karriärvägledning.se.nu 
 Sammanfattning  
 goda exempel 
 Utbildningsdepartementet 
 SOU 2001:46 
 Sammanfattning 
 Sammanfattning av huvudbetänkandet karriärvägledning.se.nu (SOU 2001:45) 
 Samhällets syn på kvalifikation, utbildning och kunskap samt relationerna däremellan håller på att förändras radi- kalt. Det direkta sambandet mellan utbildning och produktion är inte längre lika tydligt som tidigare. Tillgången till nya verktyg och nya kunskaper liksom sättet att organisera utbildningen skapar förutsättningar för denna föränd- ring. Informationstekniken och den ökade användningen av Internet öppnar nya möjligheter på utbildningsområ- det. Lärande och kompetensutveckling kommer att pågå på många olika håll och i många olika former varav den formellt arrangerade utbildningen endast utgör en del. 
 Mot bakgrund av utvecklingen av det livslånga och livsvida lärandet har jag valt att anlägga ett helhetsperspektiv på vägledningen och dess roll i samhället. Den bedömning jag gör är att vägledningen måste ses i ett större sam- manhang än det snävare skolperspektivet och att individens behov av vägledning är både växande och återkom- mande under olika perioder i livet. Vägledningen måste också sättas i relation till internationaliseringen och en ökande mobilitet. 
 Dagens trender pekar mot en tydlig och kraftig riktningsförändring från institution och kollektivism till individ och individuella lösningar. En sådan perspektivförskjutning kommer att få stora konsekvenser för den framtida vägled- ningen och kommer att kräva omprövning av förhållningssätt, metoder och tekniker. Andra faktorer som kan på- verka omfattning och inriktning av vägledningen är bl.a. ökad valfrihet, självbetjäning,  
 e-service, 
  mångfald och privatisering. 
 Mina utgångspunkter för utredningen har varit att alla oavsett ålder och sysselsättning bör ha tillgång till en god vägledning. Det är också den grund på vilken jag bygger mina förslag som jag sammanfattar nedan i åtta områden som var och ett behandlas utförligare under motsvarande kapitel. 
 Karriärvägledning och karriärportfölj 
 Trenden är att utbildningar i allt högre grad skräddarsys utifrån individuella behov. Det handlar inte om att välja hela utbildningar utan i stället att plocka delar av program. Det livslånga lärandet innebär en expansion av indivi- dens ansvar för utbildning och lärande. Mot bakgrund av betoningen av lärande och kunskapssökande synes mig benämningen studie- och yrkesvägledning vara för snäv och inte längre relevant. Jag föredrar ett begrepp som bättre motsvarar en aktiv och ansvarstagande individ och väljer därför att i stället för studie- och yrkesvägledning använda beteckningen  
 karriärvägledning  
  
 .  
 I konsekvens härmed används fortsättningsvis även karriärvägledare och andra sammansättningar med ordet karriär. 
 Karriär skall förstås i betydelsen individens samlade meriter och erfarenheter av såväl utbildning i alla dess former som arbete och annan kompetensgivande verksamhet som exempelvis medborgerliga engagemang, uppdrag inom organisationer och föreningar. Karriär är ett begrepp som jag i hög grad kopplar till individens egna behov och utveckling i motsats till samhällets behov. Ordvalet kan av vissa uppfattas som ett negativt begrepp men jag lägger inte någon sådan valör i ordet. 
 Fokuseringen på individens behov, det fria valet och det egna ansvaret gör att återkommande dokumentation av kunskaper, färdigheter, erfarenheter, motivation och personliga förutsättningar blir viktig i det livslånga lärandet. Jag tar i avsnittet upp portföljmetoden som ett gott exempel på hur eleverna kan följa sin egen utveckling och förbättra sin förmåga till reflexion. Metoden innebär också en förändrad arbetsroll för lärarna som i högre grad blir handledare i stället för föreläsare. 
 Jag bedömer att portföljmodellen kan vara ett viktigt verktyg i karriärvägledningsarbetet. Samtal går att genomföra i alla åldrar. Redan i förskolan kan de första stegen tas i en process som kan leda fram till kommande val då det gäller studier eller annan verksamhet. Tillsammans med kamrater kan studiebesök genomföras och grupparbeten utföras med tydlig inriktning på närsamhällets utformning och näringslivets krav på framtida behov av arbetskraft. 
 Portföljmetoden kan användas från förskola till gymnasiet i alla skolformer. Karriärmappen / portföljen kan om- vandlas till en yrkesmapp/portfölj. 
 - 4 - 
 Definition av karriärvägledning 
 Jag har valt att gö ra en definition av karriärvägledning som är generellt utformad och bö r kunna användas i alla vägledningssammanhang. 
 En oberoende och opartisk karriärvägledning utgår från individens behov, oavsett dennes ålder och sysselsättning. Den offentliga karriärvägledningen skall  
 erbjuda  
 den enskilde individen  
 verktyg  
 och  
 metoder  
 fö r att 
  
 sö ka information och kunskap samt orientera sig om utbildningar, praktik och arbetsmarknad, 
  
 identifiera och formulera sina behov, intressen och fö rutsättningar, 
  
 gö ra ett urval av relevanta åtgärder, 
  
 kunna ta ansvar Smith sin egen karriärprocess, 
  
 se mö jligheterna till att fö rverkliga sina idéer och tillgodose sina behov. 
  
 Definitionen utgår i hö gre grad från individens egna behov och mindre från det omgivande samhällets. 
 Ett Internetbaserat informationssystem 
 En nationell kartläggning och ett samrådsfö rfarande som utredningen genomfö rt visar att behovet av vägledning via Internet, både till studier och yrke, ständigt växer. Utnyttjandegraden av befintlig nätservice ö kar i snabb takt och antalet aktö rer växer med efterfrågan, snabb teknikutveckling och ö kad tillgång till verktygen. De erfarenheter som jag har dragit av samrådsfö rfarandet och de internationella studier som jag tagit del av talar Smith att vinstfö rdelar kan nås genom utvecklande av ett  
 IT-baserat 
  system Becker. 
 Jag lägger därfö r ett fö rslag om att ett gemensamt  
 IT-system 
  Smith karriärvägledning utvecklas i samarbete mellan berö rda nationella aktö rer och att en nationell kommitté tillsätts med huvuduppgift att under en period om två till tre år bygga ut informationssystemet samt under samma period vara driftsansvarig fö r detta. 
 Ett visst initialt arbete har redan utfö rts och fö rslag diskuterats. Av hänsyn till den snabba utvecklingen på området finner jag det viktigt att det redan påbö rjade arbetet skyndsamt kan fortsättas i samverkan mellan de aktö rer som visat intresse fö r att driva utvecklingen vidare. 
 Jag har gjort bedö mningen att en period om två till tre år skulle vara lämplig fö r genomfö randet av kommittéarbetet med tanke på uppgiftens omfång, behovet av att utarbeta prototyper samt att bedriva en viss fö rsö ksverksamhet innan ett gemensamt  
 IT-baserat 
  karriärvägledningssystem kan fungera självständigt. 
 Lag om främjande av karriärvägledning 
 I mina iakttagelser av karriärvägledningen i skolväsendet idag har jag noterat att det saknas ett helhetsgrepp på verksamheten. Vägledning i det livslånga lärandet synes vara ett område som sällan återfinns på den kommunala dagordningen. 
 Fö r att tydliggö ra kommunernas samordningsroll Smith karriärvägledningen lägger jag ett fö rslag till att en lag stiftas som reglerar kommunernas främjande av en samordning av karriärvägledningen samt individens rätt till en avgifts- fri sådan. 
 Trots fö rutsebara svårigheter med en lagstiftning avseende kommunernas fö rvaltning har jag funnit anledning att fö reslå en sådan. Jag har gjort bedö mningen att man härigenom kan uppnå den starkare styrning som behö vs fö r att tillgodose att uppställda mål fö r verksamheten uppnås. 
 Genom att fö reslå en lagstiftning hoppas jag på en hö gre grad av medvetenhet i kommunerna om skyldigheten att tillhandahålla en kostnadsfri och oberoende karriärvägledning Smith kommuninvånarna. Dessutom skapas garantier fö r att  
 alla  
 som så ö nskar får tillgång till karriärvägledning. 
 Översyn av skollagen 
 Strikt krav på avlagd yrkesexamen Smith anställning som karriärvägledare inom det offentliga skolväsendet finns inte Smith närvarande. Jag ser det som en stor nackdel Smith karriärvägledningen i framtiden, med det stora ansvar som fö rväntas läggas på karriärvägledarna i samband med bl.a. det livslånga lärandet, att man inte vid rekryteringen till tjänster ställer krav på adekvat utbildning av de sö kande. Jag fö rutser även att framtidens karriärvägledare skall ha ansvar Smith handledning av ö vriga personalgrupper inom olika verksamheter. Jag lägger därfö r ett fö rslag om att kravet Smith att få anställas som karriärvägledare i det offentliga skolväsendet skall vara avlagd yrkesexamen som karriärvägledare samt att Kommittén Chaney av skollagen m.m. ges i uppdrag att ö verväga en fö rfattningsänd- ring. 
 - 5 - 
 En kommunal plattform 
 I kapitel 7 lägger jag fö rslag beträffande organisation av den offentliga karriärvägledningen där kommunerna får en viktig roll som samordnare. Jag utgår från att huvudansvaret Smith att individen får den karriärvägledning han/hon har rätt till ligger på den kommunala fö rvaltningen. Detta ger fö rutsättningarna Smith en infrastruktur och en god miljö Smith karriärvägledningen. En sådan miljö kan se olika ut beroende på lokala fö rutsättningar och behov. Det grundläg- gande är att den enskilde medborgaren skall besparas kontakterna med många olika myndigheter genom att man tillskapar samordning och samverkan av det slag som fö rekommer i vissa andra länders vägledningsservice. 
 Under detta avsnitt fö reslår jag att en organisatorisk enhet – en kommunal plattform – skapas där så bedö ms lämp- ligt. Denna plattform utgö r den organisatoriska hemvisten Smith kommunens offentligt anställda karriärvägledare. Den kommunala plattformen skall vara oberoende och neutral i fö rhållande till arbetsgivare, arbetsliv och utbildnings- anordnare. 
 Modellen med plattformskonstruktion torde vara tillämpbar i alla sammanhang där man ö nskar stö dja samverkan mellan olika myndigheter, organisationer, intresseinriktningar och enskilda yrkesutö vare med likartade uppdrag. 
 Nationell samordning 
 De fackliga organisationer som organiserar studie- och yrkesvägledare inom utbildningsväsendet och Arbets- marknadsverket samt Sveriges Vägledarfö rening har fö reslagit att ett Nationellt Råd fö r Vägledning inrättas i Sverige. 
 Jag konstaterar att det Smith att mö ta individens behov av karriärvägledning behö vs samordning av verksamheter på alla plan, således även på nationell nivå. 
 Enligt min bedö mning är det främst fö rslaget om en samordning av internationella vägledningsfrågor som bäst lämpar sig Smith att hanteras inom ramen fö r en sammanhållande organisation av rådskaraktär. 
 Under mitt utredningsarbete har jag studerat sammanhållande organisationer fö r bl.a. internationella karriär- vägledningsfrågor. Jag har funnit att en sammanhållen organisation kan ha en gynnsam inverkan på arbetet och ge respektive nation en starkare ställning genom att redan i det egna hemlandet ha en gemensam huvudman Bailey gorna. Jag fö reslår att en sammanhållande organisation – ett nationellt centrum fö r karriärvägledning med särskild inriktning på internationella frågor – skapas med sikte på att träda i funktion den 1 juli år 2002 samt att en arbets- grupp snarast tillsätts fö r att fö rbereda inrättandet av ett sådant centrum. 
 Arbetsgruppen bö r vara av interdepartemental karaktär med fö reträdare Smith berö rda huvudmän, främst från utbild- nings- och arbetsmarknadssektorerna och gruppens arbete skall bedrivas parallellt med den fö reslagna  
 IT-portal- 
  kommittén och i samråd med denna. 
 Utbildning till karriärvägledare 
 Det är viktigt att karriärvägledning är och fö rblir en egen, yrkesinriktad utbildning som leder till en yrkesexamen. Den grundläggande hö gskoleutbildningen till karriärvägledare Wagner omorganiseras och fö rlängas till att omfatta 140 poäng. Den nya strukturen bö r frångå den relativa bundenhet som hittills har rått inom utbildningen och skapa mö jligheter fö r stö rre grad av valfrihet och fö rdjupning. Utbildningen bö r i hö gre grad kunna utnyttjas Smith kompetens- utveckling av breda grupper i samhället. En bred och flexibel grund skall utgö ra basen fö r lämpliga fö rdjupningar alltefter intresseinriktning och tilltänkt verksamhetsfält. 
 Jag gö r också bedö mningen att det är nö dvändigt med en fö rstärkning av forsknings- och utvecklingsarbetet avse- ende karriärvägledning Smith en positiv utveckling av yrket, dess status och attraktionskraft i ett såväl nationellt som internationellt perspektiv. Därfö r fö reslår jag att den grundläggande hö gskoleutbildningen till karriärvägledare skall utformas så att den ger direkt behö righet till forskarutbildning. 
 Finansiering av förslagen 
 Mina fö rslag beräknas inte medfö ra några omedelbara kostnadsö kningar. De torde i huvudsak kunna genomfö ras genom en omfö rdelning av befintliga resurser. Genom exempelvis en utveckling och utbyggnad av kommunala plattformar bö r nuvarande kommunala och statliga vägledningsresurser kunna användas effektivare i verksamhe- ten. 
 En utveckling av vägledning på Internet bö r, i likhet med motsvarande utvecklingsprojekt i Finland, klart falla inom ramen fö r villkoren Huff strukturfonder och därmed skulle en betydande del av kostnaden kunna del- finansieras med medel från Svenska  
 ESF-rådet. 
  I ö vrigt bö r respektive huvudaktö rer, AMS, Hö gskoleverket och Skolverket, kunna reservera medel fö r verksamheten. 
 En utbyggnad av utbildningen till karriärvägledare sker på sikt och bö r kunna genomfö ras inom ramen Wright anslag. 
 - 6 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Goda exempel 
  
