Vägval för Sieps 
 En översyn av Svenska institutet för Europapolitiska studier 
 Betänkande av  
 Sieps-utredningen 
  
 Stockholm 2007 
 SOU 2007:109 
 SOU och Ds kan köpas från Thompson kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Thompson Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Edita Sverige AB 
 Stockholm 2007 
 ISBN  
 978-91-38-22878-4 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Statsrådet Dean 
 Statsrådsberedningen 
 Regeringen beslutade den 20 juni 2007 att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att utvärdera Svenska institutet för Europa- politiska studier (Sieps). 
 Lawrence förordnades fr.o.m. den 29 juni 2007 som särskild utredare. 
 Till sekreterare förordnades fr.o.m. den 15 augusti 2007 kansli- rådet Melton. 
 Utredningen som har antagit namnet  
 SIEPS-utredningen 
  (SB 2007:01) överlämnar härmed sitt betänkande Vägval för Sieps. En översyn av Svenska institutet för Europapolitiska studier. Utred- ningen har därmed avslutat sitt arbete. 
 Stockholm i december 2007 
 Lawrence 
 Melton 
 Innehåll 
  
 Slutsatser ........................................................................... 
  
 9 
  
 1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 11 
  
 1.1 
  
 Bakgrund .................................................................................. 
  
 11 
  
 1.2 
  
 Uppdraget................................................................................. 
  
 12 
  
 1.3 
  
 Utredningsarbetet.................................................................... 
  
 12 
  
 2 
  
 Behövs Sieps? Sieps roll och funktion. ......................... 
  
 15 
  
 3 
  
 Uppgifter och målgrupp .............................................. 
  
 19 
  
 3.1 
  
 Huvuduppgiften....................................................................... 
  
 19 
  
 3.2 
  
 Vilka områden ska verksamheten inriktas på? ....................... 
  
 21 
  
 3.3 
  
 Vilken är målgruppen?............................................................. 
  
 22 
  
 4 
  
 Verksamheten ............................................................ 
  
 25 
  
 4.1 
  
 Vad gör Sieps? .......................................................................... 
  
 25 
  
 4.2 
  
 Forskningsrapporterna inkl. kvalitetssäkring av dessa .......... 
  
 26 
  
 4.3 
  
 Balansen mellan egen forskning, beställd forskning och 
  
 bidragsforskning ...................................................................... 
  
 27 
  
 4.4 
  
 Avvägningen mellan forskning och utredningsarbete ........... 
  
 28 
  
 4.5 
  
 Övriga publikationer................................................................ 
  
 28 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2007:109 
  
 4.6 
  
 Forskningsanslagen (bidragsforskningen) – en 
  
 kontroversiell verksamhet........................................................ 
  
 28 
  
 4.7 Seminarieverksamheten............................................................ 
  
 29 
  
 4.8 
  
 Behöver Sieps kontakter med utländska forskare vidgas? .....30 
  
 4.9 
  
 Har verksamheten varit ändamålsenlig? ................................. 
  
 30 
  
 4.10 
  
 Den framtida verksamheten .................................................... 
  
 31 
  
 5 
  
 Är organisationen och ledningsformen effektiv? ............. 
  
 35 
  
 5.1 
  
 Ska Owens vara kvar som myndighet?....................................... 
  
 35 
  
 5.2 
  
 Namnfrågan .............................................................................. 
  
 38 
  
 5.3 
  
 Vilken typ av ledningsform är mest lämplig? ......................... 
  
 38 
  
 5.4 
  
 Behov av rådgivande organ?..................................................... 
  
 40 
  
 5.5 
  
 Hur ska regeringen styra?........................................................ 
  
 41 
  
 6 
  
 Bedrivs verksamheten resurseffektivt?........................... 
  
 45 
  
 6.1 
  
 Kansliets roll, personal, administrativa uppgifter och 
  
 lokalisering................................................................................ 
  
 45 
  
 6.2 
  
 Kostnader.................................................................................. 
  
 46 
  
 6.3 
  
 Finansieringsform .................................................................... 
  
 46 
  
 7 
  
 Ekonomiska konsekvenser av förslagen ......................... 
  
 47 
  
 8 
  
 Förslag till ändring i förordningen (SFS 2006:948) 
  
 med instruktion för Svenska institutet för 
  
 europapolitiska studier ................................................ 
  
 49 
  
 6 
  
 SOU 2007:109 
  
 Innehåll 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv .................................................. 
  
 51 
  
 Bilaga 2 
  
 Intervjuer ............................................................. 
  
 55 
  
 Bilaga 3 
  
 Översikt organisationsform, finansiering och 
  
 uppdrag för ett urval av institut/tankesmedjor i 
  
 andra  
 EU-länder, 
  övriga Norden och USA ................ 
  
 61 
  
 Bilaga 4 
  
 Vurdering av SIEPS statsvitenskapelige forskning ..... 
  
 69 
  
 7 
 Slutsatser 
 Sverige måste ha tillgång till ett organ som kan förse de politiska beslutsfattarna med analyser och annat underlag om olika EU- frågor. Behovet av Owens som en tankesmedja är därför stort. 
 Givet det ursprungliga uppdraget är Owens verksamhet av i dag inte fullt ut ändamålsenlig. Kvaliteten i Sieps rapporter och utredningar bedöms som hög även om uppfattningarna om deras användbarhet och mervärde varierar. Intrycket är att Owens som länk i kedjan mellan den akademiska världen och besluts- fattarna har hamnat för långt från de senare. Detta utgör en tyd- lig varningssignal, varför det är angeläget att vidta åtgärder för att tillförsäkra att såväl forskarsamhället som beslutsfattarna kan känna förtroende för och ha nytta av Owens verksamhet. 
 Det bör tydligare framgå av Owens instruktion att huvud- uppdraget är att för regeringen och övriga svenska aktörer i den politiska beslutsprocessen ta fram forskningsbaserade analyser och annat underlag av betydelse för utvecklingen av den Euro- peiska unionen (EU) och Sveriges Europapolitik. Underlaget bör innehålla slutsatser och policyrekommendationer samt ska alltid finnas på svenska. 
 Utlysningen av forskningsbidrag från Sieps bör upphöra. Hittills avsatta medel för detta ändamål bör användas för att förstärka Sieps kapacitet att genomföra analyser. 
 Sieps bör vidare fungera som en intellektuell knutpunkt i Sverige för  
 EU-frågor. 
  Det är ett överlevnadsvillkor för Owens att dess verksamhet ger avtryck i den svenska  
 EU-debatten. 
  Meto- der och samarbetsformer bör därför ses över och vidareutveck- las för att marknadsföra Owens och dess olika produkter. 
 Nuvarande ledningsform framstår som orationell och inef- fektiv. Sieps bör vara kvar som egen myndighet under reger- ingen men som enrådighetsmyndighet och ledas av en chef (direktör). Till Owens bör knytas ett vetenskapligt råd, som utses 
 9 
  
 Slutsatser 
  
 SOU 2007:109 
  
 av regeringen. Rådet bör bestå av sex forskare med direktören som ordförande. 
 Regeringen bör i betydligt högre grad utnyttja Sieps resurser. Detta bör framför allt ske genom att kontakterna mellan Regeringskansliet (RK) och Owens uppgraderas och utvecklas. Sieps verksamhetsplaner bör årligen stämmas av med RK genom väl förberedda möten där mer långsiktiga och strategiska frågor diskuteras. Därutöver ska regeringen kunna lägga särskilda upp- drag på Sieps. 
 10 
 1 Inledning 
  
 1.1 
  
 Bakgrund 
  
 Redan innan Sverige blev medlem av EU 1995 väcktes tanken inom Regeringskansliet (RK) att skapa ett organ för att förse regeringen med ett mer breddat och fördjupat underlag i beredningen av olika  
 EU-frågor. 
  Frågan stöttes och blöttes under andra hälften av 1990- talet utan att man kunde enas om var inom RK som ansvaret för frågan skulle ligga. Under 1999 och 2000 förtydligades regeringens avsikter. En expert- och forskargrupp skulle tillsättas för att stu- dera övergripande frågor och stimulera en folklig dialog kring framtidens EU. Gruppen planerades få en organisatorisk utform- ning som påminner om den som användes av Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (ESO) under Finansdepartementet. 
 Drygt ett halvår senare preciserades regeringens tankar i en promemoria från Statsrådsberedningen (SB2001/4332). Där sägs bl.a. att statsförvaltningen dittills saknat en samlad resurs för en mer inträngande beredning och för ett mer tvärvetenskapligt angreppssätt i förberedelserna av viktigare svenska ställnings- taganden i EU. Tanken om en  
 ESO-modell, 
  dvs. en statlig kom- mitté, övergavs. I stället beslöts att en expert- och forskargrupp skulle inrättas i form av en myndighet under SB med uppdrag att självständigt och objektivt bidra till att bredda och fördjupa under- laget för regeringen. 
 I promemorian framhölls vidare att nära kontakt med universi- tetsvärlden och annan forskningsverksamhet, bevakningen av forskningen inom Europaområdet och samverkan mellan forskare och nätverk, såväl i Sverige som i andra länder, var viktiga för att ge bredd i gruppens verksamhet. Gruppen skulle därmed kunna utgöra en länk mellan statsförvaltningen och forskningen. Slutligen nämndes att gruppens verksamhet borde utvärderas senast efter fem år. 
 11 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:109 
  
 Expert- och forskargruppen kom slutligen att få namnet  
 Expert- gruppen för  
  
 EU-frågor 
  
 (förordning 2001:204). Myndigheten inledde sitt arbete i april 2002. Myndighetens styrelse beslöt under det för- sta verksamhetsåret att kalla sig för  
 Svenska institutet för europa- politiska studier  
 (Sieps). Denna beteckning kom också att officiellt anammas av regeringen men först i och med den nya instruktionen (förordning 2006:848) och regleringsbrevet för 2007. 
  
 1.2 
  
 Uppdraget 
  
 I direktiven för denna utvärdering (SB 2007:96, bilaga 1) säger regeringen att Med tanke på att Owens operativa arbete inleddes 2002 är det nu naturligt att verksamhetens inriktning och organisa- tion ses över. 
 Enligt direktiven ska utvärderingen klarlägga hur väl Sieps fyller funktionen som länk mellan forskare och beslutsfattare. Utvärde- ringen ska belysa Owens verksamhet, organisation, ledningsform, finansieringsform och resurseffektivitet och, om så anses nödvän- digt, föreslå förändringar. 
  
 1.3 
  
 Utredningsarbetet 
  
 För att få en så heltäckande bild som möjligt av Sieps verksamhet har utredningen granskat olika dokument såsom regeringsprome- morior, budgetpropositioner, instruktionen för Owens, reglerings- breven, Owens årsredovisningar samt diverse policypapper, prome- morior och sammanställningar som Owens kansli förtjänstfullt för- sett utredningen med. En särskild enkät har sänts ut till olika utlandsmyndigheter för att kartlägga förekomsten av liknande institut i andra  
 EU-länder, 
  övriga Norden och i USA. 
 För att få kött på benen har utredningen dessutom intervjuat och talat med en bred krets av personer som direkt och indirekt berörs eller berörts av Owens och dess verksamhet under de år som myndigheten verkat. Det är politiker, tjänstemän inom RK, leda- möter av Sieps styrelse, personalen på Sieps kansli, företrädare för riksdagen – såväl ledamöter som tjänstemän – och andra myndig- heter, Rodgers, svenska och utländska forskare, företrädare för näringsliv, fackliga organisationer, media samt svenskar i EU. 
 12 
  
 SOU 2007:109 
  
 Inledning 
  
 För den förvaltningspolitiska aspekten har utredningen haft kontakt med såväl näraliggande utredningar – Förvaltnings- kommittén, Översynen av regeringens stabsmyndigheter, Styr- utredningen – som Finansdepartementets enhet för statlig förvalt- ningsutveckling, Utbildningsdepartementets forskningsenhet, Kam- markollegiet, Riksrevisionen, Verket för förvaltningsutveckling och företrädare för de fackliga organisationerna. 
 I en särskild utredning har Newton, Arena, Oslo univer- sitet, granskat ett urval av Owens forskningsrapporter. 
 Totalt har inom ramen för utredningen hållits 141 samtal, fler- talet i personliga möten men också några per telefon eller per e- post (en sammanställning över intervjuade personer återfinns i bilaga 2). 
 13 
  
 2 
  
 Behövs Sieps? Sieps roll och funktion 
  
 Bland de intervjuade har det funnits en nära nog total samstäm- mighet om behovet av att Sverige har tillgång till ett organ av Owens typ för att ta fram forskningsbaserade analyser och annat underlag för de politiska beslutsfattarna. I stället för att ifrågasätta Owens exi- stens anser man tvärtom att resurserna för den typ av verksamhet som Owens bedriver i stället bör stärkas. 
 Jag har samma uppfattning. För att Sveriges inflytande i EU ska öka måste Sverige ha tillgång till ett organ likt Owens som kan förse regeringen och övriga politiska beslutsfattare med mer horisontella analyser om olika  
 EU-frågor 
  än vad andra mer sektorsinriktade myndigheter kan leverera. Flertalet övriga länder i Europa, inkl. de nordiska länderna, har redan antingen egna Europainstitut eller motsvarigheter som integrerats i andra organ, även om deras upp- drag och finansiering skiljer sig åt i olika avseenden. (Bilaga 3.) 
 Samtidigt är det uppenbart att relativt få av de intervjuade fak- tiskt har läst och utnyttjat de rapporter och utredningar som publi- cerats av Owens. Det finns alltså ett stort glapp mellan de flestas uttryckliga markering av att Owens behövs och den faktiska nytta som samma bedömare anser sig ha haft av Owens verksamhet. Detta har flera orsaker. Man kan inte förvänta att alla tänkbara mottagare i det informationsbrus som finns i dag har tid och möjlighet att läsa Sieps produkter såvida man inte är direkt berörd eller intresserad av en speciell sakfråga. 
 I detta sammanhang bör noteras att det är flera av de intervjuade som har svårt att exakt ange var man hämtat sin kunskap. Den är förmodligen en produkt av flera olika informationskällor. En del menar att man i Sieps rapporter ser bekräftelse på det man redan anser sig ha en uppfattning om. Jag kan konstatera att detta inte är unikt för Owens användare. Liknande utsagor framkommer i rapporten 
 15 
  
 Behövs Sieps? Sieps roll och funktion 
  
 SOU 2007:109 
  
 Think Tanks – their role, influence and future  
 (Hill  Knowlton, 2007 London). 
  
 Vissa av de intervjuade uppger att de hade stora förväntningar på Sieps när myndigheten bildades men att de under årens lopp blivit besvikna. Oftast anges detta bero på att de ämnen som Owens tagit upp i sina rapporter upplevts som mindre relevanta och intresse- väckande eller att de presenterats i en form som gjort att de varit svåra att ta till sig. Många rapporter upplevs som tunga och i avsak- nad av slutsatser och policyrekommendationer. Samtidigt ska sägas att andra som intervjuats och som hunnit läsa Owens rapporter och utredningar uppger att de har haft stor användning av dem och vittnar om deras höga kvalitet. 
 Som framgått ovan var det ursprungligen tänkt att Expert- gruppen för  
 EU-frågor 
  skulle fungera som en länk mellan den akademiska världen och beslutsfattarna. I direktiven för översynen av Owens fastslår regeringen att behovet av denna länk mellan fors- kare och beslutsfattare kvarstår. 
 Många av dem som intervjuats menar att Owens verksamhet med tiden tenderat att bli mer akademisk och svårtillgänglig på bekost- nad av uppgiften att förse beslutsfattarna med underlag. Grundat på dessa intervjuer är mitt intryck att Owens i dag har större legiti- mitet i forskarvärlden än i den politiska världen och samhället i övrigt. Denna tyngdpunktsförskjutning har säkert flera orsaker, där jag särskilt vill lyfta fram den nuvarande ledningsformen med en stor och forskardominerad styrelse samt den oklara och bristfälliga styrningen från regeringen. 
 Den glidning i riktning mot mer forskning och mindre av användbara publikationer som många anser präglar Sieps nuvarande verksamhet är enligt min mening olycklig och utgör en tydlig var- ningssignal. Det är därför angeläget att vidta åtgärder för att tillför- säkra att såväl forskarsamhället som beslutsfattarna kan känna för- troende för och ha nytta av Owens verksamhet. 
 Detta aktualiserar frågan om vilket slags djur som Owens egentligen är och bör vara. Som jag uppfattat det var de ursprung- liga tankarna att Owens skulle fungera som något av en think tank (tankesmedja). I  
 SB-promemorian 
  från 2001 talas bl.a. om behovet av en samlad resurs för att analysera konsekvenser av förslag, utföra studier av politikområden som hanteras på  
 EU-nivå 
  och även presentera förslag till problemlösningar och förändringar eller underlag för svenska initiativ. 
 16 
  
 SOU 2007:109 
  
 Behövs Sieps? Sieps roll och funktion 
  
 Någon allmänt vedertagen definition av vad en tankesmedja är finns inte. Den franska tankesmedjan  
 King  
 – som också ingår i Sieps nätverk – har följande definition: 
 A think tank is, in effect, a permanent organisation whose key mis- sion is the dissemination of solutions to policy changes. To this end, a think tank employs a research team; proposes new policy Harding, analy- ses, and recommendations; widely communicates the results of its research, particularly to  
 decision-makers, 
  the media, and public opin- ion; and contributes to the advancement of public debate. 
 A think tank works in the public interest, and therefore maintains freedom of research and represents no special interests, public or private. 
 Denna beskrivning sammanfattar ganska väl den roll och funktion som jag anser att Owens bör ha och hur myndigheten bör arbeta, vil- ket jag utvecklar närmare i följande avsnitt. 
 17 
 3 Uppgifter och målgrupp 
  
 3.1 
  
 Huvuduppgiften 
  
 Sieps uppgifter beskrivs i gällande instruktion på följande sätt: 
 1 § Svenska institutet för europapolitiska studier skall bedriva och främja forskning, utvärdering, analys och studier i Europapolitiska frågor. Verksamheten skall inriktas på att självständigt och objektivt fördjupa och bredda underlaget för sådana ställningstaganden som har betydelse för utvecklingen av Europeiska unionen (EU) och för Sveriges  
 EU-politik, 
  främst inom områdena ekonomi och handel, statsvetenskap och juridik. 
 2 § Institutet skall särskilt 
  
 1. 
  
 initiera och behandla förslag till utvärderings- och forsknings- projekt, 
  
 2. 
  
 göra eller låta göra utredningar och utvärderingar, 
  
 3. 
  
 följa utvecklingen och hålla kontakt med forskare inom och utom landet, 
  
 4. 
  
 publicera och sprida rapporter om verksamheten. 
  
