| 
  
 SOU 1997:77 
  
 343 
  
 2 Författningskommentar 
 Lagförslagen avseende IL och ILP innehåller de paragrafer som tillkommer eller ändras jämfört med huvudbetänkandet. På mot- svarande sätt redovisas tillägg och ändringar i författningskommen- taren. Uppgifter om vilka ändringar som gjorts i lagtexten finns i kommentaren inom parentes under kapitelrubriken eller någon under- rubrik. Vi har inte tagit med sådana kommentarer där det endast är fråga om att ändra en hänvisning, t.ex. på grund av led införts eller slopats i 19 och 20 §§ KL. 
 Efter IL och ILP följer förslagen til följdändringar. Först kommer förslag till ändring i eller upphävande av lagar, ordnade i  
 SFS-num- 
  merordning och därefter förordningar (kungörelser), ordnade på samma sätt. Förslag rörande författningar om dubbelbeskattningsavtal har dock samlats sist, ordnade i alfabetisk ordning efter namnet på den andra avtalsparten. 
 Som nämnts i den allmänna motiveringen (avsnitt 1.1) har förslagen baserats inte bara på genomförd lagstiftning utan även på propositioner och i ett par fall på lagrådsremisser. I kommentaren saknas därför i dessa fall  
 SFS-nummer 
  och i de senare fallen även propositions- och betänkandenummer. 
 2.1 Inkomstskattelagen 
 AVD. I INNEHÅ LL OCH DEFINITIONER 
 1 kap. Grundläggande bestämmelser om kommunal och statlig inkomstskatt 
  
 344 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 (Ä ndringen i 3 § innebär att hänvisningen görs till 59 kap. 4 § i stället för till TL. Ä ndringarna i 4 och 8 §§ innebär att  
 sjöinkomstavdrag  
 tillkommer. I 15 §ändras hänvisningen till UBL till att avse SBL). 
 Skattskyldighet 
 3 § 
 (Tredje stycket i kommentaren har tagits bort.) 
 Bestämmelserna i  
 första  
 och  
 andra styckena  
 om till vilken kommun fysiska personer skall betala skatt är hämtade från 56 § KL och 14 § 1 mom. första och andra styckena SIL. Dessa ändrades genomgripande år 1986 när den s.k. utbobeskattningen slopades och bestämmelser infördes om att kommunal beskattning skulle ske bara i hemortskom- munen (prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:SkU50, SFS 1986:473). Bestämmelserna om landstingsskatt har sitt ursprung i 1 § första och tredje styckena KL. I fråga om hemortskommun, se kommentaren till 59 kap. 4 §. 
 I kommunal inkomstskatt ingår i dag, förutom kommunalskatt och landstingsskatt, också församlingsskatt. Eftersom församlingsskatten kommer att ersättas av någon form av medlemsavgift menar vi att den inte hör hemma i IL.Vi anser därför att bestämmelserna om försam- lingsskatt bör tas in i en särskild lag, om IL skall tillämpas tidigare än den nya regleringen av medlemsavgifter. 
 Bestämmelserna om beskickningspersonal i  
 tredje stycket  
 är hämtade från 70 § 1 mom. KL. 
 Bestämmelsen i 71 § KL om att skatt för gemensamt kommunalt ändamål skall användas för att utjämna skattetrycket mellan olika kommuner och andra menigheter har inte tagits med i IL, eftersom vi inte kan finna att den fyller någon funktion. 
 Underlaget för skatten 
 Fysiska personers skatt på förvärvsinkomster 
 4 § 
 Paragrafen reglerar vad som utgör underlaget för skatten. Be- stämmelserna är hämtade från 2, 27, 46, 47 och 50 §§ KL samt 4, 5, 8 och 9 §§ SIL. Principerna för hur den taxerade och den beskatt- 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 345 
  
 ningsbara inkomsten skall räknas fram har varit desamma sedan KL:s tillkomst. Begreppet  
 förvärvsinkomst  
 introducerades i lagen år 1990, se 2 §. Bestämmelserna i 50 § KL fick i huvudsak sin nuvarande lydelse år 1994 (prop. 1994/95:41 och 99, bet. 1994/95:AU5 och SfU6, SFS 1994:1677 och 1678).  
 Sjöinkomstavdrag  
 introducerades år 1996 (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331) i samband med att lagen (1958:295) om sjömansskatt upphävdes. 
 2 kap. Definitioner och förklaringar 
 Var det finns definitioner och förklaringar 
 (I uppräkningen i 1 § andra stycket har sjöinkomst lagts till.) 
 AVD. II SKATTSKYLDIGHET 
 3 kap. Fysiska personer 
 Obegränsat skattskyldiga 
 (Bestämmelserna i 3 a § har brutits ut ur 3 §.) 
 3 § 
 I  
 3  
  
 §–3 
  
  b §  
 definieras begreppet  
 obegränsat skattskyldig 
 . Begreppet är nytt i lagstiftningen men kan för fysiska personer i stort sägas motsvara begreppet  
 bosatt 
 . I dagens lagtext används det begreppet för den som är bosatt här, men ofta används begreppet i den utvidgade betydelsen att det omfattar också den som har väsentlig anknytning hit eller som stadigvarande vistas här. Vi har reserverat begreppet bosatt för grundbetydelsen och använder uttrycket obegränsat skattskyldig för det mer omfattande begreppet. 
 Innehållet i definitionen i  
 första stycket  
 är hämtat i fråga om 
 – punkt 1 (bosatt här) från punkt 1 första stycket av anvisningarna till 53 § KL, 
  
 346 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 – 
  
 punkt 2 (stadigvarande vistelse) från 68 § KL och 16 § 1 mom. 
  
 SIL, 
  
 – 
  
 punkt 3 (väsentlig anknytning) från punkt 1 andra stycket av an- visningarna till 53 § KL, och 
  
 Punkten 1  
 fanns med redan vid KL:s tillkomst. Den är i sak oför- ändrad sedan dess. I dagens lagtext används begreppet  
 egentligt bo och hemvist 
 . Vi har ändrat det till  
 bosatt,  
 vilket är ett övergripande begrepp som innefattar både bo och hemvist. Avsikten är inte att det skall innebära någon ändring i sak. Jämför t.ex.  
 6–13 
  §§ folkbok- föringslagen (1991:481). 
  
 Punkten 2  
 fanns också med vid KL:s tillkomst och är i sak oföränd- rad sedan dess. 
 En bestämmelse om att personer med viss anknytning till Sverige skulle behandlas som obegränsat skattskyldiga ( 
 3 § första stycket 3 och 4 § 
 ) fanns också med vid KL:s tillkomst i punkt 1 av anvisningarna till 53 § KL. Denna bestämmelse har ändrats några gånger. Å r 1966 (SOU 1962:59, prop. 1966:127, bet. 1966:BevU54, SFS 1966:729) infördes bl.a. en bestämmelse med en bevispresumtion. Därefter gjordes en större ändring år 1985 (DsJu 1983:13, prop. 1984/85:175, bet. 1984/85:SkU59, SFS 1985:362). Begreppet väsentlig anknytning förtydligades i vissa avseenden. Bestämmelsen utvidgades till att gälla inte bara svenska medborgare utan också alla som har haft sitt egentliga bo och hemvist här. Tiden för bevispresumtionsregeln förlängdes till fem år och kom att omfatta fler skattskyldiga. 
 3 a § 
 Bestämmelsen om svensk beskickningspersonal m.fl. kommer från 69 § första stycket KL och 17 § första stycket SIL. Att sådana personer är obegränsat skattskyldiga infördes först år 1978 (prop. 1978/79:58, bet. 1978/79:SkU15, SFS 1978:925). 
 Uttrycket  
 lönat konsulat  
 har ersatts med det numera använda uttrycket  
 karriärkonsulat 
 . 
 3 b § 
 Bestämmelserna om personalen vid Europeiska universitetsinstitutet kommer från 69 § andra stycket KL och 17 § andra stycket SIL. De infördes år 1996 (prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208 och 1996:1214). Protokollet och konventionen som nämns i första strecksatsen i första stycket finns publicerade i propositionen 1996/97:5 s. 309 f. 
 Enligt dagens lagtext gäller bestämmelserna om personen vid tjänstetillträdet hade sitt  
 skatterättsliga hemvist  
 här och då skall han anses  
 bosatt  
 här. Vi uttrycker det så att bestämmelserna gäller om 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 347 
  
 personen vid tjänstetillträdet var  
 obegränsat skattskyldig  
 och då skall han anses vara  
 obegränsat skattskyldig  
 här. Det kan tilläggas att det i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall finns bestämmelser om att inkomsterna från institutet kan vara undantagna från inkomstskatt. 
 I  
 tredje stycket  
 finns en bestämmelse om att vid tillämpning av dubbelbeskattningsavtal skall sådana personer som avses i första och andra styckena anses ha hemvist i Sverige. Också denna bestämmelse infördes år 1996 i 69 § andra stycket KL och 17 § andra stycket SIL. 
 3 c § 
 I paragrafen finns en upplysning om att det finns bestämmelser i proto- kollet till det s.k. Fusionsfördraget om var Europeiska gemenskapernas tjänstemän skall anses bosatta. Enligt 2 § lagen (1994:1500) med anledning av Sveriges anslutning till Europeiska unionen gäller de i Sverige. Fördraget och protokollet finns publicerade i SFS 1994:1501 s. 3562 f. En sådan upplysning infördes år 1996 i 69 § tredje stycket KL och 17 § tredje stycket SIL (prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208 och 1996:1214). 
 7 kap. Stiftelser, ideella föreningar och vissa andra juridiska personer 
 (I 16 § har Konung Olson  
 50-årsfond 
  för vetenskap, teknik och miljö lagts till. ) 
 AVD. Stone INKOMSTER OCH UTGIFTER 
 8 kap. Inkomster som är skattefria 
 (Ä ndringen i 5 § innebär att bestämmelsen om Torres  
 Curie-stipendium 
  tillkommer. Ä ndringen i 6 § innebär att hänvisningarna till lagen (1958:295) om sjömansskatt, lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare och mervärdesskattelagen (1994:200) tas bort samt att en hänvisning görs till SBL.) 
  
 348 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 349 
  
 Stipendier m.m. 
 5 § 
 Bestämmelsen i  
 första stycket  
 om skattefrihet för vissa stipendier motsvarar 19 § första stycket tionde och elfte leden KL. Stipendier avsedda för mottagarens utbildning har varit skattefria sedan KL:s tillkomst.Tionde ledet fick sin nuvarande lydelse år 1992 (SOU 1992:57, prop. 1992/93:127, bet. 1992/93:SkU14, SFS 1992:1597). Bestämmelsen i elfte ledet om stipendier för andra ändamål än utbildning infördes genom 1990 års skattereform (prop. 1990/91:54, bet. 1990/91:SkU10 och 12, SFS 1990:1457). Undantaget avseende Torres  
 Curie-stipendier 
  tillkom år 1997 (lrr 29.5.97). 
 Skattefriheten för andra stipendier än för utbildning gäller under den uttryckliga förutsättningen bl.a. att stipendiet inte betalas ut periodiskt. Ä ven tidigare gällde, utan att detta direkt angavs, skattefriheten för stipendier bara om de inte utgick periodiskt. Skattefriheten för periodiska utbetalningar har sedan KL:s tillkomst varit knuten till givarens avdragsrätt, jfr prop. 1990/91:54 s. 181. Periodiskt utgående stipendier beskattas om givaren fått avdrag för beloppet, 19 § första stycket nionde ledet och punkt 5 av anvisningarna till 46 § KL, 11 kap. 39 § och 57 kap. 7 § i förslaget. Undantag från skatteplikten medges för vissa utbetalningar från skattepriviligierade subjekt enligt punkt 2 av anvisningarna till 31 § KL, 11 kap. 39 § i förslaget. Begränsningen av begreppet stipendium i  
 första stycket tredje meningen  
 innebär därför ingen saklig ändring utan föreslås som ett förtydligande av gällande rätt, jfr SOU 1990:47 s. 39. 
 Bestämmelsen i  
 andra stycket  
 om skattefrihet för bidrag från stiftelsen Cline minnesfond motsvaras av punkt 1 tionde stycket första meningen av anvisningarna till 19 § KL. Den infördes år 1962 (prop. 1962:147, bet. 1962:BevU51, SFS 1962:160). 
  
 Tredje stycket  
 har utformats som en hänvisning. 
 Räntor 
 6 § 
 Bestämmelsen om skattefrihet för vissa uppräknade räntor är hämtad från 19 § första stycket trettioförsta ledet KL. Skattefriheten för räntor enligt 69 § 1 mom. UBL kom till år 1985 (SOU 1984:21, prop. 1984/85:180, bet. 1984/85:SkU60, SFS 1985:405). För övriga räntor infördes skattefriheten år 1986 (prop. 1985/86:150, bet. 1985/86:SkU50, SFS 1986:473). 
  
 350 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Ledet har därefter ändrats vid ändringar i  
 skatte-, 
  tull- och avgifts- lagstiftningen, senast år 1997 när SBL infördes. (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). 
 Eftersom skattefriheten för räntor enligt lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter torde vara avsedd att omfatta även räntor enligt 42 § samma lag, tar vi in en sådan hänvisning. 
 6 a § 
 Bestämmelsen om skattefrihet för räntor enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag är hämtad från 19 § första stycket trettiotredje ledet KL. Den tillkom år 1996 (prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208). 
 Ersättningar vid sakskador 
 25 a § 
 Bestämmelsen om skattefrihet för skadade tillgångar vid sjöolyckor är hämtad från 19 § första stycket sjätte ledet KL. Den infördes år 1996 i samband med att lagen (1958:295) om sjömansskatt upphävdes (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331). 
 Ersättningar vid självförvaltning 
 31 a § 
 Bestämmelsen om skattefrihet för den som får hyresavdrag när han utför arbeten på fastigheten där han bor är hämtad från punkt 1 tionde stycket av anvisningarna till 19 § KL. Den infördes år 1997 (SOU 1996:162, prop. 1996/97:119, bet. 1996/97:SkU24, SFS 1997:000). 
 9 kap. Utgifter som inte skall dras av 
 (6 § utgår. Ä ndringarna i 10 § innebär att det tillkommer två avdrags- förbud varför paragrafen delas in i led. Ä ndringen i 11 § innebär att vissa hänvisningar tas bort, bl.a. till UBL, samt att en hänvisning görs till SBL och lagen (1997:000) om dröjsmålsavgift. Ä ndringarna i 12 § 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 351 
  
 innebär att det tillkommer ett avdragsförbud för avgifter enligt 21 § insiderlagen (1990:1342). Ä ndringen i 13 § innebär att hänvisningen görs till SBL i stället för till UBL.) 
 Räntor 
 10 § 
 Bestämmelsen i  
 första ledet  
 om att studiemedelsräntor inte skall dras av är hämtad från 20 § andra stycket sjunde ledet KL. Å r 1968 infördes det ursprungliga förbudet för avdrag för s.k. studiemedelsavgift (prop. 1968:81, bet. 1968:BevU60, SFS 1968:544). Bestämmelsen ändrades senast år 1988 då studiemedelssystemet reformerades och avgiften i stället kom att betecknas ränta (SOU 1987:39, prop. 1987/88:116, bet. 1987/88:SfU26, SFS 1988:878). 
 Avdragförbudet i  
 andra ledet  
 för avgifter enligt 22 § tredje stycket lagen (1993:737) om bostadsbidrag är hämtat från 20 § andra stycket fjortonde ledet KL. Bestämmelsen infördes år 1996 (prop. 1995/96:215, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1219). 
 Bestämmelsen i  
 tredje ledet  
 om avdragsförbud för räntor enligt 36 §lagen (1996:1030) om underhållsstöd är hämtad från 20 § andra stycket sjunde ledet KL. Den infördes år 1996 (Ds 1996:2, prop. 1995/96:208, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1219). 
 11 § 
 Bestämmelserna om avdragsförbud för räntor och avgifter på skatter m.m. är hämtade från 20 § andra stycket sjunde ledet KL. De infördes år 1992 (SOU 1988:60, prop. 1991/92:93, bet. 1991/92:SkU19, SFS 1992:651). Ledet har därefter ändrats vid ändringar i  
 skatte-, 
  tull- och avgiftslagstiftningen, senast år 1997 när SBL infördes (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). 
 12 § 
 12 § femtonde strecksatsen 
 Avdragsförbudet för avgifter enligt 21 § insiderlagen (1990:1342) är hämtat från 20 § andra stycket trettonde ledet KL. Det infördes år 1996 (SOU 1994:68, prop. 1995/96:215, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1219). 
 12 § sextonde strecksatsen 
  
 352 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Avdragsförbudet för avgifter enligt 10 kap. 5 § lagen (1994:1776) om skatt på energi är hämtat från 20 § andra stycket tjugosjunde ledet KL. Det infördes år 1994 (SOU 1994:85, prop. 1994/95:54, bet. 1994/95:SkU4, SFS 1994:1781). 
 13 § 
 Avdragsförbudet för belopp som en arbetsgivare skall betala för att han inte gjort skatteavdrag är hämtat från 20 § andra stycket artonde ledet KL. Det infördes år 1975 (prop. 1975/76:70, bet. 1975/76:SkU18, SFS 1975:1174) och ändrades när SBL infördes år 1997 (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). 
 AVD. IV INKOMSTSLAGET TJÄ NST 
 10 Kap. Grundläggande bestämmelser för inkomstslaget tjänst 
 ( Ä ndringen i 9 § innebär att det andra stycket bryts ut och placeras i 11 a §. Ä ndringen i 13 § innebär att hänvisningen görs till SBL i stället för till UBL). 
 Beskattningstidpunkten 
 Intäkter 
 9 § 
 Bestämmelsen om när intäkter skall beskattas ger uttryck för den s.k. kontantprincipen. Bestämmelsen är hämtad från 41 § KL och punkt 4 av anvisningarna till denna och fanns med redan vid KL:s tillkomst. Vi har inte tagit med en bestämmelse om att beskattning skall ske oberoende av om inkomsten intjänats under beskattningsåret eller tidigare eftersom vi anser att en sådan bestämmelse är onödig. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 353 
  
 10 a § 
 Bestämmelsen om förmån av drivmedel är hämtad från punkt 4 första stycket fjärde meningen av anvisningarna till 41 § KL och infördes år 1997 (lrr 29.5.97). 
 11 a § 
 Bestämmelsen har utformats som en hänvisning till de särskilda regler om beskattningstidpunkten som gäller för avskattning av behållning på pensionssparkonto och avskattning av pensionsförsäkring. 
 13 § 
 I paragrafen, som hämtats från 41 § andra stycket KL, regleras när avdrag får göras för vissa skatter och avgifter. Bestämmelserna infördes år 1966 (stencil Fi 1965:4, prop. 1966:103, bet. 1966:BevU42, SFS 1966:274) och ändrades när SBL infördes år 1997 (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 
 1997:000). 
 Vi har utelämnat ränta, eftersom det inte längre kan ingå någon avdragsgill ränta i slutlig eller tillkommande skatt. Vi har inte heller tagit med bestämmelsen om avdrag för fastighetsskatt eftersom sådant avdrag inte kan ske i tjänst. 
 11 kap. Intäkter i tjänst 
 (Ä ndringen i 29 § innebär att utbildningsarvode enligt studiestödslagen (1973:349) och timersättning vid kommunal vuxenutbildning (komvux) enligt 1 kap. 3 § vuxenutbildningslagen (1984:1118) tas bort och att vuxenstudiebidrag enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa samt särskilt utbildningsbidrag i punkt- erna 3 och 4 tillkommer. Ä ndringen i 30 § innebär att kontant arbetsmarknadsunderstöd enligt lagen (1973:371) om kontant arbets- marknadsunderstöd utgår.) 
  
 354 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Förmåner till skattskyldiga med sjöinkomst 
 3 a § 
 Bestämmelsen om skattefrihet för den som har sjöinkomst är hämtad från punkt 7 av anvisningarna till 32 § KL som infördes år 1996 (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331). 
 Vi har inte tagit med är ett passagerarfartyg med fastställd tidtabell eftersom närfart alltid är linjefart. Det synes därför inte finnas behov av någon ytterligare avgränsning. 
 Förmån av dator 
 4 a § 
 Bestämmelsen om skattefrihet för den som privat använder arbetsgivarens dator är hämtad från 32 § c mom. andra stycket KL. Den infördes år 1997 (lrr 29.5.97). 
 Sjukpenning m.m. 
 Föräldrapenning och vårdbidrag m.m. 
 Studiestöd 
 Arbetslöshetsbidrag 
  
 26–30 
  §§ 
 Bestämmelserna om att vissa förmåner enligt socialförsäkringssystemet och studiebidrag m.m. skall tas upp som intäkt av tjänst är i dag samlade i punkt 12 av anvisningarna till 32 § KL. Anvisningspunkten infördes år 1973 (dessförinnan hade sjukpenning varit skattefri) och har därefter ändrats i takt med att bl.a. socialförsäkringssystemet byggts ut (SOU 1972:50, prop. 1973:49, bet. 1973:SkU30, SFS 1973:434). 
 Å r 1975 infördes skatteplikt för vuxenstudiebidrag och följande år för utbildningsbidrag för doktorander (prop. 1975:98, bet. 1975:SkU27, SFS 1975:327 respektive prop. 1975/76:193, bet. 1975/76:SkU62, SFS 1976:331). Ersättningar enligt arbetsskadeför- säkringen, statligt personskadeskydd samt krigsskadeersättning till sjömän blev skattepliktiga år 1977 (SOU 1976:50, prop. 1976/77:64, bet. 1976/77:SfU21, SFS 1977:279). Å r 1982 kom bestämmelser om att själva merkostnadsdelen av vårdbidraget inte skulle beskattas (DsS 1981:15, prop. 1981/82:216, bet. 11981/82:SfU18, SFS 1982:779). 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 355 
  
 Bestämmelserna om studiestöd ändrades år 1996 (prop. 1996/97:1, utg.omr. 15, bet. 1996/97UbU2, SFS 1996:1394). Bestämmelserna om arbetslöshetsbidrag fick sin nuvarande utformning år 1997 när bestämmelserna om kontant arbetsmarknadsunderstöd togs bort (prop. 1996/97:107, bet. 1996/97:AU13, SFS 1997:000). 
 För att begränsa tillämpningen till svenska förhållanden tar vi in hänvisning till de lagar där utbildningsbidrag samt sfi och särvux nämns. 
 Utländska pensionsförsäkringar 
 36 a § 
 Bestämmelsen om skattefrihet i vissa fall för utländska pensionsförsäkringar är hämtad från 32 § 1 mom. femte stycket KL som infördes år 1996 (Ds 1996:27, prop. 1995/96:231, bet. 1996/97:SkU4, SFS 1996:1240). 
 Torres  
 Curie-stipendier 
  
 38 a § 
 Bestämmelsen om skatteplikt för Torres  
 Curie-stipendier 
  är hämtad från punkt 12 sjunde stycket av anvisningarna till 32 § KL. Den infördes år 1997 (lrr 29.5.97). 
 12 kap. Avdrag i tjänst 
 ( Ä ndringar görs i 4 (ett andra stycke tillkommer), 23, 26 och 28 §§ på grund av den nya beskattningen för förmånsbilar. I 7 § tillkommer särskilda bestämmelser om vanlig verksamhetsort för vissa uppdragstagare vid domstol. I 33 § tillkommer ett andra stycke. Slutligen ändras beteckningen på förarbetena på så sätt att reglerna för  
 EU-anställda 
  betecknas 1996:1, se under Vissa förarbeten. Under samma rubrik tillkommer 1996:2 och 1997.) 
  