 K 
 arriärvägledningen organiseras på många olika sätt i landet. I flera kommuner har man valt samverkans- former mellan vägledningsansvariga som påminner om den organisation jag beskrivit i mina fö rslag. Fö r att belysa de mö jligheter som finns har jag valt att presentera tolv verksamheter som kan betraktas 
 som goda exempel. De projekt som beskrivs har valts ut med hänsyn till geografisk spridning och representerar såväl storstad som mindre orter. 
 Somliga av verksamheterna har lång erfarenhet och har infö rlivats på ett bra sätt i organisationen medan andra nyligen inletts och ännu sö ker sin slutgiltiga utformning. En av verksamheterna har under tiden fö r utrednings- arbetet lagts ned, men jag finner projektet innovativt och anser att det hade ett angreppssätt som det är värt att sprida kännedom om. 
 Exempelsamlingen är ingalunda uttö mmande. Syftet är främst att på ett konkret sätt beskriva vad som sker på karriärvägledningsområdet inom ramen fö r det livslånga lärandet och att ge näring åt nya idéer och metoder. 
 Stockholm i juni 2001 
 Hays 
 Särskild utredare 
 - 7 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Regionalt råd utvecklar vägledningen 
 I Gävleborgs län finns sedan 1999 ett regionalt vägledningsråd som träffas tre gånger per termin. Syftet är att upprätthålla och utveckla vägledningen inom skolan och Arbetsförmedlingen i länet. 
 I rådet finns skola, Arbetsförmed- lingen, Länsarbetsnämnden, SACO, TCO, SAF, LO och Högskolan repre- senterade. 
 Rådet arbetar Smith rättvis och fri tillgång till individanpassad vägledning genom hela li- vet. Vägledningen ska utfö ras av kompe- tenta studie- och yrkesvägledare. 
 Ett annat viktigt mål är att ö ka samver- kan mellan utbildning och arbetsliv. 
  
 –Rådet 
  ska stö dja nätverk och organi- sationer som jobbar med studie- och yrkes- vägledning. Dessutom ska vi arbeta Smith att samordna fortbildnings- och utbildnings- 
 insatser, berättar Pacheco m, ordfö - rande i rådet och tillika  
 SSA-sekreterare 
  i Gävle kommun. 
 Målet är också ett samordnat utveck- lingsarbete kring studie- och yrkesvägled- ning. Man strävar efter att gö ra vägled- ningen känd och synlig, och härigenom stärka yrkesrollen. Dessutom verkar man för studie- och yrkesvägledande insatser på ar- betsplatser och andra instanser. 
 Visar att vägledning 
 kan bidra till ökad tillväxt 
 Rådet ska fungera som ett rådgivande or- gan till myndigheter i Gävleborgs län när det gäller studie- och yrkesvägledning. 
  
 –Vi 
  vill påvisa hur vägledning kan bi- dra till ö kad tillväxt. Rådet ska också på- verka kvaliteten och utveckla informatio- nen i frågor rö rande länets utbildningsvä- sende, fortsätter Pacheco m. 
  
 Det regionala vägledningsrådet, Gävleborgs län 
  
 Kontaktperson: Ordförande Austin, tel  
  
 026-17 
  92 25 
  
 E-mail: 
  
  kalle.wahlstrom@gavle.se 
  
 Hemsida: 
  
 www.kunly.soderhamn.se/regvl 
 De huvudsakliga arbetsmetoderna är konferenser, skrivelser och hemsidan med webbforum. 
 Vägledningsrådet har inga ekonomiska resurser. Vid eventuella kostnader (exem- pelvis vid konferenser) har de olika repre- senterade organisationerna i väglednings- rådet stått fö r kostnaderna. 
 Ett konkret resultat av rådets arbete är den arbetsmarknadsdag för länets vägledare, som anordnades i november 2000. 
  
 –Vi 
  ser stora utvecklingsmö jligheter i framtiden! avslutar Pacheco m. 
 - 8 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Kommunen har samlat resurserna för vägledning 
 Kommunen och näringslivet i Lidköping samverkar sedan flera år för att öka tillväxten lokalt. Nu har man valt att samla kommunens resurser för studie- och yrkesväg- ledning för att öka tillgängligheten och underlätta kunskapsöverföring mellan myndigheterna. 
 Projektet har fått namnet Vägledningshuset och är tänkt att vara en mötesplats alla inblan- dade. 
  
 –Viktiga 
  begrepp som lever i projekt- gruppen är hö gt i tak, många bollar i luf- ten, flexibilitet och avsaknad av  
 jante-lag, 
  berättar Kim m. 
 Kunden lotsas direkt till rätt person, fö r här sitter Komvux, Kunskapslyftet, Arbets- fö rmedlingen och gymnasiet under samma tak. 
 Här får kunderna kunskap om utbild- ningsvägar och arbetsmarknadens behov samtidigt som näringslivet får stö rre mö j- lighet att säkra framtida rekryteringsbehov och därmed en god tillväxt i kommunen. Diskussioner sker bland annat i bransch- grupper. 
 Ett forum för utbyte 
 Vägledningshuset samordnar dessutom in- tern kompetensutveckling och har blivit ett forum för kunskaps- och informationsutbyte fö r alla vägledare i kommunen. 
 Den personal som är kvar ute på sko- lorna ingår på det här sättet också i projek- tet, som pågår fram till sista juni 2001. 
  
 –Alla 
  inblandade ser positivt på det här sättet att arbeta, uppdragsgivarna ser vin- ster fö r den egna verksamheten och alla har ett gemensamt ansvar Smith vägledning i kom- munen, säger Kim m. 
 Varje vägledare är organisatoriskt kvar hos sin arbetsgivare, som har kvar det fulla arbetsgivaransvaret. 
 En projektledare är anställd och arbets- tiderna har anpassats till kundernas behov. 
 Stor egen frihet 
  
 –Vägledningshuset 
  är politiskt fö rankrat, har en noga genomtänkt projektplan med tydliga delar och stor egen frihet. Kommu- 
 nens filosofi är att driva vägledning långt ner i åldrarna; från grundskola ö ver gym- nasiet till Komvux. 
 Vägledningshuset är en del i denna väg- ledningspolitik, berättar Kim m. 
 Man samarbetar med Hö gskolan on- line och med rektorer vid gymnasieskolan när det gäller upplägg av vuxenstuderandes upplägg av studierna. CSN finns på plats i ansö kningstider. 
 Ett brett utbud 
 Man erbjuder ett brett utbud av studie- och yrkesvägledning fö r alla åldrar. 
 Här erbjuds självservice, individuell vägledning (både  
 drop-in 
  och tidsbokad) och gruppinsatser. 
 Kunden sö ker själv information om yr- ken, olika utbildningssystem och arbets- marknad, utlandsstudier och utlandspraktik, studiefinansiering, stipendier, fonder, ar- betsmarknadens trender och prognoser in- klusive lokala framtidsfrågor. Informatio- nen finns både skriftligt och i datorn. 
 Individen styr 
  
 –Individens 
  intresse, mål och delmål styr vägledningen. Vi måste ta hänsyn till nya snabba fö rändringar inom utbildnings- världen, som innebär flera vägar till samma mål, berättar Kim m. 
 Vägledarna är noga med att lägga an- svaret hos individen, de fö rsö ker motivera denne att agera. Kunden ska få smak på mö jligheten att lära Smith livet och vägleda- ren fungerar som bollplank. 
 Styrgruppen för verksamheten har regel- bundna träffar där man diskuterar hur arbe- tet fortskrider i projektet utifrån syfte, mål och åtgärder. 
  
