Till statsrådet och chefen för 
 Utbildningsdepartementet 
 Regeringen beslutade den 13 december 2001 att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lägga förslag om Svenska unescorådets verksamhet, arbetsformer och organisatoriska hemvist. Utredaren skulle därvid ge förslag till ny instruktion som preciserar rådets uppgifter (dir. 2001:115). 
 Den 15 januari 2002 förordnade chefen för Utbildnings- departementet, statsrådet Östros, f.d. departementsrådet Andrade att vara särskild utredare. 
 Som experter förordnades fr.o.m. den 25 februari 2002 kansli- rådet Dixon, ämnesrådet Duncan och departe- mentssekreteraren Roberson. 
 Från och med den 2 maj 2002 har rättssakkunnig Kennedy varit förordnad som expert i utredningen. 
 Som sekreterare förordnades fr.o.m. den 1 februari 2002 depar- tementssekreteraren Bender. 
 Utredningen har antagit namnet utredningen om Svenska unescorådet. 
 Härmed överlämnas utredningens betänkande. Utredningens uppdrag är härigenom slutfört. 
 Stockholm i september 2002 
 Andrade 
 Dixon 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 7 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 13 
  
 1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 15 
  
 1.1 
  
 Bakgrund .................................................................................. 
  
 15 
  
 1.2 
  
 Uppdraget................................................................................. 
  
 16 
  
 1.3 
  
 Så har utredningen arbetat....................................................... 
  
 17 
  
 2 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren ........ 
  
 19 
  
 2.1 
  
 Rådet – dess sammansättning, uppgifter, ekonomi och 
  
 kansli ....................................................................................... 
  
 19 
  
 2.2 
  
 Unescos sexårsstrategi som grund för Svenska 
  
 unescorådets arbete.................................................................. 
  
 23 
  
 2.3 
  
 Unescorådets arbete inom de olika programområdena 
  
 under de senaste åren............................................................... 
  
 25 
  
 2.4 
  
 Några slutsatser........................................................................ 
  
 32 
  
 3 
  
 Några jämförelser....................................................... 
  
 35 
  
 4 
  
 Unescos och Unescorådets synlighet ............................ 
  
 37 
  
 4.1 
  
 Undersökning utförd av Unesco ............................................ 
  
 37 
  
 4.2 
  
 Sifoundersökning..................................................................... 
  
 37 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2002:79 
  
 Överväganden och förslag 
  
 5 
  
 Unescorådet............................................................... 
  
 43 
  
 5.1 
  
 Förändringar i Sverige och omvärlden .................................... 
  
 43 
  
 5.2 
  
 Svenska unescorådets uppgifter............................................... 
  
 44 
  
 5.3 
  
 Rådets sammansättning ........................................................... 
  
 49 
  
 5.4 
  
 Mandatperiod............................................................................ 
  
 50 
  
 5.5 
  
 Uppgifter som bör utföras företrädesvis av myndigheter ..... 
  
 51 
  
 5.6 
  
 Unescorådets kansli ................................................................. 
  
 52 
  
 6 
  
 Den permanenta delegationen i Paris............................ 
  
 57 
  
 7 
  
 Regleringsbrevet......................................................... 
  
 59 
  
 8 
  
 Genomförande............................................................ 
  
 63 
  
 9 
  
 Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag ......... 
  
 65 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 Kommittédirektiv................................................................ 
  
 67 
  
 Bilaga 2 De nordiska nationalkommissionerna................................ 
  
 71 
  
 Bilaga 3 Vissa  
 FN-organ 
  med kansli inom Regeringskansliet ........ 
  
 83 
  
 Bilaga 4 En Sifoundersökning bland skolor, bibliotek och 
  
 media om Svenska unescorådet.......................................... 
  
 85 
  
 Bilaga 5 Företrädare för myndigheter som intervjuats som ett 
  
 led i utredningsarbetet ........................................................ 
  
 91 
  
 Bilaga 6 Förslag till ny instruktion i sin helhet................................ 
  
 93 
  
 6 
 Sammanfattning 
 Uppdraget 
 Uppdraget har varit att lägga förslag om Svenska unescorådets verksamhet, arbetsformer och organisatoriska hemvist. 
 Utredaren skall analysera och värdera Svenska unescorådets nuvarande verksamhet bl.a. mot bakgrund av de förändringar som skett i Sverige, i omvärlden och i Unesco. Utredaren skall därvid ge förslag till ny instruktion som preciserar rådets uppgifter. 
 Förslagen 
 Svenska unescorådets uppgifter 
 Unescorådets arbete bör koncentreras till två huvuduppgifter. 
 Den första uppgiften gäller den officiella svenska hållningen gentemot Unesco. Här skall rådets arbete inriktas på att vara rådgi- vande åt regeringen och åt den svenska delegationen till general- konferensen. 
 Uppgiften bör vara att stödja och driva på det pågående reform- arbetet inom Unesco och därigenom förstärka den svenska  
 Unesco-politiken. 
  
 Den andra uppgiften skall vara att hjälpa till med nätverksbygge och kontakter framför allt inom Sverige och att sprida information i Sverige om Unescos uppdrag, mandat och verksamhet liksom om beslut av generalkonferensen. Uppgiften kan karaktäriseras som både upplysningsverksamhet, opinionsbildning och folkbildning. Den förutsätter att var och en av rådets ledamöter har både kraft- fulla kanaler att verka inom och sådan sakkunskap som ger aukto- ritet och legitimitet inom minst ett av Unescos programområden. 
 Det nordiska samarbetet inom Unesco är reglerat i den nuva- rande instruktionen. Sverige är sedan 1995 medlem i EU. EU- 
 7 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2002:79 
  
 samrådet inom  
 Unesco-delegationerna 
  ät etablerat och nödvändigt. Utredningen föreslår att rådet i viktiga frågor skall samråda med även nationalkommissionerna i EU:s medlemsländer. 
 Rådets sammansättning 
 Enligt den nuvarande instruktionen skall Unescorådet bestå av högst 18 ledamöter. Utredningen föreslår att rådet skall bestå av högst 10 ledamöter varav en utses till ordförande. 
 Professionella företrädare för Unescos fyra verksamhetsområden 
 – utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation – bör utses som ledamöter av Svenska unescorådet efter nominering av i första hand Högskoleverket, Riksantikvarieämbetet, Riksarkivet, Sida, Statens kulturråd, Statens skolverk och Vetenskapsrådet. 
 Utöver myndighetsföreträdare bör även företrädare för frivillig- organisationer som verkar inom Unescos områden ingå som leda- möter. De bör utses på grund av personliga meriter efter förslag från berörda organisationer etc. 
 Mandatperiod 
 Hittills har mandatperioden varit normalt tre år. Utredningen före- slår att ledamöterna i rådet i stället normalt utses för fyra år. Det främsta motivet är att denna tid harmonierar och kan synkroniseras med Unescos generalkonferenser. Ledamöterna bör alltså ha till- fälle att delta i två av Unescos generalkonferenser. 
 Uppgifter som bör utföras företrädesvis av myndigheter 
 Uppgifter som väl kan skötas av myndigheter bör överföras till myndigheterna. För Unescorådet gäller detta framför allt administ- rationen av skolnätverket om världsarven men även engagemangen i mässor, utställningar m.m. Regeringen bör uppdra åt den nya skolutvecklingsmyndigheten att i samråd med Riksantikvarieäm- betet överta administrationen av skolnätverket om världsarven från Unescorådet. 
 8 
  
 SOU 2002:79 
  
 Sammanfattning 
  
 Kansliet 
 Den personal som direkt och varaktigt skall ha till uppgift att arbeta för Svenska unescorådet bör framgå av Utbildnings- departementets arbetsordning. En kvalificerad handläggare bör svara för sekreteraruppgifter åt rådet och genom departementsbe- slut med ett tillsvidareförordnande utses som rådets sekreterare (generalsekreterare). 
 Som registrator och ansvarig för rådets diarium bör finnas en assistent på halvtid. 
 Övrig personal som tidigare tillhört Unescorådets kansli bör användas flexibelt och efter politiska prioriteringar av det interna- tionella arbetet. 
 Den permanenta delegationen i Paris 
 Den permanenta delegationen i Paris lyder administrativt under den svenska ambassaden och personalen är anställd av Utrikes- departementet. 
 Ansvaret för  
 Unesco-bevakningen 
  ligger sedan sommaren 2000 på den bilaterala ambassadören. På den permanenta delegationen finns numera endast en på heltid arbetande lokalanställd assistent. Tidigare fanns också en handläggare som arbetade heltid fram till 1999, därefter halvtid på delegationen och halvtid på ambassaden. Under det svenska ordförandeskapet i EU arbetade denne heltid med Unescofrågor. 
 Utredningen föreslår att resurserna vid den permanenta delega- tionen i Paris återställs till den nivå som gällde fram till den 1 januari 2001. 
 Regleringsbrevet 
 I regleringsbrevet bör mål och återrapporteringskrav ses över. Utgångspunkten bör vara Unescorådets uppgift som rådgivande till regeringen. 
 De långsiktiga prioriteringar som Sverige i generalkonferensen fattat beslut om bör följas upp i regleringsbrevet till Unescorådet. Det bör därför finnas en tydlig koppling till Unescos sexårsstrategi. Även rådets arbete inför generalkonferensen det år den äger rum bör framgå av regleringsbrevet eftersom den tar i anspråk stora 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2002:79 
  
 delar av rådets resurser. Regeringen bör vidare uppdra åt Unesco- rådet att vara ett s.k. nationellt  
 EFA-forum 
  som enligt Dakarpla- nen skall bidra till att målen om utbildning för alla nås. 
 Genomförande 
 Regeringen bör under hösten 2002 fatta beslut om ändringar i instruktionen för Svenska unescorådet. Nya ledamöter och eventu- ella omförordnanden bör beslutas därefter så att ledamöterna kan utses fr.o.m. den 1 januari 2003. 
 De ändringar som föreslås i regleringsbrevet beträffande mål, återrapporteringskrav och uppdrag bör beaktas i regleringsbrevet för 2003. 
 Tilldelningen av resurser till delegationen i Paris bör ske så snart som möjligt och senast den 1 juli 2003. 
 Uppdrag till den nya skolutvecklingsmyndigheten bör lämnas inför den 1 mars 2003 då den nya myndigheten börjar sin verksam- het. 
 Eventuella tjänsteorganisatoriska konsekvenser till följd av att vissa uppgifter överförs till myndigheter bör genomföras fr.o.m. den 1 januari 2004. 
 Ekonomiska konsekvenser 
 Utredningen föreslår att medel motsvarande 2 miljoner kr anslås för det nya rådets verksamhet. Jämfört med nuvarande anslag inne- bär förslaget en minskning med ca 1,9 miljoner kr. 
 De medel som frigörs genom rådets nya uppgifter bör omförde- las och under 2003 tas i anspråk för att 
  
 1. 
  
 till en del finansiera den kommitté inom Vetenskapsrådet som av en intern utredning inom Utbildningsdepartementet föreslagits få ett samlat ansvar för Unescos vetenskapliga program, förslagsvis 650 000 kr, 
  
 2. 
  
 överföra vissa medel till de myndigheter som övertar uppgifter från rådet. Främst gäller detta den nya skolutvecklingsmyndighe- ten för övertagandet av arbetet med skolnätverket för världsarvs- undervisning. Men även myndigheter som åtar sig att svara för vissa arrangemang inför mässor m.m. bör kunna tilldelas vissa medel. Sammantaget föreslås förslagsvis 500 000 kr, 
  
 10 
  
 SOU 2002:79 
  
 Sammanfattning 
  
 3. 
  
 finansiera den resurstilldelning till den permanenta delegationen i Paris som föreslagits senast fr.o.m. den 1 juli 2003, förslagsvis 450 000 kr, 
  
 4. 
  
 överföra vissa medel till Utbildningsdepartementets internatio- nella verksamhet för resor m.m. som bl.a. kan avse Unescos verk- samhet, förslagsvis 300 000 kr. 
  
 11 
 Författningsförslag 
 Förslag till 
 förordning om ändring i förordning (1996:646) med instruktion för Svenska unescorådet 
 Härigenom föreskrivs 
 att 2, 3 och 12 §§ förordningen (1996:646) med instruktion för Svenska unescorådet skall ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 § 
 Rådet skall särskilt 
  
 1. 
  
 handlägga sådana ärenden som rådet har tagit emot från Unesco eller som rör Unescos verksamhet och har kommit in från svenska myndigheter, insti- tutioner, organisationer eller en- skilda personer, 
  
 2. 
  
 sprida kännedom om be- slut av Unescos generalkonfer- ens, 
  
 3. 
  
 lämna regeringen förslag till delegater till Unescos gene- ralkonferenser, 
  
 4. 
  
 föreslå eller utse represen- tanter till möten som anordnas av Unesco, 
  
 5. 
  
 i Sverige sprida kännedom om och väcka intresse för 
  
 Rådet skall särskilt 
  
 1. 
  
 bistå regeringen med råd, förslag och yttranden i frågor som angår Unescos verksamhet och Sveriges deltagande i denna ver- ksamhet, 
  
 2. 
  
 sprida kännedom om och skapa intresse för Unescos verk- samhet i samverkan med andra berörda organ, 
  
 3. 
  
 handlägga sådana ärenden som rådet har tagit emot från Unesco eller som rör Unescos verksamhet och har kommit in från svenska myndigheter, in- stitutioner, organisationer eller enskilda personer, 
  
 4. 
  
 verka för de åtgärder som anvisas av Unescos generalkonfe- 
  
 13 
 Författningsförslag SOU 2002:79 
  
 Unescos 
  
 program och arbete 
  
 rens och som är ägnade att främja 
  
 genom 
  
 egen upplysningsverk- 
  
 syftet med rådets verksamhet och i 
  
 samhet och i samverkan med 
  
 övrigt ta initiativ till sådana 
  
 andra berörda organ, 
  
 åtgärder, 
  
 6. samarbeta med andra län- 
  
 5.  
 föreslå eller utse represen- 
  
 ders motsvarande nationella råd, 
  
 tanter till möten som anordnas av 
  
 särskilt i de övriga nordiska län- 
  
 Unesco, och 
  
 derna, och 
  
 6. samarbeta med andra länd- 
  
 7. verka för de åtgärder som 
  
 ers motsvarande nationella råd, 
  
 anvisas av Unescos generalkon- 
  
 särskilt i de övriga nordiska 
  
 ferens och som är ägnade att 
  
 länderna  
 och i Europeiska union- 
  
 främja syftet med rådets verk- 
  
 ens medlemsländer 
 . 
  
 samhet och i övrigt ta initiativ 
  
 till sådana åtgärder. 
  
 3 § 
  
 Rådet består av högst arton 
  
 Rådet består av högst  
 tio  
 per- 
  
 personer. En av ledamöterna är 
  
 soner. En av ledamöterna är 
  
 ordförande och högst två är vice 
  
 ordförande och  
 en  
 är vice ord- 
  
 ordförande. 
  
 förande. 
  
 12 § 
  
 Företrädare för Utrikes- och 
  
 Företrädare för  
  
 Kultur-, 
  
 Ut- 
  
 Utbildningsdepartementet får 
  
 rikes- och Utbildningsdeparte- 
  
 närvara vid sammanträden med 
  
 mentet får närvara vid samman- 
  
 rådet och arbetsutskottet. 
  
 träden med rådet och arbetsut- 
  
 skottet. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2003. 
 I bilaga 6 framgår den ändrade instruktionen i sin helhet. 
 14 
 1 Inledning 
  
 1.1 
  
 Bakgrund 
  
 Unesco är Förenta nationernas organisation för utbildning, veten- skap och kultur. Unesco har som mål att bidra till fred och säker- het genom att främja internationellt samarbete inom utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation. Unesco upprättades 1945 och Sverige blev medlem 1950. 
 Majoriteten av Unescos 189 medlemsstater är  
 u-länder. 
  De flesta frågor som behandlas i Unesco har därför ett  
 u-landsperspektiv. 
  Unesco är dock inte en biståndsorganisation. Sverige har genom åren sett Unesco bl.a. som en mötesplats för erfarenhetsutbyte. 
 I Unescos stadga finns en bestämmelse om att varje medlemsstat i organisationen skall inrätta ett nationellt råd för att samordna de viktigaste organen för utbildning, vetenskap och kultur med orga- nisationens verksamhet. Nationella råd skall tjänstgöra som rådgi- vande organ för sitt lands regering och för landets representanter i Unescos organ. 
 En tanke bakom denna bestämmelse är att det internationella samarbetet inom de nämnda områdena behöver förankras i berörda intressegrupper. Unesco är sålunda en organisation som inte enbart berör regeringarnas ansvarsområden. Organisationen skall även uttrycka de intressen och bygga på den kunskap som de grupper vilka arbetar med utbildning, vetenskap, kultur och kommunika- tion kan ha – alldeles oavsett nationell tillhörighet. 
 Unesco skiljer sig därmed från andra internationella organisatio- ner genom att särskilt föreskriva att ett speciellt nationellt organ skall finnas som rådgivande organ och som förbindelseled i frågor av intresse för organisationen. I Sverige har Svenska unescorådet dessa uppgifter. 
 Svenska unescorådet inrättades 1951. Rådet har alltid varit knu- tet till Utbildningsdepartementet. 
 15 
  
 Inledning 
  
 SOU 2002:79 
  
 1.2 
  
 Uppdraget 
  
 Uppdraget har varit att lägga förslag om Svenska unescorådets verksamhet, arbetsformer och organisatoriska hemvist. 
 Direktiven ger följande riktlinjer för utredningen: 
 Utredaren skall analysera och värdera Svenska unescorådets nu- varande verksamhet bl.a. mot bakgrund av de förändringar som skett i Sverige, i omvärlden och i Unesco. Det kan t.ex. gälla rådets satsning på utbildning om mänskliga rättigheter och rådets utåtriktade verksamheter. Det kan även gälla rådets arbete inom Unescos olika programsektorer och kontakterna med de nationella kommittéerna för de vetenskapliga programmen. I direktiven nämns även rådets arbete med uppföljningen av Stockholmskonfe- rensen 1998 om Kulturpolitik för utveckling och frågor om upp- följning av Unescos konventioner. 
 Personalen vid rådets kansli är anställd av Regeringskansliet och rådets kansli är en integrerad del av Utbildningsdepartementets internationella sekretariat. Unescorådet är samtidigt en fristående myndighet. Utredaren skall redovisa för- och nackdelar med kans- liets placering och lämna förslag till dimensionering. 
 Utredaren skall också studera samarbetet mellan den permanenta delegationen vid Unescos högkvarter och Unescorådet, departe- ment, myndigheter och frivilligorganisationer samt resursbehovet vid den permanenta delegationen. 
 Unescorådet håller tät kontakt med de nordiska Unesco- kommissionerna bl.a. inför möten med Unescos styrelse och gene- ralkonferens. Utredningen skall bedöma hur rådets arbetsinsatser inför Unescos styrelsemöten påverkar den nationella verksamhe- ten. 
 Utredningen skall vidare studera och värdera resultaten av rådets samarbete och kontakter med olika departement, myndigheter och frivilligorganisationer och med andra nationella kommissioner. 
 Mot bakgrund av de bedömningar utredaren gör, skall redovis- ningen också innehålla förslag till ny instruktion för Svenska unescorådet. 
 Utredningens direktiv har tagits in som  
 bilaga 1 
 . 
 16 
  