 356 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Vissa förarbeten 
 1996:1 Regler för  
 EU-anställda 
  m.m., SOU 1995:94, prop. 1995/96:152, bet. 1995/96:SkU25, SFS 1996:651 
 1996:2 Ä ndrade regler för den som har bilförmån, Ds 1996:34, prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208 
 Inskränkningar i avdragsrätten 
 Skattskyldiga med sjöinkomst 
 3 a § 
 De särskilda bestämmelserna för skattskyldiga som har sjöinkomst är hämtade från punkt 3 e av anvisningarna till 33 § KL. De infördes år 1996 (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331). 
 Tjänsteresor med egen bil 
 4 § 
 Bestämmelsen i  
 första stycket  
 om avdragsrätt när en skattskyldig använder sin egen bil för resor i tjänsten är hämtad från punkt 3 c av anvisningarna till 33 § KL. Dit flyttades den (från punkt 3) i samband med 1990 års skattereform (1990:1). Bestämmelsen infördes år 1989 (prop. 1989/90:50, bet. 1989/90:SkU10, SFS 1989:1017). Därefter har avdragsbeloppet ändrats år 1992. Något undantag från denna schablonmässiga beräkning finns inte vid tjänsteresor utan endast vid arbetsresor, se kommentaren till  
 25–28 
  §§. 
 De särskilda reglerna i  
 andra stycket  
 i fråga om förmånsbilar infördes år 1996 (1996:2). 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 357 
  
 Ö kade levnadskostnader vid tjänsteresor 
 Vanlig verksamhetsort och tjänsteställe 
 Maximibelopp och normalbelopp 
 Vistelse i mer än ett land 
 Kostnader för logi 
 Kostnadsökningen för måltider och småutgifter 
 Minskning på grund av kostförmåner 
  
 5–16 
  §§ 
 Dessa paragrafer reglerar rätten till avdrag för ökade levnadskostnader som uppkommer när den skattskyldige i tjänsten gör resor som är förenade med övernattning utanför den vanliga verksamhetsorten. De är hämtade från punkt 3 av anvisningarna till 33 § KL som alltsedan lagens tillkomst behandlat den här typen av avdrag. 
 I 1990 års skattereform ändrades bestämmelserna bl.a. på så sätt att de maximala avdragsbeloppen reducerades, att skillnaden mellan resor som varat kortare eller längre tid än femton dygn i följd togs bort och att vad som menas med den vanliga verksamhetsorten lagfästes (1990:1). 
 Att avdraget för ökade levnadskostnader reducerades om kostförmånen  
 tillhandahållits  
 markerades genom en lagändring år 1992. Ä ndringen avsåg också att avdraget för ökade levnadskostnader inte skall reduceras med sådana kostförmåner som tillhandahållits ombord på allmänna transportmedel och ingår i biljettpriset. 
 Å r 1993 ändrades reglerna om avdrag för utlandstraktamenten och för reservofficerare kom bostaden att anses som tjänsteställe. Detta utvidgades år 1997 till att omfatta även uppdragstagare i domstol (prop. 1996/97:133, bet. 1996/97:JuU17, SFS 1997:000). 
 De särskilda bestämmelserna för bl.a. anställda inom Europeiska unionen infördes år 1996 (1996:1). Samtidigt tillkom bestämmelsen om att utbetalare av traktamente likställs med arbetsgivare (5 § tredje stycket i förslaget). 
 Vi föreslår att det uttryckligen i lagtexten (9 § i förslaget) regleras att beräkningen görs för hel eller för halv dag. 
 Hemresor 
 23 § 
 Bestämmelsen om rätt till avdrag för hemresor infördes genom 1990 års skattereform (1990:1). Den är hämtad från punkt 3 b av 
  
 358 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 anvisningarna till 33 § KL. Tidigare hade viss avdragsrätt medgetts i praxis. Å r 1992 utvidgades avdragsrätten för både tåg- och flygresor. För sistnämnda slopades en tidigare avståndsgräns. 
 Med inte oskäliga kostnader för tågresa avser vi att markera att det inte nödvändigtvis behöver vara det billigaste alternativet utan även kan vara resor i första klass eller med snabbtåg (prop. 1992/93:127 s. 45). 
 Utvidgningen till EU- och  
 EES-området 
  infördes år 1996 (1996:1). De särskilda bestämmelserna i fråga om förmånsbilar infördes samma år (1996:2) 
 Arbetsresor 
  
 25–28 
  §§ 
 Bestämmelserna om avdragsrätt för resor mellan bostaden och arbetsplatsen är hämtade från punkt 4 av anvisningarna till 33 § KL där rätten reglerats alltsedan KL:s tillkomst. 
 Å r 1969 konkretiserades grunderna för avdrag i lagtexten (Stencil Fi 1967:7, prop. 1969:29, bet. 1969:BeU31, SFS 1969:106). Å r 1981 infördes bl.a. de särskilda bestämmelserna för handikappade m.fl. och för den som hade skrymmande last. Tidsvinstbestämmelsen har sitt ursprung samma år (prop. 1980/81:118, bet. 1980/81:SkU44, SFS 1981:341). Den ändrades år 1986 (Ds Fi 1986:9, prop. 1986/87:46, bet. 1986/87:SkU9, SFS 1986:1199). De särskilda bestämmelserna för den som använder bilen i tjänsten ett visst antal dagar kom till år 1983 (prop. 1983/84:68, bet. 1983/84:SkU16, SFS 1983:1051). Att den som har bilförmån inte skall dra av kostnader för bilresor till eller från arbetet kom till år 1986. Att väg- och färjeavgifter skall dras av infördes genom lagändringar år 1993. 
 Att avdrag som huvudregel skall göras med 1 krona och 30 öre tillkom år 1996 (1996:2). Dessförinnan angavs att avdraget skulle bestämmas på visst sätt efter schablon. Den bestämmelsen sattes emellertid ur spel vid flera tillfällen, bl.a.genom lagen (1993:1519) om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid  
 1995–1997 
  års taxeringar. De särskilda bestämmelserna i fråga om förmånsbilar infördes också år 1996 (1996:2). 
 Beräkningen för arbetsresor gäller inte för den som på grund av skrymmande last måste använda en större bil såvitt gäller arbetsresor. Något motsvarande undantag finns inte i fråga om tjänsteresor. Ä ven om skillnaden kan ha samband med att avdraget i det senare fallet inte på samma sätt är knutet till kostnader för en mindre bil så framstår den 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 359 
  
 som svårmotiverad då avdragen under flera år uppgått till samma belopp per mil. 
 Avgifter till arbetslöshetskassa m.m. 
 33 § 
 Bestämmelsen i  
 första stycket  
 att avdrag får göras för avgifter till arbetslöshetskassa har hämtats från punkt 6 första stycket av anvisningarna till 33 § KL. Avdragsrätten infördes år 1979 (SOU 1977:91, prop. 1979/80:58, bet. 1979/80:SkU20, SFS 1979:1157) och justerades år 1997. 
 Bestämmelserna i  
 andra stycket  
 om avdrag för avgifter till utländsk arbetslöshetskassa är hämtade från punkt 6 andra stycket av anvisningarna till 33 § KL. De infördes år 1997 (lrr 29.5.97). 
 AVD. V INKOMSTSLAGET NÄ RINGSVERKSAMHET 
 13 kap. Avgränsning av inkomstslaget näringsverksamhet 
 Enskilda näringsidkare 
 Vissa tillgångar och skulder 
 (I 8 § andra stycket har det lagts till en strecksats om fordringar på ekonomiska föreningar.) 
 8 och 9 §§ 
 Bestämmelserna om att vissa tillgångar och skulder inte räknas till näringsverksamheten för enskilda näringsidkare är nya. När det gäller de i  
 8 §  
 undantagna tillgångarna skall varken intäkter från dem eller kostnader för dem räknas till näringsverksamheten. Inte heller den kapitalvinst alternativt kapitalförlust som uppkommer vid en avyttring av sådana tillgångar skall tas upp i näringsverksamheten. Det framgår i dag i fråga om 
  
 360 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 – 
  
 intäktsräntor och utdelningar av punkt 2 första stycket av anvis- ningarna till 22 § KL, 
  
 – 
  
 kostnadsräntor av punkt 1 första stycket av anvisningarna till 23 § 
  
 KL, 
  
 – 
  
 kapitalvinster av punkt 1 tredje stycket av anvisningarna till 22 § KL, och 
  
 – 
  
 kapitalförluster av punkt 33 av anvisningarna till 23 § KL. 
  
 De i 8 § undantagna tillgångarna skall inte ligga till grund för beräk- ning av kapitalunderlaget för räntefördelning eller expansionsfonder. Det framgår av 9 § RFL och 7 § ExmL. När det gäller skulder beaktas bara skulder i verksamheten, se 2 § RFL och 7 § ExmL. 
 För att slippa ha bestämmelserna utspridda i ett antal kapitel har vi valt att reglera att vissa tillgångar och skulder inte hör till närings- verksamheten. Av det följer att intäkter från respektive kostnader för dessa tillgångar och skulder inte skall redovisas i näringsverksamheten. Vidare följer att tillgångarna och skulderna inte skall beaktas vid beräkning av kapitalunderlaget för räntefördelning eller expan- sionsfonder. 
 När det gäller näringsfastigheter och näringsbostadsrätter hänförs inte kapitalvinster och kapitalförluster till näringsverksamheten, men eftersom löpande intäkter och kostnader för sådana tillgångar hör till näringsverksamheten finns de inte med i uppräkningen av tillgångar i första stycket. I stället finns bestämmelsen i 7 §. Det kan påpekas att näringsbostadsrätter enligt 46 kap. 2 § andra stycket inte är delägar- rätter. 
 I  
 andra stycket första strecksatsen  
 har vi skrivit in att tillgångarna skall räknas till näringsverksamheten om de är lagertillgångar, på- gående arbeten, kundfordringar eller liknande tillgångar. Det kan påpekas att i punkt 2 första stycket av anvisningarna till 22 § KL står att räntor och utdelningar på  
 omsättningstillgångar  
 utgör intäkt av näringsverksamhet. Skatterättsnämnden har i ett avgörande kommit fram till att med omsättningstillgång avses den skattemässiga, och inte den bokföringsmässiga, betydelsen av ordet. Vi utgår ifrån Skatterätts- nämndens tolkning. Se vidare om begreppen  
 omsättningstillgångar och lagertillgångar  
 i avsnitt 2.4.2. 
 Enligt punkt 1 andra stycket av anvisningarna till 22 § KL hänförs till intäkt av näringsverksamhet vad som inflyter vid en avyttring av inventarier eller av tillgångar som är likställda med inventarier vid beräkning av värdeminskningsavdrag. Att utgifter för att anskaffa inventarier och likställda tillgångar får dras av i näringsverksamheten framgår av punkterna  
 12–14, 
  16 och 17 av anvisningarna till 23 § KL. I  
 andra stycket andra strecksatsen  
 nämner vi inte tillgångar som är likställda med inventarier vid beräkning av värdeminskningsavdrag. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 361 
  
 Det beror på att enligt 18 kap. 1 § andra stycket IL gäller vad som sägs om inventarier också för sådana tillgångar. 
 När det gäller fordringar på grund av avyttring av inventarier (som också finns med i den andra strecksatsen i andra stycket) finns det inte någon bestämmelse i dagens lagtext, varken i fråga om räntor, kapital- vinster eller kapitalförluster. Vi finner det dock ologiskt att t.ex. en kapitalförlust på en sådan fordran skall hamna i inkomstslaget kapital. Vi föreslår att en sådan fordran i stället skall hänföras till näringsverksamheten på samma sätt som det avyttrade inventariet eller en kundfordran. 
 Bestämmelserna om att ränta och kapitalvinst på fordringar på kooperativa föreningar i vissa fall räknas till näringsverksamheten ( 
 andra stycket femte strecksatsen)  
 lades till år 1997 (prop. 1996/97:169, bet. 1997/98:SkU000, SFS 1997:000). 
 Att fordringar på grund av avyttring av inventarier, vissa andelar i kooperativa föreningar eller fordringar på sådana föreningar räknas till näringsverksamheten för enskilda näringsidkare innebär inte att de inte är kapitaltillgångar. De skall – liksom hos t.ex. aktiebolag – kapitalvinstbeskattas vid en avyttring. 
 Bestämmelsen i  
 9 §  
 om att vissa skulder inte skall räknas till näringsverksamheten innebär att räntekostnaden på skulden inte får dras av i näringsverksamheten och att skulden inte heller skall minska underlaget för räntefördelning eller expansionsmedel. 
 I punkt 3 av anvisningarna till 22 § KL finns ytterligare en bestäm- melse om vilka utdelningar som räknas till inkomstslaget näringsverk- samhet. Där står det: I bank- och annan penningrörelse och i för- säkringsrörelse är utdelning på aktier och andelar i värdepappersfonder och ekonomiska föreningar att räkna som intäkt av näringsverksamhet. Bestämmelsen strider mot innehållet i den föreslagna 8 §. Den är aktuell bara för enskilda näringsidkare eftersom utdelning för juridiska personer och handelsbolag alltid hänförs till inkomstslaget näringsverksamhet, om den inte är skattefri. Det är emellertid mycket ovanligt att enskilda näringsidkare driver denna form av verksamhet. Vad som kan förekomma är att de driver pen- ningrörelse. I penningrörelse torde aktier och andelar dock vara att anse som lagertillgångar. Om vissa aktier eller andelar skall betraktas som anläggningstillgångar finns det inte någon anledning att utdelningarna skall behandlas som annat än som inkomst av kapital. Vi har därför valt att inte ta in någon sådan bestämmelse. 
  
 362 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 16 kap. Avdrag i näringsverksamhet 
 (Ä ndringen i 3 § innebär att beloppet sänks från 180 till 90 kronor, ändringen i 16 § precisering av betalningskravet i andra stycket andra strecksatsen , ändringen i 26 § tillägg av en högre nivå i första stycket och ett nytt andra stycke och ändringen i 32 § att hänvisningen begrän- sas till att avse första stycket i 12 kap. 33 §.) 
 Representation 
 3 § 
 Bestämmelsen om representationskostnader är hämtad från punkt 1 tredje stycket av anvisningarna till 20 § KL. Regeln gäller även övriga inkomstslag men har placerats här eftersom den har störst betydelse i näringsverksamhet. I övriga inkomstslag finns hänvisningar. 
 De första bestämmelserna som uttryckligen behandlade represen- tationskostnader infördes år 1963 (SOU 1962:42, prop. 1963:96, bet. 1963:BevU40, SFS 1963:161). Dessa bestämmelser preciserade och begränsade avdragsrätten. Å r 1980 infördes ett avdragsförbud för utgifter för spritdrycker och vin (prop. 1980/81:68, bet. 1980/81:SkU18, SFS 1980:1077). Å r 1986 infördes begränsningen att avdrag för måltidsutgifter normalt inte skulle medges med större belopp än som motsvarar skäliga utgifter för lunch (prop. 1985/86:140, bet. 1985/86:SkU38, SFS 1986:505). 
 Å r 1995 begränsades avdraget för måltidsutgifter till högst 180 kr. Samtidigt togs avdragsförbudet för sprit och vin bort (prop. 1995/96:1- 09, bet. 1995/96:SkU20, SFS 1995:1625). En justering av lagtexten skedde år 1996 (prop. 1995/96:152, bet. 1995/96:SkU25, SFS 1996:651). Beloppet sänktes till 90 kr år 1996 (prop. 1996/97:12, bet. 1996/97:SkU7, SFS 1996:1399). 
 I den nuvarande lydelsen ges några exempel på avdragsgilla representationskostnader som har ett omedelbart samband med verk- samheten. Dessa exempel kan enligt vår mening kortas ner. Det kan nämnas att vid 1980 års lagstiftningsärende togs avdragsrätten upp för jul- och födelsedagsgåvor, mindre gåvor vid anställds sjukdom samt kostnad för begravningskrans o.d. vid dödsfall. Departementschefen ansåg att frågorna inte var av sådan natur att de lämpade sig för lagstiftning utan att det i stället fick ankomma på RSV att utfärda anvisningar (prop. 1980/81:68, s. 191). RSV har också utfärdat detal- jerade rekommendationer (senast RSV S 1996:11). 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 363 
  
 Att det för avdragsrätt uteslutande skall vara fråga om att inleda eller upprätthålla affärsförbindelser bör uttryckligen anges i be- stämmelsen. Vidare bör det av lagtexten framgå att bestämmelserna avser även representation gentemot de anställda (personalvård). 
 Fusionskostnader 
 7 a § 
 Bestämmelserna om avdrag för fusionskostnader är hämtade från 2 § 16 mom. första stycket SIL. Bestämmelserna infördes år 1997 (SOU 1995:137, prop. 1996/97:000, bet. 1997/98:SkU000, SFS 1997:000). 
 Organisationskostnader 
 7 b § 
 Bestämmelserna om avdrag för organisationskostnader är hämtade från 2 § 16 mom. andra stycket SIL. Bestämmelserna infördes år 1997 (SOU 1995:137, prop. 1996/97:000, bet. 1997/98:SkU000, SFS 1997:000). 
 Mervärdesskatt 
 16 § 
 Bestämmelsen i  
 första stycket  
 om ingående mervärdesskatt är hämtad från 20 § tjugoåttonde ledet KL. 
 Denna reglering fanns i 73 § i den tidigare lagen (1968:430) om mervärdeskatt. Bestämmelsen flyttades till KL år 1994 i samband med att den nya lagstiftningen om mervärdesskatt infördes (SOU 1992:6, prop. 1993/94:99, bet. 1993/94:SkU29, SFS 1994:201). 
 Bestämmelserna i  
 andra stycket  
 om avdrag för mervärdesskatt i vissa fall är hämtad från 19 § andra stycket och punkt 23 första stycket av anvisningarna till 23 § KL. Ä ven dessa bestämmelser är hämtade från 73 § i den tidigare mervärdeskattelagen och flyttades till KL år 1994. Hänvisningen till mervärdesskattelagen (1994:200) i fråga om betalning av återförd skatt kom till år 1997 (prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). 
 Bestämmelsen i  
 tredje stycket  
 är hämtad från 19 § andra stycket och punkt 14 av anvisningarna till 22 § KL (jfr kommentaren till 17 §). 
  
 364 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Förluster av kontanta medel 
 19 a § 
 Bestämmelserna om förluster i verksamheten är hämtade från punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 23 § KL. De infördes år 1997 (SOU 1995:137, prop. 1996/97:000, bet. 1997/98:SkU000, SFS 1997:000). Den nuvarande bestämmelsen inleds med en regel om att förluster som uppkommer i näringsverksamheten räknas som kostnad i närings- verksamheten om inte annat följer av av de särskilda bestämmelserna om kapitalförluster vid avyttring eller särskilda skäl föreligger. In- förandet av bestämmelsen kan närmast ses som en ytterligare marke- ring av att upphävandet av reglerna om kapitalförlust i 20 § andra stycket och punkt 5 av anvisningarna till 20 § KL innebär en definitiv brytning med den ursprungliga principen att avdrag medges endast för normala kostnader. Enligt vår mening behövs regeln inte i IL. 
 Beviskraven i den nuvarande andra meningen synes i allt väsentligt avse själva förutsättningarna för avdrag. Regeln har därför utformats i överensstämmelse med andra liknande bevisregler (jfr 14 kap. 11 § tredje stycket, 32 kap. 1 § första stycket och 38 kap. 21 § andra stycket). 
 Bilkostnader 
 26 § 
 Bestämmelserna om bilresor är hämtade från punkt 32 av anvis- ningarna till 23 § KL. Bestämmelserna i  
 första stycket  
 infördes genom 1990 års skattereform. Bestämmelserna i  
 andra stycket  
 infördes år 1996 i samband med nya regler om bilförmån (prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208). 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 365 
  
 22 kap. Kapitalvinster och kapitalförluster i näringsverksamhet 
 Vissa förarbeten 
 1996 Ä ndring av bestämmelserna om avyttringar mellan närstående företag, Ds 1996:24, prop. 1996/97:18, bet. 1996/97:SkU9, SFS 1996:1227 
 Avyttringar med kapitalförlust till närstående företag 
 (Bestämmelserna i 6 och 7 §§ har redigerats om. I 6 § andra stycket fanns tidigare en bestämmelse om att paragrafen gäller bara om förvärvaren är skattskyldig för kapitalvinst vid en avyttring av tillgångarna och denna inte är undantagen från beskattning i Sverige på grund av ett dubbelbeskattningsavtal.) 
 6 § 
 Paragrafen behandlar rätten till avdrag för kapitalförluster vid avyttringar mellan företag i intressegemenskap. Den är också inledning till de fyra följande paragraferna, där det finns bestämmelser om konti- nuitet i beskattningen av de avyttrade tillgångarna hos de två företagen. 
 Reglerna om begränsningar i avdragsrätten för sådana kapitalför- luster infördes genom 1990 års skattereform. Bestämmelserna är i dag placerade i 2 § 4 mom. tredje, femte och nionde styckena SIL. De första åtta styckena i momentet behandlar skattefrågor vid fusioner. Nionde stycket hänvisar sedan till vissa av fusionsbestämmelserna. Bestäm- melserna i momentet ses för närvarande över av Företagsskatte- utredningen, som senare i år förväntas komma med ett förslag till ändringar. 
 Bestämmelserna ändrades år 1996 med anledning av två avgöran- den från Regeringsrätten (RÅ 1995 ref. 13 och RÅ 1995 ref. 43) så att förbudet att dra av kapitalförluster gäller även om det förvärvande företaget inte är skattskyldigt i Sverige. I lagtexten skrevs in att regler- na om skattemässig kontinuitet gäller bara om det förvärvande före- taget är skattskyldigt för tillgångarna. Samtidigt gjordes vissa redaktio- 
  
 366 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 nella ändringar, bl.a. togs avdragsförbudet in i första meningen i 2 § 4 mom. SIL i stället för en hänvisning till momentets sjunde stycke. 
 I nuvarande lagtext i 2 § 4 mom. nionde stycket SIL står det överlåter egendom eller rättighet. Liksom på andra ställen i vårt lagförslag som avser kapitalvinstbeskattning använder vi uttrycket  
 avyttrar  
 i stället för  
 överlåter 
 . Därigenom faller gåvor och andra benefika överlåtelser bort, men vid sådana överlåtelser sker ändå inte någon kapitalvinstbeskattning. Uttrycket  
 egendom  
 har vi liksom på andra ställen bytt ut mot  
 tillgång 
 , se avsnitt 2.4.2. Eftersom en rättighet är en tillgång behöver vi inte lägga till det särskilt. 
 Bestämmelsen gäller när överlåtaren och förvärvaren är juridiska personer. Det finns inget undantag för  
 svenska handelsbolag 
 . Men det finns inte någon motsvarande bestämmelse i KL för de fall då handels- bolaget har fysiska personer som delägare. Man kan knappast tänka sig att tillämpa olika bestämmelser för sådana delägare vid den statliga och den kommunala taxeringen. Vi har därför utgått ifrån att bestämmelsen inte skall tillämpas i fråga om delägare i svenska handelsbolag. Någon särskild bestämmelse om detta har vi emellertid inte tagit in eftersom det som sägs i IL om juridiska personer inte tillämpas i fråga om svenska handelsbolag, se 2 kap. 3 §. Om något annat är önskvärt får det bli en fråga för Företagsskatteutredningen att föreslå det. 
 Uttrycken  
 moderföretag  
 och  
 dotterföretag  
 används på ett flertal ställen i inkomstskattelagstiftningen (t.ex. i nuvarande punkt 10 av anvisningarna till 53 § KL och 2 § 4 mom. åttonde stycket SIL, i de föreslagna 20 kap. 23 §, 32 kap. 2 § och 39 kap. 9 §). Med moder- och dotterföretag förstås (om det inte sägs något annat, som i 32 kap. 2 § eller i 39 kap. 4 §) sådana företag som enligt det civilrättsliga koncern- begreppet bildar  
 moder-dotterförhållanden. 
  Uttrycket står under i huvudsak gemensam ledning finns i dag också i punkt 11 fjärde stycket av anvisningarna till 23 §KL, i vårt förslag i 20 kap. 23 §. Vad som avses då är inte bara äkta koncerner utan också om t.ex. en fysisk person har det bestämmande inflytandet över två eller flera juridiska personer utan att företagen ingår i ett formellt koncernförhållande. Men det kan också finnas andra fall som avses, se t.ex. RÅ 83 Aa 225. Se också vad som sägs i Ds Fi 1986:19 s. 50 f. och prop. 1986/87:42 s. 34 f. 
 I  
 andra stycket  
 har vi som ytterligare förutsättning infört att tillgångarna är kapitaltillgångar också hos förvärvaren. Någon motsvarighet finns inte i dagens lagtext. Kontinuiteten förutsätter emel- lertid att tillgångarna har samma skatterättsliga karaktär hos överlåtaren och förvärvaren. När det gäller överlåtelser till företag som inte är skattskyldiga för tillgångarna finns det ingen anledning att ta 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 367 
  
 med en sådan förutsättning och denna skulle också i vissa fall kunna orsaka betydande svårigheter. 
 I  
 tredje stycket  
 har vi fört in en ny bestämmelse. Enligt 23 kap. skall, vid avyttring av näringsfastigheter och näringsbostadsrätter, bl.a. värdeminskningsavdrag (bara på fastigheter) och avdrag under de fem senaste beskattningsåren för förbättrande reparationer och underhåll återföras till beskattning. I dag finns ingen bestämmelse som säger att denna återföring inte skall ske i sådana fall som avses i 2 § 4 mom. nionde stycket SIL. Om det blir en kapitalförlust när en fastighet avyttras kan det aldrig bli aktuellt att återföra några värdeminsknings- avdrag. Det följer av punkt 5 femte stycket av anvisningarna till 22 § KL och i vårt förslag av 23 kap. 5 §. Avdrag för förbättrande reparatio- ner och underhåll omfattas inte av dessa bestämmelser. De skall därför återföras även om det blir en kapitalförlust. Det kan inte vara tanken att en sådan återföring skall ske i dessa situationer. Det är lämpligare att förvärvaren inträder i överlåtarens skattemässiga situation också när det gäller en sådan återföring, dvs. övertar skyldigheten att återföra avdragen om förvärvaren avyttrar fastigheten inom fem år från det avdragen gjordes. Här tar vi därför in en bestämmelse om att återföring inte skall ske och i 8 och 10 §§ tar vi in kontinuitetsbestämmelser. Sist i stycket finns en hänvisning till de bestämmelser som definierar förbättrande reparationer och underhåll. 
 7 § 
 I paragrafen finns en bestämmelse om att förvärvaren inträder i över- låtarens skattemässiga situation i fråga om anskaffningsvärde och annat som påverkar en kapitalvinstberäkning. Den motsvarar en bestämmelse som finns i 2 § 4 mom. nionde stycket sista meningen SIL. Meningen infördes år 1996 i stället för en hänvisning till andra meningen i momentets sjunde stycke. 
 Denna och de följande tre paragraferna innehåller bestämmelser om skattemässig kontinuitet. Å r 1996 infördes en regel att bestämmelserna gäller bara om förvärvaren skall beskattas för inkomst som är hänförlig till tillgången. I IL finns ett antal bestämmelser om skattemässig kontinuitet. Vi har strävat efter att ge dem en så enhetlig utformning som möjligt. Vad vi har ändrat i denna paragraf är för det första att vi infört uttrycket inträder förvärvaren i överlåtarens skattemässiga situation. Genom att använda ordet inträder har vi betonat tidsaspekten. Motsvarande ändringar i de bestämmelser som gäller fusioner kommenteras i 35 kap. 6 §, se också avsnitt 2.4.2. Vidare har vi i denna paragraf lagt till i fråga om anskaffningsvärde och annat som påverkar en kapitalvinstberäkning. För kommentar till denna änd- ring, se kommentaren till 35 kap. 7 §. I fråga om förarbetena till 2 § 4 
  
 368 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 mom. sjunde stycket andra meningen SIL, se kommentaren till 35 kap. 7 §. 
  