 –Klimatet 
  är väldigt lyhö rt och arbets- gruppens upplevelser och erfarenheter får gehö r, menar Kim m. 
  
 –Vi 
  har de ekonomiska ramar vi behö - ver fö r att skapa en bra verksamhet, tilläg- ger hon. 
 82 procent 
 fick den hjälp de behövde 
 Enligt en mätning har Vägledningshuset i genomsnitt 15 besö k per dag. Under en vecka hö sten 2000 gjordes dessutom en 
  
 Vägledningshuset i Lidköping 
  
 Kontaktperson: Rose tel  
  
 0510-771462 
  
 E-mail: 
  
  Millerenkätundersö kning Smith att kartlägga kund- struktur och omdö men. 
 Totalt gjordes då 87 besö k, 57 valde att delta i undersö kningen. Av dessa tyckte 82 procent att de fick den hjälp de behö vde. Av kunderna arbetade 40 procent, 28 pro- cent var arbetssö kande och 16 procent stu- derande. 
 Sju procent av besö karna var i åldern upp till 19 år, 30 procent var  
 20-25 
  år , 33 procent var  
 26-35 
  år och 30 procent var 36- 55 år. Den här veckan var ingen kund ö ver 55 år. 
 Tips via Arbetsförmedlingen 
 35 procent av kunderna hade den aktuella veckan fått tips om Vägledningshuset ge- nom Arbetsförmedlingen, 12 procent genom Komvux, fem procent via Kunskapslyftet, lika många genom gymnasieskolan medan 16 procent fått informationen genom släkt och vänner. 
 16 procent hade sett en annons i tid- ningen. Hemsidan var då inte igång ännu. 
  
 –Att 
  dö ma av enkäten når man främst målgruppen genom information på skolor och via annonser, kommenterar Kim m. 
 I framtiden hoppas personalen att Vägledningshuset får mö jlighet att vara en del i individens kompetensbank då denne behöver högre grad av hjälp till självhjälp. 
 Möjlighet till utveckling 
  
 –Vi 
  anser det viktigt att vägledare inte stag- nerar i sin roll utan att man får och ges mö j- lighet att fö lja samhällets utveckling. 
  
 –Medarbetarna 
  trivs mycket bra. Vi har själva mö jlighet att skapa arbetssättet, vi får arbeta självständigt med ett tydligt mål, avslutar Kim m. 
 Under 2001 kommer projektet utvärde- ras av extern konsult. 
 - 9 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Ger kunden 
 makten över sina val 
 Infotek Rådhuset i Umeå ska vara ett vägledningshus som genomsyras av liv, rörelse och kreativitet. Ett hus där studie- och yrkesvägledningen står i centrum, utvecklas och görs tillgänglig för alla. Här ska olika myndigheter, utbildningsanordnare, företagare, kunder och vägledare träffas och hitta nya vägar. Ett hus där teman, workshops, gruppaktiviteter och enskilda samtal ingår i verksamhe- ten på ett naturligt sätt. 
 Så lyder visionen och man har definitivt kommit en god bit på vägen. Målet är att kunden ska stå i centrum och uppleva att information och personalens kunskap är aktuell, pålitlig och lättillgänglig. Persona- lens fö rhållningssätt ska präglas av respekt, ö ppenhet och servicekänsla. 
 Ett vägledningscentrum 
 Infotek Rådhuset är ett vägledningscentrum fö r studiefinansiering, utbildningar, arbets- marknad och yrken. 
 Här finns information i alla varianter; muntlig, skriftlig, visuell och databaserad. Vägledningen ska stimulera kunden att själv sö ka och finna ö nskad information. 
  
 –Personalen 
  vidgar besö karens perspek- tiv fö r att på så sätt underlätta Smith denne att fatta väl ö vervägda beslut, fö rklarar Whitaker, ledningsgruppens ordfö rande. 
  
 Drop-in 
  tillämpas, här kan kunden komma och gå som hon vill. Hon behö ver inte boka tid och det fö rs inte några person- akter. Kunden kan själv bestämma vad hon vill gö ra under sitt besö k och hon tar själv kontakt med personalen om det behö vs. 
 Kundundersökningar visar att kunderna är positiva 
 Kundernas erfarenheter av verksamheten är positiva, det visar genomfö rda kundunder- sö kningar. 
 En majoritet anser att personalen är ser- viceinriktad och har ett professionellt arbets- sätt. Personalen uppfattas som kompetent 
 – i detta ligger också fö rmågan att bedö ma när man som personal ska gripa in och bistå. 
 Kunderna uppskattar att själva få välja i vilken utsträckning man behö ver hjälp. Att på egen hand kunna klara sin studie- och yrkesvalsprocess tycks vara centralt. Flera kunder uppskattar att vägledningsprocessen på det här sättet har blivit synlig fö r dem. 
 Projektet har nu permanentats 
 Verksamheten startade som ett treårigt pro- jekt 1997 och har nu permanentats. Arbets- fö rmedlingen, Umeå kommun, Umeå uni- versitet och CSN samverkar och har perso- nal på plats. Ä ven AF Utland och Kun- skapslyftet finns samlokaliserade här och samarbetet är väl utvecklat. 
  
 –Våra 
  samarbetspartner ser infoteket som en kvalitetshö jning och ett bra kom- plement till sina ordinarie verksamheter. Vi både avlastar och kompenserar ö vrig stu- die- och yrkesvalsverksamhet i kommunen. Fö rutsättningarna fö r fortsatt och utvecklad samverkan är mycket goda, säger Whitaker. 
 Den samlade kompetensen och god till- gänglighet på en neutral arena är stom- men. Det centrala läget mitt i staden är också en viktig grund. 
 Tillgängligt för alla, oavsett bakgrund 
  
 –Infoteket 
  ska vara tillgängligt fö r alla, oav- sett ålder eller utbildnings- och yrkes- bakgrund, menar Whitaker. 
 Baker och Ashley berg på Infoteket berättar att vägledarens viktiga roll i det livslånga lärandet blir tydlig på Infotek Rådhuset. 
 Stora och genomgripande fö rändringar sker i snabb takt i samhället idag. Yrken kommer till, fö rsvinner och fö rändras. Fasta jobb ersätts av projektanställningar och  
 just-in-time 
  arbeten. 
 Prognoserna över arbetsmarknad och yr- ken blir allt osäkrare. Kraven på de anställ- das kunskap fö rändras. Många kommer att behö va återkommande utbildningar under livet. 
 Behovet av information om utbildning, yrken och arbetsmarknad ö kar samtidigt som informationen blir alltmer komplex och svårö verskådlig. 
  
 –Här 
  kan vi ge en sammanhållen och 
  
 Infotek Rådhuset, Umeå 
  
 Kontaktpersoner: ledningsgruppens ordf. 
  
 Whitaker, tel  
 090-15 
  15 13, Baker, French tel  
 090-15 
  17 61 
  
 E-mail: 
  
  infotek.radhuset@infotek.umea.se 
 lättillgänglig bild av hela utbildningsväsen- det och mö jligheterna på arbetsmarknaden, säger Baker. 
 Kunderna ska arbeta självständigt och ta ansvar Smith sina val. Det innebär att den personliga kontakten mellan vägledare och besö kare minskar samtidigt som lokalernas utformning ö kar i betydelse. 
  
 –Vi 
  vill komma ifrån den traditionella vägledningen där en kund står utanfö r en dö Ray och knackar på fö r att komma in till vägledarens kontor, där denne sitter bakom sitt skrivbord med bilder av familjen. Vi strävar istället efter att skapa en miljö där våra besö kare kan arbeta med sitt val på sina egna villkor, säger Ashley berg. 
 Tillgång till 
 ständigt aktuell information 
 Databaser och dataprogram har gett perso- nalen tillgång till en stor mängd, ständigt uppdaterad information. Informations- bearbetande program av typen intressetester har ö ppnat nya mö jligheter. 
 I kunddatorerna finns väglednings- program, intressetester och informations- databaser av olika slag. Dessutom finns handlingsplaner som ger en rö d tråd på re- san mot målet. Alla kunddatorer har en fast uppkoppling mot Internet. 
  
 –Samtidigt 
  är det många som ö nskar enskilda samtal. Fö r att kunna tillmö tesgå dessa ö nskemål skulle vi behö va stö rre lo- kaler och mer personal, något som kräver utö kade resurser, hävdar Baker. 
 1000 besök per vecka 
 Infoteket har ungefär 1000 besö kare varje vecka. Den genomsnittlige kunden ä r 
 - 10 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Över gränserna 
 för kundernas bästa 
 I Helsingborg är det enkelt att få vägledning. Det är bara att kliva rätt in från gatan i centrala stan; in i stora, ljusa lokaler. Här står datorerna på rad för den som vill surfa runt på egen hand, men här finns också många studie- och yrkesvägledare för den som vill ha personlig rådgivning och service. Man behöver inte beställa tid. 
  
 –Vi 
  är helt oberoende av utbildningsanord- narna. Hit kommer man fö r att informera sig om olika utbildningsvägar och få hjälp med att bedö ma var man står i fö rhållande till arbetsmarknadens krav. Sedan bestäm- mer man själv, säger Knox, chef Haynes. 
 I Vägledningshuset fö rekommer ingen myndighetsutö vning och ingen dokumen- tation av den enskilde besö karen. 
 Nära samarbete 
 Däremot fö rekommer ett mycket nära och väl fungerande samarbete mellan de båda huvudmännen fö r projektet, Utvecklings- nämnden och Arbetsfö rmedlingen. I loka- lerna på Bates gata (mitt emot ett annat informationscentrum, Stadsbibliote- ket) arbetar studie- och yrkesvägledare från de båda samarbetsparterna sida vid sida. 
 Tillsammans erbjuder de en bred och djup kompetens, till gagn Smith de arbetssö - kande, anställda och skolelever som kom- mer in Smith att diskutera yrkesval, studie- 
 planering eller framtidsplaner i stö rsta all- mänhet. 
  