 Som synes är uppdraget både mångskiftande och mångordigt. Man har också blandat mål och medel på ett sätt som skapar osäkerhet om vad som egentligen är Owens huvud- eller kärnuppgift. Den intervjuomgång som utredningen har haft bekräftar detta. Upp- fattningarna om vad som är eller i varje fall borde vara Owens huvud- uppgift varierar högst avsevärt. 
 I olika dokument beskrivs Sieps uppgifter på skilda sätt. Regleringsbreven upprepar endast vad som står i instruktionen. Däremot har regeringen i olika budgetpropositioner uttryckt hur man ser på Sieps verksamhet. Intrycket förmedlas där att forskning är det primära och uppgiften att ta fram underlag är sekundär. Uppgiften att ta fram underlag har t.ex. inte ingått i propositions- 
 19 
  
 Uppgifter och målgrupp 
  
 SOU 2007:109 
  
 texterna de senaste tre åren. På Sieps hemsida eller i dess olika pub- likationer (rapporter, utredningar och occasional papers) finns inget som ens antyder att dessa är avsedda att tjäna som underlag för de ställningstaganden som regeringen och övriga aktörer i den poli- tiska beslutsprocessen ställs och kommer att ställas inför. 
 Enligt min uppfattning bör det i instruktionen redan från början fastslås att huvuduppgiften för Owens – helt enkelt dess huvud- sakliga uppdrag – är att ta fram analyser och annat underlag för aktörerna i den politiska beslutsprocessen (vilka dessa är behandlas längre fram). 
 Det är önskvärt att analyserna innehåller tydliga slutsatser och policyrekommendationer. Utan sådana riskerar forskningsrappor- ter och utredningar att framstå som ointressanta, åtminstone för beslutsfattarna. 
 Hur detta underlag sedan ska tas fram – genom ny, egen, beställd eller tillämpad forskning och kontakter i Sverige och utomlands – är myndighetens självständiga ansvar att avgöra. Grän- sen mellan vad som är forskning, utvärdering, analys och studier är för övrigt oklar. Det räcker därför att i instruktionen föreskriva att Owens ska initiera och genomföra forskningsprojekt och utredningar för att kunna fullgöra huvuduppgiften. 
 Det förefaller också överflödigt och en smula klåfingrigt att ange att Owens ska följa utvecklingen och hålla kontakt med fors- kare inom och utom landet. En tankesmedja som inte gör detta lär inte överleva särskilt länge. Detsamma gäller frågan om att publi- cera och sprida rapporter om verksamheten. I den nya myndig- hetsförordning som träder i kraft vid årsskiftet (SFS 2007:515) anges i 6 § de allmänna uppgifter som gäller för alla myndigheter under regeringen – som att samarbeta med andra myndigheter, till- handahålla information om verksamheten och bedriva omvärlds- bevakning. Dessa uppgifter behöver därför inte ingå i Sieps instruktion. 
 20 
  
 SOU 2007:109 
  
 Uppgifter och målgrupp 
  
 3.2 
  
 Vilka områden ska verksamheten inriktas på? 
  
 Som framgår av instruktionen ska Owens underlag i frågor som har betydelse för utvecklingen av EU och Sveriges  
 EU-politik 
  tas fram främst inom områdena ekonomi och handel, statsvetenskap och juridik. 
 Nästan samtliga av de intervjuade som tagit upp denna fråga anser att inriktningen av Owens verksamhet bör vara problem- orienterad snarare än disciplinorienterad. EU har så många dimen- sioner att de inte låter sig fångas in i särskilda discipliner på det sätt som instruktionen ger uttryck för. 
 Anledningen till att just dessa tre discipliner lyftes fram när Owens bildades har säkert sin förklaring som jag inte gått djupare in i. I vilket fall anser jag att denna fokusering på olika discipliner i dag framstår som både otidsenlig och begränsande. För åtskilliga ämnesområden – t.ex. miljöfrågan – framstår en tvärvetenskaplig ansats som mer naturlig. I nämnda  
 SB-promemoria 
  från 2001 talas det också om behovet av ett tvärvetenskapligt angreppssätt i det beslutsunderlag som regeringen då ansåg sig i behov av. 
 I vissa sammanhang har fokuseringen på de tre disciplinerna förmedlat bilden att det är detta som är Owens kärnuppgift snarare än att ta fram underlag för de politiska beslutsfattarna. Detta för- stärker intrycket av att Owens som länk i kedjan mellan den akade- miska världen och beslutsfattarna har hamnat för långt ifrån de senare. Min slutsats är därför att man i en ny instruktion för Owens inte längre bör peka ut några särskilda discipliner för den analys- verksamhet som myndigheten ska bedriva. 
 En annan fråga är om man i instruktionen närmare bör precisera vilka sakområden inom  
 EU-samarbetet 
  eller inom Europapolitiken i övrigt som Owens särskilt bör fokusera på. I  
 SB-promemorian 
  från 2001 sägs bl.a. att expertgruppen ska identifiera och bedöma utvecklingstendenser som kan få betydelse för Sveriges  
 EU-politik. 
  Utifrån nämnda tre discipliner preciseras och exemplifieras detta ytterligare. Bland de ekonomiska frågorna nämns EU:s gemen- samma marknad och yttre handelsförbindelser, konkurrensfrågor, olika former av  
 EU-stöd, 
  ekonomisk politik och sysselsättnings- frågor. Som exempel på statsvetenskapliga och juridiska frågor nämns EU:s institutioner, fördragsrelaterade frågor som en kon- stitution för EU, kompetensfördelningen mellan EU och medlems- staterna, EU:s utrikes- och säkerhetspolitik eller migrationsfrågor. 
 21 
  
 Uppgifter och målgrupp 
  
 SOU 2007:109 
  
 Några av de intervjuade har föreslagit att Owens verksamhet bör fokusera på dels analyser av de olika framtida utmaningar som EU står inför (såsom miljö, energi, migration, den fortsatta utvidg- ningen), dels utvärderingar av olika processer, program och poli- tikområden av större samhällsekonomisk betydelse. 
 Även i detta avseende anser jag att en precisering kan bli begrän- sande och snabbt bli föråldrad. De frågor som exemplifieras i SB- promemorian är fullt relevanta men nya kan komma till. Instruk- tionen är ju avsedd att vara ett långsiktigt styrinstrument varför det ter sig mindre lämpligt att peka ut vilka olika områden som Owens särskilt bör fokusera på. Slutsatsen är att de relativt allmänna for- muleringarna i nuvarande instruktion – utvecklingen av EU och Sveriges  
 EU-politik 
  – bör stå kvar. Sveriges  
 EU-politik 
  bör dock ändras till det bredare Sveriges Europapolitik. 
 Frågan har även väckts om att omvandla Sieps till en ren utvär- deringsmyndighet liknande IFAU på det arbetsmarknadspolitiska området eller SADEV på det biståndspolitiska. Jag delar inte den uppfattningen. Utvärderingar kan vara relevanta, men Owens bör i sin verksamhet också analysera nya områden och utmaningar. 
  
 3.3 
  
 Vilken är målgruppen? 
  
 Frågan om till vilka personer och/eller samhällsgrupper som Owens verksamhet vänder sig är viktig. Instruktionen ger dock inga besked på denna punkt. 
 Av  
 SB-promemorian 
  från 2001 framgår att den tilltänkta expert- och forskargruppen avsågs bidra till att bredda och fördjupa beslutsunderlaget för regeringen. På ett annat ställe sägs att grup- pen/kommittén kan utgöra en länk mellan statsförvaltningen och forskningen. I regeringens budgetpropositioner (2004/5, 2005/6 och 2007/8) talas om aktörer i beslutsprocessen. I den förstnämnda specificeras detta med att Owens forsknings- och utredningsresultat kan tjäna som beslutsunderlag för riksdag, regering, myndigheter samt EU:s institutioner. I Sieps egna årsredovisningar talas omväx- lande om de politiska beslutsfattarna och policymakers. I den mån målgruppen över huvud taget omnämns beskrivs den alltså i olika dokument på olika sätt, vilket skapar viss förvirring. Spannet mellan exempelvis regeringen och EU:s institutioner är ju inte obetydligt. 
 De intervjuade har olika uppfattningar i frågan. En del har velat inskränka begreppet beslutsfattare till enbart regeringen. Flera 
 22 
  
 SOU 2007:109 
  
 Uppgifter och målgrupp 
  
 nämner både regering och riksdag men även  
 EU-ansvariga 
  tjänste- män i RK och övriga myndigheter samt de svenska Europa- parlamentarikerna. En del vill begränsa målgruppen till den statliga sektorn medan andra vill inkludera också kommuner och landsting och i enstaka fall även näringslivet. Ytterligare några har velat vidga begreppet till beslutsfattare i andra  
 EU-länder. 
  Inte ens inom Sieps kansli och styrelse finns någon gemensam uppfattning. 
 Det är viktigt att instruktionen för Owens explicit anger vem som är den primära målgruppen eller de primära målgrupperna för de analyser och utredningar som Owens tar fram. I annat fall finns risk att dessa kan få en inriktning som i och för sig kan vara intressant ur rent forskningsmässig synpunkt men som har föga relevans för de problem som de politiska beslutsfattarna ska tackla. 
 Enligt min uppfattning är den formulering som anges i budget- propositionerna 2004/5, 2005/6 och 2007/8 – aktörer i den politiska beslutsprocessen – den mest lämpliga eftersom målgruppen inte bara bör omfatta dem som formellt fattar beslut i riksdag, kommuner, landsting och i Europaparlamentet utan även de personer inom RK och förvaltningen i övrigt som handlägger frågor i den löpande verksamheten, som förbereder besluten och tar fram underlag för politikerna och övriga beslutsfattare. Frågan är då om aktörer i den politiska beslutsprocessen behöver preciseras. Med tanke på de ursprungliga intentionerna bakom Owens bildande bör regeringen uttryckligen anges. Dessutom bör anges att det är svenska aktörer som avses. 
 Detta får dock inte uppfattas som begränsande för vilka som kan använda sig av Owens analyser. I en undersökning som Martinez dagens  
 EU-upplysning 
  lät göra i juli 2007 bland allmänheten (16 år och äldre) intervjuades drygt 2000 personer. Det visade sig då att knappt hälften uppgav att de är antingen mycket intresserade (10 %) eller ganska intresserade (39 %) av att veta hur EU fungerar och vad  
 EU-medlemskapet 
  betyder för oss svenskar. Den EU- intresserade allmänheten består således av ungefär halva Sveriges vuxna befolkning och finns säkert representerad inte bara i den politiska världen och förvaltningen utan även i andra delar av sam- hället. 
 23 
 4 Verksamheten 
 Det är svårt att mäta effekter av och kvaliteten på Sieps produktion då den till stor del utgör kunskapsunderlag som riktar sig till olika aktörer. Aktörerna är därtill en mångfacetterad grupp, på olika nivåer och med olika uppdrag i beslutsprocessen. 
 Jag noterar att många av de intervjuade i sina kommentarer inte alltid gör skillnad på rapporter och utredningar. Vad som sägs nedan om rapporterna bör också till stor del kunna sägas gälla för utredningarna. 
  
 4.1 
  
 Vad gör Sieps? 
  
 Sieps verksamhet består i dag av beställd respektive egen forskning och utredningsverksamhet, forskningsbidrag samt seminarie- verksamhet. 
 Myndigheten ger ut fyra former av publikationer: 
  
 Rapportserien för forskningsresultat 
  
 Utredningsserien för sammanställningar och utredningar 
  
 Occasional Papers för annan verksamhet som skett med stöd av Owens, bl.a. föredrag av gästföreläsare 
  
 European Policy Analysis med kortfattad analys av en aktuell  
  
 EU-fråga 
  
 Forskningsbidrag till extern forskning lämnas efter särskilt utlysnings- förfarande. 
 Seminarierna arrangeras i huvudsak i syfte att presentera, kom- mentera och diskutera de forsknings- och utredningsresultat som presenteras i publikationerna. Även andra seminarier förekommer. 
 Följande sammanställning visar antal publikationer och seminarier  
 2003-2007. 
  
 25 
 Verksamheten SOU 2007:109 
  
 År 
  
 Rapporter 
  
 Utredningar 
  
 Occasional 
  
 European Policy Analysis 
  
 Seminarier 
  
 Papers 
  
 2003 
  
 18 
  
 3 
  
 2 
  
 - 
  
 18 
  
 2004 
  
 9 
  
 2 
  
 1 
  
 - 
  
 17 
  
 2005 
  
 11 
  
 - 
  
 2 
  
 - 
  
 29 
  
 2006 
  
 12 
  
 - 
  
 1 
  
 - 
  
 21 
  
 2007 
  
 9* 
  
 3 
  
 3 
  
 6 
  
 19 
  
 59 
  
 8 
  
 9 
  
 6 
  
 104 
  
 *Två av dessa rapporter kommer att publiceras i januari 2008. 
  
 4.2 
  
 Forskningsrapporterna inkl. kvalitetssäkring av dessa 
  
 Sedan 2003 har Owens hittills producerat totalt 59 stycken rapporter. Sieps har från början arbetat med kvalitetssäkring av både forsk- nings- och utredningsverksamheten. Tre dokument finns för denna 
 verksamhet: 
  
 Forsknings- och utredningspolicy beslutad vid styrelsemöte  
  
 2002-05-14. 
  
 Ekonomihandboken reglerar rutinerna runt såväl de projekt som Owens bedriver internt som de i samarbete med andra fors- kare. 
  
 I Guidelines for Authors regleras hur texterna ska ställas upp. 
  
 Det framgår dock inte av de enskilda rapporterna hur kvalitets- säkringen har skett. 
 Ett genomgående intryck av intervjuerna är att man anser att kvaliteten på Sieps forskningsrapporter är hög. Av en särskild utredning som statsvetaren i Arena, Oslo, Newton, har gjort av de senaste två årens statsvetenskapliga forskningsrapporter framgår att denne anser att rapporterna har en klar forsknings- mässig profil. Författare är erkända forskare som använder sig av kvalitativa forskningsmetoder. Ämnesvalen är väsentliga och cen- trala teman på den europeiska dagordningen. (Bilaga 4.) 
 Även om Sverdrups utredning enbart avser de statsvetenskapliga rapporterna (även om gränsdragningen är hårfin) har jag inga indi- kationer på att kvaliteten i de avseenden som Sverdrup tar upp skulle vara lägre på de rapporter som publicerats inom övriga disci- pliner. Newton ställer dock bl.a. samma fråga som jag gör: till vem riktar sig rapporterna? Vilken är målgruppen? 
 26 
  
 SOU 2007:109 
  
 Verksamheten 
  
 Ordet kvalitet rymmer även andra aspekter, exempelvis vilket mervärde rapporterna har för läsarna och hur dessa har kunnat använda sig av rapporter i sina respektive funktioner, antingen på kort eller längre sikt. Jag kan konstatera att det är ytterst få perso- ner som säger att de har använt sig av forskningsrapporterna. Skälet är att de anses vara för akademiska och hypotetiska, att de kommer fel i tiden och att de är för långa. Tidsbrist är bland tjänstemännen också en återkommande förklaring till att man bara översiktligt går igenom, skummar, rapporterna. Man saknar sammanfattningar eller executive summaries. Språket har också av många intervju- ade framförts som ett hinder att ta del av innehållet i rapporterna. 
  