 8–10 
  §§ 
 (I författningskommentaren har ett stycke om inventarier tagits bort.) 
 Paragraferna behandlar vad som gäller för värdeminskningsavdrag m.m. efter avyttringarna. Bestämmelsen om värdeminskningsavdrag på byggnader och markanläggningar finns i dag i 2 § 4 mom. tredje stycket SIL och bestämmelsen om skogsavdrag finns i 2 § 4 mom. femte stycket SIL. I fråga om förarbetena till de styckena, se kommentaren till 35 kap. 8 och 9 §§. 
 Liksom i 7 § har vi infört uttrycket inträder förvärvaren i över- låtarens skattemässiga situation. Vidare har vi i 8 § kortat ner vid be- räkning av värdeminskningsavdrag och av vad som återstår oavskrivet av tillgångens anskaffningsvärde till i fråga om värdeminskningsavdrag (jfr kommentaren till 35 kap. 6 och 7 §§). 
 Som vi nämnt i kommentaren till 6 § första stycket andra meningen har vi lagt till avdrag för förbättrande reparationer och underhåll i 8 och 10 §§, se ovan. Någon motsvarighet till de bestämmelserna finns inte i dag. 
 När det gäller skog (9 §) används i 2 § 4 mom. femte stycket SIL uttrycket skogens anskaffningsvärde och gällande ingångsvärde. Vi ändrar det till skogsavdrag (jfr kommentaren till 35 kap. 9 §). 
 Avyttringar med kapitalvinst av delägarrätter till närstående företag 
 11 § 
 (Villkoret i andra stycket 2 – att överlåtaren inte samtidigt ingår i en svensk koncern som förvärvaren inte ingår i – samt bestämmelsen i tredje stycket har lagts till.) 
 Bestämmelserna i  
 11–14 
  §§ är betydligt äldre än bestämmelserna i  
 6–10 
  §§. De finns i dag i 2 § 4 mom. tionde stycket och 4 a mom. SIL. För svenska företag innebär bestämmelserna att det blir ett uppskov med kapitalvinstbeskattningen vid avyttringar inom en koncern av näringsbetingade aktier och andelar. Också dessa bestämmelser kommer att beröras vid den översyn som Företagsskatteutredningen för närvarande genomför, se i kommentaren till 6 §. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 369 
  
 Ursprunget till dessa bestämmelser tillkom år 1966. Då infördes en befrielse från kapitalvinstskatt vid överlåtelser av aktier inom koncerner i samband med att kapitalvinstbeskattningen på aktier blev evig (SOU 1965:72, prop. 1966:90, bet. 1966:BevU46, SFS 1966:215). Bestämmelsen placerades då i 35 § 4 mom. KL. 
 Redan efter ett år flyttades bestämmelsen till 35 § 3 mom. KL (SFS 1967:748). 
  
 Å 
  
 r 1976 ersattes den definitiva skattebefrielsen med ett uppskov (prop. 1975/76:180, bet. 1975/76:SkU63, SFS 1976:343) genom att man lade till en bestämmelse om att det övertagande företaget skall anses ha förvärvat aktien vid den tidpunkt och för den anskaff- ningskostnad som gällt för det överlåtande företaget. Samtidigt infördes en möjlighet att medge befrielse från kapitalvinstskatt vid överlåtelser också till utländska företag. 
  
 Å 
  
 r 1979 lade man till bestämmelser om kapitalförluster (SOU 1977:86, prop. 1978/79:210, bet. 1978/79:SkU57, SFS 1979:612). 
  
 I samband med slopandet av den kommunala taxeringen av juridiska personer år 1984 flyttades bestämmelsen över till 2 § 4 mom. SIL (DsFi 1984:9, prop. 1984/85:70, bet. 1984/85:SkU23, SFS 1984:1060 f.). 
 I 1990 års skattereform ändrades paragrafen med anledning av ändringar i vissa andra bestämmelser. 
 I höstpropositionen 1990 (prop. 1990/91:54, bet. 1990/91:SkU10, 1990:1422) ändrades bestämmelsen så att den är tillämplig också om moderföretaget är en sparbank eller ett ömsesidigt skadeförsäkrings- företag. 
  
 Å 
  
 r 1996 lades som ytterligare förutsättningar för tillämpning av bestämmelserna till dels att det överlåtande företaget inte samtidigt ingår i en annan koncern än den som det överlåtande företaget ingår i, dels att det övertagande företaget skulle ha beskattats här om det hade avyttrat aktien eller andelen efter övertagandet. Samtidigt gjordes vissa redaktionella ändringar i 2 § 4 mom. tionde stycket SIL, bl.a. slopades en hänvisning till momentets sjunde stycke och motsvarande bestämmelser togs in i tionde styckets första och sista meningar. Vidare flyttades bestämmelserna om dispens vid avyttringar till utländska företag till ett eget moment, 4 a mom. SIL, och ändrades (se 14 §). 
  
 Liksom i  
 6–10 
  §§ har begreppet  
 överlåts  
 bytts ut mot  
 avyttras 
 . Uttrycket  
 näringsbetingade aktier och andelar  
 har introducerats 
  
 i 
  
 denna paragraf, se vidare i kommentaren till 12 §. 
  
 Vi har ändrat bestämmelsen så att den gäller när  
 svenska juridiska personer  
 och inte  
 svenska företag  
 förvärvar tillgångar. Ä ndringen medför att bestämmelsen inte gäller när förvärvaren är ett svenskt handelsbolag (se 2 kap. 3 §). I den proposition genom vilken de 
  
 370 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 ursprungliga bestämmelserna infördes anförde departementschefen (prop. 1966:90 s. 111): Huruvida två företag skall anses tillhöra samma koncern får avgöras med ledning av aktiebolagslagens regler om koncernföretag. Dotterföretag bör dock kunna vara aktiebolag, ekonomisk förening eller handelsbolag. Trots det utgår vi – likom i fråga om  
 6–10 
  §§ – ifrån att efter det att bestämmelsen år 1984 flyttades över till 2 § 4 mom. SIL kan den inte längre tillämpas i fråga om svenska handelsbolag, se kommentaren till 6 §. 
 I denna paragraf används uttrycket inom samma svenska koncern. Det är då det civilrättsliga koncernbegreppet som används (se 2 kap. 5 § och prop. 1966:90 s. 111 och RÅ 1990 ref. 90). Men begreppet begränsas genom en uppräkning av vilka typer av företag som kan vara moderföretag, se  
 andra stycket punkten 1. 
  
 Kravet i  
 punkten  
 2 infördes år 1996 med anledning av ändringar i det civilrättsliga koncernbegreppet som innebar att samma aktiebolag under vissa förutsättningar kan ingå i två olika koncerner. 
 Liksom i 6 § andra stycket krävs i  
 punkten 3  
 att tillgångarna är kapitaltillgångar också hos förvärvaren (se kommentaren till 6 §). 
 Å r 1996 infördes ett nytt krav i lagtexten att det övertagande företaget skulle ha beskattats här om det hade avyttrat aktierna omedelbart efter förvärvet. Vi har uttryckt det något annorlunda i  
 punkterna 4 och 5. 
  
 I  
 tredje stycket  
 har vi förtydligat att den omständigheten att överlåtaren och förvärvaren ingår i olika underkoncerner inte hindrar tillämpning av bestämmelsen. 
 13 § 
 (I kommentaren har en hänvisning ändrats.) 
 Liksom i 7 § finns det en bestämmelse om att förvärvaren inträder i överlåtarens skattemässiga situation i fråga om anskaffningsvärde och annat som påverkar en kapitalvinstberäkning. I dag finns motsvarande bestämmelse i 2 § 4 mom. tionde stycket sista meningen SIL. För kommentar om vilka ändringar som vi har föreslagit samt motiven till ändringarna, se kommentaren till 7 § samt till 35 kap. 6 och 7 §§. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 371 
  
 14 § 
 (Bestämmelsen har ersatt en möjlighet för regeringen att medge dispens.) 
 Paragrafen innehåller en möjlighet för Riksskatteverket att medge befrielse från beskattning vid avyttringar av utländska aktier till ett utländskt bolag. Motsvarande bestämmelse finns i 2 § 4 a mom. SIL. Den ersatte år 1996 en rätt för regeringen att medge dispens från kapitalvinst vid överlåtelser av aktier till utländska koncernföretag. Som nämnts under 11 § infördes en sådan dispensbestämmelse år 1976. 
 26 kap. Näringsbidrag 
 (Ä ndringen i 2 § innebär att  
 Europeiska gemenskaperna  
 lagts till.) 
 Näringsbidrag 
 2 § 
 Definitionen av näringsbidrag finns i punkt 9 första och tredje styckena av anvisningarna till 22 § KL och infördes år 1983 som ett för- tydligande av vilka organ bidraget skulle komma från för att räknas som näringsbidrag. Europeiska gemenskaperna lades till år 1996 (prop. 1996/97:12, bet. 1996/97:SkU17, SFS 1996:1399). Vi har lagt till  
 landsting 
 , eftersom det klarlagts att de skall likställas med kommuner vid tillämpning av anvisningspunkten (RÅ 1993 ref. 60). 
 Det kan nämnas att det redan i samband med att de ursprungliga reglerna om statsbidrag infördes i KL år 1973 angavs i förarbetena att reglerna också kunde tillämpas på bidrag från kommuner (prop. 1973:190 s. 9). 
 I 3 § lagen (1963:173) om avdrag för avgifter till stiftelsen Svenska Filminstitutet, m.m. finns en bestämmelse om att reglerna i punkt 9 av anvisningarna till 22 § KL tillämpas i fråga om stöd som lämnas av Stiftelsen Svenska Filminstitutet till näringsidkare för näringsverksam- heten. Den förstnämnda lagen tillkom år 1963 som en följd av ett samma år träffat avtal om bildandet av stiftelsen (prop. 1963:101, bet. 1963:BeU35). Den innehöll ursprungligen särskilda regler för be- skattningen av bidrag från stiftelsen och anknytningen till reglerna om 
  
 372 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 näringsbidrag m.m. infördes år 1993 (prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1552). Eftersom stiftelsen i förslaget har tagits in i 7 kap. 16 § som innehåller motsvarigheten till den s.k. Acosta logen i 7 § 4 mom. SIL, behövs inte längre någon särreglering utan bidrag från stiftelsen omfattas automatiskt av hänvisningen. 
 27 kap. Periodiseringsfonder 
 Beloppsgränser 
 (I 5 och 6 §§ har procentsatsen ändrats från 25 till 20 procent.) 
 5 § 
 Beloppsgränsen för juridiska personer kommer från 3 § första stycket PFL. Den bestämmelsen ändrades år 1996 genom att det högsta belopp som får dras av ändrades från 25 till 20 procent av överskottet (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1613). 
  
 Uttrycket  
 inkomsten  
 har ersatts med  
 överskottet av näringsverk- samheten  
 eftersom det är så vi uttrycker det positiva slutresultatet i IL. Vidare har uttrycket  
 under beskattningsåret  
 utelämnats eftersom det naturligtvis är beskattningsårets överskott som avses om det inte står något annat. 
  
 6 § 
 Beloppsgränsen för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag kommer från 3 §  
 andra 
 – 
 fjärde 
  styckena PFL. Bestämmelsen ändrades år 1994 genom att några poster togs bort. Å r 1996 ändrades det högsta belopp som får dras av från 25 till 20 procent av det för periodiseringsfond justerade resultatet (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1613). 
  
 Uttrycket  
 det för periodiseringsfond justerade resultatet  
 är nytt i detta sammanhang. Det finns i dag ett justerat resultat i fråga om räntefördelning (se 31 kap.). Eftersom det är samma resultat som justeras i dessa båda system har vi valt att bygga på samma uttryck. Detsamma gäller i bestämmelserna om expansionsfond. Justerings- posterna är emellertid inte identiska i de tre systemen. Vi använder därför uttrycken: det för periodiseringsfond justerade resultatet, det för expansionsfond justerade resultatet och det för räntefördelning justerade resultatet. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 373 
  
 Inte heller i denna paragraf skriver vi in att vi avser beskatt- ningsårets resultat samt avdrag och intäkter (jfr kommentaren till 5 §). 
 30 kap. Expansionsfonder 
 Vissa förarbeten 
 1996 Ö kning av kapitalunderlaget vid benefika förvärv av närings- fastigheter, m.m., Ds 1996:41, prop. 1996/97:12, bet. 1996/97:SkU7, SFS 1996:1401 
 Beloppsgränser 
 Kapitalunderlag för enskilda näringsidkare 
 6 § 
 (Ä ndringen i första stycket tredje strecksatsen, kombinerad med 6  
 a–6 
  c §§, innebär att kapitalunderlaget under vissa förutsättningar får ökas vid benefika förvärv av näringsfastigheter, m.m. I första stycket fjärde strecksatsen ändras bestämmelserna om tillskott, bl.a. för att tillskott till verksamheten skall räknas med redan det beskattningsår då tillskottet sker.) 
 Också huvuddelen av bestämmelserna i denna paragraf kommer från 7 § ExmL. Kapitalunderlaget är kopplat till det egna kapitalet i verksamheten. Det överensstämmer i stora drag med kapitalunderlaget vid räntefördelning. 
 Av  
 andra stycket  
 framgår att samma bestämmelser gäller i detta kapitel som i kapitlet om räntefördelning för vilka tillgångar och skulder som skall höra till verksamheten och hur tillgångarna skall värderas. Vad som är viktigt att framhålla är dock att kapitalunderlaget 
  
 374 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 beräknas vid olika tidpunkter, vilket framgår av denna paragraf jämförd med 31 kap. 8 §. 
 Av andra stycket framgår också att bestämmelserna om över- gångsposten i 31 kap. 14 § skall tillämpas också när det är fråga om expansionsfonder. Det kan påpekas att övergångsposten är densamma i de båda kapitlen om expansionsfonder och räntefördelning. I andra stycket i 31 kap. 14 § står det att övergångsposten får övertas vid vissa förvärv. Ä ven den bestämmelsen gäller i fråga om expansionsfonder. 
 Bestämmelserna i 7 § ExmL justerades år 1994 (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, SFS 1994:1886). Bestämmelsen om tillskott ändrades år 1996 och samtidigt infördes bestämmelser i 7 a § ExmL om en särskild post vid arv, gåva m.m. (se 6 a – 6c §§). 
 6  
 a–6c 
  §§ 
 Bestämmelserna kommer från 7 a § ExmL. De infördes år 1996, samtidigt med bestämmelserna i 14 a § RFL (se 31 kap. 14  
 a–14 
  c §§ IL). 
 I 6 a § har vi förtydligat vid vilka tidpunkter kapitalunderlagen och expansionsfonderna, enligt vår tolkning, skall beräknas. 
 Kapitalunderlag för handelsbolagsdelägare 
 9 § 
 (I första stycket punkten 3 ändras bestämmelserna om tillskott, bl.a. för att tillskott till verksamheten skall räknas med redan det beskattningsår då tillskottet sker.) 
 Också denna paragraf kommer från 8 § ExmL. I likhet med bestäm- melserna om räntefördelning bygger kapitalunderlaget på det justerade anskaffningsvärdet för andelar i handelsbolaget korrigerat med vissa poster, jfr 31 kap. 16 §. Bestämmelserna skiljer sig dock genom att de båda underlagen beräknas med hänsyn till förhållandena vid olika tidpunkter. Bestämmelserna om tillskott ändrades år 1996. 
  
 I  
 andra stycket  
 har ordet  
 omsättningstillgång  
 bytts mot  
 lagertill- gång 
 . Ä ndringen är kommenterad i avsnitt 2.4.2. 
  
 I  
 tredje stycket  
 föreskrivs att bestämmelserna om övergångsposten i 31 kap. 17 § gäller också i fråga om expansionsfonden, jfr kommen- taren till 6 §. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 375 
  
 I vilka fall fonderna får övertas 
 Från enskild näringsidkare till annan enskild näringsidkare 
 14 § 
 (I andra stycket ändras procentsatsen från 100 till 138, 89. I andra styckets andra mening har vi, som ett förtydligande, lagt till att vid beräkningen av värdet får bestämmelserna i 31 kap. 13 § tillämpas.) 
 Bestämmelsen med en möjlighet att överta en expansionsfond i samband med att man övertar en verksamhet genom arv, testamente, gåva eller bodelning kommer från 10 § ExmL. 
 I dag gäller inte denna paragraf när tillgångarna övergår till ett dödsbo. De bestämmelser som gäller för fysiska personer skall i IL tillämpas också för dödsbon, se 4 kap. 1 och 2 §§ och kommentaren till 4 kap. 2 §. Med vår skrivning skall bestämmelsen således tillämpas också för dödsbon. Vi kan inte se något skäl till att den inte skall tillämpas för dem. Som exempel kan nämnas att en make bedriver nä- ringsverksamhet, den ena maken dör och näringsverksamheten tillskiftas dödsboet genom bodelning. Därefter tillskiftas ett barn verksamheten vid arvsskifte. Då bör fonden kunna föras vidare över dödsboet. 
 Bestämmelsen i  
 andra stycket  
 ändrades år 1996 genom att expansionsfonden får övertas till den del den inte överstiger 138,89 procent av värdet av realtillgångarna, i stället för som tidigare 100 procent. 
 31 kap. Räntefördelning 
 Vissa förarbeten 
 1996 Ö kning av kapitalunderlaget vid benefika förvärv av närings- fastigheter, m.m., Ds 1996:41, prop. 1996/97:12, bet. 1996/97:SkU7, SFS 1996:1400 
  
 376 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Hur räntefördelning görs 
 Positivt och negativt fördelningsbelopp 
 3 § 
 (I första stycket ändras året före beskattningsåret till andra året före taxeringsåret. Vidare ökas procentsatsen i stycket från tre till fem procent.) 
 Beräkningen av positivt och negativt fördelningsbelopp regleras i 3 § RFL. 
 Vi har ersatt begreppet  
 fördelningsunderlaget  
 med  
 kapitalunderla- get för räntefördelning 
 . Det finns en motivering till bytet i kommenta- ren till 8 §. 
 Det finns en bestämmelse i 19 § RFL om justering av fördel- nings 
 underlaget  
 vid beskattningsår som inte är tolv månader. Vi har ändrat bestämmelsen så att det i stället är fördelnings 
 beloppet  
 som skall justeras. Det leder till en materiell ändring vid tillämpning av 4 §. Där föreskrivs att räntefördelning inte skall göras om kapitalunderlaget är högst 50 000 kronor. Med dagens lydelse kan en förlängning eller förkortning av beskattningsåret vara avgörande för om räntefördelning skall ske. Om t.ex. kapitalunderlaget är 100 000 kronor för en handelsbolagsandel och den skattskyldige säljer andelen den 1 juni skall således inte någon räntefördelning ske det året. Med vårt förslag påverkas inte det av justeringen enligt denna paragraf. I stället blir fördelningsbeloppet lägre. 
 Å r 1996 gjordes en mindre ändring för att påverka räntesatsen för vissa skattskyldiga med förlängda räkenskapsår. Tidpunkten för när räntesatsen skall bestämmas ändrades därför från utgången av november året före beskattningsåret till andra året före taxe- ringsåret. Bestämmelsen ändrades också år 1997 genom att statslåne- räntan skall ökas med fem procentenheter vid positiv räntefördelning i stället för med tre (prop 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, SFS 1997:000). Ursprungligen skulle ökningen vara en procentenhet, liksom vid negativ räntefördelning, men det ändrades år 1994. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 377 
  
 Kapitalunderlaget 
 Enskilda näringsidkare 
 8 § 
 (I fjärde strecksatsen, kombinerad med 14  
 a–14 
  c §§, har tagits in en bestämmelse som innebär att kapitalunderlaget under vissa förutsätt- ningar får ökas vid benefika förvärv av fastigheter, m.m. I sista strecksatsen ändras bestämmelserna om tillskott, bl.a. för att tillskott skall räknas med redan det beskattningsår då tillskottet sker.) 
 Inledningen av bestämmelsen är hämtad från 2 § första stycket RFL. En stor del av de bestämmelser som rör kapitalunderlaget fanns ursprungligen i bestämmelserna om verksamhetens kapitalunderlag i  
 4–6 
  §§ lagen (1990:654) om skatteutjämningsreserv (förarbeten till dessa paragrafer, se 1990). 
 I 2 § RFL finns inte begreppet  
 kapitalunderlaget 
 . I stället används begreppet  
 fördelningsunderlaget 
 . Vad det är frågan om är ett underlag som består av tillgångarna minskade med skulderna, dvs. ett kapitalunderlag. I kapitlet om expansionsfond (dagens expansions- medel) finns det också bestämmelser om ett kapitalunderlag, se 30 kap.  
 5–7 
  §§ och särskilt kommentaren till 30 kap. 5 §. Vi har valt att i båda dessa kapitel kalla underlaget för kapitalunderlag. För att särskilja dem lägger vi till  
 för räntefördelning  
 respektive  
 för expansionsfond 
 . 
 De poster som skall öka respektive minska kapitalunderlaget är i dag utspridda i olika paragrafer. Den första strecksatsen om underskott är hämtad från 12 § RFL, liksom den femte om expansionsfond och den sjätte om tillskott. Den andra strecksatsen om kvarstående sparat fördelningsbelopp kommer från 20 § RFL medan den tredje om övergångsposten kommer från 18 § RFL och den fjärde om den särskilda posten från 14 a § RFL. 
 Bestämmelsen om tillskott i 12 § RFL ändrades år 1996 samtidigt som 14  
 a–c 
  §§ RFL infördes. 
 10 § 
 (Expansionsfondsskatt har lagts till och bestämmelserna om särskild löneskatt och mervärdesskatt ändrats.) 
 Bestämmelsen om att fordringar eller skulder som avser vissa skatter och avgifter inte räknas som tillgångar eller skulder är hämtad från 10 § 
  