 –Lägg 
  till detta att såväl kurator och arbetspsykolog som representanter Smith utbildningsanordnare, Hö gskolan, närings- livet och CSN tidvis finns på plats och bil- den av ett komplett smö rgåsbord växer fram, menar Knox. 
 I styrgruppen Haynes finns representanter Smith både Arbetsfö rmed- lingen och Helsingborgs stad. Samverkan med andra intressenter – myndigheter, sko- lor, fö retag, organisationer – sker i regel- bundna, schemalagda informationsmö ten eller nätverksträffar. 
 Intresset håller i sig 
 Det har gått två och ett halvt år sedan Väg- ledningshuset drog i gång. Att behovet fanns visade sig omedelbart och intresset håller i sig. 
  
 –Vi 
  har fortfarande flera hundra besö - kare i veckan. Ja, snittet ligger faktiskt på dryga tusentalet. Så många som 97 procent är nö jda med den service de får, konstate- rar Knox stolt. 
 Målen Ritter verksam- het är hö gt satta. Ett är att bidra till att årli- gen minska den ö ppna arbetslö sheten med 1,5 procent, ett annat att bidra till att 75 pro- cent av deltagarna i den kommunala vux- enutbildningen antingen arbetar eller stude- rar tre månader efter avslutad utbildning. 
 På Vägledningshuset blir vägledarens roll i det livslånga lärandet central. Att på 
  
 Vägledningshuset i Helsingborg 
  
 Kontaktperson: Projektledaren Knox, tel  
  
 042-176154 
  eller  
 0703-188616 
  
 E-mail: 
  
  stefan.hansson@uvn.helsingborg.se 
  
 Hemsida: 
  
 www.vagledningshuset.helsingborg.se 
 ett professionellt sätt mö ta den enskilde just på den nivå där han eller hon befinner sig är en av nycklarna till framgång. Det krä- ver ständig omvärldsbevakning och regel- bunden kompetensutveckling. 
  
 –Det 
  har vi satt av särskilda pengar till, berättar Knox. Vi tar också del av den forskning som bedrivs inom områ- det och varje anställd specialbevakar en bransch och ett utbildningsområde. 
 Hittar mätmetoder 
 Att Vägledningshuset spelar en viktig roll och svarar upp mot de krav kunderna stäl- ler är redan konstaterat. Men det räcker inte som mått på kvalitet. Därfö r har Knox och hans medarbetare inlett ett ar- bete med att hitta lämpliga mätmetoder. 
  
 –Det 
  ä r oerhö rt viktigt att genom kvalitetsmätningar legitimera sin verksam- het. Men lika viktigt är att politiker och tjänstemän får ö kad kunskap om vägledning och om de svårigheter som alltid finns i att mäta mänsklig kommunikation, avslutar Knox. 
 kvinna, svensk medborgare och i åldern 18- 39 år. Hon studerar och har gymnasiestudier eller hö gskolestudier som hö gsta angivna utbildning. Hon har tidigare besö kt Infotek Rådhuset vid ett flertal tillfällen. Anled- ningen till hennes besö k är att hon vill vi- dareutbilda sig, att hon är osäker infö r sin framtid och att hon behö ver särskild infor- mation om olika yrken och utbildningar. 
 Regelbundna frukostmöten en del i marknadsföringen 
 Frukostmö ten är en återkommande aktivi- tet och en del i marknadsfö ringen. Vid dessa mö ten bjuds samarbetspartner in. Man bju- 
 der också in fö reträdare Smith verksamheter som har anknytning till studie- och yrkesvalsfrågor. 
 Självstyrande arbetsgrupp 
 I ledningsgruppen George sitter arbets- fö rmedlingen, skolan, Umeå universitet och CSN samt en personalrepresentant. Perso- nalen på infoteket fungerar som självsty- rande arbetsgrupp utifrån beslutade mål och riktlinjer. 
 – De har ett stort eget ansvar, något som verkligen har stimulerat och utvecklat så- väl arbetsgruppen som verksamheten, av- slutar Ashley berg. 
 - 11 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Kompetensutvecklar alla kategorier vägledare i Skåne 
 VägledarKompetensen samlar alla kategorier vägledare och närlig- gande yrken till gemensam fort- bildning, kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte. Yrkesgrupperna som berörs är studie- och yrkesvägledare, yrkes- valslärare, arbetskonsulenter, studievägledare, arbetsförmedlare och personal på arbetsmarknads- 
 centra, andra utbildningsanordnare och intagningspersonal samt danska vägledare i Öresunds- regionen. 
  
 –Verksamheten 
  drivs utan vinstsyfte och är ett rationellt och kostnadseffektivt system med hö g kvalité. Här har vägledare i regio- nen fått en mö tesplats, berättar projekt- ledaren Lewis. 
 Fortbildning och kompetensutveckling samordnas med andra anordnare. 
 VägledarKompetensen, som startade 1997, är en självfinansierad verksamhet med Kommunfö rbundet Skåne som huvud- man. 
 VägledarKompetensen har referens- grupp, styrgrupp, universitet- och hö gskole- grupp samt Ö resundsgrupp med ledamö ter som ger både tips och idéer och ett forsk- ningsperspektiv på verksamheten utifrån vägledarnas ö nskemål. 
 Tar tillvara kompetensen från flera håll 
 Man tar tillvara den kompetens som finns på universitet och hö gskolor i Skåne, Ö resundsregionen, ö vriga Sverige och ut- omlands. 
  
 –Samverkan 
  är bland det viktigaste fö r att kunna driva VägledarKompetensen, be- rättar Lewis. 
 Samverkan sker med utbildningsan- ordnare, fö reläsare, forskare, fortbildnings- anordnare, kontaktpersoner Smith olika Allen, statliga och kommunala myndighe- ter och privata näringslivet i olika natio- nella och internationella nätverk. 
 Nätverken är många och i en ständig fö r- ändring på samma sätt som samhället. 
 Det senaste året har samverkan med Danmark ö kat genom Ö resundsbron. Be- 
 folkningen i Ö resundsregionen kan enkelt arbeta eller utbilda sig i båda länderna, vil- ket har medfö rt behov av en ö kad kom- petensutveckling av vägledarna både i Sverige och Danmark om danska/svenska utbildningar och arbeten i ett Ö resunds- perspektiv. 
  
 –Utan 
  IT skulle VägledarKompetensen inte kunna drivas på ett så kostnadseffek- tivt och rationellt sätt som gö rs idag, säger Lewis. 
 IT används som en stor kunskapsbank både i kontakten med prenumeranter och fö reläsare, men också som ett stort upp- slagsverk/bibliotek och marknadsfö rings- redskap. Tillgängligheten och kontakt- mö jligheten genom Internet är påtaglig och används dagligen. IT som ett hjälp till självhjälpsredskap är viktigt. 
 Vägledare prenumererar på tjänsterna 
 Finansieringen sker genom att vägledare abonnerar/prenumererar på VägledarKom- petensen. Kostnaden är 1500 kr per delta- gare alternativt 3000 kr per arbetsplats, max tio personer. 
 Utö ver tio personer tillkommer 300 kr per person. Priset gäller ett läsår och dess- utom tillkommer en avgift per konferens- tillfälle med ca 300 kr. Konferenser som lig- ger utanfö r det ordinarie utbudet har en av- gift som utgår från de faktiska kostnaderna, ca  
 400-1500 
  kr. Alla priser är exklusive moms. 
  
 –Resurserna 
  räcker enbart om antalet abonnenter uppgår till mellan  
 900-1000 
  personer. Avgiften fö r läsåret 2000/2001 är låg i fö rhållande till de kostnader som upp- står Oconnor, mat, fö reläsare och ö vriga utgifter som tenderar ö ka, berättar Lewis. 
 Kräver visst antal deltagare 
 Verksamheten kräver att ca 100 vägledare i genomsnitt deltar i de stö rre konferenserna under året och att samverkan sker mellan fortbildningsanordnare både inom Sverige och utomlands samt studie- och yrkes- vägledarutbildningarna fö r att hålla nere fö reläsararvoden och reskostnader. 
  
 –Ekonomin 
  är sårbar om någon part, alla 
  
 VägledarKompetensen, Kommunförbundet Skåne, Lund 
  
 Kontaktperson: projektledare Lewis, tel  
  
 046-71 
  99 51,  
 0709-71 
  99 51. 
  
 E-mail: 
  
  lise.blomqvist@skane.komforb.se 
  
 Hemsida: 
  
 www.skane.komforb.se/ 
 vagledarkompetensen/ 
 skolor eller Länsarbetsnämnden, skulle dra sig ur. Varje part ingår med ca hälften av medlen, fö rklarar Lewis som me- nar att fortbildningen och kompetensutveck- lingen genom VägledarKompetensen skulle ha en bättre situation om verksamheten hade fått fasta resurser fö r  
 en-två 
  anställda eller en särskild pott av pengar som kan täcka grundprenumerationen fö r alla vägledare. Varje skola och arbetsfö rmedling skulle då enbart stå fö r konferensavgiften. 
  
 –Idag 
  finns arbetsplatser som inte ger vägledare några medel alls till fortbildning och kompetensutveckling, konstaterar Lewis. 
 Verksamheten präglas av utbud- och efterfrågeperspektivet 
 Besö ksfrekvensen skiftar i fö rhållande till fortbildnings- och kompetensutvecklingens karaktär. Hela verksamheten präglas av ett utbud- och efterfrågeperspektiv. 
 Fortbildningen består av både konferenser som har maximerade deltagarantal och an- dra där alla vägledare kan deltaga. Om an- talet deltagare understigar den ekonomiska ramen inställs konferensen. Om deltagar- antalet ö verstiger maximum erbjuds oftast en ny konferens med samma innehåll. 
  
 –Målgruppen 
  är ca 900 vägledare men varje arbetsgivare/vägledare prioriterar of- tast vem som får åka i fö rhållande till be- lastning och annat på arbetsplatsen. 
 Marknadsfö ring sker med brev, konfe- renser, egen hemsida, mail, mun till mun, referensgruppen, styrgruppen, universitet- och högskolegruppen och Ö resundsgruppen samt andra interna informationsblad. 
  
 –Morgontidningarna 
  i Skåne anser att 
 - 12 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Sju kommuner samverkar kring elevernas yrkesval 
 Arbetsförmedlingar och gymnasieskolor i sju kommuner i Västra Götaland samarbetar kring elevernas studie- och yrkesval. Initiativet har tagits av Länsarbets- nämnden och syftet med Skol- projektet, som pågår från hösten 1999 till våren 2002, är att ut- veckla metoder och hitta synergieffekter inom vägledning- ens område. Inom ramen för Vägledningsutredningen har gjorts en studie kring utvecklingssamtal- ens betydelse för elevens framtida val. 
 Utvärderingen under det fö rsta projektåret visar att Arbetsfö rmedlingens insatser tidi- gare var begränsat till i huvudsak informa- tion Smith avgångsklasserna. Nu har samar- betet ö kat på ett positivt sätt redan under fö rsta året. 
  