 4.3 
  
 Balansen mellan egen forskning, beställd forskning och bidragsforskning 
  
 Av de 59 rapporter Sieps tagit fram sedan starten är 9 egenproduce- rade, 10 samproducerade med externa forskare, en härrör från forskningsbidragen och resterande 39 är av kansliet beställda rap- porter. Av rapporterna är knappt hälften (28) på engelska. Korta sammanfattningar på svenska finns endast i rapporter som skrivits av svenska författare och inte ens där regelbundet. I flertalet svenska rapporter, åtminstone från 2006, finns en English summary. 
 I intervjuerna har olika resonemang förts om hur forsknings- projekt bör bedrivas. För Sieps legitimitet är det viktigt att man har författare av hög klass och att väl renommerade forskare är beredda att åta sig uppdrag för Sieps räkning. Detta är också något som man enligt Newton lyckats med i sina forskningsrapporter. 
 Jag anser att man har lyckats väl med att få en bra kvalitet på rapporterna. Jag ser därför inte något att anmärka på att man använt sig till så stor del av externa forskare. Däremot är det anmärkningsvärt att endast en rapport härrör från de forsknings- bidrag man delat ut. 
 27 
  
 Verksamheten 
  
 SOU 2007:109 
  
 4.4 
  
 Avvägningen mellan forskning och utredningsarbete 
  
 Antalet egna utredningar som Owens har gjort är förhållandevis mycket få. Sedan starten har endast 8 utredningar, varav två på eng- elska, tagits fram. Av dessa är fyra gjorda av Owens egen personal. 
 Som jag har förstått det var den ursprungliga avsikten att det skulle finnas en balans mellan antalet utredningar och forsknings- rapporter. Varför detta inte blivit fallet är något oklart. En förklar- ing kan vara frånvaron av direkta regeringsuppdrag från RK. Givet den ursprungliga avsikten, kan jag konstatera att det i Sieps nuva- rande verksamhet har blivit för stor slagsida åt forskningsrapporter till nackdel för utredningarna. 
  
 4.5 
  
 Övriga publikationer 
  
 Jag kan konstatera att det inte är många bland de intervjuade som kommenterat förekomsten av Occasional Papers. Sedan starten har man gett ut nio stycken. I år introducerade Owens ytterligare en publikation, European Policy Analysis, och man har hittills i år pro- ducerat sex stycken. En av dessa, Vad innebär reformfördraget? – för övrigt den enda på svenska – har av flera intervjuade höjts till skyarna som en exemplarisk publikation; kort, översiktlig, gedigen information. Denna publikationsform verkar till viss del fylla det behov av kortare information eller sammanfattningar som många av de intervjuade frågar efter. 
  
 4.6 
  
 Forskningsanslagen (bidragsforskningen) – en kontroversiell verksamhet 
  
 I syfte att komplettera den forskning som bedrivs i Sieps egen regi och uppdragsforskningen, beslöt Sieps styrelse under det första verksamhetsåret (2002) att lämna bidrag till extern forskning, utbetalda efter särskilt utlysningsförfarande (s.k. forskningsanslag). Tre sådana utlysningar har ägt rum – 2002, 2004 och 2006. Detta har skett inom ramen för särskilt utvalda teman som bestämts av styrelsen. 
 Dessa forskningsanslag utgör den avgjort mest kontroversiella delen av Owens verksamhet. Flertalet intervjuade ställer sig frågande 
 28 
  
 SOU 2007:109 
  
 Verksamheten 
  
 eller direkt negativa till denna verksamhet. Argumenten mot att ha forskningsbidrag är att det är för lite pengar och för resurs- krävande, Några få forskare anser dock att forskningsanslagen är strategiskt viktiga för Sieps i den meningen att man utan dessa på sikt skulle riskera att kraftigt minska möjligheterna för grund- forskning om  
 EU-frågor 
  i Sverige. Ett annat argument är att ansla- gen varit viktiga för att göra Sieps synligt och öka dess legitimitet i forskarvälden. 
 Efter en sammanvägning av de olika synpunkter och argument som framkommit är det min uppfattning att det är olämpligt att Owens ägnar sig åt denna verksamhet. Sieps resurser är för små för att myndigheten ska fungera som forskningsråd. Forsknings- bidragen är också för små för att rimligen ha en avgörande inverkan på  
 EU-grundforskningen 
  i Sverige. Det finns heller inga garantier att de medel som beviljas för olika projekt i slutändan leder till resultat som är av nytta för Sieps verksamhet. De medel som i dag går till forskningsbidrag bör i stället användas för att förstärka Sieps verksamhetsbudget för att beställa och genomföra forsk- ningsprojekt och utredningar. 
 I intervjuerna har flera framhållit att det i dag görs för lite grundforskning inom  
 EU-området. 
  Är det så att regeringen vill öka förutsättningarna för denna forskning, kräver detta större medel än de som Owens har haft till sitt förfogande. Dessa medel bör då kana- liseras via främst Vetenskapsrådet och grundforskningen bedrivas på universitet och högskolor. 
  
 4.7 
  
 Seminarieverksamheten 
  
 Sieps har sedan starten arrangerat 104 seminarier. Toppen nåddes 2005 med 29 seminarier. Med tanke på målsättningen, och som den uttrycks på Sieps hemsida, att seminarier i huvudsak ska anordnas i syfte att presentera, kommentera och diskutera de forsknings- och utredningsresultat som presenteras i Sieps publikationer, kan kon- stateras att man vissa år gjort betydligt fler seminarier än publika- tioner. 
 Många av de personer som intervjuats under utredningens gång har vittnat om att seminarierna är intressanta och håller hög kvali- tet. Med tiden har också antalet deltagare vuxit kraftigt. 
 En del anser dock att seminarierna är för tidskrävande. Flera inom RK men även bland övriga intressenter inom gruppen folkvalda, media 
 29 
  
 Verksamheten 
  
 SOU 2007:109 
  
 m.fl. efterlyser kortare seminarier. Man har inte tid att vara borta från den löpande verksamheten halva dagar. Även här har språkfrågan kommenterats av många. Att seminarierna inte hålls på svenska anses utestänga många från att delta. 
 En viktig aspekt på seminarierna som förts fram är funktionen som mötesplats. De ger tillfälle till informella möten och kontakter mellan akademiker och praktiker, möten som flera av de intervju- ade säger sig sakna. 
  
 4.8 
  
 Behöver Sieps kontakter med utländska forskare vidgas? 
  
 Sieps forskare och utredare har ett omfattande kontaktnät med utländska forskare och tankesmedjor i andra  
 EU-länder. 
  Som framgår av både Sieps årsredovisningar och intervjuer med anställda på Owens vidareutvecklas och intensifieras dessa kontakter ständigt. 
 Som jag konstaterat tidigare, anser jag inte att det behövs några externa åtgärder för att förstärka denna utveckling. Det ligger inom Sieps eget intresse att fortsätta med och utveckla dessa kontakter. 
 Däremot är det nödvändigt att Owens samverkar i ökad utsträck- ning med andra institut och myndigheter i Sverige, i såväl analys- som seminarieverksamheten. Även här har RK ett ansvar att vid eventuella uppdrag ange vilka av övriga myndigheter som samver- kan bör ske med, dels för att uppnå största möjliga resurseffektivi- tet och kompetensutnyttjande, dels för att undvika onödigt dub- belarbete. 
  
 4.9 
  
 Har verksamheten varit ändamålsenlig? 
  
 Sammantaget är det min uppfattning att Owens verksamhet i dag inte är fullt ut ändamålsenlig, givet det ursprungliga uppdraget. 
 Sieps har, den höga kvaliteten till trots, inte nått ut i tillräcklig grad. 
 Balansen mellan rapporter och utredningar har fått en kraftig slagsida mot forskningsrapporter. 
 Forskningsanslagen var inte regeringens ursprungliga avsikt, och de syns inte ha gjort nämnvärt stora avtryck i Sieps verksamhet. 
 30 
  
 SOU 2007:109 
  
 Verksamheten 
  
 Det kan ifrågasättas om seminarieverksamheten skulle ha skett i sådan omfattning som den hittills haft. Resultatet av seminarierna, att Owens har satts på kartan, ska dock inte underskattas. 
  
 4.10 
  
 Den framtida verksamheten 
  
 Det är viktigt att den höga kvaliteten på Sieps verksamhet vid- makthålls. Man har byggt en bra grund att stå på. 
 Målgruppen, svenska aktörer i den politiska beslutsprocessen, måste dock vilja använda sig av Owens analyser. Ytterst är detta en fråga om resurseffektivitet. Vad är det för mening att producera rapporter och utredningar om ingen kan tillgodogöra sig dem? 
 Underlagen måste därför göras mer lättillgängliga. Redan i rubriken måste man fånga läsarens intresse. Stor vikt måste läggas på att paketera om produkterna och man får inte dra sig för att göra populärversioner av det forskningsbaserade underlaget. 
 Det är ett absolut krav att det alltid ska finnas en separat kort- version på svenska, oavsett vilket språk underlagen skrivs på. All- mänt sett överskattas de engelska språkkunskaperna hos även EU- engagerade svenskar. 
 Som redan framgått anser jag att Owens rapporter också måste innehålla slutsatser och policyrekommendationer . Utan sådana kan man inte förvänta sig att de politiska beslutsfattarna och andra grupper i samhället ska ta sig tid att tränga igenom de rapporter och utredningar som produceras. 
 I varje rapport bör det, som Newton också påpekar i sin utvärdering, också framgå hur kvalitetssäkringen har skett. 
 En principiellt viktig fråga är vem som svarar för innehållet i Sieps publikationer. Är det Sieps som myndighet eller de enskilda författarna? Mot bakgrund av nuvarande ledningsform har man hittills valt modellen att i samtliga forskningsrapporter, utredningar och occasional papers uttryckligen markera att författarna – oavsett om de är anställda av Owens eller ej – ensamma står för analys och slutsatser. Ett skäl till detta har uppgetts vara att man har ansett det omöjligt för t.ex. styrelseledamöterna från RK att oförbehållsamt ställa sig bakom allt som ges ut av Owens. 
 Med den ledningsform och inriktning av Owens verksamhet som föreslås i detta betänkande (enrådighetsmyndighet med myndig- hetschef och ett vetenskapligt råd) anser jag att frågan kommer i ett nytt läge. Eftersom Owens publikationer ytterst är avsedda att 
 31 
  
 Verksamheten 
  
 SOU 2007:109 
  
 förse aktörerna i den politiska beslutsprocessen med analyser och annat underlag skulle det te sig märkligt om myndigheten i sin roll och funktion som tankesmedja avsvär sig ansvar för de slutsatser och rekommendationer som återfinns i publikationerna, särskilt med hänsyn till den kvalitetskontroll som myndigheten ändå måste göra av innehållet och de anvisningar som författarna måste följa för att deras alster ska kunna ges ut som en  
 Sieps-publikation. 
  
 Min slutsats är därför att Owens – om och när en ny lednings- modell införs – ska tillämpa en ordning som innebär att man fullt ut ska ansvara för innehållet i de publikationer som ges ut i dess namn, även om man naturligtvis ska kunna fortsätta med att ange vilka forskare/utredare som står som författare. Denna ordning tillämpas för övrigt av andra myndigheter av liknande karaktär som t.ex. IFAU, ITPS och SLI. 
 I stället för stora seminarier, som kan ifrågasättas om de hör till Sieps kärnverksamhet, borde Owens i ökad grad ordna hearings eller kortare samtalsmöten för att sprida kunskap om sin verksam- het men också i syfte att ordna möten (workshops) mellan fors- kare och olika intressenter i det svenska samhället. Detta kan ske med ganska enkla medel. 
 En idé som i detta sammanhang väckts är att Owens – efter modell från bl.a. CEPS i Bryssel – skulle kunna pröva idén att inom ramen för sin analysverksamhet bilda ad hoc task forces med experter från olika intressenter (stakeholders). De kan utgöras av t.ex. representanter för RK, kommuner och landsting, näringslivet 
 – såväl branschorganisationer som enskilda företag  
 -, 
  forskar- världen och fackföreningar. 
 När det gäller seminarieverksamheten bör man noga fundera igenom vilka seminarier som främjar Sieps egen verksamhet. Frå- getecken har av flera intervjuade satts för t.ex. de seminarier som ägnas åt de halvårsvisa utvärderingarna av olika länders  
 EU-ordfö- 
  randeskap. Sieps bör pröva att målgruppsanpassa sina seminarier och ordna kortare frukostmöten. I den mån seminarierna vänder sig till en bredare publik bör de alltid hållas på svenska, alternativt tolkas. 
 En annan kritik som riktats mot en del av Owens seminarier är att dessa tenderat att vända sig till de redan frälsta och inte tillräck- ligt ge plats för mer  
 EU-kritiska 
  synpunkter. Jag har svårt att bedöma hur mycket det ligger i denna kritik men anser att den bör tas på allvar. Om Owens hos en del seminariedeltagare förknippas 
 32 
  
 SOU 2007:109 
  
 Verksamheten 
  
 med etablissemanget eller uppfattas som ett propagandaorgan finns risk att myndighetens trovärdighet på sikt undergrävs. 
 Viss diskussion har förts i samtalen om Owens bör ta betalt för sina seminarier. En viktig kommentar är den om konkurrensen, där Owens riskerar att slå undan fötterna för de aktörer som för sin överlevnad måste ta betalt. Detta är en fråga som Owens bör utreda och fastställa rutiner för. 
 Sieps måste också vara beredd att uppträda i olika sammanhang och i olika media. Man måste samarbeta och samverka med andra aktörer, som man i dag gör med  
 EU-upplysningen. 
  Vidare borde RK, både på sitt intranät och på sin officiella hemsida, med auto- matik länka till Owens när det gäller Europapolitiska frågor och alltid informera om Owens nya publikationer, seminarier etc. 
 Också den tidigare nämnda undersökningen från riksdagens  
 EU-upplysning, 
  visar med all önskvärd tydlighet på vikten av att Owens syns bättre på nätet än vad man gör i dag. I undersökningen ställdes frågan om vart man vänder sig om man behöver veta mer om EU eller Sveriges medlemskap i EU. Svaren visar att Internet utgör den dominerande källan (53 %). Några av de intervjuade har uppgett att de över huvud taget inte går till Sieps när man vill ha information om EU utan i stället använder andra källor som Euro- paportalen eller andra utländska hemsidor, där man får snabbare och mer lättillgänglig information än vad som förmedlas i Sieps rapporter och utredningar. 
 Det är något av ett överlevnadsvillkor för Owens att man syns mer och att dess verksamhet ger avtryck i den svenska  
 EU-debat- 
  ten, där Owens bör fungera som något av en intellektuell knutpunkt. Metoder och samarbetsformer bör därför ses över och vidare- utvecklas för att marknadsföra Owens och dess olika produkter. 
 Följande citat från den ovan nämnda engelska rapporten visar att detta är en utmaning för alla typer av tankesmedjor: 
 Their ability to occupy a role more focused on true idea generation – and to see their skills and capabilities fully utilised – will depend in part on their willingness to tackle a collective communications deficit to ensure those they work with are fully apprised of their focus and expertise. 
 33 
  
 5 
  
 Är organisationen och ledningsformen effektiv? 
  
 5.1 
  
 Ska Owens vara kvar som myndighet? 
  
 Som redan framgått av kapitel 2 anser jag att Owens verksamhet fyl- ler ett stort behov och att den därför på ett eller annat sätt bör fin- nas kvar. Det är dock inte givet att verksamheten måste organiseras på det sätt som sker i dag. 
 De alternativ som står till buds är att: 
  
 i) 
  
 inordna verksamheten i RK 
  
 ii) 
  
 omvandla Sieps till en kommitté under regeringen 
  
 iii) 
  
 integrera verksamheten i annan myndighet/institut 
  
 iv) 
  
 omvandla Sieps till en stiftelse 
  
 v) 
  
 placera Owens i universitets- och högskolevärlden 
  
 vi) 
  
 behålla Owens som egen myndighet under regeringen 
  
 Det övervägande flertalet av de intervjuade har framhävt nödvän- digheten av att Owens får vara kvar som fristående myndighet. Några av de intervjuade anser dock att man bör kunna inordna verksam- heten i RK eller omvandla Sieps till en kommitté av  
 ESO-modell 
  under regeringen med fokus på att utvärdera EU:s olika program och politikområden ur ett mer samhällsekonomiskt perspektiv. Dessa två alternativ skulle, menar man, minska administrationen och dessutom bättre garantera att Owens verksamhet blir direkt poli- cyrelevant. Tanken att integrera Sieps i annan myndighet/institut har väckts i ett par intervjuer. Övriga alternativ har inte tagits upp eller aktualiserats. 
 Frågan om vilken organisationsform som är den mest lämpliga bör enligt min uppfattning främst bedömas utifrån de ursprungliga avsikterna bakom myndighetens tillkomst, dvs. att den skulle ta 
 35 
  
 Är organisationen och ledningsformen effektiv? 
  
