Verksamheten vid IMEGO AB 
 Betänkande av Utredningen om forskning och produktutveckling vid IMEGO AB 
 Stockholm 2004 
 SOU 2004:89 
  
 SOU och Ds kan köpas från Rodgers kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Rodgers Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets för- valtningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. 
 Broschyren kan beställas hos: Information Rosenbad Regeringskansliet 
 103 33 Stockholm 
 Fax:  
 08–405 
  42 95 Telefon:  
 08–405 
  47 29 
 www.regeringen.se/propositioner/sou/pdf/remiss.pdf 
 Tryckt av Hickman Tryckeri AB 
 Stockholm 2004 
 ISBN  
 91-38-22203-5 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Utbildningsdepartementet 
 Regeringen bemyndigade den 26 februari 2004 chefen för Utbild- ningsdepartementet, statsrådet Bennett, att tillkalla en särskild utredare om forskning och produktutveckling inom mikroelektronik vid IMEGO AB, dir. 2004:31. Med stöd av bemyndigandet förordnades planeringschefen Burke som utredare (U 2004:02). Som sekreterare förordnades professor Hogan. 
 Utredningen har antagit namnet Verksamheten vid IMEGO AB. Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande SOU 2004:89. 
 Utredningen är härmed slutförd. 
 Stockholm i augusti 2004 
 Burke 
 Miller 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 7 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbetsformer ....................... 
  
 11 
  
 2 
  
 IMEGO:s uppkomst .................................................... 
  
 13 
  
 2.1 
  
 Forskningspolitiska propositionen, Forskning och 
  
 samhälle 1996 ........................................................................... 
  
 13 
  
 2.2 
  
 IMEGO-utredningen 
  1997 ..................................................... 
  
 13 
  
 2.3 
  
 Organisationsutredningen....................................................... 
  
 14 
  
 3 
  
 IMEGO...................................................................... 
  
 17 
  
 3.1 
  
 Verksamhetsinriktning ............................................................ 
  
 17 
  
 3.2 
  
 Styrelse...................................................................................... 
  
 17 
  
 3.3 
  
 Organisation............................................................................. 
  
 19 
  
 3.4 
  
 Personal .................................................................................... 
  
 19 
  
 3.5 
  
 Lednings- och verksamhetssystem ......................................... 
  
 20 
  
 3.6 
  
 Ekonomi ................................................................................... 
  
 21 
  
 4 
  
 IMEGO:s forskning ..................................................... 
  
 25 
  
 5 
  
 Kunduppdrag............................................................. 
  
 29 
  
 6 
  
 Produktutveckling ...................................................... 
  
 31 
  
 7 
  
 Bedömning av IMEGO:s hittillsvarande verksamhet........ 
  
 35 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2004:89 
  
 8 
  
 Alternativ för ägande 
  
 ...................................................39 
  
 8.1 
  
 Utgångspunkter........................................................................ 
  
 39 
  
 8.2 
  
 Oförändrat statligt ägande genom 
  
 Utbildningsdepartementet....................................................... 
  
 39 
  
 8.3 
  
 Samordning med annan ägare .................................................. 
  
 40 
  
 8.4 
  
 Diskussion och utredarens bedömning .................................. 
  
 44 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv ......................................................... 
  
 47 
  
 Bilaga 2 
  
 Scenarier......................................................................... 
  
 51 
  
 Bilaga 3 
  
 Kommentarer och synpunkter till Organisations- 
  
 kommitténs scenario för 2002 2003............................ 
  
 55 
  
 Bilaga 4 
  
 Institutens uppgifter ur forskningspropositionen 
  
 2001................................................................................ 
  
 61 
  
 Bilaga 5 
  
 IRECO-gruppen 
 2004-01-01 ....................................... 
  
 63 
  
 Bilaga 6 
  
 Finansiering av industriforskningsinstituten .............. 
  
 65 
  
 6 
 Sammanfattning 
 Uppdraget 
 Utredningens uppgift har varit att utreda verksamheten vid IMEGO AB, och undersöka vilka möjligheter som finns för IMEGO att finansiera sin FoU genom uppdragsforskning samt utvärdera om institutet kan samordnas med IRECO Holding AB eller annan statlig forskningsutförare. 
 Verksamheten 
 IMEGO startade sin verksamhet i början av 1999 och det har krävts stora resurser för att bygga upp ett nytt institut från grunden. IMEGOs ledning har åstadkommit ett väl fungerande institut med kompetent personal och väl utformad organisation. Inom området accelerometer- och gyroteknik har institutet utveck- lat hög kompetens och skapat goda resurser och möjligheter för utveckling av nya system och produkter för svensk industri. Verk- samheten inom detta område är i internationell toppklass. Stora insatser har också gjorts för att bygga upp kompetens för utveck- ling av biotekniska system. Där har ännu inte verksamheten nått en sådan nivå att stora industriuppdrag kunnat anskaffas. Ett problem för IMEGO är att man ännu inte getts möjlighet att delta i några större nationella eller internationella behovsmotiverade projekt. 
 Utredaren har uppfattningen att forskningsverksamheten vid IMEGO på det hela taget varit mycket framgångsrik och väl planerad. Staten har givit ett basanslag på 20 miljoner kronor per år till forskning som IMEGO fritt har förfogat över. Dessa medel utgör de resurser som kan användas för generell kompetensupp- byggnad och skapande av allianser för att göra IMEGO mer attrak- tivt för utvecklingssamarbete med industri. Utredaren bedömer att 
 7 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2004:89 
  
 planeringen av användningen av detta anslag är mycket viktig och bör vara föremål för institutsstyrelsens övergripande prioriteringar. 
 Vid IMEGO:s start uppsattes målet att IMEGO skulle vara vinstgivande efter fem år men detta mål har inte uppnåtts. Inne- varande verksamhetsår 2004 är de externa intäkterna budgeterade till 24 miljoner kronor vilket skulle ge möjlighet till nollresultat. Om detta resultat uppnås finns det förutsättningar för IMEGO att uppvisa vinst för år 2005. Utredaren bedömer att detta är möjligt. 
 Den totala världsmarknaden för mikrosystem uppskattas till 68 miljarder dollar år 2005 med en årlig tillväxt av 20 procent under de senaste åren. Teknikområdet drivs av behov inom branscherna telekom, fordon och medicin/läkemedel som har en avgörande betydelse för Sveriges ekonomiska utveckling och inom vilka vi har en stark vetenskaplig och industriell bas. IMEGO arbetar inom detta område och bör därför ha mycket goda förutsättningar för att utvecklas i takt med området mikrosystem. IMEGO har i sin vision att antalet anställda skall öka till över 100 inom några år, men detta är ett mål som enligt utredaren är möjligt att uppnå först på längre sikt. 
 Samordning med annan statlig forskningsutförare 
 IMEGO ägs sedan dess bildande 1998 till 100 procent av staten genom Utbildningsdepartementet. Modellen avviker från den struktur som i övrigt gäller för jämförbara forskningsinstitut och ger inte möjlighet till en nationell samordnad institutsstruktur. Utredaren bedömer att det är stora fördelar med att IMEGO får ny ägare och samordnas med annan statlig forskningsutförare. 
 IRECO arbetar för närvarande med en plan för samordning av 17 forskningsinstitut där instituten inom IT och mikroelektronik planeras sammanföras inom ett holdingbolag,  
 IKT-instituten, 
  där IMEGO kan ingå tillsammans med SICS, ACREO, St Anna, Matthews och Interaktiva institutet. Ett sådant samlat ägande ger väsentligt förbättrade möjligheter till ett nationellt helhetsperspek- tiv och fördjupat samarbete mellan de olika instituten. Det ger också IMEGO större möjligheter att delta i nationella och inter- nationella behovsmotiverade projekt. 
 Chalmers har stora resurser i form av renrum och forsknings- avdelningar som ger goda samverkansmöjligheter med IMEGO särskilt inom dess huvudinriktning som är mikrosystem. Dessutom 
 8 
  
 SOU 2004:89 
  
 Sammanfattning 
  
 har Chalmers en väl utvecklad infrastruktur för samarbete med framförallt regional industri. En närmare anknytning till Chalmers skulle ge IMEGO en starkare roll i denna struktur. 
 Samordning med IRECO och Chalmers är båda viktiga och utredarens huvudförslag är att IMEGO förs in under IRECO Holding AB med ett koncernbolag inom  
 IRECO-gruppen 
  som majoritetsägare och med Chalmers som delägare. 
 Det har ifrågasatts av den tidigare  
 KOFI-kommittén 
  om nyttan för ett institut att ägas av en högskola. Det kan därför finnas skäl att pröva om det är möjligt med ett avtal kring inflytande som ett alternativ till delägande av Chalmers. 
 Eftersom verksamheten vid IMEGO fortfarande är under ut- veckling bör staten under en femårsperiod ge IMEGO ett årligt basanslag för kompetensutveckling på ungefär samma nivå som under åren 2000 2003. 
 9 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbetsformer 
  
 Enligt direktiven skall utredningen utreda verksamheten vid Insti- tutet för mikroelektronik i Göteborg, IMEGO aktiebolag, samt lämna förslag till förbättringar i de fall brister uppmärksammas. Utredaren skall även undersöka vilka möjligheter som finns för IMEGO aktiebolag att under de närmaste åren finansiera huvud- delen av sin forskning och utveckling (FoU) genom uppdrags- forskning. Vidare skall utredaren utvärdera om institutets verk- samhet kan samordnas med industriforskningsinstituten inom IRECO Holding AB eller med annan statlig forskningsutförare i den nu pågående omstruktureringen av instituten. 
 Utredningen har tagit del av samtliga årsredovisningar under åren 1999 2003 för IMEGO. Utredningen har besökt IMEGO vid två tillfällen och fått en redovisning av verksamheten och detaljerad information om externa uppdrag. Utredaren har samtalat med tidigare och nuvarande ordförande i IMEGO:s styrelse. Utredaren har tillställt IMEGO ett antal frågor som besvarats. IMEGO har härutöver besvarat samma enkät som VINNOVA årligen tillställer sina institut. Utredningen har träffat företrädare för IRECO, VINNOVA och Chalmers. Dessutom har kontakter tagits med vissa av IMEGO:s kunder och andra personer med god insyn i IMEGO:s verksamhet. 
 11 
 2 IMEGO:s uppkomst 
  
 2.1 
  
 Forskningspolitiska propositionen, Forskning och samhälle 1996 
  
 I den forskningspolitiska propositionen, Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5) redovisade regeringen motiven till att etablera ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg med en bred tvärveten- skaplig inriktning. 
 Enligt regeringen bör möjligheterna att inrätta ett nytt  
 tekniskt forskningsinstitut i Göteborg  
 utredas. Regeringen framhåller hur angeläget det är, inte minst av samhällsekonomiska skäl, att Sverige upprätthåller en hög nivå på den tekniska forskningen och menar att det är viktigt att inom vissa områden genomföra koncentrerade statliga satsningar som bidrar till ett ökat utbyte mellan högskoleforskningen och näringslivet. 
 En förebild bör kunna vara de tyska Frauenhoferinstituten. För den löpande verksamheten bör institutet ha en statlig grundfinan- siering, resten bör i huvudsak vara uppdragsforskning med medel från industrin. Som en utgångspunkt för det fortsatta arbetet bör staten vara beredd att ställa en engångssumma av 100 miljoner kro- nor till förfogande under förutsättning att utredningen leder till att projektet kan genomföras. 
 Riksdagen godkände regeringens förslag att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut den 11 december 1996. 
  