 378 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 RFL. Bestämmelsen ändrades år 1994 (prop. 1994/95:41 och 1994/95:99, bet. 1994/95:SfU6 och 1994/95:AU5, SFS 1994:1682). Å r 1996 gjordes nya ändringar dels genom att expansionsfondsskatt togs med i uppräkningen, dels genom att all särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader omfattas av bestämmelsen. Å r 1997 ändrades hänvisningen i fråga om mervärdesskatt till att avse skattebetalningslagen (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). 
 14 § 
 (Bestämmelsen har delats upp i tre stycken. Sist i det nya andra stycket har vi tagit in en bestämmelse om en minskning av övergångsposten.) 
 Bestämmelsen om övergångsposten är hämtad från 18 § RFL. 
 Att vi i denna paragraf har behållit uttrycket  
 fördelningsunderlaget  
 trots att vi på andra ställen har bytt ut uttrycket mot  
 kapitalunderlaget  
 beror på att det vid 1995 och 1996 års taxeringar hette fördelnings- underlaget. 
 Bestämmelsen i  
 andra stycket andra meningen  
 om en minskning av övergångsposten på grund av hur fastigheter värderas lades till år 1997 (prop. 1996/97:000, bet. 1997/98:SkU000, SFS 1997:000). 
 I  
 tredje stycket  
 har vi bytt ut uttrycket på annat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång mot arv, testamente, gåva, bodel- ning eller på liknande sätt (se kommentaren till 42 kap. 17 §). 
 14  
 a–14 
  c §§ 
 Bestämmelserna kommer från 14 a § RFL. Paragrafen infördes år 1996 för att underlätta benefika överlåtelser av näringsfastigheter. 
 Handelsbolagsdelägare 
 16 § 
 (I första stycket tredje strecksatsen ändras bestämmelserna om tillskott, bl.a. för att tillskott till verksamheten skall räknas med redan det år då tillskottet sker. I andra stycket har vi lagt till justerat med posterna i första stycket, som fallit bort i betänkandet SOU 1997:2.) 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 379 
  
 Bestämmelsen om kapitalunderlaget för delägare i svenska handels- bolag är hämtad från 17 § RFL. Vi har ersatt begreppet  
 fördelnings- underlaget  
 med  
 kapitalunderlaget för räntefördelning 
 . Det finns en motivering till bytet i kommentaren till 8 § när det gäller enskilda näringsidkare. Ä ven i fråga om delägare i handelsbolag bygger bestämmelserna på det kapital som lagts ned i andelen. På grund därav och för att få en enhetlig terminologi använder vi också här begreppet kapitalunderlag. 
 Bestämmelserna om hur kapitalunderlaget skall korrigeras finns i dag i flera paragrafer. Den första strecksatsen om sparade fördelnings- belopp finns i 20 § RFL, den andra om övergångsposten i 18 § RFL och den tredje och fjärde om tillskott och vissa lån till delägaren eller närstående i 17 § RFL. Bestämmelsen om tillskott ändrades år 1996. 
 I  
 andra stycket  
 finns föreskrifter om andelar som är lagertillgångar. Också dessa behandlas i 17 § RFL. Dessa bestämmelser fanns inte i de ursprungliga bestämmelserna om negativ räntefördelning i KL, utan kom med år 1993. Ordet  
 omsättningstillgång  
 har bytts mot  
 lagertill- gång 
 . Ä ndringen är kommenterad i avsnitt 2.4.2. 
 34 kap. Räntor och utdelningar i näringsverksamhet 
 Skattefria utdelningar 
 11 § 
 (Bestämmelsen i andra stycket om att svenska aktiebolag och ekono- miska föreningar i vissa fall skall anses som utländska juridiska personer hemmahörande i en utländsk stat är ny.) 
 I paragrafens  
 första stycke  
 finns en bestämmelse som säger att med utdelning avses inte utdelning på andelar i kooperativa föreningar i form av rabatt eller pristillägg som den utdelande föreningen skall dra av. Det framgår i dag av 7 § 8 mom. första stycket andra meningen SIL. 
 Med utdelning förstås enligt 7 § 8 mom. SIL sådan utdelning som har uppburits i förhållande till innehavda aktier eller andelar eller som har uppburits efter annan grund men inte är avdragsgill för det utdelande företaget enligt 2 § 8 mom. första stycket SIL. Ä nda sedan KL:s tillkomst har uttrycket som har uppburits efter annan grund 
  
 380 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 funnits med. Med uttrycket avses bl.a. rabatter och pristillägg i förhållande till gjorda inköp eller försäljningar. I intäktsbestäm- melserna särbehandlades då sådan utdelning, den skulle ofta tas upp i ett annat inkomstslag än annan utdelning (punkt 2 av anvisningarna till 38 § KL). I IL har vi inte någon särskild definition av begreppet utdelning. Med utdelning avses därigenom såväl utdelning som har utgått i förhållande till innehavda insatser som utdelning som har utgått efter annan grund. Vi lägger därför inte till utdelning som utgår efter annan grund. Men i de fall det finns särskilda bestämmelser, t.ex. om att rabatter och pristillägg inte omfattas, tar vi med sådana. 
 I  
 andra stycket  
 finns en bestämmelse om att vid tillämpning av bestämmelserna om skattefria utdelningar skall svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningar anses som utländska juridiska personer hemmahörande i en utländsk stat, om de enligt ett dubbelbeskattnings- avtal skall anses ha hemvist där. Bestämmelsen är i dag placerad i 7 § 8 mom. sista stycket SIL. Den infördes år 1996 (prop. 1996/97:18, bet. 1996/97:SkU9, SFS 1996:1227). 
 35 kap. Svenska fusioner 
 (Den första strecksatsen i 13 §är ny.) 
 38 kap. Beräkning av överskott och underskott för vissa juridiska personer 
 Investmentföretag och värdepappersfonder 
 17 § 
 (I sista stycket har föreskrivits att bestämmelserna om avskattning inte gäller om investmentföretaget upplöses genom likvidation. 
 I författningskommentarens sista stycket har vi rättat en felskrivning i ett citat från vid till från och med.) 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 381 
  
 Bestämmelsen om vad som gäller om ett företag upphör att vara ett investmentföretag finns i dag i 2 § 10 mom. tredje stycket SIL. Den infördes år 1993 (prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1543). Den justerades när bestämmelserna ändrades år 1994 (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, SFS 1994:1859). Å r 1996 togs det in ett undantag att avskattning inte skall ske när ett investment- företag upplöses genom likvidation (Ds 1996:24, prop. 1996/97:18, bet. 1996/97:SkU9, SFS 1996:1227). 
 I såväl första som andra stycket har rekvisitet att företaget var investmentföretag lagts till. Ä ven om det inte står i lagtexten i dag måste det vara tanken bakom bestämmelserna. I första stycket har vi utelämnat dock tidigast från och med ingången av år 1991 eftersom det inte längre behövs när IL kan komma att träda i kraft. 
 Kooperativa föreningar 
 19 § 
 (Lydelsen av första stycket har korrigerats och begränsningen i andra stycket är ny.) 
 Bestämmelsen om att utdelning i form av rabatt eller pristillägg av kooperativ vinst skall dras av finns i dag i 2 § 8 mom. första stycket SIL. En sådan bestämmelse har funnits ända sedan år 1920 (prop. 1920:191). När KL kom placerades bestämmelsen i 29 § 2 mom. Å r 1984 gjordes vissa redaktionella ändringar (prop. 1983/84:84, bet. 1983/84:NU24, SFS 1984:190). Före dessa ändringar stod det uttryckligen i lagtexten att föreningen fick avdrag för utdelning till sina kunder, vare sig de tillhört föreningen eller ej. Men denna upplysning ansågs överflödig och togs bort år 1984 (se propositionen s. 194). Bestämmelserna ändrades senast år 1997, bl.a. genom ett tillägg av de bestämmelser med en begränsning i avdragsrätten som vi placerat i  
 andra stycket  
 (SOU 1996:31, prop. 1996/97:163, bet. 1997/87:000, SFS 1997:000). I dessa förarbeten finns uttalanden om vad som avses med kooperativ utdelning. Vi har ändrat bestämmelsen i andra stycket så att det är statslåneräntan vid utgången av november  
 andra året före taxeringsåret  
 i stället för  
 året före beskattningsåret  
 som är utgångspunkten för beräkningen. Orsaken är densamma som vid den ändring som gjordes år 1996 i 31 kap. 3 § i fråga om räntefördelning. 
  
 382 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Denna form av utdelning är i realiteten närmast en prisjustering och den behandlas också som en sådan vid inkomstbeskattningen. Utdelningen är skattefri för mottagaren när den bara medför en minskning av levnadskostnaderna (41 kap. 14 §). Att utdelningen för enskilda näringsidkare, till skillnad från annan utdelning, beskattas i näringsverksamheten när den grundas på köp eller försäljningar i denna regleras i 13 kap. 10 § och att bestämmelserna om skattefrihet för utdelning på näringsbetingade aktier och andelar inte gäller för denna form av utdelning i 34 kap. 11 §. 
 AVD. VI INKOMSTSLAGET KAPITAL 
 41 kap. Intäkter och avdrag i kapital 
 (Ä ndringen i 1 § innebär att hänvisningen utvidgas till att omfatta även 41 a kap. Ä ndringen i 16 § innebär att bestämmelserna om kreditmarknadsbolag tillkommer i andra stycket.) 
 Vissa utdelningar och utskiftningar 
 Utdelning av aktier i dotterbolag 
 16 § 
 Bestämmelserna om skattefrihet för utdelning vid delning av bolag är hämtade från 3 § 7 mom. fjärde och femte styckena SIL. De infördes år 1991 som ett provisorium i avvaktan på en generell översyn av skattefrågor i samband med omstrukturering (prop. 1990/91:167, bet. 1990/91:SkU30, 1991:412). 
 I paragrafen gjordes år 1992 en teknisk justering på grund av vissa ändringar i börslagstiftningen (prop. 1992/93:108, bet. 1992/93:SkU8, SFS 1992:1092). Bestämmelserna slopades i huvudsak år 1993 men återinfördes år 1994. 
 I stället för begreppet  
 betydande omfattning  
 använder vi  
 inte obetydlig omfattning 
 . I förarbetena finns uttalanden om att med  
 betydande  
 avses 20 % (prop. 1990/91:167 s. 26). I 48 § 4 mom. KL 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 383 
  
 regleras i dag att fysisk person vars inkomst till  
 inte obetydlig del  
 består av folkpension, har rätt till särskilt kommunalt grundavdrag. Av punkt 1 första stycket andra meningen av anvisningarna till samma lagrum framgår att med uttrycket menas minst en femtedel (58 kap. 9 § i förslaget). Eftersom samma andel således avses bör samma begrepp användas. Därför byter vi uttrycket  
 betydande omfattning  
 mot  
 inte obetydlig omfattning 
 . Se även under  
 Kvantifierande begrepp 
 , avsnitt 2.4.1. 
 Bestämmelsen i  
 andra stycket första meningen  
 infördes år 1995 och i  
 andra meningen  
 år 1996 (prop. 1996/97:18, bet. 1996/97:SkU9, SFS 1996:1227). 
 41 a kap. Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade företag. 
 Kapitlet innehåller bestämmelser om i vilken utsträckning utdelning och kapitalvinst på aktier och andelar i onoterade företag inte skall tas upp som intäkt. Lättnaden i ägarbeskattningen för små och medelstora företag infördes år 1996, förarbeten, se nedan. 
 Vi har i kapitlet även tagit in de bestämmelser som är gemensamma för beräkningen av undantagen från skatteplikt och beräkningen av det kapitalvinstbeskattade utrymmet, nämligen 
  
 – 
  
 beräkningen av lönesummetillägg i 3 § 12 d mom. SIL, 
  
 – 
  
 alternativreglerna för beräkningen av anskaffningskostnad i 3 § 12 c mom. SIL, och 
  
 – 
  
 lagen (1994:775) om beräkning av kapitalunderlaget vid beskatt- ning av ägare i fåmansföretag. 
  
 Vissa förarbeten 
 I kommentaren till paragraferna hänvisar vi, om inget annat sägs, till följande förarbeten bara genom att ange årtalet då bestämmelsen infördes eller ändrades. 
 1990:2 En alternativ metod att beräkna anskaffningskostnaden kopplad till det allmänna prisläget år 1990 och ett tak för kapitalvinster infördes, prop. 1990/91:54, bet. 1990/91:SkU10, SFS 1990:1422 
  
 384 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 1991 En alternativ metod för beräkning av anskaffningskostnaden kopplad till förmögenhetsvärdet vid utgången av år 1990 in- fördes, prop. 1991/92:60, bet. 1991/92:SkU10, SFS 1991:1833 
 1994:1 Alternativregeln avseende förmögenhetsvärdet togs bort, en regel avseende kapitalunderlaget i bolaget infördes, beräk- ningsregler för kapitalunderlaget togs in i en särskild lag och dåvarande 3 § 12 a mom. SIL, dvs. kopplingen till löneunderlaget, infördes, Ds 1994:26, prop. 1993/94:234, bet. 1993/94:SkU25, SFS 1994:775 och 778 
 1994:2 Kvoteringen av kapitalvinster slopades samtidigt som den ekonomiska dubbelbeskattningen återinfördes, justeringar i KapUL, prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, SFS 1994:1859 och 1894 
 1995 Den nuvarande indelningen i moment infördes, tillämpnings- området utvidgades för indirekt ägande och utländska bolag, prop. 1995/96:109, bet. 1995/96:SkU20, SFS 1995:1626 
 1996 Lättnaden i ägarbeskattningen infördes, SOU 1996:119, prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1611 
 Kommentar till paragraferna 
 1 § 
  
 Första stycket  
 inleder kapitlet och anger dess innehåll. 
 Andra och tredje styckena  
 med de grundläggande förutsättningarna för att bestämmelserna skall tillämpas är hämtade från 3 § 1 a och 1 g mom. SIL. Kravet på utländska juridiska personers beskattning uttrycks i dag genom en hänvisning till 7 § 8 mom. sjätte stycket 2 SIL. Vi har gjort en självständig reglering av samma lydelse som i motsvarande lagrum (34 kap. 19 §). Angående formuleringen, se kommentaren till 34 kap. 19 §. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 385 
  
 2 § 
 De närmare förutsättningarna för att bestämmelserna skall tillämpas kommer från 3 § 1 a mom. SIL. 
 Utdelning 
 3 och 4 §§ 
 Bestämmelsen om hur stor del av en utdelning som inte skall tas upp som intäkt är hämtad från 3 § 1 b mom. och 1 c mom. första stycket SIL. Uttrycket  
 underlag för lättnadsbelopp  
 föreslås av oss och vi byter  
 sparad lättnad  
 mot  
 sparat lättnadsutrymme  
 (se 6 §). 
 5 § 
 Bestämmelsen om effekten av förvärv under beskattningsåret är hämtad från 3 § 1 b mom. andra stycket SIL. 
 Sparat lättnadsutrymme 
 6 § 
 Bestämmelserna i  
 första stycket  
 om sparat lättnadsutrymme är i dag placerade i 3 § 1 c mom. första stycket första meningen SIL. 
 Regleringen i  
 andra stycket  
 av när ett företag inte lämnat någon utdelning kommer från 3 § 1 d mom. SIL. 
 7 § 
 Bestämmelsen om kontinuitet vid benefika förvärv är hämtad från 3 § 1 c mom. andra stycket SIL. 
 Kapitalvinst 
 8 § 
 Bestämmelsen i  
 första meningen  
 om hur stor del av en kapitalvinst som inte skall tas upp som intäkt är i dag placerad i 3 § 1 e mom. SIL.  
 Andra meningen  
 har utformats som en hänvisning. 
  
 386 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Tioårsperioden efter en marknadsnotering 
 9 och 10 §§ 
 Bestämmelserna om utdelning och kapitalvinst i fråga om företag som marknadsnoteras är hämtade från 3 § 1 f mom. SIL. Begränsningen till marknadsnotering efter år 1996 har inte tagits med i IL utan framgår endast av ILP (3 kap. 68 §). 
 Lönesummetillägg 
  
 11–16 
  §§ 
 Bestämmelserna om att det kapitalinkomstbeskattade utrymmet kan utökas med stöd av ett löneunderlag är i dag placerade i 3 § 12 d mom. SIL. De infördes år 1994 (1994:1), då i 3 § 12 a mom. SIL. Bestämmelserna ändrades år 1996 i samband med att lättnadsreglerna för onoterade företag infördes. Å r 1997 infördes bestämmelsen att hela underlaget får medräknas (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, SFS 1997:000). 
 Aktier förvärvade före år 1990 
 17 § 
 Bestämmelsen om att anskaffningsvärdet för aktier räknas upp i viss omfattning är i dag placerad i 3 § 12 c mom. andra stycket SIL. Dess motsvarighet infördes år 1990 (1990:2), då i 3 § 12 mom. fjärde stycket SIL. 
 Aktier förvärvade före år 1992 
 18 § 
 Bestämmelsen om att anskaffningsvärdet kan kopplas till kapital- underlaget i företaget är hämtad från 3 § 12 c mom. tredje stycket SIL. Den infördes år 1994 (1994:1), då i 3 § 12 mom. fjärde stycket SIL. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 387 
  
 Beräkning av kapitalunderlaget 
  
 19–23 
  § 
 Bestämmelserna om hur det kapitalvinstbeskattade utrymmet skall beräknas när alternativregeln i 20 § tillämpas är hämtade från  
 2–8 
  §§ KapUL. Lagen infördes år 1994 (1994:1). 
 Utformningen överensstämmer i stora drag med 31 kap. 12 §, se vidare kommentaren till detta kapitel. 
 Eftersom beräkningen i  
 23 § 
 bygger på taxeringsvärdet har vi infört en uttrycklig begränsning till fastigheter i Sverige. 
 Justering av kapitalunderlaget 
  
 24–27 
  §§ 
 Bestämmelserna om att kapitalunderlaget kan justeras i vissa fall är hämtade från 9 och 10 §§ KapUL. Vissa förtydliganden och justeringar kom till år 1994 (1994:2). 
 AVD. VIII KAPITALVINSTER OCH KAPITALFÖ RLUSTER 
 42 kap. Grundläggande bestämmelser om kapitalvinster och kapitalförluster 
 (Ä ndringarna i 30 § innebär att hänvisningarna till den upphävda lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt ändras till att avse lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt.) 
 46 Kap. Avyttring av aktier och andra delägarrätter samt fordringsrätter 
 (Ä ndringarna i 17 och 20 §§ innebär att en valfrihet införs i fråga om internationella aktiebyten. Därutöver flyttas 17 § andra stycket till den nya 17 a §. Ä ndringarna i 29 och 35 §§ innebär att hänvisning görs även till den nya 32 a §.) 
  
 388 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 1996 Vissa ändringar avseende aktiebyten, prop. 1996/97:18, bet. 1996/97:SkU9, SFS 1996:1227 och 1228 
 Ersättning i form av nyemitterade aktier 
  
 17–19 
  § 
 Bestämmelserna om att byte av aktier och av andelar i ekonomiska föreningar mot nyemitterade aktier i vissa fall inte utlöser någon kapitalvinstbeskattning finns i dag i 27 § 4 mom. SIL. Bestämmelserna infördes år 1990 i syfte att gynna omstrukturering av företag (1990:1). Momentet har därefter ändrats år 1992, 1993, 1994, 1996 samt år 1997 då bestämmelserna i 17 a § tredje stycket infördes (prop. 1996/97:151, bet. 1996/97:SkU27, SFS 1997:000). 
 Bestämmelsen i  
 17 § andra stycket  
 är hämtad från 22 § första stycket OL, förarbeten se under kommentaren till  
 20–27 
  §§. 
 Eftersom vi, om inte annat anges, med  
 kapitalvinst  
 avser även  
 kapitalförlust 
 , se 42 kap. 1 §, behöver vi inte markera detta särskilt för utflyttningsfallen i 19 §. 
 Före skattereformen fanns i 35 § 3 mom. tredje stycket KL en bestämmelse om att dispens kunde medges från kapitalvinstbeskattning på s.k. äldre aktier förutsatt att en beskattning skulle hindra önskvärd strukturrationalisering. Dessa bestämmelser infördes år 1967 (prop. 1967:153, bet. 1967:BevU:64, SFS 1967:748). 
 Internationella aktiebyten 
  
 20–27 
  §§ 
 Bestämmelserna om uppskov med kapitalvinstbeskattningen vid internationella aktiebyten är hämtade från 1, 2, 6, 22 och 23 §§ OL (SOU 1994:100, prop. 1994/95:52, bet. 1994/95:SkU10, SFS 1994:1854). Eftersom så gott som alla bestämmelser om internationella aktiebyten infördes vid tillkomsten av OL redogör vi inte särskilt för detta. I EG:s s.k. fusionsdirektiv (se under Bakgrund i kommentaren till 36 kap.) finns bestämmelserna i artiklarna  
 1–3 
  och 8. Valfriheten för den skattskyldige att i stället tillämpa  
 17–19 
  §§ infördes i OL år 1996. 
 Bestämmelserna om avyttring av lageraktier finns i 17 kap.  
 13–17 
  §§. Vi har där kommenterat ändringen av anskaffningsvärdet till 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 389 
  
 att avse de avyttrade aktiernas marknadsvärde. Att vi använder uttrycket  
 aktier  
 har vi tagit upp i kommentaren till 37 kap. 2 §. 
 Vi föreslår att reglerna om att skattemyndigheten vid avyttringen skall fastställa återstående belopp förs över till 4 kap. 5 a § TL. 
 Kapitalförluster 
 Inkomstslaget näringsverksamhet 
 32 a § 
 Bestämmelsen om kvittningsrätt för onoterade aktier och andelar infördes i 27 § 5 mom. SIL år 1996 (SOU 1996:119, prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1611). En justering gjordes år 1997 (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, SFS 1997:000). 
 AVD. VIII FÅ MANSFÖ RETAG OCH 
 FÅ MANSHANDELSBOLAG 
 51 kap. Förmåner och ersättningar från fåmansföretag och fåmanshandelsbolag 
 (Ä ndringen innebär att  
 utländsk  
 tillkommer i 3 §.) 
 Definitioner 
 Fåmansföretag 
 3 § 
 Bestämmelsen om företag vars aktier är noterade och om privat- bostadsföretag är hämtad från punkt 14 nionde stycket av an- visningarna till 32 § KL. Den infördes år 1990. Å r 1997 tillkom bestämmelsen om  
 utländsk  
 börs (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, SFS 1997:000). 
  
