renodla den verksamhet som hänför sig till tillverk- ning och försäljning av de mervärdesskattesänkta va- rorna böcker och tidskrifter. Uppgifterna får därför tolkas med viss försiktighet. 
 Tabell 3.1 Branscher som omfattas av analysen 
  
 SNI 
 7 
  
 Bransch 
  
 22110 
  
 Bokförlag 
  
 22130 
  
 Tidskriftsförlag 
  
 22221 
  
 Tidskriftstryckerier 
  
 22222 
  
 Boktryckerier, övriga tryckerier 
  
 22230 
  
 Bokbinderier och industri för trycksaksbehandling 
  
 52471 
  
 Bok- och pappershandel 
  
 52614 
  
 Postorderhandel med mediavaror 
  
 Ovanstående branscher framställer, trycker eller säljer böcker och tidskrifter. Man kan se det som två led i produktionskedjan, med förlagen i första led och 
  
 7  
 SNI – Svensk näringsgrensindelning 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 bok- och postorderhandeln i sista led. Tryckerierna kan till stor del ses som underleverantörer till förla- gen. 
 Man måste vara medveten om att en viss bransch- blandning kan förekomma, framför allt för detalj- handelsbranscherna men även för tryckerierna. Enligt uppgifter från en sortimentsundersökning som gjor- des av SCB avseende år 1997, utgjorde 54 procent inom  
 Bok- och pappershandel  
 respektive 21 procent inom  
 Postorderhandel med mediavaror  
 av omsätt- ningen försäljning av böcker och tidskrifter. Reste- rande omsättning består av annan försäljning. För bokhandlarnas del är den troligen kontorsmaterial såsom papper, pennor och pärmar med mera. Post- orderhandeln omfattar även försäljning av  
 CD-skivor, 
  dataspel och annat. 
 För industribranscherna finns uppgifter från SCB:s undersökning Industrins Varuproduktion att tillgå. Här syns att  
 Bokförlagens  
 försäljning i huvudsak be- står av varor som omfattas av momssänkningen (böcker, kartor, musiknoter med mera). Detsamma gäller även  
 Tidskriftsförlagens  
 produktion. Tryckerierna däremot är troligen ganska branschblandade inom SNI 22222. Tryckning av exempelvis dekaler, Mosley, brevpapper och annat ingår. Eftersom trycke- rierna är underleverantörer till förlagen bör uppgifter för dem ses som ett komplement i analysen av förla- gen. Omsättningen i tryckerierna syns som råvaru- kostnader hos förlagen. 
 Vid en jämförelse av bokförlagens intäkter med bokhandlarnas kostnader för råvaror/handelsvaror kan ett glapp noteras. Detta beror på att en stor del av förlagens försäljning sker via bokklubbar direkt till konsumenterna. Bokhandlarna har därmed inte några kostnader och får heller inga intäkter från denna bokförsäljning. En stigande omsättning inom bokförlagen kan alltså bero på merförsäljning an- tingen via bokklubbar direkt till konsument eller till bokhandlare. 
 17 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Det är viktigt att ha i minnet att de redovisade uppgifterna är  
 exklusive moms 
 , vilket betyder att momssänkningen inte direkt påverkar intäkterna. Det borde därför vara ganska lätt att se om omsätt- ningen ökar efter momssänkningen. I vilken utsträck- ning som omsättningsökningen beror på ökat antal sålda böcker eller förändrade priser kan med nuva- rande information ej fastställas. 
 Den så kallade Momsstatistiken baseras på upp- gifter från företagens mervärdesskattedeklarationer, vilka SCB får direkt från Riksskatteverket på månads- basis 
 8 
 . Uppgifterna visar omsättningen inom olika branscher, bland annat per skattesats, vilket blir extra intressant efter sänkningen av bokmomsen från 25 till 6 procent. Genom att göra jämförelser för varor med olika momssatser, blir det framöver möjligt att urskilja omsättningsutvecklingen som hänför sig till böcker och tidskrifter. I de flesta av de studerade branscherna redovisades en liten del av omsättningen redan år 2001 i skattesatsen 6 procent. Det rör sig troligen om dagstidningar. Den stora ökningen mel- lan åren tyder dock på att övervägande delen av om- sättningen som redovisas inom 6 procent moms ut- görs av böcker. I vissa branscher var omsättningen i denna skattesats noll år 2001 och där bör man kunna konstatera att hela omsättningen inom den nya skattesatsen utgörs av böcker. Ett exempel är bran- schen postorderhandel med mediavaror. 
 Omsättningsutveckling mellan år 2001 och 2002 
 Totalt för hela branschen har omsättningen (oavsett skattesats) för första kvartalet ökat med mellan 1 till 2 procent. Om vi jämför januari 2002 med januari 2001 
  
 8  
 I Momsstatistikens uppgifter på månadsbasis ingår inte företag med en omsättning på mindre än 1 miljon kronor. De ingår endast vid redovisning av uppgifter per kalenderår. 
 var ökningen 8 procent, ökningen i februari 3 procent, medan preliminära siffror visar på en nedgång med 5 procent i mars i år jämfört med mars förra året. 
 Variationerna mellan de olika branscherna och må- naderna var ganska stora. Exempelvis uppvisade bokförlagen en marginell ökning under årets första månad, medan omsättningsökningen uppgick till 18 procent under februari jämfört med samma månad föregående år. Tidskriftsförlagens omsättning låg hela 20 procent högre under januari 2002 än januari 2001, men var istället 8 procent lägre än förra året under fe- bruari månad. Bok- och pappershandeln visade en jämnare utveckling av omsättningen under årets båda första månader. Ökningen uppgick till 12 procent un- der januari och 15 procent under februari jämfört med nivåerna år 2001. Postorderhandeln, som är en relativt liten bransch, ökade också under båda månaderna, med 22 respektive 23 procent. För hela kvartalet har bokförlag, bok- och pappershandel och postorder- handel haft en positiv omsättningsutveckling. Bokför- lagen ökade med 6 procent, bok- och pappershandel ökade med 11 procent och postorderhandel ökade med hela 22 procent. Tidskriftsförlagens omsättning var relativt oförändrad jämfört med föregående år. Boktryckerier och bokbinderier har däremot minskat sin omsättning något. Boktryckerier minskade med 4 procent och bokbinderier med 8 procent. 
 Omsättningen enligt momsstatistiken visar intäk- ten vid faktureringstillfället. Detta kan vara en förkla- ring till den ojämna utvecklingen under perioden. 
 Ekonomisk utveckling 1997 – 2002 
 Är planerat att redovisas 2004. 
 Läsandets utveckling 
 Under  
 1990-talet 
  har tiden vi ägnar åt idrott och friluftsliv ökat något, medan tiden vi avsätter för 
 18 
 social samvaro och läsning har minskat 
 9 
 . Trenden i minskat bokläsande förefaller dock ha avstannat. 
 10  
 År 2001 uppgick andelen som läser böcker i Sverige en genomsnittlig dag till närmare 40 pro- cent. Lästiden en genomsnittlig dag är drygt 60 minuter. Det är fler som ägnar sig åt bokläsande än till exempel åt Internetanvändning, läsning av kvällspress eller tittande på video. Däremot kom- mer bokläsandet långt efter  
 TV-tittande, 
  radio- lyssnande samt läsning av morgontidningar. Ande- len som läser böcker är högre i Sverige och övriga Norden än i Europa generellt. I Sverige har vi också betydligt fler böcker i hemmet än genom- snittet i Europa. 
 Läsvaneundersökningar visar på ett klart samband mellan läsvanor å ena sidan och kön, ålder och ut- bildning å andra sidan. Kvinnor läser mer än män, flickor mer än pojkar, yngre mer än äldre, hög- utbildade mer än lågutbildade. 
 Drygt fyra av tio (44 procent) ungdomar mellan 10 och 18 år läser böcker varje dag eller flera dagar i veckan. Men nästan en lika stor andel (39 procent) uppger att de läser böcker mer sällan än en gång i veckan, eller aldrig. Barn i åldrarna  
 3–8 
  år läses för/ läser själv 26 minuter en genomsnittlig dag (böcker, 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 serietidningar, dagstidningar, kvälls- och veckotid- ningar). 
 I den här rapporten redovisas resultat från frågor ställda i SCB:s omnibuss som genomfördes i april 2002. I omnibussen ställdes frågor om upplevd pris- sänkning och förändrade inköpsvanor med anledning av den sänkta mervärdesskatten på böcker och tid- skrifter. Det ställdes även frågor om frekvensen läs- ning av böcker, tidskrifter och på Internet. Resultat från Mediebarometern, som utges av NORDICOM- Sverige 
 11 
 , redovisas i rapporten  
 Bokläsning i den digi- tala tidsåldern 
 . Resultatet har tagits fram för SCB:s och kommissionens räkning. Rapporten beskriver bokläsandets utveckling i ett längre perspektiv fram till 2001. 
 För att studera barns läsvanor redovisas en samman- ställning av Levnadsnivåundersökningen 2000 för barn  
 (Barn-LNU), 
  som genomförs av Institutet för so- cial forskning (SOFI) vid Stockholms Universitet. Även utdrag ur Barnbarometern som genomförs av Mediamätning i Skandinavien AB (MMS) redovisas. 
  
 Tabell 4.1  
 är en teknisk sammanställning av de un- dersökningar som beskriver läsandets utveckling. I tabellen går att utläsa grundläggande skillnader som särskiljer undersökningarna från varandra. 
  
 Tabell 4.1 Undersökningar kring läsandets utveckling 
  
 Omnibuss 
  
 Mediebarometern 
  
 Barn-LNU 
  
 Barnbarometern 
  
 Intervjumetod: 
  
 Telefonintervju 
  
 Telefonintervju 
  
 Hembesök 
  
 Telefonintervju 
  
 Urval: 
  
 2 002 
  
 3 898 
  
 1 304 
  
 2 148 
  
 Svarsfrekvens: 
  
 62 % 
  
 69 % (2001) 
  
 85 % 
  
 80 % (2001) 
  
 Ålder: 
  
 16–74 
  år 
  
 9–79 
  år 
  
 10–18 
  år 
  
 3–8 
  år 
  
 Institut: 
  
 SCB 
  
 NORDICOM 
  
 SOFI 
 12 
  
 MMS 
 13 
  
 Period: 
  
 2002 
  
 1979–2001 
  
 2000 
  
 1995–2001 
  
 9  
 SCB:s tidsanvändningsstudier 1990/91 och 2000/01 
  
 12  
 Institutet för social forskning vid Stockholms Universitet, LNU står 
  
 10  
  
 Se rapporten  
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
  
 för Levnadsnivåundersökning. 
  
 11  
  
 NORDICOM-Sverige 
  vid Göteborgs Universitet. 
  
 13  
 Mediamätning i Skandinavien AB. 
  
 19 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Tidigare undersökningar om läsvanor samman- ställs för att allsidigt belysa läsandets utveckling. Nedan presenteras material ur Barns och ungdomars välfärd  
 (Barn-LNU) 
  och Barnbarometern. 
 Omnibussundersökning 
 Resultaten från omnibussundersökningen pekar ge- nerellt på att läsvanor för böcker, tidskrifter och Internet samvarierar över alla grupper med utbild- ningsnivå. Ju högre utbildningsnivå desto högre an- del läsande. Hur ofta man läser böcker respektive tid- skrifter varierar inte över olika åldersgrupper. Majori- teten läser mellan 15 minuter till en halvtimme per tillfälle. För vissa grupper har det ej gått att utläsa 
 tillförlitliga resultat på grund av låg svarsfrekvens inom respektive grupp. Det går inte att särskilja läsandet mellan socioekonomiska grupper (sysselsättningsförhållanden, utbildningsnivå, årsin- komst och facktillhörighet) eller urskilja läsvanor för svenskar med annat födelseland än Sverige. Även vid frågan om inkomstnivå var svarsfrekvensen för låg. 
  
 Böcker.  
 Som  
 tabell 4.2  
 visar läser kvinnor oftare böcker än män. Anmärkningsvärt är att andelen män som  
 i stort sett aldrig  
 läser en bok är så hög som 24 procent. Tabellen visar även att frekvensen för läsandet ökar med utbildningsnivå och att andelen av de som  
 läser sällan  
 inte nämnvärt varierar mellan olika grupper. 
  
 Tabell 4.2 Bokläsande 
  
 Böcker* 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Förgymnasial 
  
 Gymnasial 
  
 Eftergymnasial 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 Läser aldrig 
  
 16 
  
 24 
  
 9 
  
 27 
  
 17 
  
 5 
  
 Läser sällan** 
  
 36 
  
 38 
  
 32 
  
 36 
  
 39 
  
 28 
  
 Läser ofta*** 
  
 48 
  
 38 
  
 59 
  
 37 
  
 44 
  
 67 
  
 * I procent. 
 ** Lördag, söndag eller någon/några dagar per månad. 
 *** Varje dag eller flera dagar i veckan. Källa: SCB, Omnibussundersökningen. 
 Bokläsandet skiljer sig från övrigt läsande i hur mycket tid per lästillfälle som spenderas. Betydligt fler läser böcker i minst en timme och betydligt färre i mindre än 15 minuter. 
 Hälften av de svarande har uppmärksammat att böcker har blivit billigare. En tredjedel av dessa uppger att prissänkningen har lett till ökade inköp av böcker. Av de som inte läser böcker och som angav orsak till detta svarade drygt hälften brist på tid 
 14  
 . Andra orsa- 
  
 14  
 Av de som aldrig läser böcker var det 29 procent som uppgav en orsak. 
 ker var bland annat ointresse, dålig syn och läser i sitt yrke. Ingen uppgav pris på böcker som orsak. 
  