 2.2 
  
 IMEGO-utredningen 
  
  1997 
 Regeringen bemyndigade den 19 september 1996 chefen för Ut- bildningsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med upp- drag att förbereda inrättandet av ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg. Professor Porter förordnades som utredare. Som experter förordnades departementsråden Roberts, Williams13 
  
 IMEGO:s uppkomst 
  
 SOU 2004:89 
  
 Marking och Petersen. Som sekreterare förordnades departementssekreteraren Clarke. 
 I mars 1997 överlämnade utredningen sitt betänkande (SOU 1997:37) till regeringen. 
 Utredningen föreslog att ett tekniskt forskningsinstitut inrättas i Göteborg. Institutet skall bedriva tillämpad forskning och utveck- lingsarbete inom området mikroelektronikbaserade system. Verk- samheten vid institutet bör ske i nära samverkan med universitet och högskolor i Göteborgsregionen. 
 Institutet bör drivas i aktiebolagsform och bör i ett inlednings- skede ha staten som enda ägare. I samband med den utvärdering som föreslås ske efter fem år bör det undersökas om institutet kan främjas av att näringslivet i form av en intressentförening blir delägare i institutet. 
 Driftskostnaderna vid uppbyggnadstidens slut kan beräknas till cirka 50 miljoner kronor om året, varav ungefär hälften i lönekost- nader. Efter fem år bör det statliga stödet belöpa sig till ungefär 30 miljoner kronor årligen. Målsättningen är att verksamhetens kostnader efter fem år skall täckas till minst 40 procent av in- komster från näringslivet. 
 Verksamheten kan förslagsvis omfatta tre områden: 
  
 1. 
  
 Konstruktion och simulering av elektroniska kretsar och kom- ponenter 
  
 2. 
  
 Framtagning av system som bygger på nya typer av nyckel- komponenter inom mikroelektroniken 
  
 3. 
  
 Forskning/utveckling på högre systemnivå med inriktning mot exempelvis kommunikation, styr- och reglersystem och bild- analys 
  
 Utredningen föreslog att institutet endast bör ha en mycket liten andel personal fast knuten till institutet. Tre professurer inom hög- skolan bör ha sin huvudsakliga verksamhet förlagd till institutet. 
  
 2.3 
  
 Organisationsutredningen 
  
 I budgetpropositionen 1997/98:1 redovisar regeringen sin syn på utredningens förslag samt på remissinstansernas yttranden. Rege- ringen delar utredningens syn på institutets inriktning mot mikro- elektronikbaserade system av betydelse för svenskt näringsliv. Regeringens förslag sammanfattas på följande sätt: 
 14 
  
 SOU 2004:89 
  
 IMEGO:s uppkomst 
  
 Regeringen föreslår att ett tekniskt forskningsinstitut med huvud- saklig inriktning mot mikroelektronikbaserade system inrättas i Göteborg. Grundprincipen bör vara att institutet erhåller statlig grundfinansiering, men den huvudsakliga finansieringen bör, efter ett inledande uppbyggnadsskede, utgöras av uppdragsforskning med medel från näringslivet. 
 Enligt beslut vid regeringssammanträde den 30 oktober 1997 till- kallades en organisationskommitté med uppgift att planera och förbereda verksamheten vid ett tekniskt forskningsinstitut och, under försättning av riksdagens beslut, starta upp verksamheten. 
 En organisationskommitté utsågs med direktör Gibson som ordförande. Den koncentrerade sitt arbete på bl.a. följande frågor: 
  
 Verksamhets- eller associationsform för det tekniska institutet 
  
 Budget för organisationskommitténs arbete 
  
 Uppskattning av övriga kostnader fram till verksamhetsstarten 
  
 Investeringsbehov under den första treårsperioden 
  
 Lokaler för institutet 
  
 Rekrytering av föreståndare/verkställande direktör 
  
 Information och marknadsföring 
  
 Kontakter med företag och vetenskapliga institutioner 
  
 Framtidsvision 
  
 Verksamhetsinriktning under de närmaste åren 
  
 Organisationskommittén lämnade den 1 februari 1998 sitt förslag till regeringen angående associationsform, budget för verksam- heten tills dess att forskningsinstitutet etableras samt en investe- ringsplan för budgetåren 1998 2000. Kommittén föreslog att verk- samheten skall organiseras i ett av staten helägt aktiebolag. Enligt kommittén är de starkaste skälen för denna bedömning nödvändig- heten att skapa förutsättningar för ett nära och förtroendefullt samarbete med främst de mindre och medelstora företagen samt att på sikt få till stånd ett djupare engagemang från näringslivets sida genom ett direkt delägarskap i institutet. 
 Utgående från kommittédirektiven startades ett arbete av kommittén med att ta fram ett framtidsscenario för IMEGO. Detta redovisas i bilaga 2. Senare i utredningen redovisas VD:s kom- mentar till detta scenario. 
 Organisationskommittén avslutade sitt arbete under hösten 1998. 
 15 
  
 IMEGO:s uppkomst 
  
 SOU 2004:89 
  
 Riksdagen beslutade den 2 juni 1998 att godkänna att regeringen använder medel, som anslagits för ett tekniskt forskningsinstitut, till att bilda ett aktiebolag inom vilket institutet skall drivas. Verk- samheten kommer att utvärderas efter uppbyggnadsskedet. 
 16 
 3 IMEGO 
  
 3.1 
  
 Verksamhetsinriktning 
  
 Enligt bolagsordningen beslutad vid IMEGO:s bolagsstämma den 9 mars 2000 skall IMEGO:s verksamhetsinriktning vara föl- jande: 
 Föremålet för bolagets verksamhet skall vara att bedriva upp- dragsforskning med inriktning på mikroelektronikbaserade system och ta emot uppdrag att utveckla nya produkter och processer från idé till färdig prototyp. Verksamheten skall i ett rikstäckande perspektiv komplettera andra existerande satsningar vid industri- forskningsinstitut och vid universitet och högskolor. Syftet med bolagets verksamhet är att stödja utbildning och forskning samt stärka svenskt näringslivs utveckling och internationella kon- kurrenskraft. 
  
 3.2 
  
 Styrelse 
  
 IMEGO AB registrerades som bolag den 13 januari 1999 och hade således sitt första verksamhetsår år 1999. Dessförinnan hade Caldwell av organisationskommittén anställts som verkställande direk- tör och han började arbeta heltid den 1 september 1998. 
 Styrelse 
 IMEGO:s styrelse har haft följande sammansättning under åren 1999 2004: 
 1999 2002 Direktör Gibson, ordf, professorerna Watson, Nguyen, White, chefsdesigner Torres, tekn lic Göran Netzler, teknologie doktor Smith 
 17 
  
 IMEGO 
  
 SOU 2004:89 
  
 2003 Direktör Gibson, ordf, professorerna Anderson, Smith, Watson, Rubio, tekn lic Santiago, chefsdesigner Torres 
 2004 Rektor Rubio, ordf, professorerna Watson, Anderson, Smith, riks- dagsledamot Cooper, vVD Coleman, tekn lic Göran Netzler 
 Som framgår av sammanställningen bestod styrelsen under åren 1999 2002 av tre personer med forskarbakgrund och fyra från industri. Från år 2004 består styrelsen av två personer från industri, fyra med forskarbakgrund och en allmänrepresentant. 
 Man kan notera att styrelsen för IMEGO har flera ledamöter med forskarbakgrund. Däremot saknas ledamöter som represen- terar kompetens från företag som arbetar med mikrosystem som affärsområde. Som jämförelse kan nämnas att i ACREO:s styrelse har alla ledamöter näringslivsbakgrund förutom en ledamot som representerar ett universitet. Viss forskning bör bedrivas vid ett institut och någon ledamot kan representera forskningssamhället men det är viktigt att styrelsen i huvudsak består av personer med industriell bakgrund. Utredaren anser att IMEGO borde ha en mer allsidigt sammansatt styrelse. Till exempel har styrelsen f n ingen ledamot från Chalmers. 
 Styrelsen har haft fyra styrelsemöten per år där vissa ärenden behandlats enligt en årsplan: 
  
 Mars 
  
 Ekonomi och interna projekt 
  
 Hart 
  
 Strategi 
  
 September 
  
 Marknadsplan 
  
 November 
  
 Verksamhetsplan för kommande år 
  
 Ägarens styrning av IMEGO har endast skett genom att delta i bolagsstämman. De medel som IMEGO erhållit som basanslag för forskning har IMEGO lämnats att fritt förfoga över. 
 18 
  
 SOU 2004:89 
  
 IMEGO 
  
 3.3 
  
 Organisation 
  
 Vid utgången av år 1999 var tjugo personer anställda. Initialt byggdes organisationen upp med fyra forskningsenheter: Fotonik, Mikromekanik, Magnetism och elektromagnetism, Kemi och bio, med var sin forskningsledare som ansvarig. Utöver forsknings- enheterna fanns initialt fyra supportgrupper, Systemdesign och  
 Asic-konstruktion, 
  Yt- och materialanalys, Byggsätt samt Produkt- design. 
 Under år 2002 infördes en organisation med fyra kärnkompe- tensområden: Opto och  
 IR-sensorer, 
  Mikromekaniska sensorer, Biosensorer och kemiska sensorer, Magnetiska och elektromagne- tiska sensorer. Dessa kompletteras med enheter för Systemdesign, Ytor och material, Elektronikbyggsätt samt Industridesign. 
 Från 1 januari 2004 infördes en ny organisation: Två avdelningar bildades, Systemdesign och Forskning och utveckling, Grupperna Yt- och materialanalys och Bio- och kemi slogs ihop och även grupperna Byggsätt och MEMS. 
  