 390 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 52 kap. Utdelning och kapitalvinst på aktier i fåmansföretag 
 (Ä ndringarna innebär att bestämmelserna om lönesummetillägg, alternativa anskaffningsvärden samt beräkningen av kapitalunderlaget i  
 14–29 
  §§ flyttas till 41 a kap. Som en följd av detta har redaktionella ändringar gjorts i 7, 8 och 12 §§. I 3 § första stycket 1 samt i 4, 5, 6, 12 och 13 §§ har tidsangivelsen ändrats från tio till fem år. I 3 § första stycket 2 har därutöver införts en karenstid på fem år. 9 § har justerats.) 
 Vissa förarbeten 
 1996 Ä ndringar på grund av lättnader i dubbelbeskattningen, 
 SOU 1996:119, prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1611 
 Definitioner 
 3 § 
 Begreppet  
 kvalificerad aktie  
 infördes år 1995 i 3 § 12 mom. första stycket och 12 a mom. första stycket SIL men innehållet i bestämmelsen går tillbaka till lagstiftningens tillkomst år 1990 (1990:1), då i femte stycket. Utvidgningen till att omfatta indirekt ägande även i  
 icke-koncernförhållanden 
  kom år 1995, jfr 3 § 12 mom. åttonde stycket SIL år 1990 (1990:1). Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning år 1997 (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, SFS 1997:000). 
 4 § 
 Hänvisningen i  
 första stycket  
 till definitionen av fåmansföretag är hämtad från 3 § 12 a mom. tredje stycket SIL. Hänvisningen till punkt 14 av anvisningarna till 32 § KL fanns med år 1990 (1990:1), då i 3 § 12 mom. nionde stycket SIL. Hänvisningen i  
 fjärde stycket  
 till vad som avses med  
 ägare  
 kom dock år 1995. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 391 
  
 Också bestämmelsen i  
 andra stycket  
 om utländska juridiska personer är hämtad från momentets tredje stycke. Den infördes år 1995. Vårt förslag att undanta dödsbon efter den som inte var obegränsat skattskyldig från definitionen innebär visserligen en materiell ändring men reglerna torde inte vara tänkta att tillämpas på dessa. 
 Bestämmelsen i  
 tredje stycket  
 om företag som drivs av många arbetande delägare, i dag placerad i momentets tredje stycke, har funnits med sedan lagstiftningen kom till, då i 3 § 12 mom. nionde stycket SIL. Den fick sin nuvarande utformning år 1996. 
 5 § 
 Bestämmelsen om utvidgning av kvalificeringen till att omfatta även tiden efter det att företaget upphör att vara fåmansföretag är hämtad från 3 § 12 a mom. andra stycket SIL. Den infördes år 1990 (1990:1), då i 3 § 12 mom. fjärde stycket SIL och fick sin nuvarande utformning år 1996. 
 Undantag på grund av utomstående delägare 
 6 § 
 Bestämmelsen i  
 första stycket  
 om att förekomsten av utomstående delägare under vissa omständigheter kan innebära att spärreglerna inte tillämpas är hämtad från 3 § 12 e mom. första stycket SIL. Den var ursprungligen placerad i 3 § 12 mom. sjätte stycket SIL. Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning år 1996. 
 Definitionerna i  
 andra  
 och  
 tredje styckena  
 av företag respektive utomstående kommer från 3 § 12 e mom. andra stycket SIL. De fick sin nuvarande utformning år 1995 men en motsvarighet fanns med vid lagens tillkomst, då i 3 § 12 mom. sjätte stycket SIL. 
 Utdelning 
 7 § 
 Bestämmelserna om vad som avses med gränsbelopp och att utdelning som överstiger gränsbeloppet tas upp i inkomstslaget tjänst fick sin nuvarande placering i 3 § 12 b mom. första stycket SIL år 1995. Deras motsvarigheter var ursprungligen placerade i 3 § 12 mom. första och tionde styckena SIL. Begreppet  
 gränsbelopp  
 infördes år 1995. Uttrycket  
 underlag för gränsbelopp  
 föreslås av oss, se 8 §. Bestämmelserna fick sin nuvarande utformning år 1996 i samband med att lättnadsreglerna för onoterade företag infördes, se 41 a kap. 
  
 392 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Bestämmelsen om att sparat utdelningsutrymme (i dag sparad utdelning) ingår i gränsbeloppet är hämtad från 3 § 12 b mom. tredje stycket första meningen SIL. Den fick sin nuvarande placering år 1995. En motsvarighet var från början placerad i 3 § 12 mom. andra stycket SIL. Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning år 1996. 
 8 § 
 Uttrycket  
 underlaget för gränsbelopp  
 föreslås av oss. Bestämmelsen i övrigt är hämtad från 3 § 12 b mom. andra stycket första meningen SIL (anskaffningsvärdet), 3 § 12 b mom. tredje stycket andra meningen SIL (sparat utdelningsutrymme) och 3 § 12 d mom. första stycket SIL (löneunderlaget). 
 Å r 1995 infördes i förtydligande syfte en koppling till det anskaff- ningsvärde som skulle ha tillämpats vid en kapitalvinstberäkning (genomsnittsmetoden, 46 kap. 7 § i förslaget). 
 Den beräkning av det alternativa anskaffningsvärdet som  
 andra stycket  
 hänvisar till har sin grund i 3 § 12 c mom. första stycket SIL. 
 Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning år 1996. 
 9 § 
 Bestämmelsen om effekterna av avyttringar inom närståendekretsen är hämtad från 3 § 12 b mom. första stycket fjärde meningen SIL där den infördes år 1995. Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning år 1996. 
 Kapitalvinst 
 12 § 
 Bestämmelsen om hur stor del av en kapitalvinst som skall tas upp i inkomstslaget tjänst och att den maximeras är hämtad från 3 § 12 b mom. fjärde stycket SIL. Bestämmelsen infördes år 1990 (1990:2) i 3 § 12 mom. sjätte stycket SIL. En viss begränsning fanns även tidigare i samma stycke. 
 Den alternativa beräkningen av anskaffningsvärdet som  
 andra stycket  
 hänvisar till har sin grund i 3 § 12 c mom. första stycket SIL. 
 Med utformningen av  
 tredje stycket  
 avser vi att i lagtexten införliva regeringsrättens tolkning av bestämmelsen, RÅ 1995 not. 379. Förarbeten i övrigt, se första stycket. Genom rättsfallet gavs det basbelopp som gäller för avyttringsåret den innebörden att avyttringsåret avser det år då den avyttring sker som är föremål för prövning och att alltså ny beräkning måste göras vid varje avyttring. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 393 
  
 Kopplingen i  
 tredje stycket  
 till sparat lättnadsutrymme tillkom år 1996. 
 13 § 
 Bestämmelsen om att skatten på tjänstebeskattad utdelning och kapitalvinst i vissa fall beräknas enligt den högsta beskattningsbara inkomsten inom familjen är hämtad från 3 § 12 b mom. femte stycket SIL. Vid tillkomsten år 1990 (1990:1) placerades den i 3 § 12 mom. sjunde stycket SIL. Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning år 1996. 
 AVD. Swanson 
 53 kap. Pensionsförsäkringar och pensionssparkonton 
 (Ä ndringarna innebär att dispensbestämmelsen i 4 § andra stycket och hänvisningen till 4 § i 31 § utgår samt att 4 a § tillkommer.) 
 Pensionsförsäkring m.m. 
 Pensionsförsäkring eller kapitalförsäkring 
 4 § 
 Bestämmelsen att en pensionsförsäkring måste vara meddelad i Sverige är hämtad från punkt 1 andra stycket av anvisningarna till 31 § KL. Ursprungligen spelade det ingen roll om försäkringen var meddelad i en utländsk försäkringsrörelse eller inte. Begränsningen kom till år 1969 (Stencil 1969 Fi 1969:9, prop. 1969:162, bet. 1969:BeU75, SFS 1969:754). 
 4 a § 
 Bestämmelsen om utländska kapitalförsäkringar som anses som pensionsförsäkringar är hämtad från punkt 1 sjuttonde stycket av anvisningarna till 31 § KL. Den fick sin nuvarande utformning år 1996 (Ds 1996:27, prop. 1995/96:231, bet. 1996/97:SkU4, SFS 1996:1240). Tidigare fanns en dispensbestämmelse om att skatte- myndigheten, om det fanns särskilda skäl 
 ,  
 under vissa förutsättningar 
  
 394 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 kunde förklara att även en utländsk försäkring skulle anses som en pensionsförsäkring. Den hade införts år 1980. Ä ven före år 1980 kunde dock dispens medges i vissa fall. Bestämmelser om detta fanns i punkt 3 av övergångsbestämmelserna till 1969 års lagstiftning. 
 54 kap. Pensionssparavdrag 
 (Ä ndringarna i 4 och 5 §§ innebär att hänvisningarna till lagen (1958:295) om sjömansskatt utgår.) 
 Beräkning av pensionssparavdrag 
 Avdragsgrundande inkomster 
 Flera näringsverksamheter 
  
 4–6§§ 
  
 Bestämmelserna om beräkningen av den avdragsgrundande inkomsten och avdragstaken är hämtade från punkt 6 andra och tredje styckena av anvisningarna till 46 § KL. En avdragsbegränsning infördes år 1975. Bestämmelserna justerades år 1978 (DsB 1977:7, prop. 1977/78:64, bet. 1977/78:SkU46, SFS 1978:187) och senare samma år utökades de till att omfatta även sjöinkomster (prop. 1978/79:50, bet.1978/79:SkU19, SFS 1978:913). Bestämmelserna fick i stort sett sin nuvarande utformning år 1991 då underlaget för beräkningen av och nivån för avdraget ändrades till följd av 1990 års skattereform. Å r 1995 (prop. 1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28, SFS 1995:919) halverades basbeloppsavdraget. Å r 1996 (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331) gjordes vissa ändringar på grund av att lagen (1958:285) om sjömansskatt upphävdes. 
 AVD. X Ö VRIGA GEMENSAMMA BESTÄ MMELSER 
 56 kap. Värdering av intäkter i annat än pengar 
 (Ä ndringarna i 4, 5 och 13 §§ samt tillkomsten av 4 a, 4 b, 6 a och 13 a §§ beror på nya regler om värdering av bilförmån. I kommentaren till 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 395 
  
 14 § anges den ändrade placering bestämmelsen fick år 1997. Som en följd därav justeras Bakgrund. I 2 § görs en teknisk justering på grund av att 12 a § tillkommer.) 
 Bakgrund 
 De flesta bestämmelserna är hämtade från 42 § KL och dess an- visningar men här finns även bestämmelser från punkt 10 av anvisningarna till 32 § KL. Att värderingen skall ske med utgångspunkt i  
 ortens pris  
 har varit en ledstjärna sedan KL:s tillkomst men år 1990 (förarbeten, se nedan) infördes begreppet  
 marknadsvärde  
 i andra stycket för att markera att det inte var fråga om någon försiktighetsprincip. I princip innebar detta bara att praxis kodifierades. Samtidigt ersattes  
 naturaförmån  
 med  
 förmån  
 som en anpassning till bl.a. lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bestämmelserna har sedan KL:s tillkomst ändrats bl.a. genom införandet av särskilda värderingsregler för  
 bil-, 
 kost-, 
  ränte- och reseförmån. Indelningen av anvisningarna till 42 § i punkter gjordes år 1987 (förarbeten, se nedan) i samband med att beskattningen av naturaförmåner reglerades närmare. 
 Större ändringar 
 I dag anges i punkt 3 första stycket av anvisningarna till 32 § KL att garage inte skall räknas in i bostadsförmånen. Vi tar inte med någon motsvarighet till den bestämmelsen eftersom avsikten inte är att garageförmånen inte skall åsättas något värde utan bara att den skall värderas för sig. Eftersom båda förmånerna skall värderas till marknadsvärdet bör det dock inte göra någon skillnad om bostadsförmånen värderas med beaktande av att garage ingår eller om förmånerna värderas var för sig. 
 Vissa förarbeten 
 1996 Ä ndringar avseende bilförmån, Ds 1996:34, prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208 
  
 396 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 1997 Ytterligare ändringar avseende bilförmån, lrr 29.5.97 
 Bilförmån 
  
 4–6 
  a §§ 
 Bestämmelserna om värdering av bilförmån är hämtade från punkt 2 av anvisningarna till 42 § KL. De fick i huvudsak sin nuvarande utform- ning år 1996 och justerades år 1997. Särskilda regler för bilförmån infördes ursprungligen år 1977 (SOU 1977:3, prop. 1977/78:40, bet. 1977/78:SkU19, SFS 1977:1172) men avsåg då enbart fåmans- företagsledare. Mer allmänna regler infördes år 1986 (Ds Fi 1986:9, prop. 1986/87:46, bet. 1986/87:SkU9, SFS 1986:1199). Å r 1987 placerades bestämmelserna i den nuvarande anvisningspunkten. Anknytningen till basbeloppet infördes år 1990. Å r 1993 genomfördes omfattande ändringar. 
 Å r 1987 infördes också bestämmelsen om nedsättning av för- månsvärdet om den skattskyldige själv betalar för förmånen. Be- stämmelsen är hämtad från punkt 4 första stycket av anvisningarna till 42 § KL. 
 Fritt logi på fartyg 
 12 a § 
 Bestämmelsen om värdering av fritt logi ombord är hämtad från 42 § fjärde stycket KL. Den tillkom i samband med att lagen (1958:295) om sjömansskatt upphävdes år 1996 (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU:3, SFS 1996:1331). 
 Justering av förmånsvärdet 
 13 och 13 a §§ 
 Justeringsregeln för kost- och bilförmån är hämtad från punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 42 § KL. Den infördes år 1987. Ett förtydligande av vad som anses som synnerliga skäl infördes år 1993. De särskilda bestämmelserna för bilar som används i taxinäring och för bilar som ingår i en provflotta tillkom år 1996.Vi har här liksom i övrigt i IL använt  
 justera  
 i stället för nuvarande uttryck  
 jämka 
 . 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 397 
  
 14 § 
 Bestämmelsen om värderingen av en tjänstebostad är hämtad från punkt 1 tredje stycket av anvisningarna till 42 § KL där den placerades år 1997. Den var tidigare placerad i punkt 3 andra stycket av anvisningarna till 32 § KL. Bestämmelsen fanns med när KL kom till. 
 AVD. XI ALLMÄ NNA AVDRAG, GRUNDAVDRAG OCH SJÖ INKOMSTAVDRAG 
 (Avdelningsrubriken har kompletterats med sjöinkomstavdrag.) 
 57 kap. Allmänna avdrag 
 (Ä ndringarna innebär att hänvisningarna till lagen (1958:295) om sjömansskatt i 1 § andra stycket samt hela 11 § utgår.) 
 58 kap. Grundavdrag 
 (5 § utgår.) 
 58 a kap. Sjöinkomstavdrag 
 Kapitlet innehåller bestämmelser om sjöinkomstavdrag. 
 Bakgrund 
 Tidigare fanns bestämmelser om beskattning av sjömän i den nu upphävda lagen (1958:295) om sjömansskatt. Sjömansskatten var en definitiv källskatt. I samband med 1990 års skattereform påbörjades utformningen av ett landsskattesystem för sjömän. Det resulterade i promemorian Beskattning av sjömän (Ds 1991:41) som ledde till lagstiftning år 1996 (prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331 och 1332). Samtliga bestämmelser i kapitlet är hämtade 
  
 398 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 från 49 § KL med anvisningar och 8 a § SIL. Bestämmelserna där bygger i stor utsträckning på lagen om sjömansskatt. 
 Större ändringar 
 Vi har inte tagit med någon motsvarighet till bestämmelsen i punkt 4 första stycket av anvisningarna till 49 § KL i IL. Den behandlar RSV:s besked om de fartyg ombord på vilka de anställa har rätt till sjöinkomstavdrag, särskild skattereduktion och vilket fartområde fartyget går i. Dess motsvarighet i sjömansskattelagen (1958:295) fanns i 21 § 1 mom. första stycket 1. Något behov av att ta in bestäm- melser om verkställighetsföreskrifter i IL finns inte. Det är tillräckligt att en delegation till RSV tas in i den allmänna förordningen med bemyndigande för Riksskatteverket att meddela föreskrifter. Någon anledning att ha andra regler om överklagande av sådana beslut än när det gäller andra föreskrifter finns inte. 
 Bestämmelserna i punkt 4 andra och tredje styckena av anvisningarna till 49 § KL har vi inte heller tagit in i IL. De handlar om skyldighet för en redare att lämna vissa uppgifter till RSV. De stämmer överens med vad som gällde enligt 16 § 1 mom. sjömansskattelagen. Den lagen omfattade både förutsättningarna för sjömansskatt och dess storlek, bestämmelser om uppbörd och om behörig myndighet, straffbestämmelser m.m. Eftersom bestämmelserna avser uppgifts- skyldighet bör de föras till LSK. 
 Förarbeten 
 Om inte annat anges infördes bestämmelserna år 1996 (prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331 och 1332). 
 Kommentar till paragraferna 
 1 § 
 Paragrafen inleder kapitlet och anger dess innehåll. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 399 
  
 Avdragets storlek 
 2 § 
 Bestämmelsen om vem som har rätt till sjöinkomstavdrag är hämtad från 49 § KL. Reglerna om fartyg som används i både fjärr- och närfart är hämtade från punkt 4 av anvisningarna till 49 § KL och kom år 1997 (prop. 1996/97:116, bet. 1996/97:SkU19, SFS 1997:000). 
 Sjöinkomst 
 3 § 
 Definitionen av sjöinkomst är hämtad från punkt 1 första stycket av anvisningarna till 49 § KL. Den fick sin nuvarande utformning år 1997 (prop. 1996/97:116, bet. 1996/97:SkU19, SFS 1997:000). 
 4 § 
 Preciseringen av vad som anses som inkomst på ett visst fartyg är i dag placerad i punkt 1 andra stycket av anvisningarna till 49 § KL. 
 Anställning på ett svenskt handelsfartyg 
 5 § 
 Bestämmelsen om vad som anses som anställning ombord på ett svenskt handelsfartyg är hämtad från punkt 2 av anvisningarna till 49 § KL. Bestämmelsen fick sin nuvarande utformning år 1997 (prop. 1996/97:130, bet. 1996/97:LU16, SFS 1997:000). 
 Fartområden 
 6 § 
 Regleringen av vad som avses med inre fart, närfart samt fjärrfart är i dag placerad i punkt 3 av anvisningarna till 49 § KL. 
  
 400 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 AVD. XII BERÄ KNING AV SKATTEN 
 59 kap. Skatteberäkningen 
 ( Ä ndringen i 1 § och i kommentaren till 4 § innebär att hänvisningen görs till SBL i stället för till UBL. Ä ndringen i 4 § innebär att det tillkommer ett andra styck. 9 §ändras som en följd av SBL. I 10 § tas andra stycket bort på grund av de ändrade bestämmelserna om beskattning av sjöinkomster. De nya bestämmelserna placeras i 10 a §. 10 § tredje stycket bryts ut och läggs i 10 b §.) 
 Fysiska personer 
 Kommunal inkomstskatt 
 4 § 
 Bestämmelserna i  
 första stycket  
 om beräkningen av den kommunala inkomstskatten för fysiska personer är hämtade från 1 och 2 §§ KL, som i denna del i princip varit oförändrade sedan KL:s tillkomst, samt från 11 kap. 12 § SBL. Angående församlingsskatt, se kommentaren till 1 kap. 3 §. 
 Begreppet  
 hemortskommun  
 ( 
 andra stycket 
 ) definieras i dag i 66 § KL med anvisningspunkter och i 14 § SIL. För fysiska personer har begreppet betydelse såväl för frågan om rätt skattesats för kommunal inkomstskatt som för vilken skattemyndighet som skall besluta om taxeringen och handlägga frågor om betalning av skatten. Regleringen av vilken skattemyndighet som skall handlägga taxeringen och skattebetalningsfrågor hör hemma i TL respektive SBL. I förslaget till SBL har det i 2 kap. 1 § tagits in regler som motsvarar dagens reglering om hemortskommun i 66 § KL. Det är onödigt med en dubbel reglering i denna fråga. Eftersom reglerna är viktiga i förfarandebestämmelserna föreslår vi att begreppet hemortskommun regleras i SBL och att det här i IL finns bara en hänvisning dit. När det gäller juridiska personer finns det, med undantag för dödsbon, inget behov av bestämmelser om hemortskommun i IL. I SBL (2 kap. 2 §) och i TL (2 kap. 2 §) har man valt att inte använda begreppet utan reglerar i stället vilken myndighet som skall fatta beslut som rör den juridiska personen. När det gäller dödsbon tar vi in en bestämmelse här i andra stycket. Den kommer från 66 § fjärde stycket KL och punkt 2 av anvisningarna till den paragrafen. Bestämmelserna har funnits där sedan KL kom till och har 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 401 
  
 i materiellt avseende varit i stort sett oförändrade. I 14 § 1 mom. SIL finns en hänvisning till 66 § KL. 
 Statlig inkomstskatt 
 9 § 
 Bestämmelserna om skattesatsen för expansionsfondsskatt och avräkning vid återföring finns i dag i 3 § ExmL. De kom till år 1993 som ett led i reformeringen av beskattningen av enskilda näringsidkare och handelsbolagsdelägare. (SOU 1992:67, Ds 1993:28, SOU 1993:29, prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15) och fick sin nuvarande utformning år 1997 (SOU 1996:100, prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). Resten av lagens bestämmelser har vi tagit in i 30 kap. 
 Skattereduktion 
  
 10–10 
  b §§ 
 Bestämmelserna om skattereduktion är hämtade från 11 kap. 11 § SBL dit de år 1997 överfördes från 2 § 4 mom. UBL. 
 Vissa ändringar gjordes i 2 § 4 mom. UBL genom 1990 års skattereform (SOU 1989:33, prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, SFS 1990:653), med tillägg för sjömansskatt senare samma år (prop. 1990/91:54, bet. 1990/91:SkU10 SFS 1990:1425). Bestämmelserna ändrades år 1994 (prop. 1994/95:25, bet. 1994/95:FiU1, SFS 1994:1866) och år 1996 i samband med att sjömansskatten avskaffades (Ds 1991:41, prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1338). 
 2.2 Lagen om ikraftträdande av inkomstskattelagen (1998:000) 
 1 kap. Allmänna bestämmelser 
 (Ä ndringen i  
 2 §  
 innebär att  
 2 a  
 och  
 2 b  
 tillkommer.) 
  
 402 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 2 kap. Ö vergångsbestämmelser om personförsäkringar 
 Pensionsförsäkringar på ansökan före år 1976 
 14 a § 
 I punkt 1 tionde stycket av anvisningarna till 31 § KL fanns fram till 1975 års ändringar av bestämmelserna om pensionsförsäkring en regel om att en livförsäkring som förutom utfästelse om pensionsförsäkring också innehöll någon annan utfästelse, fick anses uppdelad på en pensionsförsäkring och en kapitalförsäkring. I elfte stycket samma anvisningspunkt föreskrevs att uppdelningen fick ske enligt grunder som fastställdes av regeringen, om de inte kunde uppdelas enligt tionde stycket, eftersom pensionens storlek inte var bestämd eller någon annan omständighet av betydelse för uppdelningen inte var känd. Reglerna tillkom år 1950 (prop. 1950:93, bet. 1950:BevU49, SFS 1950:308). Med stöd av elfte stycket utfärdades kungörelsen (1950:674) angående grunder för sådan uppdelning av pensionsstyrelsens frivilliga försäkring, som avses i punkt 1 tionde stycket anvisningarna till 31 § kommunalskattelagen och kungörelsen (1951:723) angående grunder för uppdelning av vissa försäkringar på en pensionsförsäkring och en kapitalförsäkring. Med hänsyn till att det i KL inte fanns några riktlinjer för uppdelningen i dessa fall, får regleringen anses gå utöver vad som numera kan ske genom verkställighetsföreskrifter. Kungörel- serna skall alltså upphävas genom lag. 
 Försäkring tecknad utomlands före år 1997 
 20 § 
 Ö vergångsbestämmelserna angående försäkringar som tecknats utomlands kom till år 1996 (prop. 1995/96:231, bet. 1996/97:SkU4, SFS 1996:1240). 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 403 
  
 3 kap. Ö vriga övergångsbestämmelser 
 Förvärv från vissa upplösta bolag 
 1 a § 
 I  
 första stycket  
 anges tillämpningsområdet för paragrafen. Den skall tillämpas när lagen (1996:761) om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek (AvL) har tillämpats. Lagen kom till år 1996 (Ds 1995:81, prop. 1995/96:168, bet. 1995/96:SkU27). Som framgår av kommentaren till ändring i den lagen (avsnitt xx) föreslår vi att ett antal av bestämmel- serna i lagen upphävs, att andra bestämmelser flyttas hit till ILP och att vissa bestämmelser behålls i AvL. 
 I  
 andra stycket  
 finns en bestämmelse som har hämtats från 7 § sista stycket AvL. 
 Bestämmelsen i  
 tredje stycket  
 kommer från 7 § andra stycket AvL. Vi använder samma uttryckssätt här som i 35 kap. 6 och 8 §§ IL i fråga om inventarier, byggnader och markanläggningar som övertas vid fusioner. För motivering till uttryckssätten, se kommentaren till 35 kap. 6 §. Att vi inte nämner patenträtt eller tillgång av goodwills natur beror på att sådana rättigheter ingår i begreppet  
 inventarier  
 enligt 18 kap. 1 § IL. 
 Till 3 kap. 
 Personal vid Europeiska universitetsinstitutet 
 8 a § 
 Å r 1996 infördes nya regler om var viss personal vid Europeiska universitetsinstitutet skulle anses bosatta (prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208 och 1214). De nya reglerna skulle träda i kraft den dag regeringen bestämde, eftersom ikraftträdandet var beroende av när Sverige blir bundet av konventionen om grundandet av ett europeiskt universitetsinstitut. Här föreslås att reglerna skall träda i kraft men tillämpningen uppskjutas. 
  