 Tidskrifter.  
 Män läser oftare tidskrifter än böcker. En fjärdedel av alla medverkande i undersökningen har uppmärksammat att priset på tidskrifter har sänkts. Elva procent av dessa har ökat sina inköp i samband med prissänkningen. 
 Som  
 tabell 4.3  
 visar är skillnaderna små mellan olika grupper. Av de som läser tidskrifter är det ingen signifikant skillnad mellan kön, ej heller tycks utbild- ningsnivå påverka läsandet av tidskrifter. 
 20 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
  
 Tabell 4.3 Tidskriftsläsning 
  
 Tidskrifter* 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Förgymnasial 
  
 Gymnasial 
  
 Eftergymnasial 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 Läser aldrig 
  
 10 
  
 11 
  
 9 
  
 16 
  
 10 
  
 6 
  
 Läser sällan** 
  
 48 
  
 43 
  
 53 
  
 48 
  
 48 
  
 46 
  
 Läser ofta*** 
  
 42 
  
 46 
  
 38 
  
 36 
  
 42 
  
 48 
  
 * I procent 
 ** Heldag eller någon/några dagar per månad 
 *** Varje dag eller flera dagar i veckan. Källa: SCB, Omnibussundersökningen. 
  
 Internet.  
 Det är skillnad i läsvanor på Internet mel- lan åldersgrupper. Över hälften i åldersgruppen 18– 29 år läser något på Internet varje dag eller flera da- gar i veckan. Cirka en tredjedel i åldersgruppen 30– 54 år och omkring 10 procent i åldersgruppen  
 55–74 
  läser på Internet varje dag eller flera dagar i veckan. 
 Läsning på Internet, se  
 tabell 4.4 
 , är vanligare bland män än kvinnor. Frekvensen läsande på 
 Internet ökar med utbildningsnivå. Anmärkningsvärt är att hälften av alla kvinnor oavsett utbildningsnivå och drygt hälften av samtliga med förgymnasial ut- bildning aldrig läser något på Internet. Samtidigt är det nästan hälften av de med eftergymnasial utbild- ning som ofta läser något på Internet. Andelen av de som läser sällan varierar inte nämnvärt mellan olika grupper. 
  
 Tabell 4.4 Internetläsning 
  
 Internet* 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Förgymnasial 
  
 Gymnasia 
  
 Eftergymnasial 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 Läser aldrig 
  
 46 
  
 40 
  
 53 
  
 60 
  
 49 
  
 29 
  
 Läser sällan** 
  
 22 
  
 19 
  
 23 
  
 19 
  
 20 
  
 25 
  
 Läser ofta*** 
  
 32 
  
 41 
  
 24 
  
 21 
  
 31 
  
 46 
  
 * I procent. 
 ** Lördag, söndag eller någon/några dagar per månad. 
 *** Varje dag eller flera dagar i veckan. Källa: SCB, Omnibussundersökningen. 
 21 
 NORDICOMS REDOVISNING 
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
  
 NORDICOM-Sverige, 
  knutet till Göteborgs Universitet, har anlitats av SCB för att ge en bild av bok- och tidskriftsläsandets utveckling i Sverige. NORDICOM:s redovisning återges delvis i det följande. Den fullständiga redovis- ningen finns på SCB:s hemsida: Wood 
  
 I. 
  
 Bokläsvanor i Sverige – stabilitet och förändring 
  
 Inledning 
 Läsvaneundersökningarnas tid var  
 1960-talet. 
  Då ut- fördes flera stora studier som kulminerade med den av 1968 års litteraturutredning beställda  
 Läs- och bok- vanor i fem svenska samhällen  
 (SOU 1972:20). Denna undersökning kan idag betecknas som en slutpunkt. Efter 1972 har inga större läsvaneundersökningar redovisats. Däremot har bokläsningen ingått i baro- meterundersökningar som  
 Mediebarometern  
 (Nordi- com) och  
 Kulturbarometern  
 (Statens Kulturråd). På så sätt kan viss kunskap erhållas om dagens läsvanor i ett  
 20-årsperspektiv. 
  Nedanstående redovisning är i huvudsak hämtad från Nordicoms  
 Mediebarometer. 
  
 Mediebarometern är en årlig räckviddsundersök- ning som avser att belysa hur stor andel av den svenska befolkningen som en genomsnittlig dag tagit del av ett antal enskilda medier: radio, TV,  
 text-TV, 
  video, bio, kassettband, CD/grammofonskiva, mor- gontidning, kvällstidning,  
 vecko-/månadstidning, 
  tid- skrift, bok, reklam och ny medieteknologi. Ett sär- skilt frågeområde rör  
 Internet-användningen. 
  Syftet är att beskriva trender och förändringar i människors nyttjande av massmedier. 
 Undersökningen bygger på telefonintervjuer till ett slumpmässigt urval av befolkningen mellan 9 och 79 år. Mediebarometern genomfördes första gången 1979 och har därefter genomförts varje år. 
 Frågorna avser om man igår t ex läste någon bok, tittade på TV eller lyssnade på  
 CD-skivor. 
  För vissa medier kan gårdagen uppfattas som ett något missvis- ande mått. Detta gäller t ex böcker, bio och tidskrif- ter. Mot den bakgrunden redovisar Mediebarometern veckoräckvidd för samtliga medier. För vissa medier ställs också frågor om antalet böcker/tidningar/TV- kanaler etc som man tagit del av. Därmed kan ande- len exponerade för t ex två eller fler böcker redovisas. Till dem som tagit del av ett medium under den givna tidsrymden ställs frågan om hur lång tid de äg- nat åt mediet. Detta är ett relativt grovt mått som primärt tar sikte på människors subjektivt uppskat- tade tid. En sådan skattning gör det möjligt att följa utvecklingen över tid. 
 Mediebarometern har sedan starten tilldragit sig ett betydande allmänt intresse. Genom att den har organiserats som en oberoende medieundersökning med full insyn samt möjlighet till vidareanalyser, har den successivt fått karaktären av basundersökning för andra mediemätningar. Genom ett relativt enkelt undersökningsförfarande och med många påbygg- nadsmöjligheter har det skapats ett kraftfullt instru- ment i kunskapsutvecklingen rörande vårt medie- system. 
 Bokläsning 
 Andelen bokläsare en genomsnittlig dag uppgår 2001 till närmare 40 procent. Alla läsvaneundersökningar visar på ett klart samband mellan läsvanor å ena si- dan och kön, ålder och utbildning å den andra.  
 Kvin- nor läser mer än män, flickor mer än pojkar, yngre mer än äldre, högutbildade mer än lågutbildade.  
 43 pro- cent av kvinnorna läser i en bok en genomsnittlig dag, medan andelen bland män är 33 procent. När det gäller barn och unga i skolåldern är andelen bok- läsare föga överraskande klart större än bland vuxna. Bokläsning bland vuxna minskar med ålder. Bland 
 22 
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
 Andel av befolkningen  
 9–79 
  år som använder olika massmedier en genomsnittlig dag 2001 
  
 % 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 70 
  
 80 
  
 90 
  
 100 
  
 87 Television 
  
 79 Radio 
  
 73 Morgontidning 
  
 39  
 CD-skiva 
  
 38 Bok 
  
 35 Internet 
  
 34  
 Vecko-/månadstidning 
  
 29 Kvällstidning 
  
 28  
 Text-TV 
  
 21  
 Special-/facktidskrift 
  
 15 Video 
  
 9 Kassettband 
  
 1 Bio 
  
 Anm:  
 Med användning avses hur stor andel av befolkningen mellan 9 och 79 år som tagit del av respektive medium en genomsnittlig dag. En klassificering av medierna redovisas i avsnittet  
 Fakta om undersökningen Mediebarometern.  
 OBS! Andelen Internetanvändare bygger på en sammanvägning av användare en genomsnittlig dag i hemmet, på arbetet, i skolan och andelen användare på annan plats. 
 högutbildade läser närmare hälften, 47 procent, i en bok en genomsnittlig dag – motsvarande siffra bland lågutbildade är 23 procent. Andelen bokläsare är re- lativt låg i arbetarfamiljer och bland egna företagare, samma sak gäller även i glesbygd. 
 Sju procent av svenskarna läser eller tittar i mer än en bok en genomsnittlig dag. Andelen flerboks- läsare är störst bland barn och ungdom, som genom sin skolgång oftare än andra grupper även läser olika typer av böcker. 
 60 procent av befolkningen mellan 9 och 79 år läser böcker en genomsnittsvecka. Veckoläsning är mer utbredd bland kvinnor, unga och högutbildade. De mönster som visat sig i läsning en genomsnittlig dag förstärks följaktligen i veckoläsningen. 
 Det fanns i slutet av  
 1990-talet 
  en svagt vikande trend för bokläsningen, som dock synes ha avstannat kring 40 procent. En svag minskning av andelen bok- läsare bland män och barn/unga, samt en svag ökning bland ålderspensionärerna kan noteras under de se- naste åren. 
 Även om bokläsningen kommer långt efter TV- tittande, radiolyssnande och läsning av morgon- tidningar, är det ändå så att det en vanlig dag är fler människor som ägnar sig åt bokläsning än åt Internetanvändning, läsning av kvällspressen och tit- tande på video. 
 Det har inte sällan uttryckts farhågor för vad som händer med tryckta medier som boken när radio, TV och Internet ökar sin spridning. Den allmänna ten- 
 23 
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
  
 Bokläsare  
 9–79 
  år en genomsnittlig dag/vecka 2001 (procent) 
  