 SOU 2002:79 
  
 Inledning 
  
 1.3 
  
 Så har utredningen arbetat 
  
 Utredningsarbetet har bedrivits i nära kontakt med de experter inom Kulturdepartementet och Utbildningsdepartementet som biträtt utredningen. Jag har även inhämtat synpunkter och erfaren- heter från myndigheter såsom Högskoleverket, Riksantikvarie- ämbetet, Sida, Statens Kulturråd och Statens Skolverk. 
 Unescorådets kansli har bidragit med värdefull information. Ordföranden och ledamöterna i Unescorådet har liksom hela kans- lipersonalen haft möjlighet att framföra erfarenheter och syn- punkter med anledning av uppdraget. 
 Utredningen har tagit del av rapporten  
 Unescos vetenskapliga program i Sverige – en översyn  
 som utarbetats inom den forskningspolitiska enheten vid Utbildningsdepartementet. 
 En del av uppdraget har varit att studera andra nationella kom- missioner, särskilt de nordiska. Detta har skett genom studiebesök i Helsingfors, Köpenhamn, Oslo och Reykjavik och där över- läggningar ägt rum med representanter för de nordiska Unesco- kommissionerna och berörda ministerier. I  
 bilaga 2  
 beskrivs närmare de nordiska nationalkommissionerna. 
 Vidare har jag - genom en av experterna - inhämtat information om hur några andra  
 FN-organ 
  med kansli inom Regeringskansliet arbetar. Informationen återges i  
 bilaga 3 
 . 
 Utredningen har låtit genomföra en Sifoundersökning om syn- ligheten och kunskapen om Unesco och Svenska unescorådet. En närmare redogörelse för resultatet finns i  
 bilaga 4 
 . 
 I frågor som gäller den permanenta delegationen i Paris har jag samrått med ansvarig handläggare i UD. Sekreteraren och en av experterna har också besökt Unesco i Paris och träffat represen- tanter för den permanenta delegationen. 
 En förteckning över de personer som utredningen överlagt med finns i  
 bilaga 5 
 . 
 17 
  
 2 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 2.1 
  
 Rådet – dess sammansättning, uppgifter, ekonomi och kansli 
  
 Sammansättning 
 Enligt den nu gällande instruktionen kan rådet bestå av högst 18 personer. Det nuvarande Unescorådet har 16 ledamöter. De är ut- sedda för perioden  
 1999–2001. 
  I samband med att beslutet fattades om översyn av rådet förlängdes mandatperioden med ytterligare ett år. 
 Sju av ledamöterna är företrädare för riksdagspartierna. Fem ledamöter är verksamma inom media. Av de övriga kommer en från vardera utbildnings- resp. vetenskapsområdet, en från ungdomsor- ganisationerna och en från en facklig organisation. 
 Inom rådet finns – förutom ett arbetsutskott – en arbetsgrupp för utbildning och en grupp för att göra Unesco och rådet mer synliga. 
 Rådet sammanträder  
 8–10 
  gånger årligen. 
 Uppgifter 
 Unescorådet ser som en av sina viktigaste uppgifter att göra Unescos verksamhet liksom sitt eget arbete mer känt i Sverige och har de senaste åren fokuserat verksamheten på utbildning om mänskliga rättigheter. 
 Vid rådsmötena rapporteras från de möten som ledamöterna och kansliet deltagit i, i Sverige och utomlands. Som regel finns också skriftliga rapporter från dessa möten. Deltagande i mässor, främst bok- och biblioteksmässan, återkommer också regelbundet på rådets dagordning. Rådet diskuterar bl.a. vilka seminarier och 
 19 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 SOU 2002:79 
  
 möten som skall anordnas, vilka som skall medverka och vilka marknadsföringsinsatser som behövs. 
 Andra ärenden på dagordningen är planeringen av olika Unesco- dagar som t.ex. världsbokdagen, pressfrihetsdagen och internatio- nella poesidagen. Unescorådet deltar med egna aktiviteter eller stö- der andra organisationer som medverkar. 
 Till rådets kansli inkommer regelbundet ansökningar om eko- nomiskt bidrag för olika projekt, deltagande i konferenser m.m. Ansökningarna gäller bl.a. bidrag för reskostnader för enskilda per- soner och experter som bjudits in av Unesco till möten eller lik- nande. Det kan också vara föreningar och organisationer som arbetar med frågor inom Unescos områden, som söker stöd till projekt då man också medverkar till att göra Unesco eller rådet mer kända. Ett förslag till beslut vid rådsmötet föreligger för dessa ärenden från rådets arbetsutskott eller ordförande. Dessutom inkommer från Unesco i Paris begäran om nomineringar till olika priser och utmärkelser som Unesco har inrättat. Rådet tar ställning till om förslag till kandidater skall lämnas. 
 De av rådet särskilt prioriterade frågorna – satsningen på synlig- het och utbildningen om mänskliga rättigheter – tas upp vid varje rådsmöte. Rådet värderar de initiativ som tagits och diskuterar vilka ytterligare satsningar som bör ske. 
 Unescos generalkonferens möts vartannat år. De år generalkon- ferensen äger rum är denna en stående punkt på rådets dagordning. Generalkonferensen fattar beslut om program och budget och väl- jer hälften av de 58 länder som skall ingå i Unescos styrelse under kommande fyraårsperiod. Generalkonferensen fattar också beslut om rekommendationer och konventioner. 
 Rådet medverkar i arbetet inför generalkonferensen bl.a. genom att ge förslag till instruktion till den svenska delegationen. Vidare ingår flertalet av rådets medlemmar i den svenska delegationen och deltar i programkommissionernas arbete. 
 Rådet har ett omfattande samarbete med övriga nordiska natio- nalkommissioner. 
 Rådet samarbetar med tjänstemän inom departement och myn- digheter samt med frivilligorganisationer. De departement som rådet oftast har kontakter med är  
 Utrikes-, 
  Kultur- och Utbild- ningsdepartementen men rådet har även i vissa frågor kontakter med  
 Justitie-, 
  Närings- och Miljödepartementen. Bland myndig- heterna är det främst Skolverket, Kulturrådet, Sida och Riksarkivet. Rådet har också kontakt med ett  
 60-tal 
  frivilligorganisationer. 
 20 
  
 SOU 2002:79 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 Kontakterna tar sig olika former. Ett exempel är när Unesco- rådet inbjuder myndigheter och organisationer att lämna syn- punkter på ett från Unesco utsänt frågeformulär med förslag till kommande verksamhet. Synpunkterna tas upp i det svenska svaret som bereds med UD och Kulturdepartementet innan föredragning sker för ansvarig statssekreterare i Utbildningsdepartementet. 
 Det händer också att Unesco vänder sig direkt till en person, myndighet eller organisation och ber om medverkan i ett projekt. Rådet informerar då den tillfrågade om uppdraget och också om eventuella svenska ståndpunkter av betydelse för uppdraget. 
 Dessutom har rådet stort behov av samarbetspartners i sin egen verksamhet. När rådet t.ex. anordnar konferenser och seminarier genomförs de som regel tillsammans med en myndighet eller en organisation. 
 Ekonomi 
 För år 2002 har regeringen anvisat totalt 38 576 000 kr för Sveriges medlemskap i Unesco m.m. Av anslaget avser 34 600 000 kr års- bidraget till Unesco samt övriga bidrag och avgifter. Återstoden, 3 976 000 kr, utgör förvaltningsdelen av anslaget och är avsedda för  
 utrednings-, 
  informations- och programverksamhet inklusive möten samt resor. Anslaget för 2001 uppgick till ungefär samma belopp. 
 Ungefär en tredjedel av förvaltningsdelen av anslaget används för ordförandens, ledamöternas och kanslipersonalens resor och delta- gande i olika möten. Kostnader för information såsom skrifter, prenumerationer, översättningar och webbsida samt deltagande i mässor kan uppskattas till knappt en tredjedel av det totala ansla- get. Den resterande delen av anslaget används för möten, skolnät- verk, deltagande i olika  
 Unesco-dagar, 
  bidrag till projekt m.m. Exempelvis utbetalades för år 2001 ca 530 000 kr i projektbidrag. 
 En verksamhetsplan upprättas varje år. 
 Således planeras bl.a. följande utåtriktade verksamhet för år 2002. 
 Rådets hemsida skall utvecklas 
 Fem titlar skall ges ut i skriftserien 
 Satsningen på utbildning om mänskliga rättigheter fortsätter, bl.a. genom en utställning i Kulturhuset under april månad 
 Under bok- och biblioteksmässan i september bör rådet anordna två seminarier. 
 21 
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren SOU 2002:79 
 Kostnaderna för den utåtriktade verksamheten uppskattas till ca 1 150 000 kronor. 
 Inom ramen för rådets programverksamhet, som bl.a. syftar till att hämta in kunskaper och erfarenheter om Unescos program, föra fram åsikter om programmen och därmed också utveckla dem, pla- neras medverkan i flera möten och konferenser i och utanför Sverige inom Unescos samtliga verksamhetsområden till en kost- nad av 800 000 kr. I detta belopp ingår t.ex. deltagande i nordiska och europeiska möten, möten och seminarier i Sverige (bl.a. för- beredelsearbete inför uppföljningen av Stockholmskonferensen, se s. 29). 
 Dessutom planeras samarbeten med nationalkommissionerna i Slovenien och S:t Lucia om vuxenutbildning och utbildning för alla. Samarbetet kan ta olika former som gemensamma projekt, samar- bete kring utveckling och uppföljning av nationella  
 EFA-planer 
  etc. 
 Rådet avser också utveckla och förbättra sitt samarbete med nationalkommissionerna i Barbados och Sydafrika inom kulturom- rådet, främst i förberedelsearbetet inför uppföljningen av Stock- holmskonferensen. 
 Inom rådet pågår också diskussioner att förstärka samarbetet med andra nationalkommissioner, t.ex. genom att inbjuda dem att medverka i förberedelsearbetet inför Stockholmskonferensen. 
 Kostnaderna för dessa samt övrigt planerat internationellt inklu- sive nordiskt samarbete uppskattas till ca 900 000 kronor. 
 Verksamhetsprogrammet för 2002 i sammandrag 
  
 Utåtriktad verksamhet 
  
 1 150 000 kr 
  
 Programverksamhet 
  
 800 000 kr 
  
 Internationellt samarbete 
  
 900 000 kr 
  
 Nya initiativ, buffert 
  
 1 000 000 kr 
  
 Kansli 
 Personalen vid rådets kansli är anställd av Regeringskansliet och kansliet är en integrerad del av Utbildningsdepartementets inter- nationella sekretariat. På kansliet arbetar fem personer motsva- rande knappt fyra årsarbetare. Dessutom arbetar en handläggare på Gymnasieenheten med Unescorelaterade frågor ca 25 procent. Även Kulturdepartementet och andra sakenheter inom Utbildningsdepartementet är i begränsad omfattning involverade i 
 22 
  
 SOU 2002:79 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 rådsarbetet. En kanslichef, generalsekreteraren, leder kansliets arbete och har det administrativa ansvaret för rådets verksamhet. (Generalsekreterare är den vedertagna benämningen på den person som är administrativt ansvarig för nationalkommissionen. Det är den term som används i den charter som Unesco antagit och som beskriver nationalkommissionernas roll och uppgifter). Kansliet planerar, genomför och följer upp rådets möten. Kansliet deltar också i generalkonferensen samt i många möten i Sverige och utomlands. Administrationen av ett av Unescos skolnätverk ligger också på kansliet. 
 Unescorådet har ett eget diarium och en egen registrator. Årli- gen inkommer ca 200 ärenden. De flesta ärendena kommer från avsändare utomlands, främst Unesco och andra nationalkommis- sioner. Det handlar t.ex. om begäran om uppgifter, överlämnande av rapporter och inbjudningar till möten och konferenser. Knappt en tredjedel kommer från avsändare i Sverige. Av dessa utgör an- sökningar om bidrag till olika projekt ca 35 procent av ärendena. I övrigt handlar de inkomna ärendena från Sverige ofta om förslag till samarbete med Unescorådet och förfrågningar om medverkan av rådet vid olika evenemang, intresseförfrågningar om arbete inom Unesco och begäran om studiebesök. 
  
 2.2 
  
 Unescos sexårsstrategi som grund för Svenska unescorådets arbete 
  
 Unesco arbetar med dels tvåårsprogram, dels en mer långsiktig in- riktning för organisationen för de kommande sex åren, sexårsstra- tegin. Unescos generalkonferens hösten 2001 beslutade om en ny sexårsstrategi. En mycket kort sammanfattning av denna kan ut- tryckas så här: 
 För vart och ett av Unescos fyra programsektorer – utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation – har strategiska mål angi- vits. 
 När det gäller  
 utbildning  
 är en av Unescos viktigaste uppgifter de kommande åren att leda uppföljningen av Dakarkonferensen om utbildning för alla (EFA, education for all). 
 I Dakar fastställdes ett handlingsprogram där regeringarna för- binder sig att se till att de mål som formulerats om utbildning för alla skall uppnås. Målen gäller inte bara utbildning för barn och 
 23 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 SOU 2002:79 
  
 ungdomar. De omfattar även barnomsorg och förskola samt vuxnas utbildningsbehov. 
 Enligt sexårsprogrammet skall varje land sända in en nationell handlingsplan för EFA till Unesco före utgången av 2002. Planen skall innehålla en redogörelse för hur man avser arbeta för att nå de olika målen. 
 För Unescos  
 vetenskapliga  
 arbete betonas frågor om vattenför- sörjning och etiska frågor. 
 När det gäller  
 kultur  
 ges uppföljningen av Stockholmskonferen- sen om Kulturpolitik för utveckling hög prioritet liksom arbetet för att bevara kulturarvet. Stockholmskonferensen antog en hand- lingsplan som riktar sig till regeringar och Unescos generaldirektör. Handlingsplanens mål är att ge kulturpolitiken en nyckelroll för utveckling, att främja skapande och deltagande i kulturlivet, att stärka politik och åtgärder för att skydda och berika kulturarvet – såväl det materiella som det immateriella, det rörliga som det fasta – och stödja kulturindustrier, att främja kulturell och språklig mång- fald i och för informationssamhället och att ställa ökade personella och ekonomiska resurser till förfogande för kulturutveckling. 
 Inom  
 kommunikationsområdet  
 betonas arbetet med att främja pressfriheten. 
 Sexårsstrategin gäller för åren  
 2002–2007. 
  
 Ett Sidaprojekt 
 I detta sammanhang har jag noterat att Sida sedan våren 2002 arbetar med ett projekt som anknyter till Unescos sexårsstrategi. Syftet med projektet är att utarbeta ett förslag till strategi för Sveriges utvecklingssamarbete med Unesco under perioden  
 2003–2007. 
  Liknande strategier har utarbetats för andra  
 FN-organ 
  bl.a. WHO, UNICEF och ILO. Målet är att de olika  
 FN-strategi- 
  erna skall utgöra en integrerad helhet som främjar ett genomtänkt, konsistent och förankrat agerande från svensk sida i de olika FN- organen. Unescos nuvarande tvåårsprogram och sexårsstrategi är några av utgångspunkterna för projektgruppen. Arbetet med  
 Unesco-strategin 
  beräknas vara avslutat under november månad 2002 varefter ett förslag överlämnas till regeringen. Projektet kan leda till att ett biståndsavtal upprättas med Unesco. Ett sådant avtal kan komma att påverka Unescorådets arbete. 
 24 
  
 SOU 2002:79 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 2.3 
  
 Unescorådets arbete inom de olika programområdena under de senaste åren 
  
 Den följande redovisningen bygger huvudsakligen på den informa- tion utredningen fått från Unescorådets kansli. 
 Utbildning om mänskliga rättigheter 
 Unescorådet beslutade hösten 1998 att lyfta fram utbildning om mänskliga rättigheter som högsta prioritet. FN hade proklamerat perioden  
 1995–2004 
  som ett årtionde för utbildning om mänskliga rättigheter. Sverige och Finland hade i Unescos styrelse ( Sverige hade en styrelseplats  
 1995–1999 
  och Finland  
 1997–2001) 
  verkat för att Unesco borde förstärka och utveckla sina insatser för utbild- ning om mänskliga rättigheter. 
 Rådet lät år 2000 producera en bok, Utrymme, som riktar sig till ungdomar. Tjugo unga skribenter skrev artiklar med anknytning till FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och 32 ungdomar världen över öppnade dörren till sina privata rum. Boken presenterades vid bok- och biblioteksmässan 2000. Hösten 2000 förelåg också en ny svensk översättning av Unescos skrift, Mänsk- liga rättigheter – frågor och svar. Skriften ger grundläggande in- formation om de viktigaste människorättsinstrumenten, förfaran- dena för deras genomförande och internationella organisationers aktiviteter för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. Även denna skrift presenterades vid bok- och biblioteksmässan 2000. 
 Temat i boken Utrymme användes av Arbetets museum i Norrköping som tillsammans med Unescorådet gjorde en utställ- ning om ungdomars rum och mänskliga rättigheter. Boken använ- des också under ett stort scoutläger i Sverige, Scout 2001, där mer än 25 000 scouter från hela världen deltog. Unescorådet har också låtit utarbeta en studiehandledning till boken. Hösten 2001 var boken återigen ett tema vid bok- och biblioteksmässan i Göteborg. En nytryckning av boken gjordes hösten 2001 och sändes sedan ut till alla elever i årskurs 1 i gymnasieskolan. Rådet har senare startat en webbsida för Utrymme. Där finns bokens bilder och texter, men också – tack vare ett samarbete med Sveriges Radio P1- dokumen- tärprogram om ungdomar och mänskliga rättigheter. Under våren 2002 gjordes en satsning i Stockholm på Kulturhuset. 
 25 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 SOU 2002:79 
  
