SOU 2006:62 
  
 TCenter esta  
  
 i Arvidsjauroch öva i norra Sverige 
  
 Betänkande av CTÖ-utredningen 
  
 Stockholm 2006 
  
 SOU och Ds kan köpas från Castro kundtjänst. För remissutsändningar  
  
 av SOU och Ds svarar Castro Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets  
  
 förvaltningsavdelning. 
  
 Beställningsadress:  
  
 Fritzes kundtjänst 
  
 106 47 Stockholm 
  
 Orderfax: 08-690 91 91 
  
 Ordertel: 08-690 91 90 
  
 E-post: order.fritzes@nj.se 
  
 Internet: www.fritzes.se 
  
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. 
  
 Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på 
  
 http://www.regeringen.se/remiss  
  
 Tryckt av Garcia AB 
  
 Stockholm 2006 
  
 ISBN 91-38-22596-4 
  
 ISSN 0375-250X 
  
 Till statsrådet Levine  
  
 Regeringen beslutade den 2 juni 2005, med utgångspunkt i riksdagens  
  
 beslut om försvaret den 16 december 2004, att ge dåvarande  
  
 generaldirektören Clark i uppdrag att föreslå lämpliga  
  
 åtgärder för att utveckla ett centrum för civil test- och övningsverksamhet  
  
 i subarktisk miljö med lokalisering i Arvidsjaur  
  
 (N2005/4970/RUT). Uppdraget har genom beslut den 26 januari  
  
 2006 förlängts avseende tidpunkten för slutredovisning och förtydligats.  
  
 Som sekreterare förordnades departementssekreteraren Booth, Näringsdepartementet, med tillträde den 19 september 2005  
  
 och som expert överstelöjtnanten Manning, Högkvarteret, den  
  
 3 oktober 2005. Textredigering och layout har utförts av kanslisekreterare  
  
 Santana, kommittéservice.  
  
 Utredningen har tagit namnet CTÖ-utredningen (civil test- och  
  
 övningsverksamhet). Härmed överlämnas utredningens betänkande  
  
 Testa och öva i norra Sverige – Center i Arvidsjaur. Med detta är  
  
 uppdraget slutfört.  
  
 Stockholm den 28 juni 2006  
  
 Clark  
  
 /Ingolf Jenkins 
  
 5  
  
 Innehåll  
  
 Sammanfattning ................................................................ 11  
  
 1 Inledning................................................................... 17  
  
 1.1 Bakgrund .................................................................................. 17  
  
 1.2 Uppdraget................................................................................. 18  
  
 1.3 Ändrade förutsättningar.......................................................... 19  
  
 1.4 Tidigare utredningar ................................................................ 21  
  
 1.5 Hardy kommun ............................................................... 24  
  
 1.6 Kommunikationer till och från Arvidsjaur............................. 24  
  
 1.7 Näringslivet i Arvidsjaurs kommun........................................ 25  
  
 1.8 Så har jag arbetat ...................................................................... 26  
  
 1.9 Senarelagd slutrapport ............................................................. 26  
  
 1.10 Betänkandets disposition......................................................... 27  
  
 1.11 Vissa uttryck............................................................................. 28  
  
 2 Unika förutsättningar.................................................. 31  
  
 2.1 Lokalbefolkningen ................................................................... 32  
  
 2.2 Klimatförhållanden .................................................................. 33  
  
 2.3 IT-infrastrukturen i regionen.................................................. 34  
  
 2.4 Distansöverbryggande teknik och distribuerad  
  
 kompetens ................................................................................ 36 
  
 Innehåll SOU 2006:62  
  
 6  
  
 3 Kompetens och kompetensbehov .................................39  
  
 3.1 Kompetens hos personal vid Armens jägarbataljon och  
  
 Försvarmaktens vinterenhet i Arvidsjaur ...............................40  
  
 3.2 Specialistkunskaper hos biltestföretagen ................................42  
  
 3.3 Grundläggande utbildning .......................................................42  
  
 3.3.1 Utbildning av testförare och högskoleingenjörer i  
  
 bilsystem........................................................................44  
  
 3.3.2 Akademi Norr ...............................................................45  
  
 3.4 Universiteten ............................................................................45  
  
 3.4.1 Luleå tekniska universitet (LTU) ................................47  
  
 3.4.2 Umeå universitet (UmU).............................................48  
  
 3.4.3 IT-kompetens inom Umeå universitet ........................50  
  
 3.5 Akut- och katastrofmedicinskt centrum (AKMC) och  
  
 Flygmedicincentrum (FMC)...................................................51  
  
 3.5.1 Center i Karlskoga ........................................................52  
  
 3.6 Kompetenshöjande insatser som redan i dag bör  
  
 initieras och prioriteras ............................................................52  
  
 3.7 Polarforskning ..........................................................................53  
  
 3.8 Annan kompetensgenerering i arktisk miljö ..........................54  
  
 3.9 Militär forskning och utbildning.............................................55  
  
 3.10 Kommunala utvecklingsbolag..................................................55  
  
 3.11 Ökat samarbete ........................................................................56  
  
 4 Testverksamhet ..........................................................59  
  
 4.1 Testning ett allt viktigare konkurrensmedel...........................59  
  
 4.2 Demonstrator ...........................................................................62  
  
 4.3 Provning i praktiken.................................................................62  
  
 4.3.1 Obligatorisk teknisk provning och kontroll ...............64  
  
 5 Civil testverksamhet....................................................65  
  
 5.1 Etablerade testverksamheter....................................................65 
  
 SOU 2006:62 Innehåll  
  
 7  
  
 5.1.1 Vintertest av fordon ..................................................... 65  
  
 5.1.2 Utvecklingsmöjligheter och utmaningar inom  
  
 biltest ............................................................................. 68  
  
 5.1.3 Samarbetsorganisationer .............................................. 69  
  
 5.2 Test av spårbunden materiel.................................................... 71  
  
 5.3 Flyg- och rymdverksamhet ..................................................... 73  
  
 5.4 Försöksodlingar ....................................................................... 75  
  
 5.5 Utvecklingsbara testverksamheter.......................................... 75  
  
 5.5.1 Försöksgruvor............................................................... 75  
  
 5.5.2 Brand ............................................................................. 76  
  
 5.5.3 Översvämning............................................................... 77  
  
 5.5.4 Test av solenergi, byggnadsmateriel m.m. .................. 79  
  
 5.5.5 Vägunderhåll och trafiksäkerhet.................................. 80  
  
 5.5.6 Miljö .............................................................................. 81  
  
 5.5.7 Test av skyddsutrustning, medicinteknisk  
  
 utrustning, läkemedel och kläder................................. 81  
  
 5.6 Digitala testbanor..................................................................... 82  
  
 6 Militär testverksamhet ................................................ 83  
  
 6.1 Försvarets materielverk ........................................................... 84  
  
 6.1.1 Vidselbasen.................................................................... 85  
  
 6.1.2 Övriga testområden...................................................... 86  
  
 7 Utbildning, träning och övningsverksamhet ................... 89  
  
 8 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet ............ 93  
  
 8.1 Statliga myndigheter ................................................................ 94  
  
 8.2 Övningsverksamhet inom den kommunala  
  
 räddningstjänsten................................................................... 102  
  
 8.3 Ledarskapsutbildningar, risk management........................... 105  
  
 8.4 Den privata säkerhetsbranschen ........................................... 105  
  
 8.4.1 Övnings- och utbildningsverksamhet riktad mot  
  
 säkerhetsindustrin....................................................... 107  
  
 8.4.2 Bevakningsbranschen ................................................. 108 
  
 Innehåll SOU 2006:62  
  
 8  
  
 8.4.3 Civil tillgång till militära övnings- och skjutfält .......109  
  
 9 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet........113  
  
 9.1 Utredningen Snö mörker och kyla ....................................115  
  
 9.2 Nordic Battle Group ..............................................................116  
  
 9.3 Skjut- och övningsfält ............................................................117  
  
 9.4 Luftrummet Norrland ........................................................118  
  
 9.5 Metod för planering och genomförande av  
  
 övningsverksamhet.................................................................119  
  
 9.6 Center of Excellence, Cold weather operations,  
  
 Stavanger i Norge ...................................................................121  
  
 9.7 Regelverk ................................................................................124  
  
 9.8 Avtal om genomförande av övningsverksamhet ..................125  
  
 10 Relaterade näringsgrenar och aktörer ..........................127  
  
 10.1 Besöksnäringen.......................................................................127  
  
 10.2 Intressen hos ägare av mark och anläggningar .....................129  
  
 10.2.1 Fortifikationsverket ....................................................130  
  
 10.2.2 Sveaskog.......................................................................131  
  
 11 Innovationssystem och kluster....................................133  
  
 11.1 Kluster.....................................................................................135  
  
 11.2 Från provplats till Center of Excellence............................137  
  
 12 Vision och målsättning ..............................................141  
  
 13 Verksamhetsområden och avgränsningar .....................143  
  
 14 Verksamhetsinriktning...............................................145  
  
 14.1 Kunskapscenter ......................................................................145  
  
 14.2 Center för internationell marknadsföring ............................148 
  
 SOU 2006:62 Innehåll  
  
 9  
  
 14.3 Center för planering och samordning av  
  
 övningsverksamhet ................................................................ 152  
  
 14.4 Center för omvärldsfrågor .................................................... 155  
  
 15 Organisationsform .................................................... 157  
  
 15.1 Offentligt – privat partnerskap (OPP)................................. 157  
  
 15.2 Bolag, ideell förening, stiftelse eller myndighet? ................. 159  
  
 15.2.1 Associationsformer och ägare.................................... 160  
  
 15.2.2 Kommunalt delägande................................................ 162  
  
 15.2.3 Styrelse ........................................................................ 163  
  
 15.2.4 Intern organisation och bemanning .......................... 163  
  
 16 Finansiering och utvärdering ..................................... 165  
  
 16.1 Former för finansiering av statlig verksamhet ..................... 165  
  
 16.2 Eget kapital och löpande finansiering................................... 167  
  
 16.3 Statligt medelsbehov och finansiering .................................. 168  
  
 16.4 Extern finansiering................................................................. 169  
  
 16.5 Utvärdering ............................................................................ 169  
  
 17 Handlings- och tidsplan ............................................ 171  
  
 18 Ekonomiska effekter ................................................. 173  
  
 18.1 Biltestverksamheten............................................................... 173  
  
 18.1.1 Effekter av biltestverksamheten i Arjeplogs  
  
 kommun ...................................................................... 174  
  
 18.1.2 Övningsverksamhet i Arvidsjaur ............................... 175  
  
 18.1.3 Internationell övningsverksamhet i Norge ............... 175  
  
 18.1.4 Effekter för underleverantörer av militär  
  
 internationell övningsverksamhet.............................. 176  
  
 18.1.5 Slutsatser ..................................................................... 177  
  
 19 Konsekvensbedömningar........................................... 179 
  
 Innehåll SOU 2006:62  
  
 10  
  
 Bilagor  
  
 Bilaga 1 Uppdrag att föreslå åtgärder för att utveckla ett  
  
 centrum för civil test- och övningsverksamhet i  
  
 subarktisk miljö................................................................183  
  
 Bilaga 2 Förlängning av uppdrag att föreslå åtgärder för att  
  
 utveckla ett centrum för test- och  
  
 övningsverksamhet i subarktisk miljö, m.m...................187  
  
 Bilaga 3 Regelverk för civil teknisk kontroll. ...............................191  
  
 Bilaga 4 Övningsverksamhet inom NATO och EU samt  
  
 beslutsprocesser ...............................................................205  
  
 Bilaga 5 Övnings- och skjutfält. ....................................................211  
  
 Bilaga 6 Flygbaser...........................................................................215 
  
 11  
  
 Sammanfattning  
  
 Unika förutsättningar  
  
 I norra Sverige finns unika förutsättningar för att bedriva test- och  
  
 övningsverksamhet med tillgång till stora arealer med gles  
  
 befolkning, stabilt vinterklimat med snö, mörker och torr kyla, ren  
  
 luft, midnattssol, fritt luftrum, infrastruktur med övningsfält,  
  
 Malmbanan, informations- och kommunikationsteknik (ITK) med  
  
 möjlighet till distribuerat arbete m.m.  
  
 Vintertestning av bilar, validering och verifiering av flygvapensystem  
  
 och rymdverksamhet är väl kända verksamheter i Norrland.  
  
 Den unika provningsmiljön är särskilt intressant för fältprovningar  
  
 i full skala. Kunderna är framför allt internationella företag. De  
  
 utför provningar, försök, experiment, demonstrationer m.m. av  
  
 produkter. Försvarsmakten utbildar, tränar och övar sin personal i  
  
 bl.a. vinterförmåga och ledarskap. Vid fältprovning är det mycket  
  
 vanligt att tillverkaren endast utnyttjar den fysiska miljön och  
  
 infrastrukturen i Norrland. Teoribildning, planering och utvärdering  
  
 hanteras därefter i företagen och existerande starka nationella  
  
 och internationella kunskapsmiljöer. Det finns god möjlighet att  
  
 utveckla arbetsinnehållet vid de norrländska provningsmiljöerna  
  
 och övningsfälten på ett ansvarsfullt sätt samt med beaktande av de  
  
 miljömässiga begränsningar som finns i ett subarktiskt klimat.  
  
 I norra Sverige finns flera stora skjut- och övningsfält som i dag  
  
 utnyttjas i mindre grad. Den militära verksamheten vid dessa fält  
  
 och i luftrummet över land kan vidareutvecklas genom ökad  
  
 internationell test- och övningsverksamhet (ITÖ). Rätt hanterat  
  
 och på sikt bedöms en utveckling av ITÖ-verksamheten ge en ökad  
  
 sysselsättningseffekt av motsvarande omfattning som hos biltestentreprenörerna.  
  
 Det kan röra sig om 400600 arbetstillfällen i  
  
 norra Sverige. Den kan också kompletteras med andra utbildnings-,  
  
 tränings- och övningsverksamheter inom civila områden (genom  
  
 konceptutveckling) för att möta behov av vinterförmåga och andra 
  
 Sammanfattning SOU 2006:62  
  
 12  
  
 förmågor som regionens infrastruktur och unika förutsättningar  
  
 kan tillgodose, utveckla eller rationalisera. Redan i dag övar kris och  
  
 beredskapsmyndigheter, kommuners räddningstjänst, katastrof  
  
 och biståndspersonal (SIDA), polismyndigheter (NI), Kriminalvårdsstyrelsen 
  
 , räddningstjänst och brandförsvar förmågor i regionen,  
  
 dock i ganska liten omfattning. Utgångspunkten är att centret  
  
 ska medverka i arbetet med att utveckla befintliga och nya koncept  
  
 där regionens unika förutsättningar, uppbyggd kompetens etc. kan  
  
 tillvaratas. På sikt kommer övningsverksamheten hos myndigheter  
  
 av ekonomiska skäl att ske mer centraliserat än i dag vilket stärker  
  
 centrets roll.  
  
 Centrets verksamhet  
  
 Centret ska bidra till att säkra en civil utveckling och militär  
  
 närvaro i Norrlands inland genom att utveckla förutsättningarna  
  
 för att bedriva fullskalig civil och militär provnings- och testverksamhet,  
  
 försök och experiment, demonstrationer m.m. i verkliga  
  
 miljöer samt övningsverksamhet, träning och utbildning i norra  
  
 Sverige. Centret ska bidra till en hållbar regional tillväxt genom att  
  
 ta fram och sprida kunskap som stöttar och underlättar utveckling  
  
 av ett dynamiskt kluster- och innovationssystem inom områdena.  
  
 Centret ska medverka till att skapa direkt och indirekt sysselsättning,  
  
 bidra till kompetensökning i test- och övningsbranschen,  
  
 öka konkurrenskraften för berörda företag och myndigheter,  
  
 utveckla befintliga och nya verksamhetsområden, öka internationaliseringen  
  
 m.m. Fokus ska vara att belysa människan, tekniken och  
  
 materielen i kylrelaterande miljöer. Inriktning ska ske mot fyra  
  
 delområden – kunskap, internationell marknadsföring, funktioner  
  
 vid övningsverksamhet samt för verksamhetsområdena övergripande  
  
 omvärldsfrågor. Centret ska inte bedriva någon egen test-,  
  
 provnings- och certifieringsverksamhet.  
  
 I samarbete med akademi/lärosäten regionalt, nationellt och  
  
 internationellt ska centret söka efter befintlig och initiera att ny  
  
 behovsstyrd kunskap utvecklas kring fullskalig testverksamhet och  
  
 andra kompetenser för test- och övningsverksamhet samt tillhandahålla  
  
 och förmedla denna kunskap. Kunskap relaterad till  
  
 test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö är i dag splittrad på  
  
 många händer, i behov av samordning och en bättre tillgänglighet.  
  
 Detta kan ske genom IT-lösningar och nätverksarbete. 
  
 SOU 2006:62 Sammanfattning  
  
 13  
  
 Redan från början bör centret ges en internationell inriktning  
  
 och arbeta med internationell marknadsföring av test- och övningsverksamhet.  
  
 En IT-portal med relevant information på flera språk, i  
  
 första hand engelska, bör tas fram. Portalen bör ges ett generellt  
  
 innehåll kopplat till de fyra verksamhetsbenen. Centret bör tillsammans  
  
 med aktörer i regionen arbeta med utveckling och  
  
 marknadsföring av nya övningskoncept.  
  
 Centrets uppbyggnad  
  
 Centret uppskattas i närtid få ett 10-tal väl kvalificerade anställda  
  
 med breda kontaktytor mot relevanta aktörer (starkt nätverk).  
  
 Behovet av specialistkunskaper är uttalat. Associationsformen  
  
 förslås bli aktiebolag med helstatligt ägande. Moderbolaget ska ha  
  
 sitt säte i Arvidsjaur och bedrivas utan vinstintresse. 20 % av  
  
 aktierna ska på statens uppdrag förvaltas och företrädas av dels  
  
 holdingbolagen vid universiteten i Luleå och Umeå med vardera  
  
 5 %, dels av Rymdbolaget AB. I den mån kapitalkrävande operativa  
  
 verksamheter ska bedrivas bör dessa företrädesvis bedrivas i dotter eller  
  
 intressebolag med delägare.  
  
 Bolaget föreslås få ett eget kapital på 10 miljoner kronor. Under  
  
 en etableringsfas föreslås därutöver en löpande statlig finansiering  
  
 genom att ett direkt bidrag utgår på 5 miljoner kronor under det  
  
 första verksamhetsåret och därefter 3 miljoner kronor per år under  
  
 fem år. Sammantaget statligt medelsbehov under sex år uppgår då  
  
 till 30 miljoner kronor.  
  
 Finansieringen föreslås ske genom omfördelningar inom ramen  
  
 för regionalpolitiska medel, utgiftsområde 19, Regional utveckling  
  
 och anslaget för Allmänna regionalpolitiska åtgärder. I den del  
  
 centrets insatser avser uppbyggnad av verksamheter som är direkt  
  
 relaterade till ITÖ-verksamheten bör dess finansiering ses långsiktigt  
  
 och ackumulerade kostnader täckas genom framtida intäkter.  
  
 Målsättning är att minst 75 % av omsättningen ska vara  
  
 egenfinansierad inom fem år. Uppföljning och utvärdering föreslås  
  
 ske efter två och fem år. 
  
 Sammanfattning SOU 2006:62  
  
 14  
  
 Koppling mellan militär och civil test och  
  
 övningsverksamhet  
  
  en grundpelare för att utveckla centret i Arvidsjaur  
  
 Test- och övningsverksamhet är som företeelse inget nytt i norra  
  
 Sverige, inte heller när det gäller att andra länder genomför sin  
  
 verksamhet här. Det nya i sammanhanget är, dels att statsmakterna  
  
 öppnat upp för en avsevärt utökad utländsk militär verksamhet i  
  
 Sverige, dels att behov finns av en utvecklad krisledning och  
  
 hantering av katastrofer.  
  
 I dag finns delvis nya förutsättningar för arbetet med försvars och  
  
 näringspolitiska frågor och de kopplingar som finns dem  
  
 emellan. Inom försvarsmakten finns såväl bred som djup kompetens  
  
 och forskning samt utbildningsanläggningar och annan  
  
 infrastruktur som är gemensam och kan användas inom både test och  
  
 övningsverksamhet i vinterklimat oberoende av om denna är  
  
 militär eller civil.  
  
 De militära tillgångarna i vid bemärkelse kan aktiveras med kort  
  
 ledtid och därmed ge centret en initial bas att stå på. Utgångspunkter  
  
 är att öka beläggningen vid de militära utbildningsanläggningarna  
  
 genom bl.a. ökad uppdragsverksamhet via internationella  
  
 militära kunder men också att utveckla de övergripande regionala  
  
 förutsättningarna för civil test- och övningsverksamhet.  
  
 Militär och civil kompetens i samverkan  
  
 På kort sikt torde den militära verksamheten bilda basen i centret  
  
 och också stå för den initiala kompetens som genast kan omsättas i  
  
 operativ verksamhet.  
  
 Den civila delen i centret kommer sannolikt att behöva längre tid  
  
 för att växa till sig. Därefter torde de tillsammans kunna ge ett  
  
 starkt stöd till främjandet och utvecklandet av en växande militär  
  
 och civil test- och övningsverksamhet. Det är därför viktigt att  
  
 frågorna kring samverkan mellan de två delarna redan från början  
  
 lyfts fram och får ordentligt fokus.  
  
 Sambandet och synergieffekterna mellan militär och civil  
  
 verksamhet finns redan i samnyttjandet av viss infrastruktur, bland  
  
 annat vid Jokkmokks- och Vidselbasen. För att dra erfarenheter av  
  
 militärens kunskaper avseende vinterförmåga nyttjas i dag 
  
 SOU 2006:62 Sammanfattning  
  
 15  
  
 Försvarsmaktens vinterenhet av olika skolor, universitetssjukhus  
  
 och myndigheter.  
  
 Pilotprojekt bör genomföras  
  
 Försvarsmakten och FMV är i dag inte dimensionerade och organiserade  
  
 för att stödja internationell test- och övningsverksamhet  
  
 annat än i begränsad omfattning. Lagstiftning, marknadsföring,  
  
 ekonomiska rutiner m.m. är inte anpassade för en kraftigt utökad  
  
 internationell verksamhet. Det ingår inte direkt i mitt uppdrag att  
  
 fördjupa mig i dessa frågeställningar men jag föreslår ändå att ett  
  
 projekt inom ramen för ITÖ-verksamheten genomförs under 2007  
  
 eller tidigare som innebär att utländsk försvarsmakt ges möjlighet  
  
 att hyra ett av de större skjutfälten, t.ex. Älvdalen, för övning av  
  
 större förband. Enligt uppgift från Försvarsmakten finns sådana  
  
 förfrågningar idag. Projektet skulle tydliggöra de frågeställningar  
  
 som kräver politiska ställningstagande och vilka funktioner som  
  
 kan ges till centret.  
  
 Pilotprojektet förutsätts få full kostnadstäckning och ska ge  
  
 erfarenheter avseende utveckling av avtal och överenskommelser  
  
 med utländsk försvarsmakt, visualisera behov av översyn och  
  
 ändringar i lagar och andra regelverk samt ge underlag för ekonomiska  
  
 beräkningar mm. De underlag som erhålls genom projektet  
  
 kan också ligga till grund för centrets slutliga roll beträffande  
  
 militär verksamhet.  
  
 En nyckel till de norrländska test- och övningsplatserna  
  
 Visionen är att centret i Arvidsjaur ska vara en mötesplats som,  
  
 utifrån de unika förutsättningarna som finns i Norrlands inland,  
  
 ska medverka till att provningsmiljöer och andra nationella resurser  
  
 utnyttjas så effektivt som möjligt i syfte att öka den sammantagna  
  
 volymen av tester och övningar. I centrets huvuduppgifter bör ingå  
  
 att fånga upp och tillvarata intressen och frågor som berör  
  
 verksamhetsområdena. Centret ska vara en nyckel till de norrländska  
  
 provningsmiljöerna och övningsplatser, dit kunder med  
  
 förtroende ska kunna vända sig. Det ska kunna röra sig om allt från  
  
 enkla förfrågningar till att handfast lotsa kunder till avslut med  
  
 aktörer som genomför tester och övningar på lämpliga platser i 
  
 Sammanfattning SOU 2006:62  
  
 16  
  
 området. Det kan vara att förmedla och påverka tillkomst av ny  
  
 kunskap, att påverka utvecklingen som remissinstans och initiativtagare  
  
 i olika frågor. Centret ska vara en organisation att vända sig  
  
 till när man behöver stöd och en organisation att hänvisa till i sin  
  
 egen marknadsföring. 
  
 17  
  
 1 Inledning  
  
 1.1 Bakgrund  
  
 Regeringen redovisade sin inriktning avseende Försvarsmaktens  
  
 framtida grundorganisation i propositionen 2004/05:43. Riksdagsbeslutet  
  
 om försvaret den 16 december 20041 innebar bl.a. att  
  
 Norrlands dragonregemente (K 4) i Arvidsjaur skulle läggas ned.  
  
 Riksdagen beslutade samtidigt att det ska utvecklas ett centrum för  
  
 test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö för att säkra en civil  
  
 utveckling och en militär närvaro i Arvidsjaur. Centret ska bestå av  
  
 en civil och en militär del. I uppdraget anges att Civilt inrättas ett  
  
 internationellt centrum för test- och provverksamhet för att  
  
 utveckla Hardy unika egenskaper som en internationell test och  
  
 provningsmiljö2.  
  
 Regeringen har även beslutat om i propositionen aviserade  
  
 insatser för att motverka negativa effekter som följde av nedläggningsbesluten 
  
 . Uppdrag gavs till landshövdingarna att föreslå  
  
 åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning  
  
 i de särskilt utpekade och drabbade regionerna. Kontaktpersoner  
  
 utsågs som för regeringens räkning följde och aktivt  
  
 deltog i ovannämnda uppdrag. Fokus låg på det lokala näringslivets  
  
 dynamik, samverkan och förnyelse. Kontaktpersonerna avvecklades  
  
 vid årsskiftet 2005/06.  
  
 Försvarsmaktens regleringsbrev för 2005 ändrades i februari  
  
 2005 i enlighet med det betänkande i försvarsutskottet som  
  
 socialdemokraterna, vänsterpartiet och miljöpartiet stod bakom i  
  
 december 2004. Beslutet innebär att det i Arvidsjaur ska skapas en  
  
 försvarsmaktsgemensam resurs för utbildning och övning som  
  
 kräver eller gynnas av subarktisk miljö.  
  
 1 Prop. 2004/05:5, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU4, bet. 2004/05:FöU5,  
  
 rskr. 2004/05:143.  
  
 2 Ordet provplattform är utbytt mot provningsmiljö för en bättre förståelse. 
  
 Inledning SOU 2006:62  
  
 18  
  
 Verksamheten i Arvidsjaur bedrivs nu som ett detachement  
  
 under I 19 i Boden med ledning, administration och utbildningskompetens  
  
 som behövs för svensk militär utbildnings- och  
  
 övningsverksamhet i det subarktiska området, och för utländsk  
  
 verksamhet av den typ som redan bedrivs i området. Utbildningen  
  
 av jägarsoldater fortsätter således i Arvidsjaur.  
  
 Riksdagen beslutade den 16 december 2005, baserat på Försvarsförvaltningsutredningen  
  
 (SOU 2005:96), om ytterligare neddragningar  
  
 inom totalförsvaret. Stödmyndigheter, däribland Försvarets  
  
 forskningsinstitut (FOI), Försvarets materielverk (FMV) och  
  
 Försvarshögskolan (FHS) ska spara 2,1 miljarder kronor från år  
  
 2008 genom att halvera försvarsforskningen och rationalisera  
  
 myndigheterna.  
  
 1.2 Uppdraget  
  
 Regeringen har givit mig i uppdrag3 att föreslå lämpliga åtgärder för  
  
 att utveckla ett centrum för den civila test- och övningsverksamheten  
  
 i subarktisk miljö i Arvidsjaur. Uppdraget är  
  
 föranlett av ovan nämnda riksdagsbeslut om försvaret och skulle ha  
  
 slutredovisats den 1 februari 2006. En första delrapport lämnades  
  
 den 18 oktober 2005 avseende befintlig kompetens om verksamheter  
  
 i subarktisk miljö samt bedömning av vilken framtida  
  
 kompetens som kan behöva utvecklas för att skapa långsiktiga  
  
 förutsättningar för den civila test- och övningsverksamheten.  
  
 Inventeringen har avsett kompetens som utvecklats inom f.d.  
  
 Norrlands dragonregemente (K 4), Älvdalens övnings- och skjutfält,  
  
 lokalt i regionens näringsliv och kommunen samt sådan  
  
 kompetens som finns inom Luleå tekniska universitet, Umeå  
  
 universitet och andra lärosäten. Möjligheterna till samordning och  
  
 nyttjande av den personal som finns för militär verksamhet i  
  
 Arvidsjaur ska enligt uppdraget redovisas.  
  
 En andra delrapport lämnades den 2 februari avseende framför allt  
  
 centrets testverksamhet och relaterade kompetensfrågor samt  
  
 verksamhet och funktion inom dessa områden. Båda delrapporterna  
  
 är integrerade i detta betänkande.  
  
 I uppdraget ingår också att inventera och redovisa behovet av  
  
 civil test- och övningsverksamhet i subarktiskt miljö bl.a. inom  
  
 komponenttester samt katastrof- och biståndsverksamhet, hos  
  
 3 Regeringsbeslut i ärende N2005/4970/RUT, se bilaga 1. 
  
 SOU 2006:62 Inledning  
  
 19  
  
 myndigheter, organisationer och andra offentliga och privata  
  
 aktörer. Jag ska vidare föreslå verksamhetsinriktning, organisation,  
  
 bemanning och finansiering av den civila delen av ett centrum för  
  
 militär- och civil test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö. I  
  
 arbetsuppgifterna ingår även att överväga olika organisatoriska  
  
 lösningar samt för- och nackdelar med dessa. Jag ska dessutom  
  
 föreslå en handlingsplan och tidsplan för genomförandet.  
  
 1.3 Ändrade förutsättningar  
  
 Sedan uppdraget lämnades genom regeringsbeslut den 2 juni 2005  
  
 har förutsättningarna förändrats. K 4 i Arvidsjaur (Norrlands  
  
 dragoner) lades ned den 31 december 2004 som fristående regemente.  
  
 Den operativa verksamheten kvarstår emellertid och är,  
  
 efter en mindre neddragning i Arvidsjaur, en del av regementet I 19  
  
 i Boden benämnd Arméns Jägarbataljon (AJB).  
  
 Förarbetet inför försvarsbeslutet 2004 medförde osäkerheter  
  
 inom Försvarsmakten och Hardy garnison genom bl.a. medias  
  
 rapportering. Före försvarsbeslutet fanns det ca 160 officerare med  
  
 sin s.k. bottenplacering vid Norrlands dragonregemente och ca  
  
 50 civila. De civila hade i huvudsak sin anställning inom Försvarsmaktens  
  
 logistik (FM LOG). I den gamla organisationen skulle det  
  
 finnas 220 anställda på regementet och 138 av dem var direkt  
  
 anställda av K 44. 120 ersättningsjobb utlovades.  
  
 Den osäkerhet som skapades kring den militära verksamheten i  
  
 Arvidsjaur fick till följd att ett förhållandevis stort antal officerare  
  
 och civila övervägde att flytta till någon annan ort inom  
  
 Försvarsmakten, att påbörja studier eller söka ett civilt arbete.  
  
 Denna osäkerhet infann sig under första halvåret 2004. Länsstyrelsen  
  
 beräknade i en utredning5 att om en fullständig nedläggning  
  
 av K 4 genomfördes utan ersättningsjobb så skulle Arvidsjaur  
  
 fram till 2010 förlora 680 arbetstillfällen, 1 190 invånare och  
  
 inkomster på 310 miljoner kronor.  
  
 När försvarsbeslutet fattades i december 2004 hade ett flertal  
  
 officerare och civilt anställda redan lämnat förbandet. Under våren  
  
 2005 genomfördes förhandlingar och en ny organisation beslutades.  
  
 Det tidigare militära etablissemanget i Arvidsjaur lades  
  
 4 Motion 2004/05:Fö21 samt utskottsbetänkandet 2004/2005:FöU5.  
  
 5 Försvaret i Norrbotten – en värdeskapande resurs för tillväxt och utveckling. 
  
 Inledning SOU 2006:62  
  
 20  
  
 samman med Bodens garnison och det fastställdes vilka personalramar  
  
 som skulle gälla, behovet av uppsägningar etc.  
  
 Totalt lämnade ett 90-tal arbetstagare (ca 70 officerare och  
  
 20 civila) Hardy garnison under perioden våren 2004–2005.  
  
 Av dessa officerare är det ca 1520 som under de senaste tio åren ej  
  
 arbetat vid Arvidsjaur garnison eller haft Arvidsjaur som bostadsort,  
  
 men de har haft sin s.k. bottenplacering vid garnisonen. I  
  
 dagsläget finns det ca 95 officerare och 30 civila vid det militära  
  
 etablissemanget i Arvidsjaur.  
  
 Neddragning av personal anställd av försvarsmakten i Arvidsjaur  
  
 har således inte skett i den omfattningen som befarades efter  
  
 försvarsbeslutet år 2004. Totalt har 19 civilanställda sagts upp i  
  
 Arvidsjaur. Av de militärt anställda har staben flyttats till Boden.  
  
 Militär personal som varit placerade vid K 4 men tjänstgjort på  
  
 annan ort har omplacerats. Ingen militär personal har sagts upp. De  
  
 civilanställda omfattas av Trygghetsstiftelsens åtgärder och har  
  
 därigenom en övergångsperiod för omställning till andra arbetsuppgifter  
  
 och/eller utbildning.  
  
 Under hösten 2005 har Kriminalvårdsstyrelsen bildat en  
  
 arbetsgrupp med uppgift att förlägga 20 tjänster inom myndigheten  
  
 till Arvidsjaur. Arbetsmarknadsverket (AMV) har påbörjat utbildning  
  
 av de 60 heltidstjänster som ska förläggas till orten enligt ett  
  
 riksdagsbeslut. Totalt beräknas AMV att bereda 80 personer sysselsättning,  
  
 varav 20 stycken startade sin utbildning vid årsskiftet  
  
 2006, 20 stycken tillkom i februari och resterande därefter i två  
  
 grupper om 20 personer vardera. Därutöver kommer Försäkringskassan  
  
 att förlägga 40 tjänster till Arvidsjaur, bl.a. inom  
  
 resekontrollverksamhet, IT och växel (call center). Rekryteringen  
  
 har påbörjats under hösten 2005 och beräknas vara helt genomförd  
  
 den 1 juli 2006. De statliga ersättningsjobben överstiger 120 årsarbeten.  
  
 Bostadsförsörjningen kommer att förbättras genom nybyggnation  
  
 av 78 lägenheter i kommunal regi samt upplåtelse av 24 villatomter  
  
 med attraktivt läge. Därtill kommer privata flerfamiljsbyggnationer.  
  
 Situationen i Arvidsjaur är sålunda betydligt bättre än vad som  
  
 befarades när de ursprungliga besluten togs. Detta påverkar dock  
  
 inte det faktum att ett centrum av det slag som efterfrågas i  
  
 riksdagsbeslutet, rätt dimensionerat och organiserat och med rätt  
  
 verksamhetsinnehåll, avsevärt skulle stärka hela regionens utveckling  
  
 och tillväxt. 
  
 SOU 2006:62 Inledning  
  
 21  
  
 1.4 Tidigare utredningar  
  
 År 2003 överlämnade Näringsdepartementets dåvarande planeringschef  
  
 Campos tillsammans med ämnessakkunnige  
  
 Reese en utredning rörande Testverksamhet m.m. i övre  
  
 Norrlands inland – en ny basindustri, slutrapport bil- och  
  
 komponenttestnäringen i övre Norrlands inland6.  
  
 Av utredning framgick att det finns en potential för utveckling  
  
 av militär test- och övningsverksamhet med utländsk personal i  
  
 norra Sverige. Dessutom framgick att det finns ett betydande civilt  
  
 intresse för en sådan utveckling mot bakgrund av de spin-off  
  
 effekter verksamheten skulle få för näringslivet. Korsås föreslog att  
  
 en särskild utredning skulle tillsättas för att klarlägga de militära  
  
 förutsättningarna.  
  
 Även Inlandsdelegationen föreslog i sitt betänkande  
  
 (SOU 2004:135) att regeringen ska tillsätta en utredning med  
  
 uppgift att närmare analysera möjligheterna i Norrlands inland till  
  
 ökad testverksamhet under extrema förhållanden och samtidigt  
  
 fastställa en handlingsplan.  
  
 År 2003 beslutade regeringen, utifrån Korsås utredning, att  
  
 tillsätta en ny utredning Utveckling av internationell militär test och  
  
 övningsverksamhet på svenskt territorium7. Uppdraget gick  
  
 till Guerrero som 2004-07-01 lämnade utredningen Robertson,  
  
 mörker och kyla8. Leiflands utredning både bekräftade och  
  
 förstärkte de slutsatser Korsås dragit.  
  
 Med utgångspunkt i Leiflands utredning uppdrog regeringen den  
  
 22 december 2004 åt Försvarsmakten att redovisa bland annat  
  
 förutsättningarna för att kunna genomföra utländsk militär test samt  
  
 utbildnings- och övningsverksamhet i Sverige (ITÖ –  
  
 Internationell Test- och Övningsverksamhet)9. I försvarsbeslutet  
  
 2004 prioriterades förmågorna att kunna verka i och omkring  
  
 bebyggelse samt i subarktisk miljö.  
  
 I och med att Försvarsmaktens behov av övnings- och skjutfält  
  
 minskat och att FMV provplatser fått ett minskat kundunderlag  
  
 har det framkommit önskemål om att upplåta svenskt territorium  
  
 för utländsk övningsverksamhet i större utsträckning. För Vidselbasen  
  
 har det nu aviserats en nedskärning av det statliga stödet med  
  
 40 mkr, dvs. 25 procent av omsättningen, från 2008. Ett antal  
  
 6 Ds 2003:18 Testverksamhet m.m. i övre Norrland – en ny basindustri.  
  
 7 Dir 2003:127.  
  
 8 SOU 2004:77.  
  
 9 Fö 2004/411/Mil m.fl. 
  
 Inledning SOU 2006:62  
  
 22  
  
 europeiska länder har visat starkt intresse för att nyttja svensk  
  
 mark och svenskt luftrum.  
  
 I februari 2005 uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att  
  
 genomföra den militära delen av riksdagens beslut om test- och  
  
 övningsverksamhet i Arvidsjaur10. Försvarsmakten redovisade  
  
 resultatet av uppdraget i BU/SR 200611. I juni 2005 uppdrog  
  
 regeringen åt Försvarsmakten och Försvarets materielverk att  
  
 fortsätta med att utveckla ITÖ12. Om uppdraget informerar också  
  
 regeringen i budgetpropositionen för 2006 varvid regeringen anger  
  
 att frågorna om ITÖ är viktiga och att det därför är angeläget att  
  
 vidta sådana åtgärder att verksamheten kan inledas så snart som  
  
 möjligt.  
  
 I juni 2005 utsågs generalmajoren Nixon, då chef för  
  
 norra militärdistriktet, att fortsätta arbetet med att utveckla den  
  
 internationella militära test-, utbildnings- och övningsverksamheten  
  
 (ITÖ) i Sverige. Inom FMV gavs motsvarande uppgift till  
  
 verksamhetsledaren Carter. Enligt uppdraget skulle  
  
 Försvarsmakten och FMV tillsammans redovisa förslag om bland  
  
 annat:  
  
  Placering och utformning av en central funktion inom  
  
 Försvarsmakten för ITÖ.  
  
  Bedömning av i vilken utsträckning och på vilket sätt utländska  
  
 behov konkurrerar med Försvarsmaktens eget behov av tillgång  
  
 till fält, baser, anläggningar med mera på olika håll i Sverige.  
  
  Fördjupad analys och konsekvensbeskrivning av att svenska  
  
 bestämmelser om bland annat arbetarskydd och miljö tillämpas  
  
 vid ITÖ och fördjupad analys av vilken utländsk verksamhet  
  
 som kan bedrivas inom ramen för gällande miljötillstånd.  
  
  Hur samverkan mellan myndigheterna i fråga om ITÖ bör  
  
 utformas.  
  
  Bedömd omfattning av utländska försvarsmakters och andra  
  
 intressenters behov eller intresse av ITÖ.  
  
  Hur en gemensam marknadsföring av ITÖ bör utformas. En  
  
 utgångspunkt ska vara att marknadsföringsinsatserna avser  
  
 militära test- och övningsanläggningar i hela Sverige där  
  
 kapacitet och efterfrågan finns.  
  
  En idéskiss över möjliga kopplingar till civil testverksamhet.  
  
 10 Fö2005/327/MIL.  
  
 11 HKV 2005-02-28, 23 383:63848.  
  
 12 Fö2005/687/MIL. 
  
 SOU 2006:62 Inledning  
  
 23  
  
 En lägesredovisning genomfördes i regeringskansliet den 31 augusti  
  
 för Fö/MIL och slutrapporten lämnades den 21 oktober 2005.  
  
 Utredningarna hade uppfattningen att förutsättningarna för ITÖ i  
  
 Sverige är goda, framför allt i övre Norrland vad gäller luftrum  
  
 samt övnings- och skjutfält. Dagens organisation inom Försvarsmakten  
  
 och FMV kan dock stödja ITÖ i begränsad omfattning.  
  
 Lagstiftning, marknadsföring och principer för kostnadstäckning är  
  
 inte helt anpassat till denna nya verksamhet. Utgående från detta  
  
 har utredningen kortfattat skissat på en verksamhetsidé för ett  
  
 projekt åren 20062008. En verksamhetsidé redovisades för åren  
  
 20062008 som skall samordnas och utvecklas genom ett projekt  
  
 som skall verka intill den 30 juni 2008. Projektet anges omfatta de  
  
 delar av den internationella test- och övningsverksamheten där  
  
 Försvarsmakten förväntas vara avtalsslutande part. Den verksamhet  
  
 som projektet initialt föreslås hantera berör i huvudsak luftrummet  
  
 i Norrland samt övnings- och skjutfälten i Lomben, Boden, Vidsel,  
  
 Arvidsjaur och Älvdalen. Efterhand som verksamheten utvecklas  
  
 skall projektet föreslå ambitionsnivåer, ange resursbehov och  
  
 organisationsform samt föreslå ändringar i lagar och förordningar,  
  
 ramavtal, prissättningar mm.  
  
 I maj 2006 tillsattes dåvarande chefen för Luftstridsskolan, tillika  
  
 garnisonschefen i Uppsala, överste Greene som projektledare  
  
 och flygingenjören, kapten Anderson som projektsekreterare  
  
 för utveckling av ITÖ-verksamheten. I projektuppdraget  
  
 ingår att klara ut de frågeställningar som tidigare inte  
  
 besvarats i Försvarsmaktens rapport från den 21 oktober 2005.  
  
 Försvarets Materielverk utsåg i maj 2006 överstelöjtnant Mccall, VGL VoVUtv, att vara FMV representant i projektgruppen  
  
 och sammanhållande inom FMV för frågor rörande ITÖprojektet.  
  
 Vid mina löpande kontakter med Försvarsmaktens Högkvarter  
  
 har Försvarsmakten framfört att ITÖ-verksamheten ska baseras på  
  
 full kostnadstäckning, avse hela Sverige (således inte bara avse  
  
 subarktiska områden) och inte tidsmässigt vara hindrande för  
  
 centrets tillblivelse i andra delar. 
  
 Inledning SOU 2006:62  
  
 24  
  
 1.5 Hardy kommun  
  
 Arvidsjaur, som är beläget 11 mil söder om polcirkeln i Norrbottens  
  
 län, är en gammal handelsplats. I Arvidsjaurs tätort bor det  
  
 omkring 4 700 och i hela kommunen knappt 7 000 invånare. Orten  
  
 ligger vid Inlandsvägen (riksväg 45 som nyligen blivit Europaväg),  
  
 Silvervägen (riksväg 95) och Inlandsbanan mitt i landskapet  
  
 Lappland, ca 17 mil väster om Luleå. Inlandsbanan sträcker sig från  
  
 Kristinehamn i söder till Gällivare i norr – hela 130 mils järnväg och  
  
 trafikeras från mitten av juni till i början av augusti.  
  
 Demografin är bättre i Arvidsjaur än i många andra norrlandskommuner  
  
 och en mindre befolkningstillväxt förutses.  
  
 1.6 Kommunikationer till och från Arvidsjaur  
  
 En flygplats etablerades 1990 i Arvidsjaur med dagliga turer till  
  
 och från Stockholm. 1999 startade företaget Fly-Car non-stop  
  
 flygningar från Tyskland och nu flyger även SAS direkt från  
  
 Köpenhamn till Arvidsjaur flygplats under vintermånaderna. FlyCar  
  
 har planer på att utöka flyglinjerna Arvidsjaur-Stuttgart och  
  
 Arvidsjaur-München från två till tre dagar i veckan. Liknande  
  
 funderingar inför nästa vintersäsong har SAS på direktchartern från  
  
 Köpenhamn. Det finns även planer på en ny linje mellan  
  
 Birmingham-Arvidsjaur. Skyways har inrikeskontrakt på Arvidsjaurs  
  
 flygplats fram till 2008. De internationella flyglinjerna  
  
 trafikeras under vintermånaderna Genom flygförbindelserna till  
  
 Europas stora industricentra spelar avstånden inte lika stor roll som  
  
 tidigare.  
  
 Flygplatsen är hjärtat och motorn för näringsutvecklingen i  
  
 Arvidsjaur och Arjeplog. Under 2005 var passagerareomsättningen  
  
 50 000 personer, varav hälften kommer från de internationella  
  
 direktlinjerna. 
  
 SOU 2006:62 Inledning  
  
 25  
  
 År 1999 skapades en gymnasial flygskoleverksamhet i Arvidsjaur.  
  
 Kommunen har i en skrivelse till regeringen begärt att få starta  
  
 en flygledarutbildning i tillägg till den flygpilotutbildning som  
  
 redan bedrivs.  
  
 Flygplatsen i Arvidsjaur. Foto: Young.  
  
 1.7 Näringslivet i Arvidsjaurs kommun  
  
 Näringslivet i Arvidsjaur domineras av skogsindustrin (Sveaskog är  
  
 dominerande skogsägare med ca 70 % av skogsarealen) och  
  
 träförädlingsindustri, besöksnäring, rennäring och biltestverksamhet.  
  
 Idag är kommunen den största enskilda arbetsgivaren och  
  
 svarar tillsammans med annan offentlig verksamhet (bl.a. regementet)  
  
 för 51 % av sysselsättningen. Privat tjänstesektor svarar  
  
 för 32 % och industri för 10 %. Drygt 400 företag är registrerade,  
  
 varav ca hälften bedriver någon form av verksamhet, många inom  
  
 service och handel. 130 företag är medlemmar i Företagareföreningen.  
  
 Lönsamheten är svag hos de små företagen. Vintertester  
  
 av bilar och bilkomponenter sysselsätter direkt och indirekt  
  
 cirka 700 årsarbetare och omsätter ca 700 mkr/år i den s.k.  
  
 biltestregionen  huvudsakligen Arjeplog, Arvidsjaur, Jokkmokk,  
  
 Kiruna och Älvsbyn. Tyngdpunkten finns i Arjeplog och Arvidsjaur  
  
 kommuner med tillsammans drygt 10 000 invånare. Begynnande  
  
 gruvindustri kan bli aktuell vid en sulfidfyndighet i norra  
  
 Skellefteåfältet som exploateras av Lundin Mining. Diversifieringen  
  
 av näringslivet är svag. 
  
 Inledning SOU 2006:62  
  
 26  
  
 1.8 Så har jag arbetat  
  
 Förslagen som lämnas har tagits fram i dialog med flera av de  
  
 berörda myndigheterna, regionala och lokala aktörer (däribland  
  
 regionala partnerskap), med landshövdingen i Norrbottens län,  
  
 som har regeringens uppdrag att föreslå åtgärder för ökad  
  
 konkurrenskraft, hållbar tillväxt och sysselsättning i den lokala  
  
 arbetsmarknadsregionen samt med den av regeringen utsedde  
  
 särskilde kontaktpersonen för Summers, Robinson. Hans  
  
 regeringsuppdrag upphörde vid årsskiftet 2005/06, men fortsätter i  
  
 ett nytt samarbete med länsstyrelsen och landshövdingen.  
  
 En lång rad kontakter har tagits med företrädare från såväl civil  
  
 som militär verksamhet inom test- samt utbildning, träning och  
  
 övningsverksamhet inkl. lärosäten som är verksamma med  
  
 forskning och utveckling inom och relaterat till arktiska  
  
 förhållanden.  
  
 Samverkan har skett med Försvarsmakten, generalmajor Luna vid Högkvarteret, dåvarande generalmajoren Duke vid Norra Militärdistriktet samt personal ur I 19 i  
  
 Boden och Arvidsjaur. I skrivelser till chefen för I 19 i Boden13  
  
 samt chefen för P4 i Skövde14 har uppgifter begärts in avseende  
  
 förutsättningarna att bedriva civil och militär test- och övningsverksamhet  
  
 i Arvidsjaur resp. Trängslet/Älvdalen.  
  
 Kontakter och möten har genomförts med företrädare från  
  
 Räddningsverket, Rikspolisstyrelsen, Sveriges kommuner och  
  
 landsting, Försvarsdepartementet m.fl. Besök har även skett vid det  
  
 norska försvarshögkvarteret i Stavanger. Utredningen har följt  
  
 NATO-övningen Cold Respons i norra Norge som observatör.  
  
 1.9 Senarelagd slutrapport  
  
 Mot bakgrund av tidsförhållanden mellan mitt utredningsuppdrag  
  
 och utredningsarbetet inom Försvarsmakten samt behovet av en  
  
 samordning begärdes och beviljades att beslutat datum för min  
  
 slutredovisning avseende den civila och militära övningsverksamheten  
  
 liksom frågor kring centrets bemanning, organisation,  
  
 finansiering m.m. senarelades till den 1 juli 2006. Försvarsdepartementet  
  
 och Näringsdepartementet är överens om att  
  
 13 Skrivelse den 28/9 med svar den 25/10 2005.  
  
 14 Skrivelse den 26/10 med svar den 20/12 2005 och från Älvdalens kommun den 19/12  
  
 avseende civila användningsområden för Älvdalens övnings- och skjutfält. 
  
 SOU 2006:62 Inledning  
  
 27  
  
 utredningen ska presentera en integrerad lösning till ett kombinerat  
  
 civilt och militärt test- och övningscenter. Utbildning, träning och  
  
 övningsverksamheten bedöms sysselsättningsmässigt få en större  
  
 betydelse än testverksamheten för centret i ett uppstartningsskede  
  
 och är därför en viktig del. Testverksamhet bedrivs av FMV och  
  
 privata entreprenörer, bil, tåg- komponentföretag med flera. I  
  
 sammanhanget begärdes också ett förtydligande om att uppdraget  
  
 också bör avse en kartläggning och möjlighet att lämna förslag som  
  
 kan utveckla, samordna och rationalisera den utbildnings- och  
  
 övningsverksamhet som bedrivs hos de så kallade blåljusmyndigheterna,  
  
 Räddningsverket med flera. Regeringen biföll den  
  
 26 januari 2006 min framställan (se bilaga 2). Under beredningen av  
  
 ärendet konstaterades att något förtydligande inte var nödvändig då  
  
 uppdraget redan hade den begärda omfattningen.  
  
 1.10 Betänkandets disposition  
  
 Betänkandets huvudtext är huvudsakligen uppbyggd i två avdelningar.  
  
 Först finns emellertid detta inledande kapitel som ger en  
  
 bakgrund följt av en redogörelse om de unika förutsättningar som  
  
 finns i norra Sverige att bedriva test- och övningsverksamhet.  
  
 Därefter följer en inventering av befintliga kompetenser och  
  
 framtida kompetensbehov för utveckling av verksamheterna, dels  
  
 sådan som finns lokalt och i regionen, dels i ett större perspektiv.  
  
 Den andra avdelningen behandlar centrets uppbyggnad med  
  
 förslag till målsättning, verksamhetsområden, verksamheter, finansiering,  
  
 tids och handlingsplan m.m. Ekonomiska effekter vid en  
  
 utökad test- och övningsverksamhet redovisas liksom jämställdhetsaspekter.  
  
 Den första avdelningen är av beskrivande karaktär och handlar  
  
 om civil och militär test- och övningsverksamhet. Kapitlena om  
  
 testverksamhet belyser den ganska komplexa verksamhet som  
  
 testning utgör och testningens betydelse vid utvecklingsarbete,  
  
 produkters utformning med avseende på säkerhet, miljö och hälsa  
  
 m.m. Resonemang förs också kring provningsmiljöer för fullskalig  
  
 fältprovning, testning, laboratorieprovning, försök, experiment och  
  
 demonstrationer. Olika civila och militära testverksamheter som  
  
 bedrivs i norra Norrland redovisas liksom arbete med att utveckla  
  
 nya testområden. Därefter följer en övergripande beskrivning av  
  
 civila och militära övningsverksamheter. Det handlar framför allt 
  
 Inledning SOU 2006:62  
  
 28  
  
 om sådan utbildning, träning och övningsverksamhet som bedrivs  
  
 och har förutsättningar att utvecklas utifrån de unika förutsättningar  
  
 som finns i norra Sverige samt om uthyrning av fält och  
  
 anläggningar för internationella militära övningar. Mellan den  
  
 första och andra avdelningen följer en redogörelse av relaterade  
  
 näringsgrenar och ett teoriavsnitt med en diskussion om innovationssystem  
  
 och klusterbildningar.  
  
 Till delrapporten har fogats sex bilagor. Den första av dessa  
  
 utgörs av mitt direktiv och den andra en ändring i detta som bl.a.  
  
 innebär att tidpunkt för slutredovisning beslutats till den 1 juli  
  
 2006. Den tredje bilagan redovisar rättsregler och systemet för  
  
 teknisk kontroll. Bilagan kan ses som ett referensmaterial avseende  
  
 obligatorisk provning, certifiering, märkning, myndighetskontroll  
  
 m.m. Den följande bilagan handlar om övningsverksamhet inom  
  
 NATO och EU samt beslutsprocesser. De avslutande bilagorna  
  
 innehåller beskrivningar av flygbaser samt skjut och övningsfält i  
  
 Norrland.  
  
 1.11 Vissa uttryck  
  
 Jag vill slutligen kommentera användningen av uttrycken  
  
 provplattform, subarktisk miljö samt användningen av orden förslag  
  
 och bedömning.  
  
 Som framgått avser utredningen ett center för test och  
  
 övningsverksamhet i subarktisk miljö med etablering i Arvidsjaur.  
  
 Den riktar sig till en bred grupp: myndigheter, andra organiserade  
  
 aktörer i samhället, företag och enskilda medborgare. De konkreta  
  
 förslag som framförs riktar sig i huvudsak till staten. Dessutom  
  
 görs en del bedömningar som riktar sig både till staten och till  
  
 andra aktörer. Förslag har formulerats som satser med verbet ska,  
  
 medan bedömningar formulerats som satser med bör.  
  
 I uppdraget används ordet provplattform. Det har i utredningen  
  
 ersatts med provningsmiljöer som är ett samlingsbegrepp för platser  
  
 och områden där utrustning genomgår provning. Det kan t.ex. vara  
  
 på övnings- och skjutfält, uppskjutningsplatser, isbanor på en sjö,  
  
 försöksgruvor, försöksstationer, försöksodlingar, järnvägssträckningar  
  
 eller annan geografiskt avgränsad plats där testning,  
  
 provning, demonstration, försöksverksamhet och experiment kan  
  
 genomföras. På skjutfält och övningsområden bedrivs också  
  
 utbildning, träning och övningsverksamhet av personer. Verksam 
  
 SOU 2006:62 Inledning  
  
 29  
  
 heten där kan avse att utbilda, öva eller testa handhavande av  
  
 utrustning, dvs. relationen människa – maskin. Den omgärdas  
  
 normalt av betydande säkerhets-, arbets- och miljöbestämmelser  
  
 samt omges med skydd för intrång.  
  
 Användning av fackord inom testområdet har diskuterats med  
  
 TNC Terminologicentrum AB. Tittar man i TNC 98, Tekniska  
  
 basord verkar provning vara den term som används i tekniska  
  
 sammanhang, men används i utredningen synonymt med testning.  
  
 Exempel på olika typer av provningar som nämns i utredningen  
  
 är forskningsprovning, utvecklingsprovning, validerande provning,  
  
 verifierande provning, problemlösande provning, provning av  
  
 komponenter, fullskalig provning, laboratorieprovning och  
  
 fältprovning. Provning och certifiering som sker inom reglerad  
  
 teknisk kontroll omges med ytterligare termer och begrepp. Syftet  
  
 med en provning kan vara att visa uppfyllelse av tekniska  
  
 bestämmelser, att lösa tekniska problem eller att underlätta  
  
 utveckling  
  
 Med subarktisk miljö menas vanligtvis skogs- och bergsterräng  
  
 med obefintlig infrastruktur och med ett kärvt klimat såsom snö  
  
 och kyla. Subarktiska landskap finns inom ett vidsträckt område  
  
 från den nordliga barrskogsregionen till arktiska miljöer närmast  
  
 polcirkeln. Utredningen har emellertid antagit en geografiskt sett  
  
 bredare definition med utgångspunkt från lokalisering av de  
  
 norrländska skjut- och övningsfälten, där sydlig gräns satts vid  
  
 Älvdalen i norra Dalarna. 
  
 31  
  
 2 Unika förutsättningar  
  
 All industriell utveckling måste ta sin utgångspunkt i förhållanden  
  
 som är unika och utvecklingsbara. Många basindustrier i Norrland  
  
 bygger på unika naturresurser och en under många år utvecklad  
  
 teknisk och marknadsmässig kompetens.  
  
 Svenskt tekniskt kunnande relaterat till kallt klimat står sig väl i  
  
 en internationell jämförelse. Bandvagnar från Foster i  
  
 Örnsköldsvik är ett exempel. Byggande i kallt klimat och extrema  
  
 miljöer är ett annat område där bl.a. vattenkraftverken kan nämnas.  
  
 Grundläggande fördelar för att bedriva test- och övningsverksamhet  
  
 i Norrland är tillgången till stora arealer med gles  
  
 befolkning och fritt luftrum. Tätortskoncentration finns utmed  
  
 kustområdet och bebyggelse längs med älvdalarna med några  
  
 enstaka större samhällen i inlandet. Däremellan finns mycket stora  
  
 obefolkade ytor bestående av vatten, skog, myrmark och fjällområden.  
  
 Till sjöss är den en måttlig till låg omfattning av sjötransporter  
  
 och fiske. Goda ljusförhållanden sommartid med midnattssol  
  
 möjliggör ett effektivt nyttjande av övningstiden. På motsvarande  
  
 sätt ges vintertid goda möjligheter att öva i mörkerförhållanden.  
  
 Befolkningskoncentrationen till ett fåtal tätorter  
  
 underlättar väsentligt genomförande av t.ex. taktiska lågflygövningar  
  
 så att bullerstörningar på det civila samhället kan reduceras.  
  