 3.4 
  
 Personal 
  
 IMEGO:s personal (helårsekvivalenter) enligt årsredovisningen för respektive år redovisas i nedanstående tabell. 
  
 År 
  
 Antal anställda 
  
 1999 
  
 12 
  
 2000 
  
 21 
  
 2001 
  
 38 
  
 2002 
  
 40 
  
 2003 
  
 35 
  
 19 
  
 IMEGO 
  
 SOU 2004:89 
  
 Antalet anställda hade ett maximum år 2002 med 40 personer och det gick ner till 35 personer under 2003 och det representerar också det aktuella personalläget (1 juni 2004). Ytterligare 15 personer är verksamma vid institutet i olika grad. 
  
 Personalen fördelad på kategorier 
  
 Anställda med doktorsexamen 
  
 11 
  
 Anställda med licentiatexamen 
  
 2 
  
 Anställda forskarstuderande med målsättning doktor 
  
 2 
  
 Anställda civilingenjörer som ej är forskarstuderande 
  
 13 
  
 Övrig personal 
  
 7 
  
 Under år 2003 har det inte varit några avgångar och inga nyanställ- ningar. 
 Utredarens bedömning är att IMEGO:s ledning har rekryterat personal med hög kompetens med bred kompetensprofil. 
  
 3.5 
  
 Lednings- och verksamhetssystem 
  
 IMEGO startade med att en VD rekryterades och anställdes. Redan när IMEGO startades stod det klart för ledningen att det var viktigt att skapa en tydlig infrastruktur och ett effektivt arbetssätt. Betydande resurser har lagts ned på utveckla ett ledningssystem  
 ICT-system 
 (Information-Communication-Technology). 
  Verk- samheten har delats in olika processer. Huvudprocessen kallas för projektstyrning. Där beskrivs hur IMEGO genererar, driver och avslutar de  
 FoU-projekt 
  som utgör kärnan i verksamheten. 
 Ledningssystemet har efter certifiering enligt ISO 9000 under våren 2000 gradvis förbättrats i takt med att förutsättningarna och organisationen har förändrats. 
 Ett ärendehanteringssystem används som ersätter mötesanteck- ningar och protokoll. 
 Utredarens bedömning är att IMEGO har utvecklat ett mycket avancerat ledningssystem och ett effektivt administrativt system som är värdefulla verktyg i IMEGO:s arbete. 
 20 
  
 SOU 2004:89 
  
 IMEGO 
  
 3.6 
  
 Ekonomi 
  
 En genomgång av IMEGO:s årsredovisningar från år 1999 till år 2003 har gjorts. 
 Resultaträkning 
 En sammanställning av IMEGO:s resultaträkningar ger följande tabell. 
 Resultaträkning för åren 1999 2003 tkr 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Summa 
  
 Nettoomsättning 
  
 1 438 
  
 2 777 
  
 14 695 
  
 18 106 
  
 18 758 
  
 55 774 
  
 Statligt bidrag 
  
 15 034 
  
 20 044 
  
 20 164 
  
 20 471 
  
 75 713 
  
 Summa intäkter 
  
 1 438 
  
 17 811 
  
 34 739 
  
 38 270 
  
 39 229 
  
 131487 
  
 Andel extern finansiering % 
  
 10 
  
 12 
  
 36 
  
 34 
  
 38 
  
 Kostnader exkl avskriv- 
  
 13 265 
  
 19 988 
  
 33 618 
  
 45 802 
  
 42 800 
  
 155 473 
  
 ningar 
  
 Avskrivningar 
  
 1 725 
  
 3 602 
  
 7 408 
  
 7 628 
  
 6 984 
  
 26 732 
  
 Summa kostnader 
  
 14 990 
  
 23 590 
  
 40 757 
  
 53 430 
  
 49 438 
  
 182 205 
  
 Rörelseresultat exkl. finan- 
  
 -13 
  552 
  
 -5 
  779 
  
 -6 
  018 
  
 -15 
  160 
  
 -10 
  209 
  
 -50 
  718 
  
 siella poster 
  
 Finansiella intäkter 
  
 343 
  
 1 295 
  
 3 109 
  
 2 363 
  
 1 498 
  
 8 608 
  
 Årets förlust 
  
 -13 
  207 
  
 -4 
  483 
  
 -2 
  907 
  
 -12 
  796 
  
 --8 
  710 
  
 -42 
  103 
  
 Det statliga bidraget har utgått med 15 miljoner kronor för år 2000 och därefter med 20 miljoner kronor/år. Stöd till investeringar har utgått med totalt 100 miljoner kronor varav 50 miljoner kronor utbetalades år 1999 och 50 miljoner kronor år 2000. 
 IMEGO:s resultat har varit negativt sedan starten år 1999 vilket är förklarligt eftersom verksamheten startade utan personal och lokaler. Dessutom har industrikonjunkturen varit dålig under några år. IMEGO har kunnat tillgodogöra sig ränteintäkter som upp- kommit genom att staten utbetalat investeringsstödet som två utbetalningar under IMEGO:s första år. IMEGO uppvisar en total förlust av 42 miljoner kronor för de fem åren 1999 2003. Förlusten var störst år 2002 med 12 miljoner kronor men genom personal- neddragningar har kostnaderna minskats. 
 21 
  
 IMEGO 
  
 SOU 2004:89 
  
 Vid IMEGO:s start uppsattes målet att IMEGO skulle vara vinstgivande efter fem år men detta mål har inte uppnåtts. Inne- varande verksamhetsår 2004 är de externa intäkterna budgeterade till 24 miljoner kronor vilket skulle ge möjlighet till nollresultat. Om detta resultat uppnås har IMEGO förutsättningar att uppvisa vinst under år 2005. 
 I resultaträkningen har intäkterna uppdelats i två poster, netto- omsättning som är fakturerade intäkter och de statliga bidragen. De totala externa fakturerade intäkterna under 1999 2003 var 55 miljoner kronor och de statliga bidragen 75 miljoner kronor. Nettoomsättningens andel av de totala intäkterna var 38 procent för år 2003. Den externa finansieringen relaterad till summa kost- nader var 36 procent. IMEGO:s timtaxa för externa kunder är hög och bör ge full kostnadstäckning. 
 De totala investeringarna är 37,3 miljoner kronor varav 1,7 mil- joner kronor i immateriella tillgångar. 
 I IMEGO:s VD:s kommentar till visionen i bilaga 3 har av- skrivningarna inte medtagits i det redovisade resultatet. Det kan finnas skäl för att avskrivningar för vissa basinvesteringar inte belastar resultatet på grund av att IMEGO har byggts upp från grunden men en viss andel av investeringarna bör medtagas. 
 22 
  
 SOU 2004:89 
  
 IMEGO 
  
 Balansräkning 
 Balansräkningen per 31 december 2003 redovisas i nedanstående tabell. 
  
 Tillgångar 
  
 tkr 
  
 Anläggningstillgångar 
  
 Inmateriella anläggningstillgångar 
  
 762 
  
 Materiella anläggningstillgångar 
  
 15 584 
  
 Summa anläggningstillgångar 
  
 16 348 
  
 Omsättningstillgångar 
  
 Kortfristiga fordringar 
  
 11 134 
  
 Kortfristiga placeringar 
  
 28 995 
  
 Summa omsättningstillgångar 
  
 44 167 
  
 Summa tillgångar 
  
 60 515 
  
 Eget kapital och skulder 
  
 Eget kapital 
  
 Bundet eget kapital 
  
 Aktiekapital (10.000 aktier á nom 100 kr) 
  
 1 000 
  
 Fritt eget kapital 
  
 53 667 
  
 Summa eget kapital 
  
 54 667 
  
 Kortfristiga skulder 
  
 5 847 
  
 Summa eget kapital och skulder 
  
 60 515 
  
 IMEGO har ett fritt eget kapital av drygt 53 miljoner kronor. Utredaren konstaterar att IMEGO:s ekonomiska situation är mycket god och har en mycket god ekonomisk bas för kommande år främst beroende på statens bidrag till investeringar med 100 miljoner kronor. 
 23 
 4 IMEGO:s forskning 
 Det statliga basanslaget om 20 miljoner kronor per år utnyttjas till stor del för forskning. En viss del används till utveckling av produkter vilket redovisas i kapitel 6. IMEGO:s forskning har dock, och bör ha, en annorlunda karaktär än motsvarande forsk- ning vid universitet och högskolor. Grovt sett tar den vid när resultaten av den akademiska forskningen föreligger även om naturligtvis en del överlappning är vanlig och önskvärd. Eftersom IMEGO:s forskning har relativt stora inslag av utvecklingsarbete tenderar den också att bli dyrare än den akademiska. Den måste också som regel samtidigt ha komponenter från olika vetenskapliga discipliner. Detta måste man ha i åtanke då man värderar sådan forskning i förhållande till traditionell akademisk. 
 Sedan starten år 1999 har man hittills publicerat ca 33 veten- skapliga artiklar, de flesta i internationellt ledande tidskrifter och över 50 konferensbidrag vid i regel internationella konferenser. Publikationerna ligger huvudsakligen inom följande områden: Supraledande sensorer (SQUIDar), nanomagnetiska partiklar, MEMS, gyroteknik och bioteknik. 
 Dessutom har 16 examensarbeten har genomförts vid IMEGO. En bok med titeln  
 Gonzalez – möjligheternas teknik  
 har 
 skrivits av medarbetare vid IMEGO. Medarbetare vid IMEGO har varit redaktörer för en bok om  
 SQUID-teknik. 
  