 Rådet har vidare inlett kontakter med Unesco i syfte att göra en internationell (engelsk) version av Utrymme att sprida över värl- den. 
 Kostnaderna för att ta fram boken, skriften, studiehandled- ningen, affischer och utställningen på Arbetets museum kan upp- skattas till ca 2,5 miljoner kronor under  
 2000–2001. 
  För projektet har Unescorådet erhållit 950 000 kronor i särskilt regeringsbeslut. Övriga kostnader har finansierats genom rådets anslag. Totalt har boken tryckts i 15 000 exemplar. Därtill kommer den särskilda skolupplagan som tryckts i 125 000 exemplar. 
 Rådets utåtriktade verksamhet 
 Svenska unescorådet deltar regelbundet i olika mässor. Sedan 1996 har rådet deltagit i bok- och biblioteksmässan med egen monter. Rådet har också deltagit i och även anordnat seminarier. Kostna- derna för deltagande i bok- och biblioteksmässan år 2000, det år då boken Utrymme lanserades, beräknas till 755 000 kronor. År 2001 uppgick kostnaderna till ca 385 000 kronor. 
 1979 startade rådet en skriftserie.  
 3–6 
  skrifter per år sänds gratis till mer än 1 100 prenumeranter och finns i både pappersform och digital form. Målgruppen är främst skolor och bibliotek samt all- mänheten med intresse för Unescos områden. Totalt har ett hund- ratal skrifter tagits fram, t.ex. Folkbiblioteksmanifestet Skolbib- lioteksmanifestet, Världsarvskonventionen och Salamancadeklara- tionen om undervisning av elever med behov av särskilt stöd. 
 1997 öppnade rådet en egen hemsida. 
 Utbildning för alla 
 Enligt Dakarplanen har regeringarna huvudansvaret för att natio- nella s.k.  
 EFA-planer 
  utarbetas. I Sverige utarbetas  
 EFA-planen 
  i samarbete mellan Utbildningsdepartementet och Unescorådet. Dessutom skall nationella s.k.  
 EFA-fora 
  upprättas för att bidra till att målen om utbildning för alla nås. Berörda ministerier och frivil- ligorganisationer skall vara representerade i dessa fora. I Sverige fungerar Unescorådet i realiteten som ett sådant nationellt forum. Rådet har inbjudit företrädare för Utbildningsdepartementet, Skolverket, Sida och ett flertal frivilligorganisationer att delta i 
 26 
  
 SOU 2002:79 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 arbetet. Unescorådet har också inlett ett samarbete med länderna runt Östersjön om gemensamma projekt med anknytning till EFA. Samarbetet leds av Lettland, Litauen och Sverige. 
 Skolsamarbete 
 Redan 1953 startade Unesco ett skolnätverk – Associated Schools Project (ASP). Syftet var att genom konkreta utbildningsprojekt i skolor verka för mänskliga rättigheter och demokrati. I dag omfat- tar nätverket fler än 7 000 skolor i 170 länder däribland Sverige. Skolorna får viss information från Unesco centralt men Unesco ger inget finansiellt stöd till skolorna. 
 Baltic Sea Project (BSP) startade 1989 som en del av ASP med målsättningen att öka miljömedvetenheten bland elever i Östersjö- regionen. Nu är Baltic Sea Project modell för liknande projekt över hela världen som t.ex. Donauprojektet, Medelhavsprojekten och Karibiska projektet. I varje land finns en koordinator för det natio- nella nätverket. Det finns också en internationell koordinator som håller samman nätverket mellan länderna. I BSP deltar drygt 200 skolor från länderna runt Östersjön. Knappt 60 av dessa är svenska skolor. Skolverket svarar för samordningen av projektet i Sverige. 
 För att skapa engagemang för och intresse kring bevarandet av världsarvet beslöt Unesco 1995 att inleda ett skolsamarbete med uppgift att arbeta i ett nätverk med objekten på Unescos världs- arvslista. Svenska unescorådet tog år 1996 initiativ till svenskt deltagande i projektet. Skolor i fysisk närhet av världsarvsobjekten deltar i projektet t.o.m. utgången av 2002. Kring varje världsarvsobjekt har en grupp bildats bestående av företrädare för museer, bibliotek, skolor, världsarvsansvariga, kommunen m.fl. 
 En svensk version av Unescos lärarhandledning om världsarvet kommer att utarbetas under 2002. För närvarande arbetar 22 svenska skolor med världsarven. En person vid rådets kansli svarar för samordningen av nätverket och gör bl.a. omfattande informa- tionsinsatser om världsarven till skolorna. Rådet har tagit fram en broschyr i skriftserien med världsarvskonventionen och de svenska världsarvsobjekten m.m. Rådet eftersträvar att göra världsarvsun- dervisningen till en mer etablerad del av utbildningsväsendet efter projektperiodens slut vid utgången av år 2002. Inför världsarvskon- ventionens  
 30-årsjubileum 
  i november 2002 planerar rådet en över- syn av vunna erfarenheter av världsarvsundervisning. 
 27 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 SOU 2002:79 
  
 Högre utbildning 
 Inom den högre utbildningen har Unescorådets insatser under senaste år främst bestått i att anordna en konferens i Stockholm, våren 1999, som uppföljning till en världskonferens som Unesco arrangerade hösten 1998. Temat var  
 Internationell politik för högre utbildning, kan Sverige påverkas och påverka?  
 Unescorådet anordnade också vid generalkonferensen 1999 en paneldiskussion om högre utbildning i utvecklingsländer. Diskussionen grundades på en rapport som utarbetats av Unesco och Världsbanken. 
 Vetenskap 
 Inom Unesco finns fem stora vetenskapliga program. Programmen är inte tidsbegränsade. Genom särskilda åtgärder försöker man garantera ett nära samarbete med de olika ländernas vetenskaps- samhällen. Sålunda finns för varje program en internationell kom- mitté bestående av forskare från ett representativt urval medlems- länder. Unescos vetenskapliga program är inte forskningsfinansie- rande. För vart och ett av programmen skall det i varje land finnas en nationell kommitté med uppgift att vara förbindelselänk mellan berörda forskare i landet och  
 Unesco-sekretariatet 
  i Paris. 
 Ansvaret för de vetenskapliga programmen i Sverige har varit splittrat. I samband med att en ny organisation för forsknings- finansiering trädde i kraft den 1 januari 2001 aktualiserades frågan hur svensk medverkan i Unescos vetenskapsprogram skulle organi- seras i fortsättningen. En rad frågor om ansvarsfördelning, budget- ansvar, medverkan av andra centrala myndigheter hade väckts. En intern utredning gjordes därför under våren 2002 inom Utbildningsdepartementet. I rapporten  
 Unescos vetenskapliga program i Sverige – en översyn  
 föreslås att ett samlat ansvar för de svenska kontakterna med och samverkan inom Unescos fem veten- skapliga program bör ges till Vetenskapsrådet. En kommitté för samverkan med Unescos vetenskapsprogram bör inrättas av Veten- skapsrådet enligt riktlinjer från regeringen och administrativt kny- tas till Vetenskapsrådets kansli. Kostnaderna beräknas till  
 1,2–1,5 
  miljoner kr. Förslaget är överlämnat till Unescorådet för beredning och har remissbehandlats. 
 Kontakterna mellan Svenska Unescorådet och de svenska veten- skapskommittéerna har under senare tid varit mycket begränsade. 
 28 
  
 SOU 2002:79 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 Kultur 
 Unescorådets största insats på senare tid på kulturområdet var medverkan inför kulturkonferensen i Stockholm 1998. Grundidé- erna till konferensen kom från rapporten  
 Vår skapande mångfald  
 som en världskommission under ledning av FN:s förre generalsek- reterare Javier Pérez de Cuéllar arbetat fram på uppdrag av FN och Unesco. En av rapportens viktigaste slutsatser är att kulturbegrep- pet måste vidgas till att omfatta även livsstilar, etik och mänskliga rättigheter. Konferensen samlade över 2 300 deltagare från hela världen varav 130 ministrar och resulterade i en handlingsplan. Pla- nen är en lista över konkreta åtgärder som Unescos medlemsländer och Unesco rekommenderas att genomföra för att göra kulturpoli- tiken mer central. 
 Svenska unescorådet anordnade 1999 ett seminarium i Gällöfsta, Uppland, för att diskutera Stockholmskonferensens resultat. Bland annat definierades förslag till verktyg hur kulturpolitik och kul- turpolitisk forskning skulle kunna utformas. Några av dessa finns nu med i Unescos allmänna deklaration om kulturell mångfald. Unescorådet har också tagit initiativ till att nätverk i kulturpolitisk forskning etableras. Uppdrag gavs hösten 2000 till högskolan i Borås att bygga upp ett sådant nätverk. En redovisning lämnades under sommaren 2002 och bereds nu av rådets kansli. 
 Unescorådet planerar en uppföljningskonferens som beräknas äga rum våren 2003 och har hittills avsatt 50 000 kronor till förbe- redelserna under 2002. 
 Som en uppföljning av Stockholmskonferensen bildades på ministernivå ett internationellt nätverk för kulturpolitik (INCP). Nätverket fungerar som ett forum genom vilket nationella kultur- ministrar kan utbyta erfarenheter och åsikter om aktuella kulturpolitiska frågor med särskilt fokus på främjandet av den kulturella mångfalden. Nätverket består i dag av 45 kulturministrar och sammanträder i form av årliga ministermöten. Unescorådet har ingen roll i nätverkets arbete utan det sköts helt genom Kultur- departementet. 
 Kommunikation 
 1995 anordnade Svenska unescorådet tillsammans med Unesco och Unicef och svenska Unicefkommittén ett möte om våld i medier 
 29 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 SOU 2002:79 
  
 och barnens rättigheter. Mötet förordade att ett informations- och dokumentationscentrum inrättas för dessa frågor. Ett sådant inrättades vid Göteborgs universitet 1998, Nordicom (Nordiska Dokumentationscentralen för Masskommunikationsforskning). Nordicom har till uppgift att sprida information om medie- och kommunikationsforskning i de nordiska länderna samt att ansvara för grundläggande dokumentation av medieutvecklingen i Sverige. 
 Våren 2001 anordnade Unescorådet tillsammans med Worldview Sweden, en frivilligorganisation inom kommunikationsområdet, ett seminarium om media och demokrati. Det hölls i Stockholm. Ett  
 70-tal 
  personer deltog – flertalet var journalister. 
 Det nordiska samarbetet 
 Årligen genomförs möten mellan de nordiska  
 Unesco-kommissio- 
  nerna då frågor av allmänt intresse behandlas. Vartannat år (de år det inte är generalkonferens) möts större grupper med deltagare från alla rådets sakområden för gemensamma diskussioner. Då dis- kuteras svaren på ett från generaldirektören utsänt frågeformulär om Unescos inriktning de kommande åren. Inför generalkonferen- sen anordnas fler möten då man ytterligare planerar arbetet inför och under generalkonferensen. 
 De år då generalkonferens hålls träffas vid flera tillfällen en mindre krets, främst ordförande och sekreterare, för att diskutera olika ställningstaganden, t.ex. valfrågor, inför generalkonferensen. I dessa möten deltar även de permanenta delegaterna eller de biträ- dande permanenta delegaterna. 
 Vid sedan av dessa möten träffas ordförandena och sekreterarna ett par gånger om året för att gå igenom verksamheten under det kommande året. 
 Under generalkonferensen träffas de nordiska delegaterna regel- bundet. De nordiska delegaterna kan ibland hålla inlägg å fem län- ders vägnar. Man stöder också varandras inlägg. 
 I Unescos styrelse finns som regel en nordisk representant. Sverige var representerat i styrelsen mellan åren 1995 och 1999. Under dessa år drev Sverige främst – förutom frågan om utbildning om mänskliga rättigheter – även frågan om Unescos synlighet. För närvarande sitter Island i styrelsen. Styrelserepresentanten backas upp av samtliga nordiska länder. Enligt praxis närvarar övriga nor- diska nationalkommissioner vid styrelsemötena i Paris. Även förbe- 
 30 
  
 SOU 2002:79 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 redelserna inför styrelsemötena engagerar såväl rådet som kansliet i stor utsträckning. 
 Ett speciellt inslag i rådets verksamhet är den arbetsfördelning som överenskommits mellan de nordiska  
 Unesco-råden. 
  Denna arbetsfördelning av den allmänna bevakningen av olika arbetsområ- den innebär att Sverige för närvarande svarar för utbildningsområ- det. 
 Det nordiska samarbetet har uppmärksammats inom Unesco. Det anses unikt inom  
 FN-samarbetet. 
  Det har jag erfarit såväl genom kontakterna med de nordiska nationalkommissionerna som genom samtal med den permanenta delegationen i Paris. 
 Internationella konventioner 
 Inom Unescos verksamhetsområden har Sverige undertecknat föl- jande konventioner: 
 Utbildning 
  
 o  
 Konvention mot diskriminering i utbildning (1960, Sverige 1968). Ansvarigt departement: Utbildningsdepartementet 
  
 o  
 Konvention om erkännande av studier, betyg och examina avseende högre utbildning i stater som tillhör Europaregionen inom Unesco (1979, Sverige 1984). Ansvarigt departement: Utbildningsdepartementet 
  
 o  
 Konvention om erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning i Europaregionen, Lissabonöverenskommelsen (1997, Sverige 2001). Ansvarigt departement: Utbildnings- departementet 
 Miljö 
  
 o  
 Konvention om våtmarkers internationella betydelse, speciellt häckningsplatser för sjöfågel ( 1971, Sverige 1984) Ansvarigt departement: Miljödepartementet 
 Kultur 
  
 o  
 Överenskommelse om import av  
 undervisnings-, 
  vetenskaps- och kulturellt material, Florensöverens- kommelsen (1950, Sverige 1952) Ansvarigt departement: Kulturdepartementet 
 31 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 SOU 2002:79 
  
 o 
  
 Konvention om skydd för kulturföremål i händelse av väpnad konflikt, Haagkonventionen (1954, Sverige 1984). 
  
 Ansvarigt departement: Kulturdepartementet 
  
 o 
  
 Konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, Världsarvskonventionen (1972, Sverige 1985). Ansvarigt departement: Kulturdepartementet 
  
 Unescorådet har ingen roll i beredningen i samband med att Sverige skall underteckna konventionerna. Den sköts av UD och fackdepartementen. Rådets uppgift är framför allt att se till att konventionerna finns tillgängliga. 
  
 2.4 
  
 Några slutsatser 
  
 Svenska unescorådet har en bred verksamhet som både omfattar bokutgivning, deltagande i mässor, utgivning av skrifter, administ- ration av skolnätverk, anordnande av konferenser och seminarier. Därtill kommer alla kontakter med Unesco i Paris som t.ex. inne- bär att besvara frågeformulär, lämna rapporter av olika slag, ta emot och vidarebefordra information samt inte minst arbetet i samband med generalkonferensen. 
 Det nordiska samarbetet är väl etablerat men det tar också stora resurser i anspråk. Som framgått träffas ordförande och sekreterare minst ett par gånger om året. Även möten med fler deltagare före- kommer regelbundet. Mötena pågår i regel minst två dagar. Dess- utom träffas företrädare för alla nordiska nationalkommissioner vid Unescos styrelsemöten som äger rum två gånger per år. Betydande tid läggs således ned på de nordiska kontakterna genom besök på plats. Modern informationsteknik (TV- och videokonferenser, Internet) borde utnyttjas mer för att effektivisera och ekonomisera samarbetet. 
 Rådets satsning på utbildning om mänskliga rättigheter är både omfattande och konsekvent. Den innehåller många olika delar. Boken Utrymme har tagits fram av rådet med bl.a. en särskild upp- laga riktad till skolor. Rådet har också låtit utarbeta en studiehand- ledning till boken. En särskild webbsida för Utrymme har startats. Kontakter har tagits för att översätta boken till engelska. En mängd insatser har också genomförts för att presentera boken och göra den känd genom mässor, utställningar m.m. Rådet har vidare låtit göra en ny översättning av Unescos skrift om mänskliga rät- 
 32 
  
 SOU 2002:79 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 tigheter. Sammantaget har ett betydande arbete lagts ned från såväl rådet som kansliet. Mycket stora ekonomiska resurser har satsats på utbildning om mänskliga rättigheter. 
 Administrationen av Unescos skolnätverk om världsarven är en stor uppgift för rådets kansli och kräver omfattande informations- insatser. 
 Rådet lägger också ner betydande resurser på deltagande i mäs- sor. Någon uppföljning eller utvärdering av denna verksamhet har inte skett. Rådet har heller inte fastställt några riktlinjer för hur ekonomiska bidrag till olika projekt skall beviljas. 
 Jag kan vidare konstatera att av Unescos olika verksamhetsområ- den har rådet prioriterat utbildning. Inom områdena kultur och kommunikation består rådets insatser främst i att anordna konfe- renser och seminarier. Däremot är Unescorådet mycket lite enga- gerat inom det vetenskapliga området. 
 Bredden i rådets verksamhet är tydlig men det är betydligt svå- rare att se hur de olika delarna i verksamheten hänger ihop. Det är också något som påtalats vid mina kontakter med myndigheter. 
 Vid dessa kontakter har jag noterat att Unescorådets verksamhet är relativt okänd. Myndigheterna har inte sällan direkta kontakter med Unesco utan att Svenska unescorådet är involverat. Skolverket sitter t.ex. med i en arbetsgrupp om utbildningsstatistik. Hög- skoleverket deltar i ett arbete om erkännandefrågor. Riksantikva- rieämbetet har direktkontakter med Unesco när det gäller konven- tionsfrågor. Sida Sarec har kontakter med Unesco när det gäller forskning och högre utbildning i  
 u-länder. 
  Myndighetsföreträdarna har i flera fall framfört att vissa Unescofrågor skulle bli mer synliga om de kunde föras ut genom en myndighet. Myndigheten skulle också kunna tillföra kunskaper och erfarenheter som främjar Unescoarbetet. 
 Jag efterlyser därmed en tydligare ambition från rådet att bygga upp ett strukturerat och målinriktat samarbete med bl.a. nationella myndigheter. Jag inser det nödvändiga i att ett organ som Svenska unescorådet kan arbeta både flexibelt och kreativt. Detta utesluter emellertid på intet sätt behovet av en verksamhetsplan som tydligt pekar ut de odiskutabelt viktiga uppgifterna för ett år framåt. Verksamhetsprogrammet för 2002 har brister i prioritering och tydlighet. Verksamhetsplanen bör i framtiden redovisa vilka samarbetspartners rådet skall vidtala och vilka ekonomiska och personella resurser som skall avsättas. För att löpande säkra arbetets kvalitet bör sådana verksamhetsplaner följas upp och 
 33 
  