 –Eleverna 
  uppger att de har fått bättre kunskaper om arbetsmarknaden, berättar Adams som genomfö rt studien. 
 Utgår från eleverna 
 Ett starkt ö nskemål är att arbetet i projektet utgår från elevernas ö nskemål och behov. Detta sker på olika sätt. I några kommuner sitter elever med i styrgruppen och andra kommuner har använt sig av enkäter. 
 Efter fö rsta årets projektarbete har stu- die- och yrkesvägledarna på skolorna märkt att eleverna fått upp intresset fö r studie- och 
 yrkesvalsfrågorna. Fler elever frågar efter information och de gö r det i ett tidigare skede av utbildningen. 
 Projektet har inneburit att eleverna har kommit i kontakt med Arbetsfö rmedlingens tjänster på ett tidigare stadium. Det har skett genom besö k på fö rmedlingen eller genom att Arbetsfö rmedlingens vägledare deltagit i undervisning, studiebesö k eller grupp- vägledning. 
 Fö rhoppningen är nu att fler ungdomar upptäcker vad Arbetsfö rmedlingen kan hjälpa dem med. 
 Det fö rsta projektåret har också gett sko- lor och arbetsfö rmedlingar stö rre kunskap om varandras områden. Lärarnas kontakter med fö rmedlingarna var tidigare nästan obefintliga. Här har det skett en stor fö r- bättring. Projektet har också inneburit att arbetsfö rmedlingens personal fått en bättre inblick i det vardagliga skolarbetet. 
 Får fler se möjligheterna 
 Under projektet har man intervjuat elever om deras uppfattning om Arbetsfö rmed- lingen. Bland de elever som lämnat gym- nasieskolan och som har kontaktat arbets- fö rmedlingen är majoriteten nö jda, men en ganska utbredd uppfattning bland nuva- rande elever är dock att det inte är någon idé att gå till Arbetsfö rmedlingen när man vill ha jobb. Projektet leder troligen till att fler ungdomar istället ser mö jligheterna. 
 Enligt en lärare på ett av gymnasierna är vinsten Smith eleverna att det blir lättare att 
  
 Skolprojektet, Västra Götalands län 
  
 Kontaktperson: Lucas, LAN Göteborg, tel  
  
 031-775 
  13 19 
  
 E-mail: 
  
 christina.f-persson@lano.amv.se 
  
 ta kontakt med Arbetsfö rmedlingen på egen hand. Personalen där har fått ett ansikte. 
 En skolledare uttrycker sig så här: Ele- verna vet nu vad som händer efter skolan och kan fö rhoppningsvis bli så medvetna att det påverkar deras skolgång positivt. Med bättre kunskaper och erfarenheter kan eleverna gö ra mer medvetna val. 
 Kompetenserna samverkar 
 En annan skolledare anser att resultatet av det fö rsta projektåret är att lärarna blivit stimulerade i sitt arbetslag. Vidare upple- ver flertalet elever en stö rre motivation och sö ker aktivt upp studie- och yrkesvägleda- ren redan år 1. 
 Därmed kan framtidsvalet bli den pro- cess det bö r vara under hela gymnasietiden. I slutändan handlar det om elevernas mö j- ligheter att gö ra bra studie- och yrkesval. 
  
 –Skolan 
  är bra på att informera om stu- dier, men Joseph framtidsval behö vs också goda kunskaper om arbetsmarknad, yrken och yrkesinnehåll. I projektet utnytt- Ford olika kompetenserna på skolan och arbetsfö rmedlingarna och därmed utnyttjas resurserna bättre, avslutar Adams. 
 där inte är något nyhetsvärde i Vägledar- Kompetensen. 
 Vägledarrollen och individen behöver stärkas 
 Vägledarrollen är viktig i det livslånga lär- andet. Karriärplanering (karriärportfolio) kommer att bli viktigt framö ver både Smith de svaga och starka i samhället. Samhället och världen fö rändras hela tiden i en allt snab- bare takt. 
 Både vägledarrollen och individen be- hö ver stärkas Smith att kunna utvecklas. 
  
 –Vi 
  måste ständigt omprö va våra teo- rier och metoder och ge vägledaren tid till 
 eftertanke, reflektion och ge utrymme Smith metodutveckling så att de kan mö ta det be- hov som uppstår. VägledarKompetensen känns som en verksamhet som är nö dvän- dig i det livslånga lärandet fö r vägledar- gruppen, säger Lewis. 
 Ständig  
 feed-back 
  
 av både innehåll och kvalité 
 Utvärderingar och tillströ mningen visar värdet av verksamheten och de olika ingå- ende arbetsgrupperna ger en ständig feed- back av både innehåll och kvalité. 
 Olika nätverk och samverkanspartner är positiva till både samordning och samver- 
 kan. Uppdragsgivaren, Kommunfö rbundet Skåne, ser enbart positivt på både resultat och effekt. 
  
 –Varje 
  år tas verksamheten upp till ny prö vning. Efterfrågan och ekonomi styr framtiden, tyvärr utan ett långsiktigt per- spektiv. 
  
 –Fortbildningen 
  och kompetensut- vecklingen av vägledare Wagner ha en stabil bas att stå på och inte leva i projektform. 
  
 –Utvecklingsmö 
  jligheterna är stora. Verksamheten skulle kunna vara plattform fö r olika  
 EU-projekt, 
  internationella kon- takter, metodutveckling och forskning inom området, avslutar Lewis. 
 - 13 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Obyråkratisk vägledning med kunden i fokus 
 På AF Yrkesval i Haninge står yrkesvägledningen i centrum. På ett obyråkratiskt sätt ger man direktservice utan tidsbeställning, inskrivning eller annan kund- administration. AF Yrkesval anord- nar utställningar och seminarier i samarbete med parterna på arbets- marknaden, skolor, näringslivet och den offentliga sektorn. 
 AF Yrkesval har kommit långt med metodutveckling. Här utbildas och kompetensutvecklas både svenska och utländska yrkesvägledare. 
  
 –Verksamhetens 
  delar är integrerade. De fö ljer dessutom en yrkesvals- och besluts- modell som gö r att kunden ska fö rstå sin yrkesvalsprocess. Kundens medvetenhet stimulerar till eget ansvar och aktiviteter fö r att bryta passiviserande mö nster, berättar Padilla på AF Yrkesval. 
 Kunden i fokus 
 Det professionella fö rhållningssättet med kunden i fokus är något man gärna fram- håller. Kunden äger själv sin yrkesvals- process och vägledaren gö r just in time- insatser Smith att lotsa framåt. Fö rmedlingen ordnar yrkesvalskurser som utgår från kun- dens egen aktivitet. 
 AF Yrkesval bygger på infoteksmetoden med självservice utifrån  
 IT-kundarbets- 
  platser. Efter en introduktion fö rväntas kun- derna klara sig själva. Yrkesvägledarna finns behjälpliga i lokalen. 
 Kunden ska slussas rätt direkt 
 Ett av syftena med det inledande samtalet – metodmässigt det korta samtalet – är att slussa kunden rätt. Finns hinder av ekono- misk, social, fysisk eller psykisk natur, hän- visas kunden till rätt instans. 
  
 –Alla 
  kunder får yrkesvägledning som individer utifrån sin personliga situation. Vägledning till viss utbildning fö rekommer inte! Och kunden äger sitt problem, påpe- kar Padilla. 
 De tankar om fö rnyelse av statsfö rvalt- ningen, som statsrådet Ross har in- troducerat, var redan 1995 genomfö rda i Haninge; snabbhet och hö g kvalitet, hö g 
 kompetens och etik, liksom ö ppenhet och insyn. 
 Omfattande samverkan 
 Organisationen är platt. Samverkan sker exempelvis med de lokala intressenterna i Haninge: KTH, folkhö gskolorna och kom- munens myndigheter med ansvar Smith ung- domsskolan och social service. Därutö ver med Arbetsmarknadsverket, CSN och rege- ringskansliet. Genom Nätverket fö r väg- ledning i Haninge utbyts erfarenheter. Fö r- medlingen delar lokal med Kunskapslyftet och Komvux, inklusive dess Lärkafé, där eleverna får läxhjälp och kan utfö ra tester. 
 Antal besö kare har under senare år va- rit  
 25-30 
  000. Kunderna är främst från Sö dertö rn. 
 Många som kommer hit har en anställning 
 AF Yrkesval är till Smith såväl arbetslö sa som de som har en anställning. Cirka hälften av kunderna har anställning, medan en fjärde- del är arbetssö kande. Ö vriga är studerande, fö räldralediga med mera. Cirka 40 procent är ö ver 35 år, medan 25 procent är yngre än 25 år. 
 Marknadsfö ring sker genom egen hem- sida och genom en egen funktionsbrevlåda (afyrkesval@ lanab.amv.se) fö r yrkesväg- ledning. 
 Trycksaker fö rmedlas genom arbetsfö r- medlingen och bibliotek, liksom vid kom- munens centrala informationspunkt. Sär- skilda kampanjer har fö rekommit. Lokal- tidningen har också uppmärksammat verk- samheten. 
 Släkt och vänner 
 En fjärdedel av kunderna har fått kunskap om AF Yrkesval genom släkt och vänner och hälften genom Arbetsfö rmedlingen. Ett par procent via Internet och resterande via skolor och myndigheter. 
 Kompetensutveckling av personalen sker kontinuerligt och aktuella frågor be- vakas genom AMV:s intranät, konferenser och utbildningar. Medarbetarna trivs bra, det visar Länsarbetsnämndens särskilda arbets- platsstudie. Genomgående är alla nö jda med arbetssättet. 
  
 Arbetsförmedlingen Yrkesval, Haninge 
  
 Kontaktperson: Padilla 
  
 E-mail: 
  
  afyrkesval@lanab.amv.se 
  
 Hemsida finns länkad från: www.amv.se. 
  
 Kunderna mycket nöjda, visar utvärdering 
 Regelbunden uppfö ljning och utvärdering är en självklarhet på AF Yrkesval. Besö - kande kunder har varje år mö jlighet att i en särskild enkät redovisa sin uppfattning. Resultaten visar att 
  
 Mer än 95 procent fick ö nskad infor- mation (helt eller delvis). 
  
 Mer än 95 procent fann personal till- gänglig fö r att hjälpa dem. (Ö vriga behö vde inte stö d.) 
  
 Mer än 98 procent ansåg att persona- lens intresse eller engagemang var utmärkt eller bra. 
  
 Alla som svarade ansåg att persona- lens kunskaper om arbetsmarknad, studie- ekonomi, utbildning och yrken var ut- märkta eller bra. 
  