 404 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Till 8 kap. 
 (Ä ndringen i  
 11 §  
 innebär att uppbördslagen (1953:272), lagen (1958:295) om sjömansskatt, lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare och mervärdesskattelagen (1994:200) tillkommer.) 
 Räntor på skatter, tullar och avgifter 
 11 § 
 Ö vergångsbestämmelserna angående sjömansskatt kom till år 1996 (prop. 1995/96:227, bet. 1996/97:SkU3, SFS 1996:1331 punkt 2). Å r 1997 utökades de med övriga lagar (prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000. Beträffande tullagen (1973:670), som i dag finns med i övergångsbestämmelserna och som upphörde att gälla den 1 januari 1988 (SFS 1987:1070), bedöms övergångsbestämmelser vara onödiga. 
 Till 9 kap. 
 (Ä ndringen i  
 18 §  
 innebär att uppbördslagen (1953:272), lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare och mervärdesskattelagen (1994:200) tillkommer. Ä ndringen i 19 § innebär att uppbördslagen ersätter lagen (1982:1006) om avdrags- och uppgiftsskyldighet beträffande vissa uppdragsersättningar.) 
 Räntor på skatter, tullar och avgifter 
 18 § 
 Ö vergångsbestämmelserna angående räntor på skatt m.m. kom till år 1997 (prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 405 
  
 Underlåtet avdrag 
 19 § 
 Ö vergångsbestämmelserna angående arbetsgivaransvar kom till år 1997 (prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). 
 Till 11 kap. 
 Torres  
 Curie-stipendier 
  beviljade före år 1998 
 25 a § 
 Ö vergångsbestämmelserna angående Torres  
 Curie-stipendier 
  kom till år 1997 (prop. 1996/97:000, bet. 1997/98:SkU000, SFS 1997:000). 
 Till 26 kap. 
 Näringsbidrag m.m. från Europeiska gemenskaperna före år 1997 
 51 a § 
 Ö vergångsbestämmelserna angående näringsbidrag m.m. från Europeiska gemenskaperna kom till år 1996 (prop. 1996/97:12, bet. 1996/97:SkU7, SFS 1996:1399). 
 Till 30 och 31 kap. 
 Fastighetsförvärv före år 1996 
 54 a § 
 Ö vergångsbestämmelserna angående den särskilda posten efter vissa fastighetsförvärv kom till år 1996 (prop. 1996/97:12, bet. 1996/97:SkU7, SFS 1996:1400 och 1401). 
  
 406 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Till 41 a kap. 
 Marknadsnotering före år 1997 
 68 a § 
 Ö vergångsbestämmelserna angående marknadsnotering kom till år 1996 (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1611). 
 Till 42 kap. 
 Förvärv från vissa upplösta bolag 
 71 a § 
 Bestämmelsen kommer från 4 § andra stycket AvL. Se kommentaren till 1 a §. I 76 a och 91 a §§ finns ytterligare bestämmelser som har flyttats från AvL och som påverkar en kapitalvinstberäkning. När det gäller uttrycket skall övertagaren anses ha inträtt i aktiebolagets skattemässiga situation i fråga om anskaffningsvärde och annat som påverkar en kapitalvinstberäkning, se kommentarerna till 35 kap. 6 och 7 §§ IL. 
 Till 43 och 44 kap. 
 Förvärv från vissa upplösta bolag 
 76 a § 
 Bestämmelserna kommer från 5 § andra och tredje styckena AvL. Se kommentaren till 1 a §. Se även bestämmelsen om kapitalvinstberäk- ning i 71 a §. Det kan tilläggas att dessa bestämmelser ändrades vid utskottets behandling (bet. 1995/96:SkU27 s. 10 f.). 
 För att bestämmelsen skall passa ihop med den terminologi som används i IL skriver vi  
 omkostnadsbeloppet  
 i stället för  
 anskaffnings- värdet  
 i  
 första och andra styckena 
 . 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 407 
  
 Till 46 kap. 
 Avyttring mot ersättning i aktier till närstående företag före år 1997 
 90 a § 
 Ö vergångsbestämmelserna angående aktiebyten som omfattas av de särskilda reglerna om avyttringar till närstående företag kom till år 1996 (prop. 1996/97:18, bet. 1996/97:SkU9, SFS 1996:1227). 
 Avyttring mot ersättning i aktier före den 6 maj 1997 
 90 b § 
 Ö vergångsbestämmelserna angående de särskilda kraven för juridiska personers aktiebyten kom till år 1997 (prop. 1996/97:151, bet. 1996/97:SkU27, SFS 1997:000). 
 Till 47 kap. 
 Förvärv från vissa upplösta bolag 
 91 a § 
 Bestämmelsen är flyttad från 12 § AvL. Se kommentaren till 1 a §. 
 Till 52 kap. 
 Delavyttring före år 1997 
 93 a § 
  
 408 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Ö vergångsbestämmelserna angående delavyttringar kom till år 1996 (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13, SFS 1996:1611). Förslaget avviker på vissa punkter från nuvarande utformning men tillgodoser enligt vår mening det bakomliggande syftet. Vi har utgått ifrån att syftet är att sammanläggning med avyttringar som skett före år 1997 skall få ske under en elvaårsperiod i enlighet med äldre bestämmelser. 
 Till 56 kap. 
 Förmånsbil av 1996 års modell 
 94 a § 
 Ö vergångsbestämmelserna angående förmånsbilar av 1996 års modell kom till år 1996 (prop. 1996/97:19, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1208). 
 2.3 Lagen (1927:77) om försäkringsavtal 
 Hänvisningen i  
 3 § 
 till KL har ändrats till att avse IL. Ö vriga ändringar är redaktionella. 
 2.4 Lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt 
 Lagen är föremål för översyn inom Finansdepartementet. Det kan inte med säkerhet bedömas om en ny lag kan komma att träda i kraft tidigare än IL. Vi har därför utarbetat förslag till följdändringar som behövs men inte gjort någon språklig bearbetning. 
  
 Hänvisningarna i  
 12 § femte och nionde styckena, 22 § 3 mom. och 23 § B  
 till KL har ändrats till att avse IL. I  
 12 § sjätte stycket  
 skriver vi i stället ut vad hänvisningen avser. Motsvarande bestämmelse finns nämligen inte med i IL eftersom syftet uppnås redan genom hänvisningen i 19 § första stycket fjärde ledet KL (11 kap. 15 § IL). Hänvisningen i  
 23 § B  
 till SIL har ändrats till att avse IL. 
  
 22 § 3 mom., 23 § B och F samt 43 §  
 har även ändrats på grund av att begreppet förvärvskälla inte används i IL. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 409 
  
 Hänvisningarna till lagen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt i dess lydelse intill utgången av 1991 har ändrats till att avse den upphävda lagen. 
  
 410 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 2.5 Lagen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor 
 I  
 1 § 
 har bestämmelsen att förhandsbesked kan meddelas rörande fråga som avser tillämpningen av lagen (1951:763) om statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst slopats. Med hänsyn till att bestämmelserna om ackumulerad inkomst arbetats in i IL och de särskilda förfarandebestämmelserna i allt väsentligt slopats kommer bedömningen av grunderna för den särskilda skatteberäkning att ingå i taxeringen till statlig inkomstskatt, jfr kommentaren till 4 kap. 11 a § TL. Förhandsbesked rörande dessa kan alltså meddelas utan någon särskild bestämmelse. Däremot kan förhandsbesked inte meddelas i fråga om själva uträkningen men detta torde i praktiken inte innebära någon ändring i sak. 
 2.6 Lagen (1955:257) om inventering av varulager för inkomsttaxeringen 
 Hänvisningen i  
 1 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.7 Lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring 
 3 § 
 Hänvisningen till KL har ändrats till att avse IL. Orden här i riket har tagits bort i början av paragrafen eftersom skattskyldighet enligt IL alltid avser skattskyldighet i Sverige. Ö vriga ändringar är redaktionella. Ordet  
 skattepliktiga  
 i andra stycket om värdering av förmåner är onödigt eftersom det framgår av lagen (1962:381) om allmän försäkring att bara skattepliktiga förmåner omfattas. 
 4 § 
 Hänvisningen till SIL har ändrats till att avse IL. Ä ndringen i  
 femte stycket  
 beror på att begreppet  
 förvärvskälla  
 inte används i IL. Ö vriga ändringar är redaktionella. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 411 
  
 2.8 Lagen (1962:381) om allmän försäkring 
 3 kap. 2 § 
 Hänvisningarna till KL och SIL har ändrats till att avse IL. 
  
 I  
 andra stycket  
 används det nya uttrycket  
 fåmanshandelsbolag  
 i stället för  
 fåmansägt handelsbolag 
 . Den mening som reglerar ersättning från fåmansföretag och fåmanshandelsbolag gäller i dag när ersättningen lämnas till sådan företagsledare eller delägare i företaget eller denne närstående person som avses i punkt 14 av anvisningarna till 32 § KL. I den föreslagna lydelsen hänvisas i stället till IL. När det gäller  
 delägare  
 är det emellertid tveksamt vad som avses. I punkt 14 av anvisningarna till 32 § KL används ordet delägare flera gånger utan att det finns någon definition av begreppet. Däremot definieras ägare, såsom begreppet används i åttonde och tionde styckena. Med ägare avses där även bl.a. indirekt ägande. Det är tveksamt om det är detta utvidgade ägarbegrepp som avses genom hänvisningen till KL. Vi har därför valt att använda begreppet delägare utan någon definition. 
  
 3 kap. 2 a § 
 Hänvisningen i  
 andra stycket  
 till KL har ersatts till att avse IL och uttryckssättet har anpassats till IL. Att ordet  
 skattepliktig  
 tas bort i  
 andra styckets sista mening  
 innebär inte någon ändring, utan beror på att meningen är ett undantag från första meningen och där är det bara  
 skattepliktig  
 intäkt som avses. 
 I  
 tredje och fjärde styckena  
 tas ett  
 e  
 i  
 A-skattesedel 
  och  
 F-skattese- 
  del bort som en följd av förslagen i prop. 1996/97:100. 
 11 kap. 2 § 
 Hänvisningarna till KL har ändrats till att avse IL och uttryckssätten har anpassats till IL. 
 Att vi tar bort att stipendiet skall tas upp som intäkt av tjänst i  
 första stycket o och i tredje stycket  
 innebär ingen ändring eftersom det bara är sådana stipendier som avses i 11 kap. 38 a § IL. 
  
 Att uttrycket  
 skattepliktig  
 tas bort i  
 första styckets tredje mening och andra stycket  
 innebär inte någon ändring, utan det framgår ändå av bestämmelserna att det bara är skattepliktiga intäkter som avses. 
  
 I  
 fjärde stycket  
 har, i likhet med i IL, begreppet  
 lönat konsulat  
 ersatts av det numera använda  
 karriärkonsulat 
 . 
 11 kap. 3 § 
 Ä ndringen i  
 första stycket a  
 är en följd av att begreppet aktiv näringsverksamhet definieras i IL i stället för här, se kommentaren till 2 kap. 23 § IL (SOU 1997:2). När definitionen av aktiv näringsverk- 
  
 412 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 sam flyttades från KL till denna paragraf infördes bestämmelsen i  
 andra styckets första mening  
 att bedömningen av aktiv näringsverk- samhet görs för sig för varje förvärvskälla (SOU 1991:100, prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1551). När vi har flyttat definitionen av aktiv näringsverksamhet till IL framgår det där att bedömningen görs för varje näringsverksamhet för sig. Bestämmelsen kan därför tas bort här. 
 I övrigt har hänvisningarna till KL ändrats till att avse IL och uttryckssätten anpassats till IL. 
 11 kap. 4 § 
 Hänvisningen till KL har ändrats till att avse IL. 
 Orden här i riket behövs inte eftersom IL bara reglerar skattskyl- dighet här i Sverige. 
 2.9 Lagen (1962:382) angående införande av lagen om allmän försäkring 
 Hänvisningen i  
 16 §  
 till KL har ändrats till att avse IL och begreppet  
 privatbostadsrätt  
 förts in i lagen. 
 2.10 Lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. 
 Ä ndringarna i  
 1 och 3 §§  
 är en följd av att begreppet  
 skattekronor  
 slopas. Dessa paragrafer, liksom flera andra paragrafer i lagen, kommer också att behöva ändras som en följd av de ändrade relationerna mellan kyrka och stat. 
 2.11 Lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. 
 Hänvisningen i  
 11 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. Ö vriga ändringar är redaktionella. 
 2.12 Lagen (1975:1132) om förvärv av hyresfastighet 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 413 
  
 Hänvisningen i  
 8 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.13 Lag (1978:401) om exportkreditstöd 
 Lagen innehåller bestämmelser om exportkreditstöd i form av ex- portkreditavdrag och exportkreditbidrag och tillämpas på export- kreditavtal som har ingåtts under tiden den 13 april  
 1978–den 
  31 de- cember 1981. Enligt uppgifter från Exportkreditnämnden som prövar frågan om exportkreditstöd finns inte längre några avtal på vilka lagen tillämpas och den kan därför upphävas. 
 2.14 Lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter 
 Bestämmelsen i  
 20 §  
 om vilken domstol som prövar mål om betalningssäkring ändrades år 1997 i samband med att det infördes en ny skattebetalningslag (prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23, SFS 1997:000). 
 Bestämmelsen bygger på begreppet hemortskommun. Eftersom en sådan inte definieras i fråga om andra juridiska personer än dödsbon, se kommentaren till 59 kap. 4 § IL och 2 kap. 1 § SBL, behöver den ändras. Det lämpligaste är att behörig länsrätt finns i samma län som den skattemyndighet som är behörig att fatta beslut i fråga om skatter och avgifter. Vi hänvisar därför till SBL. Det innebär bl.a. att om den skattskyldige är registrerad enligt 3 kap. 1 § SBL någon annanstans än i hemortskommunen eller där en juridisk person har sitt säte, så tar registreringen över. 
 2.15 Lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring 
 Hänvisningen i  
 7 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
  
 414 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 2.16 Lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade 
 Ä ndringarna i  
 20 §  
 är en följd av att begreppen  
 skattekronor  
 och  
 skatteören  
 slopas. 
 2.17 Lagen (1979:417) om utdebitering och utbetalning av skatt vid ändring i rikets indelning i kommuner, landsting och församlingar 
 Ä ndringarna i  
 1 § 
 är en följd av att begreppen  
 skattekronor  
 och  
 skatte- ören  
 slopas. 
 2.18 Fastighetstaxeringslagen (1979:1152) 
 I betänkandet Rationaliserad fastighetstaxering, del 2 (SOU 1995:148) föreslås att den nuvarande fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall ersättas av en ny lag. Vi föreslår trots detta följdändringar i den nuvarande lagen, eftersom det därefter tillsatts en ny utredning avseende fastighetstaxeringen (dir. 1997:36). Förslaget innehåller dock bara de nödvändiga ändringarna av hänvisningar och samordning med uttryckssätten i IL. 
 1 kap. 5 § 
 Hänvisningen till SIL har ändrats till att avse IL. 
 3 kap. 4 § 
 Hänvisningen till SIL har ändrats till att avse IL. Dessutom har uttryckssätten anpassats till IL. 
 24 kap. 1 §, 32 kap. 1 § och 38 kap. 1 § 
 Hänvisningarna till tiden för KL:s ikraftträdande har ersatts med en direkt tidsangivelse. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 415 
  
 2.19 Skatteregisterlagen (1980:343) 
 1 § 
 När bestämmelserna om ackumulerad inkomst integreras i IL behövs här inte någon särskild hänvisning till dem. 
 6 § 
 Med hänsyn till att begreppet  
 hemortskommun  
 inte längre används i fråga om andra juridiska personer än dödsbon ersätts dessa av de faktorer som avgör var dessa skall beskattas. 
 7 § 
 Hänvisningarna till KL, SIL och lagen (1993:1469) om uppskovs- avdrag vid byte av bostad har ändrats till att avse IL. I  
 punkt 1  
 har dessutom uttrycket  
 fåmansägt handelsbolag  
 bytts ut mot  
 fåmans- handelsbolag  
 eftersom motsvarande byte gjorts i IL. I  
 punkt 3  
 har hänvisningen avseende ackumulerad inkomst slopats, se kommentaren till 1 §. I  
 punkt 23  
 har bestämmelserna om uppskovsavdrag justerats för att överensstämma med IL. 
 19 § 
 Hänvisningarna till KL och lagen om uppskovsavdrag vid byte av bostad har ändrats till att avse IL. 
 2.20 Lagen (1981:691) om socialavgifter 
 1 kap. 2 § 
 Ä ndringarna är en anpassning till de uttryckssätt som används i IL. 
 2 kap. 2 § 
 Genom ändringen hänvisas till IL i stället för till KL. 
 2 kap. 4 § 
 Hänvisningarna till KL, SIL och lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige har ändrats till att avse IL. 
  
 Första stycket punkten 15  
 har tagits bort eftersom den inte längre är aktuell. 
  
 I det  
 sista stycket  
 används det nya begreppet  
 fåmanshandelsbolag  
 i stället för  
 fåmansägt handelsbolag. 
  
 416 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 2.21 Lagen (1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter 
 Hänvisningen i  
 1 kap. 9 §  
 till KL har ändrats till att avse IL och preciserats. 
 2.22 Lagen (1984:409) om skatt på gödselmedel 
 Hänvisningen i  
 4 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.23 Lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel 
 Hänvisningen i  
 4 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.24 Lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige 
 Bestämmelserna i  
  
 1–3 
  
  och 5 §§ samt 6 § (delvis)  
 har tagits in i IL (11 kap. 18 och 19 §§). Bestämmelserna i  
 återstående del av 6 § samt  
  
 7–12 
  
  §§ 
 tas in i den nya lagen om forskarskattenämnden. Bestämmel- sen i  
 13 §  
 bör föras över till LSK. 
 2.25 Lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt 
 Hänvisningarna i  
 1, 3 och 9 §§  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.26 Lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt 
 Hänvisningarna i  
 1 §  
 till KL och SIL har ändrats till att avse IL. Ä ndringen i 1 § första stycket till  
 obegränsat skattskyldig  
 är en anpassning till IL. Det nya  
 tredje stycket  
 har införts som en följd av att expansionsfondsskatt enligt 1 kap. 2 § IL utgör statlig inkomstskatt. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 417 
  
 Genomgående har  
 expansionsmedelsskatt  
 bytts mot  
 expansionsfonds- skatt  
 och uttryckssättet anpassats till det som används i IL. 
  
 Hänvisningen i  
 7 §  
 till UBL har ändrats till att avse IL. Hänvis- ningarna i  
 7 §  
 till lagen (1993:1537) om expansionsmedel har ändrats till att avse IL. Ä ndringen i 7 § första stycket beror på att  
 förvärvskälla  
 och  
 sammanräknad förvärvsinkomst  
 inte används i IL. I 7 § andra stycket har  
 skogsvårdsavgift  
 strukits eftersom skogsvårdsavgiften slopats. 
 Ö vriga ändringar är redaktionella. 
 2.27 Utsökningsregisterlagen (1986:617) 
 Hänvisningen i  
 7 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. Dessutom har uttrycket  
 fåmansägt handelsbolag  
 ändrats till  
 fåmanshandelsbolag  
 eftersom en sådan ändring gjorts i IL. 
 2.28 Lagen (1987:813) om homosexuella sambor 
 Eftersom begreppet  
 sambor  
 i IL omfattar även homosexuella sambor om inget annat uttryckligen anges (2 kap. 21 § IL) tas hänvisningarna till särskilda lagrum i inkomstskattelagstiftningen bort och ersätts med en allmän hänvisning. 
 2.29 Lagen (1989:1035) om särskild insamling av uppgifter från bostadsrättsföreningar m.fl. 
 Uppgiftsskyldigheten för bostadsrättsföreningar m.fl. infördes för att skapa underlag för Bostadsrättsvärderingskommitténs arbete med ett system för taxering och beskattning av bostadsrättslägenheter och bostadsrättsföreningar (prop. 1989/90:50 s. 108 f.). Kommittén slutförde sitt arbete genom betänkandet Fastighetstaxering m.m. – Bostadsrätter (SOU 1992:8). Lagen kan således upphävas. 
 2.30 Taxeringslagen (1990:324) 
 1 kap. 1 § 
  
 418 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Hänvisningarna till KL, SIL och lagen (1993:1537) om expansions- medel har ändrats till att avse IL. 
 1 kap. 3 § 
 Hänvisningen till KL och SIL har ändrats till att avse IL. 
 Det kan finnas anledning att kommentera omfattningen av bestämmelsen i  
 första stycket  
 att begrepp har samma innebörd som i IL. När det i IL föreskrivs att en bestämmelse skall tillämpas på en viss företeelse innebär inte det att  
 begreppet  
 omfattar också denna företeelse. Som exempel kan nämnas 4 kap. 2 § IL, där det föreskrivs att bestämmelserna om fysiska personer skall tillämpas på dödsbon. Det innebär inte att begreppet fysiska personer omfattar dödsbon. Att det i 2 kap. 3 § föreskrivs att bestämmelserna om juridiska personer inte skall tillämpas på dödsbon och svenska handelsbolag hindrar inte att dödsbon och handelsbolag ingår i begreppet juridiska personer. Det innebär bl.a. att det inte behövs några särskilda regler här i TL om att bestämmelser om juridiska personer skall tillämpas även på handels- bolag och dödsbon. 
 Tillägget i det nya  
 andra stycket  
 behövs för att bestämmelserna om juridiska personer skall kunna tillämpas på svenska värdepappersfon- der också i denna lag. 
 3 kap. 3 § 
 Eftersom uttrycket  
 inkomst av kapital  
 inte används i IL ersätts  
 inkomst  
 med  
 intäkter 
 . Avsikten torde vara att endast intäkter, och inte avdrag, får beslutas på grundval av kontrolluppgifter. 
 4 kap. 5 § 
 Hänvisningen till KL har ändrats till att avse IL. 
 4 kap. 5 a § 
 Bestämmelserna är hämtade från 23 § sjätte stycket och 24 § fjärde stycket lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gränsöver- skridande omstruktureringar inom EG, som gäller vid internationella aktiebyten. I fråga om internationella fusioner och fissioner finns hän- visningar dit i 16 och 17 §§ samma lag. Lagen kom till år 1994 (prop. 1994/95:52, bet. 1994/95:SkU10, SFS 1994:1854) och bestämmelser- na har inte ändrats sedan dess. 
 Att bestämmelserna i 17 kap. 15 och 17 §§ IL samt 46 kap.  
 24–26 
  §§ IL gäller också vid internationella fusioner och fissioner framgår av 36 kap. 18 § IL. 
 4 kap. 11 a § 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 419 
  
 Paragrafen motsvarar 8 § första stycket lagen (1951:763) om acku- mulerad inkomst (SAIL). Lagen kom till år 1951 (prop. 1951:170, bet. 1951:BevU62) och 8 § innhöll redan då bestämmelser av i allt väsentligt motsvarande innehåll. Bestämmelserna har sedan ändrats på grund av ändringar i förfarandet, senast i samband med införandet av TL år 1990 (prop. 1989/90:74, bet. 1989/90:SkU32, SFS 1990:343). Bestämmelsen har utformats med utgångspunkt i att frågan alltid avgörs genom omprövning. 
 I övrigt finner vi inte att det finns behov av några särregler i fråga om förfarandet när reglerna om ackumulerad inkomst tas in i IL. Det skall alltså ingå i taxeringen att pröva att det är fråga om sådan inkomst på vilken reglerna är tillämpliga, att beloppsgränserna är uppnådda och fördelningstiden. I skatteberäkningen ingår sedan själva uträkningen och jämförelsen med vanlig skatteberäkning och med begränsningsregeln. 
 Att reglerna tillämpas först efter ansökan framgår av 60 kap. 2 § IL, som motsvarar 4 § första meningen SAIL. Å terstoden av 4 § är en hänvisning till LSK och TL, som alltså blir onödig, liksom bestämmel- sen i anvisningarna till 4 § SAIL att ansökan skall göras hos viss skattemyndighet. Bestämmelsen i anvisningarna att ansökan bör göras i deklarationen har ingen rättsverkan. 
 Inte heller behövs bestämmelserna om nedsättning och senare omräkning i 5 och 7 §§ SAIL, eftersom även detta följer av bestäm- melserna i TL och SBL, beträffande omräkning efter omprövning eller taxeringsåtgärder av 11 kap. 20 § SBL. 
 Någon anledning att behålla de särskilda reglerna i 8 § andra stycket SAIL i stället för de generella omprövningsreglerna synes inte heller föreligga. 
 4 kap. 13 § 
 Hänvisningen till KL har ändrats till att avse IL. 
 4 kap. 17 § 
 I 7 § 5 mom. femte och sjätte styckena SIL finns bestämmelser om att en ideell förening under högst fem beskattningsår i följd kan medges undantag från det s.k. fullföljdskravet, om föreningen avser att genom- föra omfattande  
 byggnads-, 
  reparations- eller anläggningsarbeten på en fastighet som brukas av föreningen. Enligt momentets sjunde stycke skall föreningen taxeras för de beskattningsår som medgivandet avsett efter de regler som skulle ha gällt om det inte hade lämnats, om föreningen inte inom föreskriven tid genomfört den investering för vilken dispensen lämnats. Vidare föreskrivs att då gäller bestäm- melserna om eftertaxering i 4 kap.  
 19–22 
  §§ TL. 
  