 Svenska unescorådets verksamhet de senaste åren 
  
 SOU 2002:79 
  
 resultatet värderas varje år som grund för nästkommande års verksamhetsplanering. 
 34 
 3 Några jämförelser 
 I bilaga 2 beskrivs närmare de nordiska nationalkommissionerna. I bilaga 3 redovisas fakta om några andra  
 FN-organ 
  som har sina kanslier förlagda till Regeringskansliet. I detta kapitel redovisar jag mina slutsatser vid en jämförelse med Svenska unescorådet. 
 De nordiska länderna 
 Några slutsatser 
 Vid en jämförelse med de nordiska länderna finner jag både skillna- der och likheter. Norge förefaller vara det land som mest liknar Sverige när det gäller prioriteringar och bredden i verksamheten. 
 Frågan om Unescos synlighet är uttalat högprioriterad också i Norge men även i övriga nordiska länder är det en angelägen fråga. 
 Det är endast i Sverige och i Norge som  
 Unesco-kommissionen 
  är direkt involverad i skolnätverken. I Finland och i Danmark ligger ansvaret hos myndigheter eller institutioner. 
 I Norge liksom i Sverige är deltagande i mässor en viktig uppgift för kommissionen. Sverige tycks dock vara ensamt om att ägna sig åt bokproduktion och regelbunden skriftproduktion. 
 Norge liksom Sverige ger bidrag till projekt som stöder Unescos arbete. 
 När det gäller kommissionens sammansättning är Sverige ensamt om att ha politiker i rådet. En annan iakttagelse som jag gjort är att i de övriga nordiska länderna är de ledamöter som företräder de olika områdena av Unescos verksamhet personer på hög nivå som har en myndighet eller institution bakom sig. Vid de nordiska besöken har just vikten understrukits av att ledamöterna har egna kanaler och nätverk. 
 35 
  
 Några jämförelser 
  
 SOU 2002:79 
  
 Personalstyrkan vid kommissionernas kanslier i de nordiska län- derna varierar, från en generalsekreterare som får stöd av kolleger inom enheten, till närmare sju årsarbetskrafter. 
 International Labour Organisation (ILO), World Health Organisation (WHO) och Food and Agriculture Organisation (FAO) 
 Några slutsatser 
  
 ILO-kommittén 
  och  
 FAO-kommittén 
  styrs liksom Svenska unescorådet av en instruktion medan samrådsgruppen för WHO inte har någon motsvarande reglering. Jämfört med Svenska unescorådet kan jag konstatera att de båda kommittéerna har färre ledamöter. Jämförelsen med Unescorådet visar också att kommit- téerna och samrådsgruppen har glesare sammanträden och att myndigheter deltar aktivt i arbetet. Jag kan även konstatera att dessa  
 FN-organ 
  har mer begränsade kansliresurser. 
 36 
  
 4 
  
 Unescos och Unescorådets synlighet 
  
 4.1 
  
 Undersökning utförd av Unesco 
  
 I februari 2001 lät Unesco genomföra en begränsad undersökning om Unesco. I fyra länder – Indien, Kanada, Storbritannien och Sverige – intervjuades ett trettiotal personer från resp. land och som alla var framstående opinionsbildare verksamma inom något av följande områden: vetenskap, kultur, utbildning, media, en frivillig- organisation och FN. 
 Intervjupersonerna fick svara på ett antal frågor vad de ansåg vara Unescos starka respektive svaga sidor. 
 Som starka sidor nämndes Unescos uppdrag och organisationens globala karaktär. Arbetet inom områdena kultur, kulturarv och utbildning var särskilt uppskattat. 
 Som svaga sidor framfördes Unescos byråkrati, ledningsstruktur, beslutsprocess och tidigare svaga ledare. Många kritiserade också bristen på fokus. 
 Undersökningen visade att kunskapen om Unescos verksamhet var störst hos de svarande i Kanada och minst i Sverige. Trots dessa olikheter var det inga större skillnader i uppfattning mellan de olika länderna eller de olika professionella områdena. 
  
 4.2 
  
 Sifoundersökning 
  
 Som ett led i utredningen lät jag Sifo genomföra en intervjuunder- sökning. Syftet var att undersöka synligheten och kunskapen om Unesco och Svenska unescorådet i Sverige. 
 Målgruppen var skolor – grundskolor och gymnasieskolor – bib- liotek och media. 150 skolor och 150 bibliotek har tillfrågats och 48 företrädare för media. 
 Svarsfrekvensen ligger mellan 83 procent och 93 procent vilket är helt nöjaktigt för att ge ett tillförlitligt resultat. 
 37 
  
 Unescos och Unescorådets synlighet 
  
 SOU 2002:79 
  
 På frågan om man hört talas om Unesco svarar nästan samtliga ja. Endast ungefär hälften av de svarande har dock rätt kunnat ange vad Unesco sysslar med. Många av svaren visar att en samman- blandning gjorts mellan Unesco och Unicef. 
 Kännedomen om Svenska unescorådet är begränsad. 28 procent av skolorna, 37 procent av biblioteken och 38 procent av media- företagen har hört talas om Svenska unescorådet. På följdfrågan vad rådet sysslar med säger knappt hälften att de inte vet. 38 pro- cent av de som hört talas om Unesco har svarat  
 samma som Unesco  
 vilket – med hänsyn till sammanblandningen med Unicef – gör det svårt att få fram en exakt andel som känner till vad rådet sysslar med. Det rör sig enligt Sifo sannolikt om  
 10–15 
  procent. 
 På frågan om man känner till någon fråga som är prioriterad av Unesco/Svenska unescorådet svarar två tredjedelar att de inte vet. 
 21 procent av biblioteken har besökt Unescos hemsida. I övrigt har besöken på respektive Unescos och Svenska unescorådets hem- sidor varit glesa, näst intill försumbara. Vid de besök som gjordes fann två tredjedelar vad de sökte, medan en tredjedel svarade  
 tvek- sam/vet ej 
 . 
 Ungefär häften av intervjupersonerna kan inte erinra sig att de sett eller fått någon information om Unesco eller Unescorådet. 
 Runt 6 procent av rektorerna och bibliotekarierna har deltagit i något seminarium eller någon mässa där Unesco eller Unescorådet medverkat. Motsvarande andel för media är 2 procent. I de flesta fallen har det handlat om bok- och biblioteksmässan. 
 Mellan 73 procent (gymnasieskolor) och 99 procent (bibliotek) har hört talas om världsbokdagen. Nästan hälften av biblioteken känner också till att Unesco är initiativtagaren till den. Bland sko- lor i övrigt och media är kännedomen om detta låg. 
 En dryg tredjedel av skolorna och knappt 30 procent av bibliote- Cordova känner till att Unesco har skolnätverk som bl.a. arbetar med miljöfrågor och världsarvsfrågor. 15 procent av samtliga grund- skolor och 7 procent av samtliga gymnasieskolor har också med- verkat i detta på något sätt. 
 I undersökningen frågades också om boken Utrymme. 11 pro- cent av grundskolorna och 17 procent av gymnasieskolorna svarade att de kände till boken. Av biblioteken är det endast 1 procent som känner till den. 3 procent av samtliga grundskolor och 5 procent av samtliga gymnasieskolor använder boken i utbildningen. 
 23 procent av grundskolorna, 9 procent av gymnasieskolorna och 29 procent av biblioteken bedriver någon särskild aktivitet som 
 38 
  
 SOU 2002:79 
  
 Unescos och Unescorådets synlighet 
  
 gäller Unesco /Unescorådet. På frågan vad det är för sorts aktivitet svarar både skolor och bibliotek nästan uteslutande att man upp- märksammat världsbokdagen. 
 Mediarepresentanterna fick frågan om de nyligen publicerat någon artikel eller notis som gäller Unesco/Unescorådet. 17 pro- cent (8 personer) svarade ja. Hälften av dem kunde ange vad arti- keln handlade om. Det var världsbokdagen, världsarvet och press- frihetspris. 
 Ytterligare information om Sifoundersökningen finns i  
 bilaga 4 
 . 
 Några slutsatser 
 Undersökningen visar med stor tydlighet att kännedomen om Unesco är begränsad. Kunskapen om och synligheten av Svenska unescorådet är liten. Den prioritering av synligheten som rådet beslutat år 2000 har inte gett något tydligt utslag i Sifoundersök- ningen. Jag kan också konstatera att den stora satsning som gjorts på boken Utrymme inte heller återspeglas i undersökningsresulta- ten. Det är få skolor som känner till den och ännu färre som an- vänder den. 
 39 
 Överväganden och förslag 
 (kapitel  
 5-9) 
  
 5 Unescorådet 
  
 5.1 
  
 Förändringar i Sverige och omvärlden 
  
 Unescorådets första instruktion beslutades den 1 juli 1951. Den senaste utfärdades den 30 maj 1996 (SFS 1996: 646). Vid en granskning av de båda instruktionerna kan jag konstatera att rådets uppgifter i allt väsentligt är desamma. Förändringarna i instruktio- nen är få, i omvärlden är de desto större ! 
 De stora förändringar som skett i omvärlden gör det nödvändigt att på nytt se över rådets roll och uppgifter för att bättre kunna koncentrera, samordna och stärka det svenska agerandet. Det är en händelse som ser ut som en tanke att så även sker i våra grannlän- der. Både i Finland och Norge är  
 Unesco-kommissionerna 
  föremål för översyn. I Danmark kommer organisationen att ses över i sam- band med att den nuvarande mandatperioden för ledamöterna löper ut men man vill först avvakta resultatet av de finska och svenska översynerna. 
 Under  
 1990-talet 
  genomgick den svenska statsförvaltningen stora förändringar avseende ledning, struktur och principer för styrning. Ansvarsfördelningen mellan politisk och professionell nivå har preciserats. De statliga styrinstrumenten har utvecklats och rollfördelningen mellan riksdag, regering och myndigheter har lagts fast. 
 Den svenska statsförvaltningen har också påverkats av Sveriges medlemskap i EU men också av Sveriges samarbete med andra internationella organisationer t.ex. FN och OECD. För att för- stärka de svenska insatserna är samverkan i olika former nödvän- digt. 
 Numera har regeringen främst fyra instrument för att styra underställda myndigheter – nämligen instruktionen, budgeten, regleringsbrevet och resultatdialogen. En ny instruktion bör avvä- gas med hänsyn till detta. Det betyder bl.a. att instruktionen skall ta fasta på sådana uppgifter som är långsiktigt väsentliga och var- 
 43 
  
 Unescorådet 
  
 SOU 2002:79 
  
 aktiga över tiden. En instruktion bör alltså inte innehålla detalje- rade och preciserade anvisningar. De årliga regleringsbreven, där- emot, skall luta sig mot instruktionen och ange hur verksamheten skall bedrivas det närmaste året med avseende på mål, återrapporte- ring och uppdrag samt hur rådets finansiering skall ske med tillde- lade anslag och villkor för dessa. 
 Globaliseringen och internationaliseringen påverkar tydligt och allt snabbare områden som utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation – de områden inom vilka Unesco verkar. Dessa är också områden, där andra internationella samarbetsorganisationer agerar – som t.ex. Europeiska unionen, Europarådet, Nordiska ministerrådet, OECD och Världsbanken. Denna utveckling bety- der bland annat att internationella erfarenheter och kunskaper numera är vitt spridda också inom svenska myndigheter, institutio- ner och organisationer. Många deltar aktivt i olika former av inter- nationellt samarbete och åtskilliga personer hämtas numera från myndigheter utanför Regeringskansliet för att representera Sverige i olika internationella organisationer. Kunskapen om globala och internationella förhållanden, vanan och förmågan att analysera sådana frågor liksom att värdera svenska möjligheter och intressen i anslutning därtill har med andra ord ökat markant inom vida sam- hällssektorer det senaste decenniet. 
 Detta bör beaktas särskilt när det gäller instruktionens beskriv- ning av rådets arbetsuppgifter och när nya ledamöter skall utses. 
  
 5.2 
  
 Svenska unescorådets uppgifter 
  
 Förslag 
 : Rådets arbete bör koncentreras till två huvuduppgifter. Utöver med de nordiska länderna skall rådet särskilt sam- 
 arbeta med nationalkommissionerna i Europeiska unionens medlemsländer. 
 Unescorådet har haft två huvudsakliga uppgifter, dels att utarbeta underlag för svenska ståndpunkter om Unescos verksamhet samt medverka i genomförandet av Unescos program, dels att göra Unesco och rådet känt i Sverige. Arbetet har alltså riktats dels mot Unesco i Paris, dels inom Sverige. Vartannat år, när generalkonfe- rensen äger rum, dominerar arbetet mot Paris. Rådet har då en vik- tig och resurskrävande uppgift med att planera och genomföra en stor del av det svenska förberedelsearbetet. När generalkonferen- 
 44 
  
 SOU 2002:79 
  
 Unescorådet 
  
 sen är genomförd har rådet bl.a. i uppgift att i Sverige informera om konferensens resultat. 
 I artikel VII i Unescos stadga står att nationella samarbetsorgan skall vara rådgivande för sitt lands regering i frågor som rör organi- sationen. De skall tjänstgöra som förbindelseled i alla frågor av intresse för organisationen. 
 Den nuvarande instruktionen anger inte att rådet skall vara råd- givande åt regeringen. Denna viktiga uppgift, som således är fram- skjuten i Unescos stadga till nationalkommissionerna, är inte for- mulerad i den svenska instruktionen. 
 Det nuvarande rådet har prioriterat uppgiften att göra Unesco mer känt i Sverige. Rådets arbete har inriktats dels mot definierade målgrupper, dels mot allmänheten. 
 Var den rimliga balansen ligger mellan arbetet mot Paris och arbetet i Sverige har varit en återkommande fråga för Unescorådet under många år. Utredningen har tagit del av dokument från 1986 som säger att detta är den grundläggande frågan för rådet inför framtiden. Jag menar att denna fråga alltjämt är aktuell. 
 Kritiken mot Unesco för ineffektivitet och brist på koncentra- tion har länge varit stark. Från nordisk sida har under en följd av år framförts förslag till förbättringar av verksamheten. Svenska unescorådet har spelat en viktig roll för att Unesco skall reformera och koncentrera sitt program. 
 Jag anser att Unescorådets arbete bör koncentreras till två huvuduppgifter. Inom ramen för dessa uppgifter bör rådets verk- samhet återspegla Unescos samtliga programområden. I dag före- faller rådets koppling till vetenskapssfären närmast obefintlig, trots att det världsomfattande vetenskapliga arbetet är unikt för Unesco. 
 Rådets arbete bör koncentreras till följande två huvudområden: 
  
 1. 
  
 rådgivande åt regeringen 
  
 2. 
  
 nätverksbygge och information. 
  
 Dessa uppgifter har klara samband. Att vara rådgivande förutsätter att man skaffar underlag, kunskap och erfarenheter. Genom att bygga nätverk, skapa kontakter och arbeta med information får man en nödvändig plattform för att kunna fullgöra uppgiften som rådgivande. 
 45 
  
 Unescorådet 
  
 SOU 2002:79 
  
 Huvuduppgift 1: rådgivande 
 Den första uppgiften gäller den officiella svenska hållningen gent- emot Unesco. Här skall rådets arbete inriktas på att vara rådgivande åt regeringen och åt den svenska delegationen till generalkonferen- sen. 
 Under den nye generaldirektören, japanen Lewis som valdes 1999, har omfattande förändringar genomförts och arbetet fortgår. Under de tre år som gått har han använt det mandat han fått av medlemsländer och styrelse att effektivisera organisa- tionen och minska personalkostnaderna. I den nya sexårsstrategin har tydliga mål och förväntade resultat fastställts. Generaldirektö- ren och sekretariatet i Paris har ambitioner att driva igenom refor- mer och att strama upp verksamheten genom nya strukturer och decentralisering. Ca 30 lokalkontor har stängts och man satsar numera på regionala centra. Den nämnda mål- och resultatstyr- ningen motiveras som ett nytt instrument för att effektivisera verk- samheten. 
 Verksamhetens huvudområden inom den sexårsstrategi, som beslutades vid generalkonferensen 2001, framgår av direktiven till utredningen. Det är nu viktigt att Sverige liksom övriga medlems- stater sluter upp bakom detta reformprogram och visar återhåll- samhet med egna krav och nya förslag. I detta läge bör Unesco- rådets uppgift vara att stödja de svenska insatserna på regeringsnivå och därigenom förstärka den svenska  
 Unesco-politiken. 
  För Svenska unescorådet innebär det att rådets verksamhet främst bör inriktas mot att stödja och driva på reformarbetet. Uttryckt med andra – och lättsammare – ord bör Sverige och Svenska unescorådet inte i första hand fråga efter vad Unesco kan göra för Sverige utan i stället vägledas av en uppfattning om vad Sverige kan göra för Unesco. 
 Det svenska stödet till Unesco är en del av Sveriges globala politik. I betänkandet  
 En rättvisare värld utan fattigdom 
  
 (SOU 2001:96) diskuteras forskningens, kulturens och utbildningens roll för global utveckling. Vikten betonas av att FN:s fackorgan kompletterar varandra i det globala arbetet. 
 Det är viktigt att rådet kan bidra till att säkra en god kvalitet i Unescos verksamhet. Rådgivningen till regering och delegation måste bygga på dels en bred och djup kunskap om både nationella och internationella förhållanden inom respektive programområde, dels kännedom om andra internationella organisationers priorite- 
 46 
  
 SOU 2002:79 
  
 Unescorådet 
  
 ringar och eventuella verksamhet på detsamma. Ett exempel där rådets kompetens som rådgivare åt regeringen bör tas till vara är vid beredning av internationella konventioner. Rådet kan också i högre grad utnyttjas som formellt remissorgan. Hittills har detta före- kommit i ytterst begränsad omfattning. 
  
 Rapporten  
 Unescos vetenskapliga program i Sverige- en översyn  
 som jag tidigare redogjort för i avsnitt 2.3 anger som den bästa lös- ningen att det samlade ansvaret för Unescos vetenskapsprogram anförtros en myndighet i Sverige och förordar därvid Vetenskaps- rådet. Om beslutet följer förslaget vill jag särskilt understryka 
  
 att den föreslagna kommittén under Vetenskapsrådet och Svenska Unescorådet i samråd beslutar om formerna för samarbete dem emellan och 
 att verksamheten rapporteras till Unescorådet när den officiella svenska hållningen i relation till Unesco skall samordnas och be- redas. 
 Huvuduppgift 2: nätverksbygge och information 
 Den andra uppgiften föreslås vara att hjälpa till med nätverksbygge och kontakter framför allt inom Sverige och att sprida information i Sverige om Unescos uppdrag, mandat och verksamhet liksom om beslut av generalkonferensen. 
 Uppgiften kan karaktäriseras som både upplysningsverksamhet, opinionsbildning och folkbildning. Den förutsätter att var och en av rådets ledamöter har både kraftfulla kanaler att verka inom och sådan sakkunskap som ger auktoritet och legitimitet inom minst ett av Unescos programområden. Av den Sifoundersökning som gjorts om Unesco och rådets synlighet i Sverige framgår klart att mycket återstår att göra för att bekantgöra verksamheten. Det fordras sannolikt att en rad aktörer utanför rådet, myndigheter, forskningsinstitut och organisationer, bibliotek, media, skolor och frivilligorganisationer, har vilja och beredskap att informera om Unesco i Sverige och att medverka i att genomföra Unescos pro- gram. 
 Redan i Unescorådets första instruktion från 1951 framgick att rådet skulle samarbeta med de övriga nordiska länderna. Som tidi- gare nämnts anses det nordiska samarbetet unikt inom  
 FN-samar- 
  betet och det har också varit framgångsrikt. Det är angeläget att samarbetet kan fortsätta. Men stora förändringar har skett i 
 47 
  
 Unescorådet 
  
 SOU 2002:79 
  
 omvärlden. Sverige är sedan 1995 medlem i EU, något som inte tagits upp i den senaste instruktionen från 1996 till rådet.  
 EU-sam- 
  rådet är emellertid etablerat och nödvändigt inom  
 Unesco-delega- 
  tionerna och det har stor tyngd. Jag föreslår därför att rådet i vik- tiga frågor skall samråda med nationalkommissionerna i de nor- diska länderna liksom inom  
 EU-kretsen. 
  