 Speciellt framgångsrik har verksamheten varit inom accelero- meter- och gyroteknik där IMEGO har uppnått internationell toppklass. Samma höga nivå har ännu inte uppnåtts inom området biotekniska system som är ett andra insatsområde valt av IMEGO. 
 Utredaren har fått uppfattningen att forskningsverksamheten vid IMEGO på det hela taget varit mycket framgångsrik och väl planerad. Man saknar dock en uttalad strategi från IMEGO:s uppdragsgivare beträffande forskningsanslagets ändamål och roll i 
 25 
  
 IMEGO:s forskning 
  
 SOU 2004:89 
  
 det nationella  
 FoU-systemet. 
  Utredarens uppfattning om vad en sådan strategi skulle kunna baseras på redovisas nedan. 
 I det nuvarande  
 FoU-systemet 
  står universiteten och hög- skolorna för den långsiktiga fria forskningen med en tidshorisont på minst fem och ofta mer än tio år till praktisk användning. Industrin står för utvecklingsarbete och tillämpad forskning med en motsvarande tidshorisont på typiskt ett till tre år. Tillämpad forskning eller utvecklingsarbete med en tidshorisont på kring fem år förekommer endast i mycket begränsad utsträckning såväl vid högskolorna som i industrin. Sådan forskning kräver samtidig akademisk och industriell kompetens och intim samverkan mellan industri och högskolor eller särskilt inrättade enheter med denna kompetens och uppgift. En sådan enhet kan typiskt vara ett institut med i huvudsak den allmänna målsättning som gäller för IMEGO i dag. Härav följer att IMEGO:s forskning till stor del bör vara konkret behovsmotiverad 
 1  
 med en från projekt till projekt varie- rande tidshorisont kring i storleksordningen fem år och innefatta ett spektrum av projekt från relativt grundläggande studier till förberedande produktutveckling. Forskningen bör vara sådan som inte med fördel kan utföras vid högskolor eller industri. 
 Eftersom 99 procent av alla akademiska forskningsresultat kom- mer från utländska universitet måste forskarna vid ett industri- forskningsinstitut upprätthålla goda kontakter med det interna- tionella forskarsamhället. Det är därför viktigt med en respektabel vetenskaplig publikationsverksamhet men detta får inte bli en huvuduppgift för IMEGO. Å andra sidan bör av praktiska och regionala skäl IMEGO främja samarbeten med och mellan Chalmers, GU och den lokala industrin och därför är det bra om stora delar av IMEGO:s forskning anknyter till den vid Chalmers och Patterson. Detta minskar också risken för att IMEGO skall upp- fattas som en brandvägg mellan akademi och industri i stället för en katalysator för utökat samarbete. 
 Motsvarande bör gälla för andra industriforskningsinstitut, speciellt ACREO och dess relation till KTH och LiTH. 
 Ett problem i Sverige i dag är att det saknas en tillräckligt resursstark nationell beställare av behovsmotiverad forskning, t.ex. för att förbereda upphandlingsprogram av framtida infrastrukturer. 
  
 1  
 Härmed menas i detta sammanhang att motiveringen är behovet av och/eller möjligheten till en specifik samhällsnyttig användning t.ex. i ett system för fjärrstyrd sjukvård i hemmet eller för effektivare fordonstrafikdirigering. Däremot avses inte allmän kunskapsuppbyggnad inom ett brett teknikområde av stor strategisk potential som t.ex. mikroelektronik eller sensorteknik. 
 26 
  
 SOU 2004:89 
  
 IMEGO:s forskning 
  
 De satsningsområden som väljs utgående från diskussionen ovan bör vara en fråga för styrelsen. Detta har hittills inte varit fallet utan forskningsplanen har beslutats av IMEGO:s ledningsgrupp. Enligt utredarens mening bör styrelsen ta del i den strategiska dis- kussionen som leder fram till prioriteringar av de statliga medlens användning. En möjlighet är att IMEGO tillsätter en referensgrupp där planen för forskningsprogrammet förankras. 
 27 
 5 Kunduppdrag 
 IMEGO klassificerar kunduppdragen som 
  
 Tekniska utvecklingsprojekt, 
  
 Samarbetsprojekt med i regel en statlig finansiär där samarbetet genomförts t.ex. med högskola eller institut 
  
 Teknikbevakning där IMEGO tillhandahåller omvärldsbevak- ning med fokus på sensortekniker baserade på mikroteknik 
  
 Mät- och konsulttjänster där IMEGO tillhandahåller mät- utrustning och expertis på löpande basis 
  
 För de tekniska utvecklingsprojekten har IMEGO en arbetsmodell med olika faser för hantering av kundprojekt. Kontakt med kunden inleds med att IMEGO utför en förstudie för att klarlägga olika alternativa tekniker som kan lösa kundens problem eller behov, förslag på leverantörer för komponenter och delsystem, kostnads- utvärderingar för komplett system samt för totala projektet. Nästa fas är att utveckla en demonstrator som bekräftar funktionalitet i den valda mätprincipen även om alla krav inte är uppfyllda. Dessa krav tillgodoses i efterföljande prototypfaser, pilottillverkning och produktion. IMEGO samarbetar redan från början med leveran- törer som företaget direkt kan utnyttja för tillverkning efter det att utvecklingsarbetet är avslutat. 
 Intäkterna under 1999 2003 fördelar sig på de olika faserna i utvecklingsprojekten enligt följande. 
  
 tkr 
  
 Förstudier 
  
 6 465 
  
 Demonstrator 
  
 22 742 
  
 Prototyp 
  
 27 070 
  
 Mät- och konsulttjänster 
  
 762 
  
 Teknikbevakning 
  
 833 
  
 Samarbetsprojekt 
  
 1 442 
  
 59 314 
  
 29 
  
 Kunduppdrag 
  
 SOU 2004:89 
  
 Totalt från år 1999 har kunduppdrag genomförts för 60 miljoner kronor. När IMEGO startade var inga externa uppdrag prognosti- serade för de första två åren. IMEGO lyckades dock få sina första kunduppdrag redan under sitt första år. 
 IMEGO har ännu inte några intäkter från pilot- och produk- tionsfasen. 
 Sedan starten har IMEGO har under åren 1999 2003 haft upp- drag från ca 45 kunder. Det största uppdraget har utförts för ett utländskt företag med syfte att utveckla en produkt för accelero- metertillämpning. Detta uppdrag har inbringat 35 miljoner kronor vilket är 58 procent av de totala intäkterna. Ett projekt inom det flygtekniska forskningsprogrammet har totalt inbringat 6,6 mil- joner kronor. Om dessa uppdrag borträknas blir summan av övriga kunduppdrag 19 miljoner kronor. Antalet uppdrag över 1 miljoner kronor under år 2003 är fyra förutom de redan nämnda. Två är in- riktade mot accelerometerteknik och de två övriga mot bioteknik. Två uppdrag ligger i området 0,5 1 miljoner kronor. De totala kostnaderna för projekten inom accelerometer- och gyroteknik är 82 miljoner kronor och de totala intäkterna är 62 miljoner kronor vilket visar att det har varit en betydande teknikinvestering inom detta område. 
 Ett stort antal förstudier har bedrivits men endast ett mindre antal har lett till större uppdrag. 
 30 
 6 Produktutveckling 
 I IMEGO:s strategi har ingått att varje år utveckla en tillämpning fram till produkt finansierad av IMEGO:s statliga basstöd, s.k. kompetensdemonstrator. Den skall vara en praktisk tillämpning av IMEGO:s kunskaper och är ett mycket viktigt inslag i marknads- föringen. Enligt forskningsplanen skall 10 procent av IMEGO:s omsättning satsas på utveckling av sådana produkter. I det följande redovisas de produkter som har utvecklats eller är under utveck- ling. 
 Trysense 
 Vid elektronikmässan i Göteborg år 2000 visade IMEGO upp en produkt, Trysense, som var ett resultat av ett brett nätverksarbete tillsammans med ACREO och IVF. Det startades för att bygga upp kompetens inom trådlös kommunikation, FPGA och system- teknik. Trysense är en testbänk för utvärdering av sensorer och kommunicerar via Bluetooth med dator för att lätt kunna utvärdera sensorns funktioner och även ställa in dem. Produkten är avsedd för utvecklingslaboratorier och kan användas som logger i t.ex. vakuum och på roterande plattformar. Kostnaden för IMEGO:s del av projektet var 2 miljoner kronor. 
 Sunsitive 
 IMEGO utvecklade under år 2001 en dosimeter, som kan fästas på exempelvis badkläder, under fem månader till en kostnad av 3 miljoner kronor. Samtidigt som man smörjer in sig med solkräm lägger man även på ett lager på en av dosimeterns två sensorer. En sensor mäter direkt solbelysning medan den andra mäter det solljus som kroppen får ta emot under solkrämen. Ju längre tid man 
 31 
  
 Produktutveckling 
  
 SOU 2004:89 
  
 stannar i solen, desto fler segment på sensorns display tänds. När alla segment lyser ljuder en varningssignal. Forskargrupper från både Sahlgrenska sjukhuset och Chalmers har deltagit i utveck- lingsarbetet. I årsredovisningen för år 2001 nämns att vi har alltså tagit fram en produkt utifrån en idé och inte utifrån den teknik som fanns, tekniken skapades för produkten. 
 Produkten väckte stort massmediaintresse och har givit IMEGO en betydande PR. Under år 2003 har vissa ytterligare marknads- föringsinsatser gjorts för att kommersialisera produkten. Kommer- sialisering av produkten har dock ännu inte lyckats. 
 Laserbulb 
 Laser Bulb är en optisk länk för kommunikation över korta avstånd upp till 300 meter. Den utvecklades under år 2002 till en kostnad av 3 miljoner kronor. Det som skiljer denna optisk länk från andra sådana länkar är att konstruktionen anpassats för att vara lätt att massproducera och för att tåla påfrestningar från omgivningen. De känsliga elektroniska och optiska komponenterna innesluts i en skyddande glasflaska som även innehåller två konkava speglar för att fokusera ljuset. Albax Systems AB, som är en avknoppat företag från IMEGO, avser marknadsföra produkten. Ännu finns inga avtal om exploatering. 
 Henderson är en trådlös sensor som levererar positioner, vinklar, hastigheter och accelerationer i realtid. Produkten har använts vid kundbesök för att visa på visuell rörelsemätning utan kamera- system. Den har utvecklats under år 2003 till en kostnad av 2 mil- joner kronor. 
 HisTagg 
 Under hösten 2003 utsände IMEGO ett erbjudande till alla univer- sitet i Sverige om att IMEGO kunde satsa 2 3 miljoner kronor för att utveckla en produkt. 
  