 Stora områden kan av säkerhetsskäl avgränsas för att skydda  
  
 tredje person men också mot industrispionage och andra intrång.  
  
 Stabilt vinterklimat innebär för t ex biltestverksamheten att man  
  
 under lång tid varje år har lägre än minus 10 graders temperatur, ett  
  
 snötäcke på mer än en meter och ett istäcke också på mer än en  
  
 meter på de sjöar som används. De stora sjöarna ger tillgång till  
  
 områden för isbanor som i praktiken är obegränsad. Stora  
  
 landområden är reserverade för militär utbildning, övning och  
  
 materieltestning. 
  
 Unika förutsättningar SOU 2006:62  
  
 32  
  
 Midnattssol, torr kyla och ren luft är tillgångar som kan vara  
  
 avgörande för var fullskaliga tester och övningsverksamhet  
  
 förläggs. Att klara temperaturvariationer kan för vissa produkter,  
  
 t.ex. elmätare, vara en bestämmande faktor. Temperaturen i ett  
  
 plåtskåp på en södervägg i Norrland kan variera med mer än  
  
 100 grader Aguilar, från minus 40 under vintern till plus 60 grader  
  
 sommartid. Malmbanan och Inlandsbanan är andra tillgångar som  
  
 finns att tillgå för testverksamhet.  
  
 Att delar av området saknar infrastruktur kan i detta sammanhang  
  
 också vändas till en fördel. Det kan t.ex. gälla övning av  
  
 verksamhet i ett samhälle med sönderslagen infrastruktur.  
  
 2.1 Lokalbefolkningen  
  
 Det finns ett beroende och ömsesidig respekt mellan lokalbefolkningen  
  
 och de som utför test- och övningsverksamhet i  
  
 Norrland. Små samhällen där alla känner varandra har varit en  
  
 tillgång för entreprenörerna inom bl.a. biltest och den militära  
  
 verksamheten. Det finns en positiv attityd samt en flexibilitet att  
  
 hjälpa de utländska kunderna att integrera in i samhället. Denna har  
  
 vuxit fram då det finns en stark vilja hos lokalbefolkningen att leva  
  
 kvar i glesbygden. Överlevnaden är beroende av den sysselsättning  
  
 som biltestverksamhet, militär närvaro etc. skapar. Det finns också  
  
 en lojalitet hos lokalbefolkningen att skyddar test- och övningsverksamheten  
  
 från externa intrång. Förutom arbetstillfällen kan  
  
 lokalbefolkningen även hyra ut sina bostäder, vilket ger en  
  
 förbättrad privatekonomi för fler än dem som är direkt anställda i  
  
 verksamheten1. Rennäringens har också en god relation till test och  
  
 övningsverksamheten.  
  
 Leifland konstaterade i sin utredning2 att försvarsmakten har en  
  
 tämligen bred folklig förankring i och kring förbandsorterna och  
  
 man ställer sig positiv till en ökad internationell verksamhet.  
  
 1 Se även Cluster Evolution: Diamond Characteristics, Social Capitan and Entrepreneurship  
  
 – applied to the Swedish car test industry, K. Larsson  Davis, Masteruppsats från  
  
 Handelshögskolan i Stockholm 2005.  
  
 2 Snö, mörker och kyla (SOU 2003:77) sid. 16. 
  
 SOU 2006:62 Unika förutsättningar  
  
 33  
  
 2.2 Klimatförhållanden  
  
 I Centraleuropa finns det snö och minusgrader, men det är en  
  
 annan sorts klimat än vad som finns i Norden och andra länder  
  
 med arktiskt klimat. Framför allt har Centraleuropa kortare  
  
 perioder av vinter. Det kan handla om några få dagar med snö och  
  
 mycket kallt. I Afghanistan, där Sverige har militär närvaro, kan  
  
 vinterklimatet variera kraftigt under dygnet med låga temperaturer  
  
 under natten och solsken med plusgrader dagtid.  
  
 Sverige har vinter från ungefär mitten av november till slutet av  
  
 april. Vinterns längd varierar dock från år till år. Vårt avlånga land  
  
 (157 mil) har en förhållandevis lång vinter med stora variationer i  
  
 landsdelarna, från besvärliga blötsnöförhållanden i södra och  
  
 mellersta Sverige, till torra vindpinade förhållanden med tämligen  
  
 konstant, låg temperatur i de norra delarna. Vinterstormar med  
  
 snödrivor på Österlen i Skåne, snökaos i Stockholmstrafiken och  
  
 under minus 30 grader kallt i Norrland är exempel på miljöer som  
  
 människor och maskiner ska kunna fungera och arbeta i. Om  
  
 extrem kyla efterfrågas för testverksamhet kan temperaturen gå  
  
 ned till lägre än minus 40 grader i inlandets dalgångar  
  
 Det finns skilda uppfattningar om vi går mot varmare tider även  
  
 om vi ser häftigare nederbörd, kortare vinter och längre sommar.  
  
 Vi upplever mer extremt väder med påföljande skadeeffekter. Om  
  
 detta är en naturlig variation eller beror på mänskliga utsläppen av  
  
 koloxid och andra växthusgaser tvistar forskarna. Med en ökad  
  
 temperatur flyttas t.ex. trädgränsen uppåt. För Norrland bedöms  
  
 effekten av global uppvärmning bli mindre påtaglig jämfört med  
  
 t.ex. den norska västkusten vars klimat är mer beroende av  
  
 Golfströmmen.  
  
 Genomsnittstemperaturen och snömängden i norra Sverige har  
  
 jämförts med många andra nordliga regioner. Få platser erbjuder  
  
 bättre och stabilare vinterväder. För konstruktörer är kunskaper i  
  
 vinterproblematik nödvändiga vid dimensionering och sammansättning  
  
 av konstruktioner som ska användas i köldgrader, snö och  
  
 is med driftsstabilitet. Att kunna vistas och arbeta i hårt  
  
 vinterklimat kräver kunskap. 
  
 Unika förutsättningar SOU 2006:62  
  
 34  
  
 2.3 IT-infrastrukturen i regionen  
  
 En väl utbyggd infrastruktur för fast och mobil kommunikation är  
  
 nödvändig för glesbygdens fortsatta utveckling. Detta är också en  
  
 viktig del i IT-politiken, att Sverige ska vara ett hållbart  
  
 informationssamhälle för alla3. Informationstekniken har en  
  
 genomgripande förändringskraft. Mycket talar för att effekterna av  
  
 IT efterhand kommer att bli än mer märkbara när det gäller  
  
 effektivitet, kvalitet i varor, tjänster, processer och system. Genom  
  
 IT skapas också nya former av marknadsplatser.  
  
 Av en rapport4 från Post- och telestyrelsen (PTS) framgår att  
  
 tillgången till bredband i norrlandsregionerna under de senaste åren  
  
 kommit i kapp och nu ligger på ungefär samma nivå som i andra  
  
 delar av landet. Tidigare har tillgången till bredband i genomsnitt  
  
 varit sämre i Norrland. Orsaken till att det nu tagit fart i  
  
 norrlandslänen bedöms bland annat bero på att de statliga stöden,  
  
 som kommunerna kan söka, påverkat utvecklingen positivt. Många  
  
 orter i Norrland är berättigade till statligt stöd. En stor del av  
  
 ökningen består av att telefonstationer uppgraderats till xDSL. Det  
  
 innebär att kvaliteten på bredbandet kan vara mycket varierande  
  
 exempelvis beroende på hur långt från telefonstationen man bor.  
  
 Även om Norrland har lika god tillgång till bredband som övriga  
  
 landet är förutsättningarna för konkurrensen något sämre då det  
  
 finns färre operatörer där. En orsak till detta kan vara att  
  
 marknadens intresse att erbjuda abonnemang är lågt i glest befolkade  
  
 kommuner. I Norrland finns det relativt många kommuner  
  
 som själva är operatörer och erbjuder bredbandsabonnemang. T.ex.  
  
 har Hardy kommun t.o.m. 2005 byggt cirka 20 mil ortsammanbindande  
  
 nät. Samtliga entreprenörer inom biltestregionen tillhandahåller  
  
 datanätverk och kommunikationsutrustning. Universitetsdatanätet  
  
 (SUNET) har en kapacitet på 100 Mbit/sek i bland  
  
 annat Luleå och Umeå.  
  
 Tre olika mobila system finns i Sverige, två digitala (GSM och  
  
 UMTS  även kallad 3G, tredje generationen) och ett analogt  
  
 (NMT). NMT-nätet drivs av Telia som är ensam operatör. Det  
  
 kommer att släckas ned under 2007 och ersättas av ett digitalt nät  
  
 (CDMA2000), vilket företaget nordisk Mobiltelefoni AS har  
  
 beviljats tillstånd att använda sig av.  
  
 3 Från en IT-politik för samhället till en politik för IT-samhället (prop. 2004/5:175).  
  
 4 Bredband i Sverige 2005, PTS–ER-2005:24, beskriver bl.a. tillgängligheten till bredband i ett  
  
 regionalpolitiskt perspektiv per den 1 januari 2005. 
  
 SOU 2006:62 Unika förutsättningar  
  
 35  
  
 Det gamla analoga systemet har förutsättningar för en bättre  
  
 geografisk täckning, medan digitala system kräver fler master för  
  
 samma yttäckning vilket ökar infrastrukturkostnaden. Digitala  
  
 system har å andra sidan en högre överföringskapacitet. Tillståndsvillkoren  
  
 för de digitala systemen är knutna till befolkningstäckning,  
  
 vilket är till nackdel för glest befolkade områden.  
  
 Den stora skillnaden mellan UMTS och GSM är överföringshastigheten.  
  
 I UMTS-nät är denna 40 gånger så snabb som i GSMnät,  
  
 vilket innebär att det finns möjlighet att skicka grafik och  
  
 rörliga bilder. GSM-nätet togs i bruk under 1990-talet. I dag har  
  
 Telia AB, Tele2 AB, Vodaphone Sverige AB (numera Telenor) och  
  
 SweFour AB tillstånd i GSM-nätet.  
  
 De mobila kommunikationssystem som finns i dag är avsedda att  
  
 komplettera varandra. GSM täcker våra Europavägar samt tätorter  
  
 som 1990 hade mer än 10 000 invånare. Utöver detta sker en  
  
 förtätning av näten på rent marknadsmässig grund, till exempel har  
  
 Telia Sonera AB aviserat att man avser att täcka 90 % av landytan i  
  
 Sverige. Vidare har GSM-nätet kompletterats av utbyggnaden av  
  
 3 G/UMTS som utifrån kraven i licensvillkoren ska täcka 8 860 000  
  
 invånare.  
  
 Genom 450-tillståndet (CDMA2000) har mobiltäckning i glesbygd  
  
 fått ytterligare ett alternativ. För detta tillstånd gäller kravet  
  
 på 80 % täckning av ytan i varje enskilt län vilket motsvarar dagens  
  
 NMT-täckning men med lite jämnare spridning.  
  
 Avsikten är att dessa olika alternativa nät sammantaget ska ge  
  
 privatpersoner och företag tillgång till mobiltelefoni i både städer  
  
 och gles- och landsbygd.  
  
 Försvarets telenät (FTN) är landsomfattande och använder både  
  
 radiolänkar och fiber för sin telekommunikation. Nätnoderna finns  
  
 i bergrum och betongbunkrar byggda för att stå emot väpnade  
  
 angrepp. Stora drivmedelstankar gör att stationerna bl.a. med egna  
  
 elverk klarar drift minst en vecka utan tillsyn. Nätet är i dag främst  
  
 avsett för försvarsmakten, FMV och s.k. blåljusmyndigheter.  
  
 Rakel5 (Radiosystem för effektiv ledning) är ett gemensamt  
  
 radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet som ska vara  
  
 utbyggt 2009. Möjlighet att samtrafikera civil och militär trafik  
  
 förbättras därigenom.  
  
 I förhållande till andra subarktiska områden i världen har övre  
  
 Norrland en mycket väl utbyggd IT-infrastruktur och goda  
  
 5 Se även www.sou.gov.se/rakel. 
  
 Unika förutsättningar SOU 2006:62  
  
 36  
  
 förutsättningar för att utveckla nya IT-stöd och IT-applikationer  
  
 för ökad konkurrenskraft inom test- och övningsverksamheten.  
  
 2.4 Distansöverbryggande teknik och distribuerad  
  
 kompetens  
  
 Samarbeten handlar om närhet, men inte nödvändigtvis om  
  
 geografisk närhet. I dag är det fullt möjligt för företag och  
  
 organisationer att driva ett nära, gemensamt arbete trots att de  
  
 befinner sig på olika platser, orter eller till och med kontinenter.  
  
 Regionen har som nämnts en stark ställning inom IT, speciellt  
  
 inom trådlös teknik och IT-tillämpningar. Informations- och  
  
 kommunikationsteknik (ITK) skapar ett avståndsoberoende. Med  
  
 ITK kan en automatisering ske av information från t.ex. ett  
  
 fältförsök eller tester. Provplatsernas fasta instrumentering kopplas  
  
 i allt högre grad samman i lokala trådlösa kommunikationsnät.  
  
 Tekniken underlättar även genomförande av modelleringar, överföring  
  
 av mätdata, signalbehandling, bildanalys, riskanalys, reglerteknik  
  
 m.m.  
  
 Behov som uppstår i en specifik testsituation, försök, experiment  
  
 etc. kan lösas genom samgående i utvecklingsprojekt med  
  
 flera parter involverade. Samarbetet kan på så sätt utvecklas mellan  
  
 forskningen och testindustrin. Med ett behovsstyrt, affärsmässigt  
  
 och långsiktigt synsätt kan nya områden utvecklas.  
  
 De regionala universiteten bedriver omfattande forskning inom  
  
 distansöverbryggande teknologier och distribuerat arbetssätt.  
  
 Tillgången till Internet och hög överföringshastighet av data ger  
  
 tillgång till snabb information och som nämnts oberoende av fysisk  
  
 lokalisering.  
  
 Hårdare tidskrav, ökad konkurrens, och växande komplexitet i  
  
 produkterna och arbetsuppgifter leder till ett ökat behov av  
  
 teknikstöd som ger individer och grupper tillgång till information  
  
 som är anpassad till aktuella arbetssituationer och behov. Teknologiska  
  
 framsteg och miniatyrisering av den moderna informationstekniken 
  
 , tillsammans med distansöverbryggande teknik, gör  
  
 det möjligt att integrera teknik i användarens personliga omgivning,  
  
 anpassad till tid, plats och syfte.  
  
 Nya distansöverbryggande medier för ingenjörsutbildning,  
  
 yrkesträning och upplevelser förstärker individens möjligheter att  
  
 agera i en tillvaro som karaktäriseras av distansoberoende och 
  
 SOU 2006:62 Unika förutsättningar  
  
 37  
  
 sociala nätverk, både under arbete och på fritiden. Problemet att  
  
 rekrytera kompetent personal minskar när distansöverbryggande  
  
 teknik skapar förutsättningar för företag att rekrytera medarbetare  
  
 till projekt oberoende av geografiskt avstånd. Forskning inom  
  
 distribuerat ingenjörsarbete utförs vid bl.a. Polhemslaboratoriet  
  
 inom Luleå tekniska universitet. Tillsammans med partners  
  
 utvecklas teknologi för högkvalitativ kommunikation via bild och  
  
 ljud och delade applikationer.  
  
 Verksamheten hos individuella biltestanläggningar utvecklas  
  
 kontinuerligt med hjälp av distribuerat ingenjörsarbete. Detta  
  
 medger att ingenjörer i Europa i realtid kan följa tester som utförs i  
  
 regionen, vilket sparar både tid och kostnader samt ökar kompetensen  
  
 i regionen. Telematic testrange är ett projekt som drivs av  
  
 Artic Falls AB i Älvsbyn i nära samarbete med bland andra Luleå  
  
 tekniska universitet. Projektets övergripande mål har varit att  
  
 utprova teknik för att överföra mätdata trådlöst till och från bilar  
  
 samt att hitta partnerskap med lokala IT-företag och företag inom  
  
 biltestklustret som kan ta rollen som produktägare och teknikförvaltare.  
  
 Fordonstillverkarna jobbar hårt för att öka virtuella  
  
 tester och minska övriga.  
  
 En säker, effektiv och aktiv elektronisk kommunikations- och  
  
 undersökningsmiljö kan också bidra till en ökad livskvalitet för  
  
 patienter med bland annat köldskador. E-hälsa kan vara ett  
  
 arbetsfält för centret, särskilt i skärning med övningsverksamheten.  
  
 De medicinska, tekniska och beteendevetenskapliga FoUresurserna  
  
 i regionen är redan samlade i ett virtuellt Center of  
  
 e-Health (CeH), som är en framgångsrik internationell aktör. De  
  
 praktiska förutsättningarna för test- och utvecklingsverksamhet  
  
 har underlättats genom att landstingen och kommunerna har ett  
  
 virtuellt kommunalförbund CeH-testsite. Regionen attraherar  
  
 25 % av de nationella FoU-anslagen inom e-hälsa och är den  
  
 största svenska inom EU:s ramprogram. Företagen inom e-hälsa  
  
 har ökat sin omsättning med 100 mkr. Den lokala infrastrukturen  
  
 har stärkts genom en fyrdubbling av vårdutbudet via distansöverbryggande  
  
 teknik. 
  
 39  
  
 3 Kompetens och  
  
 kompetensbehov  
  
 Enligt uppdraget ska jag redovisa en inventering och övergripande  
  
 kartläggning av befintlig kompetens om verksamheter i subarktisk  
  
 miljö samt bedömning av vilken framtida kompetens som kan  
  
 behöva utvecklas för att skapa långsiktiga förutsättningar för den  
  
 civila test- och övningsverksamheten. Inventeringen bör särskilt  
  
 avse dels den kompetens som utvecklats inom f.d. Norrlands  
  
 dragonregemente (K 4), och dels sådan kompetens som kan finnas  
  
 inom Luleå tekniska universitet och Umeå universitet.  
  
 I en delrapport den 15 oktober har vissa förslag lämnas till lokala  
  
 och regionala kompetensutvecklingsinsatser, särskilt för personal  
  
 som friställs vid f.d. K 4. Möjligheterna till samordning och  
  
 nyttjande av den personal som finns för militär verksamhet i  
  
 Arvidsjaur ska enligt uppdraget också redovisas.  
  
 I Norden finns en bred kompetens om arktiskt och subarktiskt  
  
 klimat utifrån en mängd aspekter, där bl.a. klimatfrågor och  
  
 miljöpåverkan studeras flitigt. En särskild myndighet finns i Sverige  
  
 för polarforskning. I Norge genererar exploateringen av oljefälten  
  
 Snövit och Ormen Långe ny teknik och kunskap. Tromsö har en  
  
 ledande ställning inom telemedicin, polarforskning m.m. och  
  
 Narviks högskola, Alfta samiska högskola, Trondheims Teknologiska  
  
 Institut m.fl. utvecklar arktisk kompetens. Köpenhamns  
  
 Universitet (Lundby) har genom Grönland och områden i  
  
 Antarktis byggt upp stora kunskaper om is, snö och kyla och i  
  
 Finland finns Uleåborgs Universitet samt forskningsprojekt finansierade  
  
 av bl.a. Lane relaterade till varvsnäringen (isbrytare),  
  
 skogsnäringen (fordon i obanad terräng), biltestverksamhet m.m. I  
  
 Sverige finansierar bl.a. Vetenskapsrådet, Vinnova och Mistra FoUprojekt  
  
 som är relaterade till arktisk och subarktisk miljö.  
  
 Forskning bedrivs därutöver i Kanada, Ryssland, Kina, Japan,  
  
 Tyskland, Frankrike, England m.fl. länder. 
  
 Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62  
  
 40  
  
 Inom ramen för arbeten som sker i Nordiska Ministerrådet,  
  
 Arktiska Rådet, Barentsrådet med flera internationella organisationer  
  
 sker en kunskapsspridning genom deras medverkan i olika  
  
 projekt och program med anknytning till det arktiska området.  
  
 Utbildning, träning och övning av personer liksom testverksamheten  
  
 förutsätter ett brett och fördjupat samarbete med  
  
 forskningsvärlden både lokalt, nationellt och internationellt för att  
  
 kunna utveckla och erbjuda kunskapsbaserade och kvalificerade  
  
 tjänster. Universitetens forskning, uppdragsverksamhet, student och  
  
 doktorandarbeten, avhandlingar m.m. bidrar till detta.  
  
 3.1 Kompetens hos personal vid Armens jägarbataljon  
  
 och Försvarmaktens vinterenhet i Arvidsjaur1  
  
 Förmågan att verka i vintermiljö med mycket snö och stark kyla är  
  
 ett av svenska försvarets adelsmärken. Svenska förband har av  
  
 tradition varit duktiga på att utbilda och lösa uppgifter i  
  
 vintermiljö. Förband som har förmågan att verka i subarktisk miljö  
  
 kan ofta och lättare lösa uppgifter under andra klimatologiska  
  
 förhållanden.  
  
 I Boden och Luleå med förbanden I 19 och F 21 finns en stor  
  
 kompetens för såväl civil som militär test- och övningsverksamhet.  
  
 Det gäller bl.a. planering och ledning av tester och övningar i svåra  
  
 och komplexa förhållanden samt logistiskt stöd i vid bemärkelse.  
  
 Officerarna vid förbanden har genom åren fått en bred och djup  
  
 erfarenhet att leda och organisera allt från enstaka individer,  
  
 grupper av soldater till förband om flera tusen man under  
  
 subarktiska förhållanden, sträng kyla och en gles till obefintlig  
  
 infrastruktur. Förutom kompetens i att strida under dessa  
  
 förhållanden finns det inom officerskåren en kompetens att ta sig  
  
 fram i djup snö i väglös terräng. Inom ramen för det stöd Försvarsmakten  
  
 gett till samhället i övrigt vid krissituationer har officerarna  
  
 en god kompetens att öva militära och civila ledningsgrupper på  
  
 lokal och regional nivå. Ofta har Försvarsmakten stött blåljusmyndigheter  
  
 i katastrofsituationer såväl i praktik som under  
  
 övning.  
  
 Utredningen har i en skrivelse den 29 september 2005 till chefen  
  
 för I 19 begärt in uppgifter avseende personalläge, befintlig  
  
 kompetens som kan kopplas mot civil verksamhet, lokaler, materiel  
  
 1 Skrivelse till utredningen från chefen för I 19 den 18 oktober 2005. 
  
 SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov  
  
 41  
  
 m.m. i Arvidsjaur. Begäran avser också förslag på och förteckning  
  
 av civila verksamheter där den kompetens som byggts upp inom  
  
 jägarbataljonen skulle kunna utvecklas eller redan har utnyttjas,  
  
 företrädesvis inom test- och övningsverksamhet.  
  
 De kompetenser som redovisats har både bredd och djup med  
  
 erfarenheter inom verksamhets- och personalledning liksom av  
  
 projektledning, kunskap om utredningsarbete, samhällsanalys och  
  
 organisationsutveckling. Kompetens finns också om statliga avtal,  
  
 regler och förordningar liksom möjlighet att tolka och implementera  
  
 dessa, t.ex. att upprätta avtal mot externa parter.  
  
 Erfarenhet och kunskap om myndighetsutövande finns både  
  
 avseende försvaret, men även om andra myndigheters rutiner och  
  
 processer. Priskalkylering för t.ex. kursverksamhet samt juridiska  
  
 kunskaper om hur upphandling sker mellan statliga myndigheter  
  
 finns.  
  
 Ekonomisk kompetens inom olika områden och möjlighet till  
  
 uppföljningar, verksamhetsanalyser m.m. med datasystem för detta  
  
 finns. Kompetens finns även inom arbetsrätt, anställningar, löneadministration  
  
 och lönedatabaser. Språkkompetenser i engelska,  
  
 tyska, franska, spanska, finska, thailändska och italienska är  
  
 tillgängliga.  
  
 Erfarenhet har byggts upp kring att arrangera konferenser både  
  
 lokalt och nationellt. Logistisk kompetens finns avseende mark och  
  
 flygtransporter, samordning av transporter och att upprätta  
  
 relaterade avtal. Kompetens om annat logistiskt stöd som logi,  
  
 förplägnad, IT-stöd och lokalvård samt kunskap om att koppla  
  
 samman materielbehov mot möjlig utbildning (även internationella)  
  
 finns. Kompetens om miljöarbete är tillgänglig både kopplat  
  
 mot försvarsverksamhet men även mot civila verksamheter.  
  
 Fastighetsdrift och biltestverksamhet är andra kompetensområden.  
  
 Kompetens finns att:  
  
  leda, organisera och öva grupper från enstaka individer till flera  
  
 hundra under både vinter och sommar, oavsett tillgång till  
  
 infrastruktur eller ej,  
  
  att ta emot och organisera förutsättningar för olika fordonsförsök  
  
 främst vad gäller fordon med krav på framkomlighet  
  
 utanför vägnät är tillgänglig,  
  
  att öva blåljus eller grupper med liknande behov i situationer  
  
 under kaotiska och/eller klimatologiskt svåra förhållanden, 
  
 Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62  
  
 42  
  
  att öva grupper med behov att efter olyckshändelser, i kyla och  
  
 bristande infrastruktur, att kunna överleva, t.ex. vid ett flyg eller  
  
 tåghaveri,  
  
  att medverka vid test av metoder som används av grupper typ  
  
 nationella insatsstyrkan (NI),  
  
  att öva enheter som, med lätt utrustning, behöver globalt  
  
 samband från telefri miljö,  
  
  att reparera och underhålla sambands- och fordonsmateriel.  
  
  att utföra arkivering, elarbeten, expeditionsgöromål.  
  
 I Arvidsjaur finns också möjlighet att reparera fordon, besiktiga  
  
 samt genomföra motortjänst (utbildning) med tillgång till  
  
 besiktningsmän. Tillgängligt finns även idrotts- och datalärare samt  
  
 möjlighet att arrangera fritidsarrangemang. Restaurang med  
  
 utskänkningstillstånd finns på området. Hos jägarbataljonen finns  
  
 även sjukvårdsresurser i form av läkare, sjuksköterskor, sjukvårdslärare,  
  
 fotvårdsspecialist, utrustning och anpassade lokaler. I  
  
 regionen finns också Sunderby sjukhus med stor erfarenhet att  
  
 behandla kylskador.  
  
 3.2 Specialistkunskaper hos biltestföretagen  
  
 Inom biltestverksamheten har isbaneteknik vuxit fram som en  
  
 specialistkunskap. Den innebär bl.a. att med GPS-baserad  
  
 mätutrustning kunna beräkna och anlägga isbanor. Därtill kommer  
  
 all praktiskt kunskap som behövs för att underhålla banorna. En  
  
 annan specialistkunskap är testkörning.  
  
 3.3 Grundläggande utbildning  
  
 Det framtida kompetensförsörjningen för test och övningsverksamhet  
  
 kan indelas i olika behovsgrupper:  
  
  Högteknologisk kompetens och mellaningenjörer (80120 p)  
  
  Gymnasieutbildning  
  
  Företagsledarutbildningar (marknadsföring, redovisning etc.)  
  
  Grundutbildning som bas för bl.a. högskoleutbildning  
  
  Utbildningar som stärker de befintliga strukturerna. Det kan  
  
 avse kompetensutveckling av säsongsanställd personal 
  
 SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov  
  
 43  
  
  Utbildningar inom upplevelseindustri, handel och andra  
  
 servicenäringar  
  
  IT-utbildningar.  
  
 Flygskolan i Arvidsjaur. Foto: Young.  
  
 Hos försvarsmakten efterfrågas kompetens kopplad till militär  
  
 verksamhet. Efterfrågan av högteknologisk kompetens hos  
  
 lokalanställda inom biltestverksamheten är i dag till stor del  
  
 beroende av i vilken utsträckning bilföretagen och komponenttillverkare  
  
 själva etablerar testfaciliteter i Arvidsjaur, Arjeplog m.fl.  
  
 orter och där anställer egna experter. Behov av högteknologisk  
  
 personal kan också finnas, men i begränsad omfattning, hos lokala  
  
 biltestentreprenörer som har långa kontrakt och väl etablerade  
  
 kundrelationer. Hos entreprenörerna finns i dag ett fåtal anställda  
  
 med akademisk utbildning (civilingenjörsexamen). Många av de  
  
 anställda inom branschen har inte grundläggande behörighet för  
  
 universitetsstudier. Den förvärvade praktiska kompetensen är  
  
 däremot hög. 
  
 Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62  
  
 44  
  
 3.3.1 Utbildning av testförare och högskoleingenjörer i  
  
 bilsystem  
  
 Utbildningar till testförare och bilmekaniker är populära hos  
  
 ungdomarna i biltestregionen och nationellt. I Arjeplog finns på  
  
 Hornavanskolan sedan år 2000 en nationell gymnasieutbildning  
  
 (BST-programmet – Bil System Teknik) med riksintag och inriktning  
  
 mot biltestbranschen omfattande 60 platser årligen. Programmet  
  
 är ett teknikprogram med lokal profil. Man läser bl.a. kurser i  
  
 fordonsteknik, mätteknik, mototorlaboratorieteknik och förarteknik.  
  
 Under tredje året erbjuds studenterna möjligheten att åka  
  
 utomlands för att göra praktik hos några av de internationella  
  
 bilföretagen. Bosch driver också genom sin underentreprenör ATM  
  
 en intern förarskola för utbildning av testförare. Hittills har  
  
 omkring 400 personer utbildats. Skolverket avstyrkte i maj 2006 en  
  
 ansökan från Arjeplogs kommun om fortsatt riksintag på  
  
 BilSystemTeknikprogrammet vilket skulle äventyra utbildningen.  
  
 En avveckling berör enligt vad jag erfarit direkt och indirekt upp  
  
 till 70 arbetstillfällen. Beslutet kan slutligt komma att prövas av  
  
 regeringen.  
  
 Alternativa och kompletterande utbildningar med stor flexibilitet,  
  
 situationsanpassning och delaktighet från branschens sida  
  
 eller lokala företag diskuteras. Det kan röra sig om uppdragsutbildning  
  
 inom bilelektronik, maskinteknik, software eller kombinationer  
  
 av dessa. Det kan också röra sig om att erbjuda möjligheter  
  
 att läsa in en gymnasiekompetens för behörighet till högskolestudier.  
  
 Det är viktigt att branschen medverkar aktivt med  
  
 planering för examensarbeten, uppsatsarbeten, forskningsinsatser,  
  
 praktikplatser m.m.  
  
 Hos flera entreprenörer inom biltest är en generationsväxling i  
  
 annalkande. Den framtida verksamheten kommer att kräva mer  
  
 högskoleutbildad personal. Luleå tekniska universitet har hösten  
  
 2004 tillsammans med Akademi Norr startat en högskoleingenjörsutbildning  
  
 i bilsystem som bedrivs i Arvidsjaur, Arjeplog  
  
 och Luleå. Utbildningen är mycket uppskattad och hade, inför  
  
 hösten 2006, totalt 119 sökande till 30 platser. 
  
 SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov  
  
 45  
  
 3.3.2 Akademi Norr  
  
 Kommunerna har ökat sin samverkan i frågor kring kompetensutveckling  
  
 och biltest. 13 kommuner från fyra län har gått samman  
  
 i ett kommunalförbund Partnerskap Inland – Akademi Norr för  
  
 att driva samverkan kring högre utbildning och utveckling.  
  
 Utbildningsdelen är stommen i arbetet och grunden till att arbetet  
  
 sker inom ramen för ett kommunalförbund. Utvecklingsdelen är  
  
 ännu i sin linda, men det finns planer på en ökad samverkan mellan  
  
 kommunerna Arvidsjaur, Malå, Sorsele och Arjeplog. Under 2006  
  
 sker bl.a. ett arbete med att förbättra företagsklimatet i kommunerna  
  
 och över länsgränsen. Kommunalförbundet har en gemensam  
  
 utvecklingsenhet med säte i Storuman. Delar av verksamheten  
  
 finansieras via mål 1, sociala fonden.  
  
 3.4 Universiteten  
  
 Luleå tekniska universitet har ca 11 000 studerande och 1 400  
  
 anställda. Universitetet erbjuder utbildningar inom teknik,  
  
 samhällsvetenskap, humaniora, lärande, hälsa, musik, media och  
  
 teater. Huvuddelen av utbildningarna sker i Luleå, men även Piteå,  
  
 Boden, Kiruna och Skellefteå är campusorter. Kiruna har landets  
  
 enda universitetsutbildning av rymdingenjörer och rymdtekniker.  
  
 Institutionen för hälsovetenskap i Boden utbildar sjuksköterskor,  
  
 sjukgymnaster och arbetsterapeuter. Luleå tekniska universitet  
  
 är inne i ett omfattande och nyskapande förändringsarbete,  
  
 som innebär att utbildning och forskning organiseras i breda  
  
 gränsöverskridande kunskapsområden, s.k. arenor, där studenterna  
  
 formar sin egen utbildning och studierna knyts närmare forskning,  
  
 näringsliv och samhälle.  
  
 Luleå tekniska universitet bedriver forskning inom teknisk och  
  
 filosofisk fakultet. Forskningen omsätter ca 500 miljoner kronor  
  
 årligen och omfattar 68 forskningsavdelningar samlade under  
  
 13 institutioner. Universitetet framhåller internetteknik, maskinteknik,  
  
 mineral och metallurgi som sina främsta forskningsområden.  
  
 Universitetet satsar på att bli världsledande inom nya  
  
 områden såsom distansöverbryggande hälsovård, rymdteknik och  
  
 nanoteknik.  
  
 Aurorum Science Park är en företagsmiljö för teknikföretag med  
  
 koppling till universitetsutbildning och forskning. Acusticum vid 
  
 Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62  
  
 46  
  
 musikhögskolan i Piteå är en företagspark med inriktning mot  
  
 musik, teknik och media. Runt om i Norrbotten finns ytterligare  
  
 forsknings- och utvecklingsinstitut (Mefos, Sicomp och Arena  
  
 Arctica).  
  
 Umeå universitet hade drygt 29 000 studenter inskrivna år 2005  
  
 varav majoriteten var kvinnor (61 procent). Umeå universitet är en  
  
 av Umeås största arbetsplatser med ca 3 900 anställda. Universitetet  
  
 har fem fakulteter för humaniora, medicin, samhällsvetenskap,  
  
 teknik och naturvetenskap samt lärarutbildning. Vid alla fem  
  
 fakulteter pågår det en omfattande, även tvärvetenskaplig, forskning.  
  
 Sveriges förenade studentkårer, SFS, har utsett Umeå till  
  
 Årets studentstad 2006. Den uppmärksammade samarbetsmodell  
  
 mellan universiteten, kommunen, studentkårerna och näringslivet  
  
 är det viktigaste skälet till att Umeå fick utmärkelsen. Umeå  
  
 universitet finns inte bara i Umeå utan bedriver även utbildningar  
  
 på andra orter i Norrland. Utbudet är störst i Skellefteå,  
  
 Örnsköldsvik, Kiruna och Lycksele, men det ges även kurser på fler  
  
 orter.  
  
 I Skellefteå bedrivs många högskoleutbildningar inom bland  
  
 annat träteknik, ekonomi, naturvetenskap, teknik, multimedia,  
  
 turism och scenografi. Anordnare av utbildningarna är Luleå  
  
 tekniska universitet, Umeå universitet, samt Skeria Utveckling AB.  
  
 Vid Umeå universitet bedrivs forskning inom samtliga fakulteter.  
  
 Bland de faktorer som kommer att påverka samhällsutvecklingen  
  
 bedömer Umeå universitet den mycket snabba utvecklingen  
  
 inom växt-, djur- och humanbiologin samt inom IT-området,  
  
 inkluderande människans samverkan med IT och olika av  
  
 människan skapade objekt vara särskilt viktig. Vidare bedöms  
  
 förändring i riktning mot ett ekologiskt hållbart samhälle vara en  
  
 viktig utvecklingsfaktor. Befolkningens åldrande i västvärlden,  
  
 Japan med flera länder är också något som i hög grad påverkar  
  
 samhällsutvecklingen.  
  
 Under perioden 2004–2007 avser universitetet mot den  
  
 bakgrunden särskilt satsa på:  
  
  Livsvetenskap, särskilt medicinsk och växtbiologisk cell- och  
  
 molekylärbiologi  
  
  Samspelet mellan människa  artefakt  IT  
  
  Social välfärd, demokrati och säkerhetsfrågor  
  
  Det nordliga rummet  
  
  Det ekologiskt hållbara och resursanpassade samhället 
  
 SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov  
  
 47  
  
  Genusperspektiv  
  
  Lärarutbildning och pedagogisk yrkesverksamhet  
  
 Dessa områden innefattar såväl disciplinbaserad som tvärvetenskaplig  
  
 forskning och engagerar samtliga fakulteter vid universitetet.  
  
 Den totala kompetensen i Umeå, den kreativa forskningsmiljön  
  
 med ett samlat campus och det tvärvetenskapliga forskningsklimatet  
  
 anser universitetet ger goda förutsättningar för  
  
 universitetet att bidra till en positiv utveckling av det framtida  
  
 globala samhället.  
  
 3.4.1 Luleå tekniska universitet (LTU)  
  
 Luleå tekniska universitet bedriver forskning inom teknisk och  
  
 filosofisk fakultet. Forskningen omsätter ca 500 mnkr årligen och  
  
 omfattar 69 forskningsämnen samlade under 13 institutioner.  
  
 Forskningen är i huvudsak tillämpad. Den kännetecknas av  
  
 gränsöverskridande samarbete mellan universitetets forskningsavdelningar  
  
 och av nära samverkan med näringsliv och samhälle.  
  
 Universitetet har 8 000 studenter och 1 100 anställda. LTU  
  
 bedriver arbete som är av relevans för uppbyggnad och utveckling  
  
 av test- och övningsverksamhet. Det gäller i första hand inom  
  
 traditionell ingenjörsdiscipliner som utveckling av mekaniska  
  
 komponenter, CAD/CAM, laser, provning, tillförlitlighet och  
  
 underhåll, inbäddade system, elektromagnetisk kompabilitet  
  
 (EMC), processer och automation, tribologi etc. men också inom  
  
 köldteknologi. Testlab är LTU:s största laboratorium med ett  
  
 brett verksamhetsområde. Under 30 års tid har forskargrupper  
  
 bedrivit forskning i relation till fordonsindustrin. Vid LTU finns  
  
 även ett motorakustiskt laboratorium som inom ramen för LTU  
  
 Design Lab byggs nu ut till att omfatta tester av förarmiljöer i bred  
  
 bemärkelse.  
  
 Inom biltestning har ett projekt initierats (EIS – Embedded  
  
 Internet System) avseende mobil överföring av digitala mätdata  
  
 från sensorer i bilarna under körning direkt till bilföretagens  
  
 konstruktionsavdelningar.  
  
 LTU ger kurser i Arctic Engineering och Robertson och ismekanik.  
  
 Dessa läses även av många utbytesstudenter. Ett samarbete finns  
  
 sedan flera år tillbaka med Försvarsmakten i Arvidsjaur för att  
  
 nyttja deras infrastruktur och kompetens. Institutionen för 
  
 Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62  
  
 48  
  
 Samhällsbyggnad har haft kurser för officerare som utbildat sig för  
  
 vinterförhållanden. Fokus har legat på snö, is och kyla. Framkomlighet  
  
 i terräng och på mindre vägar har även varit ett centralt tema,  
  
 liksom om tjäle och tjällossning. Vidare bedrivs vid institutionen en  
  
 omfattande forskning om byggande i kallt klimat. Här avses såväl  
  
 byggnader som vägar och broar. I samarbete mellan Uleåborgs  
  
 universitet, Vinternet och Institutionen för arbetsvetenskap sker  
  
 studier av arbetet i kallt klimat.  
  
 I Kiruna driver LTU en nationell forskarskola i rymdteknik med  
  
 30 doktorander från hela landet. Här finns även en internationell  
  
 masterutbildning i rymd som första gången startade hösten 2005.  
  
 Utbildningen är attraktiv och inför hösten 2006 har utbildningen  
  
 175 sökande från hela världen.  
  
 Under 2005 har uppbyggnaden av en ny centrumbildning med  
  
 projektnamnet Centrum för Riskanalys och Riskhantering intensifierats  
  
 inom Luleå tekniska universitet. Centret är lokaliserat till  
  
 Boden och målgruppen är företag, organisationer och myndigheter  
  
 som vill förbättra sin riskhantering i projekt och/eller system.  
  
 Bland intressenter återfinns bl.a. Process/Gruv/Energiindustrin,  
  
 Försvarsmakten och andra statliga verk. Verksamheten omfattar  
  
 bl.a. fjällsäkerhet och fjällräddning, väderförhållanden – vädervarningar,  
  
 snöförhållanden, is och ishalka, isbärighet, tekniska system  
  
 i kyla m.m. Centret samverkar med Bodens kommun, Länsstyrelsen  
  
 i Norrbottens län, Vägverket Region Norr, Banverket,  
  
 Norra banregionen och Norrbottens regemente – I 19.  
  
 LTU är också involverade i testerna av spårbundna fordon i  
  
 Gällivare. Ett flertal centra för utveckling är knutna till LTU för  
  
 samarbete med omvärlden. Ett antal av dessa fokuserar på  
  
 distansarbete och distansöverbryggande teknik.  
  
 3.4.2 Umeå universitet (UmU)  
  
 UmU har inom ramen för Umeå tekniska universitet en bred  
  
 verksamhet som är relevant för test- och övningsverksamhet samt  
  
 relaterad kringverksamheter. Bland dem kan nämnas IFOR  
  
 (forsknings- och kompetenscenter inom området intelligenta  
  
 fordon för bruk i obanad terräng) och UCIT (behovsmotiverad  
  
 forskning inom IT-området, bl.a. mot upplevelseindustrin). I  
  
 Kiruna har Umeå universitet tidigare bedrivit en utbildning med  
  
 turistinriktning. Universitetet har en bred medicinsk kompetens 
  
 SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov  
  
 49  
  
 avseende kyla och dess effekter och samarbetar med bland annat  
  
 Sveriges Lantbruksuniversitet (SLU) och ett brett nätverk av andra  
  
 universitet.  
  
 UmU har en bred erfarenhet av att ge tekniska decentraliserade  
  
 utbildningsprojekt i regionen. Exempel är Data- och elektronik  
  
 ingenjörsutbildning (120 poäng) i Pajala och Produktionsingenjörsutbildning  
  
 (120 poäng) i Lycksele. Det är Tekniska högskolan  
  
 inom UmU som utvecklat och genomfört dessa behovsstyrda  
  
 utbildningsprojekt. Inom tekniska högskolan finns civilingenjörsutbildningar  
  
 inom teknisk fysik, teknisk datavetenskap och teknisk  
  
 biologi samt ett brett utbud av ingenjörsutbildningar. UmU har  
  
 också ansvarat för Rymdingenjörsutbildningen i Kiruna sedan  
  
 slutet av 1980-talet. Det har främst varit institutionen för Tilllämpad  
  
 fysik och elektronik som ansvarat för ingenjörsutbildningarna.  
  
 UmU har två stora IT-institutioner, Datavetenskap och  
  
 Informatik, med forskning, forskarutbildning och grundutbildning.  
  
 I anslutning till dessa institutioner finns särskilda forskningsprojekt  
  
 eller tillämpningsområden med klar koppling till framtida  
  
 fordon, t.ex. VR-lab, HUM-lab, IFOR, UCIT och ProcessIT  
  
 Innovation.  
  
 Inom matematisk statistik finns kunskaper om testmetodik och  
  
 försöksplanering som torde vara relevanta för testverksamheten.  
  
 För närvarande planeras även en påbyggnadsutbildning i testmetodik  
  
 i Kiruna. En mastersutbildning med koppling till  
  
 autonoma fordon ska starta höstterminen 2006, Control Systems  
  
 and Automation. Språkcentrum vid Umeå universitet erbjuder ett  
  
 antal språktjänster t.ex. inom språk som franska, italienska och  
  
 tyska. Vid Restauranghögskolan kan man söka till två program,  
  
 Gastronomi- eller Restaurangmanagementprogrammet samt till en  
  
 tvåårig livsmedelsutbildning.  
  
 I Kiruna har Umeå och Luleå universitet i en gemensam  
  
 institution, Institutionen för rymdvetenskap, som samverkar med  
  
 Institutet för rymdfysik och Rymdbolaget (Esrange). Inom dessa  
  
 enheter finns kompetenser som torde vara intressanta för att  
  
 tillvarata och utveckla testverksamheter. Rymdtekniska landvinningar  
  
 t.ex. på materialsidan och inom mätteknik och styr- och  
  
 reglerteknik bör kunna appliceras på testverksamheten. UmU har  
  
 dessutom varit ett av de ledande universiteten när det gällt att  
  
 utveckla distansmetodik, både för utbildning och för annan 
  
 Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62  
  
 50  
  
 kommunikation. Det finns ett långvarigt samarbetat med biltestkommunerna  
  
 när det gällt distanskurser av olika slag.  
  
 UmU har tillsammans med LTU ett särskilt uppdrag av  
  
 regeringen att bygga upp nya verksamheter i Kiruna inom rymd  
  
 och miljö (i vid bemärkelse). En del i detta arbete är att bygga upp  
  
 ny kompetens för Kiruna Test Area (KTA). Det handlar om både  
  
 testteknik och om aktiviteter inom området snö, is och kyla. Det  
  
 inbegriper också området människan i extrema miljöer (t.ex. kyla)  
  
 och katastrofmedicin. Det finns i dag goda erfarenheter av  
  
 testverksamhet inom rymd, luft, mark och under jord. En  
  
 påbyggnadsutbildning i testmetodik planeras att starta inom det  
  
 närmaste året. Samarbete sker här med kommunens näringslivsbolag,  
  
 Progressum. Det finns mycket i detta regeringsuppdrag för  
  
 Kiruna som parallellt skulle kunna utföras i t.ex. Arvidsjaur.  
  
 Det finns behov av ny kompetens inom testområdet för ett  
  
 kunna erbjuda en mer kvalificerad service till de företag som har  
  
 behov av och bedriver fullskalig testverksamhet. Det kommer att  
  
 krävas olika former av kompetensutveckling, men det har i första  
  
 hand framförts behov en tvåårig yrkesutbildning med yrkeshögskoleexamen.  
  
 Möjligen finns det också behov av en ny omgång  
  
 av en treårig ingenjörsutbildning i samverkan med Kiruna. Behoven  
  
 är till del olika, men om inte LTU avser att ge ytterligare en  
  
 omgång av Bilsystemteknik skulle UmU kunna bidraga med en  
  
 kompletterande testingenjörsutbildning om de ekonomiska förutsättningarna  
  
 skapas. Kurser ur dessa program bör dessutom ges för  
  
 de som redan är yrkesverksamma. Fördelen med en tvåårig  
  
 yrkesutbildning är att den bygger på ett betydligt bredare studerandeunderlag.  
  
 Men för de som gått Bil-System-Teknikgymnasiet i  
  
 Arjeplog torde en ingenjörsutbildning vara mer relevant.  
  
 3.4.3 IT-kompetens inom Umeå universitet  
  
 Det är främst tre IT-forskningsområden vid Umeå universitet som  
  
 har betydelse för ett civilt och militärt testcentrum i Arvidsjaur.  
  
 Dessa är:  
  
 1) simulering/visualisering,  
  
 2) interaktion,  
  
 3) intelligenta system. 
  
 SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov  
  
 51  
  
 Inom området simulering/visualisering finns stark kompetens  
  
 inom visualisering, visuell interaktiv simulering och virtual reality.  
  
 Kompetensen finns framför allt vid institutionen för datavetenskap,  
  
 forskargruppen VR-lab, superdatorcentrumet High Performance  
  
 Computing Center North (HPC2N), Umeå Center for  
  
 Interaction Technology (UCIT), HUMlab och Skill Aquisition  
  
 Lab. Inom området har utvecklats ett antal uppmärksammade  
  
 simuleringar inom en rad olika områden. Exempelvis fordonssimulatorn  
  
 GVATS (ett simuleringsprogram) som utvecklats inom  
  
 VR lab.  
  
 Inom området interaktion finns kompetens inom bl.a. mobila  
  
 positionsrelaterade tjänster; interaktions-, transport- och produktdesign;  
  
 och IT-stöd för avancerade grupprocesser. Inom dessa  
  
 områden kan nämnas delområden som seamlesstalk (som syftar  
  
 till att utforska möjligheterna till trådlösa och "sömlösa övergångar  
  
 för telefonsamtal mellan mobiltelefoner och biltelefoner,  
  
 och dess betydelse för rådande sessionshanteringsmodeller),  
  
 applikationer för distribuerade grupprocesser, avancerad människadator-interaktion  
  
 mm.  
  
 Intelligenta system omfattar områden som kommunikation över  
  
 trådlösa nät; taktil video och robotik. Forskningen inom dessa  
  
 områden handlar om att bygga självkonfigurerbara, dynamiska och  
  
 trådlösa nätverk med fokus på metoder och realtidskommunikation;  
  
 att förstärka intryck för en användare genom förstärkt  
  
 visuell information; att för olika ändamål skapa autonoma  
  
 (självständiga) maskiner som kan utföra avancerade och/eller  
  
 farliga arbetsuppgifter med bara lite stöd från en mänsklig operatör.  
  
 Stora delar av universitetets IT-forskning sker i samarbete med  
  
 externa parter. Inom exempelvis robotik finns ett starkt samarbete  
  
 (IFOR) med bäring mot bil- och komponenttestverksamhet, och  
  
 inom interaktion och visualisering finns ett motsvarande samarbete  
  
 (ProcessIT Innovations) med tillverkande industrier från hela  
  
 norra norrland.  
  
 3.5 Akut- och katastrofmedicinskt centrum (AKMC)  
  
 och Flygmedicincentrum (FMC)  
  
 Akut- och katastrofmedicinskt centrum, (AKMC) i Umeå är en  
  
 forsknings-, utvecklings- och utbildningsenhet inom området akut och  
  
 katastrofmedicin. Verksamheten står på fyra ben; olycksanalys 
  
 Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62  
  
 52  
  
 och skadeprevention, akutsjukvård, katastrofsjukvård och krigssjukvård.  
  
 AKMC har sin vetenskapliga bas i forskningsverksamhet  
  
 fokuserad på skadeprevention inom trafikskador, arbetsskador  
  
 samt hem- och fritidsskador. Projekt drivs avseende personskador  
  
 relaterade till busstrafik, katastrofmedicin och ambulanssjukvård  
  
 mm. Inom akutsjukvårdsområdet bedrivs framförallt utbildnings och  
  
 utvecklingsverksamhet inom ambulans-, flygambulans- och  
  
 traumasjukvård. AKMC har en bred erfarenhet av och kunskap om  
  
 de speciella förhållanden som råder i glesbygd, i kallt klimat och vid  
  
 långa transportavstånd.  
  
 Flygmedicincentrum (FMC) i Stockholm är en liten enhet som  
  
 arbetar med testning av piloter och delvis dykare. Verksamheten  
  
 arbetar nära samman med sjukvården och forskning.  
  
 3.5.1 Center i Karlskoga  
  
 Karlskoga kommer enligt ett regeringsbeslut2 att få ett nytt  
  
 forskningscentrum med anknytning till försvarsindustrin. Under  
  
 de kommande tre åren satsas 27 miljoner kronor så att Örebro  
  
 universitet kan bygga upp institutet. Industri medverkar genom  
  
 beställningar och uppdragsforskning. Kommunerna och länsstyrelsen  
  
 stödjer skolan och FMV betalar för industridoktorander.  
  
 Avsikten är att utbilda och forska kring modellering och simulering.  
  
 Det innebär att man istället för att bygga färdiga maskiner och ser  
  
 hur de fungerar testar dem i datorer. Det går snabbare och är  
  
 billigare. Centret ska syssla med högteknologi i allmänhet, med  
  
 både militära och civila tillämpningar.  
  
 3.6 Kompetenshöjande insatser som redan i dag bör  
  
 initieras och prioriteras  
  
 Av den totala arbetskraften i Arvidsjaur kommun var år 2002  
  
 ca 25 procent högutbildade vilket är något högre än i regionfamiljen  
  
 (22 procent). Motsvarande siffra för länet var 29 och för  
  
 riket 32 procent. I Västerbottens län har 40 procent av kvinnorna  
  
 och 31 procent av männen högskoleutbildning, vilket är över riksgenomnittet  
  
 (år 2004). Av dem som examinerades från gymnasieskolan  
  
 läsåret 2000/01 så påbörjade 38 procent män och 50 procent  
  
 2 2006-03-16, Försvarsdepartementet. 
  
 SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov  
  
 53  
  
 kvinnor högre studier inom tre år, riksgenomsnittet är 41 respektive  
  
 51 procent.  
  
 Några kompetensområden som på kort sikt är särskilt angelägna  
  
 utpekades i min delrapport den 15 oktober 2005 till Näringsdepartementet.  
  
 Dessa var närmast relaterade till utveckling av  
  
 kringverksamheter och infrastruktur för att stärka framkomsten  
  
 och utveckling av test- och övningsverksamhet. De finns framför  
  
 allt inom service och handel, men kan också avse utveckling och  
  
 underhåll av datanätverk och utrustning för elektronisk kommunikation.  
  
 En utredning av handelsstrukturen i Arvidsjaur och  
  
 kundernas handelsmönster har också diskuterats. I samband med  
  
 etablering av butikscentra är det inte ovanligt med sådana kartläggningar.  
  
 Utbildningarna och kompetenshöjande insatser inom nedanstående  
  
 områden bedöms kunna leda till arbeten på kort sikt,  
  
 medan mer kvalificerade utbildningar sannolikt, i ett närperspektiv,  
  
 inte har samma arbetsmarknadsförutsättningar i Arvidsjaur.  
  
 Bedömning: Nedanstående utbildningar och ämnesområden bör  
  
 prioriteras:  
  
  språkutbildningar, företrädesvis i engelska och tyska,  
  
  yrkesutbildningar inom handel och service som kan stärka  
  
 Arvidsjaur som handelsplats,  
  
  yrkesutbildningar inom restaurang- och hotellnäringen,  
  
  utbildningar relaterade till upplevelseindustri,  
  
  utbildningar inom elektronisk kommunikation och relaterade  
  
 tjänster, t.ex. nätverksteknik och webbdesign.  
  
 3.7 Polarforskning  
  
 Polarforskning bedrivs av ett flertal länder och aktörer med  
  
 intresse inom Arktis och Antarktis. Forskningen omfattar inte  
  
 endast naturvetenskaplig forskning om land, is, luft och vatten utan  
  
 även dicipliner som astrofysik, medicin, kulturhistoria, fauna och  
  
 teknik.  
  
 Svensk polarforskning täcker bara delar av den vetenskap som  
  
 bedrivs i och om polarområdena. Svenska polarforskningssekretariatet  
  
 har till uppgift att främja svensk polarforskning  
  
 genom att organisera och leda forskningsexpeditioner till Morgan 
  
 Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62  
  
 54  
  
 och Scott. Sekretariatets har 15 anställda som huvudsakligen  
  
 finns på Kungl. Vetenskapsakademien i Stockholm. Även andra  
  
 forskningsinitierande organisationer som FORMAS, Naturvårdsverket  
  
 och Mistra har ämnesmässig anknytning till polarforskning.  
  
 Luleå är hemmahamn för statsisbrytarna som bedriver en  
  
 omfattande åretruntverksamhet, tidvis under svåra isförhållanden  
  
 och i polarforskningssammanhang.  
  
 Dansk Polarcenter är ett kunskaps- och servicecenter för danska  
  
 myndigheter, forskare och institutioner som arbetar med polarforskning  
  
 och arktiska förhållanden. Verksamheten etablerades  
  
 1989 och finansieras via Ministeriet för vetenskap och IT.  
  
 Norsk Polarinstitutt fungerar som konsulent och kunskapsleverantör  
  
 till norska myndigheter i förvaltningen av de norska  
  
 polarområdena. Genom aktivt deltagande i nationella och internationella  
  
 organ spelar Norsk Polarinstitutt en central roll. Totalt  
  
 har institutet runt 110 medarbetare i Tromsø, Longyearbyen och  
  
 Ny-Ålesund på Svalbard.  
  
 Institutets verksamhet är koncentrerat runt miljöförvaltningsbehov  
  
 i polarområdena. Klimat, långväga luftföroreningar, effekter  
  
 från föroreningar i miljön, biologisk mångfald, och topografisk  
  
 kartering är viktiga arbetsfält tillsammans med miljösamarbetet i  
  
 Barentsregionen. Institutet utrustar och genomför stora expeditioner  
  
 till båda polarområdena med eget forskningsfartyg och  
  
 driver forskningsstationer på Garner och i Antarktis.  
  
 3.8 Annan kompetensgenerering i arktisk miljö  
  
 I naturgasprojektet Snövit i Barents hav, utanför Nordnorge har  
  
 det hittills investerats 43 miljarder norska kronor. Fynden av  
  
 naturgas ligger på 245340 meters djup i havet och forslas i pipeline  
  
 från plattform till en mottagnings- och processanläggning utanför  
  
 Hammerfest, en transportsträcka på 140 kilometer Snövit blir  
  
 Europas första anläggning för produktion och export av flytande  
  
 naturgas (LNG). Från Hammerfest fraktas gasen vidare i tankbåtar  
  
 till marknader i Europa och USA. 55 miljarder norska kronor  
  
 beräknas bli investerade i gasfälten innan hela anläggningen står  
  
 klar. Projektet sysselsätter flera tusen personer, däribland arbetskraft  
  
 från Arvidsjaur och Arjeplog. Investeringen beräknas bli  
  
 återbetald efter tre år. 
  
 SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov  
  
 55  
  
 Snövit-projektet präglas av avancerat tekniskt nytänkande.  
  
 Anläggningarna är byggd för att klara extrema väderförhållanden i  
  
 arktiskt havsklimat, blåst upp till 55 sekundmeter, översköljningar  
  
 m.m. Det är också den hittills största undervattenutvinningen som  
  
 opereras helt från ett kontrollrum på land, 140 kilometer från  
  
 utvinningen. Den landbaserade kontrollen sköter öppning och  
  
 stängning av ventilerna via fiberoptikkablar, elektriska kablar med  
  
 hög spänning och hydraulkraft för övervakning och kontroll.  
  
 De utvinningsbara resurserna är på ca 190 miljarder kubikmeter  
  
 gas. Man räknar med att sälja cirka 5,7 miljarder kubikmeter per år  
  
 under 2530 år, men utöver det kan det finnas ytterligare gas för  
  
 produktion i upp till totalt 50 år. Projekt av denna storleksordning  
  
 genererar betydande kunskaper och teknikutveckling.  
  
 3.9 Militär forskning och utbildning  
  
 Anslaget till Försvarshögskolan (FHS) är i dag på 382 mnkr och  
  
 ska minska till 147 mnkr från 2008. Den militära forskningen vid  
  
 skolan beräknas bli halverad och högre officersutbildning minska  
  
 med 75 procent.  
  
 Totalförsvarets forskningsinstitut (FOI) har i dag 1 250  
  
 anställda. Ett arbete pågår med att öka andelen civila projekt och  
  
 det internationella utbytet. FOI har en stor kompetens som det  
  
 borde vara möjligt att kombinera med civil forskning i större  
  
 utsträckning än vad som görs idag. FOI kommer att få minskad  
  
 uppdragsforskning från Försvarsmakten. Besparingskrav kommer  
  
 att medföra en hårdare prioritering, att egenutvecklingen inom  
  
 försvaret minskar medan användningen av färdiga system och  
  
 samarbetet internationellt ökar.  
  