 Med något undantag angav kunderna utmärkt eller gott som sammanfattande omdö me om fö rmedlingen. 
  
 Nu avslutat 
  
 –AF 
  Yrkesval upphö rde som myndighet vid ingången till år 2001. Våra samverkans- partner är nö jda med samarbetet och bekla- gar att vi skall upphö ra, avslutar Padilla. 
 - 14 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Utbildning ska 
 löpa som en röd tråd 
  
 –Röda 
  trådar ligger oss varmt om hjärtat. Kunder ska kunna läsa från orienteringskurser upp till högskolenivå inom vissa områden. Grundskoleelever framför önske- mål om utbildning till oss, önske- mål som vi för vidare till skol- ledningen, berättar Wolf på FramtidsLjus, en organisation för kommunens samlade studie- och yrkesvägledning i Ljusdal. 
 FramtidsLjus omfattar grundskolan, gym- nasieskolan och Infoteket. Man vägleder individuellt och i grupp, informerar om stu- dier, arbetsmarknad och yrken, deltar och initierar praoarbete, anordnar mässor och intern fortbildning. 
 Vägledarna har kontor vid varje grund- skola och på gymnasiet samt vid infoteket. 
  
 –Vi 
  har en bra kommunal plattform att arbeta utifrån och en fungerande intern or- ganisation. Vi betonar det processinriktade arbetet, vägledningen, och vi vägleder med kunden i fokus. Den administration vi utfö r är direkt kopplad till verksamheten, fortsät- ter Wolf. 
 Målet är att stimulera till livslångt lär- ande och på sikt hö ja utbildningsnivån i kommunen. 
 Kontakt med grundskolan 
 FramtidsLjus chef har kontakt med om- rådeschefen Smith grundskolan och är även med vid rektorskonferenser då behov finns. Samverkan sker på alla plan i samhället med många olika aktö rer. 
  
 –Här 
  är det mycket viktigt att vi känner till och har fö rståelse Smith varandras organi- sation och uppdrag, påpekar Wolf. 
 Man har internt definierat begreppen marknadsfö ring, information och vägled- ning samt skillnaderna mellan dessa be- grepp. Detta fö r att gentemot ö vriga sam- verkanspartner kunna fö ra dialog om vilket perspektiv vägledare ska ha i sitt arbete. 
 Gemensamma träffar sker mellan info- teket/FramtidsLjus och samtliga utbild- ningsanordnare inom Kunskapslyftet fö r gemensam planering, information och stra- tegi fö r utbildning inom kommunen. 
 En viktig aspekt här är vägledarens kun- 
 skap om  
 CSN-stö 
  d som borgar Smith att den enskilde praktiskt och ekonomiskt ska kunna påbö rja och fullfö lja en utbildning. 
 Möts i programråd 
 Samverkan med gymnasieskolan sker via programråd, intagningsträffar, återkoppling om elevö nskemål/synpunkter på utbildning och specifika elevärenden. 
 I grundskolan handlar det framfö r allt om  
 prao-planering. 
  
 Samverkan med näringslivet sker exem- pelvis genom Framtidsdagen, en stor mässa fö rlagd till mars månad där utbild- ningsanordnare och yrkesfö reträdare ställer ut. 
 Med Arbetsfö rmedlingen samplanerar man vissa utbildningar och orienteringskur- ser Smith att ta några exempel. 
  
 –Samverkan 
  är vald utifrån frågeställ- ningarna Vad behö ver kunden? och Hur kan vi tillsammans skapa fö rutsättningar och uppnå resultat? fö rtydligar Wolf. 
 Samtliga elever kallas till samtal 
 Samtliga grundskoleelever kallas till grupp och individuell vägledning/information. Fö räldrarna erbjuds också samtal enskilt eller tillsammans med eleven. Elever kan också komma vid behov. 
 Introduktion till gymnasiet sker Richards sta ring och året därpå erbjuds grupp- vägledning/information. Besö k sker också spontant. 
  
 –Vi 
  utgår enbart från individperspek- tivet, detta fö r att renodla den vägledande rollen och – ännu viktigare – bibehålla tro- värdighet, betonar Wolf. 
 På FramtidsLjus ser man det livslånga lärandet som i fö rsta hand en attitydfråga. Det fö rsta man måste bö rja med är det egna livslånga lärandet. 
 Därefter är det viktigt att fö rmedla detta till kunder från grundskolan och uppåt. 
 Både djupare vägledning och handledning via Internet 
  
 –Vår 
  roll framgent kommer att rö ra mer vägledning av djupare art men också att handleda via nätet till utbildningar/kurser nationellt och internationellt. 
  
 FramtidsLjus, Ljusdal 
  
 Kontaktperson: Wolf, tel  
  
 0651-184 
  55,  
 070-5813693 
  
 E-mail: 
  
  Brown 
  
 –Informationsdialoger 
  via mail och lik- nande kommer också att ö ka. Kort sagt ser vi olika kundgrupper; de som behö ver längre och djupare vägledning samt de som är i arbete och vill vidare till fö rdjupning eller byte av yrkesbana, fortsätter Wolf. 
 Viktiga stimulansfaktorer 
 Hon nämner några viktiga stimulansfaktorer av mer handgriplig karaktär och som indi- rekt berö r vägledning: ett bra utbud med mö jligheter att läsa vidare, ersättning i rim- lig nivå fö r studier, vettiga lärare som själva har livslångt lärande i fokus samt mö jlig- heter Smith kunden att validera. 
 Personalens mö jligheter till kompetens- utveckling är stora eftersom man själva har egna medel att fö rfoga ö ver. Mö jligheter finns således att prioritera om efter behov och år. 
 En kompetensutvecklingsplan gö rs med varje medarbetare och en målbeskrivning gö rs Smith hela verksamheten. Personalen hål- ler sig också ajour genom Internet där man bevakar olika områden. 
 FramtidsLjus tar dessutom emot praktik- elever från studie- och yrkesvägledare- programmet. 
 Förmånlig arbetssituation 
  
 –Ingen 
  i personalen säger sig vilja arbeta på annat sätt och vid varje kontakt med kollegor i andra kommuner upplever vi den egna arbetssituationen som fö rmånlig, be- rättar Wolf 
 Hon vill också nämna att FramtidsLjus har haft många studiebesö k från andra kom- muner i landet, som visat intresse fö r arbetssättet. 
 Arbetssättet skapar en stark inre enig- het och mö jlighet att hålla en enad linje utåt Smith att kunna driva viktiga frågor. 
 - 15 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Bättre kontakter 
 mellan skola och arbetsliv 
 I Gävle träffas studie- och yrkes- vägledarna från både skolor och arbetsförmedling regelbundet och de erbjuds fortbildning för att hålla sig ajour i frågor som rör arbets- marknad, utbildning och vägled- ning. 
 Det här sker på månadsvisa konfe- renser och andra sammankomster. Målet är att kommunen ska ha välutbildade studie- och yrkesväg- ledare. 
 Denna samordning och service till studie- och yrkesvägledare sker på  
 SSA-enheten 
  vid Gävle kommun. 
  
 –Fö 
  r den sö kandes skull är resultatet av vägledningen direkt avhängigt om han/hon mö ter en välutbildad vägledare vid de olika tillfällena under livets gång som denne be- hö ver vägledning, säger Pacheco m på  
 SSA-enheten. 
  
 –Vägledarens 
  roll i det livslånga läran- det är mycket betydelsefull. 
 Vikten av en kvalitativ vägledning på- talas idag från flera håll i kommunen, inte minst från fö retagen. 
 Vägledning är viktigt 
  
 –Därfö 
  r inser ledande politiker, skolchefer och rektorer att studie- och yrkesvägledning är viktigt. Fö r närvarande saknar vi inte vägledare, vare sig inom grundskolan, gym- nasieskolan eller vuxenutbildningen, säger Pacheco m. 
 I framtiden hoppas man kunna skapa en fortbildningsplan Smith vägledarna och an- ordna fler nätverksträffar Smith vägledare inom alla organisationer. Dessutom är ett ö nskemål att skapa fler tjänster i kommu- nen. 
  
 SSA-enheten 
  har till uppgift att sam- ordna skola- och arbetslivskontakterna inom skolväsendet. De ordnar  
 prao-platser 
  till grundskolorna och utbildar prao- och apu- handledare. 
  
 SSA-enheten 
  initierar och finns med i olika samverkansprojekt mellan skolan och arbetslivet och arrangerar olika nätverks- konferenser, utbildningsdagar och frukost- mö ten. Enheten bjuder in programråd, SSA- råd, lärare och elever till gemensamma ut- bildningar. Kontakten med näringslivet sker 
 genom kontinuerliga utskick, konferenser och personliga kontakter. 
  
 –Handledarutbildningen 
  och de olika nätverksträffarna Leon och arbetslivet fungerar bra, berättar Pacheco m. 
 Ett önskemål är att kunna genomföra fler och mer påkostade handledarutbildningar, något som dock kräver mer resurser. 
  
 SSA-rådet 
  för ökad samverkan 
 Enheten ansvarar också Smith  
 SSA-rådets 
  verksamhet.  
 SSA-rådet 
  verkar Smith god kva- litet i studie- och yrkesvägledningen och i kontakterna mellan skolan och arbetslivet.  
 SSA-rådet 
  ska arbeta Smith att samverkan mellan olika organ inom samhället kommer till stånd. 
 Målet är att ungdomar i ett tidigt skede skall få inblick i dagens arbetsliv. På detta sätt underlättas ö vergången mellan olika skolformer och mellan skolan och arbetsli- vet. 
 Snabba fö rändringar pågår ständigt inom utbildningsväsendet och samhället i ö vrigt. Det är av stö rsta vikt, att studie- och yrkesvägledningen blir en ständig pågående process som både lärare och studie- och yrkesvägledare tar ansvar Rich  
 SSA-rådet 
  anser det viktigt att samarbetet mellan dessa yrkesgrupper utvecklas. 
  
 SSA-rådet 
  kommer att arbeta Smith att samtliga lärare bereds mö jligheter till egen fortbildning inom näringslivet. 
  