 420 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Bestämmelserna i momentets femte och sjätte stycken har tagits in i 7 kap. 11 § IL. I 7 kap. 12 § IL föreskrivs att om föreningen inte har genomfört investeringen eller iakttagit något annat villkor i beslutet, är föreningen skattskyldig som om undantaget inte hade medgetts. Däremot har hänvisningen till bestämmelserna om eftertaxering inte tagits med i IL. I stället tas det in en bestämmelse här. Bestämmelserna infördes år 1977 i punkt 9 av anvisningarna till 53 § KL (DsFi 1975:15, prop. 1976/77:135, bet. 1976/77:SkU45, SFS 1977:572) och flyttades över till sina nuvarade platser år 1984 (DsFi 1984:9, prop. 1984/85:70, bet. 1984/85:SkU23, SFS 1984:1060 f.). 
 4 kap. 23 § 
 Eftersom uttrycket  
 beskattningsbar förvärvsinkomst  
 i IL i fråga om juridiska personer har ersatts med  
 beskattningsbar inkomst  
 har vi lagt till det nya uttrycket här. Liksom i IL ersätts  
 inkomst av kapital  
 med 
 överskott eller underskott i inkomstslaget kapital 
 . 
  
 5 kap. 1, 2 och 13 §§ 
 Förutom en redaktionell ändring i  
 1 §  
 är ändringarna en följd av att uttrycket  
 förvärvskälla  
 inte används i IL. 
 2.31 Lagen (1990:655) om återföring av obeskattade reserver 
 Lagen, som tillkom vid 1990 års skattereform, reglerar den återföring av obeskattade reserver som skall ske senast vid 1996 års taxering. Den kan därför upphävas. 
 2.32 Lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster 
 1 § 
 Hänvisningen i  
 första stycket  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 I  
 andra stycket  
 har begreppet  
 skattepliktig  
 tagits bort som en anpassning till de uttryckssätt som används i IL. Uttrycket behövs inte heller eftersom det framgår av 2 kap. 3 § lagen (1981:691) om socialavgifter – dit det finns en hänvisning i paragrafens tredje stycke 
 – att det bara är skattepliktiga förmåner som ingår i skatteunderlaget. 
 2 § 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 421 
  
 I inledningen till paragrafen finns i dag en definition av  
 passiv näringsverksamhet 
 . Begreppen passiv och aktiv näringsverksamhet - definieras i 2 kap. 23 §IL, varför det inte behövs någon definition här. När definitionen av passiv näringsverksam flyttades från KL till denna paragraf infördes bestämmelsen i  
 första styckets sista mening  
 att bedömningen av om näringsverksamheten är aktiv eller passiv görs för en förvärvskälla enligt KL (SOU 1991:100, prop. 1993/94:50, bet. 1993/94:SkU15, SFS 1993:1551). När definitionen av aktiv näringsverksamhet är flyttad till IL framgår det där att bedömningen görs för varje näringsverksamhet för sig. Bestämmelsen kan därför tas bort här. 
 I övrigt har en hänvisning till KL ersatts med en hänvisning till IL. 
 3 § 
 I 2 kap. 24 § IL har det införts en definition av egenavgifter. Enligt den definitionen ingår även särskild löneskatt enligt denna lag i begreppet egenavgifter vid tillämpning av IL. IL har ersatt både KL och lagen (1979:611) om upphovsmannakonto. Det behövs därför inte någon motsvarighet till de nuvarande punkterna 1 och 3. 
 2.33 Lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel 
 2 § 
 I  
 första stycket 6 och 7  
 har uttrycken för anknytning till Sverige,  
 i Sverige bosatt  
 respektive  
 svensk  
 bytts ut mot  
 obegränsat skattskyldig  
 i enlighet med uttryckssättet i IL. 
 I  
 första stycket 6 och 7 a  
 finns en definition av pensionssparkonto och kapitalförsäkring. I 12 § finns en generell regel om att att begrepp som används i KL och SIL har samma betydelse i denna lag. När hänvisningen i 12 § i fortsättningen kommer att avse IL och båda begreppen finns med i katalogen i 2 kap. 1 § IL, kan det inte finnas anledning att ha en speciell hänvisning i detta lagrum. 
 I  
 första stycket 7 b  
 finns en hänvisning till de speciella reglerna om att vissa utländska försäkringar anses som pensionsförsäkringar. Hänvisningen här måste stå kvar och har ändrats till att avse IL. 
 3 och 9 §§ 
 Hänvisningarna till KL och i  
 3 §  
 till övergångsbestämmelserna till en ändring i KL har ändrats till hänvisningar till IL respektive ILP. I  
 9 § 
  
 422 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 har dessutom, på samma sätt som genomgående skett i IL, uttrycks- sättet anses som om överlåtande och övertagande företag utgjort en skattskyldig ersatts med inträder det övertagande företaget i det överlåtande företagets skattemässiga situation. 
 11 § 
 Bestämmelsen, som avser avser avdrag för avkastningsskatt vid inkomsttaxeringen, har tagits in i 16 kap. 17 § IL. 
 12 § 
 Hänvisningarna till KL och SIL har ändrats till att avse IL. 
 Ö vergångsbestämmelserna till SFS 1990:661 
 Kommittén har i huvudbetänkandet föreslagit att lagen (1992:702) om inkomstskatteregler med anledning av vissa omstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m. skall upphöra att gälla. Lagen kom till år 1992 (prop. 1991/92:119, bet. 1991/92:NU32). Förutom regler om inkomstskatt finns i lagen också bestämmelser om avkastningsskatt (6 §). Dessa reglerar kontinuitet vid tillämpning av dessa över- gångsbestämmelser och har därför förts över hit. 
 2.34 Lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m. 
 Hänvisningen i  
 1 §  
 till skogskontolagen (1954:142) och lagen (1979:611) om upphovsmannakonto har ändrats till att avse IL. 
 2.35 Lagen (1990:692) om upphävande av lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer 
 När lagen (1978:423) om skattelättnader för vissa sparformer upp- hävdes år 1990 (prop. 1989/90:110, bet. 1989/90:SkU30, SFS 1990:692) infördes i övergångsbestämmelserna regler om anskaff- ningsvärde för andelar i aktiesparfonder enligt den upphävda lagen. Dessa regler har förts över till ILP (3 kap. 82 §) för att det skall bli lättare att hitta dem. 
 2.36 Lagen (1990:912) om nedsättning av 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 423 
  
 socialavgifter 
 Ä ndringarna i  
 8 och 13 §§  
 är en följd av att bestämmelserna om hemortskommun för fysiska personer flyttas över till SBL när IL ersätter KL och SIL. 
 2.37 Lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för grupplivförsäkring, m.m. 
 Hänvisningarna i  
 3 §  
 till KL har ändrats till att avse IL och uttrycks- sätten har även i övrigt anpassats till IL. 
 2.38 Lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. 
 Hänvisningen i  
 6 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.39 Lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 
 Hänvisningarna i  
 2, 3 och 5 §§  
 till KL och SIL har ändrats till att avse IL. I 2 § har begreppet  
 obegränsat skattskyldig  
 införts och som en följd av detta har 3 § andra stycket blivit onödigt. Uttryckssättet i 5 § första och fjärde styckena har anpassats till utryckssättet i IL. 
 2.40 Lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. 
 Hänvisningarna i  
 2 och 3 §§ 
 till KL och SIL har ändrats till att avse IL. I 3 § har begreppet  
 obegränsat skattskyldig  
 införts och som en följd av detta har 5 § andra stycket blivit onödigt. 
 2.41 Lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader 
  
 424 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Hänvisningarna i  
 3 § 
 till KL och i  
 4 § 
 till KL och SIL har ändrats till att avse IL och uttryckssätten har även i övrigt anpassats till IL (se kommentaren till 7 kap. 2 § IL i SOU 1997:2). 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 425 
  
 2.42 Lagen (1992:701) om Konungariket Sveriges stadshypotekskassa 
 Å r 1996 infördes  
 dels  
 bestämmelser i  
 1 §  
 om skyldighet för stads- hypotekskassan att föra över aktierna i Stadshypotek AB till staten vid den tidpunkt och på de villkor som föreskrevs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämde,  
 dels  
 en ny  
 1 a §  
 av innebörd att överföringen inte skulle föranleda uttagsbeskattning enligt punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 22 § KL (prop. 1996/97:40, bet. 1996/97:FiU1, SFS 1996:1115). Ö verföringen skedde den 12 december 1996 (Fi 96/4394). Bestämmelsen kan således upphävas. 
 2.43 Lagen (1992:1352) om återföring av allmän investeringsreserv 
 Lagen innehåller undantag från bestämmelserna om särskilt tillägg vid återföring av investeringsreserv. Å terföring skall normalt ske senast vid 1999 års taxering (men skulle i vissa undantagsfall kunna ske så sent som vid 2001 års taxering). Lagen kan således upphävas i samband med att IL införs. 
 2.44 Lagen (1992:1485) om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomst vid 1994 och 1995 års taxeringar 
 Lagen innehåller särskilda regler för beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 1994 och 1995 års taxeringar och kan därför upphävas. 
 2.45 Lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus 
 Lagen innehåller bestämmelser om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete under tiden den 15 februari  
 1993–den 
  31 december 1994 och kan därför upphävas. 
  
 426 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 2.46 Lagen om bostadsbidrag (1993:737) 
 Två nya paragrafer, 4 a § och 4 b §, har införts och uttryckssätten i 4 och 7 §§ ändrats, allt för att anpassa till uttryckssätten i IL. Hänvis- ningarna i 4 § till KL och SIL har ändrats till att avse IL. 
 2.47 Lagen (1993:892) om ackord rörande statliga fordringar m.m. 
 Bestämmelsen i  
 2 §  
 behöver ändras eftersom det i vårt förslag inte finns någon hemortskommun för juridiska personer. För kommentar till ändringen, se författningskommentaren till lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter. 
 2.48 Lagen (1993:931) om individuellt pensionsparande 
 Hänvisningarna i  
 3 kap. 3 § samt 4 kap. 1 och 4 §§  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.49 Lagen (1993:1519) om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid  
 1995–1997 
  års taxeringar 
 Lagen, som innehåller beloppet för avdrag vid  
 1995–1997 
  års taxeringar för kostnader för arbetsresor med egen bil, kan upphävas i anslutning till att IL antas. 
 2.50 Lagen (1993:1540) om återföring av skatteutjämningsreserv 
 8 § 
 Ä ndringen föranleds av att lagen (1992:702) om inkomstskatteregler med anledning av vissa omstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m. upphävs. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 427 
  
 9 § 
 Bestämmelsen om beräkning av justerat anskaffningsvärde för andel i handelsbolag efter återföring av skatteutjämningsreserv har förts över till ILP (3 kap. 91 §) för att det skall bli lättare att hitta den. 
 11 § 
 Ä ndringen föranleds av att uttrycket  
 förvärvskälla  
 slopats och ut- tryckssätten har även i övrigt anpassats till IL. 
 12 § 
 Hänvisningen till KL har ändrats till att avse IL och kontinuitet- bestämmelsen anpassats till uttryckssättet i IL. 
 13 § 
 Ä ndringen föranleds av att lagen (1992:702) om inkomstskatteregler med anledning av vissa omstruktureringar inom den finansiella sektorn, m.m. upphävs. Vidare har hänvisningen till SIL ändrats till att avse IL och kontinuitetbestämmelserna anpassats till utryckssättet i IL. 
 2.51 Ordningslagen (1993:1617) 
 Hänvisningen i  
 3 kap. 26 §  
 till SIL har ändrats till att avse IL. 
 2.52 Mervärdesskattelagen (1994:200) 
  
 Hänvisningarna i  
 1 kap. 4 och 14 §§, 2 kap. 7 §, 3 kap. 11 a och 27 §§, 4 kap. 1, 3 och 8 §§, 8 kap. 9 § och 13 kap. 13 §  
 till KL och/eller SIL har ändrats till att avse IL. 2 kap. 7 § har  
 omsättningstillgång  
 bytts ut mot  
 lagertillgång  
 för att få överens- stämmelse med terminologin i IL. 
  
 2.53 Lagen (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer 
 Hänvisningarna i  
 5 § 
 till KL har ändrats till att avse IL. Vi har uppfattat den nuvarande hänvisningen till 33 § 1 mom. KL så att den innefattar också begränsningarna i 33 § 2 mom. KL och regleringen i anvisningarna till 33 § KL. 
  
 428 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 2.54 Lagen (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet 
 Bestämmelsen i  
 28 §  
 om hemortskommun behöver ändras eftersom en sådan inte definieras i fråga om juridiska personer. För kommentar till ändringen, se författningskommentaren till lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter. 
 2.55 Lagen (1994:760) om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen 
 I  
 3 §  
 lagen (1994:760) om inkomstskatteregler vid ombildning av landshypoteksinstitutionen finns regler om skattefrihet för låntagare som fick andelar vid ombildningen vid årsskiftet 1994/95 av lands- hypoteksinstitutionen och om anskaffningsvärdet för andelarna. Lagen kom till år 1994 (prop. 1993/94:216, bet. 1993/94:NU27). Bestämmelsen om skattefrihet är inte längre aktuell medan bestäm- melsen om anskaffningsvärde har betydelse även i framtiden. Vi har fört över bestämmelsen till ILP (3 kap. 88 §) för att det skall bli lättare att hitta den. 
 2.56 Lagen (1994:774) om beskattning av vinstutdelning vid 1995 års taxering 
 Lagen, som innehåller särskilda regler för beskattning av utdelning vid 1995 års taxering, kan numera upphävas. 
 2.57 Lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagens ledamöter 
 Hänvisningen i  
 5 kap. 1 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.58 Lagen (1994:1744) om allmänna egenavgifter 
 Hänvisningen i  
 3 § första stycket  
 till KL har ändrats till att avse IL. Ä ndringarna i  
 andra stycket  
 är endast av språklig natur. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 429 
  
 2.59 Lagen (1994:1776) om skatt på energi 
 Hänvisningen i  
 1 kap. 4 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.60 Lagen (1994:1852) om beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid  
 1996–1999 
  års taxeringar 
 Lagen, som innehåller särskilda regler för beräkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomster vid  
 1996–1999 
  års taxeringar, kan upphävas i anslutning till att IL antas. 
 2.61 Lagen (1994:1920) om allmän löneavgift 
 I 2 kap. 24 § IL har vi tagit in en definition av begreppet egenavgifter. Enligt definitionen ingår allmän löneavgift i begreppet egenavgifter vid tillämpning av IL. IL har ersatt KL och lagen (1979:611) om upphovsmannakonto. Det behövs därför inte någon bestämmelse som motsvarar punkterna 1 och 3 i  
 4 § 
 . 
 2.62 Lagen (1995:575) mot skatteflykt 
 1 och 4 §§ 
 I paragraferna görs vissa korrigeringar på grund av att det införs två nya paragrafer, 5 och 6 §§. 
 5 och 6 §§ 
 Bestämmelserna har hämtats från 25 §lagen (1994:1854) om inkomst- beskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG. Lagen infördes år 1994 (SOU 1994:100, prop. 1994/95:52, bet. 1994/95:SkU10). 
 2.63 Lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar 
  
 430 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Lagen innehåller bestämmelser om skattereduktion för utgifter för aktieförvärv under år 1996 och kan således upphävas. 
 2.64 Lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus 
 Lagen innehåller bestämmelser om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten under tiden den 15 april  
 1996–den 
  31 december 1997 och kan således upphävas i anslutning till att IL antas. 
 2.65 Lagen (1996:761) om inkomstskatteregler m.m. med anledning av ändrade bestämmelser om aktiekapitalets storlek 
 Lagen innehåller regler om skatteeffekter vid övertagande av verk- samheten i ett upplöst aktiebolag vars aktiekapital inte höjs till minst 100 000 kronor före utgången av år 1997. Lagen infördes år 1996 (Ds 1995:81, prop. 1995/96:168, bet. 1995/96:SkU27). 
 Ett antal av bestämmelserna reglerar vad som gäller i anslutning till att verksamheten tas över. Sådana regler behövs inte längre när IL har trätt i kraft, varför vi föreslår att de upphävs. 
 Andra regler innehåller bestämmelser om skattemässig kontinuitet. Vi föreslår att de flesta sådana regler som gäller inkomstskatt skall flyttas till ILP. Bestämmelserna i 8 § första stycket, 10 § andra stycket, 11 § andra stycket och 15 § gäller emellertid bara under en kortare, överblickbar tid. Dessa paragrafer låter vi stå kvar i sin helhet i denna lag, så att de kan upphävas när bestämmelserna inte längre är aktuella. 
 Bestämmelser om vissa andra skatter i 6 §, 8 § andra stycket och 9 § behålls. I 3 § finns en bestämmelse om uttagsbeskattning vid övertagandet som gäller såväl inkomstskatt som mervärdesskatt. Vi föreslår att hela paragrafen upphävs. 
 1 § 
 Hänvisningen till KL och SIL har ändrats till att avse IL. 
 2 § 
 Vi har behållit lydelsen i den paragraf som anger förutsättningarna för att lagen skall tillämpas och har bara lagt till  
 den upphävda  
 kommu- nalskattelagen. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 431 
  
 3 § 
 Paragrafen reglerar vad som gäller vid övertagandet – bl.a. uttagsbe- skattning – varför den inte behövs. 
 4 § 
 I  
 första stycket  
 finns bestämmelser om vad som gäller vid övertagandet 
 – bl.a. i fråga om kapitalvinst och kapitalförlust – varför de inte behövs. 
 Bestämmelsen i  
 andra stycket  
 om skattemässig kontinuitet vid beräkning av kapitalvinst flyttas till 3 kap. 71 a § ILP. 
 5 § 
 Bestämmelsen i  
 första stycket  
 – om tillämpning av punkterna 4 och 5 av anvisningarna till 22 § KL – behövs inte eftersom den reglerar vad som gäller vid övertagandet. 
  
 Andra och tredje styckena  
 om beräkning av anskaffningsvärdet för privatbostadsfastigheter och privatbostadsrätter flyttas till 3 kap. 76 a § ILP. 
 7 § 
 Bestämmelserna i första, tredje och fjärde styckena behövs inte. Bestämmelsen i andra stycket om skattemässig kontinuitet i fråga om värdeminskningsavdrag m.m. på byggnader, markanläggningar och inventarier flyttas till 3 kap. 1 a § ILP. Detsamma gäller bestämmelsen i sista stycket om de intäkter och avdrag som varit hänförliga till aktiebolaget. 
 11 § 
 Bestämmelserna i  
 första och andra styckena  
 kan bara bli tillämpliga under en kortare, överblickbar tid, varför de behålls med nuvarande lydelse. 
 Också bestämmelsen i  
 tredje stycket  
 kan bara tillämpas under en kortare tid, varför den inte flyttas över till ILP. Eftersom den innehåller en hänvisning till KL måste den emellertid ändras så att hänvisningen görs till IL. Avsikten synes vara att begränsa avdragsrätten endast för nystartad verksamhet (prop. 1995/96:168 s. 38), dvs. inte för litterär, konstnärlig eller liknande verksamhet. Vi hänvisar därför inte till 57 kap. 4 § IL. 
 Bestämmelsen i  
 dagens fjärde stycke  
 reglerar vad som gäller det första beskattningsåret då verksamheten redovisas hos övertagaren. Det behövs därför inte. 
 12 § 
  
 432 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 Paragrafen innehåller en bestämmelse om beräkning av det justerade ingångsvärdet för en andel i ett handelsbolag. Den flyttas över till 3 kap. 91 a § ILP. 
 13 och 14 §§ 
 Bestämmelserna om beräkning av räntefördelningsunderlaget och om expansionsmedel behövs inte när IL träder i kraft. De föreslås därför upphävda. 
 16 § 
 Bestämmelsen gäller uppgiftslämnande när övertagaren första gången skall deklarera för den övertagna verksamheten. Den kan därför upphävas. 
 18 § 
 Hänvisningen till KL och SIL har ändrats till att avse IL. 
 2.66 Lagen (1996:810) om registrering av riksdagsledamöters åtaganden och ekonomiska intressen 
 Hänvisningen i  
 10 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.67 Lagen (1996:1030) om underhållsstöd 
 Uttryckssättet i  
 25 § 
 har ändrats för att anpassa till uttryckssätten i IL och hänvisningarna till KL och SIL har ändrats till att avse IL. 
 2.68 Lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid  
 1997–2001 
  års taxeringar 
 Hänvisningen i  
 6 §  
 till SBL har ändrats till att avse IL. Dessutom har de former av skattereduktion utmönstrats som inte längre kan förekomma vid 2001 års taxering. 
 2.69 Lagen (1997:000) om statlig förmögenhetsskatt 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 433 
  
 1 § 
 Hänvisningen till KL och SIL har ändrats till att avse IL. 
 2 § 
 Med hänsyn till innehållet i 1 § tredje stycket har paragrafhänvisning- arna tagits bort när det gäller sådana begrepp som finns med i listan i 2 kap. 1 § IL. I  
 första stycket 1  
 har det nya begreppet  
 privatbostads- rätt  
 förts in.  
 Första stycket 2  
 har justerats eftersom en sådan begäran som avses där avser karaktären av privatbostad. Ä ndringarna i  
 första stycket 6 och 7  
 beror på att begreppen  
 delägarrätt  
 och  
 fordringsrätt  
 förts in i IL och definierats där samt att begreppet  
 delägarrätt  
 i IL har en vidare omfattning än i denna lag. Eftersom det inte finns någon definition i någon lag på det snävare begrepp som avses här, har vi uttryckt det så att det skall vara fråga om delägarrätter som är jämförliga med aktier. 
 4 § 
 Hänvisningen till KL har ändrats till att avse IL. 
 6 § 
 Hänvisningarna till KL och SIL har ändrats till att avse IL. Dessutom har begreppet  
 obegränsat skattskyldig  
 som används i IL förts in varigenom första stycket 3 och andra stycket första meningen kunnat slopas. 
 7 § 
 Begreppet  
 obegränsat skattskyldig  
 har förts in även här. 
 11 § 
 Det nya begreppet  
 privatbostadsrätt  
 har förts in här. 
 12 § 
 Hänvisningarna till SIL har delvis ersatts med de nya begreppen  
 delägarrätt  
 och  
 fordringsrätt 
 , delvis ändrats till att avse IL. 
 14 § 
 Hänvisningen till KL har ändrats till att avse IL. 
 21 § 
 Med hänsyn till att samtaxeringsreglerna i KL inte tagits med i IL, har en motsvarande reglering införts här i två nya paragrafer, 22 och 23 §§, medan nuvarande 22 § fått beteckningen 24 §. Bestämmelsen om att 
  
 434 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 sambeskattning inte sker med fosterbarn har tagits in redan i den grundläggande bestämmelsen om sambeskattning i 21 § första stycket. 
 22 § 
 Hänvisningen till KL kvarstår såvitt gäller sammanboende som likställs med makar. Den har tagits in i  
 första stycket  
 och ändrats till att avse IL. 
 Bestämmelserna i  
 andra stycket  
 motsvarar 65 § andra stycket och punkt 2 av anvisningarna till 65 § KL. Det förra lagrummet infördes år 1952 (prop. 1952:213, bet. 1952:BevU50, SFS 1952:405) och det senare år 1960 (prop. 1960:76, bet. 1960:BevU40, SFS 1960:172). 
 Bestämmelserna i  
 tredje stycket  
 motsvarar 65 § tredje stycket KL som också kom till år 1960 (förarbeten, se föregående stycke). 
  