 Det norska Försvarets Forskningsinstitut (FFI) intill Rogers  
  
 (utanför Oslo) bedriver en del forskning som är relaterad till  
  
 vinterkompetens.  
  
 3.10 Kommunala utvecklingsbolag  
  
 De flesta kommuner har egna näringslivsbolag eller näringslivssekretariat  
  
 som stödjer och utvecklar näringslivet i kommunen.  
  
 Dessa är av varierande storlek och med delvis olika inriktning. En  
  
 av deras uppgifter är att kanalisera kunskap till företagarna. I 
  
 Kompetens och kompetensbehov SOU 2006:62  
  
 56  
  
 Arvidsjaur finns ett näringslivssekretariat, medan denna verksamhet  
  
 i t.ex. Arjeplog och Gällivare bedrivs i bolagsform, Argentis  
  
 AB respektive Expandum AB. Utvecklingsverksamheter kan ibland  
  
 vara knutna till teknikparker och/eller företagscentra med uthyrning  
  
 av lokaler.  
  
 3.11 Ökat samarbete  
  
 Bedömning: Samarbetet med högre lärosäten bör fördjupas inom  
  
 områden som är relaterade till genomförandet av fullskalig testning  
  
 och själva provningsmiljöerna, dvs. utveckling av testmetoder och  
  
 provningsmiljöns infrastruktur, fast instrumentering, riggning och  
  
 utförande av tester, testförutsättningar, mät- och sensorteknik,  
  
 användning av telemetri och geografiska informationssystem (GIS)  
  
 om stora testområden används, distribuerat ingenjörsarbete och  
  
 annan informations- och kommunikationsteknik, simulering m.m.  
  
 Samarbetet bör också avse kunskaper som är relaterade till utbildning,  
  
 träning och övningsverksamhet i subarktiskt klimat.  
  
 Korsås pekade i sin utredning, Testverksamhet m.m. i övre  
  
 Norrlands inland – en ny basindustri (Ds 2003:18) på att någon  
  
 större dialog inte har förts mellan universiteten, högskolor och  
  
 branschfolk inom biltestning i syfte att utveckla kompetensfrågor.  
  
 Snarare har dialogen mellan aktörerna i det sammanhanget varit  
  
 bristfällig och präglats av viss misstro. Branschen har vid flera  
  
 tillfällen upplevt att de kontakter man haft med universiteten varit  
  
 mer utbudsorienterade än behovsorienterade. Sannolikt har detta  
  
 berott på den komplexitet och fraktionering som finns inom  
  
 testindustrin i sin helhet.  
  
 Situationen har emellertid förbättrats under senare år, inte minst  
  
 genom bildandet av branschföreningen Swedish Provingground  
  
 Association (SPGA)3 år 2000 och Swedish Wintertest region  
  
 (SWTR). Dessa organisationer arbetar med bransch- och regionövergripande  
  
 frågor, tillvaratar gemensamma intressen och stärker  
  
 utvecklingen av testindustrin. Deras egna resurser är emellertid  
  
 små. Samarbete och samordning i ett större nationellt perspektiv  
  
 borde kunna stärka verksamheten.  
  
 3 Medlemmar är Artic Trac, Ice-Track och UB´S Alltjänst AB i Arvidsjaur, Dawson i  
  
 Älvsbyn, Anderson och Martinez i Jokkmokk. A-Tent, ATM, Car-Test, Colmis AB,  
  
 Simmons och Lang i Arjeplog samt Tjintook beläget i Slagnäs. 
  
 SOU 2006:62 Kompetens och kompetensbehov  
  
 57  
  
 Fram till 1993 fanns ett statligt provningsmonopol avseende  
  
 provning av produkter som omfattades av lagstiftning om säkerhet,  
  
 miljö och hälsa. Dessa skulle då förhandsprovas hos statliga  
  
 provningsanstalter innan de fick sättas på marknaden. De nationella  
  
 branschföreningar som därefter skapats av aktörerna, t.ex.  
  
 SWETIC (se kapitel 5.1.3) och FAL (Föreningen Ackrediterade  
  
 Laboratorier) har därför inte så många år på nacken. Provningsmonopolet  
  
 avvecklades i samband med Sveriges inträde i EG.  
  
 Provning av militär utrustning och återkommande kontroll  
  
 omfattades inte av EG-regleringen som tar sikte på fri rörlighet  
  
 mellan medlemsländerna av civila varor (se även bilaga 3).  
  
 Sedan 1997 finns ett formellt krav på universitet och högskolor  
  
 att samverka med näringslivet, den s.k. tredje uppgiften. Universiteten  
  
 i Umeå och Luleå har egna teknikparker och s.k. holdingbolag  
  
 för kommersialisering av sina forskningsresultat. Lärosätena  
  
 ska bli en partner i utvecklingen av regioner. Samverkan mellan  
  
 lärosätena och näringslivet bygger på att båda parterna är vinnare  
  
 och att olika hinder övervinns tillsammans. Skiljaktigheter avseende  
  
 intresse och förståelse för varandras behov, olika värderingar och  
  
 mål, att normerna är olika, frågor om resursanvändning, att det  
  
 finns vattentäta skott liksom frågor om sekretess och äganderätt  
  
 till kunskap samt inflexibilitet kan leda till en dålig samverkan. 
  
 59  
  
 4 Testverksamhet  
  
 4.1 Testning ett allt viktigare konkurrensmedel  
  
 Testning kommer att uppmärksammas som ett allt viktigare  
  
 konkurrensmedel i framtiden. Det finns betydande pengar att tjäna  
  
 på att ha en kvalitetssäkrad utvecklingsprocess, i vilken testning  
  
 ingår, när man tar fram nya produkter och system. Om man inte  
  
 testar sina produkter och system ordentligt innan de sätts på  
  
 marknaden kan betydande belopp gå förlorade. Komplexa  
  
 konstruktioner kräver mer tid för testutveckling, karaktärisering  
  
 och felanalys. Att t.ex. återkalla en bil för åtgärder är inte bara  
  
 kostsamt, det kan också skada den framtida tilltron till bilmärket.  
  
 Även små misstag kan ställa till med stora problem.  
  
 Olika typer av testsituationer finns, forsknings- och utvecklingsprovning  
  
 samt validerande och verifierande provning. Därutöver  
  
 används provning i syfte att optimera ett redan fungerande system  
  
 alternativt att lösa ett tekniskt problem i systemet. Validering  
  
 innebär att kontrollera om ett objekt motsvarar användarens behov,  
  
 dvs. användbarhet under givna förutsättningar.  
  
 Överallt i tillvaron finns produkter, maskiner och miljöer som  
  
 måste kontrolleras och bedömas för att människor ska kunna  
  
 känna sig säkra. Behoven kan spänna allt ifrån borrmaskiner till  
  
 kärnkraftverk och från arbetsliv till fritid. Vid verifierande provning  
  
 sker en bedömning av överensstämmelse mot uppställda krav  
  
 (gränsvärde) enligt en på förhand definierad testmetod. Kravdokument  
  
 och testmetoder kan finnas i lagstiftning, standarder eller  
  
 företagsinterna specifikationer. Verifiering är således en undersökning  
  
 som visar att specificerade krav är uppfyllda.  
  
 Vid utvecklingsprovning finns en stark strävan att ersätta  
  
 framtagning av provobjekt och efterföljande utvecklingsprovning  
  
 med datorsimulering eller virtuell provning. Skälet är enkelt,  
  
 minskade kostnad, kortare ledtid och ökad säkerhet i resultaten.  
  
 Ett mycket tydliga exemplen från bilindustrin är krocksäkerhets 
  
 Testverksamhet SOU 2006:62  
  
 60  
  
 utveckling men även t.ex. simulering av kyl- och värmekapacitet via  
  
 datoriserade luftströmningssimuleringar.  
  
 Problemlösande provning omfattar framför allt olika provningar  
  
 av komponenter i realistisk miljö. Dessa är i många fall dåligt  
  
 organiserade med brister i utfallet som i sämsta fall inte besvarar  
  
 några ställda frågor. Många komponentleverantörer anger att de har  
  
 svårt att hitta bra och provningsmiljöer för denna typ av provning.  
  
 Ett annat vanligt problem är att provning kommer in för sent i  
  
 utvecklingsprocessen. Det leder ofta till att kostnaderna blir  
  
 onödigt höga när fel upptäcks. Genom att arbeta med provning i  
  
 förebyggande syfte och på ett interaktivt sätt i utvecklingsprocessen  
  
 kan detta undvikas.  
  
 Företag och myndigheter ägnar allt mer tid åt sin testverksamhet.  
  
 Det är t.ex. inte ovanligt att testverksamheten står för  
  
 50 % av kostnaderna i ett IT-projekt. En sådan omfattning borde  
  
 leda till att vi har mer eller mindre felfria datasystem. Verkligheten  
  
 ger tyvärr en helt annan bild. Funktionaliteten kanske finns men  
  
 den levereras ofta med fel egenskaper. Möjligheterna att snabbt  
  
 uppnå full funktionalitet har blivit allt mindre i komplexa  
  
 konstruktioner. Detta kan som nämnts bero på att testverksamheten  
  
 kommer in i slutet av projektet eller projektfasen.  
  
 I läroböckerna behandlas provning som ett separat område skild  
  
 från övriga utvecklingsverksamheter. Det finns därför en tradition  
  
 inom testvärlden att se sig själv som någon som står utanför och  
  
 bedömer det andra tillverkar. Testverksamhet kräver emellertid i  
  
 dag ett brett kompetensnätverk. Intresseområdet omfattar kravanalys,  
  
 teststrategier, testplaner, formulering av testfall, exekvering  
  
 av testfall, analys av testresultat men också testledning och  
  
 testadministration.  
  
 Stora företag har alltid haft en förståelse för att om inte  
  
 produkterna fungerar så ger det stora kvalitetskostnader.  
  
 Förekomsten av testning motiveras därigenom. Projekten är ofta  
  
 stora, långa och personalintensiva. Det är framför allt brister som  
  
 drabbar slutanvändarna som får störst fokus. De stora företagens  
  
 testmetodik har sedan spridits vidare till de små utan att en  
  
 nödvändig nerskalning skett.  
  
 För att utveckla traditionell testning behövs ett nytt synsätt.  
  
 Testprocessen och metodiken behöver anpassas till projektens  
  
 storlek samt behov av formalism. Testning behöver komma in i ett  
  
 tidigt skede av en interaktiv process där alla berörda discipliner  
  
 finns representerade. Ju närmare test verkar tillsammans med krav, 
  
 SOU 2006:62 Testverksamhet  
  
 61  
  
 analys, design och sammansättning desto snabbare kommer resultaten  
  
 tillbaka. Utvecklingsprocessen blir också mer kontinuerlig  
  
 över hela projekttiden.  
  
 De flesta testmetodiker utgår ifrån att hitta fel, men inte att  
  
 åtgärda dem. Det är i och för sig bra att felen hittas, men det är lika  
  
 viktigt att finna orsaken bakom dem. En förebyggande (proaktiv)  
  
 testverksamhet som är i balans mellan projekt och linjeorganisationen  
  
 är lösningen.  
  
 I de fall testning sker på externa provplatser, utanför företagen,  
  
 förutsätts att de som finns i den interaktiva utvecklingsprocessen  
  
 också medverkar. Att elektroniskt kunna överföra testdata till  
  
 kundens utvecklingsavdelningar är av betydelse för en ökad  
  
 interaktion. Utveckling av distribuerat ingenjörsarbete stödjer  
  
 detta.  
  
 Det är viktigt att koppla graden av kompetens till nivån på idé och  
  
 konstruktionsarbete. Om man har en slutprodukt (prototyp)  
  
 som endast ska verifieras (testas) kan detta utföras enligt  
  
 föreskriven metod och med relativt begränsad kompetens.  
  
 Då man flyttar sig högre upp i värdekedjan, för att komma in  
  
 tidigare och förhindra kostsamma fel i slutskedet, eller för att  
  
 komma fram till nya tekniska lösningar, krävs hög kompetens och  
  
 flexibilitet, tillämpad forskning med experimentella och beräkningsmässiga  
  
 metoder. Detta i sin tur kräver starka FoU-miljöer  
  
 med långsiktighet och mycket stora satsningar.  
  
 Då produkt- eller systemutveckling vanligtvis sker i en sluten  
  
 process med kommersiell målsättning engageras externa specialister  
  
 bara när behov uppstår och då inom snäva och väl definierade  
  
 områden för att minska insynen.  
  
 Fullskalig provning av prototyper eller system vid reell  
  
 användning under verkliga miljöbetingelser är den sista delen i en  
  
 produktutvecklingsprocess. Det är samtidigt det första steget i  
  
 kommersialisering och omges därför av stort hemlighetsmakeri.  
  
 Genom att effektivisera och korta testprocessen når nya produkter  
  
 marknaden snabbare, vilket ger en konkurrensfördel med dagens  
  
 allt kortare produktcykler. 
  
 Testverksamhet SOU 2006:62  
  
 62  
  
 4.2 Demonstrator  
  
 En demostrator visar möjligheter och konsekvenser av att använda  
  
 ny teknologi, nya produktidéer eller nya processer. Den ger även  
  
 erfarenhet inför utveckling och anpassning av produkter och  
  
 metoder. En demostrator ger goda möjligheter för forskare,  
  
 industri och användare att samverka effektivt. Demonstrationer  
  
 fokuserar på tidiga försök eller prototyper och ställer därför lägre  
  
 krav än slutprodukten på utförande och kvalitet, vilket minskar  
  
 framtagningskostnaden. En framgångsrikt genomförd demonstration  
  
 ger ett bättre underlag inför beslut om fortsatt utveckling eller  
  
 industrialisering. Inom försvarsområdet är det ganska vanligt med  
  
 demonstratorprogram.  
  
 4.3 Provning i praktiken  
  
 Laboratorieprovning  
  
 Många tillverkare har i dag egna laboratorier och provningsmiljöer  
  
 där de provar sina komponenter, delsystem och hela konstruktioner.  
  
 Varje komponent provas i allmänhet i laboratorier innan  
  
 den tas i bruk. Laboratorier kan vara interna eller externa  
  
 kommersiella laboratorier. Provningar av komponenter genomförs  
  
 i huvudsak i laboratoriemiljö medan hela fordon till övervägande  
  
 delen provas i olika realistiska miljöer Förberedande prov på hela  
  
 fordon genomförs ofta i laboratorier (t.ex. i köldkammare och  
  
 vindtunnlar).  
  
 Vissa komponenter och delsystem provas effektivast i laboratoriet  
  
 då provningsmiljön kan styras och kontrolleras, t.ex.  
  
 temperaturförhållanden, regn, snö, solbestrålning, luftfuktighet,  
  
 vindförhållanden och kombinationer av dessa. Vindtunnlar kan  
  
 simulera klimatförhållanden mellan 50 till +60 grader Aguilar  
  
 med vindhastigheter upp till 300 km/tim.  
  
 Snö- och ispackning är ett stort vinterproblem för många  
  
 konstruktioner. Detta kan testas i köldkammare, men det är svårt  
  
 att få till den snökvalitet som är mest förödande, den snö som  
  
 bildas då omgivningstemperaturen är några grader över fryspunkten.  
  
 Det är inte heller lätt att simulera det sätt på vilket is och  
  
 snö packas då fordon är i rörelse. Det kan i viss mån testas i en  
  
 köldkammare, men det är egentligen kyla som mest effektivt kan  
  
 testas där. 
  
 SOU 2006:62 Testverksamhet  
  
 63  
  
 Vid fältprovning får man enkelt en överblick och kunskap om  
  
 hur olika system arbetar ihop. Bromssystem är och har länge varit  
  
 ett stort provningsområde för både väg- och spårbundna fordon.  
  
 Informatik är ett område som ökar.  
  
 Fältprovning  
  
 Förutsättningarna skiljer mellan provning, som utförs under  
  
 laboratoriebetingelser och i realistisk miljö. I den realistiska miljön  
  
 är det svårt att genomföra helt kontrollerade och repeterbara  
  
 provningar m.m. då betingelserna kan varierar mellan årstiderna,  
  
 dagarna och även under dagen. Då det gäller komponenter, mindre  
  
 delsystem och konstruktioner (t.ex. kläder, elektronik och materielegenskaper)  
  
 kan det emellertid vara fördelaktigare att arbeta i  
  
 klimatkammare som ger en bättre reproducerbarhet och kontroll av  
  
 försöksbetingelser.  
  
 Det är viktigt att hålla isär de krav som en leverantör har att ta  
  
 hänsyn till avseende konstruktionens funktion i vintermiljö och att  
  
 leverantören har kunskap om vad vinterproblematik är. Långvarig  
  
 drift i köldgrader, snö och is påverkar driftstabiliteten. Kunskapen  
  
 är unik i Norden och i andra länder med arktiskt klimat. Det är  
  
 svårt att förstå effekterna om man inte erfarit dem.  
  
 Vid fullskaliga tester väljs provningsmiljöer utifrån möjligheten  
  
 att kunna validera funktionalitet och egenskaper som ska uppfyllas  
  
 under de betingelser som produkten/systemet ska användas, t.ex. i  
  
 snö och kyla eller ökenhetta, i viss jordmån, vattenkvalitet eller  
  
 trafikmiljöer. Utgångspunkten är att på ett trovärdigt sätt kunna  
  
 belägga eller demonstrera att angivna prestanda och egenskaper  
  
 uppnås. Provningar kan också avse utrustningarnas handhavande  
  
 och användarvänlighet. Materielprovning avslutas ofta med ett  
  
 långvarig användning där syftet är att prova utrustningarna drifttillförlitlighet.  
  
 Vid provning av produkter som utvecklas successivt är  
  
 uppföljning via serviceorganisationen ett tillvägagångssätt eller  
  
 komplement.  
  
 Provningsmiljöer används också för att kunna verifiera tidigare  
  
 utförda teoretiska beräkningar, simuleringar, laboratorietester m.m.  
  
 eller helt enkelt för att kunna genomföra kunddemonstrationer av  
  
 att en produkt eller ett tekniskt system fungerar under verkliga  
  
 förhållanden. 
  
 Testverksamhet SOU 2006:62  
  
 64  
  
 Fältprovning är i många fall en förutsättning och slutlig validering  
  
 av att produkten/systemet verkligen fungerar vid användning.  
  
 Ett exempel värt att nämna, där fältprovning i full skala varit en  
  
 grundläggande förutsättning för såväl utveckling som kommersialisering  
  
 (demostrator), är den danska vindkraftverksindustrin.  
  
 Vid fältprovning är det mycket vanligt att tillverkare endast  
  
 utnyttjar den fysiska miljön och infrastrukturen. Teoribildning,  
  
 planering och utvärdering av provningsresultaten hanteras i företagen  
  
 och existerande starka nationella kunskapsmiljöerna.  
  
 4.3.1 Obligatorisk teknisk provning och kontroll  
  
 Obligatorisk teknisk kontroll genom provning, certifiering och  
  
 besiktning bedrivs av ett stort antal aktörer. Exempel på provningar  
  
 kan vara sådana som sker i samband med CE-märkning1. Regelverk,  
  
 kompetenskrav och ansvarsförhållanden m.m. redovisas utförligt i  
  
 bilaga 3. Detta är inte någon primär verksamhet för de provningsmiljöer  
  
 som finns i norra Sverige.  
  
 1 EG:s kontrollordning som ska säkerställa att produkter på den inre marknaden uppfyller  
  
 väsentliga krav avseende miljö, hälsa och säkerhet. 
  
 65  
  
 5 Civil testverksamhet  
  
 5.1 Etablerade testverksamheter  
  
 5.1.1 Vintertest av fordon  
  
 I Norrland finns en bred erfarenhet av testverksamhet, både  
  
 militärt och civilt. Civilt är biltestverksamheten välkänd. Det finns  
  
 16 privatägda anläggningar bara i Norrbottens län. I norra Sverige  
  
 startade verksamheten för ca 35 år sedan och pågår i kommunerna  
  
 Kiruna, Jokkmokk, Älvsbyn, Arvidsjaur, Arjeplog och Sorsele. Den  
  
 största koncentrationen av testanläggningar finns i Arvidsjaur och  
  
 Arjeplog.  
  
 Man talar ofta om att bilmärken testar sina modeller innan  
  
 introduktion, men en lika stor testverksamhet bedrivs hos komponenttillverkare.  
  
 Tester sker även av innerstadsbussar, lastbilar m.m.  
  
 Provplatser är alla de snö- och istäckta sjöar, landbaserade banor  
  
 och vintervägar där fordon vintertestas. Innerstadsbussar körs i  
  
 samhällena.  
  
 I området mellan Kiruna i norr och Storuman i söder vintertestas  
  
 fordon och komponenter. Den största delen av testverksamheten  
  
 sker på testanläggningarnas egna banor (ofta inom inhägnat  
  
 område), eller på sjöar. Tester kring uthållighet kräver långa  
  
 körsträckor på det allmänna vägnätet. Verksamheten har skapat ett  
  
 stort antal lokala biltestföretag.  
  
 Vintertestning av bilar och bilkomponenter har vuxit organiskt  
  
 tack vare driftiga lokala entreprenörer. Utveckling av broms- och  
  
 kraftöverföringssystem har varit basen. Bland annat har ABSbromsarna  
  
 testats och utvecklats i Arjeplog. Allt eftersom de lokala  
  
 testföretagen kunnat erbjuda fler tjänster har också allt fler  
  
 systemtyper börjat testas i det kalla klimatet.  
  
 Verksamheten har i dag utvecklats till en för norra Norrlands  
  
 inland mycket viktig näring och omsätter drygt 300 miljoner  
  
 kronor hos entreprenörerna (ca 700 mnkr om kringverksamheter 
  
 Civil testverksamhet SOU 2006:62  
  
 66  
  
 inkluderas, dvs. övernattning, mat m.m.). Se även kapitel 18,  
  
 Ekonomiska konsekvenser. Under en kort, hektisk vinterperiod  
  
 beräknas mer än 2 000 personer, motsvarande drygt 800 helårsanställda,  
  
 få direkt sysselsättning inom biltestverksamheten. De  
  
 lokala entreprenörerna tillhandahåller och sköter testbanor, garage,  
  
 verkstäder m.m. samt tillhandahåller personal för biltestverksamhet.  
  
 Verksamheten har i dag en starkt internationell prägel och hög  
  
 investeringsnivå. Till Arjeplog/Arvidsjaur kommer det ca  
  
 2 000 utländska personer under de mest hektiska vintermånaderna.  
  
 Under testsäsongen flyger varje vecka 8 plan direkt från utlandet  
  
 till Arvidsjaur och det går 3 flyg till Stockholm per dag. Moss  
  
 biluthyrning i Arjeplog är deras största station i Sverige. Med tanke  
  
 på att det vanligtvis bor ca 10 000 personer i Arjeplog/Arvidsjaur  
  
 blir tillskottet stort. Parallellt med biltestverksamhetens utveckling  
  
 har också upplevelseindustrin utvecklats snabbt. Detsamma gäller  
  
 utvecklingen av ett antal företag inom IT- och konsultbranschen.  
  
 Biltestverksamheten i Sverige och Europa i övrigt har sitt  
  
 absoluta centrum i A-kommunerna. Bosch, Daimler Chrysler,  
  
 Porsche och BMW har egna anläggningar där. I huvudsak är dessa  
  
 uppbyggda på samma sätt som de lokala entreprenörernas. De  
  
 lokala entreprenörerna har bl.a. långtidskontrakt med GM, VAG,  
  
 TRW Automotive och Continental Teves. Bosch nya anläggning i  
  
 Arjeplog är företagets största anläggning i Europa utanför  
  
 Tyskland. Genom sin underentreprenör ATM driver man även en  
  
 egen förarskola för utbildning av testförare.  
  
 Investeringarna kommer, om nuvarande utveckling fortsätter, att  
  
 uppgå till ca en miljard kronor om några år. Verksamheten växer  
  
 med mellan 15–25 procent per år. Bosch har investerat 220 mnkr i  
  
 sin anläggning samtidigt som verksamheten på andra platser i  
  
 världen läggs ned. Daimler Chrysler investerar i Arvidsjaur.  
  
 Hyundai Mobis har satsat 16 miljoner kronor och BMW  
  
 175 miljoner kronor i Arjeplog. VAG-koncernen flyttade i fjol viss  
  
 typ av verksamhet från Finland till Sorsele där ca 70 personer  
  
 kommer att säsonganställas.  
  
 I Malå Kommun finns ett förstudieprojekt avseende möjligheter  
  
 att etablera testning av tunga fordon inom testregionen. Med tunga  
  
 fordon avses maskiner inom gruvnäringen samt skogsmaskiner.  
  
 Förstudien ska undersöka hur stor denna testverksamhet är i dag  
  
 och hur den utförs, för att därefter kunna bedöma möjligheterna  
  
 till etablering inom regionen. 
  
 SOU 2006:62 Civil testverksamhet  
  
 67  
  
 I Älvdalen bedrivs biltestning och övningskörning på den särskilt  
  
 iordningställda Brown, på sjöisar, skogsbilvägar samt på  
  
 skjut- och övningsfältet. Volvo Car Driving Academy, Nokia  
  
 Tyres, Massey, AGI-däck samt motortidningar är kunder.  
  
 Monztabanan marknadsförs internationellt och har asfalterats för  
  
 att bli en åretruntanläggning. Även myndigheter som Kriminalvårdsstyrelsen  
  
 och Posten AB har sommarövat på banan. Potential  
  
 finns bl.a. att i samband med konferenser för återförsäljare  
  
 demonstrationsköra nya bilmodeller, att övningsköra med motorcykel  
  
 och AWD/off-road-fordon samt att arrangera tävlingar med  
  
 cykel och inlines. Ett relativt sett begränsat område inom skjut och  
  
 övningsfältet bedöms kunna vara en intressant resurs för  
  
 företag som vill testa bilar och/eller komponenter utan insynsmöjligheter.  
  
 I januari 2004 invigdes en nyutbyggd hangar på Kiruna Flygplats  
  
 som nu hyrs av Volvo. Volvo har gjort en del tester här tidigare,  
  
 och har nu förlagt stora delar av sina vintertester till flygplatsen.  
  
 Jaguar, som liksom Volvo ingår i Fordkoncernen, har också flyttat  
  
 hela sin testverksamhet från Kanada till Kiruna. Genom åren har ett  
  
 antal bilföretag även använt Gällivare som utgångspunkt.  
  
 Anläggningar för tester av fordon, tillbehör och komponenter i  
  
 kallt klimat finns i USA, Ryssland, Finland, Kanada, Nya Zeeland  
  
 och Japan. Även i norra Kina är denna verksamhet under etablering  
  
 med svenskt konsultstöd. Det som är unikt med Norr- och  
  
 Västerbotten är att det ingen annanstans i världen finns så många  
  
 tillverkare inom fordonsbranschen samlade i ett och samma område  
  
 för att testa sina nya produkter. Det finns en klusterbildning inom  
  
 fälttestning av bilar.  
  
 Konkurrerande regioner i dag är främst Rovaniemi i Finland och  
  
 inom en snar framtid kommer även Kina att bli en utmaning. I  
  
 Finland är både klimatförutsättningarna och närheten till kontinenten  
  
 jämförbara med Sverige. Språket är en stor barriär i Finland  
  
 jämfört med Sverige. Kinas nackdel är det stora avståndet till  
  
 biltillverkare i Europa och USA samt den lågt utvecklade infrastrukturen  
  
 medan fördelar är låga kostnader. Den ökade konkurrensen,  
  
 behovet av uppdaterad infrastruktur och akademisk  
  
 kompetens, gör att tillväxten i regionen är i stort behov av ökad  
  
 kommunikation mellan näringslivet, samhälle och universitet. 
  
 Civil testverksamhet SOU 2006:62  
  
 68  
  
 Vintertestning av bilar i Arvidsjaur. Foto: Young.  
  
 5.1.2 Utvecklingsmöjligheter och utmaningar inom biltest  
  
 Fem faktorer anses som särskilt viktiga för branschens fortsatta  
  
 utveckling; kompetensutveckling, kommunikationer, boende,  
  
 markanvändning och bättre kapitaltillgång i tidiga skeden. För att  
  
 testverksamheten ska kunna fortsätta att utvecklas behövs även  
  
 duktiga och kompetenta entreprenörer. Många av de lokala  
  
 entreprenörerna är över 50 år och därför stundar snart ett  
  
 generationsskifte.  
  
 Säsongsvariationerna i testverksamheten är ett hinder för  
  
 utvecklingen av näringen. A-kassereglerna gör att arbetstagare inte  
  
 kan vara arbetslösa under sommaren, vilket tenderar att dränera  
  
 nyckelkompetens från de lokala entreprenörerna. Säsongsvariationen  
  
 kan balanseras genom att utveckla mer åretruntverksamhet.  
  
 Det kan bl.a. ske genom en utveckling av upplevelseindustrin.  
  
 Bostadsförsörjning med närhet till provplatserna är på grund av  
  
 säsongsvariation i biltestverksamheten tidvis en trång sektor. Detta  
  
 måste också lösas, kanske gemensamt genom att test- och  
  
 övningsverksamheten och besöksnäringen växelverkar och dra  
  
 nytta av varandra.  
  
 Forskning och utveckling liksom högskoleutbildning relaterad  
  
 till test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö behöver kopplas  
  
 mer till den faktiska verksamheten i regionen. Fordonstillverkarna 
  
 SOU 2006:62 Civil testverksamhet  
  
 69  
  
 jobbar hårt för att öka andelen virtuella tester och minska  
  
 fullskaletester, vilket ger framtida utmaningar. Det är en strategisk  
  
 fråga för testbranschens utveckling i Norrland. Elektroniska  
  
 kommunikationsnät med hög överföringshastighet efterfrågas  
  
 bland biltestföretagen m.fl. och är under utbyggnad.  
  
 Biltestverksamheten borde i framtiden kunna utvecklas mer mot  
  
 miljöaspekter och nya bränslen. Det finns också ett intresse hos  
  
 bilindustrin av att kunna hyra in sig i stora köldkammare där  
  
 fordon kan framföras på körbanor. Dessa kan förläggas i militära  
  
 bergrum eller uppföras som en kombinerad skidtunnel och  
  
 biltestanläggning. Sådana projekt diskuteras i norra Norrland och  
  
 Torsby/Sunne, men är ännu inte på förstudiestadiet. Testverksamheten  
  
 får då en laboratoriekaraktär istället för testning i verklig  
  
 miljö. Testsäsongen kan förlängas, men investeringskostnaderna är  
  
 mycket höga.  
  
 Marknadsundersökningar visar att tester av snöskotrar framför  
  
 allt sker hos tillverkarna i Japan. För husvagnar bedöms däremot  
  
 potentialen som bättre. Vintertestning av skogsmaskiner har även  
  
 undersökts. Det visade sig att dessa testas löpande under verkliga  
  
 driftsförhållanden i skogen, bl.a. genom serviceorganisationer. Den  
  
 tekniska utvecklingen och testning sker i en kontinuerlig process,  
  
 inte stegvis som för många andra produkter. Andra utvecklingsmöjlighet  
  
 är tester av snöröjningsfordon och testning av nya  
  
 alternativa metoder för halkbekämpning.  
  
 5.1.3 Samarbetsorganisationer  
  
 Swedish Proving Ground Association (SPGA)  
  
 År 2000 bildades en intresseförening av lokala företag i biltestbranschen,  
  
 Swedish Proving Ground Association (SPGA). Medlemmarna  
  
 är entreprenörer med huvudsaklig verksamhet i att driva  
  
 och sköta testbanor, garage eller tillhandahålla personal för biltestverksamhet.  
  
 Entreprenörerna insåg att man kan uppnå bättre resultat  
  
 på olika områden tillsammans än var och en för sig, trots att  
  
 man är konkurrenter. Föreningen arbetar bland annat med kompetensutveckling,  
  
 miljöledningssystem, marknadsföring, säkerhets och  
  
 sekretessfrågor. Genom bildandet av SPGA, har samverkan  
  
 mellan entreprenörerna ökat. 
  
 Civil testverksamhet SOU 2006:62  
  
 70  
  
 SPGA har 16 medlemsföretag med säte i Arjeplog, Arvidsjaur,  
  
 Jokkmokk och Älvsbyn. Volvo testar i egen regi i Jokkmokk och  
  
 Kiruna och Daimler/Carpenter i Arvidsjaur. De är inte är medlemmar.  
  
 Swedish Winter Test Region (SWTR)  
  
 Swedish Winter Test Region, SWTR, är en ekonomisk förening  
  
 bestående av 9 kommuner i norra Norrlands inland (Arjeplog,  
  
 Arvidsjaur, Jokkmokk, Älvsbyn, Malå, Sorsele, Gällivare, Kiruna,  
  
 Storuman). Föreningen arbetar för att ge testbranschen i regionen  
  
 goda förutsättningar för tillväxt, genom att systematiskt och  
  
 strukturerat arbeta med de tillväxtfrämjande faktorerna. Fokusområden  
  
 är förbättrad infrastruktur i regionen, FoU, personalförsörjning  
  
 och förutsättningsskapande åtgärder för etablering av  
  
 annan testverksamhet. Det kan handla om mobiltäckning, markfrågor,  
  
 kommunikationer, logi för kunder, utbildning m.m.  
  
 Swedish Association for Testing, Inspection and Certification  
  
 (SWETIC)1  
  
 SWETIC är en branschorganisation inom Teknikföretagen för  
  
 företag som arbetar med provning, besiktning, kontroll och  
  
 certifiering inom och utanför Sverige. Samtliga 26 medlemmar (de  
  
 största företagen i branschen) är ackrediterade av SWEDAC –  
  
 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll. Ackreditering är  
  
 en procedur för att godkänna att ett företag är kompetent att t.ex.  
  
 utföra certifiering av ledningssystem för kvalitet, miljö, arbetsmiljö,  
  
 informationssäkerhet eller att certifiera personer samt för att utföra  
  
 vissa mätningar, besiktningar eller provtagningar. Föreningen  
  
 verkar som ett nätverk för medlemmarna. En viktig del av arbetet  
  
 sker i tekniska kommittéer där gemensamma frågor, framtagning av  
  
 tolkningar och remissvar m.m. diskuteras. SWETIC agerar också  
  
 som samtalspart i relationen med olika myndigheter.  
  
 1 Se även http://www.swetic.org/ 
  
 SOU 2006:62 Civil testverksamhet  
  
 71  
  
 5.2 Test av spårbunden materiel  
  
 Goda förutsättningarna finns för testning av tåg och tågkomponenter  
  
 i regionen med tillgång till malmbanan som har ett av de  
  
 högsta tillåtna axeltrycken i Europa (30 ton), varierande markförhållanden  
  
 samt kallt klimat.  
  
 I dag ställs höga krav på att järnvägsmateriel och infrastruktur  
  
 för spårbunden trafik ska klara många olika typer av  
  
 driftsförhållanden. Dessa krav bedöms öka och detta för med sig  
  
 ett ökat behov av provning. På kontinenten finns ett antal  
  
 laboratorier för provning av järnvägsfordon och komponenter där  
  
 klimat och andra förhållanden kan simuleras på olika sätt. Malmbanan  
  
 är en realistisk miljö med en modern elektrifierad, relativt  
  
 lite trafikerad och välutrustad järnvägssträcka där vintertestning av  
  
 spårbunden materiel, signalsystem m.m. kan genomföras. Andra  
  
 förutsättningar som finns att tillgå är moderna vagnhallar för  
  
 avisning och underhåll.  
  
 Sedan slutet av 60-talet har testning skett av tåg och tågkomponenter  
  
 i Gällivare. Banverket, LKAB, Stockholms Lokaltrafik (SL)  
  
 m.fl. använder Woods som ett testområde för vissa delar i  
  
 infrastrukturen som t.ex. växlar, räler, nya ytbeläggningar på räler,  
  
 växeldrivar och smörjsystem för räler. Ett spårbyte på Malmbanan  
  
 mellan Kiruna och Riksgränsen har tidigarelagts av Banverket till  
  
 20062009.  
  
 Även inlandsbanan kan vara en framtida resurs för dessa tester.  
  
 Bansträckningen går från Gällivare till Kristinehamn. Hela sträckan  
  
 trafikeras regelbundet under sommartid och godstrafik finns kring  
  
 Arvidsjaur. Standarden på Inlandsbanan varierar. Sträckan  
  
 Gällivare-Jokkmokk tål 22,5 tons axeltryck och är därmed relativt  
  
 modern och väl underhållen.  
  
 Möjligheten att utöka testverksamheten i Gällivare och att skapa  
  
 en permanent och professionell organisation har utretts2.  
  
 Förstudien visar att en etablering av ett Arctic Test Center kan ske  
  
 utifrån Malmbanan och LKAB:s tåg som provningsmiljöer.  
  
 Banverket är också en viktig aktör. Förstudien har lett till att  
  
 företaget Interfleet AB kommer att etablera sig i Gällivare, initialt  
  
 med 23 anställda. Omsättningen beräknas på sikt kunna uppgå till  
  
 1520 mkr/år.  
  
 2 Förstudie, Spårbunden testverksamhet i norra Norrlands inland (Arctic Test Center),  
  
 Expandum AB i dec 2005. 
  
 Civil testverksamhet SOU 2006:62  
  
 72  
  
 Järnvägstestverksamhet ska bestå av utveckling och utprovning i  
  
 kallt klimat av system, fordon och infrastrukturkomponenter.  
  
 Verksamheten ska kunna utgöra ett komplement till det som redan  
  
 görs inom testområdet vid en stor köldkammare i Wien och andra  
  
 etablerade testfaciliteter. Det som framkommer från nuvarande  
  
 operatörer är att det råder brist på vintertestkapacitet.  
  
 Genom den påbörjade avregleringen av järnvägstrafiken inom  
  
 Europa kommer fler operatörer att verka i Sverige och ett  
  
 gemensamt regelverk för testning av järnvägsfordon att arbetas  
  
 fram för hela Europa. Då vi i Sverige har myndighetskrav på att  
  
 spårbundna fordon ska typgodkändas för drift i vinterförhållanden  
  
 så är det troligt att denna testverksamhet kommer att expandera.  
  
 Järnvägsforskning  
  
 Järnvägsforskning bedrivs vid Luleå tekniska universitet, KTH och  
  
 Chalmers. CHARMEC3 är ett kompetenscentrum hos Chalmers i  
  
 järnvägsmekanik som bland annat finansieras av Vinnova.  
  
 Forskningen fokuserar på den mekaniska interaktionen mellan  
  
 komponenter i tåg och spår. Utvecklingen mot tyngre, snabbare,  
  
 säkrare och billigare järnvägstransporter ställer allt högre krav på  
  
 järnvägssystemen. Analytiska, numeriska och experimentella  
  
 metoder utvecklas och tillämpas.  
  
 Järnvägstekniskt centrum vid LTU har som ambition att  
  
 sammanlänka den järnvägstekniska forskningen vid ett 20-tal avdelningar  
  
 inom universitetet och att underlätta kontakterna med såväl  
  
 näringsliv som järnvägsbranschen i övrigt. Arbetsområdena är till  
  
 exempel omvärldsbevakning, utredningsuppdrag samt lång- och  
  
 kortsiktiga forskningsuppdrag.  
  
 Standardisering4  
  
 I Sverige finns myndighetskrav på att spårbundna fordon ska  
  
 typgodkännas för drift i vinterförhållanden. Det finns emellertid  
  
 inga svenska eller europeiska standarder som styr vinterproblematik.  
  
 Det enda som finns är några rader i olika standarder där man  
  
 flikat in rekommendationer för vad man bör tänka på vid  
  
 3 http://www.chalmers.se  
  
 4 Se även bilaga 3. 
  
 SOU 2006:62 Civil testverksamhet  
  
 73  
  
 konstruktion av vissa komponenter och system som ska fungera  
  
 under vinterförhållanden.  
  
 5.3 Flyg- och rymdverksamhet5  
  
 Den svenska flyg- och rymdindustrin inbegriper främst företagen  
  
 Saab, Volvo Aero Corp., Ericsson Microwave Systems, Saab  
  
 Ericsson Space och Rymdbolaget. Dessutom finns ett flertal högt  
  
 kvalificerade underleverantörer. Företagen har ett nära samarbete  
  
 med myndigheter, högre lärosäten och forskningsinstitut.  
  
 Industrin verkar på marknaden för militär resp. civilt flyg samt på  
  
 den huvudsakligen civila rymdmarknaden. Branschen sysselsätter  
  
 ca 12 000 personer, exkl. underleverantörer, och omsätter omkring  
  
 20 miljarder kronor per år. Halva omsättningen utgörs av export  
  
 där huvuddelen är civil. Andelen forskning och utveckling omfattar  
  
 årligen omkring tre miljarder kronor6.  
  
 Den mest kända provningsmiljön i Norrland är Esrange i Kiruna  
  
 med sin rymdverksamhet. Rymdbasen i utgör en för Europa unik  
  
 resurs genom kombinationen av stora obebodda ytor, det nordliga  
  
 läget och fungerande infrastruktur som gör det möjligt för  
  
 forskargrupper att resa till och vistas där under längre perioder.  
  
 Rymdbolaget arbetar med att konstruera, sända upp och  
  
 kommunicera med olika typer av rymd- och flygsystem. Verksamheten  
  
 är lokaliserad till Solna och Kiruna. På Esrange finns en lång  
  
 erfarenhet inom såväl uppsändning av raketer och höghöjdsballonger  
  
 som kontroll och drift av olika typer av satelliter.  
  
 Sondraket- och ballonguppsändningarna kommer till nytta bl.a. vid  
  
 klimatstudier. Esrange har genom åren utvecklats till ett europeiskt  
  
 centrum för rymdforskning och ett världscentrum för ozonforskning  
  
 på norra halvklotet. Det är ett exempel där provplattformen  
  
 (provningsmiljön) utvecklats långt utöver att enbart tillhandahålla  
  
 en fördelaktig geografisk lokalisering. Verksamheten har bedrivits  
  
 sedan 1960-talet och finansieras till stor del med statliga FoUmedel.  
  
 Omsättningen uppgick för koncernen till 422 miljoner  
  
 kronor verksamhetsåret 2005.  
  
 Amerikanska NASA har beställt omfattande tjänster för ballonguppsändningar  
  
 som bl.a. inneburit att kapaciteten för uppsänd5  
  
 Se även Den svenska rymdverksamheten (SOU 1995:78).  
  
 6 Flyg- och rymdindustri – en del av innovativa Sverige, Näringsdepartementet, 24 januari  
  
 2005. 
  
 Civil testverksamhet SOU 2006:62  
  
 74  
  
 ningar har ökats kraftigt. Även European Space Agency (ESA) har  
  
 valt att förlägga en markstation i området. Stationen i Salmijärvi  
  
 används för kommunikation med fjärranalyssatelliter som miljösatelliten  
  
 Envisat. Rymdbolaget driver också en markstation för  
  
 satellitkommunikation och datanedtagning vid Esrange. Det sker  
  
 bl.a. i konkurrens med markstationen på Garner.  
  
 Rymdverksamheten i Kiruna drar nytta av närheten till  
  
 utbildnings- och forskningsverksamhet, där Institutet för Rymdfysik,  
  
 Luleå och Umeå universitet samverkar inom bl.a. Kiruna  
  
 Miljö- och Rymdcampus.  
  
 På rymdbasen finns en omfattande markbaserad instrumentering  
  
 för att i realtid stödja och styra experimenten. Data är tillgängliga  
  
 via ett lokalt datanätverk (Esrange LAN) eller över Internet.  
  
 Genom samarbete inom the North Areospace Test range  
  
 (NEAT) och med Vidselbasen, ca 20 mil söder om Kiruna, utförs  
  
 tester av olika flygfartyg inom en avgränsad markareal på  
  
 ca 6 000 kvadratkilometer.  
  
 Flyg- och rymdindustrin är verksam på både den civila och  
  
 militära marknaden. Många teknologier och kompetenser som  
  
 används inom området har både civila och militära tillämpningar,  
  
 och är dessutom användbara utanför flyg- och rymdindustrins  
  
 kärnområden. Denna möjlighet till synergi kan stödja en utveckling  
  
 av test- och övningsverksamheten i norra Sverige. 
  
 SOU 2006:62 Civil testverksamhet  
  
 75  
  
 Ballonguppstigning vid Esrange. Foto: Swedish Space Corporation.  
  
 5.4 Försöksodlingar  
  
 Sveriges lantbruksuniversitet (SLU), skogs- och jordbruksnäringen  
  
 bedriver försöksodlingar i subarktiskt klimat.  
  
 5.5 Utvecklingsbara testverksamheter  
  
 5.5.1 Försöksgruvor  
  
 Malm- och mineralutvinning står för ett produktionsvärde av cirka  
  
 14 miljarder kronor per år i Sverige. Med anknytande näringar och  
  
 åtföljande förädlingssteg genereras som helhet årliga produktionsvärden  
  
 av 350 miljarder kronor. Det finns 16 gruvor i Sverige.  
  
 Sverige svarar för 90 % av den europeiska järnmalmsproduktionen.  
  
 Beslut har fattats av LKAB om att investera 20 miljarder kronor i  
  
 Malmfälten.  
  
 I nedlagda gruvorna kan utprovning ske av utrustning för  
  
 gruvdrift. Försöksgruvor finns i Gällivare – Rock Tech Center f.d.  
  
 Peterson, samt i Malå (Kristinebergsgruvan) där  
  
 verksamheten bedrivs av GeoRange. 
  
 Civil testverksamhet SOU 2006:62  
  
 76  
  
 Ökad kunskap om bergets utformning och egenskaper är  
  
 nödvändiga för att på ett bättre sätt kunna tillgodogöra sig  
  
 underjordens rikedomar. Gruvbrytning, anläggning, nyttjande av  
  
 energikällor liksom den yttre miljön beror av en betydligt bättre  
  
 förståelse för underjorden och dess uppbyggnad.  
  
 Nya material och informationsteknologi kan användas för att  
  
 uppnå väsentliga förbättringar i enhetsoperationer som borrning,  
  
 sprängning, laddning och lastning/transporter. Förbättrad kapacitet  
  
 vid djuphålsborrning kan också väsentligt förbättra möjligheterna  
  
 att använda underjorden för energiförsörjning och  
  
 energilagring.  
  
 Avancerad forskning liksom utveckling och tillämpning av  
  
 modern och ny teknologi vid brytning i hårt berg vid gruvdrift och  
  
 anläggningsarbeten är också nödvändig för att upprätthålla  
  
 konkurrensförmågan hos den europeiska anläggnings- och gruvindustrin.  
  
 I bl.a. Gällivare finns förutsättningar som behövs för att utveckla  
  
 innovationer och ny avancerad teknik för utvinning och exploatering  
  
 av berggrundens resurser. Moderna gruvor i form av LKAB:s  
  
 underjordsgruva och Bolidens dagbrottsgruva, Aitik, kan erbjuda  
  
 provplatser för praktiska försök. Det finns en bra infrastruktur av  
  
 ett femtiotal verkstads-, data-, elektronik- och utbildningsföretag  
  
 med nära anknytning till bergshanteringen.  
  
 Närheten till Luleå tekniska universitet skapar dessutom möjligheter  
  
 till en nära forskningssamverkan. Samverkansmöjligheter  
  
 finns med andra gruvrelaterade företag och forskningsorganisationer.  
  
 För att föra akademisk forskning till praktisk tillämpning är  
  
 storskaliga tester i produktionsliknande miljö nödvändiga.  
  
 5.5.2 Brand  
  
 35 000 bränder anmäls varje år till försäkringsbolagen. 25 000 är  
  
 bostadsbränder. Det betyder att en stad av Örnsköldsviks storlek  
  
 brinner varje år. Till denna statistik kan också läggas ett stort antal  
  
 bränder som av olika skäl inte kommer till försäkringsbolagens  
  
 kännedom.  
  
 Bränder är en stor utgiftspost både för försäkringsbolag och för  
  
 de skadedrabbade. Försäkringsbolagen betalar årligen ut cirka  
  
 3 miljarder kronor i ersättning för brandskador. Till detta kommer  
  
 kostnader för avbrott, förlorad försäljning och andra kostnader 
  
 SOU 2006:62 Civil testverksamhet  
  
 77  
  
 som den drabbade får bära. Än värre är de skador som inte kan  
  
 mätas i pengar  förlorade människoliv, psykiska och fysiska  
  
 skador, fotografier och minnen som försvinner i eldens lågor.  
  
 Försvaret har ett antal brandövningsområden på olika platser i  
  
 landet samt ett skyddscentrum för brand (MBC) i Umeå. Övningsfälten  
  
 kan användas för att utbildning och övning i släckning av  
  
 skogsbränder eller naturvårdsbränder7. Räddningsverket har vid  
  
 några tillfällen genomfört utbildningar avseende brandsläckning i  
  
 sträng kyla.  
  
 Gruvgångar kan också användas som miljö för att öva släckning  
  
 och samordna räddningsinsatser vid bränder i väg- eller järnvägstunnlar.  
  
 Att kunna hantera en tunnelbrand, ett attentat eller  
  
 sabotage i kollektivtrafiken är förutom allt lidande som skapas en  
  
 säkerhets- och sårbarhetsfråga. Enligt en rapport 2006 från  
  
 landstingsrevisorerna är Stockholms lokaltrafik (SL) dåligt rustade  
  
 och särskilt brandskyddet borde förbättras. Säkerheten är inte  
  
 undermålig, men saker kan bli bättre och en brand är allvarlig i en  
  
 tunnel. Släckningsarbete i tunnlar är komplicerade och ett  
  
 brinnande tåg eller lastbil inne i en tunnel kan sluta i en katastrof – 
  
 resenärerna fångas i en dödsfälla. Säkerheten i tunnelbanan bygger  
  
 i dag på att tågen ska rulla fram till nästa station vid ett larm eller  
  
 nödbromsning. Gruvgångar kan användas för olika typer av  
  
 övningar och utprovning av materiel, bland annat experimentell  
  
 utvärdering av möjligheten att utrymma i spårtunnel liksom utrymningsövningar  
  
 från tåg av olika slag.  
  
 5.5.3 Översvämning  
  
 Stora landområden kan översvämmas för att testa översvämningsskydd  
  
 och annan utrustning, simulera översvämningssituationer  
  
 och bedriva utbildning. Räddningsverket arbetar med att förebygga  
  
 och begränsa skador av naturolyckor. Med naturolyckor avses bl.a.  
  
 skred, ras eller översvämningar. Verket har som uppdrag att  
  
 översiktligt kartera stabiliteten i kommunerna samt översvämningsriskerna  
  
 utmed vissa större vattendrag.  
  
 Under de senaste åren har man kunnat observera en ökning av  
  
 översvämningar i Europa. Som en följd av dessa har människor  
  
 förlorat livet och stora ekonomiska värden gått förlorade. Antalet  
  
 svåra översvämningar har ökat under senare år. Enligt statistiken  
  
 7 Av FSC-certifierad skog skall 5 procent brännas under en femårsperiod. 
  
 Civil testverksamhet SOU 2006:62  
  
 78  
  
 inträffar någonstans i Sverige en större översvämning i genomsnitt  
  
 vart femte år, vilket alltid väcker överraskning. En jämförelse med  
  
 moderna mätserier visar emellertid ofta att de vattenflöden som  
  
 inträffat i äldre tid vida överstiger de senaste årens högvatten.  
  
 Samhällets infrastruktur drabbas ofta hårt vid omfattande  
  
 översvämningar. Avskurna vägar och bortspolade broar medför att  
  
 hundratals kilometer av vägar och järnvägar måste stängas för trafik  
  
 under lång tid. Utrymning av människor och transport av utrustning  
  
 och reparationsmaterial till insatsområden fördröjs eller  
  
 kommer inte fram alls. I broar finns ofta ledningar för elförsörjning  
  
 och telekommunikation, och slås dessa ut är situationen allvarlig  
  
 eftersom de drabbade isoleras från omvärlden.  
  
 När fält- och skogsområden läggs under vatten kan lantbrukare  
  
 drabbas av stora kostnader på grund av förstörda skördar och  
  
 bortspolad jordmån. Risken finns att översvämningar förändrar  
  
 området för lång tid.  
  
 Översvämningar kan drabba det kommunala vattenförsörjningssystemet  
  
 genom att råvattentäkten, grund- som ytvatten, förorenas  
  
 eller att själva reningsverket slås ut på grund av olämplig placering.  
  
 Ett relativt outrett problem i samband med översvämningar är  
  
 omfattningen av de föroreningar som dras med vattenmassorna och  
  
 försämrar eller odugliggör vattentäkter i området. Halten av mikroorganismer  
  
 ökar nedströms, Göta älv är ett sådant exempel som  
  
 nyligen analyserats.  
  
 Översvämningar kan också ge upphov till ras och skred med  
  
 allvarliga effekter. I bebyggda områden kan infrastrukturen  
  
 drabbas, byggnader raseras och vattnet grumlas så att dricksvattenintag  
  
 måste stängas.  
  
 För att kunna ta fram informationstjänsterna som ska underlätta  
  
 riskhantering och riskanalyser bör praktiska övningar och tester  
  
 göras. Sundsvall, Västerås, Trosa, Kristianstad och italienska  
  
 Piemonte har utsetts till testkommuner för ett projekt inom EU:s  
  
 sjätte ramprogram för forskning, och förutom den uppgiften  
  
 kommer kommunerna att medverka i utvärderingen och diskussionerna  
  
 under utvecklingen av de olika tjänsterna. Övriga deltagande  
  
 från Sverige är SMHI, SGI och Metria.  
  
 Räddningsverket genomför egen provning av översvämningsmaterial  
  
 vid sin skola i Sandö (Härnösand). I många fall kan  
  
 materieprovning och övning ske under enklare förhållanden, t.ex.  
  
 genom uppdämning av en bäck. I Storuman finns planer på att  
  
 avsätta ett större markområde där översvämningar kan genomföras. 
  
 SOU 2006:62 Civil testverksamhet  
  
 79  
  
 Avsikten är att iordningställa ett område för att testa översvämningsskydd  
  
 samt att genomföra utbildning och övningar. Verksamheten  
  
 ska prövas av vattendomstolen.  
  
 Det finns 18 leverantörer av översvämningsmaterial i Sverige, de  
  
 flesta är små företag. Bland företagen finns WILAB i Falun och  
  
 Geodesign i Linköping. Med tanke på de klimatförändringar som  
  
 skett de senaste åren med översvämningar som följd, så finns  
  
 intresse för denna verksamhet. Anläggningskostanden i Storuman  
  
 beräknas uppgå till 45 mnkr och dess realisering förutsätter  
  
 driftiga entreprenörer.  
  
 5.5.4 Test av solenergi, byggnadsmateriel m.m.  
  
 Under den senaste 20-årsperioden har solcellsteknologin genomgått  
  
 en enorm utveckling, högre effektivitet, högre automatiseringsgrad  
  
 i produktion, effektivare materialanvändning, nya material  
  
 m.m. 125 personer arbetar med att tillverka solfångare i  
  
 Gällivare och testning har bedrivits under den senaste fem åren.  
  
 Långtgående planer finns nu på att bygga ett testcentrum för  
  
 solel som ska vara öppet för alla som vill testa och förbättra sina  
  
 produkter och komponenter inom solenergiområdet. Samarbete  
  
 sker med Ångströmslaboratoriet i Uppsala. Verksamheten kan  
  
 sannolikt utvecklas till att även omfatta testning och utveckling av  
  
 hela s.k. klimattak.  
  
 På Grönland bedrivs långtidstestning i kyla av betonghus samt av  
  
 betongvägar för att studera hur fukt tillsammans med omväxlande  
  
 frost och solljus/värme skapar sprickbildningar. Utifrån den stora  
  
 temperaturvariationen som råder i norrlandsregionen, från minus  
  
 40 till plus 60 grader på en södervägg, samt midnattssol borde det  
  
 vara intressant att utföra vissa långtidstester av byggnads- och  
  
 anläggningsmateriel. Att långtidstesta miljövänlig impregnering av  
  
 byggprodukter kan vara ett annat område. 
  
 Civil testverksamhet SOU 2006:62  
  
 80  
  
 Statsminister Sanders med en solpanel. Foto: Ramirez, Expandum AB.  
  
 5.5.5 Vägunderhåll och trafiksäkerhet  
  
 Dåliga vägar under tjällossningen på våren är ett stort problem för  
  
 bland annat skogsindustrin. I Arvidsjaur finns stora ytor där man  
  
 skulle kunna bygga vägar på olika sätt och skapa metoder för att  
  
 minimera skador till följd av tjällossning. Detta skulle kunna bli en  
  
 unik verksamhet som man annars inte har möjlighet att genomföra.  
  
 LTU genomför i dag laboratorieförsök och simuleringar samt  
  
 skulle behöva någon lite provsträcka av en väg i bruk. Experiment i  
  
 full skala är nästan omöjliga att genomföra i dag.  
  
 Utveckling av moderna metoder för snöröjning är ett annat  
  
 område som behöver utvecklas. I dag har tänkandet i samband med  
  
 snöröjning ersatts av hästkrafter och motorstyrka. Det leder till  
  
 många skador på objekt i närheten av ytor som snöröjs. Banverket,  
  
 Vägverket och trafikutövare har stora problem och kostnader som  
  
 är kopplade till snöröjning. Största tillverkaren i Norden av redskap  
  
 för att underhålla vintervägar är jämtländska Mählers International 
  
 SOU 2006:62 Civil testverksamhet  
  
 81  
  
 med 7080 % av den svenska marknaden. Kunder är Vägverket  
  
 Produktion, Skanska, PEAB och NCC. I Arvidsjaur skulle nya  
  
 koncept kunna utvecklas tillsammans med maskinkonstruktörer  
  
 och människor som kan något om snömekanik. Utrusningen kan  
  
 testas i fullskala.  
  
 Studie av trafiksäkerhetseffekter av olika trafiktekniska åtgärder  
  
 har i huvudsak studerats under barmarksförhållanden. Trafiksäkerhetseffekter  
  
 under vinterförhållanden skulle kunna vara intressant  
  
 att studera i Arvidsjaur också. LTU har genomfört försök och  
  
 tester av halkskydd för fotgängare.  
  
 Provningsverksamhet av vinterväghållning och byggnad av vägar  
  
 med sekundära konstruktionsmaterial är andra verksamheter som  
  
 gynnas av att man kan erbjuda stora ytor och dessutom tydligt  
  
 kunna avläsa påverkan på omgivningen.  
  
 5.5.6 Miljö  
  
 Många av de metoder vi i dag använder för sanering av oljespill eller  
  
 andra miljöstörande ämnen och produkter fungerar väl i tempererade  
  
 områden. Testmetoder och fullskaletester av infrastrukturanläggningar  
  
 för dagvattenhantering i snörika och istäckta områden  
  
 behöver utvecklas. Det gäller även sanering av flera andra  
  
 produkter som slam och aska från energiproduktion och gödselanvändning.  
  
 Tekniker behöver vidareutvecklas och testas för  
  
 avfallshantering (insamling, transport, behandling och disponering)  
  
 som anpassats till glesbygd och kallt klimat. Vid internationella  
  
 militära övningar råder t.ex. nolltolerans avseende oljespill vid  
  
 tankning. En särskild miljöcell övervakar att miljöbestämmelserna  
  
 följs.  
  