 Kön 
  
 Ålder 
  
 Utbildning 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 9–14 
  
 15–24 
  
 25–44 
  
 45–64 
  
 65–79 
  
 Låg 
  
 Mellan 
  
 Hög 
  
 Genomsnittlig dag 
  
 Enbart en bok 
  
 31 
  
 28 
  
 35 
  
 50 
  
 30 
  
 29 
  
 29 
  
 33 
  
 22 
  
 28 
  
 38 
  
 Två böcker 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 6 
  
 6 
  
 4 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 3 
  
 4 
  
 Tre eller fler 
  
 4 
  
 3 
  
 4 
  
 6 
  
 9 
  
 4 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 4 
  
 Mindre än ½ tim 
  
 10 
  
 9 
  
 11 
  
 24 
  
 9 
  
 12 
  
 7 
  
 9 
  
 6 
  
 8 
  
 12 
  
 ½-1 
  tim 
  
 15 
  
 14 
  
 15 
  
 20 
  
 15 
  
 13 
  
 15 
  
 14 
  
 10 
  
 13 
  
 18 
  
 1-2 
  tim 
  
 9 
  
 7 
  
 11 
  
 12 
  
 13 
  
 8 
  
 8 
  
 9 
  
 6 
  
 7 
  
 11 
  
 Mer än 2 tim 
  
 4 
  
 3 
  
 5 
  
 4 
  
 8 
  
 4 
  
 2 
  
 4 
  
 2 
  
 4 
  
 6 
  
 Genomsnittlig vecka 
  
 1994 
  
 63 
  
 55 
  
 72 
  
 96 
  
 77 
  
 63 
  
 59 
  
 43 
  
 43 
  
 69 
  
 83 
  
 1995 
  
 63 
  
 57 
  
 69 
  
 96 
  
 74 
  
 63 
  
 54 
  
 47 
  
 43 
  
 61 
  
 83 
  
 1996 
  
 59 
  
 52 
  
 65 
  
 95 
  
 72 
  
 54 
  
 53 
  
 45 
  
 40 
  
 54 
  
 75 
  
 1997 
  
 59 
  
 51 
  
 66 
  
 91 
  
 69 
  
 57 
  
 52 
  
 48 
  
 38 
  
 55 
  
 79 
  
 1998 
  
 59 
  
 52 
  
 66 
  
 94 
  
 70 
  
 58 
  
 50 
  
 44 
  
 37 
  
 53 
  
 76 
  
 1999 
  
 58 
  
 50 
  
 67 
  
 86 
  
 65 
  
 57 
  
 52 
  
 45 
  
 37 
  
 49 
  
 74 
  
 2000 
  
 59 
  
 51 
  
 66 
  
 92 
  
 66 
  
 61 
  
 52 
  
 49 
  
 38 
  
 52 
  
 78 
  
 2001 
  
 60 
  
 53 
  
 66 
  
 87 
  
 71 
  
 60 
  
 52 
  
 51 
  
 38 
  
 54 
  
 75 
  
 Anm:  
 Med böcker avses såväl skön- och facklitteratur som  
 barn/ungdoms-och 
  läroböcker. 
 Lästiden är baserad på en fråga, där svarspersonerna fått göra en uppskattning av sin lästid under gårdagen 
 densen i Mediebarometerns mätningar är att de tryckta medierna klarar sig väl. Bokläsningens ställ- ning måste fortfarande betecknas som stark och inget tyder egentligen på att t ex Internetanvändningen hit- tills utgör något större hot (se vidare avsnitt  
 III 
 ). 
 Bokläsningen i ett europeiskt perspektiv 
 Även i ett vidare sammanhang visar det sig att bok- läsningen i Sverige (och övriga nordiska länder) ligger högt, vilket framgår av en nyligen, på uppdrag av  
 EU-kommissionen, 
  genomförd Eurobarometer avse- ende kulturvanorna i 15  
 EU-länder. 
  En tredjedel av 
 de tillfrågade svenskarna säger sig ha läst någon bok det senaste året (för EU totalt ca en femtedel). I an- dra länder är motsvarande siffra: 29 procent i Stor- britannien, kring 20 procent i Tyskland resp Frank- rike, 16 procent i Spanien samt i Belgien 13 procent. I Sverige är det endast 19 procent som svarar att de inte har läst någon bok under året – i Belgien är det närmare 60 procent, i Grekland samt Spanien drygt 50 procent och i Storbritannien rör det sig om en fjärdedel av befolkningen som inte har läst någon bok under det senaste året. 
 På frågan om hur många böcker man har läst Harris det senaste året ligger Sverige över genomsnittet 
 24 
 för de undersökta  
 EU-länderna 
  när det gäller  
 1–3 
  böcker och 13 eller fler böcker. Det är alltså fler i Sverige som läser böcker än i flertalet andra länder, medan de som läser böcker i dessa länder läser något fler böcker under ett år. I Sverige är det 43 procent av de tillfrågade som läser  
 1–3 
  böcker på ett år (37% för EU totalt), 28 procent läser  
 4–7 
  böcker (28% för EU totalt), 10 procent  
 8–12 
  böcker (14% för EU totalt) och drygt 18 procent läser 13 eller fler böcker (14% för EU totalt). 
 När det gäller en fråga om hur många böcker man har i hemmet ligger Sverige långt över genomsnittet för  
 EU-länderna. 
  Drygt en tredjedel av den svenska befolkningen uppger att de har fler än 200 böcker i hemmet, motsvarande siffra är för t ex Frankrike 17 procent, Belgien 13 procent, Tyskland 12 procent samt för Grekland resp Spanien kring 10 procent. 
 Tid som ägnas bokläsning 
 Bruttotiden för svenskarnas medieanvändning är 6 timmar och fyra minuter. Med bruttotid menas sum- man av den självuppskattade tiden för användning av enskilda medier och måttet tar inte hänsyn till att man kan använda flera medier samtidigt, t ex lyssna på musik när man läser en bok. 
 Svenskarnas bruttotid för medieanvändning har varit relativt stabil sedan mitten av  
 1980-talet. 
  Radio (35 procent) och TV (28 procent) dominerar den tid som ägnas massmedier. Ljudmedierna (radio, CD, ljudkassett) står tillsammans för 43 procent av den tid befolkningen ägnar åt medier en genomsnittlig dag. Motsvarande siffra för rörliga bilder (TV, video, bio) är 32 procent. Den tid som ägnas de tryckta me- dierna – böcker, tidskrifter, dagspress – uppgår till närmare 20 procent av medietiden. Boken står för 6 procent av medietiden – samma som Internetanvänd- ningen. Boken och morgontidningen är de tryckta medier som läses längst tid. 
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
 En svag nedgång kan noteras för de tryckta medi- ernas andel av medietiden under de senaste fem åren 
 – det gäller även boken – men den tycks ha avstan- nat om man ser till de senaste årens resultat. Det kan tyckas anmärkningsvärt att de tryckta medierna häv- dat sig så väl med tanke på de drastiska förändringar som skett i medielandskapet under det senaste årti- ondet. I det sammanhanget spelar den lästradition som finns i Sverige stor roll. Tidig läskunnighet i be- folkningen, en stark press och folkbiblioteken är vik- tiga förklaringsfaktorer. Dessutom vet vi att männi- skors grundläggande vanor förändras mycket lång- samt. 
 Den samlade bruttotiden för medier ökar i huvud- sak med ålder. Bland barn är den samlade medietiden drygt fyra timmar en genomsnittlig dag, bland ålderspensionärerna ca sju timmar. Den andel av bruttotiden som avsätts för läsning är lägst, ca 16 procent, bland personer mellan 15 och 44 år. Bland de yngsta och bland personer över 45 år är den ca 20 procent eller högre. Bland de yngsta rör det sig hu- vudsakligen om böcker, bland de äldsta om tidningar. 
 Den bruttotid som ägnas åt medier skiljer sig rela- tivt lite åt mellan män och kvinnor. Tryckta medier, som böcker, har en något högre andel av medietiden bland kvinnor. 
 Lästid bland bokläsarna 
 Lästiden bland bokläsarna ligger en genomsnittlig dag kring drygt 60 minuter. Lästiden är relativt stabil över tid, men varierar mellan olika grupper av befolk- ningen. Detta märks framför allt i olika åldersgrup- per. Ungdomar mellan 15 och 24 år läser böcker av- sevärt längre tid än andra. Barn mellan 9 och 14 år – de som i större utsträckning än andra grupper läser böcker – avsätter kortare tid för bokläsning. Årets re- sultat pekar på en ökning av lästiden bland barn och ungdomar. 
 25 
  
 Den första bokpriskommissionen som bevakar att läsningen i Sverige inte blir för dyr. Från vänster Graham, huvudsekreterare, Coleman, assistent, Marshall, Svenska Förläggareföreningen,  
 Smith, Svenska Bokhandlareföreningen, Adams, Statistiska Centralbyrån, Nelson, Svensk Biblioteksförening, Kennedy, Sveriges Tidskrifter, Fletcher, Sveriges Författarförbund, Douglas, kulturdeparte- mentet, Wu, Konsumentverket, Baker, Kulturtidskrifterna, Harris, Nordiska föreningen 
  
 för mindre förlag, Jones, ordförande, Werner, LO, Casey, Riksskatteverket, Alexander, finansdepartementet, Hansen, Kulturrådet och Williamson, kulturdepartementet. Kom- munalnämndsordförande Russell och frilansjournalist Pittman, båda ingående i kommissionen, saknas på bilden. Foto: Quinn 
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
 En fjärdedel av befolkningen ägnar böckerna som mest en timma en genomsnittlig dag och 13 procent läser mer än en timma. Bland de som ägnar en timma eller mer åt bokläsning återfinns förhållandevis många ungdomar, kvinnor, äldre och högutbildade. 
 Läsning av skön- och facklitteratur 
 Närmare hälften av bokläsarna läser skönlitteratur och/eller barn- och ungdomslitteratur under en ge- nomsnittlig vecka. Läsning av skönlitteratur är betyd- ligt mer utbredd bland kvinnor än bland män. Ut- märkande drag är sammanfattningsvis den höga an- delen läsare bland barn, framför allt flickor, kvinnor samt bland högre tjänstemän/akademiker, samt den lägre andelen läsare bland män och bland arbetare. 
 Andelen läsare av facklitteratur/kurs- och läro- böcker är 18 procent. För facklitteratur har det under tidigare år inte märkts någon markant könsskillnad – det är dock fler män än kvinnor som läser facklittera- tur. De flitigaste läsarna återfinns, inte oväntat, bland studerande, högutbildade, unga 15 till 29 år och hö- gre tjänstemän/akademiker. Arbetare och pensionärer läser i mindre omfattning facklitteratur. 
 Med högre utbildning ökar vanan att läsa såväl skönlitteratur som facklitteratur. Intresset för facklit- teratur sjunker med stigande ålder, medan andelen läsare av skönlitteratur ligger jämnt bortsett från den särskilt höga andelen i den unga bokslukargruppen. Tre procent av bokläsarna har tagit del av någon 
 bok på talkassett, två procent har lyssnat på någon skönlitterär bok och en procent har tagit del av fack- litteratur. Lyssnandet på talkassetter är mest utbrett bland barn, personer mellan 25 till 44 år och bland högutbildade. 
 En ökad andel läsare av skönlitteratur – gäller i stort sett alla grupper – kan noteras under de senaste åren, samtidigt som den andel som läser facklitteratur tenderar att minska något. 
 I Mediebarometern ställs också en fråga om senast lästa böcker har lästs för nöjes skull eller för arbetet/ skola. 2001 uppger 83 procent att de läst böcker för nöjes skull och 26 procent att de läst för arbetet eller skolan. I nöjesläsningen dominerar läsning av skön- litteratur och även i den tidsserie som mäter nöjesläs- ningen kan en liten ökning noteras under senare år, samtidigt som läsningen för arbetet/skolan minskar något. 
 Ett europeiskt perspektiv 
 Svenskar läser litteratur av annan orsak än arbete och skola (d v s läsning på fritiden) i betydligt större ut- sträckning än i andra europeiska länder enligt EU- kommissionens kulturvaneundersökning: 71 procent i Sverige, 66 procent i Finland, 63 procent i Storbri- tannien, 55 procent i Danmark, 40 procent i Tysk- land, Frankrike resp Spanien och 23 procent i Bel- gien. Svenskarna läser också relativt många böcker för nöjes skull – 28 procent säger att de har läst 13 eller fler sådana böcker under det senaste året (för EU to- talt är siffran 19 procent). 
 Även läsningen av läxböcker/kursböcker är mer omfattande i Sverige än i de andra  
 EU-länderna 
  – drygt 23 procent av de tillfrågade i Sverige uppger att de läser sådana böcker, medan motsvarande siffra för Storbritannien är 16 procent och för Frankrike 11 procent. Även när det gäller läsning av böcker för arbetet och i bildningssyfte ligger Sverige klart över genomsnittet för de undersökta  
 EU-län- 
  derna. 
 Anskaffning 
 Närmare hälften av dem som har läst någon bok den senaste veckan 2001 hade köpt boken/ böckerna, 36 procent hade lånat boken/böckerna och 19 procent hade skaffat boken/böckerna på annat sätt. 
 28 
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
 Den bruttotid som befolkningen  
 9–79 
  år ägnar åt massmedier fördelad på olika medier 2001 (procent) 
 Radio 35 
 Kassettband 1 
  
 CD-skiva 
  7 
  
 Vecko-/månadstidning 
  3 
  
 Special-/facktidskrift 
  1 
  
  Kvällstidning 2 
 Morgontidning 6 
 Bok 6 
 Internet 6 
 1 
  
 Video 3 
  
 Text-TV 
  1 
 Television 28 
  
 Anm:  
 Den totala tid som allmänheten ägnar åt massmedier är en summering av den tid som avsättes för varje medium. Den totala tiden tar följaktligen inte hänsyn till att två medier kan ha använts samtidigt. Det innebär att både tiden för läsning av morgonpress och tiden för radiolyssnande räknats in, även om läsningen av morgontidningen skett samtidigt som radiolyssnandet. Läses morgontidningen i 30 minuter vid frukost och radion samtidigt står på betyder det följaktligen 30 minuters radiolyssnande och 30 minuters  
 morgonpress-läsning, 
  vilket summeras till 60 minuter. Den tid som allmänheten avsätter för bio ingår inte i diagrammet. 
  
 1  
 Med användningstid för Internet avses den samlade användningen i hemmet, på arbetet, i skolan och på annan plats. 
 De flesta bokläsarna skaffar böcker från bokhandel (31 procent) och bibliotek (22 procent). Det är vanli- gare att köpa skönlitteratur än facklitteratur, medan andelen som lånar är lika stor oavsett om det handlar om skön- eller facklitteratur. 
 Bibliotekens roll har försvagats något under den period Mediebarometern frågat om anskaffning (se- dan 1998). Av andra undersökningar framgår att utlåningen ligger långt från det tidiga  
 1980-talets 
  siff- ror. Allra störst var utlåningen 1983. Det året lånade folkbiblioteken ut 77 miljoner böcker. Därefter mins- kade utlåningen successivt fram till 1991 då den var 
 så låg som 65,5 miljoner. Under de tre följande åren skedde så en viss återhämtning – utlåningen 1996 uppgick till 73,3 miljoner – men därefter har utlå- ningen åter stagnerat. (MedieSverige 2001/2002. Nordicom 2001) 
 Högutbildade och medelålders köper böcker i för- hållandevis stor utsträckning genom bokhandel, medan barn och ungdomar lånar på bibliotek. 
 Drygt en av tio bokläsare har lånat boken från vänner och bekanta, i nästan lika stor utsträckning har boken fåtts som gåva eller köpts via bokklubb. Bland barn är det vanligaste att man har fått boken 
 29 
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
 som gåva. Både att låna från bekanta och köp via bokklubbar är vanligare bland kvinnor än bland män. Läsning av bok som köpts genom bokklubb är också vanligare bland lågutbildade än bland hög- utbildade. Av dem som totalt läser böcker regelbun- det är andelen som införskaffar böcker via läsecirkel, antikvariat eller Internetbokhandel relativt få. Internetköpen ligger på samma nivå 2001 som 1999 (1 procent). 
  