 Text ur erbjudandet:  
 For our next demonstrator we have decided to also invite external researchers to propose project Walker. The 
 32 
  
 SOU 2004:89 
  
 Produktutveckling 
  
 Griffin be spent on internal work at IMEGO and material cost. In this type of projects we usually build an industrially designed, working demonstrator from proven concepts. 
 Den enda externa idén inkom från en forskargrupp vid KTH. Vid den bedömning som gjordes inom IMEGO valdes ett internt förslag. 
 Det interna projektet innebär utveckling av ett system för över- vakning av framställningsprocesser för proteintillverkning och är en  
 spin-off 
  från biomagnetikprojektet. Syftet är att ta fram en demonstrator av kommersiellt intresse. 
 33 
  
 7 
  
 Bedömning av IMEGO:s hittillsvarande verksamhet 
  
 IMEGO startade sin verksamhet i början av år 1999 och har verkat i fem år. Det är naturligt att stora resurser har använts för att bygga upp ett nytt institut från grunden. IMEGO:s ledning har åstad- kommit ett väl fungerande institut med kompetent personal och väl utformad organisation. 
 IMEGO har varit framgångsrika i att marknadsföra institutet och dess verksamhet. En sökning i tidskriften Ny Tekniks artikelarkiv ger 17 artiklar. I dessa beskrivs olika utvecklingsprojekt som IMEGO utfört på ett informativt sätt. IMEGO har gjort institutet känt nationellt och även internationellt. IMEGO har rönt stor uppmärksamhet för sin verksamhet och sin professionella imageskapande marknadsföring. Den årliga verksamhetsberättel- sen, IMEGO Magazine, har rönt stor uppskattning som veten- skaplig journal och inspirationskälla. Under år 2003 kontaktades mer än 150 företag. De totala resurserna för marknadsföring är 15 20 procent av omsättningen vilket verkar vara en hög andel. 
 IMEGO arbetar inom området mikroteknologi och fokuserar på sensorsystem. IMEGO har fyra kärnkompetensområden inom sensorteknik. Opto- och  
 IR-sensorer, 
  Mikromekaniska sensorer, Magnetiska och elektromagnetiska sensorer samt Biosensorer och kemiska sensorer. 
 Inom området accelerometer- och gyroteknik har utvecklats hög kompetens och skapats goda resurser för utveckling av nya system. Ett projekt har genomförts under flera år på uppdrag av ett ut- ländskt företag med en omfattning av flera tiotals miljoner kronor. Detta visar den höga kompetens som finns inom detta område och bedöms av utredaren att vara av internationell toppklass. Det bör finnas stora förutsättningar för att detta område kan ge nya ut- vecklingsuppdrag i framtiden. 
 35 
  
 Bedömning av IMEGO:s hittillsvarande verksamhet 
  
 SOU 2004:89 
  
 Stora insatser har gjorts för att bygga upp kompetens för utveckling av biotekniska system. Där har ännu inte verksamheten nått en nivå som lett till större samarbetsprojekt med industri. 
  
 KK-stiftelsen 
  har nyligen presenterat en förstudie rörande mikro- och nanosystemteknik Små funktionella komponenter base- rade på mikro- och nanosystemteknik. Där redovisas att den totala världsmarknaden för mikrosystem uppskattas till 68 miljarder dollar år 2005 med en årlig tillväxt av 20 procent under åren 2000 till 2005. Teknikområdet drivs av behov inom branscherna tele- kom, fordon och medicin/läkemedel som har en avgörande betydelse för Sveriges ekonomiska ställning och inom vilka vi har en stark vetenskaplig bas. IMEGO, som arbetar inom detta om- råde, bör därför ha mycket goda förutsättningar att utvecklas i takt med att området mikrosystem utvecklas. IMEGO har i sin vision att antalet anställda skall öka till över 100 inom några år. 
 Utredaren har uppfattningen att forskningsverksamheten vid IMEGO på det hela taget varit mycket framgångsrik och väl plane- rad. Staten ger ett basanslag på 20 miljoner kronor per år till forsk- ning som IMEGO fritt förfogar över. Dessa medel utgör de resurser som kan användas för kompetensuppbyggnad och skapan- de av allianser för att göra IMEGO mer attraktivt för utvecklings- samarbete med industri. Utredaren menar att planeringen av användningen av detta anslag är mycket viktig och bör vara föremål för styrelsens övergripande prioriteringar. 
 Produktutvecklingsprojekten redovisade i kapitel 6 har bedrivits utan kontakt med företag som haft ett uttalat intresse att exploa- tera produkten. För närvarande finns inga avtal om kommer- sialisering av någon produkt. I årsredovisningarna motiveras sats- ningarna med att de är bra projekt för utbildning av personalen. När IMEGO startade kunde det vara berättigat att genomföra sammanhållna projekt som innehöll alla faser från förstudie till produktutveckling. Efter några år bör all produktutveckling vara kundstyrd. Utredaren ställer sig frågande till värdet av att satsa betydande medel på att utveckla en teknik till produkt för egna medel utan samverkan med kund eller en tydlig efterfrågan från marknaden. Projekten Sunsitive och LaserBulb väcker vissa tvivel i detta avseende. 
 Ett avknoppat företag kommer från IMEGO:s verksamhet, men det har ännu inte genererat några intäkter. Det är dock naturligt att avknoppade företag från IMEGO är få eftersom det är ett långt steg mellan forskningsupptäckter till kommersialisering. 
 36 
  
 SOU 2004:89 
  
 Bedömning av IMEGO:s hittillsvarande verksamhet 
  
 Betydande insatser har lagts ner på patent, 1 349 tkr har lagts ner på 85 patentansökningar. Inga intäkter har erhållits från dessa patent, ej heller licensintäkter. 
 IMEGO har inte lyckats få egna forskningsanslag från svenska forskningsorgan som Vinnova och forskningsstiftelserna men medverkar i några delprojekt som samarbetspartner. IMEGO har medverkat i ett projekt i det nationella flygforskningsprogrammet. IMEGO har deltagit i 10  
 EU-ansökningar 
  men ännu inte erhållit något anslag. 
 IMEGO och ACREO arbetar båda med utveckling av mikro- teknik. Under de år som utvärderingen omfattar har samarbetet mellan dessa institut varit mycket begränsat. Under år 2000 sam- arbetade IMEGO och ACREO om ett gemensamt utvecklings- projekt. Samarbetet bör intensifieras och förutsättningarna är goda eftersom de två instituten kompletterar varandra, ACREO arbetar mer på komponentnivå och IMEGO på systemnivå. Under den senaste tiden har kontakter tagits för att etablera gemensamma projekt. 
 Organisationskommitténs framtog under år 1998 ett scenario för IMEGO:s utveckling fram till år 2002 2003. Scenariet redovisas i bilaga 2. De viktigaste punkterna i scenariet är att institutet om- sätter 55 60 miljoner kronor/år och sysselsätter 55 60 personer. Utredaren har låtit IMEGO:s VD kommentera scenariet (bilaga 3). 
 Utredaren instämmer i huvudsak i VD:s kommentar till scenariet men vill kommentera det avslutande stycket. VD framhåller att  
 IMEGO-utredningen 
  föreslog att Shaw skulle få 32 miljoner kronor/år i basstöd till forskning jämfört med det anslag som IMEGO har erhållit 20 miljoner kronor/år. Utredaren noterar att IMEGO:s basstöd ändock har varit jämförelsevis stort i ett svenskt perspektiv. ACREO med 160 anställda fick sålunda drygt 16 mil- joner kronor i stöd till kompetensutveckling under år 2003, vilket dock är mycket lågt i en europeisk jämförelse. 
 IMEGO har besvarat samma enkät som Vinnova årligen till- ställer IRECO:s forskningsinstitut där bl.a. uppgifter om personal och uppdrag redovisas. Även om en direkt jämförelse är svår att göra finner utredaren att nyckeltal som näringslivsintäkter per anställd och publikationer per anställd för IMEGO är väl i nivå med de för IRECO:s institut. Anmärkningsvärt är däremot att IMEGO jämfört med ACREO som ingår i  
 IRECO-gruppen 
  knappast alls deltar i några behovsmotiverade nationella eller inter- nationella projekt. 
 37 
 8 Alternativ för ägande 
  
 8.1 
  
 Utgångspunkter 
  
 I  
 IMEGO-utredningen 
  analyserades associationsformen för IMEGO, myndighetsform eller ett privaträttsligt alternativ. Utred- ningen fann att det var stora fördelar med att IMEGO drevs som ett aktiebolag helägt av staten men att regeringen i samband med den utvärdering som föreslås ske efter fem år undersöker huruvida institutets verksamhet kan främjas av att näringslivet i form av en öppen intressentförening går in som delägare. 
 Sedan bildandet hösten 1998 är IMEGO helägt av staten genom Utbildningsdepartementet. Från och med år 2003 ansvarar dock näringsministern för alla statliga företag inkluderande utseende av styrelse i företagen. 
 Utredaren har enligt direktiven uppgift att utvärdera om insti- tutets verksamhet kan samordnas med industriforskningsinstituten inom IRECO Holding AB eller med annan statlig forsknings- utförare. 
 I det följande utvärderas om ägandet skall vara oförändrat eller om IMEGO skall samordnas med annan ägare. 
  