 5.5.7 Test av skyddsutrustning, medicinteknisk utrustning,  
  
 läkemedel och kläder  
  
 Textilier med inbyggd miniatyriserad teknik (s.k. inbäddade  
  
 system) behöver testas i olika miljöer och under krävande användning.  
  
 Med hjälp av jägarbataljonen bedrivs redan i dag viss testning  
  
 av kläder i kyla. Övningsverksamhet kan kombineras med testning  
  
 av kläder och teknisk textil, personlig skyddsutrustning, räddningsutrustning,  
  
 användning av läkemedel (bl.a. insulin) och viss medi 
  
 Civil testverksamhet SOU 2006:62  
  
 82  
  
 cinteknisk utrustning (bl.a. injektionsnålar) m.m. under påfrestande  
  
 förhållanden i subarktiskt klimat.  
  
 Gardiner med solceller och fiber som belyses genom dioder är  
  
 andra teknikområden. Dioder börjar nu användas i bilarnas  
  
 bromsljus och ger 0,5 sekunders snabbare tändning jämfört med  
  
 dagens lampor. Andra områden där ny teknik kan komma till  
  
 användning är i växthus. Ett samarbete med textilhögskolan i Borås  
  
 kan inledas.  
  
 5.6 Digitala testbanor  
  
 Ytterligare en testmarknad, där regionen har ett gott utgångsläge är  
  
 den digitala, med generellt väl utbyggd IT-infrastruktur,  
  
 teknikvänlig och väl definierad befolkning samt erfarenhet av annan  
  
 testverksamhet. Med testbäddar avses användarmiljöer som kan  
  
 vara intressanta för externa aktörer. Oberoende tjänsteutvecklare  
  
 skulle där kunna testa och verifiera sina bredbandstjänster.  
  
 Luleå har en väl utbyggd testbänk för mobiltelefoni,  
  
 5 000 användare har deltagit i olika utvecklingsprojekt kring mobila  
  
 tjänster. Dessutom är Umeå i dag en av världens mest uppkopplade  
  
 städer. Cirka 27 000 hushåll är ansluta till riktigt bredband och  
  
 det innebär en hushållstäckning på cirka 45 procent. Mobile City i  
  
 Skellefteå arbetar med forskning, testverksamhet och prototyputveckling  
  
 inom trådlös kommunikation. Från och med våren 2003  
  
 har Skellefteå trådlöst bredband. Målet är att visa på förutsättningar  
  
 för en kommersiellt gångbar och användarvänlig utveckling av  
  
 trådlös höghastighetskommunikation (WLAN). På campusområdena  
  
 i Umeå och Luleå byggs också ett IPv6 nät med WLANaccess  
  
 för bredbandig mobil access. Genom Testplats Botnia och  
  
 Digital Network Umeå (DNU) finns regionen redan på kartan  
  
 över digitala testplatser i Sverige. 
  
 83  
  
 6 Militär testverksamhet  
  
 Redan i dag utför utländsk industri provningar och tester i norra  
  
 Sverige, framför allt i samarbete med FMV. Omfattande testning av  
  
 högteknologisk utrustning och system sker vid provplatsen i Vidsel  
  
 utanför Älvsbyn och på skjutfälten i Norrland i samarbete med  
  
 Totalförsvarets forskningsinstitut (FOI). Det är bl.a. flyg- och  
  
 robotsystem som provas. Det som lockar i regionen är de stora  
  
 tomma ytorna, mörkret och kylan. Ingen annanstans i Europa har  
  
 man liknande förutsättningar att öva i luftrummet och över land  
  
 med stora förband. Civilflygets utbredning och befolkningstätheten  
  
 i centrala Europa gör det svårt för ländernas försvarsmakter  
  
 att genomföra övningar där.  
  
 Det finns ett strategiskt intresse för den svenska statsmakten att  
  
 bidra till EU med ett unikt övningsområde. För kommunernas del  
  
 handlar det om inkomster från så kallad spin-off verksamhet, att  
  
 besöksnäringen ökar. Intäkterna för upplåtande av mark och  
  
 utrustning går direkt till statskassan.  
  
 De svenska resurserna för verifiering och validering av  
  
 försvarsmateriel är i dag endast till del belagda med svensk  
  
 verksamhet. Denna kan förväntas minska ytterligare i framtiden.  
  
 Med hänsyn till detta har personalresurserna vid provplatserna  
  
 reducerats så mycket som möjligt med bibehållande av nödvändiga  
  
 kompetenser. Tillgängliga militära övningsanläggningar utnyttjas i  
  
 dag relativt begränsat för utprovning av materiel. Testverksamheten  
  
 bedrivs i stor utsträckning inom eller i samarbete med  
  
 Försvarets materielverk (FMV) och på deras egna områden. FMV  
  
 har större provplatser på sex platser i landet, från Karlskrona i  
  
 söder till Vidsel i norr. Därutöver tillkommer ett stort anta  
  
 skjutfält inom Försvarsmakten som också används för testverksamhet.  
  
 FMV:s provplatser ska vara ekonomiskt självbärande. 
  
 Militär testverksamhet SOU 2006:62  
  
 84  
  
 6.1 Försvarets materielverk  
  
 Försvarets materielverk har av regeringen ålagts att åstadkomma en  
  
 besparing om 700 mnkr per år från 2008 och ytterligare 200 mnkr  
  
 vid ett senare tillfälle utgående från försvarsförvaltningsutredningens  
  
 (FFU) förslag1.  
  
 Omfattningen av prov, validering och tester (VoV) har under  
  
 senare år minskat ordentligt i omfattning utgående från färre  
  
 materielbeställningar. Provplats Vidsel är i detta sammanhang  
  
 ifrågasatt, senast i FFU. Något konkret förslag lämnades inte av  
  
 utredaren, men i praktiken bör kostnaderna för Vidsel minska med  
  
 ca 40 mnkr per år för att provplatsen ska kunna överleva på sikt.  
  
 De besparingar på 425 miljoner kronor (38 % av nuvarande  
  
 anslag) som Totalförsvarets forskningsinstitut föreslås genomföra  
  
 från år 2008 kommer att medföra en hårdare prioritering, att  
  
 egenutvecklingen inom försvaret minskar medan användningen av  
  
 färdiga system och samarbetet internationellt ökar. För testverksamheten  
  
 medför detta sannolikt att försvarsmaktens egna tester  
  
 minskar. Konkurrensen om lokalisering av försvarsindustrins tester  
  
 förväntas också öka internationellt, i ljuset av den allmänna  
  
 nedrustningen i Europa.  
  
 Under såväl den belgiska som den holländska flygkampanjen i  
  
 vintras visade det sig att Vidsel inte är dimensionerat för en  
  
 långsiktig basering av utländska förband. Kommer dessa kampanjer  
  
 att återkomma och dessutom antalet blir fler än i dag krävs det  
  
 antingen en personalförstärkning eller att stöd köps utifrån. Ett  
  
 tjänste- och logistikföretag skulle väl kunna täcka detta behov.  
  
 Försvarets materielverk och Rymdbolaget har under en längre  
  
 tid sökt ett samarbete, framför allt inom marknadsföringen. Ett  
  
 avtal förhandlas för närvarande i vilket Rymdbolaget avser att ta  
  
 över del av verksamheten på Vidsel. Verket behåller tills vidare  
  
 ansvaret för uppdragen och logistisk personal. Exemplet visar på ett  
  
 fall där en myndighet under Försvarsdepartementet är beredd att  
  
 avyttra delar av sin verksamhet till ett statligt ägt aktiebolag.  
  
 1 Betänkande av Försvarsförvaltningsutredningen, SOU 2005:96, En effektiv förvaltning för  
  
 insatsförsvaret. 
  
 SOU 2006:62 Militär testverksamhet  
  
 85  
  
 6.1.1 Vidselbasen  
  
 Vidsels övningsflygplats, som tillhör Fortifikationsverket, är  
  
 belägen 100 km västnordväst om Luleå. Flygplatshållare är F 21 i  
  
 Luleå men övrig verksamhet inom området drivs i huvudsak av  
  
 FMV. Verksamheten omgärdas av omfattande säkerhets- och  
  
 miljöbestämmelser.  
  
 Vidselbasen är en i vissa stycken outnyttjad resurs som tillsammans  
  
 med fritt luftrum och stort provområde kombinerat med  
  
 kvalificerad personal kan utgöra förutsättningar för att tillhandahålla  
  
 Europas främsta militära provområde. Det avlysta flygområdet  
  
 runt Vidsel är ungefär så stort som Blekinge. FMV har  
  
 begärt hos Luftfartsstyrelsen att få möjlighet att under begränsade  
  
 tider kunna koppla ihop de avlysta luftrummen kring Vidsel  
  
 respektive Rymdbolagets raketbas Esrange utanför Kiruna till ett så  
  
 kallat Temporary Segregated Area (TSA). Det sammanlagda,  
  
 nästan obebodda flygområdet blir då nästa lika stort som Jylland i  
  
 Danmark (600 kvadratkilometer).  
  
 Kunder som testat utrustning i Vidsel kommer från svenska och  
  
 utländska industrier, utländska motsvarigheter till FMV samt  
  
 utländska försvarsmakter.  
  
 Gibson. Foto: Swedish Space Corporation. 
  
 Militär testverksamhet SOU 2006:62  
  
 86  
  
 Beläggningen på Vidsel basen uppgår i dag till ca 50 % inom  
  
 befintlig personalram och omsättningen till ca 160 mkr. Hälften är  
  
 intäkterna kommer från uppdragsverksamhet och den andra halvan  
  
 finansieras över statsbudgeten. Från år 2008 planeras det statliga  
  
 stödet bli halverat (40 miljoner kronor) vilket medför, om ökade  
  
 externa uppdrag inte kan kompenserar bortfallet, att testplattformen  
  
 behöva minska i första hand sin bemanning.  
  
 6.1.2 Övriga testområden  
  
 I Arvidsjaur har FMV under vintern 2005/06 tillsammans med  
  
 tillverkarna testat framtidens pansarterrängvagn och en italiensk  
  
 lasthanteringsmaskin för Herkulesplan2.  
  
 Bland de kunder som har använt Kiruna Flygplats för testverksamhet  
  
 finns helikoptertillverkarna Walton och Westland,  
  
 NASA, Airbus och Försvarsmakten. Under 2002 gjordes de första  
  
 testerna med ett obemannat flygplan i civilt luftrum i Kiruna En  
  
 s.k. UAV (Unmanned Aerial Vehicle) startade och landade i  
  
 Kiruna och flög testslingor ner till Vidsel och tillbaka. Piloten  
  
 styrde planet från flygplatsen i Kiruna, en metod som det forskas  
  
 mycket kring.  
  
 2 Tiff nr 2, 2005. 
  
 SOU 2006:62 Militär testverksamhet  
  
 87  
  
 Eagel på Kiruna Flygplats. Foto: Swedish Space Corporation. 
  
 89  
  
 7 Utbildning, träning och  
  
 övningsverksamhet  
  
 Försvaret var under det kalla kriget uppbyggt för att möta en  
  
 fientlig invasion över landgräns och hav. Omkring 700 000  
  
 människor av landets befolkning skulle kunna mobiliseras i en till  
  
 landets storlek förhållandevis stor försvarsmakt. För att utbilda och  
  
 öva detta försvar byggdes en gigantisk infrastruktur som kom att  
  
 omspänna hela landet. Framför allt i norra Norrland, utgående från  
  
 att det var en presumtiv invasionsriktning med en gles demografi.  
  
 Här kom det att utvecklas stora övnings- och skjutfält samt  
  
 kvalificerade anläggningar för test- och övningsverksamhet.  
  
 Efter Sovjetunionens sönderfall och utvecklingen av EU har  
  
 Sveriges strategiska situation radikalt förändrats till det bättre.  
  
 Risken för en militär konflikt i Europa är numera närmast  
  
 obefintlig. Det här har lett till en omfattande omstrukturering av  
  
 det svenska försvaret som under den senaste tioårsperioden  
  
 halverats flera gånger om.  
  
 Samtidigt deltar Sverige inom ramen för FN och EU aktivt med  
  
 militära bidrag i olika former i fredsförebyggande eller fredsframtvingade  
  
 åtgärder långt utanför Europas gränser.  
  
 I och med att försvarets övningsfält och anläggningar fått en  
  
 mycket lägre beläggningsgrad än tidigare har intresse uppstått att  
  
 kunna nyttja dessa resurser på ett annorlunda sätt. I norra  
  
 Norrland har det inte minst från län och kommuner påtalats att de  
  
 borde kunna öppnas upp för utländska förband att bedriva test och  
  
 övningsverksamhet. Ett behov som är ganska uppenbart med  
  
 de begränsningar som finns att öva flyg- och markstridskrafter i de  
  
 flesta av Europas länder.  
  
 Verksamhet i kall miljö berör många människor. Det kan vara  
  
 sportutövare, tåg-, buss- och flygpersonal (tåg kan gå sönder och  
  
 flyg nödlanda), polis, tull, anläggningsarbetare, byggarbetare och  
  
 personer som arbetar i kylrum. Det är många produkter som  
  
 förvaras i kalla miljöer, kött, fisk, grönsaker, blommor är några 
  
 Utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 90  
  
 exempel. Till detta kan läggas alla som arbetar i frysrum. Den  
  
 senare gruppen är relativt sett stor. Alla har behov av kunskap om  
  
 hur kyla påverkar kroppen och hälsan samt hur man kan skydda sig  
  
 mot t.ex. förfrysningsskador.  
  
 Vid förra årsskiftet blottlade två katastrofer obarmhärtigt vår  
  
 sårbarhet. Tsunamin den 26 december 2004 drabbade 20 000  
  
 svenskar på andra sidan jordklotet, 543 dödades och 1 500 blev  
  
 allvarligt skadade. Några veckor senare, den 8 januari, drog orkanen  
  
 Garcia över Sydsverige, lämnande efter sig ofattbara stormfällen  
  
 och el- och teleavbrott som det skulle ta många veckor att laga.  
  
 Hade orkanen följts av en period med sträng kyla vet vi med  
  
 säkerhet att konsekvenserna blivit större, både för människor och  
  
 på egendom.  
  
 Allvarliga kriser berör nästan alltid många olika samhällssektorer,  
  
 det kan vara polis, sjukvård, transporter, räddningstjänst  
  
 med mera. Därför behövs en på förhand utpekad, utbildad och  
  
 övad personal. Om man övar får man en generell förmåga att  
  
 hantera kriser.  
  
 Det finns en utvecklingspotential inom övningsverksamheten,  
  
 dels sådan som genomförs i dag, dels genom att nya typer av  
  
 övningsverksamhet utvecklas och etableras. Potentiella kunder  
  
 utgörs främst av andra nationers försvarsmakter, men även hos de  
  
 s.k. blåljusmyndigheter, räddningsorganisationer, biståndsorganisationer,  
  
 civila yrkeskårer med flera, såväl nationella som internationella.  
  
 En förutsättning är emellertid att övningsverksamheten i  
  
 vid bemärkelse kan samordnas och specialiseras på områden där  
  
 regionens unika naturliga förutsättningar ger en konkurrensfördel.  
  
 Att kunna koppla samman militär och civil kompetens kommer  
  
 sannolikt att bli en viktig uppgift för centret. På kort sikt torde den  
  
 militära verksamheten bilda basen i centret och också stå för den  
  
 initiala kompetens som genast kan omsättas i operativ verksamhet.  
  
 Den civila delen i centret kommer sannolikt att behöva längre tid  
  
 på sig för att växa. Därefter torde de tillsammans kunna ge ett  
  
 starkt stöd till främjandet och utvecklandet av en växande militär  
  
 och civil test- och övningsverksamhet.  
  
 Sambandet och synergieffekterna mellan militär och civil  
  
 verksamhet finns redan i samnyttjandet av viss infrastruktur.  
  
 Försvarsmaktens vinterenhet utnyttjas i dag av olika skolor,  
  
 universitetssjukhus och myndigheter för att dra erfarenheter av  
  
 militärens kunskaper avseende vinterförmåga. 
  
 SOU 2006:62 Utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 91  
  
 Operativ ledning är när det gäller vitala samhällsfunktioner i  
  
 grunden myndighetsutövning. Erfarenheten är att flera små  
  
 ledningscentra snarare förstärker sektioneringen än underlättar en  
  
 samverkan i krissituationer.  
  
 Det finns goda förutsättningar för samverkan vid insatser på det  
  
 lokala och regionala planet Med ganska begränsade organisatoriska  
  
 och författningsmässiga åtgärder skulle det vara möjligt att få till  
  
 stånd en bra områdesvis samverkan. Gotlandsexemplet  GOTSAM  
  
  visar på vilken potential det finns i en förbättrad samverkan  
  
 mellan myndigheter och kommuner. Stora resurser som tidigare  
  
 avdelats för försvar av territoriet kan lösgöras för andra viktiga  
  
 uppgifter. En grundläggande stridsförmåga måste dock långsiktigt  
  
 bevaras om hotbilden skulle förändras. 
  
 93  
  
 8 Civil utbildning, träning och  
  
 övningsverksamhet  
  
 Det finns ett stort utbud av utbildningar och många utbildningsarrangörer  
  
 inom områdena sårbarhet, räddning och säkerhet samt  
  
 risk management. Därtill kommer yrkesutbildningar för räddningspersonal,  
  
 poliser, vårdpersonal med flera. Ökad samverkan mellan  
  
 utbildningar och utbildningsarrangörer skulle kunna rationalisera  
  
 utbudet och resurser frigöras för ökad specialisering, utveckling av  
  
 nya och gemensamma koncept, ökad kvalitetssäkringen samt för  
  
 att internationalisera specifika delar av verksamheten (tjänsteexport).  
  
 Under vintersäsongen 2005/06 genomfört i Arvidsjaur åtta  
  
 stycken externa utbildnings- och övningsuppdrag omfattande  
  
 1 400 deltagardagar. Dessa vände sig till piloter, socialstyrelsen,  
  
 fjällräddningen, Botkyrka gymnasium, Luleå teknisk universitet,  
  
 samt tre kurser för utländsk militär personal. Verksamheten  
  
 genererade en uppdragsfinansiering på 930 000 kronor, motsvarande  
  
 670 kr per kursdag och deltagare. Om vi antar att varje  
  
 kursdeltagare genom lokala inköp, mat och logi etc. därutöver  
  
 spenderade i genomsnitt 200 kronor per kursdag (många var  
  
 förlagda på regementet) tillkommer en omsättning på 280 000 kronor  
  
 i lokalsamhället.  
  
 Exempel på civil verksamhet under de senaste fem åren som  
  
 bedrivits på Älvdalens skjutfält är SM i snöskoter (enduro) med  
  
 ca 80 deltagare, SM i fältskytte, vinterutbildningar för läkare,  
  
 poliser i Dalarna och Stockholm samt den nationella insatsstyrkan,  
  
 nordiskt prickskytteseminarium för nationella insatsstyrkor, skogsutbildningar,  
  
 teambuilding, test- och provverksamhet av bilar samt  
  
 övning i vinterkörning med bilar. 
  
 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 94  
  
 Bedömning: Specifik utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 med anknytning till bl.a. säkerhets- eller räddningsinsatser i subarktiskt  
  
 klimat bör kunna kanaliseras av centret och utföras av  
  
 aktörer med tillgång till anpassade markområden och anläggningar.  
  
 Centret bör också kunna samverkan med utbildningsarrangörer  
  
 avseende t.ex. internationell marknadsföring av sådan verksamhet.  
  
 8.1 Statliga myndigheter  
  
 I den s.k. krisberedskapspropositionen1 den 22 mars 2006 föreslår  
  
 regeringen att relevanta delar av Räddningsverket och Krisberedskapsmyndigheten  
  
 läggs samman och att övriga delar överförs till  
  
 andra verksamheter. Regeringen vill ha en i förväg utsedd  
  
 myndighet som vid särskilt svåra kriser ska kunna leda insatserna  
  
 på central nivå. På så sätt hoppas man bland annat öka möjligheterna  
  
 för ett nödvändigt samarbete mellan ansvariga myndigheter.  
  
 Statens räddningsverk  
  
 Räddningsverket (SRV) verkar för ett säkrare samhälle genom att  
  
 sprida kunskap och arbetar för att minska antalet olyckor och deras  
  
 effekter. Verksledningen finns i Karlstad. SRV sorterar under  
  
 Försvarsdepartementet och har omkring 900 medarbetare, varav ca  
  
 340 inom den centrala förvaltningen i Karlstad och resten vid  
  
 skolorna.  
  
 Räddningsverket är en tillsynsmyndighet för räddningstjänsten  
  
 inom landet. Operativt sker tillsyn över länsstyrelserna som i sin  
  
 tur har tillsyn över kommunal räddningstjänst.  
  
 Ansvar för att leda räddningsinsatser är delegerat till varje  
  
 kommun. Vid hjälpinsatser utomlands har verket ett operativt  
  
 ansvar, bland annat genom att skicka personal och materiel till olika  
  
 katastrofområden. Internationellt har SRV en hög beredskap för  
  
 humanitära insatser. En internationell avdelning ska vara fullt  
  
 utbyggd 2007 med 130 anställda. Den kommer att finansieras med  
  
 biståndsmedel.  
  
 1 Samverkan vid kriser – för ett säkrare samhälle (prop. 2005/06:133). 
  
 SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 95  
  
 Ett 80-tal personer arbetar med olycksförebyggande och ca 70  
  
 med räddningsinsatser. SRV arrangerar även samövningar där såväl  
  
 myndigheter och kommuner deltar.  
  
 Verket bedriver utbildning av personal inom räddningstjänst,  
  
 kommuner m.fl. Utbildningen innehåller dock inga större övningar  
  
 av svårare och komplexare karaktär, t.ex. tillämpade övningar i att  
  
 hantera översvämningar och stormskador. Någon utbildning i  
  
 ledarskap eller ledning förekommer inte heller.  
  
 Tsunamikatastrofen, omfattande översvämningar som i Arvika,  
  
 stormar som Garcia och alla stora skogsbränder drabbar människor  
  
 hårt och ger stora ekonomiska förluster för myndigheter,  
  
 företag och enskilda personer. Behov och krav finns på en  
  
 utvecklad krisledning och hantering av katastrofer.  
  
 Sprängämnesinspektionen sammanfördes med SRV den 1 juli  
  
 2005 och omfattar ett 20-tal tjänster.  
  
 Hos Räddningsverket finns som nämnts fyra skolor med  
  
 specialanpassade utbildningslokaler, bibliotek och välutrustade  
  
 övningsfält med verklighetsnära övningsanordningar. Skolorna ger  
  
 kunskaper om säkerhetsarbete i samhället, de risker som finns och  
  
 om olyckors effekter. Utbildning sker bland annat i släckningsarbete,  
  
 taktik, ledning och trafikolyckor. Förutom ett brett utbud  
  
 av utbildningar anordnas även konferenser för statliga myndigheter  
  
 och organisationer, kommuner, landsting och privat sektor.  
  
 Ett nytt och radikalt förändrat utbildningssystem för i första  
  
 hand den kommunala räddningstjänsten, infördes med början år  
  
 2003. Utbildningarna i detta system är kopplade till lagen om  
  
 skydd mot olyckor som trädde ikraft den 1 januari 2004. Den nya  
  
 lagstiftningen och utbildningssystemet innebär att kommunerna  
  
 skall ta ett helhetsansvar för att personalen genom utbildning och  
  
 erfarenhet har den kompetens som krävs för att allmänheten ska ha  
  
 en tillfredsställande säkerhet. Räddningsverket har uppdrag att  
  
 utveckla ett bredare perspektiv på utbildningsverksamheten vad  
  
 avser störning av samhällsviktig verksamhet.  
  
 Räddningsverket egna skolor ligger i Revinge utanför Lund,  
  
 Rosersberg nära Arlanda, Sandö utanför Härnösand, Kramfors och  
  
 Skövde. Utbildningsverksamheten där har genomgått många och  
  
 omfattande förändringar över åren, med en ökande förändringstakt  
  
 under senare tid. En lång rad utredningar har föregått förändringar  
  
 i lagstiftningar och utbildningar. Systemskiften är fortfarande  
  
 under genomförande inom områdena skydd mot olyckor och 
  
 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 96  
  
 samhällets krishantering, samtidigt som också fortsatt avveckling  
  
 pågår efter avslutad civilpliktsutbildning inom det civila försvaret.  
  
 Utbildningsvolymerna mätt i genomförda utbildningsdagar vid  
  
 Räddningsverkets egna skolor har från år 2003 ökat, främst  
  
 beroende på den nya tvååriga grundutbildningen inom skydd mot  
  
 olyckor. Volymerna för övriga utbildningar har sedan år 2000 legat  
  
 på en relativt konstant nivå. Den planerade ökningen av utbildning  
  
 för hantering av störningar i samhällsviktig verksamhet har hittills  
  
 uteblivit. Räddningsverkets utbildningar för civilpliktiga, som  
  
 tidigare genererade stora utbildningsvolymer, upphörde helt under  
  
 år 2005.  
  
 Distansutbildning har blivit ett allt viktigare inslag i flera av  
  
 kurserna. En utveckling inom området pågår, samordnat genom  
  
 Räddningsverkets centrum för risk- och säkerhetsutbildning  
  
 (CRS). Centret inrättades den 1 januari 2003 och genomför utbildningar  
  
 inom skydd mot olyckor, risk och säkerhet.  
  
 Den ekonomiska omsättningen inom CRS har totalt varit i  
  
 storleksordningen 450 miljoner kronor per år varav drygt 20 %  
  
 utgörs av externa intäkter och resten är anslagsfinansierat. Under  
  
 de senaste åren har de båda avgiftsfinansierade verksamheterna  
  
 internationell- och nationell uppdragsutbildningen ökat intäkterna.  
  
 Ökningarna inom dessa områden har dock inte fullt kompenserat  
  
 CRS för de intäktsminskningar som övriga faktorer inneburit.  
  
 CRS har sedan 2002 tvingats till nedskärningar av personal. Även  
  
 lokalytorna har minskat, dock i mindre utsträckning än önskvärt  
  
 till följd av låsningar i hyreskontrakt. De nya elevkategorierna har  
  
 också inneburit att användningen av restaurang och logi minskat  
  
 kraftigt vilket fått till följd att denna verksamhet uppvisar ett stort  
  
 ackumulerat negativt resultat.  
  
 Räddningsverket ser ökade utbildningsbehov inom krisledning.  
  
 En intern utredning2 bedömer att de egna skolorna har  
  
 förutsättningarna att bedriva dagens utbildning på ett bra sätt. De  
  
 har också kapacitet och kompetensbas för att öka utbildningsvolymen.  
  
 Utredningen drar också slutsatserna att:  
  
  Beläggningen på skolornas resurser varierar kraftigt över året,  
  
 och genomsnittligt finns ett underutnyttjande av kapaciteterna.  
  
 Efterfrågan på skolbunden risk- och säkerhetsutbildning  
  
 förväntas bli lägre i framtiden, om inte statsmakterna tar  
  
 särskilda beslut om annat. För skolornas del kan volymerna för  
  
 2 Risk- och säkerhetsutbildningens utveckling, Dnr 500-6056-2005. 
  
 SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 97  
  
 grund- och vidareutbildning komma att minska med ca 20 %,  
  
 jämfört med nuläget.  
  
  Det finns stora behov och ökande efterfrågan på fortbildning  
  
 inom området skydd mot olyckor. Ökningen avser dock främst  
  
 efterfrågan på distansutbildning och stöd för utbildning och  
  
 övning regionalt och lokalt. Fortbildningen bör stödjas med  
  
 anslagsmedel.  
  
  Det finns också stort behov av utbildning för krishanteringsförmåga  
  
 hos kommuner m.fl. Även här gäller att utbildnings-  
  
 och övningsstöd efterfrågas i första hand regionalt och  
  
 lokalt. Om CRS skall kunna bli en efterfrågad aktör på området  
  
 krävs dock tydligare uppdrag och avdelade särskilda resurser  
  
 för bl.a. kompetensuppbyggnad och kursutveckling.  
  
  Framtida utbildningsefterfrågan kräver en ominriktning med  
  
 starkt ökade resurser för att utveckla och genomföra distansutbildning  
  
 och regionalt/lokalt bedriven utbildning.  
  
  Forskning och utveckling behöver öka med starkare koppling  
  
 till utbildningen. Spetskompetens måste utvecklas. En högre  
  
 grad av vetenskaplighet i utbildningen bör eftersträvas genom  
  
 bl.a. ökad samverkan med universitet och högskolor. Akademisering  
  
 av delar av utbildningen bör eftersträvas på sikt.  
  
 Utbildningsorganisationen måste ges resurser och utrymme för  
  
 ökade kontakter inklusive information till och dialog med  
  
 kommunerna och andra avnämare till utbildningen. Den allt mer  
  
 efterfrågestyrda utbildningen kräver stor lyhördhet.  
  
 En samlad bild bör skapas över all risk-, sårbarhets- och  
  
 säkerhetsutbildning i samhället, och sikte bör tas på att utveckla ett  
  
 gemensamt koncept för denna i samverkan med andra utbildningsanordnare.  
  
 Skolorna sköter själva sin nationella och internationella marknadsföring  
  
 av utbildningsprogram, kurser och konferenser. Någon  
  
 samlad och strukturerad marknadsföring har inte gjorts. Ett  
  
 sekretariat för tjänsteexport är emellertid under uppbyggnad.  
  
 Regeringen har i en proposition föreslagit en sammanslagning av  
  
 Statens räddningsverk och Krisberedskapsmyndigheten, bland  
  
 annat för att för att få en operativ ledning av kriser i landet. Ett  
  
 center för test- och övningsverksamhet passar väl in i bilden för att  
  
 stödja den nya myndigheten i stora och komplexa övningar i  
  
 framtiden. 
  
 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 98  
  
 Krisberedskapsmyndigheten  
  
 Krisberedskapsmyndigheten (KBM) är en planläggningsmyndighet  
  
 med uppgift att hantera framtida kriser. Myndigheten löser denna  
  
 uppgift genom omvärldsanalyser och analyser av olika samhällssektorer  
  
 samt genom att leda och stödja utbildning inom  
  
 krisområdet. Samhällets krisberedskap bygger på att kommuner,  
  
 landsting, myndigheter, organisationer och företag tar sitt ansvar  
  
 och samarbetar med varandra. KBM ska ha en helhetssyn och  
  
 stödja de ansvariga – framför allt kommuner och länsstyrelser.  
  
 Dessutom ska KBM tydliggöra de ansvarigas roller samt bygga upp  
  
 och förmedla kunskap. KBM har kontor i Stockholm och Sollefteå.  
  
 I Stockholm finns verksledningen och ledningen för alla enheter  
  
 utom tekniska enheten, som finns i Sollefteå. På KBM arbetar  
  
 185 personer, varav 55 arbetar i Sollefteå.  
  
 Rikspolisstyrelsen  
  
 Vid krissituationer som mordet på Collins, Göteborgskravallerna  
  
 m.fl. händelser har polisens ledningsförmåga ifrågasatts och  
  
 uppfattas av många som otillräcklig. En förbättrad högre ledarskapsutbildning  
  
 och genomförande av större ledningsövningar  
  
 skulle stärka polisen.  
  
 Med den nya terroristlagen ges polisen ytterligare mandat i sin  
  
 myndighetsutövning liksom att den förväntas leda resurser ur  
  
 Försvarsmakten i terroristbekämpning. Kraven på polisens ledningsförmåga  
  
 ökar därmed.  
  
 Ett starkt behov att genomföra krisledningsövningar ihop med  
  
 andra myndigheter finns sannolikt. Polisen har säkert inga egna  
  
 resurser för att planlägga och leda sådana övningar. Att överlåta  
  
 ansvaret för övningarna till Försvarsmakten och även till Försvarshögskolan  
  
 med sina militära lärare kan vara känsligt.  
  
 Den alpina fjällräddningsgruppen är en grupp som är frivilligt  
  
 rekryterad och står under polisens ledning. Den verkar i övre  
  
 Norrlands fjällvärd och har en unik kompetens att uppträda där,  
  
 oavsett om det är till fots, på skidor eller med helikopter. I gruppen  
  
 finns allt från poliser, brandmän, fjällguider och reservofficerare.  
  
 Gruppen är också engagerad i hemvärnet i Kiruna vilket ger den ett  
  
 brett verksamhetsområde. 
  
 SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 99  
  
 Jag har varit i kontakt med länspolismästaren Lee i  
  
 Norrbottens län som i sin tur efterhört med kollegor runt om i  
  
 Sverige om behovet av övningsverksamhet, ledarskapsutbildning  
  
 m.m. som kan utvecklas i norra Sverige.  
  
 Enligt Wright löser Rikspolisstyrelsen de behov som kan finnas  
  
 själva och något stöd från ett center i Arvidsjaur behövs inte.  
  
 Rikspolisstyrelsen har bl.a. en egen träningsanläggning i Sörentorp,  
  
 Ulriksdal (Stockholm).  
  
 Försvarshögskolan (FHS) och Totalförsvarets forskningsinstitut  
  
 (FOI)  
  
 Försvarshögskolan bedriver bland annat utbildning i ledarskap och  
  
 genomför ledningsövningar, såväl för militära som civila studerande.  
  
 En långt gående utveckling har skett i Crisis Management  
  
 Exercises. Undervisningen är i hög grad internationellt inriktad och  
  
 utgår helt från NATO´s planeringsmodell.  
  
 Totalförsvarets forskningsinstitut har 900 forskare. Omsättningen  
  
 uppgår till 1,25 miljarder kronor, där 84 % kommer från  
  
 uppdragsverksamhet. Institutet bedriver bland annat ett antal prov  
  
 och tester inom ramen för sin forskning. För detta ändamål håller  
  
 institutet med egna provanläggningar.  
  
 Enligt FFU:s förslag ska FHS och FOI tillsammans spara  
  
 500 miljoner kronor per år från och med verksamhetsåret 2008. För  
  
 FHS, som troligen ska spara 130 miljoner kronor, innebär det  
  
 sannolikt en omorganisation och en anpassning av antalet anställda,  
  
 vilket i sin tur kan leda till skolan i högre grad än tidigare måste  
  
 köpa tjänster för sin verksamhet. För FOI är det troligt att besparingen  
  
 går ut över uppdragsverksamhet från försvarsmakten i form  
  
 av färre antal forskningsprojekt och kan även drabba stödpersonal  
  
 vid provanläggningar. FOI kommer att öka samarbetet med civila  
  
 forskningsaktörer och kunder. För både FHS och FOI skulle ett  
  
 center kunna medverka.  
  
 Försvarets radioanstalt  
  
 Försvarets radioanstalt omfattas inte av FFU förslag. Däremot får  
  
 anstalten fler uppgifter och ett ökat ansvar till följd av ny  
  
 lagstiftning vid terrorverksamhet. Ett behov kan finnas att utveckla 
  
 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 100  
  
 anstaltens förmåga att agera ihop med andra myndigheter vid  
  
 terrorhot eller terrorsistangrepp. Detta kan göras genom att träna  
  
 personalen i ledning.  
  
 Länsstyrelser  
  
 Länsstyrelserna är en tillsynsmyndighet och har i huvudsak inget  
  
 operativt ansvar i krissituationer utom vid större kärnkraftsolyckor.  
  
 Däremot förväntas de i lägen när flera kommuner eller  
  
 regioner berörs utöva någon form av samordning.  
  
 Fram till nedläggningen av militärdistrikten övades länsstyrelserna  
  
 i sin samordning genom totalförsvarets ledningsövningar som  
  
 återkom med viss regelbundenhet. Ett starkt behov finns att  
  
 fortsätta med någon form av ledningsövningar.  
  
 Socialstyrelsen  
  
 Sjukvården söker i dag platser där man kan iscensätta olika former  
  
 av scenarier. Socialstyrelsen, Akut- och katastrofmedicinskt  
  
 Centrum (AKMC) i Umeå och Försvarsmaktens vinterenhet i  
  
 Arvidsjaur har under flera år samarbetat kring hypotermi3 och även  
  
 utvecklat praktiska kurser inom området. Övningsverksamhet  
  
 knyten till en tågolycka har också genomförts i mars 2006 där  
  
 Inlandsbanan varit övningsplats. Syfte var att under tre dagar öva  
  
 omhändertagande i snö och kyla.  
  
 SIDA och utländska räddningsorgan  
  
 SIDA bedriver hjälpverksamhet i fattiga länder, bland annat i  
  
 Afrika. Om utbildning och övningar i att hantera katastrofer  
  
 utvecklas i de former som ovan beskrivs kan det finnas ett intresse  
  
 att rikta delar av biståndet till kurser och övningar i Sverige för  
  
 befattningshavare från dessa länder i att hantera katastrofer.  
  
 Motsvarande resonemang som för fattiga länder gäller säkert även  
  
 rikare länder. T.ex. torde det finnas ett intresse för länder i  
  
 3 Sänkt kroppstemperatur. Tillräckligt långvarig vistelse i kallt vatten eller kyla bedövar och  
  
 kan slutligen leda till döden. Vid bland annat försvarsmaktens Dykeri och navalmedicinska  
  
 Centrum arbetas med detta område. 
  
 SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 101  
  
 Centraleuropa att skicka folk till övningar i att leda och hantera  
  
 räddningstjänsten vid större översvämningar.  
  
 Luftfartsverket  
  
 Hardy flygplats är viktig för regionens fortsatta utveckling.  
  
 Bedömning: Centret bör utreda en möjlig etablering av utbildnings-  
  
 och övningsverksamhet i Arvidsjaur där flyg- och tågpersonal  
  
 ska kunna öka sin kunskap om överlevnad efter ett haveri eller i  
  
 en nödsituation under vinterklimat.  
  
 Flygpersonal har i dag en begränsad utbildning i att hantera  
  
 situationer efter en nödlandning under vinterförhållanden. Den  
  
 utrustning som finns ombord på flygplanen är också bristfällig.  
  
 Utbildning och övningsverksamhet inom detta område borde  
  
 utvecklas och även anpassas för att motsvarande behov inom  
  
 tågtrafiken. Verksamheten bör vara självfinansierad.  
  
 I Arvidsjaur finns sedan hösten 1999 en grundläggande trafikflygförarutbildning  
  
 på gymnasienivå med upptagning från hela  
  
 landet. Utbildningen har ett specialutformat program och sker i  
  
 samarbete med Scandinavian Aviation Academy.  
  
 Arvidsjaur kommun har även i en skrivelse till Näringsdepartementet  
  
 begärt att en flygledarutbildning ska förläggas till  
  
 orten. 
  
 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 102  
  
 Flyg över Arvidsjaur i norrsken. Foto: Young.  
  
 8.2 Övningsverksamhet inom den kommunala  
  
 räddningstjänsten  
  
 Kommunerna har ett odelat ansvar för räddningstjänsten4 och  
  
 förväntas att enskilt klara de flesta katastrofsituationer. Kraven på  
  
 kommunledningen och räddningsledare i sådana situationer är  
  
 höga. Ledarskapsutbildningen och träningen i att hantera större  
  
 och komplexa situationer behöver utvecklas. För att ha en effektiv  
  
 och väl fungerande räddningstjänst ingår övningsverksamhet som  
  
 ett viktigt arbetsmoment för den kommunala räddningstjänsten.  
  
 Övningsverksamheten omfattar allt från att hantera de tekniska  
  
 hjälpmedlen på ett vant och korrekt sätt till att delta i  
  
 krisledningsövningar med övriga kommunala förvaltningar.  
  
 Den största övningsmängden är dock småskalig och handlar om  
  
 de moment som är tydligt kopplade till utförandet av räddningsinsats  
  
 exempelvis losstagning ur bil eller rökdykning. Övningsplatsen  
  
 är anpassad efter övningsmoment och många kommuner  
  
 har en egen övningsplats eller har samordnat det med ett antal  
  
 grannkommuner  
  
 4 Lagen om skydd mot olycka. Krav på säkerhetssamordnare. 
  
 SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 103  
  
 En ny lag om kommuners och landstings krisberedskap föreslås i  
  
 prop. 2005/06:133 om Samverkan vid kris – för ett säkrare  
  
 samhälle. Den innehåller bland annat krav på kommunala risk- och  
  
 sårbarhetsanalyser och krav på utbildning och övning av anställda  
  
 och förtroendevalda. En utredning, som överlämnats till regeringen  
  
 den 1 mars 2006, föreslår bl.a. att polisens myndighetsuppgifter för  
  
 explosiva varor överförs till kommunerna och att Räddningsverket  
  
 inte längre är primär tillståndsmyndighet för civila brandfarliga  
  
 varor.  
  
 Övning vid en tågolycka, Inlandsbanan i Arvidsjaur. Foto: Young.  
  
 Särskilda krav finns på övningsplatser med avseende på miljökonsekvensbeskrivningar  
  
 etc. Att anlägga en övningsplats kräver  
  
 ett omfattande arbete med att beskriva miljöpåverkan, finna  
  
 tekniska lösningar för att minimera påverkan samt inte minst  
  
 bemöta den argumentation som blivande grannar framför inför  
  
 beslut. Det är därför av särskilt värde att räddningstjänsterna i  
  
 samverkan skapar en resurs för att kunna genomföra övningar på  
  
 ett för miljö så skonsamt sätt som möjligt. Med hänsyn till avstånd  
  
 till övningsplats och andra praktiska hänsyn så torde detta endast  
  
 gälla de mer kvalificerade övningarna. Småskaliga moment- och  
  
 typövningar av enklare karaktär genomförs av kostnadsskäl lokalt.  
  
 Ett exempel där regional samverkan möjligen skulle kunna vara  
  
 framgångsrik är övningar inom CBRN-området (hot och olyckor 
  
 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 104  
  
 med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen) med de  
  
 särskilda förutsättningar som händelse i subarktiska förhållanden  
  
 ställer på såväl räddningstjänst, akutsjukvård samt övriga samverkande  
  
 räddningsenheter. Regeringen ska enligt ovan nämnda  
  
 proposition se över hur nationella resurser som är viktiga för  
  
 krishantering kan samordnas bättre, bland annat inom CBRNområdet.  
  
 Utbildning och övning bör vidareutvecklas och stärkas.  
  
 Det finns fyra företag i Sverige som producerar produkter och  
  
 tjänster inom CBRN-området med tillsammans 40 anställda5. I dag  
  
 är deras kunder enbart militära och civila myndigheter såsom  
  
 Socialstyrelsen, polisen, landstingen och Räddningsverket.  
  
 Bedömning: De kommunala räddningstjänsterna blir inte några  
  
 storkunder till ett center i Arvidsjaur för test och övningsverksamhet.  
  
 Skälen är i huvudsak ekonomiska.  
  
 Kommunerna har inte utrymme för att bedriva sin övningsverksamhet  
  
 på annan ort i någon större skala. Majoriteten av  
  
 övningsverksamheten måste ske på ordinarie arbetstid för att  
  
 budgeten skall hållas.  
  
 Ett centrum kan dessutom bli en konkurrent till både de  
  
 kommunala övningsområden som finns lokalt och Centrum för  
  
 risk och säkerhetsutbildningsskolor (Räddningsverkets skolor), där  
  
 Sandö ligger närmast. Sveriges kommuner och landsting ser svårigheter  
  
 med utrymme på marknaden. Sandö har redan i dag svårt att  
  
 fylla upp vissa kurser.  
  
 Något som dock efterfrågas inom räddningstjänsten, som  
  
 relaterar till den verksamhet som bedrivs i Arvidsjaur, och andra  
  
 platser är möjligheten att halköva med tunga fordon. Det är en  
  
 särskild verksamhet som inte är helt enkel att ordna praktiskt i alla  
  
 kommuner. Möjligen skulle detta kunna skapa ett visst intresse.  
  
 Dock är de regionala/lokala behoven små och därmed också  
  
 underlaget till att driva en verksamhet med vinst.  
  
 Kommunerna kan skriva avtal med privata leverantörer för  
  
 insatser som de inte har särskild kompetens inom. Konsultbranschen  
  
 för förebyggande åtgärder inom t.ex. brand har ökat.  
  
 G4S (tidigare Foster) är Nordens största räddningsföretag. I  
  
 Danmark sköter företaget 80 % av allt operativt räddningsarbete.  
  
 5 Vinnova, Kunskap för säkerhets skull (VP2005: 01, sid. 20). 
  
 SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 105  
  
 Övningar inriktas alltid på att klara av faktiska risker som finns i  
  
 den kommunala omgivningen. Den egna omgivningen är därför  
  
 den bästa övningsmiljön i mångt och mycket. Kustkommunerna  
  
 har sannolikt inte behov av så specialiserad övning mot subarktiska  
  
 förhållanden eftersom klimatet längs kusten skiljer sig avsevärt.  
  
 Däremot kan det finnas klimatologiska erfarenheter att hämta från  
  
 Norra ishavet.  
  
 8.3 Ledarskapsutbildningar, risk management  
  
 Försvarets infrastruktur innehåller en betydande potential för att  
  
 bredda och utveckla övning i krisledning. Det finns ett stort antal  
  
 arrangörer som genomför utbildningar i ledarskap, många på ett  
  
 övergripande plan. Utbildningar med praktiska inslag kopplade till  
  
 operativ ledning av insatser är däremot inte så vanliga. Vinterenheten  
  
 i Arvidsjaur har förmågan att strukturera utbildningar  
  
 anpassade utifrån kundens verksamhetsområden och där simulera  
  
 övningssituationer med realistiska störningar som kan uppstå i det  
  
 verkliga livet.  
  
 Gymnasier med inriktning på räddningstjänst, fritidsledare,  
  
 guider, linjemontörer, pilotutbildningar söker också komplement  
  
 utöver rena fackämnen till sina kursplaner Det kan röra sig om  
  
 organisationsförmåga, ledarskap, materiallära etc. Militären kan ge  
  
 sådan utbildning, träning och övning samt dessutom förlägga,  
  
 utspisa och tillhandahålla ändamålsenlig klädsel om så behövs.  
  
 Förutsättningarna blir därmed likartade för deltagarna och fokus  
  
 kan läggas på individens träning.  
  
 8.4 Den privata säkerhetsbranschen  
  
 Den internationella hotbilden har ökat samhällets behov av skydd.  
  
 Det har medfört att en civil säkerhetsmarknad vuxit fram.  
  
 Säkerhetsindustrin definieras i en studie av Vinnova, Kunskap för  
  
 säkerhet skull (VP2005:01, s. 18 ff.), som den industri som har  
  
 förmågan att tillhandahålla teknologi, produkter och tjänster som  
  
 motverkar antagonistiska hot och skyddar samhället och dess  
  
 medborgare mot antagonistiska handlingar (exklusive oorganiserad  
  
 brottslighet och krigshandlingar). Säkerhetsindustrisektorn kan 
  
 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 106  
  
 indelas i sektorer som har såväl militära som civila kunder och  
  
 består av:  
  
  komplexa system och simulering  
  
  IT-säkerhet  
  
  sensorteknologi  
  
  mobila lösningar  
  
  fysiska transporter  
  
  NBC-teknologi  
  
  vapenteknologi  
  
 Tillväxten är stark i alla säkerhetsområdena. Starkast potential  
  
 återfinns i sektorerna sensorteknologi, komplexa system och ITsäkerhet.  
  
 Med komplexa system avses tjänster inom integrerad  
  
 övervakning, kontrollsystem och simuleringssystem. 19 företag  
  
 med knappt 7 000 anställda har försvaret som viktigaste kund inom  
  
 detta område. IT-säkerhet omfattar skydd av datoriserad  
  
 information, system och tjänster. De största applikationsområdena  
  
 är skydd mot virus, spam och mikrovågsvapen, skydd mot intrång  
  
 samt metoder för riskanalyser och säkerhetsstrategier. Sektorn  
  
 innefattar omkring 200 företag och majoriteten av dem är små.  
  
 Endast 24 av företagen har fler än 20 anställda och tillsammans har  
  
 dessa företag knappt 2 000 anställda. Sensorteknologiföretagen  
  
 producerar produkter och tjänster som upptäcker hot av skilda  
  
 slag. Det kan röra sig om identifiering, screening för upptäckt av  
  
 vapen och farliga substanser, övervakning (t.ex. radar och IR) och  
  
 spårning (t.ex. GPS) av fysiska objekt. Sektorn består av 21 företag  
  
 med runt 2 000 anställda. Mobila säkerhetsapplikationer återfinns  
  
 inom telematik, mobila kommunikationsstationer och mjukvara för  
  
 mobila lösningar. Telematiken används av bl.a. fordonsindustrin  
  
 (spårning av kapade fordon, övervakning av farlig last, men även  
  
 för överföring av testdata vid biltestning). Det finns 56 företag  
  
 inom sektorn och antalet anställda uppgår till 2 400.  
  
 Det finns sju företag med tillsammans 6 600 anställda som  
  
 producerar produkter och tjänster för övervakning och  
  
 transporter. Saab Areosystems är det största där också Kockums  
  
 och Foster ingår. De viktigaste kunderna är svenska och  
  
 utländska militära myndigheter. Den kundkategori som ökar i  
  
 betydelse, men som är liten i dag, är civila myndigheter inom t.ex.  
  
 polis och kustbevakning. 
  
 SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 107  
  
 Produkter och tjänster inom området skydd av samhället och  
  
 dess medborgare mot nukleära, biologiska och kemiska massförstörelsevapen  
  
 utvecklas av fyra företag, samtliga små med som mest  
  
 20 och tillsammans 40 anställda. Applikationer avser motmedel  
  
 som t.ex. vaccin och motgift. I dag är deras kunder enbart militära  
  
 och civila myndigheter.  
  
 Inom vapenteknologisektorn finns sju företag med drygt  
  
 2 000 anställda. De största företagen är fokuserade på militära  
  
 applikationer, men söker efter civila applikationer för sin teknologi.  
  
 Företag som enbart producerar för den civila markanden är få och  
  
 små. Den globala efterfrågan har ökat från luftfartsmyndigheter  
  
 efter terrorattentatet i New York den 11 september 2001.  
  
 8.4.1 Övnings- och utbildningsverksamhet riktad mot  
  
 säkerhetsindustrin  
  
 Bedömning: Inom säkerhetsindustrin sker en stark teknikutveckling  
  
 vilket ökar behovet av kompetens, både i utvecklingsledet  
  
 och hos handhavande personal. Utvecklingen innebär  
  
 också att personalbehovet minskar relativt arbetsinnehållet. För  
  
 den test- och övningsverksamhet som centret ska arbeta med,  
  
 riktad mot civila användare av säkerhetstjänster och -produkter,  
  
 finns en potential men efterfrågan bedöms i dagsläget som  
  
 begränsad.  
  
 Test, utbildnings- och övningsverksamhet där säkerhetsindustrin  
  
 har behov av att testa eller genomföra demonstrationer samt öva  
  
 eller genomföra utbildning med utrustning är i dag starkt kopplad  
  
 till kunder inom militära och civila myndigheter. När det gäller  
  
 civila produkter och tjänster är testverksamhet starkt kopplad till  
  
 tillverkaren, inte köparen som t.ex. kan vara ett bevakningsföretag.  
  
 Den civila säkerhetsmarknaden för produkter är i sammanhanget  
  
 förhållandevis liten – främst larm- och övervakningsutrustningar.  
  
 När det gäller personskydd, bevakningstjänster och värdetransporter  
  
 finns det en betydande och ökande marknad. Utvecklingen  
  
 går mot färre personer med ökad kompetens och mer  
  
 teknik. Efterfrågan av privata säkerhetstjänster och -produkter är  
  
 starkt relaterad till BNP-nivå och BNP-tillväxt i ett land.  
  
 Terrorism, extremistgrupper, missnöjd personal och brottslighet  
  
 kan leda till störningar i företagens verksamhet. Arbete inom visa 
  
 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 108  
  
 högriskländer kräver ibland att företag tillgriper egna skyddsinsatser  
  
 för att trygga säkerheten hos lokalanställda och egen  
  
 personal. Därigenom kan det skapa bättre förutsättningar för att  
  
 bedriva verksamhet i det specifika landet. Till skillnad från traditionella  
  
 personskyddsuppdrag, där skyddspersonalen är informellt  
  
 eller ledigt klädd och det inte är nödvändigt att bär handeldvapen,  
  
 kan skyddspersonalen i en högriskmiljö bära full stridsmundering,  
  
 inklusive automatgevär, handeldvapen, pyroteknik, samt skyddsväst,  
  
 och färdas i bepansrade fordon. För att skydda personalen  
  
 mot extrema hot och påföljande risker som existerar på världens  
  
 farligaste platser, krävs noggrannare förberedelser och utbildning  
  
 för att kunna avvärja och bemöta väpnade angrepp.  
  
 Hos skyddspersonal är den vanligaste kunskapsbrist förmågan  
  
 att effektivt kunna framföra ett fordon under krävande omständigheter.  
  
 I säkerhetsbranschen är ett fordon både ett transportmedel  
  
 och ett vapen. Vid värdetransporter används fordon som i  
  
 vissa fall kan vara bepansrade. För att kunna köra effektivt krävs  
  
 kunskap om fordonets dynamik och kapacitet liksom om vägförhållanden.  
  
 Kurser i effektiv fordonskontroll arrangeras av flera  
  
 företag och bedrivs på några platser i Norrlands inland.  
  
 Personskydd och bevakningstjänst är kärnverksamheter inom  
  
 säkerhetsbranschen. För medarbetarna  i huvudsak väktare  utvecklas  
  
 arbetets innehåll snabbt och det krävs allt mer i form av  
  
 tekniskt kunnande, social kompetens, sjukvård, etik, språkkunskaper  
  
 och en ansvarsfull flexibilitet. Många har redan en yrkesbakgrund  
  
 inom det militära eller polisväsendet. Denna skulle i liten  
  
 omfattning kunna byggas på i Norrlands inland, utifrån de  
  
 specifika kompetenser och unika övningsförhållanden som finns  
  
 där, inför särskilda kunduppdrag. De stor bevakningsföretagen har  
  
 egna utbildningsanläggningar. I vissa fall används polisens skjutbanor,  
  
 bilföretagens testbanor men ytterst sällan militära anläggningar.  
  
 8.4.2 Bevakningsbranschen6  
  
 Branschen består av drygt 280 bevakningsföretag. Det finns  
  
 16 000 godkända väktare, av dessa är 9 000 heltidsanställda och  
  
 övriga deltids- eller s.k. behovsanställda. 1 500 väktare har  
  
 dessutom ordningsvaktsförordnande. 6 500 ordningsvakter är inte  
  
 6 SWEGUARD hemsida. 
  
 SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 109  
  
 anställda av bevakningsföretagen. Bevakningsbolagen utför en rad  
  
 säkerhetsrelaterade tjänster. Dessa kan delas upp i följande  
  
 kategorier:  
  
  Personell bevakning  
  
  Stationär bevakning: väktare finns på kundens arbetsplats  
  
  Ronderande: väktaren gör kontrollronder hos flera kunder  
  
  Larmförmedling  
  
  Utrycknings- och jourtjänst  
  
  Receptionstjänst  
  
  Butikskontroll  
  
  Värdehantering: transport eller bevakning av pengar och värde  
  
 Den svenska bevakningsbranschen omsätter cirka 6,5 miljarder  
  
 kronor. Securitas, som grundades 1934, är världens största  
  
 säkerhetsföretag. I Sverige arbetar cirka 8 600 personer i Securitas  
  
 Sverige. Danska Foster är världens näst största räddnings- och  
  
 säkerhetsföretag och Falck Security Sveriges näst största säkerhetsföretag  
  
 med omkring 5 000 anställda.  
  
 8.4.3 Civil tillgång till militära övnings- och skjutfält  
  
 Försvarsmakten har ansvaret för den all verksamhet som bedrivs  
  
 vid skjut- och övningsfälten. Skjutning med skarp ammunition är  
  
 tillståndspliktiga verksamheter enligt miljöbalken och förordningen  
  
 om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Länsstyrelsen är  
  
 prövningsmyndighet och i tillståndsbesluten för skjutfälten anges  
  
 ramar för och begränsningar i den bullerstörande verksamhetens  
  
 omfattning. En särskild myndighet inom Försvarsmakten, Generalläkaren,  
  
 är tillsynsmyndighet enligt miljöbalken för samtliga  
  
 verksamheter och åtgärder inom försvaret. Naturvårdsverket har  
  
 det centrala ansvaret för tillsynsvägledning.  
  
 Kommunerna har att i översiktsplaneringen ange riktlinjer för  
  
 och ange lämpligheten av ny bebyggelse i anslutning till skjutfält.  
  
 Riktlinjer för bullerstörningar från skjutfält finns angivna av  
  
 regeringen. Boverket har att lämna underlag för tillämpningar av  
  
 riktlinjerna vid planläggning och byggande. Verket har i skriften  
  
 Planera för god ljudmiljö  en första vägledning, Boverket 2000,  
  
 lämnat underlag för tillämpningen av riktlinjer vid planläggning och  
  
 byggande. Fortifikationsverket är den förvaltande myndigheten  
  
 över försvarets anläggningar. Försvarsmaktens miljöprövnings 
  
 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 110  
  
 enhet ombesörjer tillståndsansökningar för försvarsmaktens  
  
 anläggningar.  
  
 Arbetsmiljölagstiftningen ställer krav på arbetsmiljöns utformning  
  
 och på arbetsgivarens åtgärder för att förebygga att arbetstagaren  
  
 utsätts för ohälsa eller olycksfall. Mot bakgrund av  
  
 arbetsmiljölagens krav har Försvarsmaktens olika säkerhetsföreskrifter  
  
 utarbetats. Säkerhetsföreskrifterna består bl.a. Säkerhetsinstruktionen  
  
 för vapen och ammunition m.m. (SäkI), Regler för  
  
 militär sjöfart (RMS) och Regler för militär luftfart (RML).  
  
 Försvarsmakten har också utformat krav på den systemsäkerhetsverksamhet  
  
 som ska genomföras vid utveckling, vidmakthållande  
  
 och avveckling av materielsystem, för att identifiera och förebygga  
  
 riskerna för skador på personal, egendom och miljö. Försvarsmaktens  
  
 säkerhetsföreskrifter syftar även till att skydda tredje  
  
 person från skador och ohälsa på grund av Försvarsmaktens  
  
 verksamhet.  
  
 Ett antal olika författningar ställer också krav på undersökningar/utredningar  
  
 av olyckor. Lagen (1990:712) om undersökning  
  
 av olyckor, Förordningen (1990:717) om undersökning av olyckor  
  
 samt Förordningen (1996:282) med instruktion för Statens haverikommission  
  
 (SHK). Vidare finns föreskrifter om undersökning  
  
 från säkerhetssynpunkt av olyckor och tillbud till olyckor.  
  
 Arbetsmiljölagen ställer också krav på ett systematiskt arbetsmiljöarbete.  
  
 I arbetsmiljöverkets föreskrift om systematiskt arbetsmiljöarbete  
  
 (AFS 2001:1, 6 §) ställs vidare krav på fördelning (delegering)  
  
 av arbetsmiljöuppgifter.  
  
 Vid nyttjande av svenska övnings- och skjutfält ska Försvarsmaktens  
  
 bestämmelser för avspärrning, övervakning, säkerheten i  
  
 luftrummet, ytletning och ammunitionsröjning mm. tillämpas.  
  