 II.  
 Medievanor bland bokläsare (och  
 icke-bokläsare) 
  
 De som en genomsnittlig dag 2001 har läst i någon bok, oavsett om det rör sig om skön- eller facklittera- tur, har i större utsträckning än övriga lyssnat på CD, använt Internet och läst vecko/ månadstidningar och special/facktidskrifter. Däremot har de i mindre grad lyssnat på radio. Morgon- och kvällstidningsläsning,  
 TV-tittande 
  och kassettlyssnande är i stort sett på samma nivå bland dem som läst i någon bok som bland dem som inte gjort det. 
 Mönstret var nästan exakt detsamma 1995. Enda undantaget är möjligen att kvällstidningsläsningen då var lägre bland bokläsarna än bland övriga. 
 Hur man tar del av andra medier har också att göra med vilken bokläsningsprofil man har. Exempel- vis är Internetanvändningen i högre grad kopplad till läsning av facklitteratur än till läsning av skönlittera- tur; bland dem som läst i någon skönlitterär bok men ingen facklitteratur är nätanvändningen på i stort sett samma nivå som bland dem som inte läst någon bok alls (25%). Om man läst facklitteratur men inget an- nat ökar andelen till 33 procent och har man läst båda typerna av böcker är andelen 49 procent. Det finns ett motsvarande mönster för persondator- användning, morgontidningsläsning och läsning av tidskrifter, medan det omvända förhållandet gäller för kvällspress och television; i det senare fallet är det 
 de som läst skönlitteratur men inte facklitteratur som ligger över snittet. 
 Skillnaderna i medieexponering mellan dem som har läst i någon bok och dem som inte gjort det är förhållandevis små och kan delvis förklaras av att de som läser böcker genomsnittligt är yngre och hög- utbildade; det senare ligger bakom exempelvis den högre Internetanvändningen bland bokläsarna. Men vi kan också se att i alla åldrar är  
 CD-lyssnandet 
  högre bland bokläsarna, men att det är framför allt gruppen  
 25–44 
  år som skiljer ut sig. Omvänt gäller att radiolyssnandet är lägre i alla åldrar utom i ålders- gruppen  
 15–24 
  – den traditionellt starka lyssnar- gruppen – där skillnaden är marginell. Internetanvändningen är högre bland bokläsarna än bland övriga. För morgon- och specialtidningar finns det ett positivt samband med bokläsning främst bland äldre, medan sambandet är svagt negativt för TV och kvällspress. 
 Medietiden 
 De som har läst en bok en genomsnittlig dag 2001 sätter av klart mindre tid åt radio och TV. Bokläsarna ägnar radion genomsnittligt drygt 1 timma och 45 minuter, de som inte har läst någon bok drygt 2 tim- mar och 20 minuter. För TV är differensen något mindre. Även kvällspressen läses något kortare tid bland  
 icke-bokläsare. 
  De medier som bokläsarna äg- nar något längre tid är  
 CD-skivor 
  och Internet – och i någon mån morgontidningar och video. Vi talar dock här om genomsnittsskillnader som endast ligger mellan 2 och 6 minuter. Om vi går tillbaka sex år i tiden är mönstret i stort sett detsamma: det är radio och TV som skiljer ut sig med sin längre använd- ningstid bland  
 icke-bokläsare. 
  
 Ett annat perspektiv på tid är att se hur bokläsare och  
 icke-bokläsare 
 fördelar sin samlade medietid 
  
 (bruttotiden) på andra medier. Det visar sig här att 
 30 
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
 Figur 9. Bokläsare  
 9-79 
  år en genomsnittlig vecka 2001 (procent) 
  
 Procent 
  
 70 
  
 68 
  
 60 
  
 54 
  
 55 
  
 50 
  
 45 
  
 45 
  
 46 
  
 42 
  
 40 
  
 40 
  
 40 
  
 35 
  
 35 
  
 29 
  
 30 
  
 25 
  
 26 
  
 20 
  
 19 
  
 20 
  
 18 
  
 16 
  
 14 
  
 12 
  
 10 
  
 9 
  
 8 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 9-14 
  
 15-24 
  
 25-44 
 45-64 
 65-79 
  
 Låg 
  
 Mellan 
  
 Hög 
  
 Kön 
  
 Ålder 
  
 Utbildning 
  
 Skönlitteratur/barn-/ungdomslitteratur 
  
 Facklitteratur/kurs-/lärobok 
  
 det är en marginell skillnad när det gäller tiden som 
  
 Bokläsning och ny medieteknologi – barn/ 
  
 unga och  
 TV-spel 
  
 ägnas åt andra tryckta medier än böcker. Även ande- 
  
 len för Internet är i stort sett densamma. Den stora 
  
 TV-spel 
  används framför allt av yngre, där över 50 
  
 skillnaden finns, som väntat efter vad vi sett i det fö- 
  
 procent av 9 till  
 14-åringarna 
  har spelat en genom- 
  
 regående, i fråga om radio – och i någon mån TV. 
  
 snittlig vecka. År 2001 är det förhållandevis små 
  
 Bland dem som inte läser böcker ligger 40 procent av 
  
 skillnader mellan bokläsare och ickebokläsare i grup- 
  
 den genomsnittliga medietiden på radio, medan den 
  
 pen  
 9–17 
  år när det gäller användning av  
 TV-spel, 
  
 för  
 icke-läsarna 
  ligger bara på ca 25 procent. För TV 
  
 men också i fråga om att använda persondatorer. Att 
  
 går tendensen i samma riktning: 30 procent bland 
  
 hålla på med  
 TV-spel 
  är dock något vanligare bland 
  
 dem som inte läst någon bok och knappt 25 procent 
  
 dem som inte läser böcker, medan persondator- 
  
 bland bokläsarna. Det är framför allt kvinnliga icke- 
  
 användning förekommer något oftare bland bokläsare 
  
 läsare som ägnar en större andel av sin medietid åt 
  
 än bland övriga. Den största differensen finns dock i 
  
 radio. 
  
 fråga om Internetanvändning, där den samlade nät- 
  
 Generellt ägnar facklitteraturläsarna längre tid åt 
  
 användningen är högre bland bokläsare. Skillnaden 
  
 bokläsning i förhållande till andra medier än vad 
  
 kan inte förklaras av tillgång till Internet, eftersom 
  
 skönlitteraturläsarna gör. Tendensen gäller både 
  
 det där inte finns någon skillnad mellan läsare och 
  
 bland män och kvinnor. Förklaringen ligger i att de 
  
 icke-läsare. 
  
 som läser facklitteratur har en bredare bokläsning: 
  
 Att spela  
 TV-spel 
  är vanligare bland dem som var- 
  
 facklitteraturläsarna läser i större utsträckning skön- 
  
 Crawford läser skön- eller facklitteratur. Persondator- 
  
 litteratur än vad skönlitteraturläsarna läser facklittera- 
  
 användning är däremot lägst i denna grupp och högst 
  
 tur (se ovan). 
  
 bland dem som läser både skönoch facklitteratur, låt 
  
 31 
  
 Andel som läser skönlitteratur en genomsnittlig vecka 1997, 1999 och 2001 (procent) 
  
 1997 
  
 1999 
  
 2001 
  
 Totalt 
  
 Totala befolkningen  
 9–79 
  år 
  
 38 
  
 38 
  
 45 
  
 Vuxna  
 18–79 
  år 
  
 36 
  
 35 
  
 42 
  
 Barn/ ungdom  
 9–17 
  år 
  
 52 
  
 52 
  
 62 
  
 Kön 
  
 Män  
 9–79 
  år 
  
 28 
  
 29 
  
 35 
  
 Kvinnor  
 9–79 
  år 
  
 47 
  
 48 
  
 54 
  
 Män  
 18–79 
  år 
  
 25 
  
 26 
  
 33 
  
 Kvinnor  
 18–79 
  år 
  
 47 
  
 46 
  
 52 
  
 Pojkar  
 9–17 
  år 
  
 47 
  
 47 
  
 52 
  
 Flickor  
 9–17 
  år 
  
 58 
  
 57 
  
 73 
  
 Ålder 
  
 9–14 
  år 
  
 57 
  
 54 
  
 68 
  
 15–19 
  år 
  
 41 
  
 42 
  
 49 
  
 20–24 
  år 
  
 30 
  
 25 
  
 40 
  
 25–34 
  år 
  
 37 
  
 39 
  
 47 
  
 35–44 
  år 
  
 40 
  
 36 
  
 45 
  
 45–54 
  år 
  
 35 
  
 40 
  
 42 
  
 55–64 
  år 
  
 34 
  
 33 
  
 38 
  
 65–79 
  år 
  
 37 
  
 33 
  
 40 
  
 Utbildning 
  
 Förgymnasial utbildning  
  
 24 
  
 26 
  
 25 
  
 (16–79 
  år) 
  
 Förgymnasial utbildning  
 9–10 
  år 
  
 32 
  
 33 
  
 40 
  
 Gymnasial utbildning 2 år 
  
 34 
  
 34 
  
 38 
  
 Gymnasial utbildning > 2 år 
  
 34 
  
 32 
  
 44 
  
 Högskola/ universitet 3 år 
  
 53 
  
 48 
  
 53 
  
 Högskola/ universitet > 3 år 
  
 54 
  
 50 
  
 56 
  
 Sysselsättning 
  
 Arbetare 
  
 27 
  
 27 
  
 32 
  
 (16–79 
  år) 
  
 Tjänstemän 
  
 46 
  
 47 
  
 54 
  
 Högre tjänstemän/ akademiker 
  
 52 
  
 50 
  
 57 
  
 Egna företagare 
  
 32 
  
 29 
  
 44 
  
 Pensionärer 
  
 40 
  
 32 
  
 38 
  
 Studerande 
  
 32 
  
 37 
  
 42 
  
 Arbetslösa 
 1 
  
 29 
  
 18 
  
 39 
  
 Vuxna i hushållet 
  
 En person (18 år och äldre) 
  
 37 
  
 35 
  
 42 
  
 (18–79 
  år) 
  
 Två personer (18 år och äldre) 
  
 37 
  
 36 
  
 42 
  
 Tre eller fler (18 år och äldre) 
  
 32 
  
 35 
  
 43 
  
 Familj  
 (18–79 
  år) 
  
 Yngre vuxna, inga barn  
 (18–44 
  år) 
  
 36 
  
 35 
  
 45 
  
 Äldre vuxna  
 (45–79 
  år) 
  
 35 
  
 35 
  
 39 
  
 Skolbarnsföräldrar (barn  
 7–17 
  år) 
  
 40 
  
 35 
  
 46 
  
 Småbarnsföräldrar (barn  
 0–6 
  år) 
  
 36 
  
 39 
  
 44 
  
 Hushåll  
 (9–79 
  år) 
  
 En person 
  
 37 
  
 36 
  
 41 
  
 Två personer 
  
 36 
  
 36 
  
 42 
  
 Tre personer 
  
 37 
  
 37 
  
 49 
  
 Fyra personer eller fler 
  
 42 
  
 42 
  
 49 
  
 1  
 Antalet svarspersoner är under 100 och siffran bör tolkas med försiktighet. 
  
 Anmärkning:  
 Skönlitteratur avser skönlitteratur samt barn- och ungdomslitteratur. 
 32 
 vara att antalet svarspersoner är blygsamt och gör re- sultaten något osäkra. Internetanvändning är bland de yngre, liksom i ett befolkningsgenomsnitt, kopplat till läsning av facklitteratur. Bakom detta finns en skillnad mellan pojkar och flickor, där den senare gruppen är överrepresenterad i fråga om skönlittera- tur och den förra på nätanvändning. 
 Det finns betydande skillnader i användnings- mönster över tid. I mitten av  
 1990-talet 
  var den nya tekniken oftare använd bland dem som inte läste böcker. I slutet av  
 1990-talet 
  hade mönstret ändrats så att det var bokläsarna som var klart över- representerade i fråga om både dator- och nät- användning, och år 2001 har tendensen utjämnats något. Förklaringen ligger sannolikt i att den expan- sion i Internettillgång som skedde i slutet av 1990- talet främst förekom bland högutbildade, där bok- läsningen var vanlig. I den fortsatta nätexpansionen har det skett en utjämning, vilket väl illustreras i att nättillgången nu är lika stor bland bokläsare som bland övriga. 
  