 Kontakterna med de baltiska länderna är numera omfattande. Som framgått av s. 27 finns ett skolnätverk för ökad miljömedve- tenhet hos elever i Östersjöregionen (Baltic Sea Project). Unesco- rådet har vidare inlett ett samarbete med Lettland och Litauen om EFA. Östersjöområdet är prioriterat av den svenska regeringen. Jag anser att regleringsbrevet för rådet bör peka ut sådana önskvärda, regionala, samarbetsområden. 
 En slutsats av det nu förda resonemanget blir följande. När rådet på ett tydligare sätt skall vara rådgivande åt regeringen måste arbe- tet fokuseras på Unescos sexårsstrategi och tvåårsprogram. Inom detta bör Sverige – vid behov i nordisk och/eller  
 EU-samverkan 
  - välja ut och precisera de områden man vill satsa på. Synlighetsgra- den av Unesco i Sverige blir då en följd – snarare än ett mål i sig – av hur väl de globala  
 Unesco-frågorna 
  knyts ihop med nationella prioriteringar. Detta innebär i sin tur att rådet bör kunna reducera delar av arbetet som gäller bidragsgivning, olika slags mässor och egen publiceringsverksamhet. 
 Svenska unescorådet har haft täta sammanträden – ca 10 per år. Ledamöternas närvaro har varierat. Vid flera tillfällen har rådet inte kunnat fatta beslut då färre än hälften av ledamöterna infunnit sig. Detta är naturligtvis otillfredsställande. 
 Min bedömning är att med en större koncentration på huvud- uppgifterna skulle sammanträdena kunna bli avsevärt färre. Jag tror att ett mindre råd ( se nedan ) och färre möten skulle vitalisera arbetet och dessutom frigöra kansliresurser för andra viktiga upp- gifter. 
 De förslag till verksamhetsprogram som utredningen tagit del av och som rådet arbetar efter är inte tillräckligt tydliga. Där framgår t. ex inte hur stora personalinsatser som krävs för att genomföra olika åtaganden i programmet. Rådet fastställer inte heller verksamhetsprogrammet utan det tjänar mera som ett diskussionsunderlag med förslag till kommande aktiviteter. Jag föreslår att en tydlig verksamhetsplan med en detaljerad budget fastställs varje år. Den skall ansluta till regleringsbrevet, årligen följas upp och tjäna som ett av underlagen till årsberättelsen. 
 48 
  
 SOU 2002:79 
  
 Unescorådet 
  
 5.3 
  
 Rådets sammansättning 
  
 Förslag 
 : Svenska unescorådet skall bestå av högst 10 ledamöter varav en utses till ordförande. Företrädare för Kulturdeparte- mentet skall få formell rätt att närvara vid sammanträden med rådet och arbetsutskottet. 
 Antalet ledamöter i rådet bör minska. Ett mindre råd tror jag skulle arbeta effektivare och intresset för rådets arbete skulle sannolikt öka. Som tidigare nämnts har närvaron varit bristfällig vid flera sammanträden de senaste åren. Det är inte effektivt med samman- träden som inte kan fatta beslut. Tio personer eller däromkring är numera en vanlig storlek på styrelser vid statliga myndigheter. I de lekmannastyrelser som tidigare var vanliga i de centrala statliga myndigheterna bedömde regeringen att högst tio ledamöter var en rimlig riktningsangivelse (om ledning av den statliga förvaltningen prop. 1986/87: 99). Förslaget ligger också väl i nivå med två av de  
 FN-organ 
  som beskrivs i bilaga 3 nämligen  
 ILO-kommittén 
  och  
 FAO-kommittén. 
  
 Under tidigare perioder har myndigheter varit företrädda i rådet, oftast på generaldirektörsnivå. Efterhand visade det sig emellertid att verkscheferna själva inte alltid hade tid att engagera sig i rådets arbete. 
 För att tillförsäkra Unescorådet de bästa förutsättningarna att fullgöra sina uppgifter anser jag det nödvändigt att myndigheter åter engageras i arbetet. Skälen för detta har jag berört. 
 När det gäller erfarenheter av internationellt arbete, när det gäller omvärldsanalys och vana vid att göra internationella jämfö- relser och när det gäller kunskap om hur olika internationella sam- arbetsorganisationer arbetar har myndigheterna numera en helt annan och högre kompetens än för bara tio år sedan. Dessutom samarbetar olika myndigheter effektivt. De har också en större självständighet än tidigare att ta egna initiativ. Längre tillbaka var det otänkbart att en statlig myndighet verkade på den internatio- nella arenan utan ett distinkt uppdrag från regeringen. 
 De huvuduppgifter jag föreslagit för Svenska unescorådets arbete ger berörda myndigheter viktiga roller. Professionella företrädare för Unescos fyra verksamhetsområden – utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation – bör utses som ledamöter av Svenska unescorådet efter nominering av i första hand Högskoleverket, Riksantikvarieämbetet, Riksarkivet, Sida, Statens kulturråd, Statens 
 49 
  
 Unescorådet 
  
 SOU 2002:79 
  
 skolverk och Vetenskapsrådet. Det är långt ifrån självklart att dessa ledamöter skall vara verkscheferna. Det är kanske inte heller nöd- vändigt att var och en av dessa ledamöter är tjänstemän vid myn- digheten i fråga. Det väsentliga är att de personer som nomineras och utses besitter stor sakkunskap och därmed auktoritet på sitt område samt ett starkt personligt engagemang för idéerna bakom Unesco och dess uppdrag. De måste också kunna frigöra tid för arbetet. 
 Men Unescorådet bör inte enbart bestå av myndighetsföreträ- dare. Unescos stadga föreskriver att även olika intressegrupper och frivilligorganisationer skall kunna ingå i nationalkommissionerna. Med mitt förslag finns utrymme för ytterligare ledamöter, som bör utses på grund av personliga meriter, kapacitet och lyskraft. Orga- nisationer och institutioner som verkar inom relevanta områden bör kunna lämna förslag på tänkbara ledamöter. 
 På  
 1950-talet 
  och under decennierna därefter var det vanligt att företrädare för riksdagspartierna ingick i statliga styrelser, nämnder och liknande organ. Denna praxis är nu i det närmaste övergiven. Men sedan 1951 och alltjämt tillämpas den för Svenska unesco- rådet. Någon motsvarighet finns inte i någon av de övriga nordiska nationalkommissionerna. Jag föreslår att denna praxis överges. 
 Jag anser det vidare nödvändigt att nu formellt reglera att före- trädare för Kulturdepartementet får rätt att närvara vid sammanträ- den med rådet och arbetsutskottet. Detta gäller enligt den nuva- rande instruktionen endast för företrädare för Utrikesdeparte- mentet och Utbildningsdepartementet. 
  
 5.4 
  
 Mandatperiod 
  
 Förslag 
 : Ledamöterna bör utses för en period om fyra år. 
 Det är vanligt att instruktioner till myndigheter och motsvarande anger att ledamöter skall utses  
 för en bestämd tid  
 utan att tiden preciseras i instruktionen. Så är fallet också för nu gällande instruktion till Svenska unescorådet. Detta bör gälla även fortsätt- ningsvis. 
 Hittills har den vanliga mandatperioden varit tre år. Jag föreslår dock att ledamöterna i rådet i stället normalt utses för fyra år. Det främsta motivet är att denna tid harmonierar och kan synkroniseras med Unescos generalkonferenser. Ledamöterna bör alltså ha till- 
 50 
  
 SOU 2002:79 
  
 Unescorådet 
  
 fälle att delta i två av Unescos generalkonferenser. Det finns ett värde i att ledamöterna får denna möjlighet. Nästkommande gene- ralkonferens äger rum hösten 2003 och den därpå följande hösten 2005. Jag föreslår således att regeringen utser rådets ledamöter för tiden 1 januari 2003 till och med 31 december 2006. 
  
 5.5 
  
 Uppgifter som bör utföras företrädesvis av myndigheter 
  
 Förslag 
 : Regeringen bör uppdra åt den nya skolutvecklingsmyn- digheten att i samråd med Riksantikvarieämbetet överta admi- nistrationen av skolnätverket om världsarven från Unescorådet. 
 I avsnitt 5.1 beskrivs kortfattat de förändringar som skett i stats- förvaltningen sedan  
 1990-talets 
  början. När det gäller ansvarsför- delningen mellan departement och myndigheter är en principiell utgångspunkt att det bör göras en åtskillnad mellan operativt och strategiskt arbete. 
 Uppgifter som väl kan skötas av myndigheter bör således överfö- ras till myndigheterna. För Unescorådet gäller detta framför allt administrationen av skolnätverket om världsarven men även enga- gemangen i mässor, utställningar m.m. Regeringen har i en skri- velse till riksdagen den 14 mars 2002  
 Unescos världsarvskonvention och de svenska världsarvsobjekten  
 (Skr 2001/02:171) anfört följande: 
 Från Svenska Unescorådets sida eftersträvas att göra världsarvsunder- visningen till en mer etablerad del av utbildningsväsendet efter den första projekttidens utgång under 2002. Inför konventionens  
 30-års- 
  jubileum i november 2002 planerar rådet en översyn och utvärdering av vunna erfarenheter av världsarvsundervisning. 
 För framtiden gör regeringen i samma skrivelse följande bedöm- ning: 
 Genom Svenska Unescorådet görs omfattande insatser för in- formation om världsarven med inriktning mot skolan. Målet är att det lokala engagemanget för denna verksamhet skall öka, vilket i betydande utsträckning redan skett. Svenska Unescorådets framtida roll och uppgifter i detta sammanhang kan övervägas inom ramen för den pågående översynen av denna myndighet. 
 Uppdraget bör lämnas inför den 1 mars 2003, då den nya skol- utvecklingsmyndigheten inrättas. I samband härmed bör Utbildningsdepartementet överväga eventuella tjänsteorganisa- 
 51 
  
 Unescorådet 
  
 SOU 2002:79 
  
 toriska konsekvenser. Skulle någon tjänst flyttas från departemen- tet till myndigheten torde detta knappast kunna realiseras förrän den 1 januari 2004, varför en övergångslösning bör göras under 2003. Jag har i denna fråga samrått med den särskilde utredaren med uppgift att förbereda Statens skolverks förändrade roll och bildandet av en skolutvecklingsmyndighet (dir. 2002:76). I kapitel 9 om ekonomiska konsekvenser redovisar jag den övergångslösning som jag förordar för 2003. 
 När det gäller kampanjer, mässor och utställningar med anknyt- ning till Unesco bör berörda myndigheter och organisationer ha ett stort ansvar och inflytande samt delta aktivt i planering och genomförande. Detsamma gäller anordnandet av konferenser och seminarier. Detta kommer att leda till att Regeringskansliets tjäns- temän får utrymme för andra, mer departementsnära, arbetsupp- gifter. 
  
 5.6 
  
 Unescorådets kansli 
  
 Förslag 
 : Fördelarna överväger med nuvarande placering av kans- liet. 
 Den personal som direkt och varaktigt skall ha till uppgift att arbeta för Svenska unescorådet bör framgå av Utbildnings- departementets arbetsordning. 
 Organisatorisk hemvist 
 Enligt direktiven skall utredaren redovisa fördelar och nackdelar med kansliets placering och lämna förslag till dimensionering. 
 Kansliet har som redan nämnts alltid varit placerat i Ut- bildningsdepartementet. Jag anser inte att det finns någon anled- ning att ändra detta. Inte heller tidigare utredningar har funnit några sådana skäl. Senast framkom detta i rapporten Utlandsstudier och internationella utbildningskontakter (Ds 1993:76). 
 Sammantaget utgör utbildning och forskning den största delen av Unescos verksamhet. I budgeten avsätts stora resurser för dessa områden. I Danmark, Finland och Island hör de nationella Unesco- kommissionerna till respektive undervisningsministerium. I Norge överfördes Unescokommissionen den 1 juli 2002 till Utdannings- 
 52 
 SOU 2002:79 Unescorådet 
 og forskningsdepartementet från att tidigare ha varit ett förvaltningsorgan under Kulturdepartementet. 
 Inom Utbildningsdepartementet har Unescorådets kansli under årens lopp varit inordnat i olika enheter. Den 1 januari 1999 över- fördes kanslipersonalen ( fem personer) från Departementskansliet till det då inrättade Internationella sekretariatet. Till kansliets olika planeringsmöten liksom till rådets sammanträden adjungeras regel- bundet handläggare dels från departementets sakenheter, dels från Kulturdepartementet. 
 Fördelarna med nuvarande ordning överväger tveklöst. Det är klokt att ha rådskansliet integrerat i Internationella sekretariatet. Det ger synergieffekter inom enhetens internationella samord- ningsarbete. Just samordningsuppgiften där borgar också för att andra enheter inom departementet engageras i arbetet och bidrar med sakkunskap. Den samlade kompetensen växer när personalen samarbetar och när planering och utvärdering av olika internatio- nella organisationers utbildnings- och forskningssamarbete sam- ordnas inom en och samma enhet. 
 Nackdelarna med nuvarande ordning anser jag främst vara den oklarhet i ansvarsförhållanden som råder mellan rådets ordförande, chefen för Internationella sekretariatet och rådets kanslichef (gene- ralsekreteraren). Oklarheterna gäller både arbetsledning och bud- getansvar. Ett tydligt exempel är kanslipersonalens resor, vilka är tämligen omfattande. Dessa beordras och beviljas – när det gäller kanslichefen - av rådets ordförande och för övriga tjänstemän i regel av kanslichefen. Någon klar delegation när det gäller beslut om resor existerar inte. Som ett annat exempel kan nämnas arbets- ledningen i stort. Kanslipersonalen hör till Internationella sekreta- riatet. Lönekostnaderna belastar sekretariatets budget. Men rådets ordförande liksom kanslichefen har naturligtvis ett stort inflytande på hur arbetet planeras och fördelas inom kansliet och inför råds- möten. Här skulle det kunna finnas utrymme för en hel del irrita- tion. De senaste åren har det emellertid vuxit fram en vana att sam- planera arbetet så att en viss andel av kanslipersonalens arbetstid uppskattas för arbete åt Unescorådet och en (mindre) andel åt övrigt arbete inom Internationella sekretariatet. Dessa uppskatt- ningar om hur arbetstiden skall disponeras görs av enhetschefen i samråd med rådets ordförande och dess kanslichef. Resorna för Unescorådet förläggs emellertid ofta över veckoslut och arbetet åt rådet sker även i övrigt ofta på övertid – en övertid som den för budgeten ansvarige enhetschefen inte har mandat att beordra. 
 53 
  
 Unescorådet 
  
 SOU 2002:79 
  
 Eftersom Internationella sekretariatets budget omfattar kansliper- sonalens löner belastas budgeten alltid av dessa övertidsersättningar något som är klart otillfredsställande. 
 Detta problem anser jag bör angripas så att dimensioneringen av rådets egna och fasta kansliresurser omprövas och att en  
 besluts- /delegationsordning 
  i frågor som har budgetkonsekvenser fast- ställs. Delar av nuvarande kansli bör användas mer flexibelt i departementets internationella arbete. 
 För att ytterligare underlätta samarbetet mellan rådet och Inter- nationella sekretariatet anser jag det naturligt att chefen för Inter- nationella sekretariatet är den som från Utbildningsdepartementet kallas till rådets möten (se avsnitt 5.3). 
 Jag anser vidare att Unescorådets budget bör renodlas något som utvecklas i kapitel 9. Rådets budget bör förutom rådets verksamhet avse kostnader för ledamöternas och generalsekreterarens resor. Övriga resor bör beviljas av chefen för Internationella sekretariatet och kostnaderna belasta sekretariatets budget. Detta kommer att ytterligare tydliggöra ansvarsförhållandet mellan rådets ordförande och chefen för Internationella sekretariatet. 
 Dimensionering 
 En kvalificerad handläggare bör svara för sekreteraruppgifter åt rådet och genom departementsbeslut med ett tillsvidareförord- nande utses som rådets sekreterare (generalsekreterare), där huvud- uppgifter, ansvar och mandat läggs fast. Anställningsvillkoren bör vara desamma som för kommittésekreterare. 
 Som registrator och ansvarig för rådets diarium bör finnas en assistent på halvtid. 
 Det internationella arbetet växer och övrig personal som tidigare tillhört Unescorådets kansli bör användas flexibelt och efter poli- tiska prioriteringar av det internationella arbetet. Utbildnings- departementets personalresurser för arbete med exempelvis EU, OECD, Nordiska ministerrådet, Europarådet och WTO är mindre än Unescorådets hittillsvarande kansli. Resurserna bör regelbundet kunna justeras av enhetschefen med ledning av rådets förslag till årlig verksamhetsplan och efter departementsledningens politiska prioriteringar. Förslaget att vissa av rådets och kansliets nuvarande uppgifter skall överföras till myndigheter motiverar också en 
 54 
  
 SOU 2002:79 
  
 Unescorådet 
  
 begränsning av nuvarande kansli. Vilka konsekvenser detta bör få för budget och regleringsbrev beskriver jag i kapitel 7 och 9. 
 55 
  
 6 
  
 Den permanenta delegationen i Paris 
  
 Förslag 
 : Resurserna vid den permanenta delegationen i Paris bör återställas till den nivå som gällde fram till den 1 januari 2001. 
 Den permanenta delegationen i Paris skall representera Sverige och bevaka svenska intressen i Unesco. Den lyder administrativt under den svenska ambassaden och personalen är anställd av Utrikes- departementet. 
 Ansvaret för  
 Unesco-bevakningen 
  ligger sedan sommaren 2000 på den bilaterala ambassadören. På den permanenta delegationen finns numera endast en på heltid arbetande lokalanställd assistent. Tidigare fanns också en handläggare som arbetade heltid fram till 1999, därefter halvtid på delegationen och halvtid på ambassaden. Under det svenska ordförandeskapet i EU arbetade denne heltid med Unescofrågor. 
 Jag har erfarit att UD har för avsikt att som Sveriges ständiga ombud vid Unesco förordna den tjänsteman som under hösten 2002 väntas tillträda som ny chef för den svenska  
 OECD-delega- 
  tionen i Paris. Vederbörande kommer i sitt uppdrag att ha stöd av den lokalanställda assistenten vid  
 Unesco-delegationen. 
  