 Reglerna framgår i Försvarsmaktens regelverk, bl.a. i SäkI och i  
  
 skjutfältsinstruktionerna för respektive övnings- och skjutfält.  
  
 Särskilda regler finns för samverkan och samråd med rennäring.  
  
 Det kan gälla flyttled genom övningsfältet med åtagande att  
  
 försvarsmakten förbereder flyttning med snöpackning med  
  
 bandfordon, samt omhändertagande av strörenar.  
  
 Verksamhet vid skjut och övningsfält regleras således av ett stort  
  
 antal bestämmelser. Utgångspunkten är att miljöfarlig civil verksamhet  
  
 i första hand inte ska tillåtas, men beroende på angelägenhetsgraden  
  
 kan en ny miljöprövning bli aktuell. Civil terrängkörning  
  
 skall t.ex. miljöprövas av i första hand Generalläkaren.  
  
 Högkvarterets har också policy och riktlinjer avseende tillfällig 
  
 SOU 2006:62 Civil utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 111  
  
 utlåning av övnings- och skjutfält till försvarsmaktsextern verksamhet  
  
 samt vissa frivilligorganisationer för bedrivande av motorfordonsverksamhet.  
  
 Det finns också informationskrav från  
  
 Högkvarteret, juridiska staben: Juridisk orientering Nr 3 2003.  
  
 Ytterligare bestämmelser finns i Miljöbalken, Försvarsmaktens  
  
 stöd till civil verksamhet (FFS 2002:7), Säkerhetsskyddslagen  
  
 (1996:627), som bl.a. reglerar avspärrning av skjutfältsområden och  
  
 Skjutfältsinstruktioner.  
  
 Dagens miljötillstånd reglerar den militära verksamheten och  
  
 inte civil verksamhet. I vissa fall kan tillfälliga avsteg beviljas av  
  
 Generalläkaren som är tillsynsmyndighet.  
  
 Förslag: Förordningen om försvarsmaktens stöd till statliga  
  
 myndigheter, kommuner, landsting och enskilda (2002:273) samt  
  
 Säkerhetsskyddslagens(1996:627) bestämmelser avseende avspärrning  
  
 av skjutfältsområden behöver omarbetas så att de inkluderar  
  
 och medger ökad civil verksamhet på militära övnings- och  
  
 skjutfält.  
  
 Om civil verksamhet skall bedrivas vid övnings- och skjutfält  
  
 behöver ovanstående regelverk ses över. Det gäller främst  
  
 förordningen om försvarsmaktens stöd till statliga myndigheter,  
  
 kommuner, landsting och enskilda (SFS 2002:273). Nuvarande  
  
 skrivning medger i princip endast stöd till civil verksamhet som är  
  
 av samhällsintresse. Enskilda nyttjare som t.ex. vill genomföra  
  
 verksamhet kopplad till upplevelseturism, livespel, terrängkörning  
  
 m.m. får inte göra detta på övnings- och skjutfält under nuvarande  
  
 regelverk.  
  
 Skyddslagens bestämmelser om avspärrning av skjutfältsområden  
  
 medger endast avspärrning när skjutning/sprängning  
  
 pågår enligt varningsmeddelanden. Om skjutfältet skall stängas för  
  
 t.ex. civila biltester måste också skyddslagen omarbetas. Skyddslagens  
  
 bestämmelser avseende avspärrning föreslås bli omarbetade  
  
 så att även civil verksamhet som kan vara farlig för tredje man  
  
 inkluderas. 
  
 113  
  
 9 Militär utbildning, träning och  
  
 övningsverksamhet  
  
 Korsås föreslog 2003 i sin utredning att regeringen skulle tillsätta  
  
 en ny utredning för att klarlägga huvudmannaskap och organisation  
  
 för militär test- och övningsverksamhet, vilka säkerhets- och  
  
 förvarspolitiska skäl som talar för respektive emot en satsning på  
  
 internationell övningsverksamhet och därmed vilka nationer som är  
  
 välkomna att öva och testa på svensk mark och luftrum, samt  
  
 vilken bestyckning dessa länder får ta med sig till Sverige.  
  
 Foto: Young.  
  
 Sverige har allt att vinna på att tillåta en utökad utländsk militär  
  
 test- och övningsverksamhet i Sverige. Guerrero är i sin  
  
 utredning övertygad om att både Norrland och det svenska  
  
 försvaret skulle tjäna på en sådan utveckling. Han är dessutom  
  
 övertygad om att det finns ett stort internationellt intresse för att 
  
 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 114  
  
 komma till Sverige och öva och utbilda militär trupp och testa  
  
 materiel. Som skäl anförs klimatet, geografin, den ringa befolkningstätheten  
  
 och att de militära resurserna i norra Sverige skapar  
  
 delvis unika förutsättningar för detta. I västra Europa råder stor  
  
 brist på flygövningsområden över land och det finns en efterfrågan  
  
 ute i Europa att utbilda trupp i stränga vinterförhållanden enligt  
  
 Leifland. Mycket talar för att den europeiska militärens övningar i  
  
 framtiden koncentreras kring ett par större övningsområden. Om  
  
 Norrland kan etablerar sig som ett av dessa ökar chanserna för att  
  
 verksamheten hamnar just där.  
  
 Det är i dag möjligt för utländsk militär att genomföra övningar  
  
 tillsammans med svensk militär och med stöd av berörda myndigheter  
  
 på svenska fält. Andra nationers försvarsmakter och vapentillverkare  
  
 kan även utföra testverksamhet i Sverige på kommersiella  
  
 villkor – enligt de befogenheter och särskilda uppdrag som  
  
 Försvarets materielverk har fått.  
  
 Det kan röra sig om att samöva och validera förmågor för  
  
 multinationella Battle Groups, flygdivisioner (810 stridsflygplan)  
  
 i duellstrid, lågflygning, mörkerflygning, bombfällning och robotskjutningar,  
  
 mekaniserade bataljoner och marinkårsbataljoner i  
  
 skarpskjutningsmoment, manöverträning, uppträdande under  
  
 vinterförhållanden mm, bas- och underhållsbataljoner i försörjning  
  
 av förband i ödemarksterräng, jägarbataljoner i att uppträda under  
  
 subarktiska förhållanden, fartygsförband i skarpa bekämpningsmoment  
  
 av mål i land, robotskjutningar m.m.  
  
 Vidare finns det sannolikt ett intresse att delta i större operationer  
  
 som sträcker sig över större ytor, varvid strategiska och  
  
 operativa förflyttningar kan övas liksom manövrering av förband på  
  
 fältmässiga avstånd. Hela området från Narvik till Luleå är bra för  
  
 detta ändamål med sina kommunikationer i form av hamnar,  
  
 flygplatser och järnvägar samt med tillgång till milsvida övningsområden,  
  
 även utanför övnings- och skjutfälten.  
  
 Listan över länder som har visat intresse eller redan övat här är  
  
 lång. Vid en grov bedömning kan det röra sig om de nordiska  
  
 länderna, de baltiska staterna, Tyskland, Holland, Belgien, Frankrike,  
  
 Schweiz, Polen, Tjeckien, Ungern, Österrike, Italien, Spanien,  
  
 Portugal och Storbritannien.  
  
 Exempel på verksamhet som bedrivs i Norrland i dag av  
  
 utländska industrier och motsvarigheter till svenska FMV är provningar  
  
 och försök med försvarsmateriel genom avtal med FMV 
  
 SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 115  
  
 samt av utländska förband i samverkan med svensk militär  
  
 dessutom;  
  
  Förtroendeskjutningar  
  
  Divisionsutbyte (bilateralt)  
  
  Basväxlingar  
  
  Multinationella övningar  
  
  Funktionsövningar  
  
  Logistikövningar  
  
 I Norrland finns även civil infrastruktur som går att använda i olika  
  
 militära övningssammanhang. Omlastningsstationen i Gällivare  
  
 som ersätts 2007 har lyfts fram som ett exempel. Stationen skulle  
  
 kunna användas för att genomföra militära logistikövningar omfattande  
  
 omlastning av tung utrustning mellan järnväg och vägtransporter.  
  
 9.1 Utredningen Snö mörker och kyla  
  
 Den 11 december 2003 fick Guerrero i uppdrag att utreda  
  
 förutsättningar och möjligheter för utländsk militär test- och  
  
 övningsverksamhet på svenskt territorium. Han skulle särskilt  
  
 belysa de säkerhetspolitiska, försvarspolitiska och sysselsättningspolitiska  
  
 möjligheterna och konsekvenserna. I uppdraget ingick  
  
 även att studera de miljömässiga konsekvenserna.  
  
 Leifland konstaterade att den svenska säkerhetspolitiska linjen  
  
 inte lägger några hinder i vägen för en sådan utveckling. Byrd och  
  
 övningsverksamheten har inget att göra med att ge eller ta  
  
 försvarsgarantier. Verksamheten är väl förenlig med den svenska  
  
 säkerhetspolitiska linjen och gagnar våra intressen. Detta gäller  
  
 t.ex. försvarspolitiken där det finns ett tydligt behov av mer  
  
 samövningar med utländska förband för att klara av de allt ökande  
  
 internationella uppgifterna. Svenska förbands förmåga att verka  
  
 tillsammans med andra länder, liksom att rent tekniskt koppla ihop  
  
 olika system är av grundläggande betydelse för effektiviteten och  
  
 säkerheten vid internationella operationer. Härutöver konstaterades  
  
 att test- och övningsverksamheten dessutom är en tjänst som  
  
 vi kan sälja. Även när det inte rör sig om samövning med det  
  
 svenska försvaret kommer verksamheten att ske under svensk  
  
 kontroll. 
  
 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 116  
  
 En annan positiv effekt är enligt Anderson att en utveckling av  
  
 verksamheten kommer att inverka fördelaktigt på sysselsättningen.  
  
 Men det är omöjligt att kvantifiera effekten, inte minst för att den  
  
 militära verksamheten skiljer sig kraftigt från annan testverksamhet.  
  
 Det är inte en naturlig marknad utan i grunden en politiskt  
  
 styrd verksamhet.  
  
 De miljömässiga konsekvenserna varierar från fall till fall  
  
 beroende på vilken typ av verksamhet som kommer att genomföras.  
  
 Det finns i dag miljötillstånd för militär verksamhet som inte  
  
 används fullt ut. Dessa tillstånd ger i vissa fall gott om utrymme för  
  
 ökad internationell militär test- och övningsverksamhet i Sverige. I  
  
 andra fall är ramarna snävare, varför man får titta på varje enskilt  
  
 fall för att kunna bedöma miljökonsekvenserna.  
  
 Tillståndsgivningen för militär test- och övningsverksamhet i  
  
 Försvarsmaktens regi kan enligt Anderson lämpligen följa de  
  
 kriterier som gäller för export av krigsmateriel. Han menar också  
  
 att FMV:s verksamhet på området kan utvecklas inom ramen för  
  
 existerande rutiner och regelverk.  
  
 9.2 Nordic Battle Group  
  
 Inom EU har beslutats att bilda 13 snabbinsatsstyrkor (Battle  
  
 Groups). En möjlighet att öva dessa styrkor i norra Sverige  
  
 förutsågs. Vår nya försvarsstrategi innebär bland annat att en  
  
 betydligt större del av försvarsanslaget går till internationella  
  
 insatser. Under första halvåret 2008 kommer Sverige att ha det  
  
 operativa ansvaret för snabbinsatsstyrkan Nordic Battle Group  
  
 (NBG). Det är en enhet med 2 000 man där Sverige har huvudansvar  
  
 och Norge bidrar med 150 man, Finland med 200 man och  
  
 Estland med 50 man. Kontraktstiden är tre år. 10 dagar efter ett  
  
 politiskt beslut ska styrkan kunna vara på plats i missionsområdet.  
  
 Internationella insatser är också en växande fråga för materielförsörjningens  
  
 utformning.  
  
 EU har för närvarande ingen planering för övningar med Battle  
  
 Groups. Det är inte uteslutet att samarbetet mellan EU och NATO  
  
 utvecklas på ett sådant sätt att de övningsbehov EU har för dessa  
  
 insatsstyrkor kan tillgodoses genom NATO´s övningsverksamhet.  
  
 Bilateral och multilateral övningsverksamhet förekommer i viss  
  
 utsträckning. För Sveriges del genomförs denna övningsverksamhet  
  
 främst med länder i östersjöregionen. Det finns skäl att 
  
 SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 117  
  
 anta att denna övningsverksamhet kommer att utvecklas mot  
  
 bakgrund av Nordic Battle Group (NBG). För att uppöva NBG  
  
 duglighet torde ett antal återkommande övningar komma att  
  
 genomföras med deltagande från de länder som bidrar med trupp.  
  
 9.3 Skjut- och övningsfält  
  
 Tillgängliga militära övningsanläggningar utnyttjas i dag relativt  
  
 begränsat. Beläggningen på enstaka övningsfält är på årsbasis under  
  
 10 %. Försvarsmakten har i dag ca 100 övnings och skjutfält samt  
  
 övningsområden och ska lägga ned ca 30 av dem under de närmaste  
  
 åren. Ytterligare ett10-tal kan därefter komma att beröras. Den  
  
 plan som är lagd är dock inte definitiv utan sägs vara ett startläge  
  
 för en långsiktig utveckling av de områden som ska vara kvar.  
  
 Principen är att utveckla fält vid kvarvarande förband och att  
  
 avveckla fält vid de förband som försvinner. Östersund och  
  
 Gotland blir t.ex. av med nästan allt. Fält för "Battle Groups" och  
  
 försvarsgemensamma övningar ägnas särskild uppmärksamhet. I  
  
 vissa fall lämnas byggnader medan marken behålls eftersom  
  
 försvaret vill ha en handlingsfrihet och miljökrav gör det mycket  
  
 svårt att skapa nya fält. Trots detta bedömer Försvarsmakten att en  
  
 viss överkapacitet kommer att finnas även framöver. I bilaga 5 finns  
  
 en redogörelse av skjut- och övningsfält i Norrland. Se även  
  
 utredningen Robertson, mörker och kyla, SOU 2004:77, s. 125 ff.  
  
 Planeringen för övningsverksamheten på respektive fält bör  
  
 göras med minst två års framförhållning så att inte Försvarsmaktens  
  
 grundutbildning och utbildning av insatsförband  
  
 äventyras. Försvarsmakten måste således äga företräde till sina  
  
 övnings- och skjutfält. Övriga intressenters verksamhet inryms  
  
 därefter på det utrymme som återstår enligt miljötillståndet för  
  
 respektive övnings- och skjutfält.  
  
 Ingen av de berörda aktörerna, där Försvarsmakten är den  
  
 största, som enskilt har kapacitet och kompetens, är i dag beredda  
  
 att ta det ansvar för och bidra med de resurser som krävs för en  
  
 övergripande samordning av övningsverksamheten om inte särskilt  
  
 uppdrag och resurser för detta erhålls. 
  
 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 118  
  
 9.4 Luftrummet Norrland  
  
 Moderna flygsystem är i allt högre grad beroende av stora övningsområden  
  
 fria från civil flygtrafik för att genomföra utbildnings och  
  
 systemövningar. Större luftförsvarsövningar kräver pga. ett  
  
 större antal deltagande förband och flera flygbaser mm oftast ett  
  
 övningsutrymme som blockerar den civila flygverksamheten  
  
 delar av dygnet (av flygsäkerhetsskäl). I norrlands inland kan  
  
 övningar genomföras utan långvarig störning alternativt blockering  
  
 av den civila luftfarten.  
  
 I Norrland finns goda förutsättningar att genomföra taktiska  
  
 lågflygövningar med små störningar på civila samhället. Befolkningskoncentrationen  
  
 till ett fåtal tätorter inom de normalt  
  
 utnyttjade övningsområdena underlättar väsentligt övningsplaneringen  
  
 så att bullerstörningar kan reduceras. Generellt förläggs ofta  
  
 flygövningstiden till dagtid/förlängd dagtid av bullerhänsyn. Behov  
  
 finns dock att genomföra flygningar under mörker vilket i  
  
 Norrland kan göras på dagtid under delar av vinterhalvåret.  
  
 De norrländska flygövningsområdena erbjuder tillsammans med  
  
 North European Aerospace Test range (NEAT) goda övningsmöjligheter  
  
 vilka ger betydelsefulla bidrag till såväl flygstridskrafternas  
  
 nationella som internationella förmåga. Inom detta  
  
 område äger Sverige en resurs som är starkt efterfrågad även  
  
 internationellt. Flygövningsområdet är unikt till storlek över land i  
  
 Europa och ger utmärkta förutsättningar att genomföra kvalificerade  
  
 flygövningar.  
  
 Flygövningsområdet bör också ses ur ett nordiskt perspektiv, i  
  
 det sammanhanget skall även flygövningsområdena i norra Finland  
  
 och Norge tas i beaktande. F 21 genomförde under 2004 flygövningar  
  
 under divisionsutbytet med Rovaniemi i ett gemensamt  
  
 flygövningsområde i norra Sverige och Finland. Detta enorma  
  
 flygövningsområde, som kan komma att användas för framtida  
  
 internationella flygövningar, kan vara ett bidrag till internationella  
  
 säkerheten genom att de nordiska länderna upplåter flygövningsområden  
  
 och därigenom möjliggör för andra nationer att bedriva  
  
 rationella och kostnadseffektiva flygövningar. I bilaga 6 finns en  
  
 redogörelse av flygfält i norra Norrland. I Canada finns en stor  
  
 flygbas från andra världskriget, Juarez, vid vilken flera av  
  
 Europas flygvapen regelbundet utbildar och certifierar sina  
  
 flygförband. 
  
 SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 119  
  
 Flygövningar utanför påverkansområde vid flottiljflygplatser  
  
 utgör inte tillståndspliktig verksamhet. För denna typ av verksamhet  
  
 gäller hänsynsreglerna enligt Miljöbalkens 2 kap. Följande  
  
 generella inskränkningar måste övervägas inför varje begäran om  
  
 tillträde till flygövningsområde Norrland:  
  
  hänsyn till rennäringen,  
  
  hänsyn till turistnäringen,  
  
  hänsyn till boende i området,  
  
  regler för nationalparker och naturreservat,  
  
  naturvårdsverkets (och EU) ambitioner att skapa och bibehålla  
  
 tysta områden.  
  
 9.5 Metod för planering och genomförande av  
  
 övningsverksamhet  
  
 Försvarsmakten är den största aktören och den myndighet som har  
  
 störst erfarenhet från planering och genomförande av övningsverksamhet.  
  
 Sverige deltar varje år i ett 50-tal internationella  
  
 övningar av olika omfattning. Varje övning med internationellt  
  
 deltagande förutsätter regeringsbeslut.  
  
 Vid bilateral övningsverksamhet och utländsk övningsverksamhet  
  
 i Sverige är det vanligt med ett gemensamt planeringsteam.  
  
 Den internationella militära övningsverksamheten är till stor del  
  
 uppbyggd kring organisationerna NATO och EU. Strävan är i båda  
  
 fallen att bygga upp förmågor som svarar mot de utmaningar och  
  
 påfrestningar aktuella nationer kan komma att ställas inför. EU och  
  
 NATO har emellertid antagit olika förhållningssätt till övningsverksamheten.  
  
 Som framgår nedan av processbeskrivningar och  
  
 beskrivningar av regelverk m.m. är multinationell militär övningsverksamhet  
  
 i stor utsträckning uppbyggt kring samarbete inom  
  
 unioner, allianser eller andra mellanstatliga överenskommelser.  
  
 Utländska militära styrkor på ett lands territorium har betydande  
  
 politisk optik inbyggd, vilket styrks av att beslut om att medge  
  
 detta är på regeringsnivå.  
  
 NATO är den organisation som har verkat under längst tid med  
  
 multinationell övningsverksamhet och har på många sätt bildat  
  
 mönster för hur planeringsprocessen utformats. Den planeringsmodell  
  
 som används i NATO är tämligen vedertagen.  
  
 NATO har alltsedan alliansen bildades genomfört gemensamma  
  
 övningar. Inledningsvis genomfördes dessa endast med deltagande 
  
 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 120  
  
 av medlemsländernas militära styrkor. När samarbetet i PfP1  
  
 startade 1994 utvidgades deltagandet till att omfatta också de  
  
 länder som anslutit sig till samarbetet i PfP. Denna utveckling  
  
 innebar att de övergripande målsättningarna för övningsverksamheten  
  
 delvis förändrades. För att från början enbart ha handlat om  
  
 att öva det kollektiva försvaret av alliansens geografiska område  
  
 kom det till ytterligare ett antal övergripande målsättningar. Dels  
  
 blev övningsverksamheten en förtroendeskapande åtgärd, inte  
  
 minst i Östersjö-området, dels en förberedelse för partnerländerna  
  
 att förbättra sin förmåga att delta i fredsfrämjande insatser under  
  
 NATO:s ledning och slutligen att förbereda de länder som strävade  
  
 efter att bli medlemmar i NATO.  
  
 Inom EU togs i samband med att den militära kapaciteten  
  
 utvecklades principbeslutet att EU inte skulle genomföra övningsverksamhet  
  
 med förbandsenheter utan endast genomföra krishanteringsövningar.  
  
 Dessa övningar engagerar EU-strukturen och dess  
  
 internationella samverkansparter samt medlemsländernas huvudstäder,  
  
 dvs. deras regeringskanslier och högkvarter.  
  
 De båda organisationerna har på detta sätt blivit ömsesidigt  
  
 beroende. De militära förband som utnyttjas, oavsett om det är en  
  
 EU-ledd eller en NATO-ledd operation är för de europeiska  
  
 länderna som är medlemmar i båda organisationerna de samma.  
  
 Inget land har dubbel uppsättning styrkor för att fullfölja sina  
  
 åtaganden i resp. organisation. EU är beroende av den övningsverksamhet  
  
 som bedrivs inom NATO, särskilt de länder som är  
  
 medlemmar i EU men inte i NATO. Sverige har under de senaste  
  
 åren efterlyst mer komplexa och krävande övningar inom ramen  
  
 för PfP för att tillgodose vårt behov.  
  
 NATO har kategoriindelat den militära övningsverksamheten  
  
 enligt följande nomenklatur, vilken även används i EU:  
  
  Live Exercise with troops (LIVEX)2  
  
  Commando Post Exercise. (CPX)3  
  
  Computer assisted Exercise (CAX)4  
  
  Exercise Study  
  
  Concept Development and Experimentation (CDE) exercises  
  
 1 Partnership for Peace.  
  
 2 Motsvarar förbandsövning.  
  
 3 Motsvarar stabstjänstövning.  
  
 4 Motsvarar datorstödd/simulerad övning. 
  
 SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 121  
  
 Gemensamt för båda organisationerna är också att det grundläggande  
  
 ansvaret för att de förband som skickas ut i missionsområdena  
  
 med ändamålsenlig träning är den avsändande nationens.  
  
 Bland övriga relevanta organisationer genomförs inte militär  
  
 övningsverksamhet för att utveckla förmågor till krishantering.  
  
 Både EU och NATO genomför Crisis Management Exercises.  
  
 Denna typ av övningar syftar till att öva krishanteringsprocedurer  
  
 och beslutsprocesser i de högre ledningsnivåerna. Övningarna  
  
 engagerar resp. organisationers ledningsstrukturer och huvudstäderna  
  
 i medlemsländerna. I huvudstäderna är det främst  
  
 regeringskanslier, militära högkvarter och andra statliga organ som  
  
 har uppgifter inom krishanteringsområdet.  
  
 9.6 Center of Excellence, Cold weather operations,  
  
 Stavanger i Norge  
  
 Av tradition har stora NATO-övningar genomförts i norra Norge  
  
 under senvintern. Från början var deltagandet NATO-länder stort,  
  
 bl.a. från USA och Storbritannien, men har reducerats i hög grad  
  
 efter Sovjetunionens upplösning. I stället har övningarna ändrat  
  
 karaktär och utgått från fredsfrämjande uppgifter med FN-mandat.  
  
 Det har lett till att Sverige under de tre senaste åren deltagit med  
  
 såväl flyg- som markstridsförband5. Bland annat har det rört sig om  
  
 SWAFRAP, jägarförband och mekaniserade bataljoner.  
  
 Utredningen har besökt den med NATO samlokaliserade norska  
  
 operativa insatsledningen i Stavanger6. Avsikten med besöket var  
  
 att ta del av de erfarenheter som byggts upp avseende internationell  
  
 militär övningsverksamhet. Utredningen har också som observatörer  
  
 i mitten av mars 2006 följt den stora övningen Cold Response  
  
 i Narvik som genomfördes med 10 000 man från olika länder, varav  
  
 2 000 svenskar. I samband med Cold Response övade 3 000 brittiska  
  
 soldater i området under tre månader.  
  
 I Stavanger har inom ramen för NJHQ ett Center of Excellence  
  
 byggts upp för Cold Weather Operations. Det startades i  
  
 augusti 2005 och är ett av totalt femton center inom NATO med  
  
 olika specialiseringar. Turkiet har t.ex. byggt ett center som  
  
 specialiserat sig på Antiterror Operations, Tyskland på Joint Air  
  
 Cover och Partnership för Peace, USA på Combined Joint  
  
 5 Joint Winter 2003, Thomas 2004, Cold Response 2005.  
  
 6 National Joint Operational Headquarters in Stavanger. 
  
 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 122  
  
 Operations at Sea, Nederländerna på sjöminor och Estland om  
  
 tillbud inom cyberspace.  
  
 Det norska centret drivs i dag som en interimsorganisation  
  
 under två år inom NJHQ, J7 (planeringsfunktion för försvarsmaktsgemensamma  
  
 övningar), varefter en utvärdering ska ske, med  
  
 en stab på fyra personer, en från vardera vapenslaget mark, luft och  
  
 sjö med majors grad och en överstelöjtnant som chef. Deras  
  
 placering är 5-årig. I dagsläget var organisationen bemannad med  
  
 tyngdpunkt på mark och förstärkt med ytterligare en person.  
  
 Önskemål finns om en förstärkning med åtta personer. I praktiken  
  
 fungerar centret som en nätverksorganisation och köper in de  
  
 kompetenser och annat som behövs för att driva verksamheten.  
  
 Centret finansieras genom ett anslag på 60 miljoner norska kronor  
  
 per år. Som jämförelse kan nämnas att det turkiska centret har en  
  
 egen organisation på 100 personer.  
  
 Verksamheten omfattar tre delar -utbildning, träning och övning  
  
 samt stödfunktioner avseende återföring/analys, utveckling av  
  
 koncept och experiment samt tillhandahållande av instruktörer. Till  
  
 centret har det knutits två träningscenter, ett i södra och det andra i  
  
 norra Norge. Centret disponerade därutöver 10 andra militära fält  
  
 och anläggningar för övnings- och träningsändamål med 34 personer  
  
 och en Liason Officer knutna till uppgiften. Dessa utför det  
  
 operativa arbetet medan centrets arbete är mer taktiskt och även  
  
 utgör stöd till regeringen vid utarbetande av avtal med främmande  
  
 länder (s.k. Memorandum of Understanding, MOU). Detta bryts  
  
 därefter ner i mer detaljerade avtal av Centret.  
  
 Antalet internationella övningar ökar i Norge. Efterfrågan ligger  
  
 på framför allt träning och övning, inte så mycket på utbildning  
  
 som ofta kan ske nationellt. Efterfrågan varierar betydligt. Som  
  
 konkurrensfördelar nämns kallt väder, fjällterräng och bergslandskap.  
  
 När andra NATO-länder övar i Norge är kutymen att inte ta  
  
 betalt för användning av fält och anläggningar men väl för de  
  
 merkostnader som uppstår. NATO har försökt, men inte lyckats,  
  
 skapa en enhetlig prissättningsmodell. I förhållande till Sverige har  
  
 NATO-länder sig emellan en konkurrensfördel när de övar i  
  
 varandras länder jämfört med den svenska försvarsmakten som  
  
 alltid betalar hyra till Fortifikationsverket för sina fält och fasta  
  
 anläggningar oberoende av beläggning.  
  
 Värdlandets support i samband med internationella övningar  
  
 omfattar vanligtvis logistik samt finansiell och juridisk uppföljning. 
  
 SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 123  
  
 Genom logistiskt stöd möjliggörs materielförsörjning, livsmedel  
  
 och annan service som skulle kräva betydande transportkapacitet  
  
 och planering från hemlandet. Skillnader finns avseende momsregler  
  
 där NATO-länder som övar hos varandra är momsbefriade  
  
 vid inköp av t.ex. drivmedel, mat etc. om det är frågan om NATOövningar  
  
 (inte bilaterala övningar). Länderna har vanligtvis  
  
 NATO-standard på sin utrustning och kan därför hyra viss  
  
 utrustning på plats. Endast USA har förhandslagring av utrustning  
  
 i Norge. För mindre övningar finns en pool med överskottsmaterial  
  
 som går att hyra ifrån.  
  
 Tillkomsten av centret motiveras genom att internationella  
  
 övningar kan genomföras effektivare och mer kostnadseffektivt  
  
 genom en nationell samordning. I Norge har minskningen av  
  
 försvarsanslagen medfört att många mindre skjut- och övningsfält  
  
 avvecklats, medan de större behållits. Till skillnad från Sverige sker  
  
 övningar i stor utsträckning på mark som rekvireras av bönder och  
  
 skogsägare. Övningar som genomförs i civil infrastruktur har både  
  
 ett mervärde och nackdelar. Markskador betalas normalt till 75 %  
  
 av besökande nation och 25 % av värdlandet. Vägskador betalas  
  
 fullt ut av gästen.  
  
 Förläggning av internationella övningar sker även utifrån  
  
 regionalpolitiska hänsynstaganden, särskilt i Nordnorge. En stor  
  
 övning genererar betydande omsättning i den lokala ekonomin. I  
  
 fjol beräknades verksamheten skapa ca 300 000 gästnätter och  
  
 200 miljoner norska kronor direkt via lokala inköp av proviant,  
  
 transporter, logi m.m. som förmedlades via norska försvaret.  
  
 Därtill kommer andra ekonomiska effekter på lokalsamhällen där  
  
 övningarna genomförs.  
  
 Arbetsprocessen vid genomförande av övningar  
  
 Kortfattat kan planeringsprocessen indelas i fem steg. Varje steg  
  
 tillhör en speciell nivå och värdlandet uppmanas att så tidigt som  
  
 möjligt utveckla en generisk plan för övningen – en så kallad  
  
 Contingency Operations Plans (COPs). I ett första strategiskt  
  
 steg utvecklas ett Memorandum of Understanding (MOU) som  
  
 ingås mellan de i övningen ingående länderna. Ledtiden från  
  
 MOU:ns undertecknande till genomförande av övningen brukar  
  
 ligga på 12 år. Den är mer eller mindre standardiserad och  
  
 anpassas utifrån övningarnas karaktär och lokalisering. Efter 
  
 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 124  
  
 MOU:n utvecklas den operationella planen i två steg genom  
  
 framtagande av Concept of Requirements, COR (s), och Tactical  
  
 Arrangement, TA. Reid och MOU anger ramen för övningen. En  
  
 Main Planning Conference genomförs därefter, ca 89 månader  
  
 före övningens genomförande. Den taktiska nivån omfattar stegen  
  
 Statement of Requirements SOR (s) och Joint Implementation  
  
 Arrangements, JIA (s). Centret skriver Reid och ett förslag/utkast  
  
 av MOU:n till departementet.  
  
 Om en övning innehåller flera försvarsgrenars stridskrafter, t.ex.  
  
 sjö-luft-mark krävs mer tid för planering och utarbetande av avtal.  
  
 Cold Response-övningen hade en ledtid på endast 12 månader från  
  
 utarbetandet av Initial Planning Conference (IPC), men det fanns  
  
 då sedan tidigare erfarenheter från övningsområdet.  
  
 Under den första planeringsfasen finns en Host Nation Steering  
  
 Committee. Under själva övningen arbetar en Host Nation  
  
 Support Coordination Cell och Financial teams som hanterar  
  
 budget och kostnadsfördelning mellan deltagande länder. Därutöver  
  
 finns en miljöcell som tar emot skaderapportering och  
  
 övervakar att miljöbestämmelserna uppfylls. Se även bilaga 4.  
  
 9.7 Regelverk  
  
 Vid Sveriges deltagande i multinationella övningar och värdskap för  
  
 multinationella övningar är det främst följande lagar och förordningar  
  
 m.m. som är styrande för verksamheten.  
  
  Lag (1974:613) om handläggning av vissa regeringsärenden  
  
  Lag (1966:374) om Sveriges sjöterritorium  
  
  Tillträdesförordning (1992:118)  
  
  Förordning (1979:969) om restriktioner för luftfart inom vissa  
  
 områden  
  
  Säkerhetsskyddslag (1996:627)  
  
  Säkerhetsskyddsförordning (1996:633)  
  
  Vapenlag (1996:67)  
  
  Vapenförordning (1996:70)  
  
  Lag (1998:397) om strategiska produkter  
  
  Miljöbalken  
  
  Regleringsbrev  
  
  Myndigheters föreskrifter 
  
 SOU 2006:62 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet  
  
 125  
  
 När främmande stats militära avdelning eller enskilda vapenplattformar  
  
 skall genomföra övningsverksamhet i Sverige är det  
  
 regeringen som meddelar tillstånd för detta. Regeringen får besluta  
  
 att Vapenlagen (1996:67) inte skall gälla skjutvapen eller ammunition  
  
 som innehas av en främmande stats militära styrka vid besök  
  
 i Sverige. Den som producerar, bereder, för in, för ut eller  
  
 exporterar strategiska produkter skall lämna deklaration om detta  
  
 till Inspektionen för strategiska produkter.  
  
 9.8 Avtal om genomförande av övningsverksamhet  
  
 Att enbart ange att utländsk övningsverksamhet ska genomföras  
  
 under Försvarsmaktens ledning är inte tillräckligt. Om den  
  
 utländska verksamheten genomförs under Försvarsmaktens ledning  
  
 kommer överbefälhavaren att ha ansvaret för verksamheten enligt  
  
 arbetsmiljölagstiftningen. Att utöva detta ansvar kan vara svårt, då  
  
 verksamheten på lägre nivå kan innehålla delmoment och utrustning  
  
 som saknar relevanta svenska föreskrifter. Att reglerna för  
  
 skydd av tredje person, avspärrning och övervakning mm. ska följa  
  
 de svenska reglerna är otvetydigt.  
  
 För att kunna hantera ansvarsfrågorna krävs att avtal upprättas  
  
 mellan Sverige och den berörda nation som avser att genomföra  
  
 övningsverksamhet i Sverige. För att nå tillräcklig detaljeringsgrad i  
  
 avtalet bör regeringen bemyndiga Försvarsmakten att genomföra  
  
 förhandlingar inför och att ingå dessa avtal. Som grund för dessa  
  
 avtal kan exempel hämtas från avtal som upprättas inför PFFverksamhet.  
  
 En viktig del i avtalet bör vara ansvaret för undersökning/utredningar  
  
 vid olyckor och allvarliga tillbud. Vid en  
  
 undersökning kan tvister i sekretessfrågor bli aktuella, om  
  
 utredaren inte bereds tillträde till en olycksplats i full utsträckning  
  
 eller inte medges tillgång till viss dokumentation. Utkrävandet av  
  
 ansvar och påföljd bör regleras i avtalet  
  
 Om utländsk övningsverksamhet skall genomföras i Sverige bör  
  
 en mer grundlig genomgång av lagstiftningens krav göras ur såväl  
  
 arbetsmiljö, yttre miljö som arbetsrättsliga aspekter för att ge ett  
  
 fullständigt underlag till avtalsregleringen.  
  
 Om den utländska verksamheten genomförs under egen ledning  
  
 blir chefen för den utländska enheten att betrakta som arbetsgivare  
  
 enligt arbetsmiljölagen. Svenska regler t.ex. föreskrifter utgivna i 
  
 Militär utbildning, träning och övningsverksamhet SOU 2006:62  
  
 126  
  
 AFS skall gälla liksom de krav som Försvarsmakten (Sverige) i avtal  
  
 kan ställa på den utländska enheten.  
  
 I Sverige gäller svensk arbetsmiljölagstiftning. Vid nyttjande av  
  
 svenska övnings- och skjutfält gäller svenska bestämmelser för  
  
 avspärrning, övervakning av riskområden, säkerheten i luftrummet,  
  
 ammunitionsröjning m.m. Regler för detta framgår av Försvarsmaktens  
  
 säkerhetsföreskrifter, lokala skjutfältsinstruktioner, AIPSverige  
  
 m.m.  
  
 För att kunna upprätthålla ovanstående krav måste verksamheten  
  
 genomföras med stöd av/under ledning av Försvarsmaktens  
  
 personal.  
  
 För specifik verksamhet med vapen och ammunition finns i vissa  
  
 fall tillämpliga svenska regelverk, medan det i andra fall kan saknas  
  
 svenska regler.  
  
 Miljötillstånden reglerar i de flesta fall vilken typ av FM vapen  
  
 och ammunition som får skjutas på tillståndsprövade fält, mer eller  
  
 mindre noggrant preciserat beroende på olika tillståndsgivande  
  
 myndigheters krav. Detta medför att noggrann genomgång av  
  
 utländska förbands vapen och ammunition måste genomföras,  
  
 vilket kan få till följd att viss ammunition och vissa vapen ej får  
  
 nyttjas. T.ex. får ammunition med utarmat uran inte skjutas i  
  
 Sverige. Tillstånden fastställer även hur stora och hur många  
  
 sprängladdningar som får detonera samt tider och platser för detta,  
  
 vilket innebär att övningsplaner för utländsk trupp måste godkännas  
  
 av FM. 
  
 127  
  
 10 Relaterade näringsgrenar och  
  
 aktörer  
  
 10.1 Besöksnäringen  
  
 Testning i Norrland är i många fall relaterad till vinterklimat och är  
  
 därför säsongsbetonad. Huvudsäsongen startar i november och  
  
 avslutas i månadsskiftet april/maj. Säsongsvariationen samt att  
  
 testningar, försök, provningar, experiment etc. också kan vara av  
  
 engångsnatur ställer krav på verksamhets- och personalplanering  
  
 m.m. Det finns tidvis lokalt begränsad tillgång till övernattningsmöjligheter  
  
 och kompetent personal. Det är då viktigt att kunna  
  
 utveckla verksamheten så att den kan bedrivas och beläggas  
  
 kontinuerligt året runt, Det skulle bl.a. underlätta rekryteringen av  
  
 kompetent personal. Turismen är ett sådant komplement, är  
  
 personalintensiv och utvecklas i snabb takt. I Norrbottens län  
  
 arbetar nu över 3 000 personer inom besöksnäringen som omsätter  
  
 mer än två miljarder kronor. En stor turistattraktion är Icehotel i  
  
 Jukkasjärvi som direkt och indirekt sysselsätter ca 200 människor.  
  
 Mer än 70 procent av gästerna kommer från utlandet.  
  
 Under testsäsongen ökar t.ex. folkmängden i Arjeplog med mer  
  
 än 40 procent på grund av att de stora fordons- tillbehörs- och  
  
 komponenttillverkarna har så stor personal stationerad i Arjeplog.  
  
 Detta innebär att Arjeplog är Sveriges mest internationella  
  
 kommun per capita under vintern (folkmängden i Arjeplog uppgår  
  
 till ca 3 200 personer). 
  
 Relaterade näringsgrenar och aktörer SOU 2006:62  
  
 128  
  
 Trots det intrång som biltestverksamheten innebär utvecklas  
  
 rennäringen positivt och utgör en viktig del i kommunernas  
  
 näringsliv. Det gäller inte minst den betydelse rennäringen har för  
  
 utvecklingen av upplevelseindustrin.  
  
 Renflock. Foto: Young.  
  
 Under utredningsarbetet har jag mötts av olika idéer och uppslag  
  
 kring utveckling av olika upplevelseområden. Övergripande har  
  
 dessa en koppling till snö och is som endera konstruktionsmaterialet  
  
 eller som underlag för aktiviteten. Det kan röra sig om  
  
 byggnadsverk liknande ishotellet i Jukkasjärvi eller som konstmateriel.  
  
 Om snö och is används i dessa sammanhang uppkommer  
  
 frågor om utveckling av byggmetoder och fullskaleförsök.  
  
 Konstruktioner av snö och is behöver också säkerställas för att  
  
 garantera säkerheten hos besökare om de används i upplevelsenäringen. 
  
 SOU 2006:62 Relaterade näringsgrenar och aktörer  
  
 129  
  
 Hundslädar: Foto: Young.  
  
 10.2 Intressen hos ägare av mark och anläggningar  
  
 Test- och övningsverksamhet bedrivs i många fall, särskilt i  
  
 Norrlands inland, på markområden (provplatser, skjut- och  
  
 övningsfält m.m.) där markägaren är någon annan än den som utför  
  
 själva verksamheten. Det kan röra sig om enskilda markägare och  
  
 statliga skogsbolag, gruvbolag, Banverket med flera som arrenderar  
  
 ut mark och sjöar för t.ex. biltestning, gruvgångar och järnvägsanläggningar  
  
 (bl.a. delar av Malmbanan och Inlandsbanan) eller  
  
 Fortifikationsverket som är hyresvärd för Försvarsmaktens  
  
 anläggningar och mark. Dessa markägare har ett naturligt intresse  
  
 av att förränta sin egendom, givetvis med beaktande av miljöhänsyn  
  
 m.m., och borde i den egenskapen vara intressenter för centret.  
  
 Skogsbolagen har ett särskilt intresse av att det finns en befolkning  
  
 och service i områdena för sin egen verksamhet, även om skogsbruket  
  
 i dag är starkt mekaniserat. Markanvändningen har också en  
  
 koppling mot upplevelseindustrin och naturbaserad turism. 
  
 Relaterade näringsgrenar och aktörer SOU 2006:62  
  
 130  
  
 10.2.1 Fortifikationsverket  
  
 Försvarets uppgifter och landets behov av försvarsförmåga har de  
  
 senaste åren ändrats i grunden. Tyngdpunkten har förskjutits från  
  
 ett territoriellt försvar till ett internationellt insatsförsvar. Detta  
  
 har även inneburit att anläggningsbeståndet måste anpassas till den  
  
 nya situationen. Fortifikationsverket är den statlig myndighet  
  
 under finansdepartementet som har till uppgift att äga och förvalta  
  
 statens fastigheter som används för försvarsändamål.  
  
 Verket är Försvarsmaktens hyresvärd och specialist på försvarsfastigheter.  
  
 Det gäller även Vidselbasen som FMV är nyttjare av.  
  
 Att verkställa 2004 års försvarsbeslut har inneburit att Fortifikationsverket  
  
 sålt mark och fastigheter som försvaret inte längre  
  
 behöver, men också genomfört anpassning av kvarvarande så att  
  
 verksamheten inom Försvarsmakten kan fortsätta att utvecklas.  
  
 Fortifikationsverket är en av landets största fastighetsägare med  
  
 ett bestånd av mycket varierande art fördelat över hela landet.  
  
 Markinnehavet uppgår till ca 370 000 ha. Byggnadsbeståndet består  
  
 av ca 13 500 byggnader för fredsändamål, såsom kaserner, utbildningslokaler,  
  
 verkstäder samt 4 000 andra objekt till en sammanlagd  
  
 lokalyta av ca sex miljoner kvadratmeter. Härutöver tillkommer  
  
 ca 250 000 anläggningar av olika karaktär. Sammantaget förvaltar  
  
 Fortifikationsverket byggnader och mark till ett värde av  
  
 ca 12 miljarder kronor. Via upplåtelseavtal är Försvarsmakten  
  
 brukare av merparten av Fortifikationsverket fastighetsbestånd.  
  
 Fortifikationsverkets skogsförvaltning sträcker sig över hela  
  
 landet. Av de omkring 385 000 hektar mark verket förvaltar  
  
 (förvaltningen avser även annans mark) är 100 000 skogsmark.  
  
 Många av de markområden som verket förvaltar har funnits i  
  
 försvarets ägo sedan lång tid. Under 1980- och 90-talen balanserades  
  
 beståndet och nu avvecklas markområden utifrån de senaste  
  
 försvarsbeslutens inriktning. Behovet av övning, det säkerhetspolitiska  
  
 läget och vapensystemens säkerhetsavstånd har styrt  
  
 markinnehavets storlek genom åren. Skogsförvaltningen hanteras  
  
 sedan den 1 juli 1994 av Fortifikationsverket.  
  
 Se även bilagorna fem och sex med en förteckning över lämpliga  
  
 militära fält och anläggningar i Norrland som kan upplåtas för test och  
  
 övningsverksamhet. Fälten disponeras i dag av försvarsmakten,  
  
 som också har erforderliga miljötillstånd för nyttjande knutna till  
  
 sig. 
  
 SOU 2006:62 Relaterade näringsgrenar och aktörer  
  
 131  
  
 10.2.2 Sveaskog  
  
 Sveaskog är Sveriges största skogsägare och en ledande leverantör  
  
 av timmer, massaved och biobränsle. Bolaget har sitt säte i Kalix  
  
 och äger ca 1,4 miljoner ha produktiv skogsmark av totalt  
  
 3,6 miljoner ha i Norrbottens län, dvs. ca 39 procent. Bolaget  
  
 avverkar ungefär två miljoner kubikmeter skog i Norrbotten av  
  
 totalt ca 5,5 miljoner, dvs. ca 36 procent. Nu dras avverkningen ner  
  
 med 15 procent fram till 2007. Detta sker eftersom man tidigare  
  
 under 1990-talet avverkat mer än vad som kunnat försvaras.  
  
 Neddragningen ger lägre sysselsättning i skogen och mindre  
  
 tillförsel till industrin. Sveaskog är hälftenägare i Setra AB som har  
  
 sågverk i Piteå (Lövholmen), Seskarö och vidareförädling i Malå i  
  
 Västerbotten.  
  
 Företaget arbetar dessutom med markaffärer och tillhandahåller  
  
 jakt och fiske samt mark för lokala entreprenörer inom naturbaserad  
  
 turism. Genom det nystartade dotterbolaget Sveaskog  
  
 Naturupplevelser AB kommer mark att hyras ut för turiständamål.  
  
 Biltestentreprenörer arrenderar markarealer, skogsbilvägar och  
  
 sjöar av Sveaskog för sin verksamhet. Som partner i TRIP, Travel  
  
 Industry in Progress, stödjer Sveaskog utvecklingen av lönsamma  
  
 turistföretag och den svenska turismnäringen. Sveaskog samarbetar  
  
 också med Rymdbolaget och Ishotellet i Jukkasjärvi för att  
  
 utveckla den norrländska naturbaserade turismen.  
  
 Sveaskog förvaltar ca 4,5 miljoner hektar mark, varav 3,4 miljoner  
  
 hektar utgör produktiv skogsmark. Sveaskog äger även en  
  
 industrirörelse bestående av AssiDomän Cartonboard samt 50 %  
  
 ägarandel i Setra Group AB. Sveaskog omsätter ca sex miljarder  
  
 kronor och har ca 800 anställda.  
  
 Bolaget är mycket positiva till test- och övningsverksamheten i  
  
 Norrland och har ett starkt intresse av att det finns bosatta i  
  
 skogsregionerna av bl.a. arbetskraftsskäl och kan i någon mån  
  
 kompensera den sysselsättningsmässiga säsongsvariation som  
  
 biltestverksamheten har. Projektanställningar har bl.a. gjorts  
  
 avseende förberedande avverkningsplanering.  
  
 I sina verksamhetsmålen anges Sveaskog att man ska vara en god  
  
 samarbetspartner för aktörer i samhället och bidra till lokalsamhället  
  
 där företaget har verksamhet. 
  
 133  
  
 11 Innovationssystem och kluster  
  
 En betydelsefull faktor för innovations- och förnyelseförmågan  
  
 hos företag, offentlig sektor eller akademin är samverkan med  
  
 andra aktörer i andra delar av samhället eller från andra länder. Små  
  
 länder eller regioner kan inte inom sig rymma all den kompetens  
  
 eller de resurser som krävs för att vara konkurrenskraftig. De är  
  
 därför mer beroende av forskningssamarbete och annat samarbete  
  
 än de stora länderna/regionerna. De stora företagen koncentrerar  
  
 sig på kärnaffären och förlägger i allt högre grad verksamheter i  
  
 Europa eller andra länder. Åtgärder som främjar etablering av nya  
  
 och tillväxt hos de mindre företagens teknikutveckling och  
  
 konkurrenskraft behöver prioriteras.  
  
 Andelen utlandsägd forskning och utveckling (FoU) i Sverige  
  
 har ökat under de senaste åren. Samtidigt har svenska företag ökat  
  
 sina egna FoU-aktiviteter utomlands. Vi ser en liknande utveckling  
  
 i flera andra länder.  
  
 De multinationella företagen förlägger delar av sin FoUverksamhet  
  
 i anslutning till utländska produktionsanläggningar,  
  
 växande marknader eller specialiserade kunskapscentra. USA och  
  
 Västeuropa dominerar i företagens strategiska FoU-nätverk men  
  
 Östeuropa, Indien och Kina ökar som attraktiva lokaliseringsalternativ.  
  
 I takt med en växande internationell konkurrens ökar betydelsen  
  
 av företagens innovationskraft. Förutsättningarna inom det  
  
 enskilda företaget är avgörande men det regionala sammanhanget  
  
 spelar en allt viktigare roll. Närhet till konkurrerande företag,  
  
 tillgång till starka innovations- och utvecklingsmiljöer bidrar till att  
  
 stärka nya och befintliga företags konkurrenskraft. Goda regionala  
  
 utvecklingsförutsättningar attraherar även kompetens, kapital och  
  
 investeringar.  
  
 Ett innovationssystem består av de nätverk av organisationer,  
  
 människor och spelregler inom vilket skapande, spridning och 
  
 Innovationssystem och kluster SOU 2006:62  
  
 134  
  
 innovativ exploatering av teknologi och annan kunskap sker.  
  
 Innovationssystem är också en effektiv metodik för att, med hjälp  
  
 av satsningar på forskning, utveckling och andra innovationsfrämjande  
  
 åtgärder, stimulera förnyelse och därigenom en hållbar  
  
 ekonomisk tillväxt och samhällelig utveckling.  
  
 Synen på innovationer betraktas i dag som en process som inte är  
  
 avgränsad till introduktionen av en ny vara eller tjänst. En innovation  
  
 omfattar hela det bakomliggande händelseförloppet, produktförnyelsen  
  
 och dess introduktion på marknaden, samt  inte  
  
 minst – den nya produktens vidare spridning, produktion och  
  
 användning även bland andra företag. Ett sådant i tiden utsträckt  
  
 och ofta rätt komplext innovationsförlopp förutsätter samverkan  
  
 mellan en rad aktörer med olika men kompletterande roller inom  
  
 ramen för en given social, ekonomisk, administrativ och legal  
  
 struktur. En innovation är med andra ord alltid en produkt av ett  
  
 bredare nätverk av institutioner, regelverk och aktörer, en form av  
  
 innovationssystem om man så vill. Innovationer ses i sammanhanget  
  
 bredare än att enbart avse nya produkter och uppfinningar.  
  
 De kan också avse nya distributionsformer, affärsmodeller eller  
  
 tjänstekoncept inom t.ex. testnings- och övningsverksamhet.  
  
 Ett innovationssystem består alltså av aktörer och organisationer  
  
 som genom sina resurser och aktiviteter i samverkan påverkar  
  
 innovationsprocessens inriktning och förlopp. Det kännetecknas av  
  
 sin specialisering, sin institutionella uppbyggnad och uppkoppling  
  
 mot omvärlden. De är öppna system samtidigt som deras individuella  
  
 särdrag beträffande utvecklingshistoria, specialisering och  
  
 sätt att fungera ger dem en viss grad av autonomi och slutenhet i  
  
 förhållande till omvärlden.1  
  
 På grund av institutionella, legala och kulturella skäl opererar de  
  
 mest distinkta och utvecklade innovationssystemen i huvudsak på  
  
 den nationella nivån. Globaliseringen av företagens verksamhet,  
  
 politisk integration och gränsöverskridande nätverk bland de  
  
 inblandade aktörerna gör dock att embryon till, men i vissa fall  
  
 även mer utvecklade, innovationsstrukturer även kan identifieras på  
  
 den transnationella nivån – inte minst inom EU.  
  
 Men ett innovationssystem kan också vara starkt förankrat på  
  
 den regionala nivån. Ett regionalt avgränsat innovationssystem  
  
 innehåller i princip samma typer av strukturer och aktörer som ett  
  
 nationellt innovationssystem. Som regel är det dock mer orienterat  
  
 1 Definitionen bygger här på Baker (1999). Se även Asheim  Mariussen (2003). 
  
 SOU 2006:62 Innovationssystem och kluster  
  
 135  
  
 mot systemets mest grundläggande aktörer, alltså de mycket  
  
 konkreta individer och företag vars kreativitet och kunskaper är  
  
 grundförutsättningen för varje framgångsrik innovation. De regionala  
  
 innovationssystemen kan i vissa fall även vara transnationella i  
  
 den meningen att de omfattar aktiviteter och nätverk i en gränsöverskridande  
  
 region.  
  
 11.1 Kluster  
  
 All utveckling måste ta sin utgångspunkt i förhållanden som är  
  
 unika och utvecklingsbara. Många basindustrier i Norrland bygger  
  
 på unika naturresurser och en under många år utvecklad teknisk  
  
 och marknadsmässig kompetens. För att överbrygga stora fysiska  
  
 avstånd är det nödvändighet att fortlöpande öka kompetensen och  
  
 andra förmågor. Att ligga i framkant ger tidsmässiga fördelar  
  
 framför konkurrenterna.  
  
 Genom att överbrygga avstånden mellan aktörer som uppträder  
  
 på marknaden skapas nya möjligheter. Det kan ske genom fokusering  
  
 på ett antal tillväxtområden som en grundläggande princip. En  
  
 tydligt avgränsad aktörssamling som tillsammans prioriterar ett  
  
 kommersiellt intressanta affärsområde med tillväxtpotential  
  
 förutsätts. Testverksamhet i vidare mening, såsom bil- och  
  
 fordonskomponenter samt militär testverksamhet, har av olika  
  
 utredningar pekats ut som exempel på ett sådant område. Det krävs  
  
 därutöver ett starkt och tydligt ledarskap på olika nivåer för att  
  
 säkerställa koncentration och kraftsamling.  
  
 Ett begrepp som ofta figurerar i det här sammanhanget är det  
  
 regionala klustret. Detta är starkt fokuserat på geografiskt  
  
 avgränsade nätverk mellan företag och branscher.2 Det handlar om  
  
 lokalt integrerade industriella system för utveckling och marknadsföring  
  
 av produkter och tjänster på de nationella och internationella  
  
 marknaderna. Eftersom dessa kluster ofta ingår i ett  
  
 geografiskt bredare innovationssystem  och i vissa fall även  
  
 utvecklar delar av detta system för sina egna specifika behov  så  
  
 föreligger det dock en hög grad av överlappning mellan de två  
  
 typerna av innovationsstrukturer.  
  
 Kluster är således geografiska koncentrationer av relaterade  
  
 företag och institutioner (t.ex. universitet) som både konkurrerar  
  
 och samarbetar inom ett avgränsat område. De olika aktörerna är  
  
 2 För en översikt över olika typer av kluster, se t.ex. Mccormick (2002). 
  
 Innovationssystem och kluster SOU 2006:62  
  
 136  
  
 sammanlänkade av gemensam teknik och kunskap, har ett  
  
 ömsesidigt beroende och en ömsesidig påverkan på varandra.  
  
 Normalt existerar de inom ett geografiskt område där kommunikation,  
  
 logistik, interaktion och lärande mellan personer sker med  
  
 lätthet.  
  
 Klusterbildningar banar väg för framtida konkurrenskraft. Det  
  
 gamla ordspråket kan du inte slå dem, samarbeta med dem passar  
  
 mycket väl in på det som utmärker innovativa miljöer, det vill säga  
  
 att företag allt mer arbetar i kluster. Istället för att arbeta utifrån en  
  
 värdekedja där varje aktör erbjuder allt eller så mycket som möjligt  
  
 är det rationellare att utgå från en värdestjärna. Om aktörer i en  
  
 region fungerar som en helhet inom ett överordnat affärsområde,  
  
 utnyttjar drivkrafterna som bygger på att aktörerna tillsammans  
  
 blir starkare genom samarbete och specialisering så förbättras också  
  
 förutsättningarna inom affärsområdet avseende framtida konkurrenskraft,  
  
 utveckling och tillväxt. Affärsområdet bör utgå från de  
  
 förutsättningar som redan finns lokalt/regionalt, ha en tillräckligt  
  
 bredd och en strategisk inriktning som kan accepteras av aktörerna.  
  
 Speciellt för mindre företag är fördelarna att ingå i ett initiativ  
  
 stora, genom t.ex. möjlighet till gemensam kompetensutveckling,  
  
 utveckling av produkter och tjänster, marknadsföringsinsatser,  
  
 större uppdrag och tillgång till omvärldsanalyser.  
  
 Trots allt tal om ökad globalisering betyder den geografiska  
  
 placeringen allt ner av det enskilda företaget. Det är en följd av  
  
 utveckling av kluster, alltså sammanhängande nätverk av företag  
  
 och organisationer som tillsammans skapar mer värde än de olika  
  
 företagen på egen hand. Utmärkande för dynamiska framgångsrika  
  
 regioner i världen är en tydlig specialisering på någon form av  
  
 kluster. Överskådlighet och pedagogik är viktig för att bilden av en  
  
 klusterbildning ska kunna kommuniceras. Viktigt är att:  
  
  utarbeta strategier för test- och övningsverksamheten i  
  
 regionen och att den klusterbilden kommuniceras,  
  
  attrahera utländska investeringar,  
  
  skapa forum för kunskapsintensiva företag och riskkapital,  
  
  skapa teknikparker och samarbete mellan högskolor och  
  
 universitet.  
  
 Arbete med att stärka ett kluster kan upplevas som tidsödande på  
  
 kort sikt men anses effektivt och viktigt i ett längre strategiskt  
  
 perspektiv. I denna process är det värdefullt att ha en stark och 
  
 SOU 2006:62 Innovationssystem och kluster  
  
 137  
  
 kompetent projektorganisation. Framgången ligger många gånger i  
  
 de dagliga samtalen inom klustrets olika kompetensdelar framför  
  
 formella samarbetsstrukturer.  
  
 För regionen innebär satsningar på innovationssystem och  
  
 kluster en möjlighet att kraftsamla kring ett antal kompetensområden,  
  
 där en nationell medfinansiering kan vara ett stöd i det  
  
 regionala prioriteringsarbetet och i utvecklingen av kontakter med  
  
 andra aktörer.  
  
 Genom att fokusera på internationell konkurrenskraft och  
  
 uppmuntra till gränsöverskridande samverkan mellan traditionella  
  
 och nya branscher, stora och små företag och olika regioner kan ett  
  
 innovationssystem- eller klustersynsätt också bidra till förnyelse,  
  
 istället för att riskera inlåsning i ett traditionellt branschtänkande.  
  
 Geografiskt samlade internationella konkurrenskraftiga kompetenskluster  
  
 möjliggör en ökad rörlighet mellan befintliga aktörer  
  
 och underlättar därigenom skapande av nya små- och medelstora  
  
 företag. Samverkan beaktas också vid lokalisering av nya regionala  
  
 satsningar.  
  
 11.2 Från provplats till Center of Excellence  
  
 Det finns provplatser med olika grundläggande förutsättningar.  
  