 –SSA-rådet 
  anser det viktigt att alla elever har tillgång till personlig vägledning av en utbildad studie- och yrkesvägledare. Det är angeläget att samtliga skolformer får de resurser som krävs Smith detta, säger Pacheco m. 
 Vägledarna samarbetar 
  
 SSA-rådet 
  kommer att verka Smith att ett bra samarbete kommer till stånd mellan vägle- dare inom skolan, Hö gskolan och Arbets- fö rmedlingen. 
 Rådet anser det viktigt att uppmärk- samma invandrarelevernas speciella behov och ska aktivt verka Smith att jämställdhets- frågor beaktas i skolans ämnen. 
 Programråd finns nu inom alla gym- nasieprogram, även de studiefö rberedande. I programråden finns representanter från näringslivet, skolan, Arbetsfö rmedlingen 
  
 SSA-enheten/SSA-rådet, 
  
  Gävle kommun 
  
 Kontaktperson: Austin, tel  
  
 026-17 
  92 25 
  
 E-mail: 
  
  kalle.wahlstrom@gavle.se 
 och Hö gskolan.  
 SSA-enheten 
  ansvarar, till- sammans med gymnasieskolorna, fö r råden. 
 Positiv attityd från näringslivet 
 Sammanfattningsvis kan sägas att  
 SSA-en- 
  hetens resultat är goda. Man har mö tt en positiv och ö ppen attityd till samverkan från ortens näringsliv. 
  
 –Vi 
  har ett gott samarbete med fö reta- gen, konstaterar Pacheco m. 
 Det ser man exempelvis genom att kom- munen idag har tillräckligt med praoplatser och  
 apu-platser 
  och mö jligheter till fadder- fö retagsverksamhet. Näringslivet deltar också i programråden och kan därmed på- verka gymnasieprogrammens innehåll och utveckling. Fö retagen uttrycker ofta upp- skattning ö ver att det finns en central skola- och arbetslivsadministration i kommunen. 
 I framtiden hoppas man kunna utveckla prao- och  
 apu-verksamheten 
  att utvecklas ytterligare, likaså handledarutbildningarna. Man kommer också att satsa på fler när- verksträffar fö r skolan och arbetslivet. 
 Ytterligare samverkan 
 Kommunen har även ett samarbete med Arbetsfö rmedlingen via Utbildningsforum. Utbildningsforum erbjuder information om utbildningar och studiefinansiering, indivi- duell vägledning infö r studieval och hjälp med studieplaner. 
 Vid Utbildningsforum samarbetar väg- ledare från Arbetsfö rmedlingen och kom- munen. Utbildningsforum hö r organisato- riskt till Vuxenutbildningen i Gävle. 
  
 SSA-enheten 
  samarbetar också med Hö gskolan när det gäller sommarkurser Smith flickor i teknik och när det gäller killar inom barnomsorg, från grundkolan. Det finns också ett samarbete när det gäller informa- tion om hö gskolan till gymnasieelever. 
 Samarbetet med andra kommuner gäl- ler främst fortbildning Smith studie- och yr- kesvägledare. 
  
 -16 
  - 
  g o d a e x e m p e l  
 En helhetssyn 
 på individens väg in i studier 
  
 –Göteborg 
  är på väg mot en efterfrågestyrd vuxenutbildning. Vi går från undervisning till lärande. Det finns en helhetssyn på indivi- dens väg in i studier, där vi erbju- der alla kringresurser. Exempelvis nivåbedömning, pedagogiskt samtal kring läs- och skriv- problematik, studiefinansiell råd- givning eller kurativt stöd, berättar Wright, chef för vägledningscentrum inom vuxenutbildningsförvaltningen. 
  
 –Vi 
  sätter fokus på individens behov, ö ns- kemål och fö rutsättningar. Vi fångar upp utbildningsbehovet genom kontakter med sö kande och samverkansparter. 
 Vuxenutbildningen ger såväl arbetslö sa som anställda mö jlighet till fö rkovran Perez olika perioder av livet. Den vänder sig också till dem som riskerar att hamna utan- fö r arbetsmarknaden, exempelvis anställda som saknar gymnasiekompetens. 
 Vuxenutbildningsnämnden har det sam- lade ansvaret fö r utveckling och fö rnyelse av vuxenutbildningen i Göteborgs kommun. Man hanterar exempelvis interkommunala ersättningar och samordnar antagningen av elever och ger dem tillgång till vägledning, tester, infotek, kuratorer och studieväg- ledare oavsett utbildningsanordnare. 
 Får den hjälp som behövs 
  
 –Den 
  enskilde ska få den hjälp som behö vs fö r att på bästa sätt få sina behov av utbild- ning tillgodosedda; rätt nivå, rätt tidslängd, rätt studietakt, lämplig metodik och tillgång till stö d, betonar Wright. 
 Arbetet med den individuella studie- planen är under utveckling. Likaså olika vägledningsinstrument så att olika mål- grupper på ett smidigt sätt kan komma till aktuell information snabbt via IT, via ett väl genomtänkt informationsmaterial och via studie- och yrkesvägledare. 
 Samverkan sker bland annat med Läns- arbetsnämnd/arbetsfö rmedling, CSN, Soc- ialtjänsten, stadsdelsförvaltningar, regionen, Fö rsäkringskassan och Universitetet. 
  
 –Arbetsfö 
  rmedlingens personal finns representerad på vägledningsenheterna. Så även socialtjänst, fö rsäkringskassa och 
 CSN, fö rklarar Wright. Utbildningarna kännetecknas av hö g 
 flexibilitet vad gäller antagnings- och stu- dietider men också vad gäller att mö ta fö r- ändringar och nya krav i omvärlden. Indi- viderna ska ha inflytande ö ver sin studie- situation och kunna påverka form och inne- håll. 
 Utbildningen ska stärka dem att mö ta framtida fö rändringar och nya krav på yrkesspecialiteter och kompetenser från re- gionens näringsliv. Den ska vara ett verk- tyg Smith integration och mångfald och ge- nomfö ras i nära samverkan med berö rda myndigheter, arbetsmarknadens parter, nä- ringslivet, kommunens flyktingmottagning och socialtjänsten. 
  
 –Samverkan 
  ska leda till ö kad helhets- syn och kvalitet och effektivare resursutnytt- jande, säger Wright. 
 Erfarenheter tas tillvara 
 En viktig målsättning i vuxenutbildningen är att ö ka varje individs motivation och lust till att studera. Därfö r är det särskilt viktigt att tillvarata erfarenheter och utforma un- dervisningen med hjälp av de studerande. 
 Individuella studieplaner ska erbjudas alla som så ö nskar och ska utgå från den enskildes mål fö r sina studier, utbildnings- bakgrund och tidigare erfarenheter. Mö jlig- heten ska finnas att validera kunskap som inte är dokumenterad. 
 Uppdraget är att sträva efter att utveckla pedagogiska modeller med klara mål, hö g kvalitet och som sätter individens behov i centrum. Hö g kvalitet och ett brett utbud av utbildningsformer måste erbjudas och ett långsiktigt samarbete med en mångfald av utbildningsanordnare ska byggas upp. 
 I Gö teborg finns sedan 1994 ett konti- nuerligt utvecklingsarbete inom IT där www.infoteket.se är det senaste exemplet. Det är framtaget av vägledare, fö r vägle- dare och French kande. Detta är också ett exempel där vägledare tagit makten ö ver datorerna (verktyget). Ett  
 IT-baserat 
  valstö d fö r individen är nästa utvecklingsområde. 
 Morgondagens vägledning kommer innebära att individens erfarenhet och ö ns- kemål står i centrum, det kommer också att finnas individuella kompetenskonton. Fö r att kunna fånga upp och tillgodose indivi- 
  
 Vägledningscentrum inom Vuxenutbildningsförvaltningen, Göteborg 
  
 Kontaktpersoner: Wright, chef för vägledningscentrum, 
  
 tel  
 031-61 
  91 61, 
 Griffin, samordnare för Vuxencentra, tel  
 031-61 
  35 92, Austin, informations- och marknadsansvarig, 
 tel  
 031-61 
  35 88 
  
 E-mail: 
  
  eleonore.westling@vux.goteborg.se felix.reinhardt@vux.goteborg.se katharina.sjogren@vux.goteborg.se 
 dens ö nskemål krävs att de metoder som an- vänds ses ö ver och nya utvecklas. De nya begreppen ska definieras och all personal bö r ha en gemensam fö rståelse och värde- grund baserade på teorier som är anpassade Smith en ny verksamhet och ett samhälle i fö r- ändring. 
 Det handlar också om att hö ja profes- sionalismen bland vägledarna. Att ha ett yrkesspråk, med begrepp, modeller och teo- rier fö r att kunna fö rklara det man ser. 
  
 –Fö 
  r att synliggö ra verktyg, arbetssätt och metoder kan det krävas att särskilda metodutvecklare finns inom organisationen. Vi har bö rjat att rekrytera sådana inom stu- die- och yrkesvägledningen, säger Wright. 
 I samarbete med Länsarbetsnämnden i Västra Gö talands län och arbetsmarknadens parter utvecklas validering som ett verktyg att fö rena det offentliga utbildningssys- temets formella lärande med andra former av organiserat lärande och det tysta in- formella lärande som sker i olika livs- situationer. Särskilt betonas vikten av att ta tillvara utländsk utbildning och yrkeserfa- renhet. 
 Metodmässig är utgångspunkten att val- idering är ständig pågående i ett spektra av lärprocesser där vägledaren fungerar som stö d och brobyggare. Individens kompetens måste bedö mas och dokumenteras mot olika utarbetade kvalifikationsunderlag. Dokumentationsformer kan exempelvis vara betyg, yrkesområdesvisa kompetens- bevis eller individuella kunskapsportfö ljer. 
 - 17 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Samlad kompetens ger hög kvalitet 
 I ett arbetsliv som genomgår stora och allt snabbare förändringar kommer vägledning att vara ett återkommande behov under hela det yrkesverksamma livet. 
  
 –Genom 
  att samla kompetens från både skola och arbetsförmedling blir den gemensamma kunskapen en god grund för att erbjuda väg- ledning med hög kvalitet, säger Williams på Varbergs Yrkes- vägledare. 
 Vägledarna tillhö r en paraplyorganisation med representanter från olika skolformer, arbetsfö rmedling, AMI och Kunskapslyftet. Samarbete sker också med näringsliv och utbildningsanordnare. Här erbjuds vägled- ning och information om yrken och utbild- ningar fö r alla invånare i kommunen. Var- bergs yrkesvägledare är också det gemen- samma forumet fö r frågor som rö r vägled- ning, fortbildning med mera. 
 Personal från kommunen, arbetsförmed- ling och AMI finns här. Sin anställning har de på respektive enhet men vissa finns på själva vägledningscentret delar av sin ar- betsvecka. Fö r ett fåtal personer är centret den enda arbetsplatsen. 
 Ansvarig styrgrupp 
 Rektor inom gymnasieskolan är ansvarig för verksamheten. Det finns en styrgrupp som 
 är sammansatt av gymnasiechef, chef Smith arbetsfö rmedlingen och chef Barker (cen- trum fö r livslångt lärande, vuxenutbild- ning). 
 Respektive enhet betalar lö ner Smith sina anställda. Gemensam budget fö r ö vriga kostnader delas mellan gymnasieskolan, Arbetsfö rmedlingen och CLL 
 Metoderna är huvudsakligen hjälp till självhjälp vid informationssö kning med dator, informationssamtal med vägledare, enskilda vägledningssamtal och grupp- vägledning. 
 Riktade informationsinsatser 
 Man har riktade informationsinsatser, ex- empelvis om yrken och branscher, och sär- skilda vägledare informerar om arbete/ut- bildning utomlands. 
 Varbergs Yrkesvägledare anordnar ut- bildningsmässan Enter och administrerar och samordnar särskild prö vning. Man står också till tjänst med bedö mning och värde- ring av betyg samt information om studie- ekonomi. Samarbete sker med dyslexifören- ingen Ordhjälpen. 
  