 Unesco-delegationen 
  har ett brett verksamhetsfält och handläg- ger ärenden på instruktion av Utrikesdepartementet, Utbildnings- departementet och Kulturdepartementet. Utbildningsdepartemen- tet är den största uppdragsgivaren. Delegationen har också många kontakter med Sida, Riksantikvarieämbetet, Svenska Institutet och Svenska Unescorådet liksom med frivilligorganisationer. 
 Delegationen skall bevaka och rapportera om utvecklingen i organisationen och medlemsstaternas politik – särskilt Nordens och  
 EU-ländernas 
  – samt delta i möten med den s.k.  
 EU-gruppen. 
  Samarbetet inom  
 Unesco-delegationernas 
 EU-grupp 
  har utvecklats och är nu som tidigare nämnts ett etablerat och nödvändigt sam- 
 57 
  
 Den permanenta delegationen i Paris 
  
 SOU 2002:79 
  
 arbetsforum. Delegationerna för EU:s medlemsländer träffas regel- bundet – ungefär en gång varannan vecka. 
 Delegationen deltar vidare i arbetet i den s.k. västliga valgruppen. Där diskuteras olika nomineringar. Gruppen träffas i genomsnitt en gång i månaden; mycket oftare före generalkonferensen. Dele- gationen deltar också i möten med den s.k. Genèvegruppen, ett informellt nätverk där Sverige ingår som enda nordiskt land och där tonvikten ligger på ärenden om budget och administration. Grup- pen träffas en gång per månad. 
 Den permanenta delegationen deltar därutöver i svenska delega- tioners möten med Unescos huvudorgan och dess underkommit- téer, förbereder bilaterala besök i Sverige och Frankrike, biträder svenskar som söker arbete eller praktik i  
 Unesco-sekretariatet 
  samt ordnar studiebesök. För dessa uppgifter krävs fortlöpande kon- takter med  
 Unesco-sekretariatet 
  och andra länders delegationer – framförallt  
 EU-ländernas 
  och de nordiska ländernas. 
 Att sköta alla dessa kontakter och alla de uppgifter som i övrigt ligger på den permanenta delegationen kräver ett bibehållande av den nivå som gällde fram till för något år sedan. Enligt min bedöm- ning är en kvalificerad handläggare på halvtid det minimum som ytterligare krävs för att säkerställa svenska intressen och bidra till att främja Unescos framåtsyftande arbete. En halvtidstjänst mot- svarar den omfattning som gällde före det svenska ordförandeska- pet i EU. Ännu tidigare sköttes  
 Unesco-bevakningen 
  av en hand- läggare på heltid. Påpekas bör att enligt ambassaden i Paris har Sverige f.n. den svagaste  
 Unesco-bevakningen 
  av alla  
 EU-länder. 
  Den föreslagna handläggaren bör få sina instruktioner främst från Utbildningsdepartementet och regelbundet rapportera direkt dit. 
 Kostnaderna för en halvtidshandläggare beräknas till 750 000 kr per år inklusive traktamenten. 
 I detta sammanhang vill jag poängtera att olika möjligheter bör prövas så att en person kan erbjudas en heltidstjänst i Paris. Det ligger visserligen utanför mitt uppdrag att närmare utreda dessa möjligheter. Jag anser dock att Utbildningsdepartementet bör ana- lysera om det föreligger behov även av en kvalificerad bevakning och rapportering t.ex. från OECD. En sådan skulle likaledes kunna omfatta en halvtidstjänst och kombineras med den föreslagna tjänsten för Unescofrågor. 
 58 
 7 Regleringsbrevet 
  
 Förslag 
 : I regleringsbrevet för 2003 bör mål och återrapporte- ringskrav ses över. 
 Regleringsbreven 2002 och 2001 
 I dialogen mellan regering och myndigheter är regleringsbrevet det viktigaste styrdokumentet. Det är här regeringen skall precisera och konkretisera de övergripande målen för verksamheten och ange återrapporteringskrav som skall mäta måluppfyllelsen. 
 Regleringsbrevet är ett ettårigt beslut som anger vilka mål och uppdrag en myndighet skall uppfylla med de medel som regeringen avsatt i budgetpropositionen. Detta hindrar dock inte att samma mål kan anges år efter år. 
 Mål och återrapporteringskrav styrs av interna riktlinjer från Finansdepartementet. Enligt dessa bör en strävan vara att få tydliga och specifika mål som kan tjäna som styrinstrument. Målen skall också kunna mätas och följas upp. 
 I regleringsbrevet för 2002 har regeringen angivit mål och åter- rapporteringskrav för Sveriges medlemskap i Unesco. Reglerings- brevet skiljer sig inte nämnvärt från tidigare års regleringsbrev. 
 Målet är att: 
 Svenska unescorådet skall främja och bekantgöra Unescos arbete inom utbildning, forskning, kultur och medier. Inom programområdet utbildning skall insatser som ger ökade kunskaper om mänskliga rättigheter betonas. Antalet skolor som medverkar i Unescos skolnätverk skall öka. 
 Återrapporteringskravet är att: 
 Svenska unescorådet skall i årsredovisningen redovisa hur man arbetar med att främja och bekantgöra Unescos arbete inom utbildning, forskning, kultur och medier samt vilka insatser som görs för att öka kunskaper om mänskliga rättigheter. Antalet deltagande skolor i 
 59 
  
 Regleringsbrevet 
  
 SOU 2002:79 
  
 Unescos olika skolnätverk skall redovisas i årsredovisningen liksom en jämförelse med antalet under de två föregående åren. 
 I regleringsbrevet för 2002 har rådet två uppdrag. Det första uppdraget gäller redovisning av rådets medverkan i uppföljningen av Dakarkonferensen år 2000. Det andra uppdraget gäller utgifts- prognoser. Rådet har hittills inte haft ett krav på utgiftsprognoser som andra myndigheter har. Nu införs ett sådant krav för att tydli- gare markera sambandet mellan verksamhet och budget. 
 I regleringsbrevet för 2001 är målet detsamma som i reglerings- brevet för 2002. I 2001 års regleringsbrev angavs följande återrap- porteringskrav: 
 Svenska unescorådets arbete med att främja och bekantgöra Unescos arbete skall redovisas. Antalet deltagande skolor i Unescos skolnätverk skall redovisas i årsredovisningen liksom en jämförelse under de två föregående åren. Svenska unescorådet skall till den 1 april redovisa resultatet av de svenska insatserna under Unescos generalkonferens hösten 2001. 
 Unescorådet har i en rapport kort redogjort för de insatser som genomförts under 2001 i syfte att främja och bekantgöra Unescos arbete. Bland annat nämns boken Utrymme och insatser under bok- och biblioteksmässan. Vidare redovisar rådet i en annan rapport arbetet med skolnätverken. I rapporten nämns att antalet världsarvsskolor har dubblerats under de två senaste åren. I en tredje rapport redovisar rådet de svenska insatserna under generalkonferensen 2001. Där redogörs för de konventioner, deklarationer och rekommendationer som behandlats under generalkonferensen och den svenska delegationens ställnings- taganden. 
 Följande uppdrag gavs i regleringsbrevet för 2001: 
 Svenska unescorådet skall till den 1 juli 2001 inkomma till regeringen med en översikt över hur medlen i Unescos internationella kulturfond används samt en bedömning av effekten av det svenska bidraget. Svenska unescorådet skall avvakta med inbetalning till den internatio- nella kulturfonden tills att rapporten inlämnats. 
 I sin redovisning till regeringen framförde rådet att medel inte längre borde avsättas för kulturfonden. 
 60 
  
 SOU 2002:79 
  
 Regleringsbrevet 
  
 Regleringsbrevet 2003 
 De inom Regeringskansliet fastställa interna kriterierna för mål och återrapportering är inte helt relevanta för den verksamhet som nu föreslagits för Unescorådet. Jag anser därför att målet bör omfor- muleras och ha som utgångspunkt Unescorådets uppgift som råd- givande till regeringen. 
 Det är vidare angeläget att de långsiktiga prioriteringar som Sverige i generalkonferensen fattat beslut om följs upp i reglerings- brevet till Unescorådet. Det bör därför finnas en tydlig koppling till Unescos sexårsstrategi. Även rådets arbete inför generalkonfe- rensen det år den äger rum bör framgå av regleringsbrevet eftersom den tar i anspråk stora delar av rådets resurser. Jag föreslår också att regeringen uppdrar åt Unescorådet att vara ett s.k. nationellt EFA- forum som enligt Dakarplanen skall bidra till att målen om utbild- ning för alla nås. Som framgått av avsnitt 2.3 fungerar Unescorådet redan som ett sådant forum. Jag anser dock att detta bör formalise- ras och framgå genom ett uttryckligt uppdrag i regleringsbrevet. 
 Som framgår av avsnitt 5.2 förordar jag också att regleringsbrevet vid behov anger rådets uppgifter inom mer preciserade regionala samarbetsområden där insatser inom olika politikområden priorite- ras som exempelvis Östersjöområdet. 
 61 
 8 Genomförande 
 Jag föreslår att regeringen under hösten 2002 fattar beslut om änd- ringar i instruktionen för Svenska unescorådet. Nya ledamöter och eventuella omförordnanden bör beslutas därefter så att ledamö- terna kan utses fr.o.m. den 1 januari 2003. Nästa generalkonferens äger rum hösten 2003. Nya ledamöter i rådet som kommer att del- taga i generalkonferensen har därmed mer än ett halvt år att sätta sig in i Unescos och rådets verksamhet. 
 De ändringar som jag förordar i regleringsbrevet beträffande mål, återrapporteringskrav och uppdrag bör beaktas i reglerings- brevet för 2003. 
 Tilldelningen av resurser till delegationen i Paris bör ske så snart som möjligt och senast den 1 juli 2003. 
 Uppdrag till den nya skolutvecklingsmyndigheten bör lämnas inför den 1 mars 2003 då den nya myndigheten börjar sin verksam- het. 
 Eventuella tjänsteorganisatoriska konsekvenser till följd av att vissa uppgifter överförs till myndigheter bör genomföras fr.o.m. den 1 januari 2004. 
 63 
  
 9 
  
 Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag 
  
 Förslagen om minskat antal ledamöter, koncentration av arbets- uppgifter och överföring av vissa uppgifter till myndigheter som jag lämnat kommer självfallet att påverka resursbehovet för rådet. Färre ledamöter och färre antal möten innebär att kostnaderna för arvoden, möten och resor minskar. Även utgifterna för skolnätverk och deltagande i mässor kan kraftigt begränsas. Att ge bidrag till olika projekt kommer heller inte att vara en viktig uppgift för det nya rådet varför även dessa kostnader kan minska. 
 Jag föreslår därmed att medel motsvarande 2 miljoner kr anslås för det nya rådets verksamhet. Jämfört med nuvarande anslag inne- bär förslaget en minskning med ca 1,9 miljoner kr. I sammanhanget bör nämnas att i samband med den senast lämnade utgiftsprogno- sen den 19 augusti 2002 anmälde rådet att rådets anslag vid budget- årets slut sannolikt kommer att visa ett överskott. 
 De medel som sålunda frigörs genom rådets nya uppgifter bör omfördelas och under 2003 tas i anspråk för att 
  
 1. 
  
 till en del finansiera den kommitté inom Vetenskapsrådet som föreslagits få ett samlat ansvar för Unescos vetenskapliga program, förslagsvis 650 000 kr, 
  
 2. 
  
 överföra vissa medel till de myndigheter som övertar uppgifter från rådet. Främst gäller detta den nya skolutvecklingsmyndighe- ten för övertagandet av arbetet med skolnätverket för världsarvs- undervisning. Men även myndigheter som åtar sig att svara för vissa arrangemang inför mässor m.m. bör kunna tilldelas vissa medel. Sammantaget föreslås förslagsvis 500 000 kr, 
  
 3. 
  
 finansiera den resurstilldelning till den permanenta delegationen i Paris som jag föreslagit senast fr.o.m. den 1 juli 2003, förslagsvis 450 000 kr, 
  
 4. 
  
 överföra vissa medel till Utbildningsdepartementets internatio- nella verksamhet för resor m.m. som bl.a. kan avse Unescos verk- samhet, förslagsvis 300 000 kr. 
  
 65 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Översyn av Svenska unescorådet, dess 
  
 Dir 
  
 verksamhet och arbetsformer 
  
 2001:115 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 13 december 2001. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En utredare tillkallas för att lägga förslag om Svenska unescorådets verksamhet, arbetsformer och organisatoriska hemvist. Utredaren skall därvid ge förslag till ny instruktion, som utgår från dagens situation och som preciserar rådets uppgifter. 
 Svenska unescorådets historia och verksamhet 
 I Unescos stadga (Artikel VII. Nationella samarbetsorgan) sägs att 
 1. Varje medlemsland skall vidta åtgärder som är lämpliga med hänsyn till dess särskilda förhållanden för att samordna sina viktigaste organ för utbildning, vetenskap och kultur med organisationens verksamhet, i första hand genom att bilda en nationell kommission bestående av representanter för regeringen och liknande organ. 
 2. Nationella kommissioner eller nationella samarbetsorgan, om sådana finns, skall tjänstgöra som rådgivande organ för respektive delegation till generalkonferensen, för sina länders representanter i styrelsen samt suppleanterna för dessa och för sitt lands regering i frågor som rör organisationen. De skall tjänstgöra som förbindelseled i alla frågor av intresse för organisationen. 
 I Sverige fullgörs dessa uppgifter av Svenska unescorådet, vars senaste instruktion (SFS 1996:646) utfärdades den 30 maj 1996. Svenska unescorådet bildades den 8 juni 1951 (Kungl. brev), dess första instruktion beslutades den 1 juli 1951. 
 Liksom nationalkommissionerna i andra länder har Svenska unescorådet ett stort antal samordnande uppgifter mellan, dels 
 67 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2002:79 
  
 berörda departement (i första hand Utbildnings- Kultur- och Utrikesdepartementen), dels ett stort antal myndigheter (bl.a. Sida, Statens skolverk och Riksantikvarieämbetet), dels ett stort antal frivilligorganisationer inom Unescos verksamhetsområden. Rådet samarbetar också mycket nära med den permanenta delegationen vid Unescos högkvarter. Personalen vid delegationen är anställd av Utrikesdepartementet. Rådet utarbetar också förslag till instruk- tion till delegationen vid Unescos generalkonferens. Instruktionen beslutas av regeringen. 
 Utvecklingen av Unescos verksamhet 
 Unesco genomgår för närvarande stora förändringar. Organisatio- nens nye generaldirektör har startat ett omfattande förändrings- arbete avseende Unescos långsiktiga strategi, tvåårsprogram, admi- nistration och fältkontorens (motsv.) verksamhet. Han har också tagit fasta på styrelsens förslag att förstärka organisationens utåtriktade verksamhet med syfte att göra Unesco mer synligt. 
 Unescos generalkonferens 2001 beslutade om en ny sexårsstra- tegi och ett nytt tvåårsprogram. 
 Vad gäller utbildning underströks att en av Unescos allra vikti- gaste uppgifter under de kommande åren är att leda uppföljningen av Världsforum i Dakar (2000) om Utbildning för alla. 
 För Unescos vetenskapliga samarbete betonades frågor om vat- tenförsörjning. Unescos stora vetenskapliga program: IGCP (Internationella geologiska korrelationsprogrammet), IHP (Inter- nationella hydrologiprogrammet), IOC (Internationella Oceano- grafiska kommissionen), MAB (Människan och biosfären) och MOST (Hantering av social förändring) kommer alla att ha en vik- tig roll i detta arbete. 
 Uppföljningen av Stockholmskonferensen 1998 om Kulturpoli- tik för utveckling, liksom Unescos arbete för att bevara kulturarvet gavs fortsatt hög prioritet. Samtidigt fattade generalkonferensen beslut om att anta en konvention om skydd av det marina kultur- arvet och en deklaration om kulturell mångfald. Inom kommuni- kationsområdet betonades Unescos arbete för att främja pressfri- heten. 
 Generalkonferensen tog också upp frågan om Unescos synlig- het, dvs. Unescos informations- och kommunikationspolitik för att öka medvetandet om organisationen. 
 68 
  
 SOU 2002:79 
  
 Bilaga 1 
  
 Uppdraget 
 Unescorådets nuvarande instruktion avspeglar inte de förändringar som sker och har skett i Sverige, i omvärlden och i Unesco. Utre- daren bör därför, bl.a. mot bakgrund av generalkonferensens beslut om ny sexårsstrategi, analysera och värdera den nuvarande verk- samheten. 
 Det kan gälla t.ex. 
 rådets satsning på utbildning om mänskliga rättigheter (inkl. bok- produktion), 
 rådets utåtriktade verksamheter (skriftserien, hemsidan och med- verkan i olika mässor), 
 rådets arbete inom de skilda programsektorerna (såsom skolsam- arbetet), 
 kontakterna med de nationella kommittéerna för de vetenskapliga programmen, 
 uppföljningen av Stockholmskonferensen, och 
 frågor om uppföljning av Unescos konventioner m.m. 
 Personalen vid rådets kansli är anställd av Regeringskansliet och rådets kansli är en integrerad del av Utbildningsdepartementets internationella sekretariat. Svenska uescorådet är samtidigt en fri- stående myndighet. Utredaren skall redovisa för- och nackdelar med kansliets placering och lämna förslag till dimensionering. 
 Utredaren skall också studera samarbetet mellan den permanenta delegationen vid Unescos högkvarter och Unescorådet, departe- ment, myndigheter och frivilligorganisationer samt resursbehovet vid den permanenta delegationen. 
 Unescorådet håller tät kontakt med de nordiska Unesco- kom- missionerna. Årligen arrangeras gemensamma möten och inför möten med Unescos styrelse och generalkonferens diskuteras dag- ordningar med den nordiska styrelsemedlemmen. Utredaren skall bedöma hur rådets arbetsinsatser inför Unescos styrelsemöten påverkar den nationella verksamheten. 
 Utredaren skall studera och värdera resultaten av rådets sam- arbete och kontakter med olika departement, myndigheter och fri- villigorganisationer i Sverige och med andra nationella kommissio- ner. 
 I arbetet bör utredaren ha nära kontakt med  
 national-kommis- 
  sioner i andra länder och skilda intressenter inom och utom landet. 
 69 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2002:79 
  
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet) senast den 1 oktober 2002. 
 Mot bakgrund av de resultat och bedömningar utredaren gör, skall redovisningen också innehålla förslag till ny instruktion för Svenska unescorådet samt eventuella andra, av förslagen motive- rade, förordningsändringar. Utredaren skall redovisa ekonomiska konsekvenser av de förslag som lämnas. Utgångspunkten skall vara att eventuella föreslagna förändringar skall rymmas inom nu gäl- lande ramar för verksamheten. 
 Utredaren skall följa kommittéförordningen (1998:1474). 
 (Utbildningsdepartementet) 
 70 
 Bilaga 2 
 De nordiska nationalkommissionerna 
 Den danska  
 Unesco-kommissionen 
  
 Följande uppgifter baseras på samtal med generalsekreterare Lee och vice generalsekreterare Mcbride. 
  