 Det kan vara geografisk närhet till kunder, klimat, gleshet i  
  
 bebyggelse och luftrum, andra variabler eller kombinationer av  
  
 sådana som påverkar var fältprovningen faktiskt utförs. Förutom  
  
 att provplatserna kan användas i ovanstående syfte används de för  
  
 utbildnings- och träningsändamål. Esrange är den plattform som är  
  
 mest kunskapsintensiv.  
  
 Vidselbasen är en outnyttjad resurs som tillsammans med fritt  
  
 luftrum och stort provområde kombinerat med kvalificerad  
  
 personal kan utgöra förutsättningar för att tillhandahålla Europas  
  
 främsta militära provområde.  
  
 Framtidens vintertestcenter för bilar skulle enligt bedömare  
  
 kunna ta på sig att arbeta med bränsleceller i sträng kyla, och bli  
  
 bäst i världen på det. Då skapas ett koncept med grundforskning  
  
 som skulle kunna gå att sälja till bilföretagen och säkert många  
  
 andra intressenter. Ett annat område kan vara att utveckla kunskap  
  
 och teknik kring alternativa bränslen (t.ex. etanoldrift) i kallt  
  
 klimat. Det finns utvecklingsområden när det gäller gränssnittet  
  
 mellan fordonsindustrin, drivmedelsindustrin och biltestverksam 
  
 Innovationssystem och kluster SOU 2006:62  
  
 138  
  
 heten. Dessa förutsätter emellertid en medveten satsning och att  
  
 lokal uppbyggnad sker av rätt kompetenser. Ett kompetenscentrum  
  
 borde kunna medverka i en sådan process.  
  
 Utveckling av kvalificerade provplatser med kompetens och  
  
 infrastruktur för att på uppdragsbasis kunna genomföra kvalificerade  
  
 tester och mätningar med digital överföring i realtid till  
  
 kunderna pågår för närvarande.  
  
 I takt med att efterfrågan och därmed kostnaderna för infrastruktur  
  
 ökar kommer en del provplatser att satsa på att fördjupa  
  
 sin verksamhet (vertikal integration). Möjligheter att växa kan bl.a.  
  
 bestå av att ta över jobb från sina egna kunder. Detta är en mycket  
  
 känslig process som inte är helt lätt att genomföra. Andra kommer  
  
 att bedriva olika typer av verksamheter (horisontell integration).  
  
 De som inte satsar alls kommer sannolikt att avvecklas. Utbudet av  
  
 provplatser/områden är stort, inte minst militära. Det finns  
  
 emellertid en risk med allt för omfattande infrastruktursatsningar  
  
 då dessa fasta investeringarna kommer att kräva en minsta kritisk  
  
 beläggning för lönsamhet. Det är redan i dag situationen för en del  
  
 militära skjut- och övningsfält. Personalkostnaden för att bedriva  
  
 verksamheten, som kan vara omgärdad av säkerhets- och miljöbestämmelser 
  
 , är i många fall att betrakta som en fast kostnad.  
  
 Baskrav är att testresursen har allmänna kunskaper om hur  
  
 tekniska undersökningar går till och vilka krav som ställs så att  
  
 beställningar kan tas emot och offerter ges på ett professionellt  
  
 sätt. I detta ligger att också ha infrastruktur tillgänglig, bredbandsuppkopplingar,  
  
 mätning av väder och vind, logi m.m. En liknelse  
  
 kan göras med uthyrning av en möblerad lägenhet. Den som hyr ut  
  
 bör veta vilka behov hyresgästen kan ha och är beredd att betala  
  
 för.  
  
 För att balansera en ad-hocmässig användning eller säsongsvariationer  
  
 kan en systematisk utveckling och underhåll ske av  
  
 testresursen. Att ta till sig ny teknik är då en nyckelfaktor.  
  
 Därigenom får den ett högre värde, blir mer unik och kan prissättas  
  
 högre. Alternativet är att finna nya användningsområden.  
  
 Verket för innovationssystem (VINNOVA) har tre huvudområden  
  
 inom transporter: Innovativa fordon, farkoster och  
  
 systen, Innovativa logistiksystem och godstransporter samt infrastruktur  
  
 och effektiva transportsystem. Förutom järmvägscentrat  
  
 CHARMEC (se kapitel 5.2) har VINNOVA inom transportområdet  
  
 satsat på fem VINN Excellence Center som är under  
  
 uppstart eller uppbyggnad, bland annat ett Center for ECO 
  
 SOU 2006:62 Innovationssystem och kluster  
  
 139  
  
 Vehicle Design vid Kungliga tekniska Högskolan (KTH) där arbete  
  
 ska ske med miljövänliga fordon. Dessutom sker uppbyggnad av  
  
 olika strategiska miljöer och flera initiativ tas kring nya centrumbildningar.  
  
 Dessa ska bilda bas för att Sverige ska vara attraktivt för  
  
 utländska investeringar. Satsningarna är tioårig vilket ger möjlighet  
  
 att arbeta långsiktigt och att bygga upp riktigt starka forskarmiljöer.  
  
 Avsikten med VINN Excellence Center är att långsiktigt stärka  
  
 den svenska konkurrenskraften inom forskning så att den blir  
  
 attraktiv för utländska företag att förlägga strategisk FoUverksamhet  
  
 hit och att svenska forskningskonsortier får ett större  
  
 genomslag internationellt, särskilt när det gäller EU:s ramprogram.  
  
 VINNOVA har en årlig budget på 1,3 miljarder kronor och har  
  
 160 anställda. 
  
 141  
  
 12 Vision och målsättning  
  
 Vision  
  
 Samordning och samarbete är centrala frågor i all utveckling.  
  
 Kommunikation mellan aktörer behövs liksom mötesplatser och  
  
 nätverk. En väl fungerande kommunikation bygger på ett delat  
  
 ansvar och skapar tillit. Med detta följer möjlighet till stordrift då  
  
 parterna vågar lita på varandra. Centret ska vara en sådan part, en  
  
 mötesplats och nätverk som, utifrån de unika förutsättningarna i  
  
 Norrlands inland, ska medverka till att provningsmiljöer och andra  
  
 nationella resurser utnyttjas så effektivt som möjligt i syfte att öka  
  
 den sammantagna volymen av tester och övningar. I centrets  
  
 huvuduppgifter bör ingå att fånga upp och tillvarata intressen och  
  
 frågor som berör verksamhetsområdena. Det kan vara att förmedla  
  
 och påverka tillkomst av ny kunskap, att påverka utvecklingen av  
  
 lagar, regler och förordningar. Strävan skall vara ett fokuserat och  
  
 uthålligt engagemang med att stärka anseendet av test- och  
  
 övningsverksamheten i norra Sverige. Centret bör vara en organisation  
  
 att vända sig till när man behöver stöd och en organisation  
  
 att hänvisa till i sin egen marknadsföring.  
  
 Målsättning  
  
 Förslag och bedömning: Centret ska bidra till att säkra en civil  
  
 utveckling och militär närvaro i Norrlands inland genom att  
  
 utveckla test- och övningsverksamhet. Som delmål bör ingå att  
  
 centret ska medverka till att skapa direkt och indirekt sysselsättning,  
  
 bidra till kompetensökning i test- och övningsbranschen,  
  
 öka konkurrenskraften för berörda företag och myndigheter,  
  
 utveckla befintliga och nya verksamhetsområden, öka internationaliseringen  
  
 m.m. Delmål bör fastställas av ledningen för centret. 
  
 Vision och målsättning SOU 2006:62  
  
 142  
  
 Det övergripande målet reflekterar uppdraget som ligger till grund  
  
 för utredningen. I uppdragen kan också utläsas ett närings- och  
  
 regionalpolitiskt mål avseende hållbar tillväxt, ökad konkurrenskraft  
  
 samt sysselsättning i LA-regionerna. Centret ska ges en  
  
 internationell inriktning från start och samtidigt ha en bred  
  
 nationell och lokal förankring. Delmål och operationella mål bör  
  
 fastställas av centrets ledning efter en förankringsprocess.  
  
 Förslag: Centret ska ha som målsättning att bli självfinansierat  
  
 (utan direkta statliga bidrag). Som delmål föreslås att minst  
  
 75 procent av omsättningen ska vara uppdragsfinansierad efter fem  
  
 år.  
  
 Centret bör ges en initial statlig grundfinansiering som säkerställer  
  
 långsiktighet och kostnader för uppbyggnad. Dessa medel ska ses  
  
 som en långsiktig investering för att utveckla test- och  
  
 övningsverksamheten. När dessa investeringar väl är genomförda  
  
 bör de aktörer som drar nytta av verksamheten själva täcka  
  
 kostnaderna för löpande aktiviteter som centret bidrar och  
  
 medverkar till. Ordningen medför att centret därigenom blir  
  
 efterfrågestyrt och anpassar sin verksamhet därefter. Kortsiktighet  
  
 bör emellertid undvikas och samhällsintressen beaktas i verksamheten.  
  
 Dessa aspekter bör också tas hänsyn till avseende den statlig  
  
 medverkan. 
  
 143  
  
 13 Verksamhetsområden och  
  
 avgränsningar  
  
 Som framgått av tidigare avsnitt pågår redan i dag en omfattande  
  
 test- och övningsverksamhet i norra Norrland. En initial frågeställning  
  
 blir då på vad sätt ett centrum kan bidra till tillväxt och  
  
 utveckling av verksamheten och andra målsättningar.  
  
 I uppdragets förutsättningar ingår att centret ska vara verksamt  
  
 inom två verksamhetsområden, testverksamhet och övningsverksamhet.  
  
 Övningsverksamheten omfattar normalt även betydande  
  
 element av utbildning och träning som sker samordnat med att  
  
 övningar genomförs. I förutsättningarna ingår också att verksamhetsområdena  
  
 ska bedrivas i subarktiskt klimat. Jag har valt att se  
  
 på ett geografiskt något större område för att även kunna inkludera  
  
 Älvdalens skjutfält i norra Dalarna. Skälet för detta är att Älvdalens  
  
 skjutfält är Sveriges största övningsanläggning och därmed en  
  
 viktig tillgång när övningsområden ska tillhandahållas. Fältet är i  
  
 dag dåligt utnyttjat. I den del centret ska stödja och verka inom  
  
 internationell test- och övningsverksamhet bör begränsningen till  
  
 subarktiskt klimat inte gälla.  
  
 Förslag: Centrets verksamhetsområden ska omfatta  
  
  fullskaliga försök, experiment, provningar, demonstrationer och  
  
 tester på provplatser i subarktiskt klimat där tillgång till stora och  
  
 glest utnyttjade land- och luftområden och andra unika förutsättningar  
  
 ska tillvaratas,  
  
  övningsverksamhet, träning och utbildning i denna miljö med  
  
 tonvikt på människan (ledarskap, överlevnad, krisledning eller  
  
 andra förmågor) och hantering av teknisk eller annan utrustning  
  
 (relationen människamaskin).  
  
 Inriktningen omfattar två delvis skilda verksamhetsgrenar med bl.a.  
  
 klimatförhållanden, delvis överlappande kompetenser och infrastrukturella  
  
 förutsättningar som gemensamma nämnaren. Utifrån  
  
 det subarktiska klimat som råder och den gleshet av människor och 
  
 Verksamhetsområden och avgränsningar SOU 2006:62  
  
 144  
  
 mänsklig aktivitet som finns i regionen (mark och luft) bör verksamheten  
  
 baseras på dessa grundförutsättningar. Dessa resurser är  
  
 en knapp eller t.o.m. obefintlig tillgång i andra delar av Sverige och  
  
 framför allt ute i Europa. Utveckling av provplatser för olika  
  
 fullskaliga försök, experiment, demonstrationer, provningar och  
  
 tester eller övningssituationer och utbildningar bör stimuleras  
  
 liksom utveckling av en generell infrastruktur som understöder en  
  
 sådan verksamhet.  
  
 Samhället har blivit mer sårbart på grund av internationella  
  
 säkerhetshot, samhällets allt mer komplexa infrastruktur och  
  
 utarmningen av naturresurser. Ny kunskap och nya lösningar  
  
 behöver utvecklas. För övningsverksamhet och utbildning är förutsättningarna  
  
 något annorlunda jämfört med testverksamhet, även  
  
 om verksamheterna kan bedrivas på samma platser. Ett fördjupat  
  
 samarbete med forskningsvärlden krävs för utbildnings- och  
  
 övningsverksamheten inom humanrelaterade områden, både lokalt,  
  
 nationellt och internationellt, för att kunna utveckla och erbjuda  
  
 kunskapsbaserade och kvalificerade tjänster. För testverksamheten  
  
 är behovet mer tekniskt orienterat.  
  
 Test- och övningsverksamhet kan vara säsongsbetonad och även  
  
 ad hoc-mässig till sin natur. Efterfrågan och behov varierar över  
  
 tiden och säsongsvariationen ställer stora krav på verksamhets- och  
  
 personalplanering m.m. Tidvis finns det begränsad tillgång till  
  
 kompetent personal. Det är då viktigt att kunna utveckla  
  
 verksamheten så att den kan bedrivas året runt. Det skulle bl.a.  
  
 underlätta rekryteringen av kompetent personal. Centrets  
  
 verksamhet ska omfatta ovanstående och andra grundläggande  
  
 frågor för utveckling av näringsgrenen. Detta gäller även framkomst  
  
 och utveckling av binäringar som uppstår till följd av test och  
  
 övningsverksamheten inom handel och service, logistikverksamheter,  
  
 besöksnäring etc.  
  
 Efterfrågan på verksamheter inom de olika verksamhetsområdena  
  
 kommer att variera och bedöms få en initial tyngdpunkt  
  
 inom internationell militär övningsverksamhet. Nedanstående  
  
 tabell ger en översikt:  
  
 Testverksamhet Övning/Utbildning  
  
 Militär Främst FMV Utländsk försvarsmakt  
  
 Civil Begränsad Främst myndigheter 
  
 145  
  
 14 Verksamhetsinriktning  
  
 Förslag: Centrets insatser ska främja utveckling och hållbar  
  
 regional tillväxt av test- och övningsverksamheten i norra Sverige.  
  
 Inriktning ska ske mot fyra delområden – kunskap, internationell  
  
 marknadsföring, funktioner vid övningsverksamhet samt för verksamhetsområdena  
  
 övergripande omvärldsfrågor.  
  
 14.1 Kunskapscenter  
  
 En klassisk samarbetsmodell är Triple-Helix1 där offentliga aktörer  
  
 samverkar med akademin och privata aktörer. Finansieringen  
  
 kommer då från olika offentliga forskningsfinansiärer och från de  
  
 ingående parterna – främst i form av tid, engagemang och kunskap.  
  
 Tanken är att genom samverkan från olika kompetenser och  
  
 resurser både kunna utveckla nya tjänster och att kunna lotsa och  
  
 stödja dessa till fungerande affärsidéer, vilka på sikt skapar tillväxt  
  
 och sysselsättning i regionen.  
  
 Tanken med ett kompetenscenter är att kunna kraftsamla  
  
 insamling och förmedling av kompetens inom det subarktiska  
  
 området i form av utbildning, handledning, konsultation, nätverksarbete  
  
 m.m. Det kan handla om att skapa forum där forskare och  
  
 representanter för industrin kan utbyta idéer och arbeta med framtagning  
  
 av gemensamma forskningsprojekt. Centrets roll bör vara  
  
 av katalytisk karaktär snarare än genomförande. Att luckra upp  
  
 gränserna mellan näringslivet, den offentliga sektorn och forskarvärlden  
  
 är viktigt. Centret ska verka för kunskap och kompetensutveckling  
  
 genom att stimulera utbildning och tillämpad forskning.  
  
 1 Triple-Helix är en beteckning som används för att ange att universitet/högskolor,  
  
 företagande och offentlig sektor samverkar i en verksamhet. Många FoU-projekt inom EU  
  
 har en sådan konstellation. 
  
 Verksamhetsinriktning SOU 2006:62  
  
 146  
  
 Försvarsmaktens vinterenhet fungerar i dag som Sveriges  
  
 militära kunskapscentrum när det gäller militär verksamhet i  
  
 subarktiskt klimat. Denna verksamhet kan vidareutvecklas tillsammans  
  
 med civila verksamheter för att möta en växande efterfrågan  
  
 på test, utprovnings- och övningsverksamhet i kyla.  
  
 Tillgång till kunskap med forskningsanknytning inom området  
  
 kyla är en förutsättning för att kunna utveckla ett kluster inom test  
  
 och övningsverksamhet i subarktiskt klimat. I dag finns denna  
  
 kunskap spridd på många händer i Sverige, Norden och internationellt.  
  
 Centret bör därför föra samman såväl civil som militär  
  
 kompetens med relevans för kunskapsområdet; här kan de regionala  
  
 lärosätena, FOI, Rymdbolaget och Arbetslivsinstitutet nämnas.  
  
 Genom att vara ett forum för kunskapsutbyte behöver centret  
  
 på sikt även ha kapacitet att kunna leda, initiera och koordinera  
  
 utvecklings- och även forskningsprojekt.  
  
 Förslag: Centret ska bidra till att ta fram och sprida kunskap som  
  
 stöttar och underlättar utveckling av ett dynamiskt kluster- och  
  
 innovationssystem inom test- och övningsverksamhet. Fokus ska  
  
 vara att belysa människan, tekniken och materielen i kylrelaterande  
  
 miljöer.  
  
 Kunskapscentrets huvudsakliga verksamhet bör bestå av insamling  
  
 (databas) och förmedling av kunskap inom det subarktiska  
  
 området i form av utbildning, handledning, konsultation, nätverksarbete  
  
 och information. Inom övningsverksamheten bör centret  
  
 fungera som ett forum för att identifiera, diskutera, förmedla  
  
 kunskap som belyser människan, tekniken materielen i kylrelaterad  
  
 miljö. Kunskap ska genom centret kunna spridas till en bred  
  
 avnämargrupp, men även kunna hållas i en snävare krets. Därigenom  
  
 ges möjlighet att aktualisera generella kunskaper till  
  
 presumtiva kunder inom området men även att begränsa tillgängligheten  
  
 inom specifika affärsrelaterade områden. Generellt tillgänglig  
  
 kunskap som samlas in bör vara vetenskapligt baserad och  
  
 granskad för att säkerställa informationsmaterialets kvalitet.  
  
 Centret bör samarbeta med näringslivet, lärosäten och olika  
  
 myndigheter för att utveckla en tvärvetenskaplighet inom test- och  
  
 övningsverksamhet i subarktisk miljö. Fördjupat samarbete,  
  
 samverkan och nätverksbyggande mellan aktörerna bör eftersträvas.  
  
 Nätverket ska verka kunskapsuppbyggande och kontaktskapande  
  
 för informationsutbyte mellan det civila och militära. 
  
 SOU 2006:62 Verksamhetsinriktning  
  
 147  
  
 Centret ska även verka för att levandegöra/dokumentera lokal  
  
 kunskap så att den inte kommer i glömska.  
  
 Förslag: Centret ska initiera framkomst och spridning av kunskap  
  
 kring fullskaliga provningar och tester, experiment, demonstrationer  
  
 och försök m.m. i verklig miljö samt kring utveckling av  
  
 provningsmiljöer för denna verksamhet. Verksamheten ska vara  
  
 kontaktskapande, förmedlande och av katalytisk karaktär.  
  
 Försök, experiment, provningar och tester som sker under  
  
 kontrollerade förhållanden eller simuleringar, är reproducerbara  
  
 och leder till generaliseringar med ett naturvetenskapligt synsätt.  
  
 Detta föreslås inte bli någon primär verksamhet för centret. Denna  
  
 inriktning förutsätter unika kunskaper om kundens produkter  
  
  ofta i ett känsligt och sekretessbelagt utvecklingsskede  
  
  samt investeringar i dyra provningsanläggningar (t.ex.  
  
 klimatkammare) och unik mätutrustning som vanligtvis redan finns  
  
 hos eller i närheten av kundföretagen. Sådan kapacitet efterfrågas  
  
 inte heller primärt. Jag har emellertid uppmärksammats på möjligheten  
  
 att bygga om stora militära bergrum till köldkammare med  
  
 körbanor. För detta krävs ett nära och förtroendefullt samarbete  
  
 kunderna och integritet. Det finns ett visst intresse hos bilindustrin  
  
 och komponenttillverkare av att kunna förlänga säsongen och även  
  
 det insynsskydd som kan skapas i ett bergrum. Frågan behöver  
  
 utredas ytterligare. Bilindustrin har även visat intresse för en  
  
 kombinerad biltest- och skidtunnelanläggning med föreslagen  
  
 lokalisering till först Torsby och nu Sunne i Värmland. Anläggningskostnaden  
  
 beräknas till 500700 miljoner kronor och  
  
 förstudien till 7 miljoner kronor. Enligt konceptet ska tunneln bli  
  
 3 600 meter lång och 12 meter bred.  
  
 För att affärsmässigt och kompetent kunna bedriva teknisk  
  
 provning och testning på ett naturvetenskapligt sätt krävs en  
  
 teknisk bredd och kunskap om produktområdet men även inom  
  
 kringområden för att på konsultbasis kunna bistå kundföretaget.  
  
 Det krävs också utrustning där objektet kan riggas, styras, drivas  
  
 m.m. och mätningar eller observationer utföras under kontrollerade  
  
 förhållanden. Dessutom förutsätts en på förhand utvecklad  
  
 testmetod för att få repeterbarhet. Testmetoden kan vara standardiserad  
  
 när det gäller verifiering av att obligatoriska krav uppfylls  
  
 men den är oftast företagsintern. I tillägg till allt detta behövs  
  
 också en koppling till extern kompetens hos bl.a. akademi och 
  
 Verksamhetsinriktning SOU 2006:62  
  
 148  
  
 forskningsinstitut, starka miljöer med uthållighet samt inte minst  
  
 behov och intresse av det som ska göras och relevans i det som  
  
 görs.  
  
 Globaliseringen och teknikutvecklingen medför att kundföretagen  
  
 utnyttjar sina egna provningsanläggningar effektivare. Dessa  
  
 ligger oftast i anslutning till eller i närheten av de egna huvudenheterna.  
  
 Simuleringstekniken utvecklas och nya anläggningar  
  
 inomhus blir allt mer kvalificerade samtidigt som kraven på  
  
 utnyttjandegrad ökar. Långtidstester i sådana anläggningar blir  
  
 dyra, vilket talar för att dessa förläggs externt i ökad utsträckning.  
  
 Testning under verkliga förhållanden i full skala är en relativt  
  
 kostsam och även tidsödande del i utvecklingsprocesser. Att  
  
 utveckla simuleringsmetoder är också kostsamt.  
  
 En utökad projektverksamhet i samarbete mellan näringsliv,  
  
 branschorganisationer, kommuner och universitet behövs för att  
  
 höja kompetensnivån i testregionen. Ett samarbete finns traditionellt  
  
 mellan forskningsvärlden och företagen kring utveckling av  
  
 produkter, produktegenskaper m.m.  
  
 Forskningssidans samarbete med aktörer som enbart tillhandahåller  
  
 provningsområden för fältprovning är svagt och behöver  
  
 vidareutvecklas avseende de kunskapsbehov de har för sin specifika  
  
 verksamhet. Det kan framför allt avse utveckling av kunskaper om  
  
 provplatsers uppbyggnad, mätteknik och överföring av mätdata –  
  
 distribuerat ingenjörsarbete, tillhandahålla grunddata om provplatsen/området  
  
 inför datorsimuleringar, konsekvensbedömningar för  
  
 provområdet i relation till verksamhet, analys av analoga områden  
  
 m.m. som kan stärka aktörernas kärnaffär. Detta är något som  
  
 centret bör arbeta med.  
  
 14.2 Center för internationell marknadsföring  
  
 De internationella storföretagen skapar numera fler jobb utomlands  
  
 än i Sverige. Samtidigt flyttar många företagen ut arbetsintensiv  
  
 produktion. Många av de kunder som i dag testa produkter  
  
 och system i regionen kommer från främst Europa, men även andra  
  
 länder. Den svenska markanden är förhållandevis liten för att  
  
 kunna belägga dagens och potentiella provplatser med test- och  
  
 övningsverksamhet. Svenska handels- och försvarsattachéer utnyttjas  
  
 tillsammans med Exportrådet för att förbättra tillträdet till  
  
 internationella marknader. Industrisamverkan och motköp är andra 
  
 SOU 2006:62 Verksamhetsinriktning  
  
 149  
  
 former för att öka tillträdet. Invest in Sweden söker efter utländska  
  
 direktinvesteringar i Sverige. Centret ska vara en aktör som  
  
 samarbetar med dessa nationella aktörer och lyfter fram potentialen  
  
 i den morrländska test- och övningsverksamheten.  
  
 En helt ny säkerhetspolitik har formats inom EU på försvars och  
  
 krisberedskapsområdet. Samövningar behövs i ökad utsträckning.  
  
 Det kan gälla terroristbekämpning, att hantera olika krissituationer  
  
 som större skogsbränder, översvämningar och stormkatastrofer  
  
 (t.ex. stormen Garcia i januari 2005) där insatser från  
  
 olika länder samarbetar. Räddningstjänsterna behöver samöva för  
  
 att klara mer extrema förhållanden. De 10 nya medlemsländerna  
  
 har också behov av att öka sin samordning med tidigare EU 15.  
  
 Det kunskapsintensiva näringslivet utvecklas i allt större  
  
 utsträckning i regionala kluster, där samarbetar företagen med  
  
 varandra och med högskolor och forskningsinstitut. Satsningar på  
  
 innovationssystem och kluster är ett av flera sätt att stärka  
  
 regionens internationella konkurrenskraft och att positionera  
  
 regionen inom vissa områden i ett internationellt perspektiv. De  
  
 blir därmed viktiga instrument för att marknadsföra regionen för  
  
 utländska kunder och investerare. Det är också viktigt att få en  
  
 tillräcklig kritisk massa i utarbetandet av ett gemensamt  
  
 säljbudskap för att skapa tillräckligt med resurser till marknadsföringsarbetet.  
  
 I Sverige ställs krav på motköp (offset) vid militära affärer som  
  
 överstigen 100 miljoner kronor, vilket globalt sett inte är en hög  
  
 nivå. Nästan alla länder ställer offsetkrav. Det kan t.ex. avse  
  
 medleveranser av komponenter eller delsystem till det som köpet  
  
 avser, direkt import av svenska varor eller tekniköverföring.  
  
 Testning av utländsk försvarsmateriel kan mycket väl ingå i ett  
  
 sådant sammanhang och framföras i ett offsetarrangemang. Offset  
  
 ger möjlighet till industriell medverkan på en marknad som i  
  
 realiteten fortfarande är protektionistisk. Rent praktiskt är det  
  
 FMV som hanterar industriell kompensation på myndighetsnivå  
  
 med uppgiften att ställa krav på en hög teknisk nivå till gagn för  
  
 teknikspridning och tillväxt. Centret skulle kunna medverka i  
  
 offsetarrangemang. 
  
 Verksamhetsinriktning SOU 2006:62  
  
 150  
  
 Förslag: Centret ska redan från början ska ges en internationell  
  
 inriktning och delta i arbetar med internationell marknadsföring av  
  
 test- och övningsverksamhet. En säljande profil för verksamheten  
  
 behöver utvecklas. En IT-portal med relevant information på flera  
  
 språk, i första hand engelska, ska tas fram.  
  
 Centret bör arbeta med att förstärka den internationella marknadsföringen  
  
 av test och övningsverksamheten. Målet bör vara att  
  
 genom samordning öka den internationella konkurrenskraften,  
  
 vilket i sin tur kan attraherar utländska direktinvesteringar och  
  
 forskning till regionen. En säljande profil som är internationellt  
  
 konkurrenskraftig behöver utvecklas. Proving Ground Arena är  
  
 ett sådant begrepp som redan finns för testverksamheten. Genom  
  
 att koppla samman verksamheterna på en överordnad nivå kan  
  
 attraktiva och säljbara budskap utvecklas. En utmaning kan vara att  
  
 erbjuda paketlösningar med anpassat innehåll där regionens unika  
  
 förutsättningar kombineras. För en enskild kund kan innehållet  
  
 vara snävt, men bli tillräckligt intressant och bärkraftigt om  
  
 säljansträngningarna riktas mot en bred internationell målgrupp.  
  
 Ett mentorsprogram borde kunna utvecklas för att stödja de  
  
 mindre och medelstora företagen på olika områden, t ex att nå nya  
  
 marknader. En ytterligare aspekt kan vara att identifiera efterfrågade  
  
 teknologier som kan ha en bredare användning.  
  
 Internet är i dag ett nätverk utan gränser. Användningen ökar  
  
 bland både professionella och enskilda. IT-tekniken utvecklas  
  
 snabbt, liksom användbarheten. World Wide Webb (www) är den  
  
 plats där nya generationer söker sin information och kommunicerar.  
  
 En IT-portal fungerar som samlingsplats där informationssökning  
  
 och –utbyte kan ske för såväl en liten specialiserad krets  
  
 som för allmänheten. Genom samarbete kring en IT-portal kan  
  
 information enkelt och effektivt göras tillgänglig, vilket minskar  
  
 dubbelarbete och därmed resursanvändningen. Sökning av information  
  
 kan göras mer strukturerad och säkrare. En IT-portal stärker  
  
 samarbetet i ett nätverk av aktörer, en klusterbildning. North  
  
 Sweden Inward Investment Agency (NSIIA) är ett sådant exempel  
  
 där vintertest av bilar marknadsförs internationellt på  
  
 http://www.nsiia.se/default.asp?ml=3753. Bland andra har biltestföretaget  
  
 Arctic Falls en egen hemsida http://www.arcticfalls.se  
  
 kopplad till IT-portalen. Invest in Sweden Agency (ISA) arbete  
  
 visavi vintertestområdet innefattar i nuläget bara att den omnämns 
  
 SOU 2006:62 Verksamhetsinriktning  
  
 151  
  
 inom fordonsverksamheten2. Någon specifik presentation eller  
  
 rapport har ISA inte genererat.  
  
 För att gå mot den föreslagen inriktning behöver centret initialt  
  
 anställa en eller flera personer med uppgift att koordinera de  
  
 fristående aktörerna i en virtuell organisation, vilket kan ske i en  
  
 IT-portal. Därefter behöver nationell och internationell marknadsföring  
  
 byggas upp. Denna kan omfatta marknadsanalyser och  
  
 omvärldsbevakningar, uppbyggnad av strategiskt nätverk, utvidgning  
  
 av affärskoncept samt utformning av säljbudskap. Inom det  
  
 militära området finns bland annat attachéerna att tillgå som redan  
  
 har vissa av dessa uppgifter. FMV, Rymdbolaget, Räddningsverket  
  
 med flera bedriver egen marknadsföring idag.  
  
 Till en början behöver centret definiera vilka typer av insatser  
  
 som behövs och efterfrågas i förhållande till affärsmöjligheterna för  
  
 företagen. I ett nästa steg analyseras vad kunderna kräver för att  
  
 vilja bedriva sina tester eller övningar i regionen. Etablerade  
  
 samarbeten mellan kvalificerade kunder och (under)leverantörer är  
  
 sannolikt den viktigaste informationskällan tillsammans med  
  
 nätverken mellan akademi/forskningsinstitut, försvarsmakten och  
  
 företagen. När dessa profiler är definierade görs en sammanställning  
  
 över vad regionen har för att bemöta dessa krav.  
  
 En faktasammanställning behöver utarbetas så att centret snabbt  
  
 kan svara på förfrågningar. Utgångspunkt bör vara de frågor som  
  
 presumtiva kunder förmodligen kommer att ställa. En mottagningsorganisation  
  
 behöver byggas upp. Att effektivt kunna leverera  
  
 material och i övrigt ha en hög servicenivå till intresserade är en  
  
 avgörande faktor. Marknadsföringsmaterial och en webbsida på i  
  
 första hand engelska med relevant information behöver tas fram.  
  
 Viktiga arbetsuppgifter för centret är konkurrens- och marknadsanalys,  
  
 omvärldsbevakning, benchmarking, att bygga upp ett  
  
 strategiskt nätverk samt att utarbeta säljbudskap och genomföra  
  
 marknadsföringsaktiviteter riktade mot en internationell målgrupp.  
  
 För att säkerställa att konkurrenskraften verkligen är internationellt  
  
 gångbar krävs jämförelser både nationellt och internationellt.  
  
 En förstudie kan t.ex. genomföras kring hur man ska synliggöra  
  
 existerande utbud av test och övningsmöjligheterna i regionen. Det  
  
 handlar om en synlig paketering av befintliga tjänster. Det kan t.ex.  
  
 avse en gemensam provplats för demonstrationer där företagen kan  
  
 visa upp tjänster och lösningar för sina kunder.  
  
 2 http://www.isa.se/templates/Normal 43680.aspx. 
  
 Verksamhetsinriktning SOU 2006:62  
  
 152  
  
 En viktig funktion för centret är att regelbundet träffa företagen  
  
 i klustret för att bilda sig en uppfattning om hur de utvecklas och  
  
 för att upptäcka expansions- eller nedskärningstendenser i ett tidigt  
  
 stadium.  
  
 Förslag och bedömning: Centret ska marknadsföra regionen som  
  
 plats för fullskalig fältprovning, testning, experiment och försök  
  
 samt utbildning, träning och övningsverksamhet i subarktiskt  
  
 klimat. Marknadsföringssamarbete av generell karaktär som bedrivs  
  
 av olika aktörer bör med fördel kunna samordnas genom centret.  
  
 Att marknadsföra regionen som plats för fullskalig fältprovning,  
  
 testning, experiment och försök samt övningsverksamhet är en  
  
 viktig uppgift för centret. FMV bedriver i dag en viss marknadsföring  
  
 inom sitt område samt inom NEAT tillsammans med  
  
 Rymdbolaget. Satsningarna har resulterat i ett antal nya kunder.  
  
 Försvarsmakten bedriver i dag ingen strukturerad och planerad  
  
 marknadsföring av test- och övningsverksamhet. Genom att  
  
 samordna marknadsföringsinsatser av generell karaktär skapas en  
  
 större slagkraft och dubbelarbete undviks. Centret kan vara  
  
 samordnare vid mässdeltagande och konferenser. Andra uppgifter  
  
 kan vara att arrangera informationsträffar och seminarier med  
  
 selektiva grupper.  
  
 14.3 Center för planering och samordning av  
  
 övningsverksamhet  
  
 Jag har analyserat hur och med vilka aktörer centrat bör samverka  
  
 och vilka ansvarsförhållanden som bör läggas till grund för en sådan  
  
 samverkan. Inriktning och samordning bör genomföras så att  
  
 marknadsföringsåtgärder och resursutnyttjande optimeras, sett i ett  
  
 nationellt perspektiv. Vidare bör tillgängliga resurser i form av  
  
 personal, övningsanläggningar och övningsområden planeras och  
  
 samordnas så att de såväl i ett nationellt som internationellt  
  
 perspektiv ger största möjliga effekt i förhållande till kostnaderna  
  
 Den dominerande aktören i dag är Försvarsmakten. Försvarsmakten  
  
 är den enskilt största och med nuvarande organisation och  
  
 ansvarsfördelning den mest betydande aktören. Försvarsmakten  
  
 konstaterar i dagsläget att den egna organisationen och FMV  
  
 endast i begränsad omfattning kan stödja ITÖ. Gränsättade för 
  
 SOU 2006:62 Verksamhetsinriktning  
  
 153  
  
 ITÖ är, enligt försvarsmakten, de personella tillgångarna. Dessa är  
  
 avpassade till den egna verksamhet. Försvarsmakten bedömer dock  
  
 att delar av det logistikstöd som ITÖ kräver kan upphandlas.  
  
 Centret bör arbeta med att erbjuda information om förutsättningar  
  
 för att bedriva test- och övningsverksamhet samt att ta fram  
  
 konkreta förslag om så önskas. När en kund bestämt sig ska  
  
 planeringsstöd kunna lämnas med att utarbeta ansökningshandlingar,  
  
 bereda tillståndsärenden, ge anvisningar och råd angående  
  
 myndighetskontakter och beslutsvägar samt göra kostnadsberäkningar  
  
 och utformning av olika alternativ vad gäller logistik mm,  
  
 bland annat innehållande kontakter och kontraktsskrivning med  
  
 underleverantörer. Under genomförandeskedet ska centret kunna  
  
 erbjuda kunden stöd i form av ledning och genomförande av valt  
  
 koncept samt råd till verksamhetsutövare. Andra uppgifter kan vara  
  
 stöd i form av uppföljning av verksamheten samt beredning av  
  
 förslag till justering av planerad verksamhet.  
  
 Bedömning: Inriktning och samordning av övningsverksamheten  
  
 bör kunna genomföras så att marknadsföringsåtgärder och resursutnyttjande  
  
 optimeras, sett i ett nationellt perspektiv.  
  
 Utvecklingen av resurserna bör betalas genom intäkter från de  
  
 civila och internationella aktörerna så att t.ex. Försvarsmakten kan  
  
 utveckla övnings- och skjutfälten till nytta för alla användare.  
  
 Ökade intäkterna ger även möjlighet att täcka Försvarsmaktens  
  
 hyreskostnad till Fortifikationsverket för anläggningar och  
  
 skjutfält. En ökad internationell övningsverksamhet i Sverige kan  
  
 också utgöra en del av det svenska bidraget i internationella  
  
 insatser. I förlängningen verkar detta också säkerhetspolitiskt  
  
 stabiliserande. En ambitionsökning inom internationell övningsverksamhet  
  
 bör uppfattas som positivt av samtliga aktörer och ge  
  
 ett mervärde för berörda.  
  
 En samordning av övningsverksamheten bör så långt möjligt  
  
 utgå från de arbetsformer och de processer som aktuella aktörer i  
  
 dag har som grund för sin verksamhet. Härigenom kan ambitionen  
  
 med en ökad övningsverksamhet genomföras utan att omfattande  
  
 och tidskrävande verksamhetsförändringar hos berörda måste till.  
  
 Utöver den samordning och samverkan som behöver utföras bör  
  
 ambitionen vara att nå samordningsfördelar inom logistik och  
  
 infrastruktur. Befintlig infrastruktur innehåller potential för en  
  
 breddning av övningsverksamheten. T.ex. kan flertalet utbildnings 
  
 Verksamhetsinriktning SOU 2006:62  
  
 154  
  
 anordningar som försvarsmakten i dag disponerar utnyttjas för  
  
 såväl övningsverksamhet inom den civila sektorn som en växande  
  
 internationell sektor. SIB anläggningar, infrastruktur uppbyggd för  
  
 att kunna öva Strid I Bebyggelse, är ett bra exempel på en sådan  
  
 resurs. En SIB-anläggning lämpar sig väl för katastrofövningar av  
  
 olika slag. Kompletteras anläggningen med t.ex. enklare tunnlar kan  
  
 övningar genomföras som omfattar katastrofsituationer i tunnelbana,  
  
 vägtunnlar etc. Brandövningsanläggningar liksom anläggningar  
  
 för förarutbildningar är ytterligare exempel på utbildningsanordningar  
  
 som kan utnyttjas såväl civilt som militärt.  
  
 Speciella förhållanden och negativa sidor vid en ökning från  
  
 dagens mot tidigare nivåer på övningsverksamheten bör beaktas.  
  
 Ett helhetsperspektiv måste läggas på frågan hur Sverige ska kunna  
  
 åstadkomma en ambitionsökning inom internationell övningsverksamhet.  
  
 Förslag: Centrets roll avseende militär övningsverksamhet ska i  
  
 första hand avse planering och samordning i nära samverkan med  
  
 Försvarsmakten. Verksamheten ska bedrivas med full kostnadstäckning  
  
 och inom hela Sverige.  
  
 Centrets verksamhet ska avse planering och samordning vid  
  
 utnyttjande av övningsfält och provplattformar, medverka till  
  
 praktiskt genomförande av övningar i frågor som t.ex. avser  
  
 logistikfunktioner, utveckling och anpassning av regelverk etc.  
  
 Centrets ska också kunna bistå Högkvarteret med underlag  
  
 avseende avtal med utländsk militär (MOU) och andra efterfrågade  
  
 arbetsuppgifter. Avsikten är inte att centret skall bedriva någon  
  
 egen verksamhet i samband med operativt genomförande av  
  
 övningar utan denna ska ske vid några på förhand utpekade  
  
 träningsanläggningar och i andra hand där det kan vara lämpligt vid  
  
 militära fält och anläggningar.  
  
 Centrets uppgifter avseende militär övningsverksamheten ska  
  
 ekonomiskt ha full kostnadstäckning och kunna bedrivas i hela  
  
 Sverige (således inte bara avse subarktiska områden).  
  
 Dagens organisation inom Försvarsmakten och FMV kan stödja  
  
 ITÖ i begränsad omfattning. Lagstiftning, marknadsföring och  
  
 principer för kostnadstäckning är inte helt anpassat till utökad  
  
 internationell verksamhet. En av centrets uppgifter blir då att bidra  
  
 i dessa avseenden. Centret ska inte på något sätt ta att över 
  
 SOU 2006:62 Verksamhetsinriktning  
  
 155  
  
 strategiska uppgifter som i dag hanteras av Försvarsmakten och  
  
 regeringen.  
  
 14.4 Center för omvärldsfrågor  
  
 Förslag: Centret ska medverka vid utveckling av till verksamhetsområdena  
  
 relaterad infrastruktur i vid bemärkelse, t.ex. kring  
  
 befintliga och tillkommande provplatser/övningsområden (inte  
  
 enbart militära), samt deras logistiska och tekniska infrastruktur,  
  
 informations- och kommunikationssystem, regelverk, standarder,  
  
 utbildningsfrågor m.m. samt inte minst omvärldsbevakning.  
  
 I funktioner hos alla center finns ambitionen att bygga upp och  
  
 underhålla ett nätverk som påverkar eller har betydelse för den  
  
 verksamhet som ska främjas. Omvärldsfrågor kan röra sig om att:  
  
  vara remissinstans mot olika instanser, inte minst vid förändringar  
  
 av gällande regler och lagstiftning  
  
  förstärka den regionala infrastrukturen inom områden som har  
  
 betydelse för test- och övningsverksamhet  
  
  sammanställa och sprida branschaktuell information såväl  
  
 internt via fackpress och hemsidor, som externt via andra  
  
 lämpliga mediakanaler  
  
  samarbeta med organisationer och sammanslutningar som  
  
 representerar olika branschnära intressegrupper  
  
  medverka i olika branschanknutna internationella organ  
  
  arbeta med lokala utbildningsfrågor  
  
 Bedömning: Den verksamhet som bedrivs inom Swedish Wintertest  
  
 Johnston (SWTR) bör samordnas med centret. Samarbete bör  
  
 ske med Akademi Norr.  
  
 Centret behöver en lokal och regional förankring samt nätverk med  
  
 lokala företrädare. Genom kommunalförbundet Swedish Wintertest  
  
 Johnston (SWTR) finns redan ett sådant nätverk etablerat.  
  
 Verksamheten bör samordnas med centret för att undvika dubbelarbete  
  
 och skapa ett slagkraftigare center. En större arbetsgemenskap  
  
 skapas också för den person som i dag är anställd inom  
  
 SWTR. Centret bör också samarbeta med Akademi Norr i både  
  
 utbildnings- och utvecklingsfrågor. 
  
 157  
  
 15 Organisationsform  
  
 15.1 Offentligt – privat partnerskap (OPP)  
  
 Det finns olika former av samverkan eller partnerskap mellan det  
  
 offentliga och privat näringsliv. De ekonomiska skälen är att  
  
 partnerskap kan möjliggöra en utbyggnad och utveckling av verksamheter  
  
 eller ett bättre resursutnyttjande. Andra skäl är att kunna  
  
 dra nytta av varandras kunskaper och arbetsmetoder. Ytterligare  
  
 drivkrafter är uppbyggnad av långsiktiga relationer och möjligheten  
  
 att få tillgång till nya marknader genom denna typ av samverkan.  
  
 Det kan röra sig om korta samarbeten till allt närmare och mer  
  
 långvariga kontakter.  
  
 För ett gott partnerskap krävs att kulturskillnader ska kunna  
  
 övervinnas. För detta krävs diplomati och förståelse för varandras  
  
 villkor och man måste för att undvika missförstånd skapa ett  
  
 gemensamt språk runt den verksamhet som ska skapas. Samtidigt  
  
 måste det vara tydligt och råda en samsyn om vem som ska göra  
  
 vad, hur och när. Det tar tid att bygga upp ett sådant förtroende  
  
 mellan aktörerna, det krävs tålamod och god vilja.  
  
 Den vanligaste formen av samverkan är visions- och utvecklingsprojekt.  
  
 Samarbetet kan här innebära att parterna driver ett projekt  
  
 vars främsta uppgift är att rent generellt förbättra företagsklimatet.  
  
 En annan form är när det offentliga och näringslivet gemensamt vill  
  
 profilera en verksamhet eller region till exempel genom att driva ett  
  
 projekt med den uttryckliga målsättningen att samordna och  
  
 förbättra en redan befintlig verksamhet eller att utveckla en  
  
 önskvärd näringslivsstruktur. Exempel på ett långvarigt OPPsamarbete  
  
 är Exportrådet som i grunden baseras på ett avtal mellan  
  
 staten och näringslivet med syfte att främja svensk export.  
  
 Enligt en studie1 av det kanadensiska finansdepartementet  
  
 kännetecknas offentliga – privata partnerskap av att alla parter har  
  
 1 Treasury Board of Canada Secretariat: The Federal Government as Partner – Six Steps to  
  
 Successful Collaboration (1995). 
  
 Organisationsform SOU 2006:62  
  
 158  
  
 gemensamma eller kompatibla mål med samarbetet, bidrar med  
  
 resurser (pengar, tid, kunskap, utrustning eller liknande), får del av  
  
 fördelarna med samarbetet och accepterar riskerna inom samarbetet  
  
 Det ska finnas en explicit överenskommelse, eller kontrakt, som  
  
 reglerar samarbetet. Samverkan kan vara av två sorter, dels avtal  
  
 dels institutionella former av samarbete (t.ex. gemensamt bolag,  
  
 stiftelse, kooperation). Sveriges kommuner och landsting (SKL)  
  
 föreslår följande definition av OPP i en rapport2  
  
 Offentlig-privat partnerskap sammanför ett ömsesidigt intresse  
  
 och nytta mellan två eller flera parter, varav minst en är offentlig  
  
 och en är privat i ett långsiktigt samarbete vars resultat bidrar till  
  
 offentliga tjänster.  
  
  Parterna har valt samarbetet med anledning av respektive parts  
  
 kompetens.  
  
  Samarbetet karakteriseras av att det har ett kontraktsliknande  
  
 eller associationsrättslig form som i synnerhet reglerar fördelningen  
  
 av risk.  
  
  Målet med partnerskapet innebär dessutom ofta någon form av  
  
 innovation, utveckling eller investering.  
  
  Partnerskapet innehåller oftast långa relationer.  
  
 Det finns inga strikta tekniska eller juridiska gränser för när ett  
  
 samarbete är ett OPP eller inte. Partnerskapet innebär inte heller  
  
 att man får åsidosätta lagen om offentlig upphandling  
  
 (SFS 1992:1528) eller på annat sätt försöker kringgå lagstiftningen.  
  
 Upphandlingsverksamhet ska grunda sig på de fem EG-rättsliga  
  
 upphandlingsprinciperna om icke-diskriminering på grund av  
  
 nationalitet, likabehandling av alla leverantörer, transperens och  
  
 öppenhet i alla upphandlingar, proportionalitet i de krav som ställs  
  
 i en upphandling och ömsesidigt erkännande.  
  
 Ofta innebär partnerskapet ett moment av upphandling, t.ex. i  
  
 form av incitamentsbaserade kontrakt. Sådana kontrakt kan vara  
  
 lämpliga när den offentliga parten vet vad den vill upphandla men  
  
 inte så mycket hur det ska genomföras. Syftet med incitamentsbaserade  
  
 kontrakt är att uppnå ett bättre resultat än vid en  
  
 traditionell upphandling.  
  
 Det finns flera olika avtalstyper3 vid partnerskap.. De flesta är  
  
 emellertid inte utformade för partnerskap runt tjänster. En  
  
 avtalstyp som kan vara aktuellt för centrets del är t.ex. att få en  
  
 2 Offentligt-privar partnerskap. Lägesbeskrivning, Sveriges kommuner och landsting 2005,  
  
 sid 8.  
  
 3 http;//www.pppcouncil.ca/aboutppp definition.asp 
  
 SOU 2006:62 Organisationsform  
  
 159  
  
 licens (Operation license) eller rätt att driva en offentlig tjänst,  
  
 vanligtvis för en viss tid.  
  
 En generell kritik som riktas mot samverkans- och partnerskapslösningar  
  
 är svårigheter med ett ansvarsutkrävande. Besluten tas  
  
 ibland utanför den demokratiska beslutsapparaten och utan  
  
 offentlig insyn. Stor betydelse har också hur samverkan organiseras  
  
 och på parternas intentioner med partnerskapet. En ytterligare  
  
 aspekt är att långsiktiga avtalsförhållandena ibland kan innebär att  
  
 utgifter låses för en lång tid framöver.  
  
 Inom försvaret ligger samverkan med näringslivet i tiden, inte  
  
 minst genom den anpassning som nu sker. Stora pengar finns att  
  
 spara, teknik och logistik att vinna. Med hjälp av olika finansieringsformer,  
  
 ersättningsmodeller, riskfördelning, drift- och  
  
 underhållsmodeller går det att utforma ett otal av varianter av s.k.  
  
 OPP-lösningar där privat och offentlig sektor ansvarar för olika  
  
 delar. Arbetssättet medför en möjlighet att utveckla såväl svenskt  
  
 näringsliv som effektiviteten inom försvaret.  
  
 Ett partnerskap som är under uppbyggnad inom utredningens  
  
 område är mellan FMV och helstatliga Rymdbolaget AB. Ett samarbete  
  
 ska fördjupas avseende bl.a. marknadsföring och är långtgående  
  
 i andra hänseenden.  
  
 Vid samtal med Rymdbolagets ledning har framförts ett intresse  
  
 av samarbete med centret avseende framför allt internationell  
  
 marknadsföring och i kompetensfrågor. Ledningen har även ställt  
  
 sig positiva till att för statens räkning förvalta och företräda  
  
 10 procent av aktierna i centret.  
  
 15.2 Bolag, ideell förening, stiftelse eller myndighet?  
  
 Förslag: Centret ska bedrivas med ett begränsat antal anställda som  
  
 har breda kontaktytor med relevanta aktörer i omvärlden (starkt  
  
 nätverk) och specialistkunskaper. Associationsformen ska vara  
  
 aktiebolag med helstatligt ägande. Moderbolaget ska ha sitt säte i  
  
 Arvidsjaur och bedrivas utan vinstintresse. 20 % av aktierna ska på  
  
 statens uppdrag förvaltas och företrädas av dels holdingbolagen vid  
  
 universiteten i Luleå och Umeå med vardera 5 %, dels av Rymdbolaget  
  
 AB.  
  
 Organisationsformerna bolag och stiftelser jämfört med myndighet,  
  
 inskränker i olika grad statsmaktens inflytande över den 
  
 Organisationsform SOU 2006:62  
  
 160  
  
 verksamhet som ska styras. Med styrning menas bl.a. möjligheten  
  
 att kunna formulera mål för verksamheten, uppföljning, insyn och  
  
 kontroll.  
  
 Förutsättningar för styrning av bolagen är bättre än för stiftelser.  
  
 De möjligheter som ges av lagstiftningen till att utöva inflytande är  
  
 bl.a. genom styrelser och revisorer. För stiftelser är det i hög grad  
  
 stadgarna (stiftelseurkunden) som styr verksamheten. Höga krav  
  
 ställs om verksamhetsinriktningen ska ändras liksom för upplösning  
  
 (permutation). Tillstånd att bilda stiftelser eller bolag med  
  
 statliga medel krävs från regeringen (efter bemyndigande från  
  
 riksdagen).  
  
 En stiftelse bildas genom att egendom (t.ex. pengar) av en eller  
  
 flera stiftare enligt förordnande avskiljs för att varaktigt förvaltas  
  
 som en självständig förmögenhet för ett bestämt ändamål. Det  
  
 finns en typ av stiftelser som bildats av myndigheter för att  
  
 samverka med andra organisationer i annan form än myndighetsformen,  
  
 s.k. anslagsstiftelser. Verksamheten är i regel beroende  
  
 av årliga bidrag. Staten kan ha olika relationer till en stiftelse.  
  
 Myndigheter kan t.ex. lämna bidrag utan att vara stiftare.  
  
 15.2.1 Associationsformer och ägare  
  
 Generella principer för vilka associationsformer staten ska använda  
  
 för sin verksamhet har utretts i ett flertal sammanhang, bl.a. i  
  
 betänkandena Former för statlig verksamhet (SOU 1994:147) och  
  
 Omprövning av statliga åtaganden (SOU 1995:93). Regeringen  
  
 ställde sig i princip bakom utredningarnas förslag om att myndighetsformen  
  
 i första hand skall användas för statlig verksamhet, men  
  
 menade också att ideell förening och bolag kan användas om  
  
 verksamheten kräver en självständig framtoning eller om det finns  
  
 statsfinansiella eller andra skäl för staten att samverka med någon  
  
 annan. I propositionen I medborgarnas tjänst (1997/98:136) gör  
  
 regeringen återigen bedömningen att statlig verksamhet skall drivas  
  
 i myndighetsform. Undantagsvis kan bolag eller ideell förening  
  
 vara aktuellt. Underförstått skall således stiftelseformen inte  
  
 användas. Riksdagen har inte haft några invändningar mot  
  
 regeringes förslag i denna del.  
  
 Centrets verksamheter inom test- och övningsverksamheten  
  
 vänder sig mot en bred kundkrets, militär och civila myndigheter,  
  
 kommuner och landsting, privata företag såväl nationella som 
  
 SOU 2006:62 Organisationsform  
  
 161  
  
 internationella. Mycket talar för att kunder och leverantörer med  
  
 samma bakgrund tenderar att samarbeta och förstå varandra bättre.  
  
 Associationsformen är en sådan bakgrund. Nedanstående tabell  
  
 sammanfattar de preferenser som vi uppfattar finns i ovanstående  
  
 hänseende.  
  
 Testverksamhet Övning/Utbildning 
  
 Militär Bolag/Myndighet Myndighet  
  
 Civil Bolag Bolag/Myndighet  
  
 Centret föreslås utifrån ovanstående få en civilrättslig associationsform  
  
 (aktiebolag) med helstatligt ägande. Detta bör tas hänsyn till  
  
 vid uppbyggnaden av centret för att inte skapa onödiga hinder. Vid  
  
 en bolagslösning är det nödvändigt att ha ett samarbetsavtal med  
  
 Försvarsmakten. Inte bara för att uppdrag ska kunna läggas på  
  
 centret utan upphandling i varje enskilt fall, utan än mer för att det  
  
 ska fungera i de fall centret köper tjänster av Försvarsmakten eller  
  
 hyr anläggningar och materiel.  
  
 Verksamheten bör ges en överordnad inriktning genom bolagsordning.  
  
 Verksamheten ska ges en grundfinansiering genom ägarkapital  
  
 och löpande under en etableringsfas med delvis statliga  
  
 bidragsmedel. Under moderbolaget ska det kunna etableras hel eller  
  
 delägda dotterbolag där operativa verksamheter kan utföras.  
  
 För att säkerställa ett väl fungerande samarbete med test- och  
  
 övningsverksamheten i regionen bör universiteten, inom ramen för  
  
 sin samverkan mellan näringsliv och samhälle (den s.k. tredje  
  
 uppgiften), vara delägare med 5 % av aktiekapitalet och röstetalet  
  
 för samtliga aktier i centret. Universiteten i Luleå och Umeå  
  
 föreslås att för statens räkning förvalta och företräda vardera 5 %  
  
 av aktierna via sina respektive holdingbolag. Holdingbolagen är  
  
 helägda av staten och ägandet utövas efter särskilt regeringsbeslut  
  
 1996 av lärosätets styrelse. För att bland annat stärka marknadsföringskompetens  
  
 och tekniskt kunnande vid centret bör även  
  
 Rymdbolaget ges en ägarroll. 
  
 Organisationsform SOU 2006:62  
  
 162  
  
 15.2.2 Kommunalt delägande  
  
 Kommuner måste följa grundläggande bestämmelser och principer  
  
 i kommunallagen. Lokaliseringsprincipen innebär i grunden att en  
  
 kommunal åtgärd måste vara knuten till kommunens eget område  
  
 eller dess innevånare för att den ska var laglig. Principen är  
  
 emellertid försedd med en del modifikationer. Likställighetsprincipen  
  
 innebär att kommuner och landsting skall ha en objektiv  
  
 och rättvis likabehandling av sina egna medborgare om det inte  
  
 finns sakliga skäl för något annat. Självkostnadsprincipen innebär  
  
 att kommunen inte får ta ut högre avgifter än vad som svarar mot  
  
 kostnaderna. Konkurrensutsatt verksamhet får emellertid generera  
  
 vinst. Vid tjänsteexport får kommuner och landsting enligt lagen  
  
 (1986:7539) om kommunal tjänsteexport ta ut ersättning för sina  
  
 tjänster på affärsmässiga grunder. Den kommunala kompetensen  
  
 innebär att kommunerna inte ska bedriva vilken verksamhet som  
  
 helst utan den ska ha stöd i lag och vara till nytta för medborgarna.  
  
 Kommuner och landsting kan samverka i stor utsträckning inom  
  
 formella eller i informella former. Den enklaste formen av samverkan  
  
 är när två eller flera kommuner eller landsting samordnar  
  
 sitt beslutsfattande genom att fatta likalydande beslut. Därutöver  
  
 kan kommuner och landsting skriva formella samarbetsavtal, bilda  
  
 gemensamt bolag eller kommunalförbund samt bilda gemensam  
  
 nämnd. Om en kommun vill ingå ett avtal med en privat part måste  
  
 kommunen sannolikt upphandla sin partner om det finns några  
  
 ekonomiska transaktioner mellan kommunen och den privata  
  
 partnern. Alternativet är att bjuda in flera tänkbara partner och av  
  
 dem begära in offerter i enlighet med likställighetsprincipen.  
  
 Att bilda bolag med en privat partner kan förefalla vara än  
  
 mindre attraktivt. De varor eller tjänster som kommunen köper  
  
 från det gemensamma bolaget måste upphandlas, dvs. det är inte  
  
 säkert att de får leverera något till kommunen om de inte vinner  
  
 upphandlingen. Bolaget får inte heller bedrivas i vinstsyfte om det  
  
 inte finns lagligt stöd, vilket torde vara det primära syftet med ett  
  
 privat bolag. Bolaget kan inte agera utanför den kommunala  
  
 kompetensen eller det geografiska området. Även om kommunen  
  
 skulle bli minoritetsägare i bolaget (centret) så skall ändå reglerna i  
  
 kommunallagen 3:1718 respekteras i rimlig omfattning, dvs. att  
  
 fullmäktige skall fastställa det kommunala ändamålet, utse  
  
 styrelseledamöter, se till att fullmäktige får ta ställning innan 
  
 SOU 2006:62 Organisationsform  
  
 163  
  
 sådana beslut i verksamheten som är av principiell beskaffenhet  
  
 fattas.  
  