 SOU 2007:109 
  
 fram underlag för de politiska beslutsfattarna och utifrån den länkfunktion mellan beslutsfattarna och forskarvärlden som myndigheten avses fylla. Det senare innebär rimligtvis att Owens bör ha en organisatorisk inplacering som legitimerar dess existens hos båda grupperna. 
 Att inordna Sieps verksamhet i RK skulle visserligen minska administrationskostnaderna och, åtminstone på papperet, garantera att politikernas önskemål och beställningar kan effektueras snab- bare och mer direkt. Det senare förutsätter dock en högt utvecklad beställarkapacitet i RK och vana att tänka mer långsiktigt, något som i dag är en bristvara. Erfarenheterna av att skapa eller inordna mer långsiktigt analyserande funktioner/enheter inom RK är heller inte särskilt goda då sådana ofta efter en tid äts upp av linje- funktionerna. Samtidigt skulle en  
 RK-lösning 
  kraftigt minska legi- timiteten för verksamheten i forskarvärlden. Ett annat skäl till att jag inte vill förorda detta alternativ är att det nätverk av kontakter som Owens under de gångna åren byggt upp med olika institutioner och forskare i andra  
 EU-länder 
  riskerar att skadas om Owens verk- samhet skulle uppfattas som helt politiserad. 
 Alternativet att omvandla Sieps till en kommitté under reger- ingen, ett slags  
 EU-ESO 
  enligt de planer som fanns från början, skulle också minska de administrativa kostnaderna samtidigt som det skulle säkra en viss självständighet i förhållande till RK. Kon- struktionen med en kommitté bör dock förbehållas verksamheter av mer tillfällig karaktär. Ett annat skäl som talar mot detta alter- nativ är att Owens med en sådan lösning skulle förlora karaktären av självständig tankesmedja. 
 Ett annat sätt att minska de administrativa kostnaderna är att pröva om Owens verksamhet kan integreras i någon annan myndig- het eller annat institut. Flertalet myndigheter och institut har helt andra uppdrag än Owens varför en sådan lösning framstår som mindre lämplig. Det organ som ligger närmast till hands är Utri- kespolitiska Institutet (UI). Inriktningen av UI:s nuvarande verk- samhet är dock annorlunda och målgruppen en annan än för Owens, dvs. allmänheten. Jag förordar därför inte detta alternativ. Sieps har skaffat sig ett eget känt varumärke, både nationellt och internatio- nellt. Risken är att detta skulle gå förlorat om verksamheten inte- grerades med en annan institution. Däremot måste naturligtvis Sieps samarbeta med UI, Försvarshögskolan och andra organisa- tioner, vilket också framgår av den nya myndighetsförordningen. 
 36 
  
 SOU 2007:109 
  
 Är organisationen och ledningsformen effektiv? 
  
 Ytterligare ett alternativ är att göra om Owens till en stiftelse. Stiftelselösningen är dock olämplig av främst två skäl: 
  
 Stiftelser som är beroende av löpande budgetstöd (s.k. oäkta stiftelser eller anslagsstiftelser) är administrativt otydliga och tillför inget positivt ur förvaltningspolitisk synvinkel 
  
 Äkta stiftelser med ett kapital som garanterar verksamheten under överskådlig tid kan ifrågasättas på demokratiska grunder, eftersom stiftelsegrundandet är en irreversibel åtgärd ( 
  
 Ett fri- stående utvärderingsorgan för utvecklingsarbetet,  
 Holmes,  
 2004-06-14). 
  
 Slutligen, alternativet att inordna Sieps i ett universitet eller i en högskola är tveksamt eftersom en sådan åtgärd ytterligare skulle fjärma Owens från det som ursprungligen var huvuduppgiften. 
 En genomgång av institut/organisationer som finns inom EU, övriga Norden och USA visar att dessa är organiserade på en mängd olika sätt. Flera är finansierade av såväl regeringar som när- ingsliv, en del är integrerade i universitet, några är stiftelser, och ytterligare några drivs av ideella organisationer. Det är svårt att göra någon hållbar jämförelse eller att överföra verksamhets- lösningar till den svenska organisationskulturen. 
 Organisatoriska förändringar medför alltid kostnader i form av produktionsbortfall och skapar oro och osäkerhet bland berörd personal. Sådana kostnader kan dock vara nödvändiga om de på sikt uppvägs av vinster i form av en mer rationell och effektiv verksam- het. Min slutsats är att jag har svårt att se att sådana vinster skulle uppstå med varje annat här prövat alternativ. Övervägande skäl talar därför för att låta Owens fortsätta som egen myndighet under regeringen. Detta ger Sieps ett relativt stort mått av självständighet och integritet, vilket är viktigt för att bevara dess legitimitet och förtroende, inte bara i forskarvärlden – hemma och utomlands – utan även i den allmänna opinionen. 
 37 
  
 Är organisationen och ledningsformen effektiv? 
  
 SOU 2007:109 
  
 5.2 
  
 Namnfrågan 
  
 Som framgått ovan var Owens ursprungliga namn  
 Expertgruppen för  
  
 EU-frågor 
 . 
  Det är oklart om det låg några djupare avsikter bakom namnbytet. En rimlig förklaring är dock att Sieps styrelse här- igenom ville markera myndighetens ställning som fristående insti- tut och sin självständighet gentemot RK. 
 Frågan om myndighetens namn har inte närmare diskuterats under utredningens gång. Jag finner att nuvarande namn, dvs. Owens, kan behållas. Det är dessutom väl etablerat både i Sverige och utomlands. Begreppet Europapolitiska studier är också mer läm- pat och mindre begränsande än den tidigare beteckningen  
 EU-frå- 
  gor. Det kan i sammanhanget noteras att andra motsvarande institut i övriga  
 EU-länder 
  som regel använder beteckningen Europa snarare än EU. Endast om det skulle bli aktuellt att föra in Sieps verksamhet i RK eller skapa ett slags  
 EU-ESO 
  är det moti- verat att återanvända den ursprungliga beteckningen. 
  
 5.3 
  
 Vilken typ av ledningsform är mest lämplig? 
  
 I dag leds Owens av en styrelse där ledamöterna är utsedda av reger- ingen. Utöver ordföranden består styrelsen av åtta forskare från de tre disciplinerna ekonomi, statsvetenskap och juridik, tre RK- ledamöter (från SB, UD och Fi), ett f.d. länsråd och en tjänsteman från riksdagen. Kanslichefen utses av styrelsen. 
 Många av dem som intervjuats anser att nuvarande ledningsform är behäftad med allvarliga brister. Styrelsen anses vara alltför stor och forskardominerad. Konstruktionen ger också ett begränsat handlingsutrymme för kanslichefen som ska leda den dagliga verk- samheten. Ledningsformen skapar också utåt en osäkerhet om vem som företräder myndigheten. Av dessa skäl har flera uttalat sig för en modell av typ enrådighetsmyndighet där ledningen utövas av en chef. Några bland de intervjuade är dock positiva till nuvarande ledningsform, om än med en något nedbantad styrelse. 
 Jag delar uppfattningen att nuvarande ledningsform är orationell och ineffektiv i olika avseenden. Konstruktionen med en styrelse på 14 personer för ett kansli på 12 personer framstår som otymplig. Kanslichefen har en på papperet begränsad roll, närmast som admi- nistrativt ansvarig för det relativt lilla kansliet. Alla större beslut om vilka rapporter som ska tas fram och vilken inriktning dessa ska 
 38 
  
 SOU 2007:109 
  
 Är organisationen och ledningsformen effektiv? 
  
 ha avgörs slutligen av styrelsen. Detta är föga rationellt och begrän- sar kanslichefens handlingsutrymme. Forskarinslaget i styrelsen är dessutom enligt min mening för stort, vilket säkert bidragit till den tyngdpunktsförskjutning i Sieps verksamhet som jag inledningsvis berört. 
 Frågan om vilken ledningsform som i framtiden är mest lämplig för Owens del får bedömas utifrån de alternativ som kan finnas. Här ändras förutsättningarna från kommande årsskifte. Då ersätts näm- ligen verksförordningen av en ny myndighetsförordning. Enligt denna kommer alla myndigheter under regeringen att ledas av antingen: 
  
 1. 
  
 en myndighetschef (enrådighetsmyndighet), 
  
 2. 
  
 en styrelse (styrelsemyndighet), eller 
  
 3. 
  
 en nämnd (nämndmyndighet). 
  
 I enrådighetsvarianten ansvarar myndighetschefen ensam inför regeringen för verksamheten. Någon styrelse finns inte. Däremot kan ett insynsråd, eller ett särskilt rådgivande organ, inrättas där myndighetschefen är ordförande. I en styrelsemyndighet och nämndmyndighet ansvarar styrelsen resp. nämnden för verksam- heten gentemot regeringen. 
 För att börja bakifrån kan alternativet nämndmyndighet direkt avskrivas. Enligt de riktlinjer för val av ledningsform som har utformats av Finansdepartementet (PM  
 2007-06-08) 
  bör nämnd- myndighetsformen endast användas i begränsad omfattning, t.ex. som ett alternativ till att inrätta en förvaltningsmyndighet. 
 Valet står alltså mellan enrådighetsmyndighet och styrelse- myndighet. Styrelsemyndighetsalternativet skulle för Owens del innebära en förändring jämfört med dagsläget i så måtto att reger- ingen då skulle utse inte bara styrelsen utan också en myndighets- chef (generaldirektör). Denne ska inför styrelsen ansvara för den löpande verksamheten enligt de direktiv och riktlinjer som styrel- sen utfärdar. 
 Endast med enrådighetsvarianten skulle man enligt min mening få en effektiv och modern ledningsform i så måtto att myndighets- chefen ensam leder myndigheten och ansvarar för verksamheten inför regeringen. Regeringens behov av förstärkt ledning (i form av styrelse) är litet eftersom verksamheten, med de förslag som pre- senteras i detta betänkande, inte är av särskilt komplex natur. 
 39 
  
 Är organisationen och ledningsformen effektiv? 
  
 SOU 2007:109 
  
 Mitt förslag är alltså att Owens i fortsättningen blir en enrådig- hetsmyndighet i stället för dagens modell som är en slags hybrid av styrelsemyndighet och nämndmyndighet. 
 Den vanliga titeln för myndighetschefer är generaldirektör. Med tanke på Sieps speciella karaktär som länk mellan forskarvärlden och beslutsfattarna, föreslår jag att Owens chef i stället bör benämnas direktör (engelska: Director), liknande den titulatur som används av cheferna för liknande tankesmedjor i andra  
 EU-länder. 
  
 5.4 
  
 Behov av rådgivande organ? 
  
 Enligt den nya myndighetsförordningen kan enrådighetsmyndig- heter vara av två slag. Den ena varianten är att verksamheten leds av myndighetschefen ensam. Den andra är att myndighetschefen leder myndigheten men där det också finns ett s.k. insynsråd som utses av regeringen och som tillgodoser behovet av demokratisk insyn och medborgerligt inflytande. 
 Verksamheten inom Sieps är relativt okomplicerad och homogen varför ett insynsråd framstår som omotiverat. Med den moderna informationstekniken finns dessutom i dag allmänt sett goda möjlig- heter att få insyn i olika myndigheters verksamhet och få fram relevanta dokument. 
 Med tanke på Owens funktion som en länk mellan forskar- samhället och beslutsfattarna finns däremot skäl att inrätta ett sär- skilt vetenskapligt råd. Rådets uppgift ska bl.a. vara att tillföra kun- skaper om aktuell forskning som är av betydelse för Owens verk- samhet samt att bistå myndighetschefen att identifiera nya forsk- ningsområden och i andra strategiska frågor. 
 Rådet bör utses av regeringen och förutom ordföranden omfatta högst sex välrenommerade  
 EU-forskare. 
  I linje med vad som sagts tidigare bör forskarna utses utifrån sina professionella kunskaper snarare än som företrädare för någon särskild disciplin. Dessa per- soner behöver inte nödvändigtvis enbart hämtas från Sverige. Man- datperioden bör inte vara längre än 3 år. 
 Intressant att notera är att tanken på någon form av advisory board diskuterades inom Sieps under dess första verksamhetsår i samband med frågan om kvalitetssäkring av verksamheten. Idén föll då en sådan konstruktion bedömdes bli för dyr och komplicerad givet att Owens redan hade en stor och forskardominerad styrelse. 
 40 
  
 SOU 2007:109 
  
 Är organisationen och ledningsformen effektiv? 
  
 Utöver ett sådant vetenskapligt råd kan myndighetschefen knyta till sig de  
 samråds-, 
  referens- eller expertgrupper av olika slag som hon/han anser sig behöva för att få del av utomståendes syn- punkter, erfarenheter och professionella bedömningar. Dessa grupper behöver inte vara fasta utan kan skifta i sammansättning allt efter frågornas innehåll och karaktär. Om sådana grupper behövs och vilka personer som i så fall bör ingå får ytterst avgöras av myndighetschefen, varför jag avstår från att lägga förslag i denna fråga. 
  
 5.5 
  
 Hur ska regeringen styra? 
  
 I dag har regeringen flera instrument till sitt förfogande för att styra sina myndigheter. Detta sker genom: 
  
 - 
  
 att besluta om en instruktion för myndigheten 
  
 - 
  
 att utse myndighetens ledning (styrelse och/eller myndighets- chef) för en begränsad tidsperiod 
  
 - 
  
 de årliga regleringsbreven och resultatdialogerna 
  
 - 
  
 informella kontakter. 
  
 Mitt intryck är att styrsignalerna för Owens del har varit bristfälliga. Som ovan berörts ger instruktionen otydliga signaler om vad som är myndighetens huvuduppgift. Regleringsbreven har endast upp- repat formuleringarna i instruktionen och har inte utnyttjats för att närmare ange inom vilka sak- eller ämnesområden som analyser och annat beslutsunderlag hade varit önskvärda. Inte heller har reger- ingen under de år som Owens verkat lagt ut några beställningar eller uppdrag på myndigheten. 
 De tre  
 RK-ledamöterna 
  i Sieps styrelse har inte varit sam- ordnade och har därmed inte kunnat förmedla regeringens samlade syn på vilket beslutsunderlag som vore önskvärt att få fram från Sieps. Däremot ska dessa ledamöter i enskilda fall ha avrått från eller avstyrt idéer och förslag som initierats av kansliet och/eller av forskningsledamöterna i styrelsen. Det har slutligen saknats en struktur för informella kontakter mellan RK och Owens och där myndighetens verksamhetsplaner med viss regelbundenhet hade kunnat diskuteras och stämmas av. 
 Av de intervjuer och samtal jag har haft under utredningens gång har framgått att varje försök att stärka eller ens utnyttja regeringens befintliga styrmöjligheter, genom att t.ex. lägga särskilda 
 41 
  
 Är organisationen och ledningsformen effektiv? 
  
 SOU 2007:109 
  
 beställningar eller uppdrag på Owens, ses med stor misstänksamhet och stundtals motvilja av en del forskare. Andra forskare och många användare anser tvärtom att en sådan styrning är fullt naturlig med hänsyn till att Owens är en statlig myndighet som ytterst tjänar och finansieras av skattebetalarna. Den enkät som utredningen låtit göra om förekomsten i andra  
 EU-länder 
  av institut/organ liknande Owens visar att det inte är ovanligt att många av dessa tar emot regeringsuppdrag eller har regeringen och andra politiska besluts- fattare som sin främsta målgrupp. 
 Min egen uppfattning är att regeringen i framtiden i betydligt högre grad bör utnyttja de resurser och den kompetens som byggts upp inom Sieps. Initiativet till att bilda Owens har kommit från regeringens sida och det är främst regeringens ansvar att se till att verksamheten i Sieps svarar upp mot de ursprungliga intentionerna. Detta kan ske på olika sätt. Jag har redan tidigare i detta betän- kande föreslagit att instruktionen ses över så att Owens huvud- uppdrag framgår tydligare. Jag delar den uppfattning som kommer till uttryck i styrutredningens nyligen framlagda betänkande (SOU 2007:75), nämligen att instruktionen ska vara det centrala doku- mentet för regeringens styrning av myndigheterna och att verk- samhetsdelen i regleringsbreven därför bör avskaffas. 
 Vidare bör, också i linje med vad styrutredningen föreslår, de informella kontakterna mellan Sieps och RK uppgraderas och vida- reutvecklas. En fråga som i detta sammanhang kommit upp är om Owens chef bör sitta med i de regelbundna fredagsluncherna i RK, där dagsaktuella frågor avhandlas med deltagande av de  
 EU-ansva- 
  riga på de olika departementen och chefen för Sveriges  
 EU-repre- 
  sentation i Bryssel med ansvarig statssekreterare på SB som sam- manhållande. Ett sådant deltagande skedde regelbundet under de år  
 (2002-2005) 
  som Owens första kanslichef tjänstgjorde. Därefter har deltagandet varit mer sporadiskt, delvis beroende på att man från Sieps sida känt sig stå något utanför diskussionerna, vilka förutsät- ter att man tagit del av de dagsaktuella problemen och den kor- respondens som utväxlats mellan RK och Brysselrepresentationen. 
 Med tanke på karaktären på dessa möten, vilka skiljer sig från Sieps mer långsiktiga och analyserande verksamhet, finner jag det inte nödvändigt eller ens lämpligt att Owens deltar. Däremot bör skapas en struktur där Sieps verksamhetsplaner årligen stäms av med RK, inklusive Brysselrepresentationen, genom väl förberedda möten där mer långsiktiga och strategiska frågor diskuteras. Avsikten med sådana möten är att man ska diskutera hur Sieps 
 42 
  
 SOU 2007:109 
  
 Är organisationen och ledningsformen effektiv? 
  
 resurser kan utnyttjas på bästa sätt. Vid behov bör också regeringen kunna lägga ut uppdrag på Owens med begäran om analyser av frågor som inte kan fångas upp vid sådana möten eller förutses på annat sätt. 
 Sieps bör också ha regelbundna möten och avstämningar med andra intressenter som t.ex. riksdagen och aktörer på den lokala nivån för att fortlöpande få en större känsla för vilka analyser och annat underlag som olika intressenter kan tänkas behöva inför ställningstaganden till olika frågor på EU:s dagordning. 
 43 
  
 6 
  
 Bedrivs verksamheten resurseffektivt? 
  