 Förordning eller motsvarande 
 För den danska  
 Unesco-kommissionen 
  finns statuter utfärdade av undervisningsministeriet 1998. 
 Antal ledamöter, sammansättning, mandattid 
 Av bestämmelserna för den danska  
 Unesco-kommissionen 
  framgår att  
 Unesco-kommissionen 
  kan ha högst 19 ledamöter. De skall representera ungdomen (1), undervisning (1), vetenskap (1), konst och humaniora (1), pressen (1), forskningsministeriet (1), Grönlands hemstyrelse (1), Kulturministeriet (1), Miljö- och energiministeriet (1), Utrikesministeriet (2) och Undervisnings- ministeriet (1). 
 Dessutom ingår högst 7 av ministern personligt utpekade leda- möter som bl.a. representerar folkbildning och utövande konstnä- rer. 
 Undervisningsministern utser kommissionens medlemmar för perioder på fyra år. Mandatperioden för ordförande är förskjuten ett år i förhållande till kommissionens övriga ledamöter. 
 Kommissionen skall ha fyra utskott, en för respektive utbild- ning, vetenskap, kultur och kommunikation. I varje utskott bör högst 8 personer ingå. Ordförandena i utskotten utses av Under- visningsministeriet efter hörande av kommissionen och skall vara medlemmar i kommissionen. 
 71 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2002:79 
  
 Utskottens sammansättning godkänns av nationalkommissionen efter hörande av utskottsordföranden. 
 Sammansättningen i utskotten skall säkra expertis på vart och ett av Unescos programområden. Det ankommer på ordföranden att se till att relevanta organisationer blir delaktiga i utskottets arbete. 
 Kommissionen kan också inrätta andra, mer tillfälliga, utskott. Dessutom skall ett arbetsutskott (s.k. forretningsutvalg) finnas. 
 Uppgifter 
 Kommissionen skall sprida kännedom i Danmark om Unescos program och arbete genom egen upplysningsverksamhet och i sam- arbete med andra berörda organisationer. 
 Kommissionen skall samarbeta med danska organisationer inom Unescos kompetensområden. 
 Vidare skall kommissionen samarbeta med berörda myndigheter och styrelser, med den permanenta delegationen vid Unesco och med andra nationalkommissioner, särskilt de nordiska. 
 Kommissionen skall också yttra sig i ärenden som rör Unescos verksamhet, om förslag till program och budget för organisationen och i andra frågor som kommer från Unesco. Innan sådana yttran- den lämnas skall kommissionen inhämta upplysningar och syn- punkter från berörda ministerier, institutioner och organisationer. 
 Kommissionen skall sprida kännedom om beslut av Unescos generalkonferens, styrelse m.m. och dessutom i den omfattning som kommissionen finner lämplig verka för att besluten genomförs i Danmark. 
 Kommissionen kan i övrigt självständigt och offentligt uttala sig i frågor som rör Unesco. 
 Verksamhetsplan 
 Ingen särskild verksamhetsplan upprättas men riktlinjerna för kommissionens arbete diskuteras av kommissionen. 
 72 
  
 SOU 2002:79 
  
 Bilaga 2 
  
 Kansli 
 Kansliet är en integrerad del av Undervisningsministeriets interna- tionella enhet. Totalt har kansliet 3,82 årsarbetare, varav två hand- läggare. Inom ministeriet har dock personalnedskärningar aviserats vilket kan komma att påverka nuvarande personalresurser för  
 Unesco-arbetet. 
  
 Kommissionen har en egen budget inom ramen för ministeriets budget. 
 Övriga upplysningar och iakttagelser 
 Kommissionen möts  
 4–5 
  gånger per år. 
 Kommissionen ger ut Unesconytt, ett informationsblad som kommer ett par gånger om året. Den skickas till 800 adresser och finns både i tryckt form och elektroniskt. 
 Undervisningsministeriet anser att  
 Unesco-kommissionen 
  skall informera brett om Unesco. I två år fick kommissionen särskilda medel för att synliggöra Unesco. 
 I Danmark finns  
 ASP-, 
  BSP- och kulturarvsskolor. De sköts genom Cirius, en institution som har till uppgift att främja Danmarks internationella relationer på utbildningsområdet genom bl.a. utbyte,  
 EU-program 
  m.m. 
 Sedan 1992 har Danmark förstärkt den danska ambassaden i Paris med en tjänsteman som bevakar  
 Unesco-frågor. 
  Denna för- stärkning finansieras gemensamt av Undervisningsministeriet och UD. Mot bakgrund av de aviserade besparingskraven är det dock osäkert om denna ordning kan fortsätta. 
 Den finska  
 Unesco-kommissionen 
  
 Vi har haft samtal med Sanford, ordförande i den finska Unesco- kommissionen, Tapio Markkanen, vice ordförande, Sampson, som tidigare varit både Finlands representant i Unescos styrelse, generalsekreterare för  
 Unesco-kommissionen 
  samt direktör för den internationella avdelningen inom undervisnings- ministeriet samt med Grant som är nuvarande gene- ralsekreterare. 
 73 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2002:79 
  
 Förordning eller motsvarande 
 För Finlands  
 Unesco-kommission 
  finns en särskild förordning. Den nuvarande förordningen utfärdades 1966. Vissa ändringar har gjorts därefter, t.ex. 1992 angående utseende av ledamöter. 
 Antal ledamöter, sammansättning, mandattid 
 Kommissionen har 12 ledamöter vilka utses av regeringen. För- utom ordförande och en ledamot jämte suppleant från utrikes- ministeriet skall i kommissionen ingå högst tio ledamöter, som skall företräda olika områden av Unescos verksamhet. 
 Därutöver kallar undervisningsministeriet högst trettiofyra medlemmar som tillsammans med de ordinarie medlemmarna bil- dar den förstärkta  
 Unesco-kommissionen. 
  
 Direktören för undervisningsministeriets internationella enhet har rätt att närvara vid kommissionens sammanträden och att yttra sig vid dem. Kommissionen kan ytterligare kalla utomstående sak- kunniga. 
 Förordningen innehåller uppgifter om mandattid. Den är tre år. 
 Uppgifter 
 Enligt förordningen skall kommissionen inkomma med initiativ i ärenden som angår: 
  
 1) 
  
 åtgärder i Finland med anledning av beslut och rekommendationer av Unescos generalförsamlingar och förvaltningsorgan samt av internationella möten som anordnats av Unesco 
  
 2) 
  
 Finlands representation i Unescos generalförsamlingar och för- valtningsorgan samt vid möten som anordnats av Unesco 
  
 3) 
  
 bekantgörande av Unescos syften och verksamhet i hemlandet samt väckande av intresse för dem 
  
 4) 
  
 ansökningar om av Unesco lediganslagna stipendier och befatt- ningar 
  
 5) 
  
 övriga vittgående eller principiella frågor vilka hänföra sig till Unescos verksamhet samt 
  
 6) 
  
 andra frågor angående Finlands deltagande i det internationella kulturarbetet, vilkas behandling av undervisningsministeriet hän- skjutits till kommissionen. 
  
 74 
  
 SOU 2002:79 
  
 Bilaga 2 
  
 Verksamhetsplan m.m. 
 Enligt förordningen skall kommissionen årligen upprätta förslag till verksamhetsplan, utarbeta budgetförslag och avge årsberättelse för det föregående verksamhetsåret. 
 Kansli 
 Såsom  
 Unesco-kommissionens 
  generalsekreterare tjänstgör en av undervisningsministeriet förordnad tjänsteman vid den internatio- nella enheten. Kommissionens kansligöromål i övrigt handhas av undervisningsministeriets internationella enhet. Också detta är angivet i förordningen. 
 Övrigt 
 Medel för kommissionen samt för deltagande i Unescos verksam- het ingår som separata moment (budgetlinjer) i den internationella enhetens budget. 
 Övriga upplysningar och iakttagelser 
 De finska ledamöterna i kommissionen representerar en organisa- tion. Vice ordföranden är t.ex. generalsekreterare för Finlands uni- versitetsrektorers råd. Vid samtalen underströks vikten av att ledamöterna har en  
 Unesco-relevant 
  organisation eller nätverk bakom sig. 
 Den förstärkta kommissionen består av akademiker inom olika discipliner och representanter för olika organisationer. De är upp- delade på olika utskott. Ordförandena i utskotten ingår i den egentliga kommissionen. 
 Den finska kommissionen har under senaste år i högre grad rik- tat verksamheten mot Paris på grund av Finlands medlemskap i Unescos styrelse under perioden  
 1997–2001. 
  Frågan om Unescos synlighet i Finland ingår implicit i  
 Unesco-arbetet. 
  I förordningen ingår som en av kommissionens uppgifter  
 bekantgörande av Unescos syften och verksamhet i hemlandet samt väckande av intresse för dem 
 . Kommissionen har bl.a. för detta syfte en egen hemsida (med bl.a. rese- och mötesrapporter) och en publikationsserie och 
 75 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2002:79 
  
 bidrar också till att Unescos viktigaste deklarationer etc. översätts till finska och svenska (ofta i samråd med Svenska unescorådets kansli). 
 Ansvaret för skolnätverken ligger på berörda myndigheter. Till Utbildningsstyrelsen anslås medel för att de ansvarar för skol- projekten. 
 Att delta i mässor är ingen stor uppgift för den finska kommis- sionen. 
 Kommissionen möts vid behov, i regel 5 ggr/år. Allt fler ärenden sköts ad hoc eller genom andra sakrelevanta möten och seminarier. 
  
 Unesco-kommissionen 
  fick i januari 2002 av statsrådet i uppdrag att till den 28 juni 2002 till undervisningsministeriet ge förslag om revidering av den delvis föråldrade förordningen jämte förslag om arbetsmetoder. 
 Kommissionen uttryckte tillfredsställelse att själv få ta del i arbetet och etablerade en intern arbetsgrupp, som för kommissio- nen utarbetade ett förslag, som under hösten vidarebehandlas av undervisningsministeriet. 
 Kommissionens förslag går i korthet ut på följande: 
 grundfilosofin i förordningen från år 1966 är fortfarande valid och kräver inga radikala förändringar, förordningen får gärna vara flexibel för att möjliggöra olika former av samarbete; 
 medlemsantalet föreslås vara det samma som idag, dvs. 12; 
 mandatperioden föreslås vara fyra år mot nuvarande tre, bl.a. för att bättre motsvara Unescos rådande programcykel; 
 avsikten är att bibehålla ministeriets möjlighet att vid behov utse den förstärkta kommissionen, dock så att man frångår traditionen med sektionsindelning och önskar gå in för temainriktade icke permanenta ad  
 hoc-arbetsgrupper 
  vid behov t.ex. om kulturdiver- sitet, vattenresurser eller liknande med koppling till prioriteringar i Unescos program och ändamålsenlighetsbedömning på nationell nivå. Det har inte heller tidigare funnits ett imperativ att tillsätta sektioner, men det har under årens lopp utvecklats en automa- tik/tradition kring tillsättandet av sektioner utan närmare reflek- tion. 
 beträffande uppgifterna har man strukit vissa, som i dag handhas genom andra kanaler, bl.a. frågan om stipendier och ansökningar (ingen primär uppgift som på  
 1960-talet). 
  
 Betoning läggs vid förpliktelser, som föranleds av generalkonfe- rens, styrelse och andra möten av vikt och deltagande i förberedel- 
 76 
  
 SOU 2002:79 
  
 Bilaga 2 
  
 ser av dessa möten dvs. både verksamhet mot Paris genom påver- kan av ärendebehandling i möjligast tidigt skede speciellt i omfat- tande och principiella frågor samt bedömning av implikationer på nationell nivå. Likaså betonas vikten att nå ut till relevanta främst sakkunniga på Unescos kompetensområden (underförstått också till eller i samråd med ministeriets berörda enheter el. dyl.) med insikt om att  
 alla i samhället inte kan nås 
 . Fokusering på olika sakkunniggrupper, institutioner och organisationer är fortsatt aktuellt. 
 Avsikten är att beslut skall fattas under hösten 2002 så att en ny kommission kan utses fr.o.m. 2003. 
 Den isländska  
 Unesco-kommissionen 
  
 Vi har haft samtal med Pearson, generalsekreterare i den isländska  
 Unesco-kommissionen. 
  
 Förordning eller motsvarande 
 För Islands  
 Unesco-kommissionen 
  finns en särskild förordning. Den nuvarande förordningen är från 1978. Genom en ändring 1990 ändrades bestämmelserna om antalet ledamöter. Tidigare hade kommissionen över 30 ledamöter från olika institutioner och orga- nisationer inom Unescos områden men då detta inte fungerade sär- skilt bra reducerades antalet betydligt. 
 Antal ledamöter, sammansättning, mandattid 
 Kommissionen består av sex ledamöter; fyra representanter för Unescos olika verksamhetsområden – utbildning, vetenskap, kul- tur, media och information – samt en ungdomsrepresentant. I den nuvarande kommissionen representerar ordföranden kulturområ- det. Vidare ingår en företrädare för Utrikesdepartementet. Alla är utnämnda av utbildnings- och kulturministern. (På Island hör ut- bildning, vetenskap och kultur till samma departement.) 
 Ledamöterna – med undantag av ungdomsrepresentanten – utses på fyra år. Denna utses på två år. 
 77 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2002:79 
  
 Uppgifter 
 Enligt förordningen skall kommissionen vara ett rådgivande organ till regeringen och den isländska delegationen vid generalkonferen- sen och fungera som en förbindelselänk mellan Unesco och insti- tutioner för utbildning, vetenskap och kultur. Kommissionen är ansvarig för informationsinsatser som rör Unescos arbete på Island och den skall samarbeta med andra isländska myndigheter som är involverade i arbetet i olika  
 FN-organ. 
  Kommissionen kan ta initi- ativ till projekt inom Unescos områden. 
 Verksamhetsplan 
 Ingen särskild verksamhetsplan upprättas. 
 Kansli 
 Kommissionen har inget eget kansli men en tjänsteman är förord- nad som generalsekreterare på deltid och är samtidigt ledamot i kommissionen som nuvarande företrädare för utbildningsområdet. Ytterligare en tjänsteman i ministeriet biträder med olika uppgifter. 
 Övrigt 
 Kommissionens budget är en del av budgeten för internationellt samarbete i undervisningsministeriet. Medel har beviljats för en förstärkning av den isländska permanenta delegationen i Paris på grund av att Island har en plats i Unescos styrelse. Islands bidrag till Unesco betalas av Utrikesdepartementet och utgör en egen budgetpost. 
 Övriga upplysningar och iakttagelser 
 Kommissionen träffas  
 6–8 
  gånger per år. 
 Ordföranden i rådet (som företräder kulturområdet) har till sig knutit en informell grupp på tre personer. I den ingår ordföranden för Kunstnerforbund, en författare samt rektorn för Konsthög- skolan. Motsvarande grupper finns på  
 utbildnings-, 
  forsknings- 
 78 
  
 SOU 2002:79 
  
 Bilaga 2 
  
 respektive mediaområdet. Ett särskilt forum för EFA har upprät- tats med företrädare för olika institutioner och organisationer. Syftet är att bistå ministeriet med att utarbeta en nationell EFA- plan. 
 Kommissionen har inga egna resurser att arbeta med att göra Unesco synligt men kan hos den internationella enheten ansöka om att få bidrag för särskilda uppgifter t.ex. att översätta konven- tioner och deklarationer. Kommissionen har heller inga egna resur- ser för att regelbundet kunna anordna konferenser och seminarier eller delta i projekt men kan i särskilda fall anhålla om sådana. Kommissionen har bl.a. på grund av bristande resurser lagt vikt vid att bjuda in representanter från institutioner och organisationer som arbetar inom Unescos områden till kommissionens möten och etablera ett samarbete. Detta är ett led i att göra Unesco synligt i Island. 
  
 Unesco-frågorna 
  har fått ökad uppmärksamhet i samband med att Island år 2001 fick en styrelseplats. 
 Den norska  
 Unesco-kommissionen 
  
 Vi har fört samtal med Boyle och Green, ordfö- rande respektive generalsekreterare i  
 Unesco-kommissionen, 
  Keller, Hutchinson och Smith Harrington alla från Ut- dannings- och forskningsdepartementet samt Lee, Kultur- departementet. 
 Förordning eller motsvarande 
 För Norges  
 Unesco-kommission 
  finns en särskild förordning. Den nuvarande förordningen utfärdades den 1 augusti 1996. 
 Antal ledamöter, sammansättning och mandattid 
 Det ansvariga departementet utser kommissionen som enligt för- ordningen kan bestå av högst 27 medlemmar. Den nuvarande kommissionen har 23 medlemmar. Organisationer och institutio- ner inom Unescos arbetsområde kan föreslå medlemmar till kom- missionen. 
 79 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2002:79 
  
 Enligt förordningen kan kommissionen bestå av företrädare från t.ex. universitet och högskolor, forskningsinstitutioner, andra vetenskapliga organ, skolor, bibliotek, museer, konst, medier, folk- upplysningsorganisationer, ungdomsorganisationer, arbetslivsorga- nisationer, människorättsorganisationer och organisationer för kulturutbyte och internationellt arbete. 
 Barn- och familjedepartementet, Utdannings- och forsknings- departementet, Kommunaldepartementet, Kulturdepartementet, Miljödepartementet, Utrikesdepartementet och Norad (den norska motsvarigheten till Sida) har observatörsstatus i kommissionen. 
 Mandatperioden är fyra år vilket är angivet i förordningen.  
 Unesco-kommissionen 
  har tre utskott som vart och ett består av 
  
 7–8 
  personer valda bland medlemmarna i kommissionen. Ord- föranden i kommissionen, utskottsordförandena samt en ung- domsrepresentant utgör kommissionens styrelse. Kommissionen väljer själv sin styrelse. 
 Uppgifter 
 Enligt förordningen skall  
 Unesco-kommissionen 
  behandla ärenden som kommissionen tagit emot från Unesco eller som rör Unescos verksamhet och inkommer från norska myndigheter, institutioner, organisationer eller enskilda personer. 
 Kommissionen skall sprida kännedom om beslut av bl.a. Unescos generalkonferens och styrelse. 
 Kommissionen skall vara rekryteringsorgan i Norge för anställ- ningar vid Unescos sekretariat i Paris. 
 Kommissionen skall vidare sprida dokument och publikationer som utgivits av Unesco till berörda myndigheter, institutioner och organisationer. 
 Kommissionen skall sprida kunskap i Norge om, och väcka intresse för Unescos program och verksamhet genom egen upplys- ningsverksamhet och i samarbete med berörda organisationer. 
 Vidare framgår av instruktionen att kommissionen skall sam- arbeta med andra länders kommissioner, speciellt de nordiska. 
 80 
  
 SOU 2002:79 
  
 Bilaga 2 
  
 Verksamhetsplan 
 Kommissionen är skyldig att upprätta en verksamhetsplan. 
 Kansli 
 From. den 1 juli 2002 hör kansliet till Utdannings- och forsknings- departementet från att tidigare ha varit ett förvaltningsorgan under Kulturdepartementet. 
 I kansliet finns åtta personer motsvarande 6,8 årsarbetare. Kans- liet leds av generalsekreteraren. En särskild instruktion utfärdad 1996 av Kulturdepartementet reglerar generalsekreterarens arbete. Där står bl.a. att styrelsen får delegera sådana frågor till general- sekreteraren som är av den arten att de inte behöver beslutas av sty- relsen. 
 En stor del av kansliets arbete består av utåtriktade aktiviteter såsom utställningar, seminarier och konferenser. Kansliet är också engagerat i skolnätverken genom att man t.ex. anordnar kurser och håller föredrag. Även i arbetet med de olika Unescodagarna är kansliet involverat, men man önskar att organisationer och institu- tioner kommer att ta över detta i högre grad. 
 Övrigt 
 En översyn av det norska  
 Unesco-arbetet 
  gjordes 2001 av Stats- konsult. Syftet var bl.a. att få underlag för tydligare prioriteringar, både i förhållande till Unesco i Paris och i förhållande till Unesco- arbetet i Norge. 
 I rapporten (2001:18) belyses ansvars- och rollfördelningen mellan departementen,  
 Unesco-kommissionen, 
  den permanenta delegationen vid ambassaden i Paris och Unescos huvudkvarter. Statskonsult anser bl.a. att en bristande samordning mellan de s.k.  
 Unesco-departementen 
  har bidragit till svagheter i styrningsdialo- gen med  
 Unesco-kommissionen 
  vilket påverkat Norges möjlighe- ter till inflytande i Unesco. Styrningen av kommissionen har varit oklar och regleringsbrevet borde tydligare ange prioriteringar för kommissionens verksamhet. Enligt Statskonsult borde en analys av Unescos sexårsstrategi vara grunden för norska prioriteringar och kommissionens roll som rådgivare år regeringen inom ramen för 
 81 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2002:79 
  
 dessa prioriteringar bör tydliggöras. I rapporten föreslås att en nationell policy och strategi utarbetas för  
 Unesco-arbetet. 
  