 Det finns med andra ord många hinder som ska överkommas  
  
 innan en privat partner kan ingå ett partnerskap med en kommun. I  
  
 praktiken är det inte särskilt ofta som det blir riktigt intressant, det  
  
 måste gagna båda parter och dessutom vara lagligt.  
  
 15.2.3 Styrelse  
  
 Bedömning: Moderbolaget bör ha en styrelse med ordförande och  
  
 fem ledamöter, varav två som företräder test- och övningsverksamhet,  
  
 en den regionala eller kommunala nivå, en akademi och  
  
 därutöver två personer, varav en ska vara ordförande.  
  
 Styrelsen har det yttersta ansvaret för bolagets verksamhet och  
  
 tillsätts av ägaren. För statliga bolag finns utarbetade rutiner och  
  
 riktlinjer avseende styrning och tillsättningar av styrelser. Styrelsen  
  
 bör ha en sammansättning av personer med kompetenser från  
  
 högre lärosäte, test- och provningsverksamhet, militär verksamhet,  
  
 lokal och regional kännedom samt om ekonomi och marknadsföring.  
  
 15.2.4 Intern organisation och bemanning  
  
 Förslag och bedömning: Kapitalkrävande operativa verksamheter  
  
 ska bedrivas i dotter- eller intressebolag med delägare. Till centret  
  
 bör knytas en expertgrupp och en referensgrupp. Till centret bör  
  
 knytas medarbetare med förmåga att arbeta i nätverk och med  
  
 specialister.  
  
 Centret bör ha överordnade funktioner för verksamheten medan  
  
 mer operativ verksamhet bör bedrivas i dotter- eller intressebolag.  
  
 Det senare kan avse logistik- och stödfunktioner för militär och  
  
 civil övningsverksamhet, utveckling och marknadsföring av olika  
  
 övningskoncept, FoU-bolag inom testverksamheten, konsult- och  
  
 serviceföretag som tillhandahåller gemensamma tjänster för  
  
 testverksamhet, fastighetsbolag som äger provplatser eller övningsområden  
  
 etc. 
  
 Organisationsform SOU 2006:62  
  
 164  
  
 En expertgrupp bör tillsättas med uppgifter att initiera  
  
 frågeställningar och projekt, föreslå inom området specialiserade  
  
 forskare och företag till att utforma informationsmaterial och  
  
 besvara uppkomna frågeställningar. En viktig funktion för  
  
 expertgruppen är också att granska till centret inkommet informationsmaterialet  
  
 innan det publiceras. Detta ska sörja för att  
  
 informationsmaterialet håller en god vetenskaplig kvalitet.  
  
 Sammansättning av expertgruppen och den sakkunskap som de  
  
 ingående personerna besitter ska ger centrumet en bred vetenskaplig  
  
 bas.  
  
 Referensgruppens uppgift bör t.ex. vara att utifrån vardagen  
  
 initiera frågeställningar inom intressanta områden, Dessa ska sedan  
  
 kunna bearbetas och besvaras i arbetsgrupper eller projekt  
  
 tillsammans med tillfrågade forskare eller andra i nätverket.  
  
 Centret bör ha en matrisliknande organisation som bemannas  
  
 med projektledare utifrån de olika delområden som föreslås;  
  
 internationell marknadsföring, kompetensfrågor, övningsverksamhet  
  
 och omvärldsfrågor. Projektledarna bör därutöver ha övergripande  
  
 kunskaper om testverksamhet och övningsverksamhet,  
  
 särskilt och inledningsvis om internationell militär övningsverksamhet.  
  
 Därutöver behövs personal med IT-kunnande för att  
  
 utveckla och underhålla en IT-portal, jurister för arbete med avtal  
  
 och annat juridiskt biträde samt administrativ personal. En  
  
 bedömning är att själva centret fullt utbyggt kommer att ha ett 10tal  
  
 väl kvalificerade personer anställda. 
  
 165  
  
 16 Finansiering och utvärdering  
  
 Enligt kommittéförordningen skall de förslag som lämnas  
  
 kostnadsberäknas och förslag till finansiering lämnas. Nedan  
  
 redovisas överväganden avseende statligt medelsbehov och dess  
  
 finansiering.  
  
 16.1 Former för finansiering av statlig verksamhet  
  
 Statlig verksamhet finansieras huvudsakligen med anslag över  
  
 statsbudgeten eller med avgifter eller bidrag. Närmare bestämmelser  
  
 om de olika finansieringssätten finns i regeringsformen  
  
 (1974:152) och en rad specialförfattningar, bl.a. lagen om statsbudgeten  
  
 (1996:1059). Anslag över statsbudgeten är den vanligaste  
  
 formen för finansiering av statlig verksamhet. Verksamheten  
  
 finansieras då kollektivt av skattebetalarna. Om statlig verksamhet  
  
 ska finansieras på annat sätt än med anslag, t ex med avgifter,  
  
 fordras ett särskilt beslut av statsmakterna (bemyndigande) om  
  
 detta. En avgift är i statsrättslig mening en ersättning som helt eller  
  
 delvis är avsedd att täcka kostnader för en specifik vara eller tjänst  
  
 (motprestation) som en myndighet tillhandahåller. Som huvudregel  
  
 gäller att offentligrättsliga avgifter inte disponeras av myndigheten.  
  
 En icke-offentligrättslig avgift tas ut i samband med försäljning av  
  
 varor och tjänster för vilka en myndighet inte har lagligt monopol  
  
 på den inhemska marknaden. Sådan verksamhet brukar kallas  
  
 uppdragsverksamhet. Det kan t.ex. vara konsultuppdrag, utbildningstjänster  
  
 eller laboratorieundersökningar. Vanligen finns alternativa  
  
 producenter på marknaden. Konsumenterna är således inte  
  
 tvingade att vända sig till en särskilt utpekad myndighet för att få  
  
 tillgång till varan eller tjänsten. Avgifterna kan vara standardiserade  
  
 och fasta, baseras på en timtaxa, bestå av en grundavgift med  
  
 tillkommande rörlig del eller baserade på omsättning. Vid 
  
 Finansiering och utvärdering SOU 2006:62  
  
 166  
  
 uppdragsverksamhet skall prissättningen vara kostnadsbaserad och  
  
 utan vinstkrav.  
  
 Med bidrag menas finansiella medel eller andra tillgångar som en  
  
 givare lämnar till en myndighet utan att begära någon motprestation  
  
 eller annan förmån i gengäld. Statliga myndigheter får  
  
 ofta bidrag från andra myndigheter, som då normalt är finansierade  
  
 med anslagsmedel. Bidrag kan också lämnas av statsmakten till  
  
 civilrättsliga aktörer för att främja olika verksamheter, t.ex. regional  
  
 utveckling och tillväxt, ökad export eller teknisk utveckling och  
  
 tillämpad forskning. Bidragen är vanligtvis förenade med krav på  
  
 motprestation, redovisning av hur medlen använts och annan  
  
 uppföljning. Kraven kan också förenas med återbetalningsplikt.  
  
 Bidragen klassificeras som näringsbidrag enligt inkomstskattelagen  
  
  IL 29 kap. 23 §§ och är skattepliktiga såvida de inte  
  
 använts för att bekosta ej avdragsgilla utgifter.  
  
 Med näringsbidrag avses statligt stöd som utges av staten till en  
  
 näringsidkare, utan återbetalningsskyldighet, som ska användas i  
  
 dennes verksamhet. Är stödet villkorat med återbetalningsskyldighet  
  
 klassificeras det som ett näringsbidrag, om återbetalningsskyldigheten  
  
 uppkommer genom att:  
  
  näringsidkaren inte uppfyller villkoren för stödet,  
  
  näringsidkaren inte följer de föreskrifter som har meddelats när  
  
 stödet beviljades,  
  
  stödet befinns strida mot artikel 87 i fördraget den 25 mars  
  
 1957 om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen  
  
  något oväntat inträffar som uppenbarligen rubbar förutsättningarna  
  
 för stödet.  
  
 Inom EU finns ramprogram för finansiering av forskning och  
  
 utveckling samt strukturfonder. De nya strukturfonderna  
  
 (20072013) kommer att förstärka FoU och innovationsfinansieringen  
  
 i svaga regioner och i tidiga skeden. 
  
 SOU 2006:62 Finansiering och utvärdering  
  
 167  
  
 16.2 Eget kapital och löpande finansiering  
  
 Förslag: Jag föreslår att bolaget av statsmakten ges ett eget kapital  
  
 på 10 miljoner kronor. Under en etableringsfas föreslås därutöver  
  
 en löpande statlig finansiering genom att ett direkt bidrag utgår på  
  
 fem miljoner kronor under det första verksamhetsåret och därefter  
  
 tre miljoner kronor per år under fem år. Sammantaget statligt  
  
 medelsbehov under sex år uppgår då till 30 miljoner kronor.  
  
 Utveckling mot ett innovationssystems- och klusterperspektiv  
  
 kräver attitydförändringar på flera nivåer. Det handlar om att gå  
  
 från projekt- till processtänkande. Utveckling av innovationssystem  
  
 och kluster tar lång tid. En av utmaningarna är att få de  
  
 olika aktörerna från företag, akademi och offentlighet att förstå  
  
 varandras världar. Integrering mellan civil och militär verksamhet  
  
 kräver tid. Man måste skapa förtroende mellan aktörer med olika  
  
 behov, tidsramar och kulturer. Detta tar tid och det krävs resurser  
  
 för att bygga upp förtroende mellan olika typer av aktörer på alla  
  
 nivåer – såväl horisontellt som vertikalt.  
  
 Detta ställer också krav på såväl mjuka investeringar i processkapital  
  
 (t.ex. utveckling av relationer, tillit, förankring) som hårda  
  
 infrastrukturella satsningar (t.ex. olika typer av nätverk, infrastruktur  
  
 för kommunikationer, utbildning och forskning). I dag gör  
  
 många representanter för innovationssystem och kluster bedömningen  
  
 att det är lättare att få tillgång till strukturkapital än till  
  
 investeringar i processkapital. Processledningsfunktionen är kritisk  
  
 och i dag ofta underfinansierad, varför mycket energi går åt till att  
  
 jaga finansiering istället för att utveckla initiativ.  
  
 Nackdelen med en hög andel extern finansiering är att denna  
  
 oftast förknippas med villkor. Handlingsfriheten begränsas därigenom,  
  
 särskilt i ett inledningsskede. Det initiala ägarkapital som  
  
 satsats i moderbolaget bör även vara av en sådan storleksordning,  
  
 beaktat verksamhetens omfattning, att ett långsiktigt fortbestånd  
  
 kan upprätthållas.  
  
 Centrets moderbolag bör tillföras ett eget kapital från staten  
  
 som möjliggör självständighet och handlingsförmåga. Det egna  
  
 kapitalets storlek bör också kunna möjliggöra ägande i dotter- och  
  
 intressebolag med vinstmål, där operativa verksamheten kan ske i  
  
 samverkan med andra aktörer. 
  
 Finansiering och utvärdering SOU 2006:62  
  
 168  
  
 Förslag: Försvarsmakten ska själv få disponera de uppdragsintäkter  
  
 som skapas från internationell test- och övningsverksamhet.  
  
 Centrets intäkter från egengenererad verksamhet, utdelningar från  
  
 dotter- och intressebolag samt extern finansiering från olika håll  
  
 (offentlig och privata) bör långsiktigt säkerställa bolagets löpande  
  
 finansiering. Ett samarbete med FMV, Rymdbolaget, Räddningsverket  
  
 och andra statliga myndigheter samt civila entreprenörer  
  
 borde också generera intäkter eller tillföra centret mantimmar.  
  
 Egengenererade intäkter kan komma från projektsamordning,  
  
 konsultuppdrag, marknadsföringsprojekt, konferensverksamhet,  
  
 samordning av mässdeltagande, administration av tekniska  
  
 kommittéer m.m. i olika frågor samt inte minst från arbete med  
  
 internationella militära övningar. För att stimulera och motivera  
  
 militärt engagemang och utveckling av ITÖ-verksamheten är det  
  
 mitt förslag att de uppdragsintäkter som skapas vid uthyrning av  
  
 materiel, militära anläggningar, övnings- och skjutfält m.m. samt  
  
 för personalresurser som ställs till förfogande disponeras av  
  
 Försvarsmakten. Detta bör särskilt anges i regleringsbrevet.  
  
 16.3 Statligt medelsbehov och finansiering  
  
 Av ovanstående förslag framgår att det erfordras ett statligt  
  
 medelsbehov på totalt 30 miljoner kronor, varav det första året 10 ska  
  
 utgöra eget kapital och ytterligare fem, totalt 15 miljoner kronor,  
  
 för initial uppbyggnad av centret. Nästföljande fem år bedöms att  
  
 ett statligt bidrag behöver utgå för den löpande verksamhet med  
  
 3 miljoner kronor per år varefter centret själv ska kunna finansiera  
  
 sin egen verksamhet.  
  
 Finansieringen föreslås ske genom omfördelningar inom ramen  
  
 för regionalpolitiska medel, utgiftsområde 19, Regional utveckling  
  
 och anslaget för Allmänna regionalpolitiska åtgärder. I den del  
  
 centrets insatser avser uppbyggnad av verksamheter som är direkt  
  
 relaterade till ITÖ-verksamheten bör dess finansiering ses  
  
 långsiktigt och ackumulerade kostnader täckas genom framtida  
  
 intäkter. 
  
 SOU 2006:62 Finansiering och utvärdering  
  
 169  
  
 16.4 Extern finansiering  
  
 Genom EU:s mål 1-program, Norrlandsfonden, länsstyrelsen,  
  
 NUTEK, Vinnova m.fl. förvaltar det offentliga betydande ekonomiska  
  
 utvecklingsresurser. Medlen är i allt väsentligt tänkta att  
  
 stärka tillväxt och näringslivsutveckling. Detta ger goda möjligheter  
  
 för finansiärerna att påverka utvecklingsarbetet utifrån  
  
 regionala villkor och drivkrafter.  
  
 De regionala investeringsstöden och landsbygdsstödet har i ökad  
  
 utsträckning inriktats mot företagssamarbete av innovationssystems-  
  
 och klusterkaraktär. I det regionala tillväxtprogrammet  
  
 (RTP) anges innovationssystem och kluster som ett tematiskt  
  
 område. ISA, NUTEK och VINNOVA samarbetar kring ett antal  
  
 profilområden med särskild inriktning mot internationell konkurrenskraft.  
  
 I en av utlysningarna från VINNOVA finns satsning på  
  
 embryonala innovationssystem.  
  
 Bedömning: De medel som finansierar SWTR:s verksamhet, ca en  
  
 mnkr per år, bör överföras till centret vid en eventuell samordning.  
  
 En eventuell samordning med Swedish Wintertes Region bör  
  
 innebära ett de medel som i dag finansiera verksamheten tillförs  
  
 centret. Dessa uppgår till ca en miljon kronor per år och finansieras  
  
 av nio kommuner med 50 000 kronor vardera samt med medel från  
  
 länsstyrelserna i Norrbottens och Västerbottens län och från  
  
 landstingen.  
  
 16.5 Utvärdering  
  
 Förslag: Centrets verksamhet ska utvärderas efter två och fem år  
  
 för att bedöma vilka resultat och effekter som uppnåtts. Utifrån  
  
 den senare utvärderingen ska ett nytt ställningstagande göras  
  
 avseende centrets framtida målsättning, verksamhetsområden och  
  
 inriktning, eventuellt statligt finansieringsbehov etc. Den första  
  
 utvärderingen ska ha en mer övergripande karaktär och möjliggöra  
  
 justeringar.  
  
 Att i detalj redan nu bedöma och förutse de utmaningar som  
  
 centret kommer att ställas inför är en svår uppgift. Jag har framför  
  
 allt tagit fasta på de yttre ramarna och mindre rent operationella 
  
 Finansiering och utvärdering SOU 2006:62  
  
 170  
  
 frågor. Svårigheten att nyetablera en verksamhet som ska möta  
  
 framtida behov och efterfrågan på en marknad och hos andra  
  
 aktörer, såväl kommersiella som offentliga, ska inte heller  
  
 underskattas. Den acceptans som centret får är naturligtvis  
  
 förknippad med det arbete som utförs i förhållande till förväntningarna.  
  
 En uppföljning av verksamheten ska ses i ljuset av detta  
  
 och som en möjlighet att genomföra korrigeringar eller vidta kraftfullare  
  
 åtgärder om det skulle visa sig nödvändigt. Tidshorisonten  
  
 för en stor utvärdering efter fem år från start är vald utifrån att  
  
 bolaget ska ges arbetsro och tid för att, inom ramen av ett brett  
  
 verksamhetsfält, själv kunna utveckla och prioritera konkreta  
  
 arbetsuppgifter, rutiner, göra löpande justeringar m.m. Det statliga  
  
 verksamhetsstödet föreslås också upphöra efter sex år. Utvärderingen  
  
 kan då ligga till grund till ett eventuellt förnyat ställningstagande  
  
 i denna fråga. 
  
 171  
  
 17 Handlings- och tidsplan  
  
 Utredningen ska enligt direktivet överlämnas till regeringen senast  
  
 den 1 juli 2006 varefter den torde bli remissbehandlad. Då förslagen  
  
 i vissa delar kräver riksdagens beslut, bland annat bemyndigande  
  
 för regeringen att bildande ett statligt bolag och relaterade  
  
 finansieringsfrågor behöver en särproposition och/eller del i annan  
  
 proposition utarbetas. Då centrets verksamhet berör flera departement  
  
 (Försvars-, Närings- och Finansdepartementen i första hand)  
  
 bör en interdepartemental arbetsgrupp tillsättas för att utarbeta  
  
 underlag och förslag till ställningstaganden, beaktat vad som  
  
 framkommer under remissbehandlingen. Ytterligare skäl för en  
  
 interdepartemental arbetsgrupp är genomförandet av ITÖprojektet  
  
 inom Försvarsmakten som kommer att generera värdefulla  
  
 erfarenheter. Projektet beräknas bli avslutat den 1 januari 2008  
  
 och skulle därmed kunna sammanfalla och samordnas med  
  
 bildandet av centret.  
  
 Bedömning: Regeringen bör ge Försvarsmakten i uppdrag att  
  
 genomföra ett pilotprojekt under år 2007 som innebär att en  
  
 utländsk försvarsmakt ges möjlighet hyra ett fält för övning med  
  
 större förband.  
  
 Enligt vad jag erfarit kan erforderliga dispenser erhållas efter framställan  
  
 av Försvarsmakten hos regeringen. Pilotprojektet förutsätts  
  
 få full kostnadstäckning och ge erfarenheter avseende utveckling av  
  
 avtal och överenskommelser med utländsk försvarsmakt, visualisera  
  
 behovet av översyn och ändringar i regelverket.  
  
 Syftet med projektet är också att få fram ordentligt underlag för  
  
 bedrivande av internationell övningsverksamhet i större skala.  
  
 Underlaget kan också ligga till grund för ett statligt ställningstagande  
  
 beträffande centrets roll och stödfunktioner för militär  
  
 verksamhet. 
  
 173  
  
 18 Ekonomiska effekter  
  
 18.1 Biltestverksamheten  
  
 Korsås redovisar i sin rapport1 en teoretisk modell för vilka  
  
 ekonomiska effekter stödet har. Branschorganisationen Swedish  
  
 Proving Ground Association (SPGA) har med hjälp utav konsulten  
  
 Jenkins tagit fram en del uppgifter om investeringar, omsättningar  
  
 och beräknad sysselsättningseffekt för medlemmarna i  
  
 SPGA. Det finns företag som är verksamma i regionen och inte är  
  
 medlemmar varför dessa siffror ej gäller för hela branschen.  
  
 Tabell 1 Omsättning hos entreprenörerna  
  
 Säsong 1989/90 Säsong 1999/00 Säsong 2004/05  
  
 20 400 000 kr 200 000 000 kr 300 000 000 kr  
  
 Tabell 2 Investeringar  
  
 Säsong 19982000 Säsong 20012005  
  
 Säsong 20012005 inkl.  
  
 hotell och flygplats  
  
 217 000 000 kr 705 000 000 kr 1 000 000 000 kr  
  
 Tabell 3 Årsarbetstillfällen (biltest med kringnäring)  
  
 År 1990 År 2000 År 2005  
  
 140 550 830  
  
 Myers på Argentis (näringslivsbolag) i Arjeplog som väl  
  
 känner de lokala företagen använder sig av följande siffror när han  
  
 pratar om biltest i Arjeplogs kommun.  
  
 1  
  
 Ds 2003:18. 
  
 Ekonomiska effekter SOU 2006:62  
  
 174  
  
 Tabell 4 Omsättning hos entreprenörerna  
  
 Säsong 1989/90 Säsong 1999/00 Säsong 2004/05  
  
 17 000 000 kr 145 000 000 kr 205 000 000 kr  
  
 Tabell 5 Investeringar  
  
 Säsong 19982000 Säsong 20012006* Säsong 20012006*  
  
 150 000 000 kr 685 000 000 kr 835 000 000 kr  
  
 Tabell 6 Årsarbetstillfällen (biltest med kringnäring)  
  
 År 1990 År 2000 År 2005  
  
 55 230 450  
  
 *Observera att investeringarna gäller även 2006.  
  
 18.1.1 Effekter av biltestverksamheten i Arjeplogs kommun  
  
 Verksamheten fungerar som sådan att det är lokala företag som  
  
 sköter om anläggningarna och ser till att banorna görs i ordning.  
  
 De utländska företagen skickar upp egna ingenjörer. Det är mest  
  
 lokal arbetskraft som kör testbilarna, särskilt ute på de allmänna  
  
 vägarna. Ingenjörerna mäter och analyserar informationen som  
  
 bilarna lämnar ifrån sig. Tabellerna nedan visar på hur mycket dessa  
  
 besökare omsätter i Arjeplogs kommun.  
  
 Tabell 7  
  
 Novr Dec Lewis Mars Apl Summa  
  
 Antal dygn verksamhet 5 15 20 25 25 10 100  
  
 Antal gäster i kommunen  
  
 per dygn  
  
 80 400 1 200 1 500 1 500 1 000 5 680  
  
 Dygn antal gäster 400 6 000 24 000 37 500 37 500 10 000 115 400 
  
 SOU 2006:62 Ekonomiska effekter  
  
 175  
  
 Tabell 8  
  
 Spenderade pengar  
  
 per dygn  
  
 Guerrero Medel Optimist  
  
 Boende 600 900 1 200  
  
 Mat 100 175 250  
  
 Nöje 30 140 250  
  
 Övrigt 0 150 300  
  
 Summa 730 1 365 2 000  
  
 Tabell 9  
  
 Guerrero Medel Optimist  
  
 Spenderade kr/säsong 60 084 242 000 157 521 000 230 800 000  
  
 Den totala summan som biltestnäringen i Arjeplogs kommun genererar  
  
 totalt ligger någonstans mellan 360 miljoner och 435 miljoner  
  
 kronor.  
  
 18.1.2 Övningsverksamhet i Arvidsjaur  
  
 Under vintersäsongen 2005/06 genomfördes i Arvidsjaur åtta  
  
 stycken externa utbildnings- och övningsuppdrag omfattande 1 400  
  
 deltagardagar vid försvarets vinterenhet.. Dessa vände sig till  
  
 piloter, socialstyrelsen, fjällräddningen, Botkyrka gymnasium,  
  
 Luleå Teknisk Universitet, samt tre kurser för utländsk militär  
  
 personal. Verksamheten genererade en uppdragsfinansiering på  
  
 930 000 kronor, motsvarande 670 kronor per kursdag och deltagare.  
  
 Om vi antar att varje kursdeltagare genom lokala inköp, mat  
  
 och logi etc. därutöver spenderade i genomsnitt 200 kronor per  
  
 kursdag (många var förlagda på regementet) tillkommer en  
  
 omsättning på 280 000 kronor i lokalsamhället.  
  
 18.1.3 Internationell övningsverksamhet i Norge  
  
 I Norge genomför internationell trupp ca 300 000 deltagardagar per  
  
 år. Totalt beräknas dessa tillsammans omsätta 200 miljoner norska  
  
 kronor genom inköp av proviant, transporter, hyra av utrustning,  
  
 bränsle, logi m.m. som kanaliseras via det det norska försvaret. 
  
 Ekonomiska effekter SOU 2006:62  
  
 176  
  
 Därtill kommer andra ekonomiska effekter på lokalsamhällen där  
  
 övningarna genomförs.  
  
 18.1.4 Effekter för underleverantörer av militär internationell  
  
 övningsverksamhet  
  
 En utvecklad test- och övningsverksamhet är av ekonomisk betydelse  
  
 för de underleverantörer som kommer ifråga. Efter Nordic  
  
 Air Meet i Luleå 2005 analyserades hur mycket verksamheten  
  
 omsatte för underleverantörer i regionen. Den visade att varor och  
  
 tjänster för ca 15 mnkr köptes av Försvarsmakten under de två  
  
 veckor som evenemanget varade.  
  
 Rote Consulting AB har gjort en ekonomisk kalkyl för stöd av  
  
 en utländsk flygkampanj som jag tagit del av underhand. Flyget  
  
 baseras i detta fall under tio dagar på en civil flygplats varvid  
  
 personalen bor på ortens hotell. Allt ifrån bevakning, transporter,  
  
 flygplatstjänster, drivmedel m.m. köps av underleverantörer i  
  
 regionen. I detta fall visar kalkylen på ett köp av varor och tjänster  
  
 för ca åtta Mkr.  
  
 Utredningen redovisar ovan ekonomiska konsekvenser av test och  
  
 övningsverksamhet. Det underlaget har omsatts och ger  
  
 följande kostnader för köp av mat, transporter, hyra av utrustning,  
  
 bränsle, logi, fritidsaktiviteter hos privata underleverantörer:  
  
  För en markstridsövning om tusen deltagare under en tiodagarsperiod  
  
 ca 8 mnkr  
  
  För en ledningsövning om ett par hundra deltagare i fem dagar  
  
 ca 1 mnkr  
  
  För en katastrofövning om ett femtiotal deltagare i fem dagar  
  
 ca 0,4 mnkr  
  
 Övningsvolym skulle om några år årligen kunna röra sig om  
  
 summor motsvarande vad bilindustrin genererar i Norrlands inland.  
  
 Något exakt mått finns inte men en överslagsmässig beräkning ger  
  
 mellan 300 och 400 mnkr per år om alla samhällseffekter inräknas.  
  
 Omsatt till helårsanställningar kan det då röra sig om ca 400 till  
  
 600 personer. 
  
 SOU 2006:62 Ekonomiska effekter  
  
 177  
  
 18.1.5 Slutsatser  
  
 Besöksnäringen i bred mening blir stora vinnare vid en utökad test och  
  
 övningsverksamhet. Det handlar om ett ökat antal hotellnätter,  
  
 breddat kundunderlag för butiker, restaurangnäring, service,  
  
 reparations- och underhållsarbeten, biluthyrning och turisttjänster  
  
 i största allmänhet. Underlaget för flygtrafik på regionens  
  
 flygplatser skulle öka. Leverantörer av varor och tjänster till den  
  
 militära verksamheten skulle också få möta en ökad efterfrågan.  
  
 Kundunderlaget för underhåll och drift såsom t.ex. personalrestauranger,  
  
 leveranser av drivmedel för flyg och fordon skulle  
  
 öka. Därutöver kommer synergieffekter mellan militär och civil  
  
 verksamhet att kunna stärkas. I Utredningen Snö, mörker och kyla  
  
 (SOU 2004:77) pekas i kapitel 6 på ytterligare samhällsekonomiska  
  
 och tillväxtpolitiska konsekvenser .  
  
 Verksamheten kan i många fall dra nytta av befintliga tillgångar i  
  
 form av anläggningar, markområden m.m. och utgå från de unika  
  
 förutsättningar som finns i regionen. Avkastningen på gjorda  
  
 investeringar kan öka genom alternativ användning eller att utöka  
  
 befintlig verksamhet. Beräkningsexemplen ovan visar på dels de  
  
 direkta effekterna som skapas av själva verksamheten men också på  
  
 betydande multiplikatoreffekter i lokalsamhällets ekonomi. Jämförelse  
  
 kan säkerligen göras med de analyser och beräkningsmodeller  
  
 som används inom besöksnäringen. Antalet besöksdagar  
  
 och konsumtion per dag är styrande variabler.  
  
 Beroende på övningens art och omfattning kommer det ekonomiska  
  
 utfallet att variera. En flygövning under några dagar i Vidsel  
  
 med 10-talet flygplan ger en högre intäkt för basplattan per  
  
 deltagare jämfört med en markövning på övningsfält. Det är  
  
 mycket dyrare att öva luftstrid än Montgomery per deltagare. Om  
  
 Älvdalens skjutfält till exempel beläggs med utbildning och träning  
  
 av 500 internationella soldater under tre månader skapas  
  
 45 000 besöksdagar, dvs. ca 40 % av det totala antalet besöksdagar  
  
 som biltestverksamheten i Arjeplogs kommun genererar. Om vi  
  
 utgår från medelalternativet i exemplet ovan och exkluderar  
  
 kostnader för boende (kan ske i tält eller militär förläggning) och  
  
 uppehälle spenderas 140 kronor per dygn, vilket skulle generera  
  
 drygt sex miljoner kronor i den lokala ekonomin, Direkt intäkter  
  
 för försvarsmakten kan avse uthyrning av förläggningar, fält och  
  
 utrustning, tillhandahållande av mat, logistikfunktioner, instruktörer  
  
 och annan personal m.m. Storleken är beroende på övningens 
  
 Ekonomiska effekter SOU 2006:62  
  
 178  
  
 inriktning och omfattning. I Norge beräknades den uppgå till  
  
 667 norska kronor per dag och i Arvidsjaur till 670 svenska kronor  
  
 per dag, vilket då skull generera 30 till 37 miljoner kronor.  
  
 Volymen från militär internationell test- och övningsverksamhet  
  
 i Sverige skulle om några år kunna ha en omfattning motsvarande  
  
 den sysselsättning som biltestentreprenörerna direkt genererar i  
  
 dag. Några exakta mått finns inte men en överslagsmässig beräkning  
  
 ger mellan 300 och 400 mnkr per år om alla samhällseffekter  
  
 inräknas. Omsatt till helårsanställningar kan det då röra sig om ca  
  
 400 till 600 personer. Överslagsberäkningen bygger på antaganden,  
  
 genomsnitt och är inte någon exakt siffra. Den avser snarare att ge  
  
 en uppfattning av storleksordningar. 
  
 179  
  
 19 Konsekvensbedömningar  
  
 Enligt kommittéförordningen (1998:1474) skall kommittéer  
  
 genomföra kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivningar om  
  
 förslagen i ett betänkande påverkar eller har betydelse för följande:  
  
  kostnader eller intäkter för staten, kommuner, landsting, företag  
  
 eller andra enskilda samt samhällsekonomiska konsekvenser  
  
 i övrigt.  
  
  den kommunala självstyrelsen  
  
  brottslighet och det brottsförebyggande arbetet  
  
  sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet  
  
  små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller  
  
 villkor i övrigt i förhållande till stora företags  
  
  jämställdheten mellan kvinnor och män  
  
  möjligheten att nå de integrationspolitiska målen  
  
 I detta kapitel lämnar jag mina bedömningar av vilka konsekvenser  
  
 som mitt förslag kan få i den mån dessa inte redovisats tidigare.  
  
 Det gäller då framför allt den första punkten som behandlas i  
  
 kapitlena 16 och 18. Frågor om den kommunala självstyrelsen och  
  
 centret diskuteras i kapitel 15.2.2.  
  
 Brottslighet och brottsförebyggande arbete  
  
 Om förslagen i ett betänkande har betydelse för brottsligheten eller  
  
 det brottsförebyggande arbetet ska dessa konsekvenser anges i  
  
 betänkandet. Enligt min bedömning påverkar mina förslag inte  
  
 brottsligheten i någon negativ riktning. Det kan snarare hävdas att  
  
 vissa av de förslag som lämnas bidrar till att förbättra det  
  
 brottsförebyggande arbetet genom utveckling och samordning av  
  
 övningsverksamhet. 
  
 Konsekvensbedömningar SOU 2006:62  
  
 180  
  
 Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika  
  
 delar av landet  
  
 Målet för den svenska regionalpolitiken är att skapa förutsättningar  
  
 för varaktig ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att levnadsvillkoren  
  
 blir likvärdiga för medborgarna i hela landet. För att nå de  
  
 regionalpolitiska målen krävs att det finns en helhetssyn med  
  
 samordnade åtgärder inom en rad områden.  
  
 Mitt uppdrag har varit att föreslå bildandet av ett center för att  
  
 utveckla civil och militär test- och övningsverksamhet med lokalisering  
  
 i Arvidsjaur. Av utredningen framgår att syftet med etableringen  
  
 är att medverka till uppfyllande av såväl regionalpolitiska  
  
 som försvarspolitiska mål.  
  
 Små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga  
  
 eller villkor i övrigt i förhållande till större företags  
  
 Enligt min bedömning kommer förslagen i detta betänkande inte  
  
 att ha någon negativ inverkan på små företags arbetsförutsättningar,  
  
 konkurrensförmåga eller villkor i förhållande till större  
  
 företag. Istället menar jag att förslagen kommer att gynna de små  
  
 företagen. Det kan t.ex. gälla kunskapsuppbyggnad, generell marknadsföring 
  
 , utveckling av teknik, metoder och koncept som kan  
  
 bidra till tillväxt och nyföretagande. Utredningen har uppmärksammats  
  
 på att det finns en risk för konkurrenssnedvridning i de  
  
 fall då statliga myndigheter upplåter provningsmiljöer i konkurrens  
  
 med privata aktörer, särskilt om provningsmiljöerna finns inom  
  
 avspärrade och bevakade områden.  
  
 Jämställdhet mellan kvinnor och män  
  
 Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra hela politiken i alla  
  
 delar av samhället. Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken  
  
 är ett samhälle där medborgarna oavsett kön har samma  
  
 möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla livets områden.  
  
 Testindustrin är historiskt sett en mansdominerad bransch. Det  
  
 finns i dag inga avgörande skäl till varför detta ska bestå. Anläggning  
  
 av testbanor och dess underhåll är numera starkt mekaniserat  
  
 och bilindustrin rekryterar kvinnliga testförare i ökad utsträckning.  
  
 Förhållandena är desamma inom flertalet testområden, om inte alla. 
  
 SOU 2006:62 Konsekvensbedömningar  
  
 181  
  
 Inom militär verksamhet ökar antalet kvinnor i dag genom ett  
  
 medvetet jämställdhetsarbete. Utbildning, träning och övning i  
  
 extrema miljöer och klimat kräver kunskap som är specifik för både  
  
 män och kvinnor vad gäller överlevnad, att hantera utrustning m.m.  
  
 Centret bör uppmärksamma aktörerna på de strukturer som  
  
 finns och tydliggöra dessa. Jämställdhetsintegrering (mainstreaming)  
  
 är ett strategiskt sätt att arbeta på som innebär att synliggöra  
  
 de olika förhållanden som råder för kvinnor och män, att varje  
  
 fråga som berör individer ska prövas ur ett jämställdhetsperspektiv  
  
 och analyser ska göras för hur konsekvenser av förändringar kan  
  
 tänkas utfalla för kvinnor och män. Strategin är ett försök till att få  
  
 igång en mer långsiktig process med att skapa jämställdhet mellan  
  
 kvinnor och män samt att motverka den tendens att jämställdhet  
  
 sidoordnas andra verksamheter.  
  
 Jämställdhetsintegrering är ett relativt nytt sätt att arbeta på, där  
  
 fokus ligger på att förstå strukturer, maktfördelning och hur  
  
 normer skapas och upprätthålls. Att arbeta med jämställdhetsintegrering  
  
 innebär dels att analysera och dokumentera rådande  
  
 situation och dels att skapa en förändringsprocess på basis av  
  
 underlaget. Konkret går arbetet ut på att identifiera om det finns  
  
 några problem, och i så fall problemens omfattning. Först därefter  
  
 kan förändringsprocesser utvecklas.  
  
 Möjlighet att nå de integrationspolitiska målen  
  
 Målen för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och  
  
 möjligheter för alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund, en  
  
 samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund samt en  
  
 samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt och  
  
 tolerans och som alla oavsett bakgrund skall vara delaktig i och  
  
 medansvarig för (prop. 2000/01:1).  
  
 Centrets verksamhet kommer enligt min bedömning genom bl.a.  
  
 en internationella förankring att kunna medverka till att dessa mål  
  
 uppfylls. 
  
 Bilaga 1  
  
 183  
  
 Näringsdepartementet  
  
 Regeringsbeslut  
  
 2005-06-02  
  
 II 13  
  
 N2005/4970/RUT  
  
 Clark  
  
 CSN  
  
 851 82 Sundsvall  
  
 Uppdrag att föreslå åtgärder för att utveckla ett centrum för  
  
 civil test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö  
  
 Regeringens beslut  
  
 Regeringen uppdrar åt generaldirektören Clark att med  
  
 utgångspunkt från riksdagens beslut om försvaret den 16 december  
  
 2004 (se nedan) föreslå lämpliga åtgärder för att utveckla ett  
  
 centrum för den civila test- och övningsverksamheten i subarktisk  
  
 miljö i Arvidsjaur.  
  
 Utredaren ska inventera och redovisa behovet av civil test- och  
  
 övningsverksamhet i subarktiskt miljö bl.a. inom komponenttester  
  
 samt katastrof- och biståndsverksamhet, hos myndigheter, organisationer  
  
 och andra offentliga och privata aktörer. Utredaren ska  
  
 vidare föreslå verksamhetsinriktning, organisation, bemanning och  
  
 finansiering av den civila delen av ett centrum för militär- och civil  
  
 test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö. Utredaren ska  
  
 överväga olika organisatoriska lösningar samt för- och nackdelar  
  
 med dessa. Utredaren skall även föreslå en handlingsplan och tidsplan  
  
 för genomförandet.  
  
 Utredaren ska inventera och kartlägga av befintlig kompetens  
  
 om verksamhet i subarktisk miljö samt bedöma vilken framtida  
  
 kompetens som kan behöva utvecklas för att skapa långsiktiga  
  
 förutsättningar för den civila test- och övningsverksamheten.  
  
 Inventeringen bör särskilt avse dels den kompetens som utvecklats 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 1  
  
 184  
  
 inom f.d. Norrlands dragonregemente (K4), och dels sådan  
  
 kompetens som kan finnas inom Luleå tekniska universitet och  
  
 Umeå universitet.  
  
 Utredaren ska i en delrapport senast den 15 oktober 2005 lämna  
  
 förslag till lokala och regionala kompetensutvecklingsinsatser,  
  
 särskilt för personal som friställs vid f.d. K4. Utredaren skall i  
  
 delrapporten också redovisa möjligheterna till samordning och  
  
 nyttjande av den personal som finns för militär verksamhet i  
  
 Arvidsjaur.  
  
 Förslagen ska tas fram i dialog med berörda myndigheter,  
  
 regionala och lokala aktörer – däribland regionala partnerskap – ,  
  
 med landshövdingen i Norrbottens län, som har regeringens  
  
 uppdrag att föreslå åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar  
  
 tillväxt och sysselsättning i den lokala arbetsmarknadsregionen  
  
 samt med den av regeringen utsedde särskilde kontaktpersonen för  
  
 Arvidsjaur.  
  
 Utredaren ska även samverka med Försvarsmakten. Utredaren  
  
 skall därvid pröva vilka samordningsmöjligheter som kan finnas  
  
 med att gemensamt utnyttja resurser, t.ex. personal vid I 19s  
  
 verksamhet i Arvidsjaur, eller resurser hos Försvarsmaktens  
  
 logistik. Vidare ska utredaren pröva möjligheten att samlokalisera  
  
 verksamheten och lokalisera den till lokaler som frigörs i samband  
  
 med den pågående omstruktureringen.  
  
 Uppdraget ska löpande redovisas till Regeringskansliet (Näringsdepartementet),  
  
 och slutredovisas senast den 1 februari 2006.  
  
 Kommittéförordningen (1998:1474) skall tillämpas för uppdraget.  
  
 Utgifterna för uppdraget skall belasta Utgiftsområde 1,  
  
 anslag 90:5 Regeringskansliet m.m., anslagsposten 10 Näringsdepartementet.  
  
 Bakgrund  
  
 Regeringen har i propositionen 2004/05:43 Försvarsmaktens  
  
 grundorganisation redovisat sin inriktning avseende Försvarsmaktens  
  
 framtida grundorganisation. Förändringarna kommer att  
  
 medföra negativa regionala konsekvenser för bl.a. LA-region  
  
 Arvidsjaur.  
  
 Regeringen har även tidigare beslutat om andra insatser och som  
  
 aviserats i propositionen, såsom uppdrag till landshövdingarna att 
  
 Bilaga 1 SOU 2006:62  
  
 185  
  
 föreslå åtgärder för ökad konkurrenskraft, hållbar tillväxt och  
  
 sysselsättning i de särskilt utpekade och drabbade LA-regionerna.  
  
 Regeringen har även utsett särskilda kontaktpersoner att för  
  
 regeringens räkning följa och aktivt delta i ovannämnda uppdrag.  
  
 Kontaktpersonerna ska ha fokus på det lokala näringslivets dynamik,  
  
 samverkan och förnyelse. Den nu föreslagna utredningen är  
  
 föranledd av riksdagsbeslutet om försvaret (prop. 2004/05:5,  
  
 prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU4, bet. 2004/05:FöU5, rskr.  
  
 2004/05:143).  
  
 I riksdagsbeslutet om försvaret den 16 december 2004 framhålls  
  
 bl.a. för att säkra en civil utveckling och militär närvaro i Arvidsjaur  
  
 de kommande åren ska ett centrum för test- och övningsverksamhet  
  
 i subarktiskt miljö utvecklas. Det ska bestå av en civil och  
  
 en militär del. Civilt inrättas ett internationellt centrum för test och  
  
 provverksamhet för att utveckla Hardy unika egenskaper  
  
 som en internationell test- och provplattform (prop. 2004/05:5,  
  
 prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU4, bet. 2004/05:FöU5, rskr.  
  
 2004/05:143). Riksdagsbeslutet ska vara utgångspunkten för  
  
 utredarens förslag och överväganden.  
  
 På regeringens vägnar  
  
 Levine  
  
 Harris  
  
 Kopia till  
  
 Statsrådsberedningen  
  
 Utrikesdepartementet/EIM  
  
 Försvarsdepartementet/MIL  
  
 Försvarsdepartementet/CIV  
  
 Finansdepartementet/BA  
  
 Finansdepartementet/LS  
  
 Finansdepartementet/F  
  
 Finandepartementet/ESA 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 1  
  
 186  
  
 Utbildningsdepartementet/UH  
  
 Utbildningsdepartementet/GS  
  
 Utrikesdepartementet/EP  
  
 N/A  
  
 N/ADM  
  
 N/BS  
  
 N/NL  
  
 N/ITFOU  
  
 Försvarsmakten  
  
 Arbetsmarknadsstyrelsen  
  
 Länsstyrelsen i Norrbottens län  
  
 Arvidsjaurs kommun  
  
 Regeringens kontaktperson Robinson  
  
 Landshövding Arroyo 
  
 Bilaga 2  
  
 187  
  
 Näringsdepartementet  
  
 Regeringsbeslut  
  
 2006-01-26 N2006/10448/RUT  
  
 (delvis)  
  
 Särskild utredare Clark  
  
 103 33 STOCKHOLM  
  
 Förlängning av uppdrag att föreslå åtgärder för att utveckla  
  
 ett centrum för test- och övningsverksamhet i subarktisk  
  
 miljö, m.m.  
  
 Regeringens beslut  
  
 Regeringen beslutar att uppdraget ska slutredovisas senast den  
  
 1 juli 2006. Regeringen bekräftar att uppdraget även berör samordningsmöjligheter  
  
 med icke militära myndigheter, t.ex. kris- och  
  
 beredskapsmyndigheter.  
  
 Bakgrund  
  
 Regeringen uppdrog genom beslut den 2 juni 2005  
  
 (N2005/4970/RUT) åt generaldirektören Clark att  
  
 förslå lämpliga åtgärder för att utveckla ett centrum för civil test och  
  
 övningsverksamhet i subarktisk miljö i Arvidsjaur (N 2005:07).  
  
 Utgångspunkten för utredarens överväganden och förslag skulle  
  
 vara riksdagsbeslutet om försvaret den 16 december 2004. I detta  
  
 framhålls bl.a. att, för att säkra en civil utveckling och militär  
  
 närvaro i Arvidsjaur under de kommande åren, ett centrum för  
  
 test- och övningsverksamhet i subarktisk miljö ska utvecklas. Det  
  
 ska bestå av en civil och en militär del. Civilt inrättas ett internationellt  
  
 centrum för test- och provverksamhet för att utveckla 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 2  
  
 188  
  
 Hardy och regionens unika förutsättningar inom området  
  
 (prop. 2004/05:5, prop. 2004/05:43, bet. 2004/05:FöU4, bet.  
  
 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143).  
  
 Uppdraget har redovisats i en delrapport avseende kompetensfrågor  
  
 den 18 oktober 2005 och ska slutredovisas den 1 februari  
  
 2006.  
  
 Ärendet  
  
 Utredaren har i skrivelse den 29 december 2005 anhållit om att  
  
 datumet för slutredovisning av hans uppdrag om den civila verksamheten,  
  
 liksom frågor om centrumets bemanning, organisation  
  
 och finansiering, m.m. ska ändras till den 1 juli 2006.  
  
 Utredaren anhåller även om ett förtydligande om att uppdraget  
  
 också ska avse kartläggning av och förslag som kan utveckla,  
  
 samordna och rationalisera den övningsverksamhet som bedrivs av  
  
 andra icke militära myndigheter såsom kris- och beredskapsmyndigheter 
  
 , polismyndigheter, räddningstjänst och brandförsvar.  
  
 På regeringens vägnar  
  
 Levine  
  
 Harris  
  
 Kopia till  
  
 Statsrådsberedningen  
  
 Justitiedepartementet/PO  
  
 Utrikesdepartementet/EIM  
  
 Försvarsdepartementet/MIL  
  
 Försvarsdepartementet/CIV  
  
 Finansdepartementet/BA  
  
 Finansdepartementet/LS  
  
 Finansdepartementet/F 
  
 Bilaga 2 SOU 2006:62  
  
 189  
  
 Finansdepartementet/ESA  
  
 Utbildningsdepartementet/UH  
  
 Utbildningsdepartementet/GS  
  
 Utrikesdepartementet/EP  
  
 Försvarsmakten  
  
 Arbetsmarknadsstyrelsen  
  
 Länsstyrelsen i Norrbottens län  
  
 Arvidsjaurs kommun  
  
 N/A  
  
 N/ADM  
  
 N/BS  
  
 N/NL  
  
 N/ITFOU 
  
 Bilaga 3  
  
 191  
  
 Regelverk för civil teknisk kontroll  
  
 Att produkter och anläggningar tekniskt kontrolleras innan de  
  
 släpps ut på marknaden eller tas i bruk är viktigt för att upprätthålla  
  
 skydd för liv, hälsa och miljö etc. i samhället. Detsamma gäller  
  
 återkommande besiktning/kontroll av produkter och anläggningar  
  
 i bruk. Den tekniska kontrollen medför stora kostnader för  
  
 tillverkare, importörer och innehavare av anläggningar i form av  
  
 direkta kostnader, minskad tillgänglighet och längre ledtider. Dessa  
  
 kostnader drabbar i slutändan konsumenterna och samhället i stort.  
  
 Samhällets strävan är därför att ha ordningar för teknisk kontroll  
  
 som ger gott skydd men samtidigt är kostnadseffektiva.  
  
 Den obligatoriska (lagstiftade) tekniska kontrollen syftar som  
  
 nämnts till att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa  
  
 och säkerhets, skydd av egendom m.m. samt att även främja en fri  
  
 rörlighet för varor inom EU. Den testverksamhet som utförs inom  
  
 regionen har viss beröring med den obligatoriska tekniska  
  
 kontrollen och redovisas därför nedan på ett övergripande sätt.  
  
 En produkts omloppstid kan översiktligt delas in i stadierna  
  
 konstruktion, tillverkning, tillhandahållandet på marknaden, användning  
  
 och skrotning. EG:s produktdirektiv täcker normalt endast  
  
 tiden intill produkten släpps ut på marknaden eller tas i bruk,  
  
 eftersom tiden därefter har mycket liten betydelse för varornas fria  
  
 rörlighet. Regler om återkommande kontroll är därför nationella,  
  
 t.ex. om besiktning av hissar, bilar m.m.  
  
 Obligatorisk statlig förhandskontroll av produkter som släpps ut  
  
 på marknaden får numera inte förekomma. Det betyder dock inte  
  
 att farliga produkter ska få saluföras utan föregående provning och  
  
 kontroll. Det svenska systemet för teknisk kontroll genomgick  
  
 under 1990-talet mycket stora förändringar. Grundläggande är idag  
  
 att tillverkaren eller importören marknadsför sina produkter på  
  
 eget ansvar. Produkterna ska då ha genomgått i direktiven föreskriven  
  
 kontroll, där deltagande av tredjepartsorgan, s.k. anmälda 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 3  
  
 192  
  
 organ, kan vara obligatorisk. Den ska av tillverkaren/importören  
  
 vara CE-märkt vilket utvisar att den uppfyller alla direktivkrav som  
  
 riktas mot den.  
  
 I samband med införandet av EES-avtalet, fattade riksdagen  
  
 beslut1 om att det dåvarande riksprovplatssystemet (obligatorisk  
  
 statlig förhandskontroll) skulle upphöra och att svenska tekniska  
  
 kontrollordningar skulle bygga på EG:s nya principer för kontroll  
  
 av varor som släpps ut på marknaden. Dessa presenterades i  
  
 kommissionens meddelande den 24 juni 1989, En helhetssyn på  
  
 certifiering och provning. Europeiska unionens råd ställde sig  
  
 bakom dessa principer genom två beslut, dels en resolution den  
  
 21 december om en helhetssyn på bedömning av överensstämmelse2 
  
 , dels ett beslut av den 13 december 1990 om moduler  
  
 för olika stadier i förfaranden vid bedömning av överensstämmelse,  
  
 avsedda att användas i tekniska harmoniseringsdirektiv3.  
  
 En bärande princip i det enligt EU reformerade svenska systemet  
  
 är att en åtskillnad görs mellan normgivning, dvs. kravställandet,  
  
 och kontrollen av att kraven är uppfyllda. Det är en uppgift för  
  
 myndigheterna att föreskriva vilka krav som produkter ska uppfylla  
  
 samt hur dessa ska kontrolleras. Kontrollen överlåts till självständiga  
  
 organ som arbetar i konkurrens. Ordningen kallas allmänt  
  
 för kontroll i ett öppet system. Myndigheterna har kvar åliggandet  
  
 att genom marknadskontroll utöva tillsyn bl.a. för att säkerställa att  
  
 de föreskrivna kraven följs. Den tekniska kontrollen, som i det  
  
 reformerade systemet benämns bedömning av överensstämmelse  
  
 utförs av kompetensprövade organ som är fristående från myndigheter.  
  
 Denna kompetensprövning utförs av Styrelsen för ackreditering  
  
 och teknisk kontroll, SWEDAC, genom ackreditering enligt  
  
 de standarder som utvecklats i Europa på uppdrag av EU.  
  
 Öppna system används även för frivillig certifiering, bl.a. mot  
  
 olika krav på ledningssystem, bl.a. kvalitets- miljö- och arbetsmiljöledningssystem.  
  
 1 Prop. 1991/92:170, bil. 11, s. 38-83, bet. 1992/93:EU1, rskr. 1992/93:18.  
  
 2 EGT nr C 10, 16.1.90, s. 1.  
  
 3 EGT nr L 380, 31.12.1990, s. 13. 
  
 Bilaga 3 SOU 2006:62  
  
 193  
  
 EU:s system för teknisk kontroll av varor  
  
 En nödvändig förutsättning för den inre marknadens funktion var  
  
 avskaffandet av tekniska handelshinder och betydande arbete lades  
  
 ned på att få till stånd ett system som gör det möjligt att  
  
 marknadsföra produkter utan att behöva underkasta dem förnya  
  
 bedömning av överensstämmelse mot uppställda väsentliga krav i  
  
 andra medlemsstater. Detta kräver ömsesidigt erkännande av  
  
 provningar och certifieringar, liksom gemensamma regler för  
  
 laboratorier, certifierings- och besiktningsorgan.  
  
 Före 1989 var stora delar av lagstiftningen på industrivaruområdet  
  
 mycket tekniskt detaljerad och därmed svårförhandlad  
  
 och oflexibel. Den lagstiftningsmetod som idag är rådande för  
  
 tekniska krav på produkter inom EU är den nya metoden, enligt  
  
 vilken endast grundläggande säkerhetskrav föreskrivs direkt i  
  
 direktivtexten. Det finns ett 20-tal sådana direktiv, bl.a. maskindirektivet,  
  
 elsäkerhetsdirektiv, tryckkärlsdirektivet, direktiv om  
  
 mätinstrument, medicinteknisk utrustning, byggnadsvaror, leksaker,  
  
 personlig skyddsutrustning etc. Detaljkraven återfinns i  
  
 tekniska standarder, som förändras i takt med den tekniska utvecklingen.  
  
 Äldre direktiv är mer tekniskt detaljerade och återfinns  
  
 särskilt inom fordons-, järnvägs- och sjöfartsområdet, men även  
  
 andra områden.  
  
 EG:s produktdirektiv på varuområdet föreskriver de krav som  
  
 varor ska uppfylla när de släpps på marknaden eller tas i bruk. För  
  
 att i de olika direktiven få likartade kontrollformer fastställde EG:s  
  
 Ministerråd 1993 i det s.k. modulbeslutet åtta olika förfaranden för  
  
 sådana procedurer som ska användas när nya metodendirektiv  
  
 utformas. Förfarandena täcker både konstruktionsfasen och själva  
  
 tillverkningen. Modulerna innebär olika grader av kontroll och  
  
 tillämpas beroende på hur stora risker som är förbundna med  
  
 produkterna. Förfarandet kan i vissa fall utföras av tillverkarna  
  
 själva (tillverkardeklaration) eller ske hos en oberoende tredje part  
  
 (s.k. anmält organ) som ska vara kompetent för uppgiften om det  
  
 är frågan om farliga produkter. I samband med den pågående  
  
 översynen i EU av den nya metoden diskuteras en förändring av  
  
 modulerna.  
  
 Tillverkaren ska bekräfta att alla krav är uppfyllda genom att  
  
 utfärda en försäkran om överensstämmelse även om ett oberoende  
  
 kontrollorgan, ett s.k. anmält organ, gjort en bedömning, samt CEmärka  
  
 produkten. De anmälda organen utför specificerade tekniska 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 3  
  
 194  
  
 uppgifter på uppdrag av kunder. Det är inte i något fall frågan om  
  
 något godkännande av produkten på statens eller EU:s vägnar. En  
  
 tillverkare kan vända sig till vilket anmält organ som helst och  
  
 uppdraget utförs för hans räkning.  
  
 I EG:s direktiv används begreppet anmälda organ för de  
  
 kontrollorgan som medlemsstaterna anmält som kompetenta för  
  
 olika kontroller. För att säkerställa organens kompetens anger  
  
 direktiven minimikrav som ska vara uppfyllda. Dessa krav är dock  
  
 allmänt hållna och för att öka harmoniseringen har EU tagit  
  
 initiativ till utarbetande av standarder för olika typer av kontrollorgan,  
  
 såsom besiktnings- och certifieringsorgan samt laboratorier.  
  
 Dessa återfanns ursprungligen den s.k. EN 45 000-serien men har  
  
 senare överförts till ISO-standarder. Det reformerade systemet har  
  
 även kopplingar till tredje land, genom särskilda avtal som EU har  
  
 ingått, se nedan om MRA-avtal.  
  
 Gemensamma EU krav finns inte för kontrollorgan som verkar  
  
 utanför EG-direktiven, t.ex. på områden där nationella krav gäller.  
  
 Det kan inte uteslutas att man i samband med påbörjade översynen  
  
 av den nya metoden kommer att fastställa gemensamma krav för  
  
 ackreditering av sådana organ.  
  
 Den europeiska unionens inre marknad med en fri rörlighet för  
  
 framförallt varor hade inte kunnat skapas under så förhållandevis  
  
 kort tid utan EU:s stora satsning på europeisk standardisering. EUkommissionen  
  
 ser fortfarande standarder som en förutsättning för  
  
 att så kallade tekniska handelshinder ska kunna undvikas.  
  
 Ackreditering och SWEDACs andra ansvarsområden  
  
 SWEDAC upprätthåller med stöd i lagen (1992:1119) om teknisk  
  
 kontroll och sin instruktion4 det svenska nationella systemet för  
  
 ackreditering.  
  
 Ackreditering är en uppdragsverksamhet hos SWEDAC och  
  
 omfattar kompetensprövning av:  
  
  laboratorier (provnings- och kalibreringslaboratorier, sjukhuslaboratorier  
  
 m.m.),  
  
 4 Förordningen (1996:81) med instruktion för Styrelsen för ackreditering och teknisk  
  
 kontroll. 
  
 Bilaga 3 SOU 2006:62  
  
 195  
  
  certifieringsorgan (organ för certifiering av produkter,  
  
 ledningssystem för kvalitet, miljö, informationssäkerhet eller  
  
 personal),  
  
  kontrollorgan i olika partsställning (t.ex. besiktningsorgan).  
  
 SWEDAC har ett övergripande ansvar för att genomföra kontrollordningar  
  
 i öppna system, som ger en tillfredsställande säkerhet  
  
 samt står i överensstämmelse med principerna inom EU och även i  
  
 övrigt godtas internationellt. SWEDAC lämnar även stöd, råd och  
  
 information till näringslivet och offentlig förvaltning vid utformning  
  
 av föreskrifter och standarder.  
  
 Myndigheter som utfärdar tekniska föreskrifter måste samråda  
  
 med SWEDAC för att säkerställa att dessa inte strider mot principerna  
  
 på den inre markanden. Verksamheten omfattar därutöver en  
  
 samordning av myndigheternas markandskontroll samt bistå dem i  
  
 frågan om tillämpning av s.k. skyddsklausuler i syfte att förebygga  
  
 brott mot EU:s regler.  
  
 Marknadskontroll5  
  
 Produktdirektiv innehåller de säkerhets- och egenskapskrav som en  
  
 produkt ska uppfylla för att få släppas ut på marknaden. De  
  
 produkter som uppfyller direktivens krav ska kunna cirkulera fritt  
  
 på den inre marknaden. Direktiven förutsätter att medlemsstaterna  
  
 vidtar nödvändiga åtgärder för att säkerställa att endast produkter  
  
 som uppfyller ställda krav släpps ut på marknaden och tas i bruk.  
  
 Detta innebär att tillsynsmyndigheterna i medlemsstaterna ska  
  
 övervaka marknaden i syfte att upptäcka och kunna ingripa mot  
  
 produkter som inte uppfyller tillämpliga krav, s.k. marknadskontroll.  
  
 Marknadskontroll utförs även i vissa fall på grundval av rena  
  
 nationella bestämmelser. Detta gäller bl.a. Räddningsverkets  
  
 bestämmelser om pyrotekniska produkter.  
  