 8.2 
  
 Oförändrat statligt ägande genom Utbildningsdepartementet 
  
 Staten har genom Utbildningsdepartementet varit ägare av IMEGO AB sedan dess bildande hösten 1998. Utredningen före- slog att IMEGO i ett inledningsskede bör ha staten som enda ägare. Inga skäl redovisades varför IMEGO skulle ägas av staten genom Utbildningsdepartementet. Det verkar inte vara rationellt för staten att äga ett industriforskningsinstitut genom ett departe- ment som i övrigt inte bedriver näringspolitik. 
 39 
  
 Alternativ för ägande 
  
 SOU 2004:89 
  
 Ett alternativ vid IMEGO:s bildande hade varit att staten givit Näringsdepartementet uppdraget att ansvara för ägandet eftersom detta departement ansvarar för flera andra bransch och teknik- institut. 
 För fortsatt ägande av staten genom Utbildningsdepartementet talar att verksamheten fortfarande är under uppbyggnad och inte bör störas genom onödiga förändringar. Ett annat skäl för att inte förändra ägandet är att se IMEGO som ett försök med ett institut som har en mycket självständig ställning i relation med andra institut och organisationer. Ett sådant försök kan dock genomföras även med andra ägare. 
 I regeringens proposition år 2001 anför regeringen att den avser upprätta en klar rollfördelning mellan statens roll som ägare respektive finansiär av industriforskningsinstituten. Statens roll som  
 FoU-finansiär 
  skall utföras av berörda myndigheter. Det är därför mindre lämpligt att samma myndighet företräder staten som ägare och som finansiär. 
 Ett skäl till att ägandet av IMEGO skall fortsätta som hittills är att staten anser att IMEGO kan vara en modell för statligt ägande av institut som bör prövas ytterligare en femårsperiod. Staten har dock genom uppdraget till IRECO uttalat att det är ett statligt mål att samordna forskningsinstituten. 
 Utredarens samlade bedömning är att skälen för oförändrat ägande inte är särskilt starka. 
  
 8.3 
  
 Samordning med annan ägare 
  
 Utredningen har studerat alternativen samordning med IRECO och/eller Chalmers. I det följande redovisas kort de två organisa- tionerna. 
 IRECO 
 Holdingbolaget IRECO Holding AB (IRECO) bildades år 1997 för att förvalta statens ägande i ett antal industriforskningsinstitut. IRECO ägs till 55 procent av staten genom Näringsdepartementet och till 45 procent av Stiftelsen för Kunskaps- och Kompetens- utveckling. 
 40 
  
 SOU 2004:89 
  
 Alternativ för ägande 
  
 Vid starten av IRECO:s verksamhet 1997 fastslogs att ett av företagets verksamhetssyften skulle vara att främja en ändamåls- enlig struktur inom industriforskningsinstitutssystemet i Sverige. 
 Institutens roll har definierats av regeringen i forskningspropo- sitionen som framlades år 2001. Bilaga 4. 
 Riksdagen beslöt år 2001 att det också är IRECO:s uppgift att leda en omstruktureringsprocess av industriforskningsinstituten mot större och färre institut. Staten bör medverka till en om- strukturering av industriforskningsinstituten med målet att skapa en flexibel och effektiv struktur med ett färre antal starka institut som är konkurrenskraftiga internationellt och har en stark för- ankring hos näringslivet. Man fastslår också att betydelsen av behovsmotiverad forskning ökar i takt med att ny kunskap och innovationer alltmer avgör graden av konkurrenskraft och ekono- misk tillväxt. 
 Idag ingår 17 institut i  
 IRECO-gruppen. 
  (Bilaga 5). IRECO- institutens sammanlagda omsättning uppgick 2003 till drygt 1,2 miljarder kronor och de sysselsatte ca 1 300 anställda. Den offentliga finansieringen för kompetensutveckling – ibland kallad basfinansiering – till  
 IRECO-instituten 
  uppgick 2003 till drygt 91 miljoner kronor, vilket är ca 9 procent av omsättningen. I IRECO:s underlag till forskningspropositionen föreslås att bas- finansieringen för kompetensutveckling skall öka till 30 procent vilket skulle närma sig den finansiering som forskningsinstitut i andra europeiska länder erhåller. De olika finansieringsformerna för instituten redovisas i bilaga 6. IRECO tillåts i dagsläget endast äga minoritetsposter i instituten. 
 IRECO arbetar med samordning av instituten i IRECO- gruppen, med syfte att stärka institutens möjligheter att på en global och hårt konkurrensutsatt marknad möta näringslivets be- hov av forskning och utveckling. Visionen är ett förnyat och förstärkt institutssystem som skapar tillväxt i näringsliv och sam- hälle. Fyrklövern har utkristalliserats som en målbild, vilken möter de många krav som ställs på ett förnyat institutssystem. Denna modell innebär en strukturering kring fyra teman 
  
 Fiber-, 
  
  förpackningar- och tryckteknik. Det första storinstiutet realiserades i och med samgåendet av STFI, Packforsk och delar av Framkom Verksamhetsutveckling. Fr.o.m. årsskiftet 2003/2004 drivs verksamheten i ett enda bolag  
 STFI-Packforsk 
  AB. 
 41 
  
 Alternativ för ägande 
  
 SOU 2004:89 
  
 Material- och verkstadsteknik. Ett bolag, Swerea AB, är under bildande och avsett att samla ägandet av IFP SICOMP AB, IVF Industriforskning, Institutet för Metallforskning, Svenska 
  
 Keraminstitutet, Korrosionsinstitutet, MEFOS och Svenska 
  
 Gjuteriföreningen. Verkställande direktör 
  
 för Swerea AB 
  
 har nyligen rekryterats och kommer att 
  
 tillträda tjänsten 
  
 den 1 september 2004. 
  
 Bio-, 
  
  miljö och byggteknik.  
 IRECO-institutet 
  Trätek såldes i december 2003 till SP och blev därmed ett helägt bolag inom  
 SP-koncernen, 
  med avsikt att under år 2004 fullt ut integreras i SP. Inlemmande av ytterligare institut i  
 SP-koncernen 
  pågår. 
  
 Informations- och kommunikationsteknik, IKT 
  
 Inom  
 IKT-området 
  planeras instituten inom IT och mikroelektro- nik att sammanföras i en koncernstruktur. I ett första steg bildas en koncern av  
 IT-instituten 
  SITI, SICS, Coleman och Matthews. I ett nästa steg övervägs att inlemma Interaktiva Institutet, ägt av Stif- telsen för Strategisk Forskning, och ACREO. Under diskussion är att i ett senare skede föra IMEGO till  
 IKT-instituten. 
  En sådan samlad struktur ger möjligheter till ett nationellt helhetsperspektiv och fördjupat samarbete mellan de olika instituten. 
 Chalmers 
 Stiftelsen Chalmers Tekniska Högskola äger Chalmers AB. Vid Chalmers är runt 13 100 personer verksamma, varav drygt 10 500 studenter i grundutbildning. Ca 5 850 studenter (omräknat till hel- tid) deltar i civilingenjörs- och arkitektutbildningar. Varje år examineras omkring 300 doktorer och licentiater samt ca 760 civil- ingenjörer och arkitekter. Ungefär 40 procent av Sveriges civil- ingenjörer och arkitekter har utbildats vid Chalmers. Chalmers omsättning är ca 2,1 miljarder kronor om året varav ca två tredje- delar är relaterad till forskning. På chalmersområdet finns Chalmers Teknikpark med företagsforskningsavdelningar och hög- skolans olika organ för näringslivssamverkan. Från Chalmers har emanerat flera hundra så kallade groddföretag, som tillsammans sysselsätter mer än 20 000 personer. Innovationscentrum främjar denna verksamhet. Chalmers medverkar i ett  
 140-tal 
  industri- och undervisningsprojekt inom EU. 
 42 
  
 SOU 2004:89 
  
 Alternativ för ägande 
  
 Vid Chalmers finns två konsultorganisationer: Chalmers Industriteknik, CIT, och SSPA Sweden AB. 
 CIT är en rörelsedrivande stiftelse bildad av Chalmers tekniska högskola. Styrelsen vid Chalmers tekniska högskola tillsätter sty- relse och revisorer för Chalmers Industriteknik. Styrelseledamöter- na hämtas både från näringslivet och högskolan. CIT:s syfte enligt stadgarna är att initiera, organisera och genomföra projekt där Chalmers kompetens direkt nyttiggörs i industrins och närings- livets utvecklingsprocesser. Tjänsterna skall representera det unika kunnandet inom Chalmers. Genom CIT får företagen tillgång till en hel högskolas samlade kompetens för företagens kommersiella verksamhet. CIT drivs på kommersiella grunder vilket ställer krav på projektledning och sekretess utöver teknologisk spetskompe- tens. CIT grundades år 1984 och har ca 40 anställda med omsätt- ning ca 40 miljoner kr under år 2003. 
 SSPA Sweden AB är ett konsultföretag som verkar inom infra- strukturutveckling och fartygsdesign. Inom infrastrukturutveck- ling finns kompetenser inom risk och säkerhet, miljö, sam- hällsplanering och marina operationer. Kunder återfinns bland kommuner, myndigheter, biståndsorgan och hamnar. Inom fartygsdesign verkar Vega genom design, beräkningar och modell- försök optimera morgondagens fartyg. Vega har ca 80 anställda och har en omsättning av ca 74 miljoner kronor. Vega grundades år 1940 och ägs till 100 procent av Stiftelsen Chalmers Tekniska Högskola. 
 Vid Chalmers finns avdelningen för Mikroteknologi och Nano- vetenskap, MC2, som bildades 1 april 2003 genom att föra samman ett processlaboratorium med forskningsavdelningar inom sek- tionerna för Fysik och Elektroteknik. MC2 som har 170 anställda inkluderande doktorander utgör kärnan av Chalmers verksamhet inom mikro- och nanoteknologi. Halvledarlabbet innehåller ett renrum som är av internationell nivå med hög renhetsklass. Ren- rummet färdigställdes år 2001. En laboratoriechef ansvarar tillsam- mans med en serviceorganisation på 20 personer för labbets verksamhet. MC2 har en omsättning av 210 miljoner kronor. Verk- samheten vid MC2 finansieras av Chalmersstiftelsen, 20 miljoner kronor, fakultetsanslag 20 miljoner kronor, anslag för grundutbild- ning 5 miljoner kronor, externa forskningsanslag 165 miljoner kro- nor varav från industri 15 miljoner kronor. 
 Vid MC2 finns sex laboratorier, Microwave Electronics Laboratory, Photonics Laboratory, Process Laboratory, Applied 
 43 
  
 Alternativ för ägande 
  
 SOU 2004:89 
  
 Quantum Physics Laboratory, Quantum Device Physics Laboratory, Solid State Electronics Laboratory. 
 Växelverkan med industri är en väsentlig del av aktiviteterna. Ett stort antal forsknings- och utvecklingssamarbeten med svenska och utländska företag utförs varje år. Ett stort samarbetsprojekt drivs tillsammans med Philips Semiconductors, ett av världens ledande leverantörer av elektronikkomponenter. Philips har lagt ner en forskningsanläggning i New York och fört företagets utveckling av transistorer i kiselkarbid till MC2. 
 IMEGO och MC2 har ingått ett avtal om samverkan för att skapa en starkare  
 forsknings-, 
  utbildnings- och utvecklingsmiljö inom området mikroteknologi i Göteborg. En utrustning, anodisk bondare, ägd av IMEGO är placerad i halvledarlabbet. I inled- ningsskedet planeras ett antal gemensamma aktiviteter för integra- tion och synliggörande av de båda organisationernas verksamheter. Allt detta syftar till framtida gemensamma projekt och ansök- ningar, utrustningssamverkan samt gemensam marknadsföring och kundbearbetning. 
 Vid MC2 finns även ett kompetenscentrum, CHACH, finan- sierat av VINNOVA och ett stort antal industriföretag. 
 Chalmers har nära samverkan med Göteborgs universitet inom flera områden bl.a. materialområdet och medicinsk teknik med omfattande forskningsverksamhet. Materialforskare från Chalmers och Göteborgs universitet är samlokaliserade på Chalmersområdet. 
  