 III.  
 Bokläsning och Internet 
 Internetanvändningen har sedan slutet av  
 1990-talet 
  ökat snabbare bland bokläsarna än bland övriga. Det gäller särskilt bland dem som läser både skön- och facklitteratur. Bakgrunden är att det rör sig om yngre och högutbildade, d v s de som utgjorde den stora gruppen av pionjärer när det gällde att skaffa sig till- gång till nätet. Men det finns även en könsfaktor i utvecklingsmönstret. Män har från starten varit akti- vare nätanvändare än kvinnor – och det är kvinnor som i större utsträckning läser skönlitteratur. Detta förklarar att det inte finns något större samband mel- lan läsning av skönlitteratur och nätanvändning. 
 Det generella mönstret i Internetanvändningen är att det med få undantag finns ett positivt samband med läsning. Det gäller morgonpress, kvällstidningar 
 Bokläsning i den digitala tidsåldern 
 och tidskrifter, men inte vecko- och månadstidningar. För bokläsningen gäller sambandet facklitteratur mera än skönlitteratur. Bakom skillnaderna anas en innehålls- och intressefaktor: det är de medier som konventionellt betraktas som de informativa som har högre samband med nätanvändning. Det senare hänger samman med att Internet framför allt är ett informationssökningsmedium. 
 Samma tendens gäller emellertid inte för radio och TV. Här är det de underhållande kanalerna som hänger samman med nätanvändning. Förklaringen ligger i att dessa liksom nätet har en genomsnittligt yngre grupp användare. 
 De som använt Internet en genomsnittlig dag har oftare än övriga läst i någon bok eller i någon special/ facktidskrift och lyssnat på  
 CD-skivor. 
  De har däre- mot i betydligt mindre utsträckning än  
 icke-använ- 
  darna lyssnat på radio eller tittat på TV. Det finns för dagspressen en mycket svag tendens i samma rikt- ning. 
 Också allmänhetens subjektiva uppskattning pekar i samma riktning. Det är framför allt  
 TV-tittande 
  som man uppfattar att man dragit ner på. Generellt menar man att nätanvändningen i ökande utsträck- ning påverkat annan medieanvändning negativt. An- delarna som menar att det skett en nedgång är dock ännu relativt blygsamma. 
 De som använder nätet i sitt hem ägnar det i ge- nomsnitt 47 minuter. Internetanvändarna spenderar något mera tid på bokläsning och  
 CD-lyssnande, 
  och möjligen facktidskrifter, än vad övriga gör. Däremot får televisionen och speciellt radion en kortare tid. Detta visar sig stämma förhållandevis väl med den subjektiva skattningen av användningstiden. I och med att en av de tydligaste tendenserna de senaste åren är att Internetanvändning ökar i hemmen är just tidsanvändningen särskilt viktig att följa. 
 33 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 Vi har enligt våra direktiv tre huvuduppgifter, nämli- gen att 
  
 – 
  
 verka för att åtgärden med sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsu- menterna betalar för böcker, tidskrifter mm och att i det syftet inhämta och bearbeta uppgifter som kan belysa prisutvecklingen 
  
 – 
  
 bidra till konsumentinformationen om den sänkta mervärdesskatten på böcker, tidskrifter m m, liksom om den löpande prisutvecklingen på dessa varor 
  
 – 
  
 verka för att läsandet ökar i alla grupper och redo- visa hur detta mål har uppnåtts. 
  
 S 
 om nämns i förordet till denna rapport har vi börjat planera för hur Kommissio- nen skall kunna aktivt bidra till konsumentinformationen om den sänkta momsen och verka för ett ökat läsande i 
 alla grupper. Vi får sålunda anledning att återkomma till dessa frågor i senare rapporter. Till föreliggande rapport har det inte varit möjligt att gå in djupare på dessa områden. Vissa iakttagelser om i vilken ut- sträckning momssänkningen har uppmärksammats av allmänheten och har påverkat inköpen av böcker och tidskrifter kan dock göras. Vi återkommer senare till detta. 
 Det är också tillfredsställande att vi genom det un- derlag som SCB har tagit fram genom att anlita  
 NORDICOM-Sverige 
  kan ge en bild av bok- och tidskriftsläsandets utveckling i Sverige under de se- naste decennierna. NORDICOMS redovisning Bok- läsning i den digitala tidsåldern med visst tabell- material har fogats som ett särskilt avsnitt till denna rapport. Den fullständiga redovisningen kommer att återfinnas på SCB:s hemsida Wood. 
 Fokus i den redovisning som SCB har gjort till Kommissionen ligger på prismätningarna på böcker och tidskrifter mellan 2001 och 2002. 
 Vi väljer att i det följande ge en sammanhållen be- 
 skrivning för bok- och tidskriftsområdena av de me- toder som har tillämpats för prismätningarna och våra iakttagelser rörande prisutvecklingen. När vi kommer till redovisningen av våra slutsatser återfinns den under skilda rubriker. 
 På  
 bokområdet  
 grundar sig SCB:s prismätningar på jämförelser mellan bokhandlarnas rea- och vår- kataloger resp bokklubbarnas medlemstidningar un- der våren 2001 och motsvarande material under vå- ren 2002. Denna mätmetod kommer i de framtida redovisningarna att ersättas av mätningar i butik. 
 På  
 tidskriftssidan  
 har noteringarna huvudsakligen gjorts genom observationer i butik eller information från Internet. Den tillämpade metoden för tidskrif- terna kommer att utnyttjas också vid de framtida mättillfällena. 
 SCB:s redovisning rymmer också omsättnings- siffror för branschen t o m mars månad 2002 och 
 – som nämnts – viss information om konsumenter- nas reaktion på momssänkningen. 
 Delar av SCB:s redovisning har fogats som ett sär- skilt avsnitt till denna rapport. Redovisningen i sin helhet återfinns på SCB:s hemsida (se ovan). 
 Den för Kommissionens vidkommande viktigaste frågan i detta skede är om momssänkningen har fått fullt och bestående genomslag i det pris som konsu- menterna betalar för böcker, tidskrifter mm. 
 SCB:s underlag förmedlar en mångfacetterad bild av prisutvecklingen inom de olika produktgrupperna och vid de olika mättillfällena. Vi noterar också att osäkerhetstalen i vissa fall är relativt stora på grund av det begränsade antalet prisobservationer som har varit möjliga att göra beroende på antalet titlar i bok- katalogerna. SCB har under våren igångsatt pris- mätningar i butik på bokområdet. Resultatet från dessa mätningar kommer att ligga till grund för re- dovisningen i juni 2003. Därmed kommer möjlighe- terna att mer exakt precisera den faktiska prisutveck- lingen att öka på det området. Som nämnts kommer 
 34 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
  
 Det 
  
 skall 
  
 vara 
  
 billigt 
  
 att 
  
 läsa 
  
 den redan tillämpade metoden att 
  
 RAPPORT 
  
 helhet jämfört med förra året, beror 
  
 mäta priser på tidskriftssidan att ligga 
  
 på ökad volym eller höjda priser ut- 
  
 I 
  
 fast. 
  
 talar sig SCB inte om. Enligt Kom- 
  
 Av det sagda följer att underlaget 
  
 missionens uppfattning talar mycket 
  
 ger möjlighet till säkrare bedöm- 
  
 Från 
  
 BokpriskommissionenVåren 
  
 för att omsättningsökningen beror på 
  
 ning av utvecklingen på tidskrifts- 
  
 2002 
  
 ökad volym, vilket i sin tur borde vara 
  
 sidan än på bokområdet. Det har 
  
 prispressande. 
  
 Kommissionen beaktat i de slut- 
  
 Från dessa utgångspunkter kommer vi 
  
 satser som följer nedan. 
  
 fram till följande slutsatser vad gäller 
  
 Vid granskningen av SCB:s underlag har Kom- 
  
 bok- resp tidskriftsområdena. 
  
 missionen haft som utgångspunkt att en sänkning av 
  
 Bokområdet 
  
 momsen på böcker och tidskrifter från 25 till 6 pro- 
  
 cent borde ge utrymme för en sänkning av prisnivån 
  
 Mot bakgrund av de redovisade iakttagelserna och 
  
 med  
 15,2 procent  
 under förutsättning att alla övriga 
  
 med hänvisning till den osäkerhet som har redovisats 
  
 omständigheter som påverkar prisnivån är lika. 
  
 är det Bokpriskommissionens preliminära bedömning 
  
 Från denna utgångspunkt kan vi konstatera att pri- 
  
 att åtgärden med sänkt mervärdesskatt på  
 böcker  
 san- 
  
 serna från våren 2001 till våren 2002 på böcker i bok- 
  
 nolikt har givit det resultat som önskades, dvs fått ett 
  
 handelns reakataloger har sjunkit i genomsnitt med 
  
 fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. 
  
 12,8 procent  
 och i vårkatalogerna med  
 14,9 procent 
 . 
  
 Vi har i sammanhanget noterat en lägre prissänkning 
  
 Bokklubbarnas kataloger redovisar på motsvarande 
  
 i bokklubbarnas kataloger än för butikskatalogerna, 
  
 sätt en minskning med  
 10,5 procent 
 . Tidskriftsom- 
  
 men samtidigt inhämtat att detta till viss del kan bero 
  
 rådet uppvisar också en prissänkning om  
 10,8 procent 
 . 
  
 på att branschen till en början inte noterade att 
  
 Det är alltså genomgående sänkningar inom områ- 
  
 momssänkningen också omfattade expeditionsavgif- 
  
 det som understiger de tidigare nämnda 15,2 procent 
  
 terna. 
  
 som momssänkningen isolerat borde leda till. 
  
 Det bör betonas att Kommissionens bedömning i 
  
 Förklaringen till detta torde ligga i att det är nöd- 
  
 detta sammanhang bygger på de generella iakttagelser 
  
 vändigt att vid bedömningen av resultatet 
  
 väga in 
  
 som SCB gör rörande bokbranschen. Om man som 
  
 också andra faktorer. Sålunda kan vi konstatera att 
  
 SCB gör också tittar närmare på prisutvecklingen 
  
 den allmänna konsumentprisutvecklingen 
  
 för t ex 
  
 inom olika bokkategorier pekar siffrorna på avsevärda 
  
 perioden  
 januari–april 
  2001 till  
 januari–april 
  2002 
  
 skillnader vad gäller prisreduktionen. 
  
 lett till prisökningar med  
 2,6 procent 
 . Vidare är 
  
 Om man bortser från osäkerhetstalen, som förvisso 
  
 osäkerhetstalen för de olika produktgrupperna i 
  
 i många fall är stora, kan de redovisade siffrorna tyda 
  
 många fall inte obetydliga. För såväl konsumentpris- 
  
 på att prisutvecklingen i fråga om skönlitteratur skil- 
  
 utvecklingen som prismätningarnas tillförlitlighet 
  
 jer sig från utvecklingen inom facklitteraturen med 
  
 hänvisar vi till SCB:s underlag. Till denna bild hör 
  
 en tydligare prisreduktion inom den första kategorin. 
  
 också att branschen under den aktuella perioden en- 
  
 Denna bild är dock mindre tydlig inom bokklubbs- 
  
 ligt SCB:s studier har ökat sin omsättning. Om 
  
 området. För barnböckerna tycks prissänkningen vara 
  
 denna omsättningsökning, som uppgår till 6 procent 
  
 betydligt klarare i vårkatalogerna än i reakatalogerna 
  
 under årets första två månader för branschen som 
  
 och – framför allt – i bokklubbarnas kataloger. 
  
 35 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 Oäkerhetsfaktorn för den sistnämnda kategorin är dock mycket stor eftersom antalet observationer är få. 
 Underlaget ger inte möjlighet för Kommissionen att närmare analysera orsakerna bakom de skillnader i prisutveckling som de olika kategorierna uppvisar. Det finns därför heller inte möjlighet för oss att när- mare kommentera dessa skillnader för att kunna be- döma om det föreligger skilda attityder vad gäller be- nägenheten att låta momssänkningen slå igenom fullt ut. Det är vår förhoppning att vi i våra kommande rapporter skall kunna ytterligare fördjupa analysen av prisutvecklingen på bokområdet. Det är möjligt att Kommissionen för att kunna göra analyser av orsa- kerna bakom olika iakttagelser i framtiden måste överväga att inhämta kompletterande underlag. 
 Tidskrifterna 
 Vad gäller  
 tidskrifterna  
 visar siffrorna att moms- sänkningen inte har fått samma genomslag som på boksidan. Vi vill också erinra om att den tillämpade mätmetoden i detta sammanhang har varit säkrare på tidskriftssidan. Vår bedömning är därför att åtgärden med sänkt mervärdesskatt  
 generellt sett  
 inte fått ett fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. Branschen har således i viss utsträckning utnyttjat momssänkningen för att förstärka tidskrifternas egen ekonomi. 
 Liksom i fråga om boksektorn är det en bedöm- ning som baserar sig på en helhetsbild av tidskrifts- området. För de skilda tidskriftskategorierna kan vi avläsa stora differenser. Sålunda uppvisar t ex familje- och damtidningar tämligen höga siffror vad gäller prissänkningen medan prisreduktionen för t ex dator- tidningar är väsentligt lägre. 
 Liksom på bokområdet ger underlaget inte möjlig- het att närmare analysera orsakerna bakom differen- serna mellan de olika kategorierna. Kommissionen får därför nöja sig med den generella bedömning som vi här har redovisat. 
 Det känns angeläget för oss att understryka att våra kommentarer rörande iakttagelser ifråga om de skilda kategorierna under resp bok- och tidskrifts- områdena inte tjänar annat syfte än att peka på att utvecklingen inte torde vara enhetlig inom resp grupp. Förhoppningsvis kommer vi att i framtiden kunna vara tydligare i bedömningen av hur moms- sänkningen har slagit igenom i de skilda kategorierna. 
 Av naturliga skäl går det inte nu att dra några slut- satser om huruvida momssänkningen får  
 ett bestående genomslag  
 i de pris som konsumenten betalar. Det är en fråga som vi får återkomma till i framtida rapporter. 
 Läsvanor mm 
 Som nämnts ger SCB:s underlag, eller övrigt material rörande utvecklingen av kultur- och läsvanor som ställts till kommissionens förfogande i denna om- gång, inte möjlighet för oss att bedöma om åtgärden att sänka mervärdesskatten på böcker och läsning har lett till förändrade läsvanor. Av det material som har redovisats för oss rörande den generella situationen för läsandet i Sverige tycker vi att det finns anledning att peka på följande kännetecken: 
  
 Sverige är – internationellt sett – ett läsande folk. 
  