 Med marknadskontroll avses den tillsyn som en tillsynsmyndighet  
  
 utför stickprovsvis av produkter som släpps ut på  
  
 marknaden, i syfte att säkerställa att produkterna uppfyller ställda  
  
 krav. Marknadskontroll syftar både till att tillvarata konsumenters  
  
 5 Se även Riktlinjer för marknadskontroll av produkter, m.m. (prop 2004/05:98). 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 3  
  
 196  
  
 och andra användares intressen och till att undvika oseriösa företag  
  
 och illojal konkurrens på marknaden.  
  
 Marknadskontroll innefattar dels att tillsynsmyndigheten,  
  
 genom direkta eller indirekta metoder, övervakar de produkter som  
  
 finns på marknaden, dels att myndigheten kan vidta korrigerande  
  
 åtgärder, frivilliga eller tvingande, mot en produkt och dess  
  
 tillverkare, om det kommer fram att produkten inte uppfyller  
  
 ställda krav.  
  
 Marknadskontroll ska inte sammanblandas med andra förfaranden  
  
 för kontroll. Begreppet marknadskontroll omfattar inte  
  
 kontroll av produkter som i vissa fall krävs i konstruktions- och  
  
 tillverkningsskedet, dvs. förhandskontroll innan en produkt släpps  
  
 ut på marknaden. Marknadskontroll omfattar inte heller återkommande  
  
 kontroll eller besiktning som sker när produkter tagits i  
  
 bruk, för att kontrollera att dessa fortfarande uppfyller ställda krav.  
  
 Direktivet om allmän produktsäkerhet  
  
 Direktivet om allmän produktsäkerhet (2001/95/EG) trädde i kraft  
  
 den 15 januari 2002 och ersatte den 15 januari 2004 det tidigare  
  
 direktivet med samma namn (92/59/EEG). Direktivet syftar till att  
  
 säkerställa en hög skyddsnivå för konsumenternas hälsa och  
  
 säkerhet och att förbättra den inre marknadens funktion genom att  
  
 undanröja handelshinder. Den nya produktsäkerhetslagen  
  
 (2004:451) respektive produktsäkerhetsförordningen (2004:469)  
  
 som genomför det allmänna produktsäkerhetsdirektivet trädde  
  
 ikraft den 1 juli 2004. Lagen är tillämpligt på samtliga produkter  
  
 som är avsedda för konsumenter eller under rimligen förutsebara  
  
 förhållanden kan komma att användas av konsumenter, oavsett om  
  
 produkten är avsedd för dem eller inte.  
  
 Produktsäkerhetslagen är således tillämplig på varor och tjänster  
  
 som tillhandahålls i näringsverksamhet och på varor som tillhandahålls  
  
 i offentlig verksamhet, om varan eller tjänsten är avsedd för  
  
 konsumenter eller kan komma att användas av konsumenter. Lagen  
  
 ska dock inte tillämpas i de fall motsvarande säkerhetskrav för  
  
 produkten finns i annan lagstiftning. Detta innebär således att  
  
 bestämmelser i speciallagstiftning har företräde framför bestämmelser  
  
 i produktsäkerhetslagen. För produkter där bestämmelser  
  
 med särskilda säkerhetskrav saknas helt blir produktsäkerhetslagen  
  
 tillämplig i sin helhet. 
  
 Bilaga 3 SOU 2006:62  
  
 197  
  
 Soto (MRA)  
  
 Avtal har ingåtts mellan EU och ett antal viktiga industriländer  
  
 utanför unionen som syftar till att underlätta marknadstillträde och  
  
 därigenom befrämja handel mellan berörda länder. Genom avtalen  
  
 erkänner parterna ömsesidiga procedurer för bedömningar om  
  
 överensstämmelser (conformity assessment procedurs) utförda i  
  
 exportlandet mot importlandets krav. Det innebär att en svensk  
  
 tillverkare kan få sina produkter erkända (genom provning, certifiering,  
  
 inspektion, märkning m.m.) hos ett organ (Conformity  
  
 Assessment Body s.k. CAB) i Sverige mot importlandets krav och  
  
 vice versa. Företaget ska således endast behöva tredjeparteskontrollera  
  
 produkten i ett land.  
  
 Civil provning och certifiering är ingen myndighetsuppgift i  
  
 Sverige  
  
 Grundtanken är att de nationella systemen hos EU:s medlemsländer  
  
 ska vara ska vara öppna för alla kompetenta och oberoende  
  
 organ oavsett om de är offentligt eller enskilt ägda. Härigenom  
  
 uppnås konkurrens såväl inom ett land som internationellt, vilket  
  
 förutses leda till ökad effektivitet. Det är också ett rent tekniskt  
  
 förfarande utan inslag av myndighetsutövning. En bättre samverkan  
  
 uppnås även mellan det frivilliga och obligatoriska områdena  
  
 genom att provnings- och certifieringsorganen kan verka inom  
  
 båda områdena.  
  
 Det finns inget hinder i EG:s rättsakter mot att utse en statlig  
  
 myndighet till anmält organ, men myndigheten arbetar då på i  
  
 princip samma villkor som andra organ som anmälts för denna  
  
 uppgift. Normalt ställs endast krav på att de ska vara oberoende  
  
 från sin uppdragsgivare och i övrigt kompetenta. Den principiella  
  
 inställningen är således att privata organ ska beredas möjlighet att  
  
 konkurrera på lika villkor med de offentligägda. Principen tillämpas  
  
 emellertid olika i medlemsstaterna. I många stater saknas en samlad  
  
 policy för dessa frågor varför olika lösningar kan återfinnas mellan  
  
 produktområden. De områden där bedömning av överensstämmelse  
  
 utförd av offentligägda organ bibehållits är i stor utsträckning  
  
 äldre teknikområden, med en stark tradition av myndighetsutförd  
  
 kontroll, t.ex. legal mätteknik och fordon. Inom  
  
 fordonsområdet har trafiksäkerhetsmyndigheterna fortfarande kvar 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 3  
  
 198  
  
 uppgiften att svara för typgodkännande av fordon och komponenter.  
  
 I Sverige har riksdagen gjort principuttalandet6 att provning och  
  
 certifiering inte ska vara en myndighetsuppgift. I de fall myndigheter  
  
 bedriver sådan verksamhet (bl.a. Läkemedelsverket och  
  
 Sjöfartsverket) skall detta prövas särskilt av regeringen7. I Sverige  
  
 tillämpas i praktiken också att de anmälda organen ska vara  
  
 ackrediterade, dvs. kompetensprövade, enlig standarder i ISO/EN  
  
 45000-serien.  
  
 En utredning8 utvärderar för närvarande det befintliga öppna  
  
 systemet avseende både genomförande och funktion. I uppdraget  
  
 ingår att undersöka vilka konsekvenser öppna system ger för  
  
 möjligheten till ömsesidigt erkännande på det icke-harmoniserade  
  
 området samt om kontroll av ackrediterade organ kan användas i  
  
 myndigheters tillsyn och vilka förändringar i systemet som i så fall  
  
 krävs. Utredaren ska också överväga om det bör införas någon  
  
 form av vite mot juridisk eller fysisk person som olovligen utger sig  
  
 för att vara ackrediterad. Slutligen ska utredaren ta ställning till om  
  
 det ska gå att överklaga beslut om att utnämna anmälda organ. Han  
  
 ska också utreda behovet av ökat samråd mellan myndigheter och  
  
 ackrediterade eller anmälda organ.  
  
 Företagarna inom branschorganisationen SPGA anser att staten  
  
 inte ska bedriva affärsverksamhet inom biltestning. Luftfartsverket  
  
 bedriver sedan länge en sådan verksamhet för Volvo i Jokkmokk  
  
 och Kiruna. SPGA påtalar att detta är negativt för samarbetsprojekt  
  
 mellan entreprenörerna och staten. Volvos skäl för att testa på  
  
 basen är bland annat den militära bevakningen. Luftfartsverkets  
  
 prissättning kan också bli förmånligare då den, liksom för alla  
  
 myndigheter, ska baseras på en självkostnadskalkyl utan vinstmarginal.  
  
 Exemplet pekar på svårigheter när det gäller att belägga  
  
 statligt ägda anläggningar med civil verksamhet och den konkurrenssnedvridning  
  
 m.m. som kan uppstå.  
  
 Det icke harmoniserade området  
  
 Inom områden där EU inte har antagit harmoniserade produktregler  
  
 kan medlemsstaterna tillämpa nationella bestämmelser.  
  
 6 Prop 1991/92:170, bil. 11, bet. 1992/93:EU1, rskr 1992/93:18. Se även Principer för  
  
 provnings- och certifieringsverksamhet hos myndigheter (ds 1997:17).  
  
 7 Förordningen (1993:1065) om teknisk kontroll.  
  
 8 Dir. 2005:138 om Öppna system för provning och kontroll. 
  
 Bilaga 3 SOU 2006:62  
  
 199  
  
 Sådana bestämmelser måste dock vara förenliga med bestämmelserna  
  
 i EG-fördraget, främst artiklarna 2830, och får inte innebära  
  
 ett oberättigat handelshinder. Även på detta område finns det  
  
 behov av kontroll av att produkterna är säkra. Inom det ickeharmoniserade  
  
 området finns också en informationsprocedur som  
  
 myndigheterna ska tillämpa om de vidtar åtgärder mot produkter i  
  
 marknadskontrollen. Detta följer av Europaparlamentets och rådets  
  
 beslut (95/3052/EG) av den 13 december 1995 för att fastställa ett  
  
 förfarande för ömsesidig information om nationella åtgärder som  
  
 avviker från principen om fri rörlighet för varor inom gemenskapen.  
  
 Enligt beslutet ska en medlemsstat som hindrar den fria  
  
 rörligheten eller utsläppandet på marknaden av en viss produktmodell  
  
 eller produkttyp som är lagligen tillverkad eller saluförd i en  
  
 annan medlemsstat, anmäla detta till kommissionen inom 45 dagar,  
  
 om åtgärden innebär att produkten förbjuds, ändras eller återkallas  
  
 från marknaden. Kommissionen ska informera övriga medlemsstater  
  
 om anmälan.  
  
 Det frivilliga området  
  
 Merparten av all teknisk provning, besiktning, certifiering och  
  
 testning som utförs är frivillig och företagsintern. Den sker  
  
 framför allt som ett led i produktutveckling eller att för att  
  
 säkerställa att det finns väl fungerande ledningssystem för kvalitet,  
  
 miljöarbete, informationssäkerhet m.m. och att utrustningar,  
  
 instrument och anläggningar och personal uppfyller interna normer  
  
 eller standarder. Det sker genom certifieringar, besiktningar och  
  
 återkommande kontroller. Dessa utförs av för uppgiften  
  
 kompetensprövade kontrollorgan eller personer – ett krav om  
  
 företaget är kvalitetscertifierat.  
  
 Det finns även ett rikt utvecklat system för frivillig bedömning  
  
 av överensstämmelse och märkning inom ramen för olika certifieringssystem  
  
 i syfte att öka tilltron till produktens egenskaper,  
  
 ledningssystemen, mätningar m.m. I Europa och många länder  
  
 utanför Europa, utvecklas ackreditering mycket starkt inom det  
  
 frivilliga området, baserat på standarder inom EN 45000-serien  
  
 eller ISO/IEC Guides 25, 28 och 61 avseende laboratorier. Ingenting  
  
 hindrar att obligatorisk märkning kombineras med sådan  
  
 frivillig märkning, men också produkter som inte omfattas av  
  
 särskilda rättsregler kan vara certifierade i någon form. 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 3  
  
 200  
  
 Vissa länder har väl inarbetade och frivilliga märkningssystem  
  
 som t.ex. GS-märkningen i Tyskland, S-märkningen för elutrustning  
  
 och Blå skylten för fritidsbåtar, olika miljömärken (den  
  
 nordiska Svanen, Bra miljöval etc.) och rättvisemärken m.m.. Dessa  
  
 märkningar förutsätter ofta lokal provning och kontroll. För tillverkarna,  
  
 som eftersträvar en samordning, kan det därför vara svårt  
  
 att välja rätt organ och många produkter har flera märken. I  
  
 praktiken kan även frivilliga certifieringssystem utgöra handelshinder  
  
 och målet att en internationellt saluförd produkt bara ska  
  
 behöva undgå bedömning av överensstämmelse på ett ställe (onestop  
  
 testing and certification) är ännu långt ifrån uppnådd.  
  
 Det finns en strävan mot att integrera det obligatoriska området  
  
 med det frivilliga, vilket betyder att många organ som utför teknisk  
  
 kontroll ska kunna ha verksamheter inom båda områdena. Då det i  
  
 praktiken kan det vara svårt, särskilt i ett litet land, att upprätthålla  
  
 ett utbud av provnings- och certifieringstjänster på alla områden är  
  
 detta betydelsefullt.  
  
 Standardisering9  
  
 Standarder finns för allt från eluttag, cykelhjälmar, kuvertstorlekar  
  
 och kirurgiska implantat till miljö- och kvalitetsledningssystem för  
  
 företag och organisationer. Standarder införs nu också på allt fler  
  
 områden av tjänster och för socialt ansvarstagande. Standardisering  
  
 spelar stor roll för bl.a. hälsa, säkerhet, arbetsmiljö samt konsument-  
  
 och miljöskydd. Standarder syftar bl.a. till ökad säkerhet,  
  
 minskade kostnader, ökad användbarhet för produkter och tjänster  
  
 samt ökad jämförbarhet mellan dessa.  
  
 Globaliseringen och EG-direktiv har drastiskt ökat standardiseringens  
  
 betydelse. Standarders roll ökar i takt med att handeln  
  
 ökar och fler områden standardiseras. Standardiseringen är ett  
  
 verktyg som främjar tillväxt, underlättar handel, stimulerar innovationer,  
  
 ökar användbarhet, främjar en god arbetsmiljö, ökar  
  
 miljöhänsyn, förbättrar säkerhet och bidrar till att olika intressen  
  
 balanseras.  
  
 Standarder är viktiga instrument för ekonomisk utveckling och  
  
 bidrar till ökad tillväxt genom att sprida ny teknologi, skapa  
  
 plattformar för innovation och öppna upp nya marknader.  
  
 Standardiseringen är en tillväxtfaktor. Bristande internationell  
  
 9 Avsnittet baseras på underlag som hämtats från SIS och SSR. 
  
 Bilaga 3 SOU 2006:62  
  
 201  
  
 standardisering innebär svårforcerade handelshinder för dem som  
  
 vill in på marknader där produkters utformning är annorlunda eller  
  
 där konsumenter tror att utländska produkter ska fungera lokalt.  
  
 Internationell standardisering stimulerar innovationer genom att  
  
 sprida kunskap och skapa internationella forum där brukare och  
  
 producenter kan mötas. Internationella standarder bidrar även till  
  
 produkt- och tjänsteutvecklingen genom att effektivt sprida best  
  
 practice globalt.  
  
 Ökad standardisering bidrar till såväl tillväxt som välfärd i vidare  
  
 bemärkelse, med konsumentskydd och miljöhänsyn som  
  
 ledstjärnor. Tjänster och socialt ansvarstagande standardiseras nu  
  
 för första gången, med en internationellt erkänd lägstanivå för  
  
 företags och andra aktörers beteende. Den miljörelaterade  
  
 standardiseringen växer snabbt.  
  
 De långa ledtiderna i standardiseringsarbetet är ett problem. Det  
  
 finns en risk att konsortier av storföretag och branschorganisationer  
  
 tar över en större del av standardiseringen. Kunskapen om  
  
 standarder är också låg såväl hos den högsta ledningen i näringsliv  
  
 och offentlig förvaltning som hos den breda allmänheten.  
  
 Internationella överenskommelser  
  
 Standarder är gemensamma regler eller lösningar. De kännetecknas  
  
 av:  
  
 Frivillighet. Standarder är inte juridiskt bindande, men den som  
  
 inte uppfyller standardens nivå kan få svårt att sälja sina produkter.  
  
 Konsensus. För att en standard ska antas, måste flertalet aktörer  
  
 som arbetat fram den vara överens, vilket innebär att processen kan  
  
 ta lång tid men att resultaten sedan accepteras av marknaden  
  
 Öppenhet. Processen att ta fram standarder är öppen för alla  
  
 aktörer, såväl företag och myndigheter som organisationer och  
  
 privatpersoner. Beslutade standarder är också allmänt tillgängliga.  
  
 Lägstanivåer. Standarder innebär en gemensam lägstanivå för vad  
  
 produkter och tjänster måste uppfylla.  
  
 Internationellt framtagande. Nästan alla nya standarder gäller för  
  
 hela EU-området eller globalt.  
  
 Sverige deltar i internationell standardisering genom Sveriges tre  
  
 nationella standardiseringsorgan: ITS, Informationstekniska  
  
 Standardiseringen, SEK, Svenska Elektriska Kommissionen och 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 3  
  
 202  
  
 SIS, Swedish Standards Institute. Dessa är medlemmar i motsvarande  
  
 organisationer på europeisk och global nivå.  
  
 Tre organisationer svarar för den europeiska standardiseringen:  
  
 CEN, European Committee for Standardization; CENELEC,  
  
 European Committee for Electrotechnical Standardization; och  
  
 ETSI, European Telecommunications Standards Institute  
  
 (telekom). Totalt deltar 28 olika nationella standardiseringsorgan i  
  
 den europeiska standardiseringen. Även nationer som inte är  
  
 medlemmar i EU samt nationer utanför Europa deltar.  
  
 ISO, International Organization for Standardization, med 153  
  
 medlemmar, arbetar med global standardisering. IEC, International  
  
 Electrotechnical Commission, har ca 60 medlemsländer och arbetar  
  
 med global standardisering inom elområdet. Global standardisering  
  
 sker även i FN-organ som ITU, Internationella Teleunionen, och  
  
 UN/ECE, UN Economic Commission for Europe.  
  
 Deltagarna betalar  
  
 Huvudprincipen är att standardiseringen finansieras av de företag,  
  
 organisationer, myndigheter och andra intressenter som har glädje  
  
 av en viss standard. Delar av arbetet finansieras dock med statliga  
  
 anslag.  
  
 När en standard är fastställd och klar publiceras den och görs  
  
 tillgänglig. Alla kan köpa standarden. Intäkterna från försäljningen  
  
 förs tillbaka och bidrar till standardiseringsverksamheten.  
  
 Finansieringen av standardiseringsarbetet sker på olika sätt från  
  
 land till land. I många länder har staten tagit det finansiella  
  
 huvudansvaret för standardiseringen medan det i andra länder är  
  
 intäkter från näringslivet eller från försäljning av produkter och  
  
 tjänster som är bas för verksamheten. Staten svarar i Sverige för  
  
 cirka 12 procent av standardiseringens totala intäkter.  
  
 Intäkterna från försäljning av standarder och handböcker  
  
 motsvarar i Sverige 40 procent av de totala intäkterna. Projekt- och  
  
 medlemsavgifter svarar i Sverige för 35 procent av de totala  
  
 intäkterna.  
  
 Deltagande i standardiseringen kräver samarbete och resurser  
  
 EU använder standarder för att fastställa krav på olika egenskaper hos  
  
 produkter och tjänster. För Sverige innebär EU-medlemskapet att  
  
 ansvar som tidigare låg på myndigheter flyttats över till nationella och  
  
 europeiska standardiseringsorgan. Där har kapitalstarka företag stort 
  
 Bilaga 3 SOU 2006:62  
  
 203  
  
 inflytande medan användarna kan ha svårt att hävda sina intressen.  
  
 Många ideella organisationer hindras också av att de inte har råd att  
  
 betala avgifter och resekostnader.  
  
 I Sverige finns t ex myndighetskrav på att spårbundna fordon ska  
  
 typgodkännas för drift i vinterförhållanden. Idag finns det  
  
 emellertid inga svenska eller europeiska standarder som styr  
  
 vinterproblematik. Det enda som finns är några rader i olika  
  
 standarder där man flikat in rekommendationer för vad man bör  
  
 tänka på vid konstruktion av vissa komponenter och system som  
  
 ska fungera under vinterförhållanden.  
  
 I standardiseringsarbetet deltar främst näringslivet, men även ett  
  
 stort antal myndigheter. Ett aktuellt exempel är att en tjänsteman  
  
 från Regeringskansliet nyligen fått ett uppdrag att leda ett  
  
 internationellt standardiseringsarbete om civil krishantering. 
  
 Bilaga 4  
  
 205  
  
 Övningsverksamhet inom NATO och  
  
 EU samt beslutsprocesser  
  
 NATOS militära övningar grundar sig på de behov av förmågor  
  
 som definierats i samband med NATO:s försvarsplaneringsprocess.  
  
 De har därefter utvecklas i form av prioriteringar från NATO:s  
  
 Strategic Commanders1 . En viktig faktor som ligger till grund  
  
 för kategoriindelningen av övningsverksamheten är kapitel 5 i  
  
 Atlantfördraget, vilket talar om det kollektiva åtagandet mellan  
  
 alliansens medlemmar att försvara alliansens territorium – ett  
  
 angrepp mot en av alliansens medlemmar är att betrakta som ett  
  
 angrepp mot dem alla. Kapitel 5 ligger således till grund för  
  
 indelningen i kategorier av övningar och således det scenario kring  
  
 vilket man bygger upp den konkreta övningsaktiviteten. Den  
  
 övningsverksamhet som inte omfattar förmågan att öva det  
  
 kollektiva försvaret, till exempel fredsfrämjande insatser (PSO2),  
  
 benämns Non Article Five Exercises.  
  
 Således finns det dels övningsverksamhet som är avsedda endast  
  
 för NATO:s medlemsländer, dels övningsverksamhet som är  
  
 öppna för NATO- och partnerländer och slutligen övningar som är  
  
 öppna för partnerländer och länder som deltar i NATO:s  
  
 samarbetsprogram, t.ex. medelhavsdialogen, NATO – Ryssland  
  
 samarbetet etc.  
  
 NATO:s planeringsmodell  
  
 Den övergripande planeringen avseende när över tiden övningsverksamheten  
  
 skall förläggas beslutas av OSE3 efter förslag från  
  
 alliansen. Därefter ger OSE ut planeringsdirektiv. Av dessa framgår  
  
 1 Supreme Allied Commander Europe (SACEUR) och Lewis (SACT).  
  
 2 Peace Support Operations.  
  
 3 Officer Scedueling Exercise (vanligen SACEUR eller ACT). 
  
 Bilaga 4 SOU 2006:62  
  
 206  
  
 vem som är ansvarig för att planera och genomföra övningen,  
  
 OCE4. Weber är vanligen någon chef för ett subregionalt  
  
 commando, beroende på övningens omfattning och karaktär.  
  
 Dessa grunddata om övningar sammanställs i NATO Exercise  
  
 Programme. Ur detta övningsprogram väljer länderna vilka  
  
 övningar man bedömer lämpligt att delta i beroende på vilka  
  
 förmågor man avser att utveckla.  
  
 När den konkreta övningsplaneringen väl sätter i gång sker det i  
  
 form av att Weber, eller snarare hans stab, genomför ett antal  
  
 planeringskonferenser. Innehållet i dessa planeringskonferenser i  
  
 huvudsak följande:  
  
 Leblanc (Pre IPC)  
  
 Till Pre IPC kallar den stab som har planeringsansvaret för den  
  
 aktuella övningen den personal som skall leda planeringen för  
  
 övningen samt representanter för värdlandet/-länderna. Under  
  
 PreIPC utarbetas ett utkast till EXSPEC5. Av EXSPEC framgår  
  
 övergripande scenario och målsättning med övningen, hur lednings  
  
 och genomförandeansvaret är fördelat, tidsplan för genomförande  
  
 av planeringskonferenser inför övningen samt tidpunkt för  
  
 genomförande av övningen.  
  
 Initial Planning Conference (IPC)  
  
 Till IPC anmäler sig de länder som indikerar intresse av att delta i  
  
 övningen. I samband med IPC fastställs EXSPEC. Presumtiva  
  
 deltagare anmäler preliminärt deltagande och med vilka förbandsenheter.  
  
 Inför IPC har planeringsansvariga utarbetat skelett till EXOPO  
  
 och EXINSTR. Skelett till EXOPO6 och EXINST7 utarbetas.  
  
 EXOPO innehåller den operativa ramen och den operativa ordern  
  
 för de förband som deltar i övningen medan EXINST är att  
  
 betrakta som övningsbestämmelser och beskriver övningsledningsorganisation,  
  
 arbetssätt, uppföljning och rapportering av övningen  
  
 etc.  
  
 4 Officer Conducting Exercise.  
  
 5 Exercise Specification.  
  
 6 Exercise Operations Order.  
  
 7 Exercise Instructions. 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 4  
  
 207  
  
 Vidare presenteras utkast till MOU8 och TA9 i den omfattning  
  
 sådana krävs. Dessa dokument klargör förhållandet mellan ansvarig  
  
 övningsledare, värdlandet och deltagande nationer. För värdlandet  
  
 är det främst vilket ansvar man åtar sig för HNS10. Underlag för  
  
 behovet av HNS behandlas på så sätt att de deltagande länderna,  
  
 antingen till nästa planeringskonferens eller vid någon tidigare  
  
 tidpunkt, lämnar in sina behov för att de skall kunna behandlas i  
  
 detalj på kommande konferens.  
  
 Beträffande MOU kan nämnas att merparten av vad som  
  
 behöver regleras finns klarlagt i vad som i dagligt tal kallas för  
  
 NATO/PfP SOFA11. Sverige ratificerade detta dokument 1996.  
  
 Main Planning Conference (MPC)  
  
 Vid James genomförs huvuddelen av planeringsarbetet. Den  
  
 preliminära deltagaranmälan från IPC specificeras ytterligare.  
  
 EXOPO och EXINST utarbetas i detalj så långt det är möjligt.  
  
 Behov av HNS definieras tydligt och en realiserbarhetsprövning av  
  
 HNS genomförs. Slutliga MOU och TA behandlas.  
  
 Final Planning Conference (FPC)  
  
 Vid FPC sker den slutliga konfirmeringen av i vilken omfattning  
  
 länderna deltar i övningen. Utkastet till EXOPO och EXINST  
  
 finjusteras. Överenskomna MOU och TA utväxlas. När FPC  
  
 genomförts är i princip planeringen klar och det som återstår är att  
  
 dokumenten slutligt skall fastställas av OSE. Planeringen fortsätter  
  
 i deltagarländerna bl.a. med att förbereda sig inför deltagandet i  
  
 övningen.  
  
 Utöver de planeringskonferenser som beskrivits ovan kan det vid  
  
 behov anordnas konferenser på ett speciellt tema för att genomföra  
  
 ett mer omfattande arbete inom ett specifikt område. Ett sådant  
  
 kan vara Events Co-ordination Underwood där man utarbetar  
  
 och samordnar de händelseutvecklingar och inspel som skall utgöra  
  
 övningsmomenten för de övade förbanden.  
  
 8 Memorandum of Understanding.  
  
 9 Technical Arrangements.  
  
 10 Host Nation Support.  
  
 11 Agreement among the State Parties to the North Atlantic Treaty and the other States  
  
 Participating in the Partnership for Peace Regarding the Status of their Forces. 
  
 Bilaga 4 SOU 2006:62  
  
 208  
  
 Övningsverksamhet inom ramen för EU  
  
 EU har för närvarande ingen planering för att genomföra övningsverksamhet  
  
 med förband. Som tidigare omnämnts genomförs CME  
  
 för att öva EU ledningsprocesser. Det är dock inte uteslutet att  
  
 samarbetet mellan EU och NATO utvecklas på ett sådant sätt att  
  
 det övningsbehov som EU har av sina insatsstyrkor kan tillgodoses  
  
 genom NATO:s övningsverksamhet. I praktiken sker detta delvis  
  
 redan idag.  
  
 Även EU har utarbetat en SOFA. EU SOFA är dock utformad  
  
 som ett format, där SOFA- formatet utvecklas till en färdig SOFA  
  
 anpassad för det ändamål den skall tjäna. EU SOFA tar mer fasta  
  
 på behoven vid en militär operation.  
  
 Övrig bi-/multilateral övningsverksamhet  
  
 Bilateral och multilateral övningsverksamhet förekommer i viss  
  
 utsträckning, för Sveriges del genomförs denna övningsverksamhet  
  
 främst med länder i östersjöregionen. Det finns skäl att anta att  
  
 denna övningsverksamhet kommer att utvecklas ytterligare mot  
  
 bakgrund av utvecklingen av Nordic Battle Group (NBG). För att  
  
 förbandet skall uppnå tillräcklig duglighet torde ett antal  
  
 återkommande övningar komma att genomföras med deltagande  
  
 från de länder som bidrar med trupp till förbandet.  
  
 Planeringsmodellen  
  
 Den planeringsmodell som ovan beskrivs under Övningsverksamhet  
  
 inom NATO tillämpas i de flesta övningsplaneringssammanhang  
  
 – åtminstone om det handlar om multinationellt  
  
 sammansatta övningar. Modellen bygger på att det i multinationell  
  
 övningsplanering inte är möjligt att kommandostyra planeringen på  
  
 samma sätt som det är möjligt att göra i samband med planering av  
  
 nationella övningar. I multinationell planering är det i stället  
  
 koncensus  principen som ligger till grund för hur man förhåller  
  
 sig till planeringen, vilket har präglat utformningen av  
  
 planeringsmodellen. Detta är särskilt tydligt när NGO deltar i  
  
 planeringen. 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 4  
  
 209  
  
 Beslutsprocesserna  
  
 I avsnittet Övningsverksamhet inom NATO finns beskrivet  
  
 vilka som är huvudaktörer inom alliansen för att planera övningar.  
  
 Vid bilateral övningsverksamhet och utländsk övningsverksamhet i  
  
 Sverige är vanligen tillvägagångssättet att deltagande länder  
  
 organiserar ett gemensamt planeringsteam som genomför planeringen  
  
 och som använder den planeringsmodell som tidigare  
  
 beskrivits. De nationella aktörerna för svenskt vidkommande är  
  
 regeringen, Regeringskansliet, Försvarsmakten och ev. deltagande  
  
 NGO12.  
  
 Regeringen utformar, grundat på de övergripande målsättningar  
  
 som Riksdagen beslutat, i det årliga regleringsbrevet omfattningen  
  
 av övningsverksamheten. Av 2005 års regleringsbrev framgår att  
  
 Försvarsmakten skall till Regeringskansliet (Försvarsdepartementet)  
  
 lämna förteckning över och underlag för beslut om vilka  
  
 övningar Försvarsmakten avser delta i under 2006–2007. Av  
  
 underlaget skall framgå övningens namn, typ, vilken nation eller  
  
 organisation som har det samlade ansvaret, övergripande syfte och  
  
 mål samt operativa nytta, scenario, tid och plats för genomförandet,  
  
 hur det svenska övningsdeltagandet är utformat, vilka  
  
 övriga nationer och organisationer som avser delta där så är känt,  
  
 kostnader för förberedelser och deltagandet samt eventuella  
  
 anspråk på svenskt territorium i samband med övningens genomförande.  
  
 Med detta underlag som grund avser Regeringen fatta  
  
 beslut om att bemyndiga Försvarsmakten att delta i dessa övningar  
  
 och att ingå avtal som är krävs för deltagandet.  
  
 Undantag från denna avsikt är emellertid de övningar som avses  
  
 äga rum på svenskt territorium. Beträffande dessa övningar fattar  
  
 regeringen beslut i varje enskilt fall.  
  
 Utöver regleringsbrevet och regeringsbeslut angående deltagande  
  
 i övningar sker underhand informationsutbyte mellan  
  
 Försvarsdepartementet och högkvarteret om hur olika planeringsaktiviteter  
  
 fortskrider.  
  
 Högkvarteret lämnar till Försvarsdepartementet underlag för  
  
 regeringens beslut om deltagande i övningsverksamheten. De  
  
 områden som Regeringskansliet vid beredningen lägger särskilt stor  
  
 vikt vid är det övergripande scenariot, bl.a. vilket mandat som  
  
 ligger till grund för scenariot, övergripande syfte samt hur det  
  
 svenska deltagandet är utformat. Vidare följs upp huruvida det  
  
 12 Non Governmental Organisation. 
  
 Bilaga 4 SOU 2006:62  
  
 210  
  
 svenska deltagandet uppfattas vara i balans med andra jämförbara  
  
 nationers engagemang samt att det i övrigt är i harmoni med  
  
 Sveriges säkerhetspolitiska ambitioner.  
  
 Högkvarteret fördelar inom Försvarsmakten uppgifter till staber,  
  
 förband och skolor för att planera och genomföra verksamheten.  
  
 Beroende på övningens omfattning och art leds planeringen  
  
 antingen av representanter från högkvarteret eller från deltagande  
  
 stab eller förband.  
  
 Senast vid FPC skall alla nödvändiga nationella beslut om  
  
 deltagande vara klara. Om det gäller ett svensk värdskap av större  
  
 omfattning kan det krävas ett ställningstagande från regeringen  
  
 redan innan den egentliga påbörjats, dvs. under ideala förhållanden  
  
 redan när Pre IPC genomför. 
  
 Bilaga 5  
  
 211  
  
 Övnings- och skjutfält  
  
 Skjutverksamhet bedrivs inom särskilt avgränsade skjut- och  
  
 övningsfält eller inom områden som tidvis är avlysta för skjutning.  
  
 Försvarets verksamhet omfattar skjutning med finkalibriga vapen,  
  
 med och grovkalibriga vapen, robotar och torpeder och samt  
  
 spräng- och minröjningsövningar. Försvarsmakten har ansvaret för  
  
 den verksamhet som bedrivs på skjutfälten och det krävs tillstånd  
  
 enligt miljöbalken och förordningen om miljöfarlig verksamhet och  
  
 hälsoskydd.  
  
 Länsstyrelsen är prövningsmyndighet och i tillständsbesluten  
  
 anges ramar för och begränsningar i den bullerstörande verksamhetens  
  
 omfattning. En särskild myndighet inom Försvarsmakten,  
  
 Generalläkaren, är tillståndsmyndighet enligt miljöbalken för  
  
 samtliga verksamheter och åtgärder inom försvaret. Naturvårdsverket  
  
 har det centrala ansvaret för tillsynsvägledningen.  
  
 Bodens Södra och Kusträsk  
  
 Dessa fält ligger i/utanför Boden och är huvudutbildningsfält för  
  
 Bodens garnison. Fälten används främst av grundutbildningsförbanden  
  
 i Boden. Mindre volymer (pluton – kompani) av  
  
 utländsk trupp skulle periodvis kunna medges öva på fälten,  
  
 framför allt i samverkan med grundutbildningsförbanden. Garnisonen  
  
 har möjlighet att stödja ett gästande förband med allt den  
  
 behöver.  
  
 Summers  lyder under I 19 i Boden  
  
 Det militära övnings- och skjutfältet i Arvidsjaur har en areal på  
  
 7 500 hektar. Vinterenheten Jägarbataljonen disponerar där 
  
 Bilaga 5 SOU 2006:62  
  
 212  
  
 920 förläggningsplatser, 1 500 personer kan utspisas i tre  
  
 omgångar. Logistikstöd är uppbyggd för ca 500 soldater med  
  
 lättare vapen och fordon. På fältet finns utbildningsanordningar,  
  
 värmestugor, tältförläggningsplatser mm för bataljon. För  
  
 närvarande finns ett fåtal befäl och civila som ansvarar för skötsel  
  
 av fältet, skjutsäkerhet mm 0 förläggningsplatser, 1 500 personer  
  
 kan utspisas i tre omgångar. Logistikstöd är uppbyggd för ca  
  
 500 soldater med lättare vapen och fordon. På fältet finns utbildningsanordningar,  
  
 värmestugor, tältförläggningsplatser mm för  
  
 bataljon. För närvarande finns ett fåtal befäl och civila som ansvarar  
  
 för skötsel av fältet, skjutsäkerhet mm.  
  
 I Arvidsjaur finns en del av Försvarsmaktens Vinterenhet och  
  
 Arméns jägarbataljon ur I 19. Denna nyttjas i civilt hänseende av  
  
 olika skolor, universitetssjukhus och myndigheter för att dra  
  
 erfarenheter av militärens kunskaper avseende vinterförmåga.  
  
 Universitetens forskning, distansöverbryggande kommunikation,  
  
 bredbandsutbyggnad är andra exempel på områden där gemensamma  
  
 intressen finns.  
  
 I Arvidsjaur genomförs också militär vinterutbildning med  
  
 specialförband från andra länder. Under 2006 är förbandsenheter  
  
 från Belgien, Danmark, Österrike och Frankrike inplanerade att  
  
 genomföra vinterutbildning med stöd av regementet. En rysk  
  
 mekaniserad pluton är planerad för en samövning under våren  
  
 2006. Dessutom kommer två vinterkurser, med ett 30-tal deltagare  
  
 att genomföras, en grundläggande och en taktisk (stridsteknik på  
  
 patrull/grupps nivå). Till kurserna kommer deltagare ur EU,  
  
 Norge, USA och Canada att bjudas in.  
  
 Prognosen inför 2007 är att verksamheten från 2006 bedöms  
  
 fortgå. Ytterligare förbandsenheter från två nationer bedöms  
  
 tillkomma. Kursutbudet bedöms kunna utökas med bland annat en  
  
 kurs för dykning i kallt strömmande vatten.  
  
 Lomben (lyder under I 19 i Boden)  
  
 Fältet disponerar ca 200 förläggningsplatser, 450 personer kan  
  
 utspisas i tre omgångar. Logistikstöd är uppbyggd för ca 500 soldater.  
  
 Fältet lämpar sig väl för mekaniserad strid med skarp ammunition  
  
 för halvbataljon. På fältet finns utbildningsanordningar,  
  
 tältförläggningsplatser m.m. för bataljon. För närvarande finns ett  
  
 fåtal befäl och civila som ansvarar för skötsel av fältet, 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 5  
  
 213  
  
 skjutsäkerhet m.m. Vid behov förstärks personalen från I 19 i  
  
 Boden. För närvarande finns ett fåtal befäl och civila som ansvarar  
  
 för skötsel av fältet, skjutsäkerhet mm.  
  
 Fältet lämpar sig väl för internationella övningar med mekaniserade  
  
 förband och har viss överkapacitet.  
  
 Vinterenheten på I 19 i Boden fungerar som Sveriges militära  
  
 kunskapscentrum när det gäller verksamhet i subarktiskt klimat.  
  
 Det har under olika FN-uppdrag visat sig att nordiska soldater med  
  
 vinterträning klarar av sina uppgifter betydligt bättre än soldater  
  
 från andra länder under vinterförhållanden. De kan inte bara  
  
 konsten att överleva, de kan även lösa sina uppgifter under svåra  
  
 förhållanden. Det finns även likheter mellan övningar i vinter- och  
  
 ökenklimat. Kan förband och material verka under extrema vinterförhållanden  
  
 så kan de också verka under sommarförhållanden.  
  
 Tåme (Umeå)  lyder under I 19 i Boden  
  
 Tåme skjutfält i Umeå norr om Skellefteå är ett av Sveriges största  
  
 om man ser till storleken på riskområdet, 500 000 hektar, då man  
  
 skjuter ut över hav. Den markyta som kan disponeras är på cirka  
  
 750 hektar. Fältet består förutom av övnings- och skjutområden  
  
 också av, matsal, tre logementslängor med kapacitet för  
  
 144 soldater, befälsförläggning med 30 rum, garageområde på  
  
 1 800 kvadratmeter med värme, drivmedelsanläggning och  
  
 ammunitionsförråd. Normalt riskavstånd är på 17,5 kilometer och  
  
 yrkessjöfarten passerar Tåme två mil utanför land. Det stora  
  
 riskområdet innebär många fördelar över hav innebär att det endast  
  
 är här det går att skjuta med skarp ammunition till stridsvagn i  
  
 Norrland.  
  
 Umeå är uppbyggd enligt SkyddC krav, vilket innebär att några  
  
 möjligheter att med dagens tillstånd hyra ut mark och byggnader  
  
 till andra är ytterst begränsat. I Umeå torde endast samordnad  
  
 utbildning av mindre omfattning komma i fråga.  
  
 Trängslet (Älvdalen i norra Dalarna)  
  
 Älvdalens skjutfält omfattar 54 000 hektar och är det i särklass  
  
 största i Sverige. Storleken medger att flera verksamheter (förband)  
  
 kan öva samtidigt. Det finns ca 500 förläggningsplatser för värn 
  
 Bilaga 5 SOU 2006:62  
  
 214  
  
 pliktiga samt ca 200 rum i befälshotell. Ca 1 000 personer kan  
  
 utspisas under tre omgångar. Logistikstöd är uppbyggt för ca en  
  
 bataljon. På fältet finns utbildningsanordningar, värmestugor,  
  
 tältförläggningsplatser mm för bataljon. För närvarande finns en  
  
 grundbemanning (4 officerare och 34 civilt anställda) för att kunna  
  
 lämna stöd till en övande bataljon oberoende av typ.  
  
 Under 2006 bedöms främst test-, organisations- och metodförsök  
  
 av en ny artilleripjäs att genomföras. Utöver detta bedöms  
  
 gemensam verksamhet med andra länder kunna ske inom ett antal  
  
 områden, främst CAS och nytt eldledningsinstrument.  
  
 Fältet är för år 2006 och framåt bokat till mindre än 10 % av  
  
 tillgänglig tid. Fältet har således stor överkapacitet. Det lämpar sig  
  
 väl för övning med stora internationella förband av alla typer.  
  
 Kalixfors skjutfält (Kiruna)  
  
 Fältet är ca 11 000 ha stort. Förläggning, skjutsäkerhet utspisning  
  
 m.m. kan anordnas i Kalixfors läger för ca halvbataljon. Fältet  
  
 lämpar sig väl för liknande verksamhet som kan genomföras i  
  
 Arvidsjaur. Stridsfordonsförband bör ej öva på Kalixfors. 
  
 Bilaga 6  
  
 215  
  
 Flygbaser  
  
 Vidselbasen (militär)  
  
 Vidsels övningsflygplats är belägen 100 km västnordväst Luleå.  
  
 Närmaste tätort är Vidsel samhälle. Flygplatshållare är F 21 men  
  
 övrig verksamhet inom området drivs i huvudsak av FMV.  
  
 Flygplatsen är öppen under ordinarie flygövningstid, F 21:s  
  
 ordinarie landningsalternativ till Kallax, och betjänas av en  
  
 flygledare. Vidsel har ingen meteorolog utan fjärrbetjänas från F 21  
  
 Kallax. F 21 har en bastropp stationerad i Vidsel.  
  
 Vidselbasen består av en huvudbana 2 230x35 m och tre  
  
 kortbanor 800x17 m. Huvudbana har högintensiva ban- och inflygningsljus,  
  
 taxibana är ljusförsedd. Flygplatsen har två hangarer,  
  
 trafikledning, räddningsstation, snöröjningskapacitet, matsal,  
  
 lektionssalar, förläggningskapacitet för ca 102 personal. Logi finns i  
  
 närområdet – hotellstandard ca 370 bäddar och campingboende ca  
  
 300 bäddar. Bemanningen består av 172 personal, uppdelade på sju  
  
 olika organisationer (varav F 21 bastropp är tre personal).FM hyr  
  
 in sig för begränsad verksamhet.  
  
 Jokkmokksbasen (militär)  
  
 Jokkmokkbasen är en utbyggd V-90 bas med en huvudbana  
  
 2 000x25 m och tre kortbanor, 800x17 m. Basen ligger ca 15 km  
  
 från Jokkmokk centrum. Banan är försedd med inflygningsljus,  
  
 banljus och PAPI. Inflygningshjälpmedel är Pejl och TILS.  
  
 Taxibanan är endast avsedd för militär trafik och är endast försedd  
  
 med reflexkäppar. Basen har åtta uppställningsplatser i direkt  
  
 anslutning till vardera banända, på basområdet finns 35 uppställningsplatser.  
  
 Basen är försedd med en militär och en civil  
  
 transportplatta, en C-130 på vardera platta 
  
 Bilaga 6 SOU 2006:62  
  
 216  
  
 Plats att förlägga 30 personer finns på basen. Stugby finns i  
  
 Notudden 12 km mot Jokkmokk med 200 bäddar. Jokkmokk har  
  
 två hotell med totalt 170 bäddar. Utspisningsmöjligheter finns i  
  
 Bastroppsbyggnaden för 36 personer samtidigt  
  
 Basen är i dag bemannad med fyra personer. Basen ligger i  
  
 mycket glesbefolkat område där Jokkmokk samhälle är närmaste  
  
 tätort. Renskötsel bedrivs på basområdet och kan under vissa tider  
  
 på året begränsa markövningar i viss mån.  
  
 Basen saknar upprättad kontrollzon och har ingen trafikledningstjänst  
  
 eller vädertjänst. Vid de tillfällen FM bedriver flygtjänst  
  
 bemannas basen med flygledare från F 21.  
  
 Samband och synergieffekter med civila testverksamheter finns i  
  
 form av samnyttjande av viss infrastruktur, bland annat med  
  
 Vidselbasen.  
  
 Kallax flottiljflygplats (militär)  
  
 Kallax samutnyttjas med Luftfartsverket. Försvarsmakten har  
  
 flygplatschefsansvaret. Flygplatsen är belägen ca 8 km från Luleå  
  
 centrum. Banan är 3 350x45 m, civila och militära taxibanor.  
  
 Flygtrafikledningstjänst är dimensionerad för civil Uppställningsplatser  
  
 för flygplan är av god kvalitet och med viss överkapacitet.  
  
 Detta ger goda möjligheter för basering och hangarering av  
  
 gästande förband.  
  
 Garnisonen förfogar över tre moderna hangarer varav en stor  
  
 hangar för främst transportflygplan. Transportplattan (platta 8) har  
  
 en stor uppställningskapacitet, motsvarande uppställning av ca 11 st  
  
 C 130 Hercules (Tp 84). Övriga plattor (1, 2, 3, 4, 5 och 85) har en  
  
 kapacitet på ca åtta stridsflygplan per platta. Totalt ger detta 48  
  
 flygplan. Platta 2 har JAS 39-standard och platta 1 och 3 har Viggen  
  
 37-standard.  
  
 Det finns utrymme för 10 gästande flygplan motsvarande stridsflygplanet  
  
 F-16. Vid flottiljen finns en väl fungerande hälso- och  
  
 sjukvårdsenhet med två specialistläkare i flygmedicin. Enheten  
  
 säkerställer i första hand sjukvård för värnpliktiga och flygförare.  
  
 Flottiljen har en förläggningskapacitet för 470 värnpliktiga, idag  
  
 utnyttjas ca 300. Befälshotell eller motsvarande finns inte.  
  
 Besök av markförband från Holland är planerade vid två tillfällen  
  
 under 2006 för att genomföra utbildning och övning tillsammans 
  
 SOU 2006:62 Bilaga 6  
  
 217  
  
 med flottiljen. Under året är också avsikten att genomföra övningar  
  
 med Finland och USAF (United States Air Force) Europé.  
  
 Prognosen inför 2007 är att verksamheten från 2006 prolongeras  
  
 till 2007. Den utveckling som bedöms utvecklas är främst flottiljens  
  
 ansvar avseende FS 13 och SWAFRAP JAS 39.  
  
 Kiruna flygplats (civil)  
  
 Kiruna flygplats är belägen i omededelbar närhet till Kalixfors  
  
 skjutfält.  
  
 Storuman/LeeStorumans kommun utreder potentialen till testning på Hill  
  
 flygplats. Anledningen till detta är nedrustningen av flygplatsen.  
  
 Det har funnits gott hopp till testning av militärt material/NBC  
  
 inom detta område, men enligt senaste försvarsbeslutet som säger  
  
 att all testning ska samordnas med befintlig testning, har denna  
  
 verksamhet blivit mindre trolig. 
  
 Statens offentliga utredningar 2006 
  
 Kronologisk förteckning 
  
 1. Skola  Samhälle. U. 
  
 2. Omprövning av medborgarskap. Ju. 
  
 3. Stärkt konkurrenskraft och sysselsätt ning  
  
 i hela landet. N. 
  
 4. Svenska partnerskap – en översikt. 
  
 Rapport 1 till Organisations utredningen  
  
 för regional tillväxt. N. 
  
 5. Organisering av regional utvecklingspolitik  
  
 – balansera utveckling och  
  
 förvaltning. 
  
 Rapport 2 till Organisationsutredningen  
  
 för regional tillväxt. N. 
  
 6. Skyddsgrundsdirektivet och svensk  
  
 rätt. En anpassning av svensk  
  
 lagstiftning till EG-direktiv 2004/83/  
  
 EG angående flyktingar och andra  
  
 skyddsbehövande.UD. 
  
 7. Studieavgifter i högskolan. U. 
  
 8. Mångfald och räckvidd. U. 
  
 9. Kontroll av varor vid inre gräns. Fi. 
  
 10. Ett förnyat programkontor. U. 
  
 11. Spel i en föränderlig värld. Fi. 
  
 12. Rattfylleri och sjöfylleri. Ju. 
  
 13. Djurskydd vid hästavel. Jo. 
  
 14. Samernas sedvanemarker. Jo. 
  
 15. Detaljhandel med nikotinläkemedel. S. 
  
 16. Ny reglering om brandfarliga och 
  
 explosiva varor. Fö. 
  
 17. Ny häkteslag. Ju. 
  
 18. Kustbevakningens personuppgiftsbehandling.  
  
 Integritet – Effektivitet.  
  
 Fö. 
  
 19. Att återta mitt språk. Åtgärder för att 
  
 stärka det samiska språket. Ju. 
  
 20. Tonnageskatt. Fi. 
  
 21. Mediernas Vi och Dom. Mediernas  
  
 betydelse för den strukturella diskrimi neringen.  
  
 Ju. 
  
 22. En sammanhållen diskrimineringslagstiftning.  
  
 Del 1+2, särtryck av  
  
 sammanfattningen, lättläst samman fattning  
  
 och daisy. Ju 
  
 23. Nya skatteregler för idrotten. Fi. 
  
 24. Avgift för matservice inom äldre- och 
  
 handikappomsorgen. S.  
  
 25. Arbetslivsresurs.  
  
 Ett statligt ägt bolag efter sammanslag ning  
  
 av Samhall Resurs AB (publ) och 
  
 Arbetslivstjänster. N. 
  
 26. Sverige som värdland för internatio nella  
  
 organisationer. UD. 
  
 27. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. S.  
  
 28. Nya upphandlingsregler 2. Fi. 
  
 29. Teckenspråk och teckenspråkiga. 
  
 Kunskaps- och forskningsöversikt. S. 
  
 30. Är rättvisan rättvis? 
  
 Tio perspektiv på diskriminering av 
  
 etniska och religiösa minoriteter inom 
  
 rättssystemet. Ju.  
  
 31. Anställ unga! U. 
  
 32. God sed vid lönebildning – Utvärde ring  
  
 av Medlingsinstitutet. N. 
  
 33. Andra vägar att finansiera nya vägar.  
  
 N. 
  
 34. Den professionella orkestermusiken 
  
 i Sverige. U. 
  
 35. Värdepapper och kontrolluppgifter. Fi. 
  
 36. För studenterna...  
  
 – om studentkårer, nationer och  
  
 särskilda studentföreningar. U. 
  
 37. Om välfärdens gränser och det villkorade  
  
 medborgarskapet. Ju. 
  
 38. Vuxnas lärande. En ny myndighet. U. 
  
 39. Ett utvidgat miljöansvar. M. 
  
 40. Utbildningens dilemma 
  
 Demokratiska ideal och andrafierande  
  
 praxis. Ju. 
  
 41. Internationella sanktioner. UD. 
  
 42. Plats på scen. U. 
  
 43. Översyn av atomansvaret. M. 
  
 44. Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan,  
  
 utbildning, avtal m.m. N. 
  
 45. Tänka framåt, men göra nu. Så stärker  
  
 vi barnkulturen. + Bilaga/rapport:  
  
 "Det ser lite olika ut..." En kartlägg ning  
  
 av den offentligt finansierade  
  
 kulturen för barn. U. 
  
 46. Jakten på makten. Ju. 
  
 47. Ökade möjligheter till trafiknykterhets kontroller  
  
 vid gränserna. Ju. 
  
 48. Bidragsbrott. Fi. 
  
 49. Asylsökande barn med uppgivenhets symtom  
  
 – trauma, kultur, asylprocess.  
  
 UD. 
  
 50. En ny lag om värdepappersmarknaden.  
  
 + Författningsbilaga. Fi. 
  
 51. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa  
  
 andra radio- och TV-rättsliga frågor.  
  
 + Daisy. U. 
  
 52. Diskrimineringens retorik. En studie av 
  
 svenska valrörelser 1988–2002. Ju. 
  
 53. Partierna nominerar.  
  
 Exkluderingens mekanismer – etnicitet  
  
 och representation. Ju. 
  
 54. Teckenspråk och teckenspråkiga.  
  
 Översyn av teckenspråkets ställning. S. 
  
 55. Ny associationsrätt för försäkrings företag.  
  
 + Författningsförslag. Fi. 
  
 56. Ansvarsfull servering – fri från  
  
 diskriminering. S. 
  
 57. En bättre tillsyn av missbrukarvården. S. 
  
 58. Sanktionsavgift i stället för straff  
  
 – områdena livsmedel, foder och djur skydd.  
  
 Jo. 
  
 59. Arbetslivets (o)synliga murar. Ju. 
  
 60. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering,  
  
 exkludering och underord ning 
  
 av personer med utländsk bakgrund. Ju. 
  
 61. Asylförfarandet  
  
 – asylprocedurdirektivets genomförande 
  
 i svensk rätt. UD. 
  
 62. Testa och öva i norra Sverige. Center i 
  
 Arvidsjaur. N. 
  
 Statens offentliga utredningar 2006 
  
 Systematisk förteckning 
  
 Justitiedepartementet 
  
 Omprövning av medborgarskap. [2] 
  
 Rattfylleri och sjöfylleri. [12] 
  
 Ny häkteslag. [17] 
  
 Att återta mitt språk. Åtgärder för att 
  
 stärka det samiska språket. [19] 
  
 Mediernas Vi och Dom. Mediernas  
  
 betydelse för den strukturella diskrimi neringen.  
  
 [21] 
  
 En sammanhållen diskrimineringslagstiftning.  
  
 Del 1+2, särtryck av sammanfatt ningen,  
  
 lättläst sammanfattning och  
  
 daisy. [22] 
  
 Är rättvisan rättvis? 
  
 Tio perspektiv på diskriminering av 
  
 etniska och religiösa minoriteter inom 
  
 rättssystemet. [30] 
  
 Om välfärdens gränser och det villkorade 
  
 medborgarskapet. [37] 
  
 Utbildningens dilemma 
  
 Demokratiska ideal och andrafierande  
  
 praxis. [40] 
  
 Jakten på makten. [46] 
  
 Ökade möjligheter till trafiknykterhets kontroller  
  
 vid gränserna. [47] 
  
 Diskrimineringens retorik. En studie av 
  
 svenska valrörelser 1988–2002. [52] 
  
 Partierna nominerar.  
  
 Exkluderingens mekanismer – etnicitet  
  
 och representation. [53] 
  
 Arbetslivets (o)synliga murar. [59] 
  
 På tröskeln till lönearbete. Diskriminering,  
  
 exkludering och underordning av  
  
 personer med utländsk bakgrund. [60] 
  
 Utrikesdepartementet 
  
 Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. 
  
 En anpassning av svensk lagstiftning till  
  
 EG-direktiv 2004/83/EG angående  
  
 flyktingar och andra skyddsbehövande.  
  
 [6] 
  
 Sverige som värdland för internationella 
  
 organisationer. [26] 
  
 Internationella sanktioner. [41] 
  
 Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom  
  
 – trauma, kultur, asylprocess. [49] 
  
 Asylförfarandet  
  
 – asylprocedurdirektivets genomförande 
  
 i svensk rätt. [61] 
  
 Försvarsdepartementet 
  
 Ny reglering om brandfarliga och explosiva  
  
 varor. [16] 
  
 Kustbevakningens personuppgiftsbehandling.  
  
 Integritet – Effektivitet.  
  
 [18] 
  
 Socialdepartementet 
  
 Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] 
  
 Avgift för matservice inom äldre- och 
  
 handikappomsorgen. [24] 
  
 Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] 
  
 Teckenspråk och teckenspråkiga. 
  
 Kunskaps- och forskningsöversikt. [29] 
  
 Teckenspråk och teckenspråkiga.  
  
 Översyn av teckenspråkets ställning. [54] 
  
 Ansvarsfull servering – fri från diskri minering.  
  
 [56] 
  
 En bättre tillsyn av missbrukarvården. [57] 
  
 Finansdepartementet 
  
 Kontroll av varor vid inre gräns. [9] 
  
 Spel i en föränderlig värld. [11] 
  
 Tonnageskatt. [20] 
  
 Nya skatteregler för idrotten. [23] 
  
 Nya upphandlingsregler 2. [28] 
  
 Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] 
  
 Bidragsbrott. [48] 
  
 En ny lag om värdepappersmarknaden. 
  
 +Författningsbilaga. [50] 
  
 Ny associationsrätt för försäkrings företag.  
  
 + Författningsförslag. [55] 
  
 Utbildnings- och kulturdepartementet 
  
 Skola  Samhälle. [1] 
  
 Studieavgifter i högskolan. [7] 
  
 Mångfald och räckvidd. [8] 
  
 Ett förnyat programkontor. [10] 
  
 Anställ unga! [31] 
  
 Den professionella orkestermusiken 
  
 i Sverige. [34] 
  
 För studenterna...  
  
 – om studentkårer, nationer och  
  
 särskilda studentföreningar. [36] 
  
 Vuxnas lärande. En ny myndighet. [38] 
  
 Plats på scen. [42] 
  
 Tänka framåt, men göra nu. Så stärker vi  
  
 barnkulturen. + Bilaga/rapport:  
  
 "Det ser lite olika ut..." En kartläggning 
  
 av den offentligt finansierade kulturen 
  
 för barn. [45] 
  
 Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra  
  
 radio- och TV-rättsliga frågor.  
  
 + Daisy. [51] 
  
 Jordbruksdepartementet 
  
 Djurskydd vid hästavel. [13] 
  
 Samernas sedvanemarker. [14] 
  
 Sanktionsavgift i stället för straff  
  
 – områdena livsmedel, foder och  
  
 djurskydd. [58] 
  
 Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet 
  
 Ett utvidgat miljöansvar. [39] 
  
 Översyn av atomansvaret. [43] 
  
 Näringsdepartementet 
  
 Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning 
  
 i hela landet. [3] 
  
 Svenska partnerskap – en översikt. 
  
 Rapport 1 till Organisations utredningen  
  
 för regional tillväxt. [4] 
  
 Organisering av regional utvecklingspolitik  
  
 – balansera utveckling och förvaltning. 
  
 Rapport 2 till Organisationsutredning en  
  
 för regional tillväxt. [5] 
  
 Arbetslivsresurs.  
  
 Ett statligt ägt bolag efter sammanslag ning  
  
 av Samhall Resurs AB (publ) och 
  
 Arbetslivstjänster. [25] 
  
 God sed vid lönebildning – Utvärdering av  
  
 Medlingsinstitutet. [32] 
  
 Andra vägar att finansiera nya vägar. [33] 
  
 Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan,  
  
 utbildning, avtal m.m. [44] 
  
 Testa och öva i norra Sverige. Center i 
  
 Arvidsjaur. [62]