 8.4 
  
 Diskussion och utredarens bedömning 
  
 Genom samordning med IRECO kommer IMEGO att ingå i en slagkraftigare industripolitisk större struktur med möjligheter till ett nationellt helhetsperspektiv och deltagande i större gemen- samma projekt av både nationell och internationell karaktär. Det ger också förutsättningar för en mer professionell styrning. 
 Det har framförts att IMEGO avviker från övriga  
 IKT-institut 
  då IMEGO:s mål är att arbeta mot småföretag och övriga institut som skall ingå i  
 IKT-instituten 
  till stor del är inriktade mot storföretagen såsom ACREO och SICS. Detta är dock inget starkt skäl eftersom  
 IKT-koncernen 
  blir en nationell kraftsamling, där alla ingående delar arbetar med inriktning mot SME och storföretag. 
 Som framgår av redovisningen ovan har Chalmers en omfattande verksamhet inom tre organisationer som vänder sig mot närings- 
 44 
  
 SOU 2004:89 
  
 Alternativ för ägande 
  
 livet. Ett institut nära anknutet till Chalmers skulle ge en värdefull komplettering och möjlighet till att industriuppdrag kan hanteras och stärka samverkan mellan forskningsavdelningarna vid Chal- mers och den mer tillämpade utvecklingen. Ett formellt ägande av Chalmers ökar förutsättningarna för samverkan och integration mellan de två organisationerna. 
 ACREO är ett institut med 180 anställda som har verksamheten inriktad mot mikroelektronik och  
 IT-kommunikation. 
  ACREO med rötter tillbaka till  
 1960-talet 
  har tillgång till välutrustade halv- ledarlaboratorier i Kista och Norrköping. ACREO har under åren byggt upp en omfattande laborativ verksamhet i dessa laboratorier, ca 25 miljoner av ACREO:s verksamhet är förlagd till halvledar- labbet. 
 IMEGO och ACREO arbetar både inom utveckling av hårdvara inom mikroelektronik i nära samarbete med halvledarlab vid var sin högskola. Denna starka koppling mellan högskola och institut är unik för institut inom detta område. Det finns därför skäl att undersöka om samarbetet kan stödjas av att högskolan blir delägare i respektive institut. 
  
 IMEGO-utredningen 
  1997 tog stort intryck av Frauenhofer- instituten i Tyskland som är de ledande institutionerna för tilläm- pad forskning. Det finns 48  
 Frauenhofer-institut 
  med ungefär 12 700 anställda. Instituten är starkt kopplade till närbelägna universitet. Institutets chefer är alltid tillika professorer vid universitet. De arbetar i princip 80 procent vid institutet och 20 procent på universitetet. Erfarenheterna från Tyskland visar vikten av kopplingen mellan högskolan och institutet. 
 Samordning med IRECO och Chalmers är båda viktiga och utredarens huvudförslag är att IMEGO förs in under IRECO Holding AB med ett koncernbolag inom  
 IRECO-gruppen 
  som majoritetsägare av IMEGO och med Chalmers som delägare. Utredaren föreslår därför att statens aktier överförs till IRECO och Chalmers. Överförandet av aktier bör ske genom att aktierna överförs till nominella värdet. 
 Det har ifrågasatts av den tidigare  
 KOFI-kommittén 
  om nyttan för ett institut att ägas av en högskola. Det kan därför finnas skäl att pröva om det är möjligt med ett avtal kring inflytande som ett alternativ till delägande av Chalmers. 
 Eftersom verksamheten vid IMEGO fortfarande är under ut- veckling bör staten under en femårsperiod ge IMEGO ett årligt 
 45 
  
 Alternativ för ägande 
  
 SOU 2004:89 
  
 basanslag för kompetensutveckling på ungefär samma nivå som under åren 2000 2003. 
 46 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Forskning och produktutveckling inom 
  
 Dir. 
  
 mikroelektronik vid IMEGO aktiebolag 
  
 2004:31 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 26 februari 2004. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare skall utreda verksamheten vid Institutet för mikroelektronik i Göteborg, IMEGO aktiebolag, samt lämna för- slag till förbättringar i de fall brister uppmärksammas. Utredaren skall även undersöka vilka möjligheter som finns för IMEGO aktiebolag att under de närmaste åren finansiera huvuddelen av sin forskning och utveckling (FoU) genom uppdragsforskning. Vidare skall utredaren utvärdera om institutets verksamhet kan samordnas med industriforskningsinstituten inom IRECO Holding AB eller med annan statlig forskningsutförare i den nu pågående omstruk- tureringen av instituten. 
 Bakgrund 
 Regeringens mål med forskningspolitiken är att Sverige skall vara en ledande forskningsnation, där forskning bedrivs med hög veten- skaplig kvalitet. Forskningen lägger grunden för kunskapsutveck- lingen i samhället och bidrar med nya rön inom olika sam- hällsområden. 
 Riksdagen godkände i december 1997 regeringens förslag att inrätta ett tekniskt forskningsinstitut i Göteborg med in- riktning på mikroelektronikbaserade system (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:108). Riksdagen godkände vidare den 2 juni 1998 att verksamheten organiserades i ett av staten helägt aktiebolag (prop. 1997/98:114, bet. 1997/98:UbU17, rskr. 1997/98:271). Dess uppgift är att bedriva uppdragsforskning 
 47 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:89 
  
 med inriktning på mikroelektronikbaserade system och att utveckla nya produkter och processer från idé till färdig prototyp. 
 Forskning 
 Forskningen vid IMEGO AB finansieras genom ett statligt anslag om 20 miljoner kronor årligen. Dessutom avsattes då företaget bildades ett grundläggande kapital om 100 miljoner kronor för finansiering av investeringar och initiala driftskostnader. 
 Huvuddelen av institutets FoU skall vara finansierad som upp- dragsforskning från näringslivet. 
 Produktutveckling 
 Förutom FoU med inriktning på mikroelektronikbaserade system har institutet som uppgift att utveckla nya produkter och processer inom mikroelektronik. Institutet har haft som mål att varje år utveckla och marknadsföra en ny produkt. 
 Kommersialisering 
 Institutets produkter har lanserats via mässor, annonser och genom kontakter med näringslivet. Företaget har flera industrikontakter för uppdragsforskning men institutets egenutvecklade produkter har inte nått marknaden under de första fem åren av institutets verksamhet. 
 Framtida verksamhet 
 När bolaget bildades var avsikten att bolaget och verksamheten skulle bedrivas i fem år och därefter utvärderas. I samband med utvärderingen skulle bolagets framtida verksamhet, organisation och finansiering utredas. Regeringen avsåg att inleda utvärderingen efter fem års verksamhet. 
 48 
  
 SOU 2004:89 
  
 Bilaga 1 
  
 Uppdraget 
 Utredaren skall; 
  
 – 
  
 utvärdera institutets forskning inom mikroelektronik, 
  
 – 
  
 utvärdera institutets arbete med att utveckla nya produkter och processer, utvärdera hur dessa lanserats kommersiellt samt jäm- föra detta med motsvarande arbete inom industriforsknings- institut och företag, 
  
 – 
  
 utvärdera institutets möjligheter att sälja sina produkter, 
  
 – 
  
 undersöka hur institutet samverkar med företag, industri- forskningsinstitut samt universitet och högskolor, 
  
 – 
  
 studera hur institutets verksamhet påverkar kommersialisering av FoU inom området vid universitet och högskolor och hur detta kan utvecklas, 
  
 – 
  
 undersöka vilka möjligheter som finns för IMEGO AB att under de närmaste åren skall kunna finansiera huvuddelen av sin FoU genom uppdragsforskning, och 
  
 – 
  
 utvärdera om institutets verksamhet kan samordnas med industriforskningsinstituten inom IRECO Holding AB eller med annan statlig forskningsutförare i den nu pågående om- struktureringen av instituten. 
  
 Utredaren skall undersöka de ekonomiska och personalmässiga konsekvenserna av de förslag som lämnas. Utredaren skall också undersöka om det finns behov av lagstiftning med anledning av utredningens förslag och överväganden. Om utredningen finner att ett sådant behov finns, skall den också lämna förslag till en regle- ring. 
 Arbetsformer och redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall samråda med de statliga myndigheter och utred- ningar som berörs av utredningens överväganden och förslag, till exempel berörda universitet och högskolor, Vetenskapsrådet, Verket för innovationssystem, IRECO AB samt de industriforsk- ningsinstitut som arbetar med närliggande frågeställningar. 
 Uppdraget skall redovisas senast den 18 juni 2004. 
 (Utbildningsdepartementet) 
 49 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:89 
  
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till Utredningen om forskning 
  
 Dir. 
  
 och produktutveckling inom mikroelektronik 
  
 2004:88 
  
 vid IMEGO Aktiebolag (U 2004:02) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 10 juni 2004. 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 26 februari 2004 (dir. 2004:31) har chefen för Utbildningsdepartementet tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda verksamheten vid Institutet för mikroelektronik vid IMEGO Aktiebolag. Utredaren skall enligt det direktivet redovisa uppdraget senast den 18 juni 2004. 
 Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen skall redovisas senast den 15 september 2004. 
 (Utbildningsdepartementet) 
 50 
 Bilaga 2 
 Organisationskommitténs scenario för 2002 2003 
 Organisationskommittén arbetade under år 1998 fram ett scenario som beskriver hur man trodde att IMEGO AB skulle utvecklas till 2002 2003. 
 Framtidsscenario för Mikroelektronikinstitutet i Göteborg. 
 Efter fem års drift och utveckling når institutet sin första mognads- platå 2002 2003. 
  