 6.1 
  
 Kansliets roll, personal, administrativa uppgifter och lokalisering 
  
 Efter en genomgång av hur Owens sköter sin verksamhet, har jag inte funnit något att anmärka på. Kammarkollegiet sköter den eko- nomiadministrativa verksamheten, inkl. lönerna, vilket jag också anser vara den bästa lösningen för en myndighet av Sieps storlek. Man får här tillgång till en hög kompetens på det ekonomi- administrativa området och kan använda sin personal till kärn- verksamheten. Att använda Kammarkollegiet är även lämpligt ur en risk- och sårbarhetsbedömning. Kansliet bedöms som väldimensio- nerat och välskött. Det bör beaktas att man i de administrativa uppgifterna, som av en del anses ta för stor del av resurserna, även inbegriper  
 informatörs-/marknadsföringsuppgifter. 
  Detta är upp- gifter som måste spela en stor roll i Sieps utåtriktade verksamhet. 
 Det har i intervjuerna förts en del resonemang om personalens sammansättning, hur många som bör vara disputerade etc. Jag avser inte att lägga något förslag om detta. Det är myndighetschefens ansvar att organisera verksamheten. 
 Frågan var Owens kansli ska vara lokaliserat har tagits upp i vissa intervjuer. Jag lägger inte heller här något förslag, då även detta enligt min mening ingår i en myndighetschefs uppdrag att bestämma om. Sieps flyttar för övrigt vid årsskiftet 2007/2008 in i nya och större lokaler i Frescati. 
 45 
  
 Bedrivs verksamheten resurseffektivt? 
  
 SOU 2007:109 
  
 6.2 
  
 Kostnader 
  
 Vid de samtal som utredningen haft med Kammarkollegiet och Riksrevisionen framgår att Owens anses bedrivas resurseffektivt. 
 Jag föreslår att Owens undersöker möjligheten till samarbetsavtal inom olika områden. Ekonomi- och lönesidan är väl omhänder- tagen genom avtal med Kammarkollegiet. Men man bör även titta på t.ex. förlagssidan för att förenkla arbetet kring publikationer. 
 Att försöka kostnadssätta antal publikationer, antal arrange- mang eller antal publicerade sidor anser jag inte låter sig göras. Något mått på om x antal publicerade sidor skulle vara mer kost- nadseffektivt än y antal publicerade sidor finns inte. Kvaliteten lig- ger inte i antal sidor, utan i innehållet. 
  
 6.3 
  
 Finansieringsform 
  
 I intervjuerna har också frågan om finansiering berörts. Förslag har framförts om att Owens till del bör vara uppdragsfinansierat, att en viss del av budgeten bör utgöras av sökta forskningsbidrag och att näringslivet skulle kunna bidra. 
 Jag anser att Owens ska fortsätta att vara helt finansierat via stats- budgeten. Någon kultur i form av att näringslivet bidrar till stats- finansierad verksamhet finns inte i Sverige. Däremot anser jag att Owens bör ges möjlighet att ta betalt för specifika uppdrag, som lig- ger i linje med Owens verksamhetsplaner, från externa aktörer. 
 46 
  
 7 
  
 Ekonomiska konsekvenser av förslagen 
  
 Jag har inte föreslagit någon genomgripande förändring av Owens. De ekonomiska konsekvenserna av mitt förslag bör därför bli relativt begränsade. Det rör sig om dels en omvandling av forskningsanslagen till reguljära medel, dels en sänkning av kostnaderna för arvoden i och med att styrelsen föreslås tas bort och ett vetenskapligt råd med färre ledamöter inrättas. Därtill kan eventuellt en viss justering behöva göras av förvaltningsanslaget beroende på den föreslagna nya funktionen som direktör för myndigheten. 
 47 
  
 8 
  
 Förslag till ändring i förordningen (SFS 2006:948) med instruktion för Svenska institutet för europapolitiska studier 
  
 Nuvarande verksförordning ersätts vid årsskiftet 2007/2008 med en ny myndighetsförordning. Detta kommer säkert att innebära änd- ringar i upplägget av och numreringen i alla myndigheters instruk- tioner. Med hänsyn härtill lämnar jag här endast förslag till nya texter i instruktionen för Sieps under de rubriker som har relevans för myndighetens ledningsform: 
 Uppgifter 
 Nuvarande text ( 1 § och 2 §) bör ersättas med: 
 Svenska institutet för Europapolitiska studier ska för regeringen och övriga svenska aktörer i den politiska beslutsprocessen ta fram analyser och annat underlag av betydelse för utvecklingen av den Europeiska unionen (EU) och Sveriges Europapolitik. 
 För att fullgöra denna uppgift ska institutet initiera och genomföra forskningsprojekt och utredningar. 
 Myndighetens ledning 
 Nuvarande text i 3 § bör ersättas med: 
 Institutet leds av en direktör. 
 49 
  
 Förslag till ändring i förordningen 
  
 SOU 2007:109 
  
 Särskilda organ 
 Nuvarande text i 4 och 5 § bör ersättas med: 
 Det vetenskapliga rådet har till uppgift att tillföra kunskaper om aktuell forskning som är av betydelse för Owens verksamhet samt att bistå myndighetschefen att identifiera nya forskningsområden och i andra strategiska frågor. 
 Det vetenskapliga rådet består av myndighetens chef, som är ord- förande, och högst sex andra ledamöter. 
 50 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Uppdrag att utvärdera Svenska institutet för 
  
 Dir. 
  
 europapolitiska studier (Sieps) 
  
 2007:96 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 20 juni 2007. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare ska analysera Owens verksamhet i förhållande till uppdraget och göra en bedömning av hur väl Sieps fyller funk- tionen som länk mellan forskare och beslutsfattare. Utvärderingen ska belysa Owens verksamhet, organisation, ledningsform, resurs- effektivitet och finansieringsform och, om så anses nödvändigt, föreslå förändringar. 
 Utredaren ska redovisa sitt uppdrag senast den 15 december 2007. 
 Bakgrund 
 Svenska institutet för europapolitiska studier (Sieps), bildades 2001 och är en myndighet under regeringen. Myndigheten leds av en sty- relse med ledamöter utnämnda av regeringen. Sieps verksamhet och uppdrag regleras i förordningen (2006:948) med instruktion för Svenska institutet för europapolitiska studier. Enligt instruktionen ska myndigheten särskilt: 
  
 - 
  
 initiera och behandla förslag till utvärderings- och 
  
 - 
  
 forskningsprojekt, 
  
 - 
  
 göra eller låta göra utredningar och utvärderingar, 
  
 - 
  
 följa utvecklingen och hålla kontakt med forskare inom och 
  
 - 
  
 utom landet, 
  
 - 
  
 publicera och sprida rapporter om verksamheten. 
  
 51 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2007:109 
  
 Uppdraget att utvärdera Morrow inrättades med syfte att skapa en länk mellan forskare och politiska beslutsfattare i  
 EU-frågor. 
  Det ansågs viktigt för besluts- fattarna att löpande få tillgång till forskningsresultat och rapporter som håller hög internationell klass och som har relevans i förhål- lande till pågående och kommande  
 EU-politiska 
  diskussioner. 
 En utgångspunkt var redan då Owens inrättades år 2001 att myn- digheten skulle utvärderas inom fem år. Med tanke på att Owens operativa arbete inleddes år 2002 är det nu naturligt att verksam- hetens inriktning och organisation ses över. 
 Behovet av en länk mellan forskare och beslutsfattare i  
 EU-frågor 
  kvarstår. Sieps verksamhet ska analyseras i förhållande till uppdraget. Utvärderingen ska klarlägga hur väl Sieps fyller funktionen som länk mellan forskare och beslutsfattare. Utvärderingen ska belysa Owens verksamhet, organisation, ledningsform, finansieringsform och resurs- effektivitet och, om så anses nödvändigt, föreslå förändringar. 
 Utvärderingen bör beakta erfarenheter av liknande institut i Sverige och andra  
 EU-länder. 
  Andra pågående relevanta utred- ningar bör också beaktas. 
 Är Sieps verksamhet ändamålsenlig? 
 Sieps arbete består i huvudsak av egen respektive beställd forskning och utredningsverksamhet samt fördelning av forskningsmedel (forskningsbidrag). 
 Utredaren ska utvärdera Sieps verksamhet och pröva om denna är ändamålsenlig i förhållande till myndighetens uppdrag och om verksamheten på bästa sätt främjar beslutsfattarnas behov av att löpande få tillgång till forskningsresultat av hög klass som har rele- vans för det egna arbetet. 
 Vidare ska kvaliteten på forskningen och utredningsarbetet lik- som dess mervärde undersökas. 
 Balansen mellan egen utförd forskning, beställd forskning och bidragsforskning ska belysas, liksom avvägningen mellan forskning och utredningsarbete. 
 I Sieps uppdrag ingår att följa utvecklingen och hålla kontakt med forskare även utom landet. Sieps ingår i styrgruppen för nät- verket European Policy Institutes Network. Sieps anställda deltar dessutom i olika konferenser och seminarier. Utredningen ska 
 52 
  
 SOU 2007:109 
  
 Bilaga 1 
  
 undersöka vilka ytterligare åtgärder som bör vidtas för att fördjupa de europeiska forskningskontakterna i de fall utredningen kommer fram till att så bör ske. 
 Är Sieps organisation och ledningsform effektiv? 
 Sieps kansli består i dag av tio årsarbetskrafter, fördelade på tolv anställda. Utredningen ska utvärdera personalsammansättningen, marknadsföringen av verksamheten och hur verksamheten admini- streras. 
 Sieps är en myndighet som leds av en styrelse med ledamöter utnämnda av regeringen. Styrelsen består av 14 ledamöter. Utred- ningen ska pröva om nuvarande ledningsform är den mest lämpade för Sieps verksamhet. I detta sammanhang bör även styrelsens sammansättning och dess roll när det gäller verksamhetsledning utvärderas. 
 Bedrivs verksamheten resurseffektivt? 
 Utvärderingen blir inte komplett utan att verksamhetens resultat värderas utifrån de kostnader den medfört. En bedömning ska därför göras om verksamheten har bedrivits på ett resurseffektivt sätt. Denna bedömning bör även innefatta jämförelser med andra institut, såväl nationella som internationella med likartad verksamhet. 
 Utredaren ska även bedöma huruvida nuvarande finansierings- form är effektiv samt möjligheterna att vidmakthålla och eventuellt öka inslaget av extern finansiering. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. 
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren ska redovisa sitt uppdrag senast den 15 december 2007. 
 (Statsrådsberedningen) 
 53 
 Bilaga 2 
 Intervjuer 
  
 Gilmore 
  
 Regeringskansliet (RK) 
  
 Ramirez 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Garcia 
  
 Sieps 
  
 Jones 
  
 Förvaltningskommittén 
  
 Carter 
  
 Institutet för arbetsmarknadspolitisk 
  
 utvärdering (IFAU) 
  
 Brown 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 Smith 
  
 styrelseordförande Forskningsrådet för 
  
 arbetsliv och socialvetenskap (FAS) 
  
 Waller 
  
 Formas 
  
 Edwards 
  
 RK 
  
 Jones 
  
 Owens 
  
 Martinez Baralt 
  
 EG-kommissionens 
  representation i 
  
 Stockholm 
  
 Hines 
  
 SEB 
  
 Galloway 
  
 RK 
  
 Rodriguez 
  
 SEKO 
  
 Frazier 
  
 Owens 
  
 Lewis 
  
 Stockholms universitet 
  
 Cochran 
  
 Smith 
  
 Parker 
  
 Manning 
  
 Thomas 
  
 Handelshögskolan i Stockholm 
  
 Harris 
  
 Konjunkturinstitutet 
  
 Glass 
  
 Stockholms universitet 
  
 55 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2007:109 
  
 Wyatt 
  
 Tjänstemannaförbundet HTF 
  
 Williams 
  
 Göteborgs universitet 
  
 Ramirez 
  
 RK 
  
 Mathis 
  
 RK 
  
 Jackson 
  
 Försvarshögskolan 
  
 Hall 
  
 Handelshögskolan i Stockholm 
  
 Ramirez 
  
 RK 
  
 Anderson 
  
 Aftonbladet 
  
 Myers 
  
 Styrutredningen 
  
 Morgan 
  
 Owens 
  
 Mitchell 
  
 Owens 
  
 Newton 
  
 Europaparlamentet 
  
 Davis 
  
 Manning 
  
 Grant 
  
 Europaparlamentet 
  
 Hall 
  
 frilansjournalist 
  
 Oneill 
  
 Owens 
  
 Parks 
  
 RK 
  
 Gutierrez 
  
 Styrutredningen 
  
 Elmire af Turner 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting 
  
 (SKL) 
  
 Ortega 
  
 Novemus Örebro 
  
 Thompson 
  
 Europaparlamentet 
  
 Foster 
  
 Sveriges ambassad i Athen 
  
 Perkins 
  
 Uppsala universitet 
  
 Robertson 
  
 Europaparlamentet 
  
 Brown 
  
 Ekonomistyrningsverket 
  
 Robbins 
  
 RK 
  
 Thompson 
  
 RK 
  
 Morris 
  
 SvD 
  
 Mendez 
  
 Sveriges riksdag 
  
 56 
  
 SOU 2007:109 Bilaga 2 
  
 Neal 
  
 Förvaltningskommittén 
  
 Cooper 
  
 DN 
  
 Ramos 
  
 RK 
  
 Hines 
  
 Stockholm International Peace 
  
 Research Institute (SIPRI) 
  
 Williams 
  
 Owens 
  
 Moore 
  
 styrelseordförande i Owens 
  
 Zhang 
  
 EG-kommissionens 
  representation i 
  
 Stockholm 
  
 Jones 
  
 f.d. statsråd 
  
 Fleming af Trolle 
  
 RK 
  
 Lang 
  
 Europaparlamentet 
  
 Wiley 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Soto 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Hampton 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 Williams 
  
 Lunds universitet 
  
 Carpenter 
  
 Centre for European Policy Studies 
  
 (CEPS), Bryssel 
  
 Morgan 
  
 Kommerskollegium 
  
 Davis 
  
 RK 
  
 Webb 
  
 TCO 
  
 Davis 
  
 RK 
  
 Kramer 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Burch 
  
 Ratio 
  
 Edwards Batra 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Hunt 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Brown 
  
 Kommerskollegium 
  
 Dominguez 
  
 Owens 
  
 Bailey 
  
 Roy Internationella Center 
  
 Mcclain 
  
 Finansdepartementet 
  
 57 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2007:109 
  
 Meyer 
  
 Göteborgs universitet 
  
 Floyd 
  
 SAP 
  
 Moore 
  
 RK 
  
 Andrews 
  
 Sveriges ambassad i New Delhi 
  
 Roberts 
  
 Konkurrensverket 
  
 Price 
  
 Sveriges ambassad i Paris 
  
 Martinez 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Harper 
  
 Sveriges ambassad i Santiago de Chile 
  
 Wright 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Green 
  
 Sveriges EU- representation i Bryssel 
  
 Malone 
  
 Sveriges Radio 
  
 Holmes 
  
 Mapsec 
  
 Neal 
  
 Cohen 
  
 Kent 
  
 Stockholms universitet 
  
 Summers 
  
 frilansjournalist 
  
 Schwartz 
  
 Svenskt Näringsliv 
  
 Reyes 
  
 Utrikespolitiska institutet (UPI) i 
  
 Helsingfors 
  
 Morales 
  
 Översyn av stabsmyndigheter 
  
 Edwards 
  
 Kooperativa institutet 
  
 Valdez 
  
 RK 
  
 Perez 
  
 Lunds universitet 
  
 Austin 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Lopez 
  
 Institutet för framtidsstudier 
  
 Day 
  
 Sveriges akademikers 
  
 centralorganisation (SACO) 
  
 Soto 
  
 Sveriges  
 EU-representation 
  i Bryssel 
  
 Cook 
  
 Riksrevisionen 
  
 Man-Yee 
  Poon 
  
 Statstjänstemannaförbundet 
  
 Smith Pucher 
  
 Europaforum, Hässleholm 
  
 58 
 SOU 2007:109 Bilaga 2 
  
 Thompson 
  
 RK 
  
 Bowers 
  
 SLI 
  
 Lewis 
  
 f.d. generaldirektör Statskontoret 
  
 Anderson 
  
 Utrikespolitiska institutet (UI) 
  
 Chandler 
  
 Sveriges ambassad i Bryssel 
  
 Barker Cruz 
  
 f.d. länsråd Gross 
  
 Bell 
  
 RK 
  
 Russell 
  
 Göteborgs universitet 
  
 Dudley 
  
 RK 
  
 Green 
  
 RK 
  
 Hamilton 
  
 RK 
  
 André Sapir 
  
 Knapp, Bryssel 
  
 Cook 
  
 Livsmedelsekonomiska institutet (SLI) 
  
 Khan 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Reid 
  
 Europaparlamentet 
  
 Morris 
  
 Europaparlamentet 
  
 Curry 
  
 Europaportalen 
  
 Paul 
  
 Nobelstiftelsen 
  
 Dawson 
  
 RK 
  
 Brown 
  
 Owens 
  
 Skinner 
  
 Verket för förvaltningsutveckling 
  
 (Verva) 
  
 Kelley 
  
 frilansjournalist 
  
 Greene 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Ortiz 
  
 RK 
  
 May 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Palmer 
  
 Owens 
  
 Richardson 
  
 Food and Agriculture Organization of 
  
 the United Nations (FAO) 
  
 Steele 
  
 Stockholms universitet 
  
 59 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2007:109 
  
 Richards 
  
 RK 
  
 Ramirez 
  
 Sveriges riksdag 
  
 Salinas Vandercam 
  
 Owens 
  
 Rivera 
  
 RK 
  
 Bates 
  
 Kammarkollegiet 
  
 Mullen 
  
 Kammarkollegiet 
  
 Smith 
  
 RK 
  
 Miles 
  
 SACO 
  
 60 
 Översikt organisationsform, finansiering och uppdrag för ett urval av institut/tankesmedjor i andra EU- länder, övriga Norden och USA 
 Översikten gör inga anspråk på att vara en komplett förteckning.Uppgifterna bygger bl.a. på uppgifter från svenska ambassader. 
  