 Bestämmelserna i  
 fjärde stycket  
 motsvarar 65 §  
 fjärde stycket KL  
 som har funnits med sedan KL:s tillkomst. 
  
 23 § 
 Paragrafen motsvarar 65 § första stycket första meningen KL. Be- stämmelsen fanns med redan vid KL:s tillkomst men då var den av- görande tidpunkten ingången av taxeringsåret. Å r 1945 ändrades tid- punkten till den 1 november året före taxeringsåret (prop. 1945:370, bet. 1945:BevU65, SFS 1945:897). Med hänsyn till att det här aldrig kan vara fråga om annat beskattningsår än kalenderåret har uttrycket den 1 november beskattningsåret använts. 
 2.70 Lagen (1997:000) om begränsning av skatt 
 1 § 
 Hänvisningen till KL och SIL har ändrats till att avse IL. 
 2 § 
 Begreppet  
 obegränsat skattskyldig  
 som införts i IL har tagits in här. 
 4 § 
 Hänvisningen till uppbördslagen (1953:272) har ändrats till att avse IL. 
 2.71 Skattebetalningslagen (1997:000) 
 1 kap. 5 § 
 I  
 första stycket  
 har lagts till en bestämmelse om att vad som sägs om juridiska personer gäller även  
 svenska värdepappersfonder 
 . För 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 435 
  
 kommentar, se författningskommentaren till 1 kap. 3 § TL (under 2.30). 
 1 kap. 6 § 
 Hänvisningarna till KL och SIL har ändrats till att avse IL och uttryckssätten har anpassats till IL. I definitionen av näringsverksamhet har vi strukit om den är skattepliktig här i landet. Enligt författningskommentaren när bestämmelsen infördes (prop. 1996/97:100 s. 521) har begreppet utvidgats till att också omfatta sådan verksamhet som kan bedrivas här i landet av någon som inte är skattskyldig här men som, om verksamheten bedrivits av någon här skattskyldig, varit att hänföra till intäkt av näringsverksamhet. Eftersom bestämmelsen i 13 § IL inte innehåller någon inskränkning att den gäller bara för verksamhet som skall tas upp till beskattning här i landet behövs inte tillägget. Ä ven om verksamheten bedrivs utomlands är den ju  
 av sådant slag  
 att den räknas till inkomstslaget näringsverksamhet enligt 13 kap. 
 2 kap. 1 § 
 Av kommentaren till 59 kap. 4 § IL framgår att vi valt att inte definiera begreppet hemortskommun i IL. I stället utgår vi ifrån de föreslagna bestämmelserna till denna paragraf (prop. 1996/97:100, bet. 1996/97:SkU23). Vi ändrar inte regleringen materiellt, utan för bara in ordet hemortskommun. 
 Bestämmelserna om hemortskommun finns i dag i 66 § KL och anvisningarna till paragrafen. I 14 § SIL finns en hänvisning dit. Bestämmelserna har funnits i 66 § KL med anvisningar alltsedan lagens tillkomst. Bestämmelsen i  
 tredje styckets första mening  
 kommer från 66 § första stycket och den i  
 andra meningen  
 från 66 § andra stycket KL för bosatta och från punkt 1 av anvisningarna till 66 § KL för dem som vistas här stadigvarande. Dessa bestämmelser har i stort sett varit materiellt oförändrade sedan år 1945 (prop. 1945:370, bet. 1945:BevU65, SFS 1945:897). Bestämmelsen i  
 tredje meningen  
 om väsentlig anknytning lades till år 1986 (prop. 1986/87:30, bet. 1986/87:SkU5, SFS 1986:1113). 
 Det kan tilläggas att i bestämmelserna om juridiska personer i 2 kap. 2 § tar vi inte in några bestämmelser om hemortskommun, eftersom det inte finns något behov av sådana. I fråga om dödsbon finns det emellertid bestämmelser om hemortskommun i 59 kap. 4 § IL. 
 3 kap. 1 § 
 Ä ndringen är en följd av förslaget till ändring i 2 kap. 1 §. 
  
 436 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 4 kap. 13 § 
 Ä ndringarna är en följd av att begreppet  
 fåmansägt handelsbolag  
 har ersatts med  
 fåmanshandelsbolag  
 i IL. 
 5 kap. 2 och 3 §§ 
 Hänvisningarna till KL och SIL har ändrats till att avse IL. I vissa fall har hänvisningarna ersatts av en uttryckligare reglering. 
 5 kap. 4, 9 och 11 §§ 
 I paragraferna har  
 bosatt  
 bytts ut mot  
 obegränsat skattskyldig 
 . I KL används uttrycket bosatt också för den som har väsentlig anknytning till Sverige (se punkt 1 av anvisningarna till 53 § KL) och för den som stadigvarande vistas här (se 68 § KL). Enligt 69 § KL gäller bestämmelserna om bosatta också på bl.a. svenska medborgare som tillhör svensk beskickning i utlandet. I IL används begreppet bosatt för en mer begränsad grupp, nämligen för dem som verkligen är bosatta här. När även andra grupper avses används begreppet obegränsat skattskyldig, se kommentaren till 3 kap.  
 3–4 
  §§ IL. Här i SBL avses det vidare begreppet, varför vi har ändrat till obegränsat skattskyldig. 
 8 kap. 4, 5, 17, 19 och 23 §§ samt 9 kap. 2 § 
 Hänvisningarna till KL och SIL har ändrats till att avse IL. I 8 kap. 5 § behövs det ingen hänvisning till IL i fråga om  
 sjöinkomst  
 eftersom termer som används i denna lag enligt 1 kap. 3 § har samma innebörd som i bl.a. IL, där sjöinkomst definieras. 
 11 kap. 9 § 
 Eftersom bestämmelserna om skattereduktion flyttas över från 11 § till 59 kap.  
 10–10 
  b §§ IL ändras hänvisningen till att avse IL. 
 11 kap. 11 § 
 Bestämmelserna i  
 första stycket  
 om skattereduktion för underskott av kapital har flyttats till 59 kap. 10 § IL. Bestämmelserna i  
 andra och tredje styckena  
 om skattereduktion för dem som har sjöinkomst har flyttats till 59 kap. 10 a och 10 b §§ IL. 
 11 kap. 12 § 
 Bestämmelsen om beräkningen av kommunal inkomstskatt flyttas över till 59 kap. 4 § IL. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 437 
  
 11 kap. 14 § 
  
 Begreppen  
 bosatt  
 och  
 stadigvarande vistas här  
 har ersatts av obegrän- sat skattskyldig, se kommentaren till 5 kap. 4, 9 och 11 §§. 
  
 2.72 Lag om Forskarskattenämnden 
 Lagen innehåller de delar av lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige (forskarskattelagen) som avser Forskarskattenämndens sammansättning och förfarandet där. De materiella bestämmelserna har tagits in i IL (11 kap. 18 och 19 §§) och en bestämmelse om uppgiftslämnande avses bli överförd till LSK. De flesta bestämmelserna är oförändrade sedan lagens tillkomst (prop. 1984/85:76, bet. 1984/85:SkU22) 
 1 § 
 Paragrafen motsvarar 6 § första stycket första meningen forskarskatte- lagen. 
 2 § 
 Paragrafen motsvarar 6 § första stycket andra meningen och andra stycket forskarskattelagen. 
 3 § 
 Paragrafen motsvarar 6 § tredje stycket forskarskattelagen. Bestämmel- sen ändrades år 1991 i anledning av att närings- och teknikutveck- lingsverket inrättades (prop. 1991/92:25 bil. 11, bet. 1991/92:NU13, SFS 1991:2024). 
 4 och 5 §§ 
 Paragraferna motsvarar 7 och 8 §§ forskarskattelagen. 
 6 § 
 Paragrafen motsvarar 9 § forskarskattelagen. Omröstningsreglerna justerades år 1986 (prop. 1986/97:39, bet. 1986/87:KU39, SFS 1986:1189) 
  
 7–9 
  §§ 
 Paragraferna motsvarar  
 10–12 
  §§ forskarskattelagen. 
  
 438 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 2.73 Kungörelsen (1928:404) angående utbetalande av staten påförda utskylder m.m. 
 Kungörelsen innehåller bestämmelser om vem som skall verkställa skattebetalningar för statens räkning och bevaka statens rätt. Regleringen bygger på vem som enligt kungörelsen (1928:382) med vissa föreskrifter rörande taxeringsförfarandet skulle fullgöra deklarationsskyldigheten för staten. Den sistnämnda kungörelsen har upphört att gälla och den förstnämnda kungörelsen kan därför inte tillämpas. 
 2.74 Kungörelsen (1935:77) angående utfärdande av bevis rörande beskattning av rederirörelse i Sverige 
 Kungörelsen (1935:77) angående utfärdande av bevis rörande beskattning av rederirörelse i Sverige innehåller närmare bestämmelser om utfärdande av bevis rörande hur ett svenskt aktiebolag har beskattats i Sverige för sin rederirörelsen, när ett sådant bevis behövs på grund av beskattning i utländsk stat. Kungörelsen bygger på äldre förhållanden både i organisatoriskt och sakligt hänseende och kan inte längre tillämpas. 
 2.75 Kungörelsen (1950:431) med vissa föreskrifter angående taxering och debitering av skatt vid ändring i kommunal indelning 
 Ä ndringarna i  
 5 och 6 §§  
 är en följd av att begreppet  
 skattekronor  
 slopas. 
 2.76 Skogskontoförordningen (1954:144) 
 Förutom i de paragrafer som har tagits med här, behövs ändring i 4, 5 och 7 §§. Bestämmelserna i dessa paragrafer knyter emellertid an till de bestämmelser om uppgiftslämnande som vi anser bör tas in i LSK. 
 1 § 
 Hänvisningen till skogskontolagen (1954:142) har ändrats till att avse IL. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 439 
  
 2 § 
 Regeln om att banken skall bokföra medel på skogskonto särskilt för varje förvärvskälla har slopats. Begreppet  
 förvärvskälla  
 används inte i IL. Dessutom kan en skattskyldig inte ha skogskonto i mer än en näringsverksamhet, eftersom avdrag för insättning på skogskonto medges varken för fastighet i utlandet eller för verksamhet i handels- bolag. 
 2.77 Förordningen (1962:521) om frivillig pensionsförsäkring hos Riksförsäkringsverket 
 Hänvisningarna i  
 11 och 14 §§  
 till KL har ändrats till att avse IL. Vidare har bestämmelserna i  
 14 §  
 anpassats till de regler om återköp av pensionsförsäkringar som infördes år 1993. 
 2.78 Förordningen (1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer 
 Ä ndringen i  
 4 §  
 är en följd av att begreppet  
 förvärvskälla  
 slopats. I sammanhanget har fråga uppkommit om innebörden av att avdrag skall göras för underskott i förvärvskälla som inte har påverkat den taxerade förvärvsinkomsten. Med hänsyn till att underskott i näringsverksamhet (och tjänst om det undantagsvis skulle förekomma där) rullas framåt tycks regeln innebära att sådana underskott regelmässigt dras av två gånger (i vissa fall upprepade gånger). Regleringen torde därför vara inriktad på underskott av kapital och även tillämpas så. Vi har utformat bestämmelsen i enlighet med detta. 
 2.79 Förordningen (1979:824) om allmänt investeringskonto 
 Förordningen innehåller bestämmelser om insättning på allmänt inves- teringskonto enligt den upphävda lagen (1979:610) om allmän in- vesteringsreserv och om bankens bokföring av insättningarna. In- betalningar har inte kunnat göras efter år 1991 och utbetalning skall normalt ske senast i början av år 1998 ( i vissa undantagsfall i början av år 1999). Förordningen kan därför upphävas i anslutning till att IL införs. 
  
 440 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 2.80 Förordningen (1979:825) om upphovsmannakonto 
 Hänvisningen i  
 1 §  
 till lagen (1979:611) om upphovsmannakonto har ändrats till att avse IL. 
 2.81 Skatteregisterförordningen (1980:556) 
 Uttryckssätten i  
 4 §  
 har anpassats till utryckssätten i IL. Vidare har uppgiftslämnandet i fråga om bostadsbidrag anpassats till de ändringar vi föreslår i lagen (1993:737) om bostadsbidrag och de ändringar i den lagen som skedde i samband med slopandet av sjömansskatten. Ä ndringen i  
 5 §  
 beror på att begreppet  
 hemortskommun  
 inte används om andra juridiska personer än dödsbon, se kommentaren till 59 kap. 4 § IL och 2 kap. 1 § SBL. 
 2.82 Förordningen (1980:1068) om ändrade bestämmelser i fråga om räntebidrag för energisparlån 
 Hänvisningen i  
 2 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.83 Förordningen (1982:805) om ersättning av allmänna medel till vittnen, m.m. 
 Hänvisningen i  
 1 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.84 Förordningen (1983:974) om statligt räntestöd vid förbättring av bostadshus 
 Hänvisningen i  
 2 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 441 
  
 2.85 Förordningen (1984:692) om det allmänna företagsregistret 
 Hänvisningen i  
 3 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.86 Räddningstjänstförordningen (1986:1107) 
 Ä ndringen i  
 64 §  
 är en följd av att begreppet  
 skattekronor  
 slopas. 
 2.87 Förordningen (1990:320) om ömsesidig handräckning i skatteärenden 
 9 och 14 §§ 
 Eftersom vi har föreslagit att begreppet  
 hemortskommun  
 skall tas bort för juridiska personer, med undantag för dödsbon, har vi lagt till vilka uppgifter som behövs för juridiska personer i stället. I fråga om de flesta juridiska personer skall platsen för sätet anges, men i fråga om handelsbolag skall i stället huvudkontoret anges. 
 2.88 Taxeringsförordningen (1990:1236) 
 7 § 
 Ä ndringarna är en anpassning till terminologin i IL. De bygger på att den automatiska taxeringen i inkomstslaget kapital bara avser intäkter från vilka det dragits preliminär skatt och att det således alltid måste bli ett överskott. 
 16 § 
 Ä ndringarna är en en anpassning till terminologin i IL och till att begreppet  
 hemortkommun  
 inte används om andra juridiska personer än dödsbon. Ä ndringen i andra stycket 2 motsvarar ändringar som gjorts i skatteregisterlagen (1980:343). 
 24 § 
 Ä ndringarna är en följd av att begreppen  
 skattekronor  
 och  
 skatteören  
 slopas. 
  
 442 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 2.89 Förordningen (1990:1293) med instruktion för skatteförvaltningen 
 Hänvisningen till lagen (1984:947) om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige har ändrats till att avse den föreslagna nya lagen om Forskarskattenämnden. Vi har utgått från nuvarande lydelse trots att första stycket kan antas bli upphävt som en följd av slopandet av sjömansskatten. 
 2.90 Förordningen (1991:7) om frisläpp av investeringsreserver 
 Forordningen innehåller bestämmelser om frisläpp av investerings- reserver enligt lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv. Å terföring skall normalt senast vid 1999 års taxering (men skulle i vissa undantagsfall kunna ske så sent som vid 2001 års taxering). Förordningen kan därför upphävas i anslutning till att IL införs. 
 2.91 Förordningen (1991:1498) om skiktgränsen för statlig inkomstskatt vid 1993 års taxering 
 Förordningen fastställer skiktgränsen vid 1993 års taxering och kan således upphävas. 
 2.92 Utlandsreseförordningen (1991:1754) 
 Hänvisningarna i  
 2, 6  
 och  
 9 §§  
 till KL har ändrats till att avse IL och uttrycksättet i  
 2 §  
 harmoniserats. Hänvisningen om tjänsteställe omfattar i den särskilda bestämmelsen om tjänsteställe för sjömän (12 kap. 3 a § IL), eftersom den finns i punkt 3 e av anvisningarna till 33 § KL. Innebörden av bestämmelsen  
 9 §  
 att traktamente betalas ut enligt bestämmelserna i punkt 3 av anvisningarna till 33 § KL är något oklar, eftersom där inte finns några regler om utbetalning av traktamente utan bara om avdrag för ökade levnadskostnader och avdraget dessutom är beroende av om och med vilket belopp traktamente har utbetalats. Hänvisningen har gjorts till samtliga bestämmelser om avdrag för andra ökade levnadskostnader än logikostnader. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 443 
  
 2.93 Förordningen (1992:1498) om skiktgränsen för statlig inkomstskatt vid 1994 års taxering 
 Förordningen fastställer skiktgränsen vid 1994 års taxering och kan således upphävas. 
 2.94 Förordningen (1993:959) med bemyndigande för Riksskatteverket rörande handläggning av ärenden enligt lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus 
 Förordningen innehåller bemyndigande för Riksskatteverket att besluta vilka skattemyndigheter som skall handlägga ärenden om skattereduktion för byggnadsarbeten enligt lagen (1993:672) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus och i övrigt meddela föreskrifter för verkställighet av den nämnda lagen. Förordningen kan liksom lagen upphävas (jfr under 2.45). 
 2.95 Förordningen (1993:1200) om skiktgränsen för statlig inkomstskatt vid 1995 års taxering 
 Förordningen fastställer skiktgränsen vid 1995 års taxering och kan således upphävas. 
 2.96 Förordningen (1994:1120) om ersättning för sjukgymnastik 
 Hänvisningen i  
 12 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
 2.97 Förordningen (1994:1121) om läkarvårdsersättning 
 Hänvisningen i  
 12 §  
 till KL har ändrats till att avse IL. 
  
 444 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 2.98 Förordningen (1994:1904) om skiktgränsen för statlig inkomstskatt vid 1996 års taxering 
 Förordningen fastställer skiktgränsen vid 1996 års taxering och kan således upphävas. 
 2.99 Alkoholförordningen (1994:2046) 
 I IL används uttrycket  
 fåmanshandelsbolag  
 i stället för nuvande uttryck  
 fåmansägt handelsbolag  
 i KL. Motsvarande utbyte föreslås här ske i  
 6 §  
 trots att någon uttryckligt hänvisning till KL inte finns. 
 2.100 Förordningen (1995:1231) om skiktgränsen för statlig inkomstskatt vid 1997 års taxering 
 Förordningen fastställer skiktgränsen vid 1997 års taxering och kan således upphävas. 
 2.101 Förordningen (1995:1654) med bemyndigande för Riksskatteverket enligt lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar 
 Förordningen innehåller bemyndigande för Riksskatteverket att besluta vilka skattemyndigheter som skall handlägga ärenden om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar enligt lagen (1995:1623) om skattereduktion för riskkapitalinvesteringar. Förordningen kan liksom lagen upphävas (jfr under 2.63). 
 2.102 Förordningen (1996:382) med länsrättsinstruktion 
 Hänvisningen i  
 21 §  
 till lagen (1951:763) om statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst har ändrats till att avse IL. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 445 
  
 2.103 Förordningen (1996:805) med bemyndigande för Riksskatteverket rörande handläggning av ärenden enligt lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus 
 Förordningen innehåller bemyndigande för Riksskatteverket att besluta vilka skattemyndigheter som skall handlägga ärenden om skattereduktion för byggnadsarbeten enligt lagen (1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus och i övrigt meddela föreskrifter för verkställighet av den nämnda lagen. Förordningen kan liksom lagen upphävas (jfr under 2.64). 
 2.104 Förordningen med bemyndigande för Rikskatteverket att meddela vissa föreskrifter till inkomstskattelagen (1998:000) 
 Med hänsyn till de omfattande ändringar som skulle behövas i den nuvarande förordningen (1986:1348) med bemyndigande för Riksskatteverket att meddela vissa föreskrifter till kommunalskatte- lagen (1928:370) har en helt ny förordning utarbetats. Bemyndigandet avseende resor till och från arbetet har inte tagits med, eftersom avdragsbeloppen numera framgår av lagen. En ny punkt avseende sjöinkomster tillkommer (jfr kommentaren till 58 a kap. under rubriken Större ändringar). 
 2.105 Ö vriga lagförslag 
 Lagförslagen som avser dubbelbeskattningsavtal har tagits upp i alfabetisk ordning efter det land som är motpart i avtalet. Kommentaren är i stället disponerad så att de ändringar sammanförs som är av samma slag. Grupperingen kommer i huvudsak att motsvara en kronologisk ordning efter avtalens tillkomstår. 
 Exemptavtal införlivade genom förordning (lagförslagen 110, 111, 120 och 124) 
 Dessa avtal har införlivats genom förordningar som innehåller tillämp- ningsanvisningar. Bestämmelserna om tillämpning av avtalen bör ges 
  
 446 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 1997:77 
  
 | 
  
 lagform och förordningarna upphävas. Förfarandet motsvarar det som använts i fråga om avtalet med Ö sterrike (prop. 1991/92:154, bet. 1991/92:SkU28, SFS 1992:858). Till skillnad mot avtalet med Ö sterrike bygger emellertid dessa avtal på undantagandemetoden (exemptmetoden). Bestämmelserna om progressionsuppräkning bör därför behållas. 
 Creditavtal införlivade genom förordning (lagförslagen 105, 109, 118, 119, 121, 125, 126, 129, 134, 135, 138 och 142) 
 Dessa avtal skiljer sig från de föregående endast på det sättet att avtalen bygger på avräkningsmetoden (creditmetoden) som huvudsaklig metod för att undanröja dubbelbeskattning. Bestämmelserna om progressionsuppräkning kan därför slopas. Förslagen överensstämmer alltså i sak till alla delar med förfarandet beträffande avtalet med Ö sterrike. 
 Creditavtal införlivade genom lag och med tillämpningsanvisningar (lagförslagen 106, 107,  
 112–117, 
  122, 123,  
 130–133, 
  136, 137, 140 och 141) 
 Dessa avtal, som bygger på avräkningsmetoden som huvudmetod, har införlivats genom lag. Denna har satts i kraft genom en förordning som 
 – förutom bestämmelser om ikraftträdandet – innehåller tillämpningsanvisningar. Ofta finns en bilaga med anvisningar som avser statlig och kommunal inkomstskatt och en bilaga med anvis- ningar som avser kupongskatt. Förslagen innebär att lagarna ändras så att de överensstämmer med den lydelse som numera används när dubbelbeskattningsavtal införlivas. Progressionsuppräkningen slopas helt. I förordningarna upphävs den bilaga som avser statlig och kommunal inkomstskatt. I fråga om avtalet med Storbritannien och Nordirland upphävs även en bilaga angående förfarandet. En mot- svarande ändring gjordes år 1991 i fråga om avtalet med Korea (prop. 1991/92:45, bet. 1991/92:SkU11, SFS 1991:1884 och 1885). 
 Avtalet med Belgien (lagförslag nr 108) 
 Ä ndringarna i  
 2 §  
 innebär att progressionsuppräkningen slopas. Hän- visningarna i  
 4 §  
 till KL och SIL har ändrats till att avse IL. 
  
 | 
  
 SOU 1997:77 
  
 Författningskommentar 
  
 447 
  
 Avtalet med Ryssland (lagförslag nr 127) 
  
 I  
 5 § 
 har  
 omsättningstillgång  
 bytts ut mot  
 lagertillgång  
 eftersom det är detta begrepp som används i IL för att beteckna den skatterättsliga karaktären. 
  
 Avtalet med Ö sterrike (lagförslag nr 143) 
 Hänvisningen i  
 4 §  
 till SIL har ändrats till att avse IL. 
 Avtalen med Sovjetunionen och Tyska Demokratiska Republiken (lagförslag nr 128 och 139) 
 Förordningarna innehåller bestämmelser om ikraftträdande av lagen (1982:708) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Sovjet- unionen respektive lagen (1986:1026) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Tyska Demokratiska Republiken samt anvisningar för tillämpning av avtalen. Den förra lagen upphörde att gälla vid utgången av år 1996 (SFS 1995:1340) och den senare vid utgången av år 1990 (SFS 1990:1458). Förordningarna bör därför upphävas. Med hänsyn till innehållet i anvisningarna bör upphävandet ske genom lag.