 Övriga upplysningar och iakttagelser 
 Kommissionen träffas två gånger per år. Fackutskotten träffas oftare,  
 4–6 
  gånger per år. Styrelsen har ca 6 möten per år. 
 Till utgången av 2002 har kommissionen en egen budget från Kulturdepartementet. Den avser kostnader för verksamhet, löner och lokaler. Fr.o.m. den 1 januari 2003 är avsikten att kommissio- nen skall få en egen budget för verksamheten och att Utdannings- och forskningsdepartementet svarar för kostnaderna för löner och lokaler. 
 Unescos synlighet är en viktig fråga för den norska kommissio- nen. Under en period valde kommissionen att engagera en person att på halvtid arbeta med frågan. Kommissionen har nu fr.o.m. den 1 juli 2002 en informationsansvarig som på heltid skall svara för presskontakter, uppdatera webbsidan m.m. Tills vidare gäller anställningen till årets slut. 
 Genom de förändringar som nu sker av det norska Unesco- arbetet med anledning av Statskonsults förslag – bl.a. genom att inordna  
 Unesco-kommissionens 
  kansli i avdelningen för analys och internationellt arbete inom Utdannings- och forskningsdeparte- mentet – vill man stärka det internationella arbetet och hitta syner- gifördelar med andra organisationer. Man vill också kunna använda  
 Unesco-kommissionen 
  mer aktivt för att bättre kunna påverka Unesco. För att ytterligare förbättra kontakterna med Paris kom- mer dessutom den bilaterala ambassaden att förstärkas fr.o.m. 2003 vilket kommer att finansieras av Utdannings- och forsknings- departementet. Personen bör vara en erfaren handläggare på heltid. 
 Utdannings- och forskningsdepartementet kommer nu att till- sammans med  
 Unesco-kommissionen 
  utarbeta ett policydokument för  
 Unesco-arbetet, 
  både det nationella arbetet och arbetet i Paris. 
 82 
 Bilaga 3 
 Vissa  
 FN-organ 
  med kansli inom 
 Regeringskansliet 
 International Labour Organisation – ILO 
 ILO är FN:s fackorgan för arbetslivsfrågor. Ärenden som rör för- hållandet till ILO handläggs inom Näringsdepartementet. För beredningen av vissa ärenden som rör samarbetet med ILO finns den trepartssammansatta  
 ILO-kommittén. 
  
 I budgeten för 2002 har riksdagen anslagit 22 195 000 kr för ILO. Från anslaget betalas dels Sveriges medlemsavgift till ILO, dels övriga kostnader för deltagande i ILO:s verksamhet, inklusive kostnader för  
 ILO-kommittén, 
  totalt 1 500 000 kr. 
  
 ILO-kommitténs 
  arbete regleras i en förordning (1977:987) med instruktion för  
 ILO-kommittén. 
  
 Kommittén förordnas på två år och möts fem till sex gånger per år. Kommittén har nio ledamöter, varav tre företräder regeringen, tre arbetsgivarintresset och tre arbetstagarintresset. Kommittén biträds av tre experter från UD och myndigheter. Kommittén har en tillsvidareförordnad sekreterare. 
 Samtliga ärenden med anknytning till ILO:s normarbete remitte- ras till  
 ILO-kommittén, 
  dvs. utarbetande, ratifikation, tillämpning och uppsägning av  
 ILO-konventioner. 
  Kommitténs tyngsta ärende varje år avser utarbetande av rapporter om tillämpningen i Sverige av ratificerade konventioner. 
 Kommittén fungerar också som remissinstans i fråga om utred- ningsbetänkanden. Denna uppgift har vuxit fram över tiden. Under 2000 lämnade kommittén fem sådana yttranden, under 2001 likaså fem. Härvid ges kommittén tillfälle att informera om Sveriges internationella åtaganden enligt ratificerade  
 ILO-konventioner. 
  Uppgiften synes ha stärkt kommitténs roll som myndighet. 
 Utöver de uppgifter som instruktionen ålägger kommittén vad gäller  
 ILO-konventioner 
  m.m. skall kommittén enligt instruktio- nen även främja ökad kunskap om ILO. Enligt uppgift från 
 83 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2002:79 
  
 sekreteraren saknas dock resurser för detta i den utsträckning som är önskvärd. 
 World Health Organisation – WHO 
 I budgeten för 2002 har riksdagen anslagit 39 371 000 kr för Sveriges avgift till WHO. 
 Arbetet sker i en samrådsgrupp som Socialdepartementet sam- mankallar och är inte reglerat i någon förordning. I gruppen ingår berörda departement, myndigheter och intresseorganisationer. Socialdepartementets internationella funktion svarar för kansli- göromålen; en person sköter uppgifterna. Samrådsgruppen träffas normalt tre gånger per år. 
 Berörda myndigheter informerar i Sverige om WHO utan for- mellt uppdrag eller särskild finansiering. 
 Food and Agriculture organisation – FAO 
 För Sveriges medlemsavgift till FAO har i budgeten för år 2002 anslagits 37 089 000 kr. 
 För administrationen av den svenska  
 FAO-kommittén 
  ansvarar Jordbruksdepartementet. Kommittén består av ordförande och elva ledamöter. Den träffas  
 5–6 
  gånger per år. Berörda myndigheter deltar i kommittén. En särskild instruktion finns för kommittén.  
 Föredragnings-, 
  utrednings- och kansliuppgifter utförs av den personal som Jordbruksdepartementet ställer till förfogande. Dessa uppgifter exklusive utredningsuppgifterna tar cirka en halv års- arbetskraft i anspråk. 
 Enligt instruktionen skall kommittén bl.a. sprida kännedom om och skapa intresse för FAO:s verksamhet. Denna uppgift har dock haft en begränsad omfattning då kommittén inte ansett sig ha till- räckliga personella och ekonomiska resurser för detta. 
 84 
 Bilaga 4 
 En Sifoundersökning bland skolor, bibliotek och media om Svenska unescorådet 
 Syftet med undersökningen var att undersöka synligheten och kun- skapen om Unesco och Svenska unescorådet. 
 Undersökningen har tagit sikte på tre målgrupper: skolor (grundskolor och gymnasieskolor), bibliotek och media. 
 Intervjuer genomfördes med 150 skolor och 150 bibliotek samt med 48 företrädare för media. 
 Svarsfrekvensen har legat mellan 83 % för grundskolor och 93 % för gymnasieskolor. För bibliotek låg svarsfrekvensen på 90 % och för media på 86 %. 
 Datainsamlingen ägde rum under perioden  
 10–22 
  april 2002. 
 Undersökningens resultat 
  
 Fråga 
 : Har du hört talas om Unesco/Svenska unescorådet? 
  
 UNESCO: 
  
 Skolor 
  
 100 
  
 Bibliotek 
  
 100 
  
 Media 
  
 98 
  
 SVENSKA UNESCORÅDET: 
  
 Skolor totalt 
  
 28 
  
 Grundskolor 
  
 27 
  
 Gymnasieskolor 
  
 33 
  
 Bibliotek 
  
 37 
  
 Media 
  
 38 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 % 
  
 85 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2002:79 
  
 Fråga 
 : Vet du vad Unesco/Svenska unescorådet sysslar med? 
  
 UNESCO: 
  
 FN-organisation 
  
 34 
  
 Utbildning, vetenskap, kultur, kommunikation 
  
 36 
  
 Fred, säkerhet, frihet 
  
 1 
  
 Mänskliga rättigheter 
  
 7 
  
 Annat 
  
 36 
  
 Vet ej 
  
 11 
  
 SVENSKA UNESCORÅDET: 
  
 Samma som UNESCO 
  
 13 
  
 Biträder UNESCO 
  
 1 
  
 Länk 
  
 1 
  
 Annat 
  
 4 
  
 Vet ej 
  
 82 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 % 
  
 Fråga 
 : Känner du till något område/någon fråga som är prioriterad av Unesco/Svenska unescorådet? 
 Vattenförsörjning  
  
  2 
 Läskunnighet  
  
  8 
 Mänskliga rättigheter  
  
  5 
 Världsarvslistan  
  
  2 
 Annat  
  
  19 
 Ingen kännedom  
  
  67 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 % 
  
 86 
  
 SOU 2002:79 
  
 Bilaga 4 
  
 Fråga 
 : Har du varit inne på Unescos eller Svenska unescorådets hemsida? 
  
 UNESCO: 
  
 Skolor 
  
 6 
  
 21 
  
 Bibliotek 
  
 Media 
  
 2 
  
 SVENSKA UNESCORÅDET: 
 Skolor totalt  
  
  1 
 Bibliotek  
  3 
 Media 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 % 
  
 Fråga 
 : På vilket sätt har du fått information om Unesco/Svenska unescorådet? 
 GENOM: 
 Bok  
  3 
 Tidskrift  
  23 
 Brev  
  14 
 Mail  
  2 
 Tidningsartikel  
  28 
 Annat  
  
  27 
 Kommer ej  
  ihåg/tveksam  
  
  12 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100% 
  
 87 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2002:79 
  
 Fråga 
 : Har du någon gång deltagit i ett möte/mässa/seminarium eller liknande där Unesco eller Svenska unescorådet medverkat? Vad handlade det om? 
 DELTAGIT: 
 Skolor totalt  
  
  6 
 Grundskolor  
  
  5 
 Gymnasieskolor  
  9 
 Bibliotek  
  
  5 
 Media  
  
  2 
  
 ÄMNE: 
  
 Bok- och biblioteksmässan 
  
 31 
  
 Skolmässor 
  
 9 
  
 45 
  
 Annat 
  
 Tveksam 
  
 17 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 % 
  
 Fråga 
 : Har du hört talas om världsbokdagen? Visste du att det är Unesco som är initiativtagare? 
  
 HÖRT TALAS OM: 
  
 Skolor totalt 
  
 89 
  
 Grundskolor 
  
 95 
  
 Gymnasieskolor 
  
 73 
  
 Bibliotek 
  
 99 
  
 Media 
  
 88 
  
 KÄNDE TILL UNESCO SOM 
  
 INITIATIVTAGARE: 
  
 Skolor totalt 
  
 16 
  
 Grundskolor 
  
 17 
  
 Gymnasieskolor 
  
 16 
  
 Bibliotek 
  
 47 
  
 Media 
  
 11 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100% 
  
 88 
  
 SOU 2002:79 
  
 Bilaga 4 
  
 Fråga 
 : Känner du till att Unesco har skolnätverk som arbetar med bl.a. miljöfrågor eller världsarvsfrågor? Har din skola medverkat på något sätt? 
 KÄNNER TILL: 
 Grundskolor  
  
  37 
 Gymnasieskolor  
  
  36 
 Bibliotek  
  
  29 
 MEDVERKAT I: 
 Grundskolor  
  
  15 
 Gymnasieskolor  
  
  7 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 % 
  
 Fråga 
 : Känner du till boken  
 Utrymme 
 ? Används den i utbild- ningen? 
 KÄNNER TILL: 
 Grundskolor  
  11 
 Gymnasieskolor  
  
  17 
 Bibliotek  
  1 
 ANVÄNDS I UTBILDNINGEN: 
 Grundskolor  
  3 
 Gymnasieskolor  
  5 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100% 
  
 89 
 Bilaga 5 
 Företrädare för myndigheter som intervjuats som ett led i utrednings- arbetet 
 Högskolverket 
 Jones, utredare, Moore, kanslichef och Tate, avdelningschef 
 Riksantikvarieämbetet 
 Fletcher, överantikvarie och Spears, interna- tionell sekreterare 
 Sida 
 Mathis, avdelningschef 
 Carroll, projektledare samt Robinson och Hines, projektdeltagare i ett Sidaprojekt med syfte att ut- arbeta ett förslag till  
 Unesco-strategi 
  
 Statens kulturråd 
 Ruiz, generaldirektör och Walker, sam- ordnare, internationella frågor 
 Statens skolverk 
 Armstrong, skolråd 
 UD 
 Cabrera, ambassadråd 
 Permanenta delegationen i Paris 
 Santiago, pressråd 
 Garcia, administrativ assistent 
 91 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2002:79 
  
 Övriga 
 Huber, departementsråd, Jordbruksdepartementet,  
 Rodriguez 
  Smith, ämnesråd, Socialdepartementet och Jones, kansliråd, Näringsdepartementet har bidragit med information om andra  
 FN-organ 
  med kansli inom Regeringskansliet. 
 92 
 Bilaga 6 
 Förslag till 
 ny instruktion i sin helhet 
 Uppgifter 
 1 § 
 Svenska unescorådet har till uppgift att för Sveriges del vara ett sådant nationellt samarbetsorgan som enligt stadgan för Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur (Unesco) skall samordna de viktigaste nationella organen inom Unescos område med organisationens verksamhet. 
 Rådet skall främja Unescos verksamhet i Sverige och stödja svenska insatser inom ramen för organisationens program. 
 2 § 
 Rådet skall särskilt 
  
 1. 
  
 bistå regeringen med råd, förslag och yttranden i frågor som angår Unescos verksamhet och Sveriges deltagande i denna verksamhet, 
  
 2. 
  
 sprida kännedom om och skapa intresse för Unescos verksamhet i samverkan med andra berörda organ, 
  
 3. 
  
 handlägga sådana ärenden som rådet har tagit emot från Unesco eller som rör Unescos verksamhet och har kommit in från svenska myndigheter, institutioner, organisationer eller enskilda personer, 
  
 4. 
  
 verka för de åtgärder som anvisas av Unescos generalkonferens och som är ägnade att främja syftet med rådets verksamhet och i övrigt ta initiativ till sådana åtgärder, 
  
 5. 
  
 föreslå eller utse representanter till möten som anordnas av Unesco, och 
  
 6. 
  
 samarbeta med andra länders motsvarande nationella råd, särskilt i de övriga nordiska länderna och i Europeiska unionens medlemsländer. 
  
 93 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2002:79 
  
 Sammansättning 
 3 § 
 Rådet består av högst tio personer. En av ledamöterna är ordfö- rande och en är vice ordförande. 
 Organisation 
 4 § 
 Kansligöromål och föredragningar utförs av personal vid Utbildningsdepartementet. 
 5 § 
 Inom rådet får det finnas ett arbetsutskott. 
 Verksförordningens tillämpning 
 6 § 
 Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på rådet: 
 16 § om medverkan i  
 EU-arbetet, 
  
 8 § om myndighetens interna föreskrifter, 
 26 § om vem som får begära in förklaringar m.m., 27 och 28 §§ om myndighetens föreskrifter, 
 29 § om inhämtande av uppgifter m.m., 
 31 § om myndighetens beslut. 
 7 § 
 Rådet har det ansvar för verksamheten och de uppgifter som anges i 6, 7, 9, 11, 13 och 15 §§ verksförordningen (1995:1322). 
 För den personal som utför arbete åt rådet har rådets ordförande det ansvar som anges i 8 § verksförordningen. 
 Ärendenas handläggning 
 8 § 
 Rådet och arbetsutskottet är beslutföra när ordföranden och minst hälften av de andra ledamöterna är närvarande. 
 94 
  
 SOU 2002:79 
  
 Bilaga 6 
  
 9 § 
 Om ett ärende är så brådskande att rådet inte hinner sammanträda för att behandla det, avgörs ärendet genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. 
 Om detta förfarande inte är lämpligt får ordföranden ensam avgöra ärendet. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sammanträde med rådet. 
 10 § 
 Rådet får lämna över till arbetsutskottet, ordföranden, någon annan ledamot eller en tjänsteman att avgöra ärenden som inte behöver prövas av rådet. 
 11 § 
 Ärendena avgörs efter föredragning. I fråga om ärenden som avgörs enligt 10 § får dock rådet bestämma att de inte behöver föredras. 
 12 § 
 Företrädare för  
 Kultur-, 
  Utrikes- och Utbildningsdepartementet får närvara vid sammanträden med rådet och arbetsutskottet. 
 Förordnanden 
 13 § 
 Ordföranden och övriga ledamöter i rådet utses av regeringen för en bestämd tid. Rådet utser vice ordförande inom sig. 
 14 § 
 Rådets ordförande är ordförande också i arbetsutskottet. Rådet utser övriga ledamöter i arbetsutskottet för en bestämd tid. 
 Överklagande 
 15 § 
 Rådets beslut om bidrag får inte överklagas. I övrigt gäller om överklagande 35 § verksförordningen (1995:1322). 
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2003. 
 95