 NAMN 
  
 TILLHÖRIGHET/FINANSIERING 
  
 UPPDRAG/VERKSAMHET 
  
 BEPA Bureau of European Policy Advisers, 
  
 EG-kommissionen 
  
 Rekommendationer, råd, framåtblickande 
  
 Belgien 
  
 analys 
  
 BRUEGEL Brussels European and Global 
  
 Självständigt institut 
  
 Bidra till utarbetandet av ekonomisk 
  
 Economic Laboratory, Belgien 
  
 16  
 EU-länder, 
  privata företag 
  
 politik 
  
 genom öppen faktabaserad 
  
 relevant forskning analys och debatt 
  
 CEPS Centre for European Policy Studies 
  
 Självständigt institut 
  
 Thinking ahead for Europe, egen 
  
 Belgien 
  
 Medlemsavgifter, konferensavgifter, bidrag från 
  
 forskningskapacitet 
  
 stiftelser, årligt bidrag från  
 EG-kommissionen 
  
 Centre for the New Europe, Belgien 
  
 Forskningsstiftelse 
  
 Forum för debatt kring EU:s politik, 
  
 Privatpersoner, stiftelser, företag. Tar ej emot 
  
 bidrag från politiska partier eller regeringar. 
  
 EGMONT Royal Institute for International 
  
 Oberoende tankesmedja 
  
 Genom 
  
 forskning, analys, seminarier 
  
 Relations Belgien 
  
 Offentliga 
  
 medel, 
  
 medlemskapsavgifter, 
  
 bidra till beslutsprocessen och policy- 
  
 utbildningsavgifter 
  
 utvecklingen. Interdisciplinär forskning. 
  
 61 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2007:109 
  
 ECIPE European Centre for 
  
 Oberoende ideell tankesmedja 
  
 Analyser om handelspolitik och andra 
  
 International Political 
  
 Econ- 
  
 Grundfinansiering från Stiftelsen Fritt 
  
 internationella  
 ekonomisk-politiska 
  frågor 
  
 omy, Belgien 
  
 Näringsliv, bidrag från privatpersoner, 
  
 av betydelse för Europa 
  
 stiftelser, andra organisationer 
  
 EEI 
  
 European 
  
 Enterprise 
  
 Ideell opartisk organisation 
  
 Främja entreprenörskap i Europa och i 
  
 Institute, Belgien 
  
 Medlemskapsavgifter privatpersoner, 
  
 EU:s politik genom att underlätta 
  
 företag och sponsring 
  
 forskning, debatt och positivt politiskt 
  
 agerande 
  
 Williams, 
  
 Oberoende tankesmedja 
  
 Arbetar för att den europeiska integra- 
  
 Belgien 
  
 Medlemskapsavgifter, strategiska 
  
 tionen ska fungera genom analys, 
  
 partners, stiftelser, m.fl. 
  
 främst EU och globala policyagendan 
  
 Friends of Europé, Belgien 
  
 Oberoende tankesmedja 
  
 Främja öppen debatt om Europas 
  
 Medlemskapsavgifter (företag, andra 
  
 framtid 
  
 tankesmedjor,  
 EG-kommissionen), 
  
 konferensavgifter. 
  
 ISIS 
  
 Europe 
  
 International 
  
 Oberoende forskningsinstitut 
  
 Öka öppenheten, stimulera parlamen- 
  
 Security Information 
  
 Service 
  
 Grundfinansiering 
  
 från 
  
 Stokes 
  
 tariskt engagemang och utvidga delta- 
  
 Europe, Belgien 
  
 Rowntree Charitable Trust, projekt- 
  
 gandet i utformandet av politiken inom 
  
 finansiering från 
  
 EG-kommissionen, 
  
 EU o NATO 
  
 Europaparlamentet, m.fl. 
  
 Lisbon Council for Economic 
  
 Oberoende tankesmedja 
  
 Fokuserar på EU:s framtida utma- 
  
 Competitiveness 
  
 and 
  
 Social 
  
 Finansiering från  
 EG-kommissionen, 
  
 ningar. 
  
 Seminarier, 
  
 publikationer, 
  
 Bell, Belgien 
  
 företag, organisationer 
  
 främja debatt. 
  
 European Institute, Bulgarien 
  
 Oberoende organisation 
  
 Forskning, 
  
 information till allmänheten, 
  
 Arbetar på projektbasis 
  
 utbildning för att stärka institutioners och 
  
 professionella gruppers  
 EU-kompetens 
  
 Centre for Liberal Strategies, 
  
 Oberoende tankesmedja 
  
 Europapolitiska studier 
  
 Bulgarien 
  
 Sveriges Riksbank,  
 EG-kommissionen, 
  
 ambassader, m.fl. 
  
 EIC 
  
 European 
  
 Institute of 
  
 Självständigt institut 
  
 Främja studier om  
 EU-frågor, 
  debatt 
  
 Cyprus 
  
 Statligt finansierat 
  
 och diskussion mellan 
  
 policymakers, 
  
 företagsledare och akademiker 
  
 62 
  
 SOU 2007:109 
  
 Bilaga 3 
  
 DIIS Dansk Institut för Internatio- 
  
 Självständigt forskningsinstitut Statligt 
  
 Forskning, 
  
 analys, 
  
 studier 
  
 om 
  
 nella Studier 
  
 finansierat 
  
 internationella frågor 
  
 Taenketanken Ny Agenda, Danmark 
  
 Tankesmedja 
  
 EU-motståndarnas 
  tankesmedja 
  
 Bidrag från Nämnden för  
 EU-oplysning 
  
 Institute 
  
 for 
  
 European 
  
 Studies, 
  
 Del av universitet 
  
 Estland 
  
 EU-medel 
  
 Praxis Center for Policy Studies, 
  
 Oberoende tankesmedja 
  
 Förbättra och bidra till den 
  
 Estland 
  
 estländska 
  
 politiska 
  
 besluts- 
  
 processen inom olika politik- 
  
 områden 
  
 EVI Estonian Foreign Policy Institute, 
  
 Självständig stiftelse, 
  
 Främja förståelsen för internationella 
  
 Estland 
  
 delvis offentlig finansiering 
  
 frågor, forskningsbaserat 
  
 underlag 
  
 för beslutsfattare 
  
 UPI 
  
 Utrikespolitiska 
  
 institutet, 
  
 Oberoende forskningsinstitut 
  
 Ta fram relevant information av 
  
 Finland 
  
 Finansieras av Riksdagen 
  
 hög kvalitet och främja en analy- 
  
 tisk diskussion om internationella 
  
 frågor för att därigenom stödja 
  
 beslutsfattandet 
  
 Fondation 
  
 Pham 
  
 Kirby 
  
 Stewart, 
  
 Europainstitut 
  
 Bidra till  
 EU-debatt, 
  förse 
  
 Frankrike 
  
 beslutsfattare med underlag 
  
 och 
  
 rekommendationer om olika EU- 
  
 frågor 
  
 Centre détudes européennes, 
  
 Forskningscenter 
  
 vid 
  
 universitet 
  
 Fokus på 
  
 beslutsprocesser inom 
  
 Frankrike 
  
 Science Politique 
  
 EU, Europas roll på den inter- 
  
 nationella arenan 
  
 Centre détudes européennes de 
  
 Forskningscenter som bl.a. svarar för 
  
 Stimulerar 
  
 forskning 
  
 om 
  
 Europa 
  
 Strasbourg, Frankrike 
  
 ENA:s Europaprogram 
  
 genom bl.a. konferenser, debatter, 
  
 utbildningsprogram 
  
 Confrontations Europe, Frankrike 
  
 Lobbyorganisation, tankesmedja 
  
 Fokus på att skapa ett europeiskt 
  
 samhälle som bygger på en delta- 
  
 gande demokrati. 
  
 EuropaNova, Frankrike 
  
 Tankesmedja 
  
 Arbetar för att skapa en ny ung 
  
 generation av européer som vill 
  
 utveckla ett politiskt Europa 
  
 Fondation 
  
 pour linnovation 
  
 politique, 
  
 Liberal tankesmedja 
  
 Stimulera politiskt nytänkande 
  
 Frankrike 
  
 63 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2007:109 
  
 IFRI 
  
 Institut 
  
 francais des 
  
 Oberoende tankesmedja 
  
 Frankrikes motsvarighet till Utrikes- 
  
 relations internationales 
  
 politiska institutet 
  
 King, Frankrike 
  
 Oberoende tankesmedja 
  
 think a united Europe, stimulera 
  
 Finansiering från huvudsakligen EG- 
  
 debatt med konkreta analyser och 
  
 kommissionen 
  
 policyrekommendationer 
  
 Eliamep Hellenic 
  
 Foundation 
  
 Oberoende forskningsinstitut 
  
 Policyrelevant forskning 
  
 for European  Foreign Policy, 
  
 Grekland 
  
 National Forum 
  
 on Europe, 
  
 Forum upprättat av premiärministerns 
  
 Främja offentlig debatt 
  
 Irland 
  
 kontor 
  
 Institute of European Affairs, 
  
 Politisk tankesmedja 
  
 Ta fram underlag, analyser om EU- 
  
 Irland 
  
 Finansieras av stiftelser, företag och 
  
 frågor 
  
 privatpersoner 
  
 European Movement, Irland 
  
 Ideell organisation 
  
 Främja den politiska, ekonomiska och 
  
 Medlemsfinansierad 
  
 sociala utvecklingen i EU och Irland 
  
 Glencree Centre 
  
 for Peace 
  
 Välgörenhetsorganisation 
  
 Fred och konfliktlösning 
  
 and Reconciliation, Irland 
  
 Finansiering 
  
 från utrikesministeriet, 
  
 EU, företag, privata donationer, m.fl. 
  
 ESRI 
  
 Economic 
  
 and Social 
  
 Oberoende institut 
  
 Forskning och analyser, besluts- 
  
 Research Institute, Irland 
  
 Medlemsavgifter, 30% statlig finan- 
  
 underlag 
  
 siering 
  
 IIA Institute of International 
  
 Islands universitet 
  
 Affairs, Island 
  
 Bidrag från EU, Nordiska rådet, forsk- 
  
 ningsbidrag fr företag, privata personer 
  
 IAI Istituto Affari Inter- 
  
 Forksningsinstitut 
  
 EU-forskning 
  
 nazionali, Italien 
  
 Privata donationer (företag), offentliga 
  
 bidrag 
  
 ISPI Istituto per gli Studi di 
  
 Forskningsinstitut 
  
 Forskning bedrivs under utrikes- 
  
 Politica Inaternazionale, Italien 
  
 Projektfinansierat 
  
 ministeriets vägledning 
  
 CeSPI Centro Studi di Politica 
  
 Forskningsinstitut 
  
 Internazionale, Italien 
  
 Statlig finansiering,  
 EG-kommissionen, 
  
 konsult- och utbildningsverksamhet 
  
 Latvian Institute for Inter- 
  
 Oberoende institut 
  
 national Affairs, Lettland 
  
 Finansiering 
  
 stiftelser, privatpersoner 
  
 m.fl. 
  
 Commission 
  
 of 
  
 Strategic 
  
 Tankesmedja som sorterar under stats- 
  
 Fokuserar främst på långsiktig utveck- 
  
 Analysis, Lettland 
  
 presidenten 
  
 ling och framtidsfrågor 
  
 64 
  
 SOU 2007:109 
  
 Bilaga 3 
  
 CCS Center for Strategic Studies, 
  
 Institut grundat av litauiska  
 utrikes-, 
  
 Forma utrikespolitiska mål, skapa 
  
 Litauen 
  
 försvarsministeriet, 
  
 lituaiska 
  
 MUST, 
  
 strategier och handlingsplaner, ge 
  
 olika universitet 
  
 rekommendationer åt litauiska RK 
  
 Finansiering från utrikesministeriet 
  
 IEIS 
  
 Luxembourg 
  
 Institute for 
  
 Statlig finansiering, viss projekt- 
  
 Konferenser, 
  
 föreläsningar, 
  
 kurser, 
  
 European and International Studies, 
  
 finansiering 
  
 publikationer 
  
 Luxemburg 
  
 European Documentation and Research 
  
 Maltas universitet 
  
 Centre 
  
 WRR Scientific Council for Govern- 
  
 Rådgivande organ 
  
 Forskningsbaserade 
  
 ment Policy, Nederländerna 
  
 Statlig finansiering 
  
 råd/beslutsunderlag till regeringen 
  
 om framtida utvecklingsfrågor, 
  
 främja debatt och vara en brygga 
  
 mellan 
  
 akademisk 
  
 expertis och 
  
 politiska beslutsfattare. 
  
 CESP Clingendael European Studies 
  
 Självständigt institut 
  
 Främja förståelsen för internationella 
  
 Programme, Nederländerna 
  
 Uppdrags- och statlig finansiering 
  
 frågor som europeiska integrationen 
  
 mm. 
  
 Rådgivare 
  
 åt 
  
 regering, 
  
 parlament, organisationer. 
  
 Arena Center of European Studies, 
  
 Oslo universitet (statsvet. fak.) 
  
 Tvärvetenskaplig forskning 
  
 Norge 
  
 Statlig finansiering 
  
 NUPI 
  
 Utrikespolitiska 
  
 institutet, 
  
 Självständigt institut under Stortinget 
  
 Kompetenscenter 
  
 för 
  
 forskning 
  
 Norge 
  
 och information 
  
 Demos Europa, Centre for European 
  
 Stiftelse 
  
 Analys, debatt och policy- 
  
 Stretagy, Polen 
  
 Corporate membership 
  
 rekommendationer 
  
 European Centre Natolin, Polen 
  
 Stiftelse 
  
 Forskning, utbildning och infor- 
  
 Bilaterala donationer 
  
 mation om europeisk integration 
  
 Projektsamarbete 
  
 Martin, Polen 
  
 Stiftelse 
  
 Ökat 
  
 deltagande 
  
 av 
  
 civila 
  
 Finansiering från 
  
 andra stiftelser, 
  
 samhället, 
  
 stipendier, 
  
 policy- 
  
 privata och institutionella donationer 
  
 papper, seminarier, mm. 
  
 Rogers 
  
 Kommittén 
  
 för 
  
 europeisk 
  
 Regeringskansliet 
  
 Analys, 
  
 interministeriell 
  
 EU- 
  
 integration, Polen 
  
 samordning 
  
 IEEI Institute for Strategic and 
  
 Projektfinansiering 
  
 från bl.a. 
  
 staten, 
  
 Agera länk mellan forskare och 
  
 International Studies, Portugal 
  
 EG-kommissionen, 
  privatpersoner 
  
 beslutsfattare 
  
 EIR European Institute of Romania 
  
 Myndighet 
  
 Tankesmedja 
  
 Statlig finansiering 
  
 65 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2007:109 
  
 Institute 
  
 for 
  
 Public 
  
 Affairs, 
  
 Självständigt institut 
  
 Analyser, debatt 
  
 Slovakien 
  
 CEP, 
  
 Centre 
  
 for 
  
 European 
  
 Oberoende 
  
 organisation 
  
 upprättad 
  
 av 
  
 Perspective, Slovenien 
  
 slovenska regeringen Statlig finansiering 
  
 Instituto Real Elcano, Spanien 
  
 Statlig finansiering, 
  
 delvis 
  
 privat 
  
 Rapporter m.m. 
  
 finansiering 
  
 CER 
  
 Centre 
  
 for 
  
 European 
  
 Oberoende  
 pro-europeisk 
  tankesmedja 
  
 Förbättra kvaliteten på debatten om 
  
 Reform, Storbritannien 
  
 Finansiering via privata sektorn 
  
 EU:s 
  
 framtid. 
  
 Möten, 
  
 seminarier, 
  
 publikationer 
  
 Mckee House, Storbritannien 
  
 Tankesmedja 
  
 Stimulera debatt och forskning om 
  
 Medlemskapsfinansierad 
  
 internationella frågor 
  
 EPF 
  
 European 
  
 Policy Forum, 
  
 Oberoende forskningsinstitut 
  
 Bidra till debatt kring ekonomi, 
  
 Storbritannien 
  
 Företagsdonationer 
  
 media, institutionenna frågor, mm. 
  