 Ju högre utbildning desto mer läser man. 
  
 Kvinnor läser böcker oftare än män. 
  
 Män läser oftare tidskrifter än böcker. 
  
 Läsning på Internet är vanligast bland yngre. 
  
 Vi finner det också klart intressant att SCB:s s k om-  
 nibus-studie, 
  som genomfördes i april 2002, redovi- sar att hälften av dem som svarat uppmärksammat att böcker blivit billigare och en fjärdedel att man note- rat prissänkningen på tidskrifter. Omnibussen klargör vidare att en tredjedel av dem som uppfattat bokpris- sänkningen har ökat sina bokinköp. Motsvarande siffra för tidskriftsområdet är 11 procent. 
 Kommissionen menar att ett  
 50-procentigt 
  Wright i konsumentmedvetandet om moms- 
 36 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 sänkningen på boksidan måste uppfattas som posi- tivt. Varför genomslaget har varit lägre på tidskrifts- sidan är oklart. Möjligen kan den begränsade pris- reduktionen vara en av förklaringarna liksom den omständigheten att prisreduktionen uttryckt i kronor blir mindre påtaglig på tidskriftsområdet än i fråga om böckerna. 
 Klart är att Kommissionen uppfattar som sin upp- gift att bidra till att konsumentinformationen om momssänkningen hålls levande också under kom- mande år. Det är ett arbete som förutsätter engage- mang från många parter på bok- och tidskrifts- marknaden 
 Vi finner det glädjande att prissänkningen uppen- barligen resulterat i ökade inköp av böcker och tid- skrifter. Att döma av underlaget har 15 procent av befolkningen ökat sina bokinköp medan ökningen på tidskriftssidan är mer blygsam. 
 Kommissionen menar att det är angeläget att den effekt av ökade bok- och tidskriftsinköp som har uppnåtts under den första perioden efter moms- sänkningen måste upprätthållas och förhoppningsvis förstärkas under de kommande åren. Kommissionen vill verka för att den utvecklingen också leder till ökat läsande i alla grupper. Vi ser fram emot att aktivt ar- beta med den frågan tillsammans med andra intres- senter på området och hoppas att våra initiativ skall bidra till att ge avläsbara resultat i de underlag som SCB och andra statistikproducenter kommer att till- handahålla i framtiden. 
 37 
 INTERVJU 
 Medieprofessorn saknar  
 gå-bort-boken 
  som present 
 Hur priskänslig är den läsande svensken? Inte särskilt, om man frågar Wilson, läsande siffergymnast och professor i mass- medieekonomi vid Handelshögskolan i Göte- borg. 
 – När man skapar specifika bokserier, lätt igenkännbara för publiken, blir priset en väldigt viktig sak. Men min grunduppfattning är att massmedier över lag har låg priskänslighet. Jag talar inte om okänslighet, men känsligheten är låg, förklarar han. 
  
 D 
 et finns en prisernas magi som gör ämnet extra känsligt, när det gäller massmedier. När Wilson för drygt tio år sedan hävdade att priskänsligheten var låg fick han tidningsutgivarna emot sig. 
 Så här i efterhand kallar han det en ganska rolig his- toria, eftersom han fick rätt. Dagstidningarna höjde priset utan att prenumeranterna stegrade sig i någon större omfattning. Diskussionen den gången hand- lade om 12 eller  
 25-procentiga 
  momssatser och utgi- varna ville inte ha någon diskussion om priskäns- lighet. Den skulle vara hög. Punkt. Säger Bruce. 
  
 – 
  
 Dagspressen har haft en väldigt traditionell och stelbent prissättning. Det såg man på  
  
 1970-talet, 
  när Dillon drev upp transportarbetarnas löner. Då åkte priset upp kraftigt och tidningarna fick lite ågren; nu har vi nog höjt för mycket. Under tio år låg man därför på samma nivå som konsumentprisindex ända till slutet av  
 1980-talet, 
  när man åter igen började höja priset kraftigt igen. Men det blev inte så starka reaktioner, konstaterar Wilson. 
  
 – 
  
 Från politiskt håll var man rädd att de svaga tid- ningarna skulle drabbas av momshöjningen. Men min enkla slutsats var att de svaga tidningarna hade det selektiva presstödet som skyddsnät. Att man se- dan höjde priset utan att det fick någon effekt, hade ingen betydelse för diskussionen. 
  
 Inför sina studenter på universitetet brukar han tala om det långsamma medialandskapet. Strukturer som ändras men med gamla aktörer i invanda roller. Bruce tar pocketboken som exempel. Den intro- ducerades av Bradley i Storbritannien 1936 och såldes på järnvägsstationerna till samma pris som ett paket cigarretter, säger han. I Sverige lanserades pocketboken drygt tjugo år senare, 1957. 
  
 – 
  
 Intresset för det lilla fickformatet har bara växt. Det Bästa kom in i Sverige på  
  
 1940-talet 
  och ska- pade en helt ny genre. Folk kunde jämföra den ena boken med den andra. Då blir det intressant. Jag tycker det är konstigt att man inte långt tidigare kört igång bokförsäljning på järnvägsstationerna som förr. Dagspressen ger pocketboken allt större utrymme, franska Le Monde har en särskild sektion med bara pocketböcker en gång i månaden. 
 Wilson har länge propagerat för att tidningar, böcker, film osv i första hand ska finnas tillgängliga för alla. 
  
 – 
  
 Men när det gäller stöd till massmedier ligger den svenska kulturpolitiken för mycket på produk- tion, till förfång för vårt avlånga land. 
  
 Tycker du att böcker och tidskrifter är för dyra att köpa? 
 – Det är bara  
 första-utgivningen 
  som är dyr och där betyder nog inte prissänkningen särskilt mycket. Men man har även lågpriskanaler med bokklubbar och internethandel. 
 Men om du jämför med Gibson cigarettpris på den första pocketutgåvan, så har det hänt åtskilligt under åren? 
 – Ja, författaren Cruz har sagt att en bok inte bör kosta mer än en liter brännvin. Det är gan- ska bra som jämförelse. I undervisningen brukar jag illustrera utvecklingen med hur vi fick ett nytt eko- nomiskt system 1954 och en första konkurrenslag. 
 38 
  
 Wilson, massmedieekonom och professor vid Göteborgs universitet. Foto: Sandoval 
 Bokhandeln var en av de få som fick motsvarande lagstiftning på sig långt senare, på  
 1970-talet, 
  när bruttoprisförbudet infördes också där. Kedjebild- ningen kom snabbt, det blev en fördel för bokhand- larna att samarbeta och köpa in böcker till lägre pris. Samtidigt drog lagen undan mattan för all bok- handelsverksamhet ute i landet; skolor och bibliotek kunde vända sig direkt till förlagen i stället för till den lokale bokhandlarn. Så kom de fria distributions- formerna; via varuhus med storskyltning och bästsäl- jare, man producerade mycket... 
 Han talar om bokrean, som en gång i världen var riktig rea, innan förlagen började trycka upp speciella reautgåvor och fördärvade dess rykte. Nu har man hittat tillbaka till reaformen, säger han. 
 – Momssänkningen bör slå igenom på pocketbo- Crawford, även om jag ännu inte sett några siffror. Med bokklubbarna är det osäkrare. Där är inträdespriset det viktiga, vad erbjudandet innebär. Boken har ju inte bara konkurrens som produkt, utan även som 
 present. Man skulle behöva en  
 gå-bort-bok 
  i 150- kronorsklassen. Steget är för högt att köpa en inbun- den bok, då tar man två flaskor vin i stället. Därför kan man säga att våra vinvanor skadat boken mer än priset. När mina vänner  
 40-talisterna 
  fyllt år har jag fastnat för En bok för allas lite uppgraderade ver- sion; av  
 1940-tal 
  till exempel. Den ligger exakt rätt i prisnivå till någon man kanske inte känner så väl och är inte alltför enkel. Annars har förlagen prissatt sig ur presentmarknaden. 
 Finns det en nedre gräns för hur billig en bok eller en tidskrift kan vara? 
 – Det som skiljer böcker och tidskrifter från andra medier är att de har ett statusvärde. När tv och radio kom kunde man glänsa med dyra och fina apparater. Idag kan ingen glänsa med en fin radioapparat. Men böcker och tidningar har sitt statusvärde. Det påmin- ner mig om författaren Ross som en gång fick frågan om han läst alla böcker han hade i 
 39 
 Medieprofessorn saknar  
 gå-bort-boken 
  som present 
 bokhyllorna: Är ni inte klok människa, tror ni att jag läser mitt möblemang! Det är nåt visst med böcker. Och tidskrifter. På advokatkontor, tandläkar- mottagning eller frisör ser du hela skalan av olika statusbringande alster. 
 Många av oss är storkonsumenter av medier. Är man storkonsument på ett är man det på annat; en internetanvändare läser oftast mycket i allmänhet. Har tillgången till internet spelat någon roll för pri- set på tryckta medier? 
 – Nej, egentligen inte. En flitig tidningsläsare använ- der även internet. Nätet kräver ju läskunnighet, man måste kunna stava för att hitta. Där har TV främjat en läskultur, eftersom vi inte har dubbade program. Vi har fått en bokstavskultur som är viktig i dessa sammanhang. 
 I Stockholm ser man ofta unga kvinnor sitta djupt försjunkna i en pocketbok på tunnelbanan. Varför? 
 – Jag tror att tjockleken har betydelse när det gäller böcker. Unga kan inte krypa upp i sängen med en tunn bok. Själv kan jag njuta av en väldigt tunn bok, men yngre människor vill ha den tjocka som lovar åtskilliga timmars spännande underhållning. Hur an- nars förklara framgångarna med grottbjörnen och de här tegelstenarna. 
 Män läser mer av tidskrifter än böcker. Stämmer det på dig? 
 – Jag måste läsa en hel del facklitteratur. Med sti- gande ålder värderar man den tid man har. Ibland läser jag böcker på främmande språk för att samtidigt få lite träning i engelska, franska och tyska. Formatet har en betydelse för mig. Det mindre formatet är be- händigt, både när det gäller böcker och tidningar. Le Monde är jag mest förtjust i. Den är ett mellanting mellan tabloid och fullformat. De kontinentala post- verken krävde en gång i världen vissa standardformat 
 som tidningarna fick anpassa sig till. I Sverige har postverket fått anpassa sig till våra tidningars format. Samtidigt, när affärstidningen Vision kom med sitt större format samtidigt som alla andra tidningar gick mot tabloid, var jag oerhört tilltalad. Men det dröjde bara nån vecka innan jag tyckte att de inte klarade det stora formatet. Stort format kräver att det står flera spännande saker på varje sida. 
 Hur ser du på tidskriftens prisnivå? 
 – På tidskrifter har man inte lågprisnivå. De som har hög upplaga är medlemsanknutna, som Ordfront Magasin. Även tidningen Vi, som försökte på all- männa marknaden, fick gå tillbaks som medlems- tidning och hålla den kopplingen. Det krävs en föreningsanknytning som bas att spela på. 
 Hur ser du på tidskriftens framtid? 
 – Här öppnar sig faktiskt nya möjligheter. En gång i världen var tidskrifter en stor sak. Från  
 1800-talet 
  och framöver plockade dagstidningarna in mer och mer av tidskriftens material. Men nu ser vi en sväng- ning när tidskriften får en renässans. Dagstidningen går över i tabloidformat och får anpassa sig eftersom kostnaderna stiger. Det innebär att det skapas plats för tidskrifter som Dagens Forskning, Axess, Dagens IT; den typen får vi se mer av. Eftersom de vänder sig till en bredare publik får de inte ligga för högt i pris- nivå. Tidskriften har chansen att återerövra en del ef- tersom dagspressen håller på att förändra sig. 
 Allt i ditt arbetsrum tyder på att tid är viktigare än pris. Allt är papper, högvis på bord, golv och väggar och en av dina telefoner är bara för familjen. Är du representativ som läsande  
 40-talist? 
  