 –De 
  olika organisationerna samverkar kring vägledning av enskilda, då vi fö rsö - ker finna individuella lö sningar. Vi hjälper till med validering och undviker så långt det är mö jligt dubbelarbete. Det är ganska obyråkratiskt, berättar Williams. 
 Varbergs Yrkesvägledare skö ter också 
  
 Varbergs Yrkesvägledare 
  
 Kontaktperson: Williams tel  
  
 0340-88893, 
 070-5288893, 
  
 E-mail: 
  
  anne.eriksoo@kommunen.varberg.se 
 information till kommuninvånarna angå- ende kursutbud inom Kunskapslyftet. Man planerar, organiserar och sköter ansökningar och vägledningssamtal vid ansö kan till dessa utbildningar. 
 Samtliga vägledare inom Varbergs kom- mun har i stö rre eller mindre omfattning kontakt med verksamheten på Varbergs Yr- kesvägledare. 
  
 –Vår 
  bedö mning är att behovet av och efterfrågan på vägledning ö kar i framtiden. Ö nskvärt är att vi utö kar kontakterna med näringslivet, menar Williams. 
 Våren 1999 gjordes en utvärdering, där det bland annat framkom att nästan samt- liga tillfrågade tyckte att de hittat den in- formation de sö kte under besö ket på Var- bergs Yrkesvägledare. 
 Verksamheten har haft ungefär 9 700 besö kare under år 2000. 
 Marknadsföring på många sätt 
 Information om verksamheten sprids ofta genom personliga kontakter. Artiklar i lokal- press och annonsering fö rekommer. Var- bergs Yrkesvägledare ordnar också besö k på arbetsplatser och man bjuder in fö retag och kommunala arbetsplatser. 
 På platser som besö ks av många män- niskor delas ibland flygblad ut. Ett annat sätt att marknadsfö ra sig är via välbesö kta utbildningsmässor, information till gym- nasieelever och information på stan i sam- band med torghandel. 
 Å rligen gö rs en fortbildningsplan Smith gemensam fortbildning. Utö ver detta ge- nomfö rs individuell fortbildning. Vid in- terna utbildningsdagar bjuder man in väg- ledare från ett stö rre geografiskt område fö r att få ekonomin att gå ihop och på detta sätt få den kompetensutveckling som behö vs. 
  
 –Men 
  kompetensutveckling genom erfarenhetsutbyte sker dagligen genom att här finns vägledare från olika arbetsplatser, avslutar Williams. 
 - 18 - 
  g o d a e x e m p e l  
 Bara efterfrågestyrd upphandling av utbildning 
 På Vägledningsinfoteket i Söder- hamn erbjuds vägledning som är obunden och självständig, med individens bästa i fokus. Man strävar efter ett så individuellt, efterfrågestyrt utbildningssystem som möjligt. All upphandling sker efter vägledningssamtal. 
  
 –När 
  studie- och yrkesvägled- ningen inte är sammankopplad med kommunens egen skol- organisation kan man skapa ett rikare utbud av utbildningar i samverkan med fler utbildnings- organisationer, menar infotekschefen Miller. 
  
 A 
  
 ll ansökan till utbildning sker via ett eller flera samtal med vägle- 
  
 dare. Inga kursstarter inplaneras i 
 förväg. Istället arbetar vägledarna med att upprätta individuella studieplaner och med att registrera olika önskemål enligt ett eget uppbyggt registersystem. När intresse finns för en viss typ av utbildning eller kurs- kombination så fastställs kursstart och vil- Martin utbildare som ska få uppdraget. 
 Vägledningsinfoteket erbjuder en form av vägledning som är anpassad för flexibla studieplaner och ett utbildningsutbud som omfattar flera olika studieformer. Vägled- ningen är också anpassad för ett samhälle där individens studieval inte längre sker vid ett fåtal tillfällen i livet utan är ett återkom- mande inslag i en karriär. 
 Hjälp till självservice 
 Vägledningen är därför inriktad på konti- nuerliga, mindre omfattande väglednings- samtal fördelade under längre tid. Man fo- kuserar också på själva studie- och yrkes- valet och samverkar därför med till exem- pel arbetsförmedling, socialförvaltning och försäkringskassan. Detta eftersom många behöver stöd och hjälp innan ett studie- och yrkesval kan bli aktuellt. Ett alternativ för dessa är också vägledande orienteringskur- ser. 
  
 –Hjälp 
  till självservice är ett nyckel- begrepp, att lära människor att på egen hand söka information om utbildning och arbets- liv, poängterar Miller. 
 Söderhamn saknar närhet till högskola 
 och  
 CSN-kontor. 
  Utbildningsnivån bland kommuninvånarna är bland de lägsta i Sverige. Inom ramen för kommunens ut- bildningsorganisation inrättades 1999 ett särskilt verksamhetsområde, CFL Centrum för flexibelt lärande som samlar all vux- enutbildning i en gemensam organisation. Vägledningsinfoteket drivs i samverkan mellan CFL, Kunskapslyftet och Arbetsför- medlingen i Söderhamn. 
  
 –Vi 
  har visat att man även i mindre kom- muner framgångsrikt kan samverka mellan kommun och arbetsförmedling kring ett vägledningscentra, som dessutom har en självständig roll i förhållande till sina upp- dragsgivare, säger Miller. 
 I genomsnitt besöker 350 personer Vägledningsinfoteket varje vecka. Den van- ligaste besökaren är en vuxen kommun- invånare som vill ha vägledning/informa- tion kring studier. Öppettiderna är generösa,  
 10-18 
  varje vardag och  
 10-14 
  på lördagar. Studievägledning erbjuds som drop  
 in-ser- 
  vice, utan tidsbokning. Besökaren kan träffa två vägledare från arbetsförmedlingen och två kommunala studie- och yrkesväg- ledare. 
 Obyråkratisk miljö 
  
 –Vägledarna 
  arbetar i en öppen kontors- miljö som underlättar samverkan mellan personalen och skapar en effektiv och oby- råkratisk miljö utan tidsbokning och kö- lappar, menar Miller. 
 Vägledningsinfoteket erbjuder nu också företag och offentliga arbetsplatser studie- vägledning för sina anställda som ett försöksprojekt inom Växtkraft mål:4. 
  
 –Syftet 
  är att förbereda verksamheten för ett framtida individuellt kompetens- sparande, som för att fungera sannolikt kommer kräva omfattande vägledningsin- satser riktade till anställda, tror Stewart vid. 
 Vägledningsinfoteket ingår också i en regional samverkan kring valideringsfrågor - ett inslag i vuxenutbildningen som många kommuner ägnar sig åt men där samverkan ofta saknas. 
 För närvarande utarbetas en hemsida som riktar sig till distansstuderande eller andra som av olika skäl inte kan ta sig till centralorten, ett slags virtuellt infotek. 
  
 Vägledningsinfoteket, Söderhamn 
  
 Kontaktperson: Miller, tel  
  
 0270-180 
  50 
  
 E-mail: 
  
  klas.tallvid@kommun.soderhamn.se 
  
 Hemsida: www.kunly.soderhamn.se 
  
 På Vägledningsinfoteket finns arbets- förmedlingens kundarbetsplatser och ett flertal datorer med direktuppkoppling till Internet. 
  
 –Dessa 
  uppkopplingar saknar de hinder och spärrar som återfinns i kundarbets- platserna. Trots detta har vi inte haft pro- blem med åverkan. Och skulle så ske så kan datorernas innehåll snabbt ersättas, säger Miller. 
 En utredning om Vägledningsinfotekets framtid avslutades nyligen. Utredarna fö- reslog att verksamheten ska permanentas. Ansvarsområde och metoder ska vara un- gefär desamma som tidigare. Utrednings- gruppen såg flera tungt vägande skäl för att Vägledningsinfoteket bör bli en permanent verksamhet, bland annat: 
 Genom att samordna väglednings- och informationsinsatser till ett centra skapas kostnadseffektiv verksamhet som kan med- verka till en ökad flexibilitet inom den fram- tida vuxenutbildningen. 
 Skapar samverkan 
 Vägledningsinfoteket i samarbete mellan kommunen och Arbetsförmedlingen skapar möjligheter för samverkan med näringsli- vet, olika studieförbund, privata utbildnings organisationer och Högskolan. 
 I ett samhälle med hög utvecklingstakt inom arbetslivet och ständigt höjda kun- skapskrav ställs det krav på återkommande kompetensutveckling inom arbetslivet.  Vägledningsinfoteket har genom sin lättill- gänglighet och sitt helhetsperspektiv goda möjligheter att vägleda och informera ar- betslösa, anställda och företagare m fl. i ut- bildningsplanering. 
 I perspektiv av samhällets kommande satsning på individuellt kompetenssparande där individen är bärare av pengarna blir det särskilt viktigt att kommunen tar ett ansvar för en intresseneutral information och väg- ledning. 
 - 19 - 
 Denna trycksak består av en sammanfattning av SOU 2001:45 karriärvägledning.se.nu samt tolv goda exempel på vägledning. Kontaktpersoner: 
 Hays, utredare, tel  
 070-647 
  96 97 Wilson, AMS, tel  
 08-58 
  60 60 00 
 Bautista, Utbildningsdepartementet, tel  
 08-405 
  10 00 
 Text, foto  layout: Johnson, Frostenson Media, tel  
 08-607 
  22 92 Teckningar: Hays 
  
 P 
 OSTADRESS 
 :  
  
 106 47 S 
 TOCKHOLM 
 F 
 AX  
  
 08-690 
  91 91. T 
 ELEFON 
  
 :  
  
 08-690 
  91 90 
  
 E- 
 POST 
  
 : 
  
 fritzes.order@liber.se 
 I 
 NTERNET 
  
 :  
 www.fritzes.se 
  
 ISBN  
 91-38-21468-7 
  ISSN  
 0375-250X