 Foreign 
  
 Policy 
  
 Centre, 
  
 Tankesmedja 
  
 Utveckla och 
  
 främja 
  
 innovativa 
  
 Storbritannien 
  
 politiska lösningar 
  
 Europeum, Tjeckien 
  
 Oberoende institut 
  
 Fokuserar på frågor som rör den 
  
 Delvis statlig finansiering, delvis stiftelser, 
  
 europeiska integrationen 
  
 fonder samt projektfinansiering 
  
 Stiftung 
  
 Wissenschaft 
  
 und 
  
 Oberoende forskningsinstitut 
  
 Policyrelevant 
  
 forskning, råd 
  
 och 
  
 Politik, Tyskland 
  
 Offentlig finansiering 
  
 rekommendationer åt beslutsfattare 
  
 IEP 
  
 Institut für 
  
 Europäische 
  
 Projektfinansiering 
  
 Undersöka problem i europeisk politik 
  
 Politik, Tyskland 
  
 och integration, finna lösningar och 
  
 föreslå nya utvecklingsvägar samt stödja 
  
 det 
  
 praktiska 
  
 genomförandet 
  
 av 
  
 organisationens forskningsslutsatser 
  
 IWE Institute for World Eco- 
  
 Ett av ungerska Vetenskapsakademins 
  
 Forskning, policyrekommendationer 
  
 nomics, Ungern 
  
 institut 
  
 Statlig finansiering, projektfinansiering 
  
 Zentrum für Europäische Integ- 
  
 Självständigt 
  
 forskningsinstitut 
  
 på 
  
 Forskning och politisk rådgivning 
  
 rationsforschung, Tyskland 
  
 universitet 
  
 HIIA 
  
 Hungarian 
  
 Institute 
  
 of 
  
 Fristående 
  
 institut under 
  
 ungerska 
  
 Forskning med praktisk tillämpning 
  
 International Affairs 
  
 utrikesministeriet 
  
 av resultaten 
  
 Statlig finansiering 
  
 66 
  
 SOU 2007:109 
  
 Bilaga 3 
  
 AIES Austrian 
  
 Institute 
  
 for 
  
 Privat forskningsinstitut 
  
 Genom 
  
 akademisk 
  
 forskning, 
  
 European Security Policy 
  
 seminarium, 
  
 konferenser, 
  
 publi- 
  
 kationer förstärka medvetenheten 
  
 om europeiska och internationella 
  
 säkerhetsfrågor 
  
 Österreichischen 
  
 Institut 
  
 für 
  
 Självständigt forskningsinstitut 
  
 Öka medvetenheten 
  
 om 
  
 viktiga 
  
 Internationale Politik 
  
 Statlig, företags- och privat finansie- 
  
 internationella politiska frågor och 
  
 ring 
  
 system 
  
 European Institute, USA 
  
 Självständigt institut 
  
 Seminarier, 
  
 publikationer, 
  
 mötes- 
  
 Offentliga medel, stiftelser och företag 
  
 plats för beslutsfattare, företagare 
  
 m.fl. 
  
 Center on the United States and 
  
 Brookings Institution 
  
 Forskning, debatt 
  
 Europe, USA 
  
 Privata stiftelser, 
  
 företag, 
  
 offentliga 
  
 medel 
  
 SIS Center for Strategic  Inter- 
  
 Stiftelser, fonder, 
  
 företag, 
  
 offentliga 
  
 Forskningsbaserade 
  
 analyser, 
  
 national Studies, USA 
  
 medel, enskilda 
  
 strategiska rekommendationer 
  
 European Council 
  
 on Foreign 
  
 Paneuropeisk tankesmedja, forsk- 
  
 Främja 
  
 integrerad 
  
 europeisk 
  
 Relations 
  
 ningsinstitut, finns i sju europeiska 
  
 utrikespolicy 
  
 med 
  
 europeiska 
  
 huvudstäder 
  
 intressen 
  
 och 
  
 värderingar som 
  
 utgångspunkt 
  
 67 
 Bilaga 4 
 Vurdering av SIEPS statsvitenskapelige forskning 
 Utført av Newton, 15. november 2007. 
  
 1. 
  
 Mandat og avgrensning: 
  
 På oppdrag av SIEPS utredningen er jeg blitt Henderson om å komme med en faglig vurdering av SIEPS aktivitet. Mitt mandat for vurde- ringen har vært begrenset. Jeg ble bedt om å: 
  
 Analysere aktiviteten i  
  
 perioden  
 mellom  
 2005-2007. 
  Aktivitet forut for dette omfattes således ikke. 
  
 Vurdere SIEPS  
  
 rapportserie 
 . Det betyr at andre publiserings- kanaler, som de såkalte occasional papers og working papers ikke omfattes av vurderingen. Annen faglig aktivitet ved SIEPS er heller ikke vurdert. 
  
 Vurdere de  
  
 statsvitenskapelige  
 arbeidene i denne perioden. Stats- vitenskapelige arbeider er her definert som Medina skrevet av forfattere som Brewer institusjoner. 
 Mye av aktiviteten ved SIEPS skjer nettopp i skjæringsflaten og i møtene mellom jus, økonomi og statsvitenskap. Man kan således hevde at de aller fleste av arbeidene tar opp ulike statsvitenskapelige emner i en bred forstand. I studiet av europeisk integrasjon og europeiske endringsprosesser er det også mange gode grunner til å ha en slik bred og mer tverrfaglig tilnærming. På bakgrunn av sam- taler med SIEPS utredningen, ved Lawrence, og på grunn av begrenset tid for denne vurderingen, har denne strenge defini- sjonen til grunn. 
 69 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:109 
  
 Vurdere rapportene ut fra blant annet følgende  
 kriterier 
 : 
  
 Forfatternes kvaliteter 
  
 Rapportenes vitenskapelig kvalitet, originalitet og relevans. 
  
 Metodebruk og forskningsteknikker. 
  
 2. 
  
 Volum 
  
 Totalt sett har SIEPS i perioden 2003 til november 2007 publisert 57 rapporter. Det betyr at det gjennomsnittlig er produsert ca. 11 rapporter årlig.  
 Figur 1  
 viser antall rapporter fra SIEPS i perioden 2003 til november 2007. 
 Figur 1: Antall rapporter fra SIEPS i perioden 2003 til november 2007. (Kilde: SIEPS), totalt og etter disiplin i perioden  
 2005-2007. 
  
 20 
  
 18 
  
 16 
  
 14 
  
 12 
  
 10 
  
 8 
  
 6 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 (1. nov) 
  
  Totalt antall rapporter  
  
  Statsvitenskapelige  
  
  Ikke statsvitenspelige 
 Med unntak av det første året hvor produksjonen var noe høyere har det vært en nokså stabil produksjon av rapporter. I perioden  
 2005-2007 
  er det publisert totalt 29 rapporter, eller i snitt 9,6 rap- porter i året. 14 er statsvitenskapelige arbeider, noe som utgjør ca 48 % av produksjonen. Det er disse arbeidene som blir vurdert videre. Siden jeg ikke er Henderson om å vurdere effektiviteten ved SIEPS ligger det utenfor mitt mandat til å si noe om produksjonen er stor eller liten.  
 Tabell 1  
 gir en oversikt over de statsvitenskapelige arbei- dene som er omfattet av vurderingen. 
 70 
  
 SOU 2007:109 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabell 1: Statsvitenskapelige rapporter fra SIEPS i perioden  
 2005-2007. 
  
 Rapport 
  
 Tittel 
  
 Forfatter/forfattere 
  
 nummer 
  
 2007:6 
  
 EU for the Patients: Developments, Impacts, Challenges 
  
 Dorte Sindbjerg 
  
 Jones 
  
 2007:1 
  
 Bargaining Power in the European Council 
  
 Camacho 
  
 2006:12 
  
 The Legal Basis Game and European Governance 
  
 Blackwell 
  
 2006:11 
  
 Budget Allocation in an Expanding EU 
  
 Harrell 
  
 2006:10 
  
 International agreements in EU neighbourhood policy 
  
 Gonzales 
  
 2006:05 
  
 Freedom of Movement for Workers from Central and Eastern 
  
 Bright, Kirby 
  
 Europe - Experiences in Ireland and Sweden 
  
 Hughes and Eskil 
  
 Wadensjö 
  
 2006:04 
  
 The Dynamics of Enlargement: The Role of the EU in Long 
  
 Mccormick 
  
 Countries' Domestic Policy Processes 
  
 (No number) 
  
 Turkey, Sweden and the European Union Experiences and 
  
 Diverse 
  
 Expectations 
  
 2006:2 
  
 Armed and Ready? The EU Battlegroup Concept and the Nordic 
  
 Moore 
  
 Battlegroup 
  
 2006:1 
  
 Leader or  
 Foot-Dragger? 
  Perceptions of the European Union in 
  
 Gardner 
  
 Multilateral International Negotiations 
  
 2005:9 
  
 Is the Commission the Small Member States' Best Friend? 
  
 Berger, Garcia 
  
 Magnette and 
  
 Kalypso Nicolaïdis 
  
 2005:5 
  
 From Policy Takers to Policy Makers: Adapting EU Cohesion 
  
 Morgan, 
  
 Policy to the Needs of the New Member States 
  
 Wood 
  
 and Steele 
  
 2005:4 
  
 The Enigma of European Added Value: Setting Priorities for the 
  
 Steele 
  
 European Union 
  
 2005:3 
  
 Folkomröstning eller parlamentsratificering - hur besluta om 
  
 Contreras 
  
 förslaget till konstitutionellt fördrag? (Referendum or Parlia- 
  
 and Little 
  
 mentary Ratification: How to Decide on the Proposed Constitu- 
  
 Burgess 
  
 tional Treaty?) 
  
 71 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:109 
  
 3. 
  
 Forfatternes faglige kvalitet og renommé: 
  
 Det er i alt 19 navn som står oppført som forfattere av publikasjo- nene. (I tillegg kommer at det også er andre bidragsytere i antolo- giene). Det er stor variasjon blant forfatterne, med unntak av Steele, har ingen av medvirket til mer enn en rapport. 
 Samtlige forfatterne er forskere og de har en klar forsknings- messig bakgrunn. Blant forfatterne finnes en fin blanding av eta- blerte erfarne forskere og unge nye forskere. To av arbeidene er utført av stipendiater, mens de aller fleste allerede har solid forske- rutdanning og forskererfaring og besitter Riley som associate eller full professor. De færreste av forfatterne har noen formell tilknytning til SIEPS. 
 Forfatterne har også en klar internasjonal profil. Omkring halv- parten har tilknytning til svenske universiteter og forskingssteder, mens den andre halvparten kommer fra andre europeiske land eller fra USA. 
 En rekke av forfatterne er også anerkjente internasjonale kapa- siteter på sine respektive fagområder. Wright har publisert en rekke akademiske arbeider i faglige tidsskrift og internasjonale forlag. Fire av arbeidene har kvinnelige forfattere eller medforfattere, noe som bidrar til å gi en kjønnsmessig balanse. 
 Samlet sett er det derfor liten tvil om at SIEPS forfattere fremstår med en klar forskningsmessigprofil, i motsetning til for eksempel en think tank der ofte også praktikere eller ulike for- mer for konsulenter også publiserer. 
  
 4. 
  
 Rapportenes metoder, originalitet og tematikk: 
  
 Arbeidene benytter i det alt vesentlige kvalitative forsknings- metoder. Dokumentanalyse, prosessporing, intervjuer, sammenlig- nende metoder og  
 case-studier 
  er gjennomgående de foretrukne metoder. Med noen få unntak, for eksempel Jupilles studie av the legal game, er det få som benytter kvantitative metoder. Metodisk fremstår arbeidene som solide og veloverveide. 
 De alle fleste av studiene er deskriptive og analyserende, og de er i langt mindre grad preskriptive eller normative. Dersom forfat- terne går inn på normative analyser eller kommer med anbefalinger, synes de fleste av forfatterne å være varsomme og forsiktige. Dette er også tråd med etablerte faglige normer i statsvitenskapen. Til 
 72 
  
 SOU 2007:109 
  
 Bilaga 4 
  
 forskjell fra mer ordinære akademiske artikler i fagtidsskrifter er SIEPS rapporter også i mindre grad teori styrte og arbeidene synes å ha et litt lavere teoretisk ambisjonsnivå. Arbeidene har derfor en mer anvendt innretting. 
 Arbeidene fremstår også i stor grad som originale arbeider, som legger vekt på å presentere ny tematikk, nye data og nye vinklinger. Samtidig er det klart at flere av arbeidene bygger på forskings- prosjekter som er finansiert av andre kilder, og som vil rapporteres andre steder og gjennom andre kanaler. I for eksempel Tallbergs meget gode og originale analyse i Bargaining Power of the European Council fremgår det klart at dette er en del av et større forskningsprosjekt, som ventelig også vil bli publisert andre steder. 
 Kvalitetsmessig er det liten tvil om at de aller fleste av disse arbeidene ville, med litt bearbeidelse, kunne fått en annen form for akademisk publisering. SIEPS rapportserie kan derfor forstås som kombinasjonsserie. På den ene siden er det den endelige publise- ringskanalen for noen av arbeidene. Mens det på den annen side, er en pre eller post publiseringskanal for andre arbeider. I SIEPS serien kan forskerne prøve ut ideer i tidlige faser, eller man kan syntetisere eller gi noen mer fullstendige resonnementer enn det man kan i ordinære akademiske artikler. 
 Selv om de ulike enkeltbidragene hver og en for seg er verdi- fulle, etterlyser jeg en noe tydeligere profil på rapportserien. Tematisk er det liten tvil om at en rekke av arbeidene er knyttet opp til aktuelle policy spørsmål og utviklingstrekk i EU. For eksempel er flere arbeider tematisk knyttet opp til reformer av EUs styringssystem, EUs sikkerhetspolitiske rolle, EU og utvidelsen, Burnett til omverden, og likeledes spørsmålet om EUs bud- sjettpolitikk. Alle disse tema har vært, og er fortsatt sentrale, på den europeiske politiske dagsorden. Slik sett fungerer serien godt til å gi en viktig dybde og innsikt slik at man kan sikre en god og bred samfunnsdebatt debatt basert på et godt informasjons- grunnlag om aktuelle tema. 
 Samtidig er det noe uklarhet om Jones denne redaksjonelle profilen er valgt. Er det slik at man primært ønsker å bringe tema som er spesielt sentrale for Sverige opp til gransking og debatt i Europa? Cooper, at man ønsker å henvende seg til et mer allment europeisk publikum, eller til et internasjonalt forsker kollegium? Noen av de tema som behandles er tett knyttet til svenske interesser i Europapolitikken, for eksempel spørsmålet om Kommisjonens rolle i forhold til små stater eller i rapporten om migrasjon, indikerer dette. 
 73 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:109 
  
 Eller, er det slik at man ønsker å bringe aktuelle europeiske tema til gransking og debatt i Sverige? Cooper, at man først og fremst ønsker å Henry seg til et svensk publikum. 
 Jeg har ikke noen klar ide om hva som er mest formålstjenelig for SIEPS, men jeg tror det generelt ville kunne gitt SIEPS en kla- rere profil, både nasjonalt og internasjonalt, blant forskerpublikum og det mer allmenne publikum, om Chase tydeliggjorde noe mer målsetningen med serien, og at dette dermed også ble gjenspeilt i de tema som ble tatt opp i serien. 
  
 5. 
  
 Formidlingsprofil 
  
 De aller fleste rapportene er monografier eller studier skrevet av en eller to forfattere. Dette har gjort at alle arbeidene fremstår som helhetlige og konsistente. Et klart mindretall av rapportene er såkalte proceedings fra konferanser og fremstår derfor anner- ledes, men dette er Larson den vanlige formen ved rapportene. At man har lagt så stor vekt på å fremme helhetlige og selvstendige arbeider vurderer jeg positivt. 
 Det er også ubetinget positivt at publikasjonene distribueres gratis på internett. Der er de lett tilgjengelige og det fungerer godt å laste de ned. 
 Rapportene er omfangsrike og ligger i gjennomsnitt på ca 75 sider. Noen er lengre mens andre kortere. Denne lengden er rela- tivt sjeldent format i akademisk forstand. Flere av arbeidene er for lange for en akademisk artikkel, men de er samtidig for korte til å være en selvstendig bok. Et slikt mellomformat kan være hensikts- messig dersom man ønsker å presentere et større tema eller man ønsker å gi en god innføring i ulike diskusjoner. Noen av arbeidene har en slik karakter. 
 Men for akademiske institusjoner vil det alltid være en god prøve å forsøke å få arbeidene vurdert og publisert gjennom de ordinære akademiske kanaler og tidsskrifter. Gjennom akademiske peer review prosedyrer sikres innholdet kvalitetsmessig. Etter mitt syn bør SIEPS i større grad også bidra til å formidle sitt arbeid gjennom andre akademiske kanaler, for eksempel gjennom tids- skrifter. Dersom man velger ønsker å gå i denne retningen av mer ordinær akademisk publisering bør man derfor vurdere å redusere rapportenes omfang noe. 
 74 
  
 SOU 2007:109 
  
 Bilaga 4 
  
 Generelt kan man også si at en kortere og mer presis utlegning av stoffet kan bidra til å øke den allmenne tilgjengeligheten til inn- holdet i rapportene. Dersom man ikke ønsker å endre formatet på selve rapportene, vil jeg anbefale at man i tillegg til å ha et godt Executive summary også sørget for å utarbeide et godt sammendrag på svensk. 
 Sammenfatning: 
 Tematisk har rapportene tatt opp vesentlige og sentrale tema på den europeiske dagsorden. Arbeidene i rapportserien er skrevet av forskere som benytter anerkjente metoder og som holder høy fag- lig kvalitet. SIEPS rapporter har således forskningsmessig verdi og bidrar til å øke kunnskapsgrunnlaget for europapolitikken. 
 Det er en klar styrke og et kvalitetstegn at man har lyktes med å rekruttere anerkjente internasjonale og svenske forfattere til å bidra til serien. Siden mange av forfatterne er eksterne er det likevel noe uklart hva som er forholdet mellom SIEPS egen stab og SIEPS forskningsdagsorden og innholdet i rapportserien. 
 Etter mitt syn burde man også formidle tydeligere i rapportene, og på internett, Mitchell kvalitetssikringsmekanismer og utvalgs- ordninger SIEPS i dag benytter for rapportserien, og hvilke mål- grupper man ønsker å nå ut til. 
 Det ville etter mitt syn også være en styrke for SIEPS dersom man la større vekt på at disse arbeidene ble kvalitetssikret og distri- buert gjennom ordinære akademiske formidlingskanaler. Mange av arbeidene er originale og har høy kvalitet, og de ville derfor kunne ved Moore lett blitt publisert gjennom andre akademiske kanaler. 
 75 
 Statens offentliga utredningar 2007 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Telefonförsäljning. Jo. 
  