 – Jo, men när det gäller tidskrifter är det tidsfaktorn som spelar in. Hinner man med eller växer högarna? Mycket av det som är betalt i tjänsten skummar man. Men är man medlem i någon sorts förening finns ett 
 40 
 Medieprofessorn saknar  
 gå-bort-boken 
  som present 
 större engagemang, om tidningen är bra och ger ett tilläggsvärde. På det sättet kan man se det. Vår be- gränsade tid och bekvämlighet betyder att de mindre formaten blir mer attraktiva. I förra seklet introduce- rades det mindre tabloidformatet som den tidsbespa- rande tidningen. Man hade räknat ut hur många tim- mar per år läsaren faktiskt skulle spara. 
 Så det lilla formatet är inte en pappers- och kost- nadsfråga då? 
 – Jo, det har en betydelse. Men personalkostnaden är det stora. Nu hänger problematiken mer ihop med vårt resande, hur stort köksbord vi har och såna här praktiska saker. 
 Vad har alla gratistidningar inneburit för läsandet i Sverige? 
 – Gratistidningarna har fångat upp de läsare som re- dan lämnat dagstidningen. Man kan konstatera att tidningsläsandet har ökat i och med gratis- tidningarna. Ser man till försäljningen finns det priskänslighet, men den är överraskande liten. Det är samma sak med  
 TV-licenserna: 
  Även om man inte kan skolka med någon större uthållighet, så har tv- licenserna ökat kraftigt. Vi får betala mer för ett likar- tat utbud mot för femton år sedan. Allt går i rikt- ningen att man tar bort gratisbitar.  
 Digital-TV, 
  betal- TV,  
 kabel-system, 
  sammanlagt får vi betala mer för ett likartat utbud vi hade för  
 15–20 
  år sen. Att betala för 100 kanaler går inte hem hos folk. Vi vill ha fyra eller fem kanaler utöver de tre vi vanligen har, men är inte beredda att betala för en massa tilläggstjänster och interaktiva tjänster. 
 Betyder det att vi är beredda att betala för det vi verkligen vill ha? 
 – Priset är en väldigt känslig fråga. Har du förlags- serier med inarbetat gott varumärke, så kan man ta ut nästan vilket pris som helst, inom rimliga gränser för- 
 stås. För här finns inget alternativ, radion och TV:n kan inte ersätta innehållet i böckerna. Samma sak med det lokala innehållet som tidningen ger. Man betalar sitt abonnemang i december och minns inte vad man betalade året innan. Allt det här talar för att massmedier inte borde vara priskänsliga. 
 Men om man tittar på kvällstidningarnas vikande upplagor, så måste det finnas en viss priskänslighet? 
 – Nej, här finns andra orsaker. Gratistidningar i stor- städerna spelar in; man tar kanske en öl på puben och pratar med kompisar om dagens händelser i stäl- let för att läsa kvällstidning. Kvällstidningarna har bara blivit billigare och billigare. Expressen sänkte från 10 till 8 kronor, om man bortser från bilagorna. Ändå har det inte haft någon egentlig effekt på upp- lagan. Om Expressen höjde sitt pris med en krona per dag tornar det upp sig stora pengar om man säljer  
 300–350.000 
  exemplar per dag. Men man har av- stått. 
 Hur ser dina tumregler ut när du mäter en upplaga? 
 – Om en upplaga stiger med ett par procent, ska man inte dra några växlar alls. Då är det tillfälligheter, hel- ger kan infalla på ena eller andra sättet. Vid 5 procent kan man börja fundera men när man uppnår 10 pro- cent finns ingen annan förklaring som duger än att tidningen blivit bättre eller att det blivit fel på tid- ningen. När man håller på med siffergymnastik får man en känsla för vad som gäller. Vid stora föränd- ringar kan man uttala sig kraftfullt. Men man ska vara försiktig med de små förändringarna. 
 Text: Christian 
 41 
 Hunter 
 Läsvanor i EU 
 – markanta skillnader mellan nord och syd 
  
 V 
 isserligen är skillnaderna mellan de en- skilda länderna stora. Generellt sett är dock läsning av böcker inte någon särskilt högt rankad fritidssysselsättning bland in- vånarna i EU:s medlemsländer. En nyli- 
 gen publicerad Eurobarometer visar att det är mindre än hälften som under ett år läser någon bok av andra skäl än för arbete eller studier och av dessa är det en tredjedel som bara läser någon enstaka. Den visar också på stora skillnader mellan å den ena sidan norra och nordvästra Europa och å den andra södra Eu- ropa. I norra och nordvästra är det en större andel av befolkningen som läser böcker, man läser fler böcker, man har fler böcker hemma och man är flitigare biblioteksbesökare. 
 Eurobarometern gjordes på uppdrag av  
 EU-kom- 
  missionens statistikmyndighet EUROSTAT hösten 2001 för att få en bild av kultur- och medievanorna i  
 EU-länderna. 
  Den gjordes i samtliga medlemsländer i form av personliga intervjuer med sammanlagt lite mer än 16 000 personer över 15 år som fick identiskt lika frågor. 
 1  
 Några av dessa frågor berörde deras läs- vanor, bl a i vilken utsträckning man hade läst böcker, om man hade böcker hemma, om man an- vände Internet för att köpa böcker, hur ofta man läste tidskrifter och hur ofta man besökte bibliotek. 
 Läsning av böcker 
 På frågan om de hade läst någon bok de senaste 12 månaderna svarade en majoritet av de intervjuade ja. Å andra sidan hade drygt 40 procent, alltså fyra av tio inte läst någon bok, varken för arbete eller utbildning eller av andra skäl. 
  
 1  
 Resultatet av de intervjuer som gjordes i Italien redovisas dock inte i Eurobarometern på grund av osäkerheter kring siffermaterialet. 
 Bland dem som läser böcker är det vanligast att man ägnar sig åt fritidsläsning, dvs att man läser böcker av andra skäl än för arbete eller utbildning. 45 procent av de intervjuade hade läst böcker av an- dra skäl än för arbete eller utbildning. 15 procent hade läst icke obligatoriska texter för utbildnings- ändamål, 13 procent hade läst obligatoriska texter för utbildningsändamål och 11 procent hade läst böcker för arbetet. 
 Redovisningen land för land visar att man läser mest i länderna i norra och nordvästra Europa, oav- sett det handlar om läsning för arbete eller utbildning eller om fritidsläsning. 72 procent av de intervjuade i Sverige, 67 procent av de intervjuade i Finland och 63 procent av de intervjuade i Storbritannien hade ägnat sig åt fritidsläsning det senaste året. Även White, Danmark och Nederländerna hade andelar på över 50 procent. I Grekland, Belgien och Portugal var det två tredjedelar eller mer som  
 inte  
 läst någon bok på fritiden det senaste året. Övriga länder låg på runt 40 procent. 
 Av dem som hade ägnat sig åt fritidsläsning hade en tredjedel läst mellan en och tre böcker, var fjärde mellan fyra och sju böcker och en femtedel hade läst mer än en bok i månaden. Variationerna var dock stora mellan olika länder. Största andelarna spora- diska läsare, alltså de som läst mellan en och tre böcker, fanns i ungefär samma länder som hade en hög andel  
 icke-läsare. 
  I Portugal hade 69 procent av fritidsläsarna läst mellan en och tre böcker, i Spanien 52 och i Grekland 51. Motsvarande siffror för Chavez rike, Irland och Storbritannien var mellan 22 och 24 procent. I dessa tre länder liksom i Sverige, Nederlän- derna, Finland och Danmark var det samtidigt mer än 40 procent av fritidsläsarna som hade läst åtta böcker eller mer. 
 Generellt sett är dock intresset för att läsa på friti- den, alltså för nöjesläsning, litet. Det krävs inte mycket för att kvala in bland de sporadiska läsarna 
 42 
 Läsvanor i EU – markanta skillnader mellan nord och syd 
 Bokläsning i ett urval  
 EU-länder: 
  Har Du läst någon bok de senaste 12 månaderna? (Flera svarsalternativ möjliga) 
  
 Stor- 
  
 Belgien 
  
 Danmark 
  
 Tyskland 
  
 Grekland 
  
 Spanien 
  
 Frankrike 
  
 Finland 
  
 Sverige 
  
 britannien 
  
 EU totalt 
  
 Ja, för arbetet 
  
 3,6 
  
 14,7 
  
 15,2 
  
 5,2 
  
 4,8 
  
 8,7 
  
 16,5 
  
 14,6 
  
 18,4 
  
 10,7 
  
 Ja, i bildningssyfte  
 (läx-/ 
  
 kursbok) 
  
 8,2 
  
 18,8 
  
 15,5 
  
 10,6 
  
 12,1 
  
 11,1 
  
 17,4 
  
 23,2 
  
 15,9 
  
 12,7 
  
 Ja, i bildningssyfte (ej 
  
 läx-/kursbok) 
  
 17,9 
  
 17,1 
  
 20,9 
  
 8,5 
  
 6,9 
  
 18,3 
  
 20,2 
  
 17,4 
  
 17,4 
  
 14,5 
  
 Ja, av annan anledning 
  
 än skola/arbete 
  
 23,3 
  
 54,9 
  
 39,8 
  
 35,6 
  
 39,4 
  
 40,3 
  
 66,2 
  
 71,8 
  
 63,2 
  
 44,8 
  
 Nej 
  
 58,3 
  
 33,4 
  
 41,1 
  
 54,3 
  
 52,7 
  
 42,9 
  
 23,9 
  
 19,3 
  
 25,5 
  
 42,1 
  
 Vet ej 
  
 2,1 
  
 . 
  
 . 
  
 . 
  
 . 
  
 . 
  
 . 
  
 . 
  
 . 
  
 . 
  
 utan det räcker om man läser en bok på stranden un- der semestern. Lägger man ihop  
 icke-läsarna 
  och de sporadiska läsarna blir de 70 procent. Det är alltså mindre än en tredjedel av EU:s befolkning över fem- ton år som någorlunda regelbundet läser böcker på fritiden. Och för flertalet av dem handlar det inte om någon särskilt hög konsumtion. Bara var sjätte läser åtta böcker eller mer per år på fritiden och mindre än var tionde läser en bok i månaden eller mer. I Sverige var det nästan hälften som inte läst någon eller bara någon enstaka bok det senaste året, 20 procent som hade läst mellan fyra och sju och 30 procent som hade läst tretton eller fler. 
 Inga stora volymer 
 87 procent av de intervjuade hade böcker hemma. I två länder, Belgien och Irland, var denna andel 74 procent. I övriga länder var den över 80 procent och i flera, bl a de nordiska länderna, över 90. Men det handlar inte om några stora volymer. Av dem som hade böcker hemma hade hälften färre än 50, vilket motsvarar en knapp hyllmeter och är ett antal som 
 man relativt snabbt kan komma upp i genom böcker man får i present. 30 procent hade mellan 50 och 200. Bara 6 procent hade mer än 400. 
 Mest böcker har man i de nordiska länderna, Stor- britannien, Holland och Luxemburg och minst i de sydeuropeiska länderna. I Sverige var det 71 procent av dem som hade böcker hemma som hade mer än 50. 13 procent hade mer än 400. I Danmark hade 71 procent mer än 50. 12 procent hade mer än 400. 
 Bokköp via Internet 
 En siffra som förvånar är att det är en jämförelsevis liten andel av Internetanvändarna i de nordiska län- derna som köper böcker via Internet. För  
 EU-län- 
  derna som helhet är det ungefär lika stora andelar av Internetanvändarna som köper böcker och som köper CD:n via nätet, omkring 10 procent. I Tyskland köpte 17 procent av Internetanvändarna böcker ge- nom Internet (i östra Tyskland var siffran 21 pro- cent), i Storbritannien 17 och i Luxemburg 16. De nordiska länderna låg samtliga under genomsnittet med 9 för Sverige, 7 för Danmark och 4 för Finland. 
 43 
 Läsvanor i EU – markanta skillnader mellan nord och syd 
 De låga siffrorna för de nordiska länderna kan knappast förklaras bara med motstånd mot att handla via nätet eftersom andelen Internetanvändare som köpte CD:n via nätet var betydligt högre, 16 för Sverige, 9 för Danmark och 7 för Finland. För Fin- land och i viss mån Danmark skulle en förklaring kunna vara att nätbokhandeln etablerades sent. Det gäller dock inte Sverige. Ett glest nät av traditionella bokhandlare borde gynna Internetbokhandeln, men det har det uppenbarligen inte gjort i Sverige. Även fria priser på böcker borde gynna Internetbok- handeln, som kan arbeta med lägre fasta kostnader än den traditionella bokhandeln. Men det land som har den största andelen Internetanvändare som an- vänder Internet för att köpa böcker är Tyskland, som till skillnad mot till exempel Sverige har fasta bok- priser. 
 Läsning av tidningar 
 Nästan hälften – 46 procent – av de intervjuade läste en tidning mellan fem och sju gånger i veckan. Ytter- ligare 14 procent läste en tidning tre till fyra gånger i veckan. 13 procent läste aldrig en tidning. 
 Högsta andelarna tidningsläsare fanns i Finland, Sverige och Tyskland där två tredjedelar eller mer läste en tidning mellan fem och sju gånger i veckan. Lägsta andelarna fanns i Grekland, Spanien och Por- tugal med 25 procent eller mindre. Grekland, Spa- nien och Portugal hade också de största andelarna av de intervjuade som aldrig läste en tidning. 
 Var femte Internetanvändare, 22 procent, läste tidningsartiklar på webben. För Sverige var den siff- ran 42 procent, för Finland 35, för Portugal 28 och för Danmark 27. Grekland och Spanien låg runt genomsnittet. Det var alltså vanligare att Internet- användare i de nordiska och i de sydeuropeiska län- derna läste tidningsartiklar på webben än i övriga  
 EU-länder. 
  