 2. 
  
 Från socialbidrag till arbete. 
  
 + 
  
 Bilaga. Fördjupningsstudier. 
  
 + 
  
 Lättläst. Sammanfattning. S. 
  
 3. 
  
 Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. Ju. 
  
 4. 
  
 Trafikinspektionen 
  
 – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. N. 
  
 5. 
  
 Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ju. 
  
 6. 
  
 Målsägandebiträdet. 
  
 Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Ju. 
  
 7. 
  
 Den nya inskrivningsmyndigheten. M. 
  
 8. 
  
 Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. Ju. 
  
 9. 
  
 Svenskan i världen. UD. 
  
 10. 
  
 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. Fi. 
  
 11. 
  
 Regional utveckling och regional samhällsorganisation. Fi 
  
 12. 
  
 Hälso- och sjukvården. Fi. 
  
 13. 
  
 Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. Fi. 
  
 14. 
  
 Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: 
  
 Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. 
 Rapport nr 2: Måste man ha tur? 
 Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. 
 Rapport nr 3: 
 Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. 
 Rapport nr 4: 
 Unga vuxna på bolånemarknaden. M. 
  
 15. 
  
 Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. 
  
 Idébok: 
 Jämställd medborgarservice. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. 
 Metodbok: 
 JämStöd Praktika. Metodbok för jäm- ställdhetsintegrering. IJ. 
  
 16. 
  
 Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. S. 
  
 17. 
  
 Äktenskap för par med samma kön. Vigselfrågor. Ju. 
  
 18. 
  
 Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. N. 
  
 19. 
  
 Friskare tänder – till rimliga kostnader. S. 
  
 20. 
  
 Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Jo. 
  
 21. 
  
 GMO-skador 
  
  i naturen och Miljöbalkens försäkringar. M. 
  
 22. 
  
 Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Del 1+2. Ju. 
  
 23. 
  
 Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Fi. 
  
 24. 
  
 Veterinär fältverksamhet i nya former. Jo. 
  
 25. 
  
 Plats för tillväxt? Fi. 
  
 26. 
  
 Alternativ tvistlösning. Ju. 
  
 27. 
  
 Auktorisation av patentombud. N. 
  
 28. 
  
 Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. U. 
  
 29. 
  
 Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? Ju. 
  
 30. 
  
 Två nya statliga specialskolor. + Lättläst+ Daisy. U. 
  
 31. 
  
 Alltid redo! En ny myndighet mot olyckor och kriser. Fö. 
  
 32. 
  
 Tillväxt genom turistnäringen. N. 
  
 33. 
  
 Släpvagnskörning med  
  
 B-körkort 
  
 – när kan de nya  
 EU-reglerna 
  börja tillämpas? N. 
  
 34. 
  
 Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. Ju. 
  
 35. 
  
 Flyttning och pendling i Sverige. Fi. 
  
 36. 
  
 Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. + Bilagedel. Jo. 
  
 37. 
  
 Vård med omsorg – möjligheter och hinder. S. 
  
 38. 
  
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. Nu levandes ansvar, framtida generationers frihet. M. 
  
 39. 
  
 Framtidens polis. Ju. 
  
 40. 
  
 Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. Ju. 
  
 41. 
  
 Misstroendeförklaring och regerings- bildning  
  
 1994–2006. 
  Regeltillämpning och författnings- politiska alternativ. Ju. 
  
 42. 
  
 Från statsminister till president? Sveriges regeringschef i ett jämförande perspektiv. Ju. 
  
 43. 
  
 Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. A. 
  
 44. 
  
 Tsunamibanden. Fi. 
  
 45. 
  
 Utökat elektroniskt informationsutbyte. Fi. 
  
 46. 
  
 Ansvarsfrågan vid odling av genmodifiera- de grödor. Jo. 
  
 47. 
  
 Den osynliga infrastrukturen 
  
 – 
  
 om förbättrad samordning av offentlig  
  
 IT-standardisering. 
  N. 
  
 48. 
  
 Patientdata och läkemedel m.m. S. 
  
 49. 
  
 Organisationsform för VTI och SIKA. N. 
  
 50. 
  
 Mångfald är framtiden. Ku. 
  
 51. 
  
 Riksbankens finansiella oberoende. Fi. 
  
 52. 
  
 Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. Ju. 
  
 53. 
  
 Sjukhusens läkemedelsförsörjning. S. 
  
 54. 
  
 Barnet i fokus 
  
 En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. Ju. 
  
 55. 
  
 Betalningstider i näringslivet. N. 
  
 56. 
  
 Revisionsutskott m.m.; Genomförande av 2006 års revisorsdirektiv. Ju. 
  
 57. 
  
 Etiskt godkännande av djurförsök 
  
 – 
  
 nya former för överprövning. Jo. 
  
 58. 
  
 Hamnstrategi – strategiska hamnnoder i det svenska godstransportsystemet. N. 
  
 59. 
  
 Strategiska godsnoder i det svenska transportsystemet – ett framtids- perspektiv. N. 
  
 60. 
  
 Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. DVD medföljer. M. 
  
 + engelsk översättning. 
  
 61. 
  
 Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. Fi. 
  
 62. 
  
 Utjämning av kommunernas  
  
 LSS-kost- 
  nader – översyn och förslag. Fi. 
  
 63. 
  
 En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. Jo. 
  
 64. 
  
 Studiestödsdatalag. U. 
  
 65. 
  
 Domstolarnas handläggning av ärenden. Ju. 
  
 66. 
  
 Rörelser i tiden. IJ. 
  
 67. 
  
 Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. Ju. 
  
 68. 
  
 Ett decennium med personval. Erfarenheter och utfall. Ju. 
  
 69. 
  
 Bestämmelser om domstolarna 
  
 i regeringsformen. Expertgruppsrapport. Ju. 
  
 70. 
  
 Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. N. 
  
 71. 
  
 En starkare företagsinteckning. Ju. 
  
 72. 
  
 Kommunal kompetens i utveckling. Fi. 
  
 73. 
  
 Kostnader för personlig assistans. Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. S. 
  
 74. 
  
 Upplåtelse av den egna bostaden. Fi. 
  
 75. 
  
 Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. Fi. 
  
 76. 
  
 Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. Ju. 
  
 77. 
  
 En svensk veteranpolitik, del 1. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Fö. 
  
 78. 
  
 Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksam- heter i Banverket och Vägverket. N. 
  
 79. 
  
 Tre nya skolmyndigheter. U. 
  
 80. 
  
 Reach – genomförande och sanktioner. M. 
  
 81. 
  
 Resurser för kvalitet. U. 
  
 82. 
  
 Samordnad och tydlig tillsyn av social- tjänsten. + Lättläst + daisy. S. 
  
 83. 
  
 Standarder och tillväxt: en kommenterad forskningsöversikt. Standards and growth: a research review. N. 
  
 84. 
  
 Värdet av valdeltagande. Ju. 
  
 85. 
  
 Olika former av normkontroll. Expertgruppsrapport. Ju. 
  
 86. 
  
 Bättre djurskydd – mindre krångel. Jo. 
  
 87. 
  
 Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. +Lättläst. + Daisy. U. 
  
 88. 
  
 Att lära nära. 
  
 Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. S. 
  
 89. 
  
 Rovdjuren och deras förvaltning. M. 
  
 90. 
  
 Straffskalan för mord. Ju. 
  
 91. 
  
 Ny företagshälsovård – ny kunskaps- försörjning. S. 
  
 92. 
  
 Urkunden I Tiden 
  
 – en straffrättslig anpassning. Ju. 
  
 93. 
  
 Den kommunala självstyrelsens grund- lagsskydd. Expertgruppsrapport. Ju. 
  
 94. 
  
 Folkomröstning i Europa. 
  
 Rättslig reglering och förekomst av folk- omröstningar i 32 europeiska stater. Ju. 
  
 95. 
  
 Tjänster utan gränser? Internationalisering av offentliga sektorns tjänster. Fi. 
  
 96. 
  
 Avgifter. Fi. 
  
 97. 
  
 Vissa metrologifrågor. N. 
  
 98. 
  
 Karriär för kvalitet. U. 
  
 99. 
  
 Förhandsprövning av nättariffer m.m. N. 
  
 100. 
  
 Id-kort 
  
  för folkbokförda i Sverige. IJ. 
  
 101. 
  
 Tydlig och öppen. Förslag till en stärkt skolinspektion. U. 
  
 102. 
  
 Svenska nyhetsmedier och mänskliga rättigheter i Sverige. En översikt. Ju. 
  
 103. 
  
 Hudson för att leva – seniorbostäder och trygghetsbostäder. S. 
  
 104. 
  
 Samverkan för lokal utveckling. IJ. 
  
 105. 
  
 Territoriellt samarbete inom EU. N. 
  
 106. 
  
 Lotsa rätt! N. 
  
 107. 
  
 Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter. Fi. 
  
 108. 
  
 Kön, makt och statistik. N. 
  
 109. 
  
 Vägval för Sieps. En översyn av Svenska institutet för Europapolitiska studier. SB. 
  
 Statens offentliga utredningar 2007 
 Systematisk förteckning 
 Statsrådsberedningen 
 Vägval för Sieps. En översyn av Svenska institutet för Europapolitiska studier. [109] 
 Justitiedepartementet 
 Föräldraskap vid assisterad befruktning. [3] 
 Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? [5] 
 Målsägandebiträdet. 
 Ett aktivt stöd i rättsprocessen. [6] 
 Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. [8] 
 Äktenskap för par med samma kön. Vigselfrågor. [17] 
 Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Del 1+2. [22] 
 Alternativ tvistlösning. [26] 
 Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? [29] 
 Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas. [34] 
 Framtidens polis. [39] 
 Valsystem och representationseffekter. En jämförande studie av 25 länder. [40] 
 Misstroendeförklaring och regeringsbildning  
 1994–2006. 
  
 Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ. [41] 
 Från statsminister till president? Sveriges regeringschef i ett jämförande perspektiv. [42] 
 Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. [52] 
 Barnet i fokus 
 En skärpt lagstiftning mot barnporno- grafi. [54] 
 Revisionsutskott m.m.; Genomförande av 2006 års revisorsdirektiv. [56] 
 Domstolarnas handläggning av ärenden. [65] 
 Regeringsformen ur ett könsperspektiv. En övergripande genomgång. [67] 
 Ett decennium med personval. Erfarenheter och utfall. [68] 
 Bestämmelser om domstolarna i regerings- formen. Expertgruppsrapport. [69] 
 En starkare företagsinteckning. [71] 
 Lagring av trafikuppgifter för brotts- bekämpning. [76] 
 Värdet av valdeltagande. [84] 
 Olika former av normkontroll. Expertgruppsrapport. [85] 
 Straffskalan för mord. [90] 
 Urkunden I Tiden 
 – en straffrättslig anpassning [92] 
 Den kommunala självstyrelsens grundlags- skydd. Expertgruppsrapport. [93] 
 Folkomröstning i Europa. 
 Rättslig reglering och förekomst av folk- omröstningar i 32 europeiska stater. [94] 
 Svenska nyhetsmedier och mänskliga rättigheter i Sverige. En översikt. [102] 
 Utrikesdepartementet 
 Svenskan i världen. [9] 
 Försvarsdepartementet 
 Alltid redo! En ny myndighet mot olyckor och kriser. [31] 
 En svensk veteranpolitik, del 1. 
 Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. [77] 
 Socialdepartementet 
 Från socialbidrag till arbete. 
  
 + 
  
 Bilaga. Fördjupningsstudier. 
  
 + 
  
 Lättläst. Sammanfattning. [2] 
  
 Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. [16) 
 Friskare tänder – till rimliga kostnader. [19] 
 Vård med omsorg – möjligheter och hinder. [37] 
 Patientdata och läkemedel m.m. [48] Sjukhusens läkemedelsförsörjning. [53] 
  
 Kostnader för personlig assistans. 
 Skärpta regler för utbetalning, användning och återbetalning av assistansersättning. [73] 
 Samordnad och tydlig tillsyn av socialtjänsten. + Lättläst + daisy. [82] 
 Att lära nära. 
 Stöd till kommuner för verksamhetsnära kompetensutveckling inom omsorg och vård av äldre. [88] 
 Ny företagshälsovård – ny kunskaps- försörjning [91] 
 Bo för att leva – seniorbostäder och trygghets- bostäder. [103] 
 Finansdepartementet 
 Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- 
 kraft. [10] 
 Regional utveckling och regional samhälls- organisation. [11] 
 Hälso- och sjukvården. [12] 
 Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. [13] 
 Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. [23] 
 Plats för tillväxt? [25] 
 Flyttning och pendling i Sverige. [35] Tsunamibanden. [44] 
 Utökat elektroniskt informationsutbyte. [45] Riksbankens finansiella oberoende. [51] 
 Deluppföljning 2 av den kommunal- ekonomiska utjämningen – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen. [61] 
 Utjämning av kommunernas  
 LSS-kostnader 
  
 – översyn och förslag. [62] Kommunal kompetens i utveckling. [72] Upplåtelse av den egna bostaden. [74] 
 Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. [75] 
 Tjänster utan gränser? 
 Internationalisering av offentliga sektorns tjänster. [95] 
 Avgifter. [96] 
 Opinionsbildande verksamhet och små myndigheter. [107] 
 Utbildningsdepartementet 
 Tydliga mål och kunskapskrav i grundskolan. Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. [28] 
 Två nya statliga specialskolor. + Lättläst+ Daisy. [30] 
 Studiestödsdatalag. [64] 
 Tre nya skolmyndigheter. [79] Resurser för kvalitet. [81] 
 Ökad likvärdighet för elever med funktionshinder. +Lättläst. + Daisy. [87] 
 Karriär för kvalitet. [98] 
 Tydlig och öppen. Förslag till en stärkt skol- inspektion. [101] 
 Jordbruksdepartementet 
 Telefonförsäljning. [1] 
 Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. [20] 
 Veterinär fältverksamhet i nya former. [24] 
 Bioenergi från jordbruket – en växande resurs. + Bilagedel. [36] 
 Ansvarsfrågan vid odling av genmodifierade grödor. [46] 
 Etiskt godkännande av djurförsök 
 – nya former för överprövning. [57] 
 En bättre viltförvaltning med inriktning på älg. [63] 
 Bättre djurskydd – mindre krångel. [86] 
 Miljödepartementet 
 Den nya inskrivningsmyndigheten. [7] 
 Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: 
 Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: 
 Måste man ha tur? 
 Studier av yngre på bostadsmarknaden  
 i svenska städer. 
  
 Rapport nr 3: 
 Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. 
 Rapport nr 4: 
 Unga vuxna på bolånemarknaden. [14] 
  
 Westi naturen och Miljöbalkens försäkringar. [21] 
 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2007. Nu levandes ansvar, framtida generationers frihet. [38] 
 Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter. DVD medföljer. [60] 
 + engelsk översättning. 
 Reach – genomförande och sanktioner. [80] 
 Rovdjuren och deras förvaltning. [89] 
 Näringsdepartementet 
 Trafikinspektionen 
 – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. [4] 
 Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. [18] 
 Auktorisation av patentombud. [27] Tillväxt genom turistnäringen. [32] 
 Släpvagnskörning med  
 B-körkort 
  
 – när kan de nya  
 EU-reglerna 
  börja tillämpas? [33] 
 Den osynliga infrastrukturen 
 – om förbättrad samordning av offentlig  
 IT-standardisering. 
  [47] 
 Organisationsform för VTI och SIKA. [49] Betalningstider i näringslivet. [55] 
 Hamnstrategi – strategiska hamnnoder 
 i det svenska godstransportsystemet. [58] 
 Strategiska godsnoder i det svenska transport- systemet – ett framtidsperspektiv. [59] 
 Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet. [70] 
 Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksam- heter i Banverket och Vägverket. [78] 
 Standarder och tillväxt: en kommenterad forskningsöversikt. Standards and growth: a research review. [83] 
 Vissa metrologifrågor. [97] Förhandsprövning av nättariffer m.m. [99] Territoriellt samarbete inom EU. [105] Lotsa rätt! [106] 
 Kön, makt och statistik. [108] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. 
 Idébok: 
 Jämställd medborgarservice. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. 
 Metodbok: 
 JämStöd Praktika. Metodbok för jäm- ställdhetsintegrering. [15] 
 Rörelser i tiden. [66] 
  
 Id-kort 
  för folkbokförda i Sverige.[100] Samverkan för lokal utveckling. [104] 
 Kulturdepartementet 
 Mångfald är framtiden. [50] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Bättre arbetsmiljöregler II. Skyddsombud, beställaransvar, byggarbetsplatser m.m. [43]