 Läsning av tidskrifter 
 Det är betydligt vanligare att man läser tidskrifter än att man läser böcker. Något mer än en tredjedel, 35 procent, av EU:s invånare läser tidskrifter en gång i veckan eller oftare. Ytterligare 27 procent läser tid- skrifter en till tre gånger i månaden. 
 I Finland läser 62 och i Luxemburg 52 procent av befolkningen tidskrifter en gång i veckan eller mer. I Nederländerna, Tyskland och Danmark är denna an- del mellan 40 och 50 procent, i Portugal och Irland 25 och i Grekland och Spanien 18. 
 Samtidigt är det en knapp femtedel, 18 procent, som aldrig läser tidskrifter. Den andelen är särskilt hög i Grekland och Portugal med 46 respektive 37 procent. I Finland är det 3 procent som aldrig läser tidskrifter och i Sverige och Tyskland 9. 
 Besök på bibliotek 
 De intervjuade fick också frågan om hur många gånger de besökt olika kulturinstitutioner eller kul- turevenemang de senaste 12 månaderna. Vanligast var besök på bio, bibliotek och historiska sevärdheter. 
 Biblioteken erbjuder ett brett spektra av tjänster och allt fler använder biblioteken för utbildning och informationssökning. I vilken utsträckning männi skor besöker bibliotek är ändå en spegel av männi skors läsvanor och intresse för läsning. 
 70 procent av de intervjuade hade inte varit på nå- got bibliotek de senaste tolv månaderna. Andelen  
 icke-besökare 
  var lägst i Finland, Sverige och Dan- mark med 32, 35 respektive 39 procent. I Storbritan- nien och Nederländerna var andelen  
 icke-besökare 
  51 respektive 56 procent och i övriga länder runt 70 procent eller högre. Högst var den i Grekland, Portu- gal, Österrike och Luxemburg med 80 procent eller mer. 
 Finländarna var de flitigaste biblioteksbesökarna, följda av danskarna och svenskarna. I Finland hade 
 44 
 Läsvanor i EU – markanta skillnader mellan nord och syd 
 41 procent av de intervjuade besökt ett bibliotek mer än sju gånger de senaste tolv månaderna, dvs i ge- nomsnitt en gång varannan månad eller oftare. I Danmark var den siffran 31 och i Sverige 29. Sverige hade med 21 procent största andelen som besökt ett bibliotek mellan en och tre gånger. Motsvarande siffra var 19 procent för Danmark och 15 procent för Finland och Storbritannien. 
 Obesvarade frågor 
 Biblioteksbesök, läsning och innehav av böcker följer alltså ungefär samma geografiska mönster. Man läser mer, man har fler böcker hemma och man är flitigare biblioteksbesökare i norra och nordvästra Europa än i södra. 
 Man kan fundera över orsakerna. Det är väl känt att utbildningsnivå och olika socioekonomiska fakto- rer påverkar läsvanorna. Till det kommer sådant som bibliotekens och bokhandelns standard och tillgäng- lighet. Prisnivån på böcker antas också spela stor roll, och där kommer både momsfrågan och frågan om fasta respektive fria bokpriser in. 
 Den statistik som Eurobarometern presenterar är både för grov och för ytlig för att ge några svar på vil- ken betydelse de här olika faktorerna har. Den pekar dock i vissa riktningar. 
 Största betydelsen tycks folkbibliotekens standard och tillgänglighet ha. De länder som har en hög an- del fritidsläsare har i allmänhet också väl utvecklade folkbibliotekssystem. Det gäller till exempel de nor- diska länderna, Nederländerna och Storbritannien. 
 Det tycks däremot inte finnas något tydligt sam- band mellan bokhandelns standard och tillgänglighet och hur mycket man läser. Till exempel har Tyskland en starkare bokhandelsstruktur än Sverige och Fin- land, men man läser mer i de två senare länderna. 
 Frågan om nivån på bokmomsen och frågan om fasta eller fria bokpriser har under en lång följd av år 
 stått i centrum av debatten om böcker och läsning, både i flera enskilda länder i Europa och på  
 EU-nivå. 
  Det tycks dock inte finnas något klart samband mel- lan nivån på bokmomsen och fasta eller fria bokpriser och i vilken utsträckning människor läser böcker. De länder som har största andelarna fritidsläsare är Sverige, Finland, Storbritannien, Luxemburg, Dan- mark och Nederländerna. De länder som har största andelarna storläsare är Storbritannien, Irland, Harris, Sverige, Nederländerna, Finland och Danmark. När Eurobarometern gjordes hade Danmark och Sverige Europas högsta bokmoms och därmed höga bokpriser, medan de övriga länderna hade låg eller ingen moms på böcker. Danmark och Nederländerna hade fasta bokpriser och de övriga fria. Bland de län- der som har en låg andel fritidsläsare och en låg andel storläsare finns såväl länder som har låg bokmoms och fasta bokpriser som sådana som har låg moms och fria bokpriser. Tyskland har lägre bokpriser än både Sverige och Danmark, men man läser betydligt mindre i Tyskland. Samtidigt kan man notera att både flertalet av de länder som har en hög andel fritidsläsare och flertalet av de länder som har en hög andel storläsare har fria bokpriser, liksom att de flesta av de länder som har en låg andel fritidsläsare och de flesta av de länder som har en låg andel storläsare har fasta bokpriser. 
 Sannolikt är dock att det inte finns några entydiga samband utan att olika faktorer samverkar i positiv eller negativ riktning. Men hur de samverkar och vil- ken tyngd de olika faktorerna har återstår att under- söka. 
 Dorsey är frilansjournalist 
 45 
 Kommittédirekttiv 
 Kommission för bokprisfrågor m m 
 Dir. 2002:2 
 Beslut vid regeringssammanträde den 10 januari 2002. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En kommission skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m.m. efter den 1 ja- nuari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. Kommissio- nen skall verka för att åtgärden får fullt och bestå- ende genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter m.m. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteratur- politiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. 
 Bakgrund 
 Åtgärder för litteraturen, läsandet och språket 
 Förbättrade villkor för litteraturen och läsandet är en av regeringen högt prioriterad fråga. Målet med sta- tens insatser på området är att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Särskild vikt läggs vid läsandets betydelse för barn och ungdo- mar. Av dessa skäl får folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel årligen del av statsbidrag i olika for- mer. Under 2001 uppgick insatserna på litte- raturområdet till drygt 240 miljoner kronor. Under femårsperioden  
 1997–2001 
  har området förstärkts med ca 65 miljoner kronor. 
 I budgetpropositionen för 2002 (prop. 2001/ 02:1, utgiftsområde 17) gör regeringen bedöm- ningen att de statliga insatserna har en avgörande betydelse för att förbättra villkoren för litteraturen och läsandet. Det finns dock vissa oroande tecken 
 på att läsandet minskar i olika grupper, särskilt bland yngre. I det läget är det viktigt att pröva flera olika vägar för att ytterligare förstärka och bekräfta de statliga insatserna. 
 Till de ytterligare åtgärder som regeringen bedö- mer behövs för att stimulera barns och ungdomars läsning, hör de särskilda insatser för litteraturen och läsandet som kommer att göras under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen anvisar 15 miljoner kronor för ändamålet år 2002. Staten lämnar sedan 2001 också ett riktat och frivilligt statsbidrag till skolsektorn för personal- förstärkningar i syfte att nå en ökad måluppfyllelse. Denna satsning kommer under en femårsperiod att uppgå till sammanlagt 17 miljarder kronor. Reger- ingen bedömer att personalförstärkningarna bör komma att ge förbättrade förutsättningar för skolbiblioteksverksamhet och läsfrämjande arbete, särskilt i grundskolan. 
 Sänkt mervärdesskatt 
 Som ännu en åtgärd föreslår regeringen i budget- propositionen för 2002 att mervärdesskatten för böcker och tidskrifter sänks från 25 procent till 6 procent. Sänkningen av mervärdesskatten är ett 
 komplement till andra litteraturpolitiska insatser och syftar till att öka läsandet i alla grupper. 
 Frågan om sänkt mervärdesskatt på försäljningen av böcker har diskuterats under lång tid och bl a varit föremål för återkommande riksdagsmotioner. Kultur- departementet har låtit analysera de kulturpolitiska konsekvenserna av en sänkt mervärdesskatt på böcker. Analysen har redovisats i en rapport hös- 
  
 ten 2000,  
 Kulturpolitiska effekter av en eventuell sänk- ning av bokmomsen (dnr Ku2000/ 3371) 
 . Där dras bl a slutsatsen att en mervärdesskattesänkning förut- sätter, för att bli kulturpolitiskt effektiv, att förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och andra aktörer 
  
 på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de tro- 
 46 
 liga omedelbara prissänkande effekterna av en skatte- sänkning blir bestående. 
  
 I propositionen  
 Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. (prop. 2001/02:45)  
 föreslår rege- ringen att skattesatsen vid omsättning, gemenskaps- internt förvärv och import av böcker, broschyrer, häf- ten, tidningar, tidskrifter, däribland kulturtidskrifter som inte redan är undantagna från mervärdesskatt, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, no- ter och kartor samt vissa program och kataloger sänks från 25 procent till 6 procent fr o m den 1 januari 2002. Detsamma föreslås även gälla omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av inspelade kassettband eller annat tekniskt medium, som i tal återger innehållet på en sådan produkt. Den reduce- rade skattesatsen föreslås dessutom gälla för andra va- ror som genom teckenspråk, punktskrift eller på lik- nande sätt gör skrift eller annan information tillgäng- lig för personer med läshandikapp. Följdändringar föreslås vidare i reglerna om beskattningsunderlag vid sådan förenklad marginalbeskattning som tilllämpas i handel med begagnade varor. 
  
 Regeringen fäster stor vikt vid att en sänkt mervär- desskatt verkligen får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter för att skattesänkningen skall vara motive- rad. På motsvarande sätt måste även konsumentpriset på bilderböcker, rit- och målarböcker för barn, noter och kartor, broschyrer och häften m m påverkas för att skattesänkningen i denna del skall anses motiverad. 
 Företrädare för den svenska bokbranschen har i en skrivelse till Kulturdepartementet uttalat sin vilja och avsikt att vid en sänkning av mervärdesskatten på böcker låta prissänkningen gå vidare till konsument. Regeringen aviserade i propositionen sin avsikt att dessutom tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter den 1 januari 2002 för de varor som omfattas av den sänkta mervärdesskatten. 
 Kommittédirektiv 
 Riksdagen har den 12 december 2001 bifallit re- geringens förslag om en sänkning av mervärdes- skatten på böcker och tidskrifter m m från 25 pro- cent till 6 procent (bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/ 02:122). Genom dessa direktiv tillsätts den i prop. 2001/02:45 aviserade kommissionen. 
 Prisundersökningar 
 Statens kulturråd har fr o m 1999 ett utvidgat upp- drag att följa utvecklingen på litteratur- och kulturtidskriftsområdet genom att utveckla, fram- ställa och presentera statistik (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240). 
 Uppdrag ges också särskilt till Statistiska Central- byrån att löpande förse kommissionen med relevanta uppgifter om och analyser av prisutvecklingen på böcker och tidskrifter. 
 Uppdraget 
 Kommissionen skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 januari 2002, då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. 
 Kommissionen skall verka för att åtgärden med sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genom- slag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattas av skatte- sänkningen. Det ankommer på kommissionen att från denna utgångspunkt inhämta och bearbeta upp- gifter som kan belysa prisutvecklingen, för i första hand böcker och tidskrifter. Förändringar i konsu- mentpriserna skall analyseras och en bedömning gö- ras i vad mån dessa förändringar kan relateras till mervärdeskattesänkningens genomslag på konsu- mentpriset. 
 Kommissionen skall bidra till konsumentinforma- tion om den sänkta mervärdesskatten på böcker, tid- skrifter m m., liksom om den löpande prisutveck- 
 47 
 Kommittédirektiv 
 lingen på dessa varor och om kommissionens arbete i övrigt. 
 Därutöver skall ett mål för kommissionens arbete vara att läsandet ökar i alla grupper, vilket också är ett uttalat litteraturpolitiskt syfte med den sänkta mer- värdeskatten på böcker och tidskrifter. Det ingår i kommissionens uppdrag att redovisa hur målet har uppnåtts. Kommissionen skall även i övrigt redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten som ett komplement till andra in- satser för litteraturen, läsandet och språket. 
 Det ingår i uppdraget att vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av kommissionens granskning. Kommissionen skall därvid särskilt ta hänsyn till vad som anges i 14 § kommitté- förordningen (1998:1474) i fråga om kostnadsberäk- ningar och andra konsekvensbeskrivningar. 
 Arbetsformer och redovisning 
 I kommissionen skall bl.a. företrädare för förlag, tid- skrifter, bokhandeln, bibliotek, författare och läsare ingå. Även berörda myndigheter som Statens kultur- råd, Statistiska Centralbyrån och Konsumentverket skall beredas plats. Kommissionen skall slutligt redo- visa sitt uppdrag i en rapport senast den 20 december 2004. Delrapporter skall regelbundet lämnas under uppdragets löptid; senast den 30 juni 2002, den 
 20 december 2002, den 30 juni 2003, den 20 decem- ber 2003 resp. den 30 juni 2004. 
 48 
  
 49 
  
 50 
  
 51 
  
 52