 1. 
  
 Institutet arbetar med utveckling och forskning som syftar till applikation och tillämpning av mikroelektroniksystem och nya elektronikkomponenter. Användarperspektivet och ett tvär- vetenskapligt synsätt har från början varit institutets ledstjärna. Många av institutets mest framgångsrika lösningar har legat i gränsskiktet mellan människa och maskin. I normalfallet utvecklar institutet nya mikroelektroniksystem från ide till prototyp, men i ett stigande antal fall sker utvecklingen ända fram till färdig produkt. Institutet äger till dags dato 6 egna patent. 
  
 2. 
  
 Institutet bedriver egen forskning. Genom långt driven foku- sering ligger verksamheten i forskningens framkant. Fokuse- ringen har kunnat genomföras genom att samarbetsavtal har träffats främst med andra institut i Sverige. Samarbetet med svenska högskolor utgör en av hörnstenarna för institutets starka ställning eftersom man till sig knutit speciell kompetens inom områdena miljö och design. 
  
 3. 
  
 Institutets placering på  
  
 Vasa-området 
  har visat sig strategisk och effektiv. Härigenom har skapats en med Chalmers Tek- niska Högskola AB och Göteborgs universitet gemensam pool av forskande personal på alla nivåer. Andra fördelar av närheten 
 51 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:89 
  
 till Chalmers och universitetet är tillgången till renrum och avancerad instrumentering. För de två nya professurerna i ämnet mikroelektroniksystem, som inrättats för tre år sedan för att stödja institutets verksamhet, har forskare rekryterats i internationell konkurrens. Den sammantagna bredd vad gäller personell expertis och utrustning som kunnat skapas genom samarbetet mellan Chalmers/universitetet och Institutet har vid rekryteringarna varit viktiga argument. 
  
 4. 
  
 Produkterna är mikroelektroniksystem och nya elektronik- komponenter. Som regel är systemen byggda på forsknings- resultat från det egna institutet. Inte sällan har systemen utvecklats i samarbete med en eller flera av institutets sam- arbetspartners (IVF, IMC, Chalmers, Fraunhoferinstituten m.fl.). Institutet har utvecklat ett intressant och effektivt nätverk för att kunna komplettera den mjukvara som ofta krävs i kombination med institutets produkter. 
  
 5. 
  
 Institutet har sedan starten 1998 1999 knutit till sig ett antal forskningsledare med hög vetenskaplig kompetens. Detta har i sin tur lett till att institutet med lätthet kunnat rekrytera goda doktorander. Systemet med ettåriga internationella gäst- forskare vid institutet har visat sig ge en god stimulans inte bara till institutets verksamhet och institutets medarbetare utan också till gästforskarna själva. Gästforskarsystemet har också hjälpt till att skapa ett för institutet mycket viktig nätverk av spetskompetens som utnyttjas i institutets kundprojekt. 
  
 6. 
  
 Institutet omsätter 55 60 MSEK och sysselsätter 55 60 per- soner. Hälften av de anställda har anställning under begränsad tid som t.ex. gästforskare och doktorander eller genom s.k. projektanställning. Projektanställningsformen har visat sig både effektiv och populär vad gäller främst teknologerna från de svenska tekniska högskolorna. Basen av fast personal är i minsta laget, då det visat sig att några års erfarenhet av institutarbete givit goda arbeten i näringsliv och akademi för medarbetarna. Institutets mål att sysselsätta minst 20 procent kvinnor har ännu ej nåtts men förefaller ligga inom möjlig- heternas ramar inom några år. 
  
 7. 
  
 Av intäkterna är 27 28 MSEK (ca 50 % ) per år statliga eller allmänna medel varav merparten utgörs av statlig basfinan- 
  
 52 
  
 SOU 2004:89 
  
 Bilaga 2 
  
 siering. Dessa intäkter finansierar bl.a. fyra större forsk- ningsprogram som löper över 3 4 år. 
  
 8. 
  
 EU bidrar med 7 8 MSEK per år som ersättning för deltagande 
  
 i 
  
 två större och i antal mindre forskningsprojekt. 
  
 9. 
  
 Institutet utför utvecklingsarbete åt industrin för 25 MSEK (ca 40 %) per år. Detta motsvarar ett  
  
 20-tal 
  projekt där det största har ett värde om 4 MSEK och tredjedel av uppdragen har en omsättning per projekt under 1,0 MSEK. Genom- snittsomsättningen per projekt för de övriga är 1,5 MSEK. 
  
 10. 
  
 Uppdragsgivarna är till 10 procent företag med mindre än 
  
 100 MSEK i årsomsättning, till 30 proent företag i området 100 1 000 MSEK i årsomsättning och resterande 60 från kunder med mer än 1 000 MSEK i omsättning. 
  
 11. 
  
 Institutet har från starten marknadsfört sig inte bara i Sverige utan också inom EU. Detta i kombination med flera fram- gångsrika utvecklingsprojekt har medfört att institutet är väl känt och har blivit ett naturligt alternativ för industrin när del har haft behov av stöd eller hjälp i sin produktutveckling. Av kunderna kommer 35 procent från Västsverige. Resterande 65 procent kommer huvudsakligen från övriga Sverige. Kunder 
  
 i 
  
 Tyskland och Frankrike börjar spela en allt större roll. 
  
 12. 
  
 Institutets avsikt är att under perioden 2003 2008 expandera till en fördubblad kapacitet. Därigenom kommer institutet upp till den storlek som internationellt anses vara optimal. Expan- sionen skall i huvudsak ske genom att inbjuda privat kapital att deltaga i institutets vidare utveckling. På sikt skall institutet ägas av näringslivet direkt eller indirekt till 60 procent. 
  
 53 
 Bilaga 3 
 Kommentarer och synpunkter till Organisationskommitténs scenario för 2002 2003 
 Organisationskommittén arbetade under 1998 fram ett scenario som beskriver hur man trodde IMEGO AB skulle utvecklas till 2002 2003. Nedan ges kommentarer av IMEGO:s VD Caldwell till de 12 punkter som togs upp i scenariot. 
  
 1. 
  
 IMEGO jobbar inom området mikroteknologi med utveckling och forskning. Verksamheten är kraftigt fokuserad på sensor- system. Arbetssättet är tydligt tvärvetenskapligt systemoriente- rad och med en kraftfull inriktning på industriella applikationer och användarperspektiv. Sensorer levererar mätdata till i första hand människor varför stor vikt läggs på HMI (SCA, Millicore, TM). Under åren fram till dags dato har huvudsakligen demon- stratorer och prototyper levererats men flera av våra utveck- lingsprojekt är på väg över i produktifieringsfasen. I vilken omfattning IMEGO kommer att delta i den direkta pro- duktutvecklingen avgörs av kundföretaget. Institutet har idag ca 20 poster (patent och patentansökningar) i patentdatabasen, över årens lopp har ca 80 olika patent och patentansökningar hanterats inom IMEGO, se bilaga 1 i Historien om IMEGO. 
  
 2. 
  
 IMEGO bedriver idag forskning motsvarande de 20 MSEK som erhålls i basanslag. Allokeringen av dessa finns beskrivna i bilaga 1 i Historien om IMEGO, och innebär en kraftfull satsning på 6 sensorsplattformar, dessutom avsätts medel för sökande efter nya plattformar. Till dags dato har vi publicerat ca 35 artiklar i tekniska tidskrifter och gett presentationer på tekniska konferenser vid ca 55 tillfällen. Vi har skrivit 2 böcker, en person har blivit professor, en person har doktorerat, 3 per- soner har licencierat. Vi har idag tydliga samarbeten med IVF, ACREO, SIK, IVL, SCI och GLAFO, samarbeten med MEFOS, STFI och IFP håller på att utvecklas. När det gäller 
  
 55 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:89 
  
 samarbeten med universitet och högskolor så har vi ett nära samarbete med Chalmers (se nästa punkt). Utöver Chalmers och Chalmers Lindholmen har vi utvecklade samarbeten med universitet i Freiburg och Cranfield Univeristy i London. I Sverige har vi samarbetsavtal på gång med Lunds Universitet, vi jobbar med Paul i ett  
 SSF-projekt 
  och kontakterna med KTH och LiH är omfattande om än inte formaliserade. Det universitet vi ännu inte lyckats få igång ett samarbete av den omfattning som vi önskar är Göteborgs Universitet men ett nyligen taget initiativ hoppas vi ska råda bot på detta. Relationerna till högskolorna håller på att utvecklas framförallt till Mälardalens, Karlstads och Borås och Halmstads högskola. Vad avser speciell kompetens inom områdena miljö och design så anställdes industridesignern Wright redan 1999 och har sedan dess kunnat stödja ett flertal av våra kunder i visualiseringen av de projekterade sensorsystemet. Manoo har kontakt med HDK och flera andra designhögskolor. Vi har ännu inte hittat vår roll vad avser miljöområdet trots stora ansträngningar att utvidga samarbetet med IVL. 
  
 3. 
  
 Samarbetet har vuxit sig starkt över åren i takt med att MC2 och IMEGO har etablerat sina respektive verksamheter. Idag har vi ett samarbetsavtal med MC2 som innefattar gemensam marknadsföring, kundkontakt och forskningsanslagsansök- ningar. Vi har fram till 1 januari 2004 haft professor Cook anställd, idag är Dag tillbaka på Chalmers med stort fokus på utökat samarbete med IMEGO. På IMEGO finns dessutom tre docenter, Mooney, Bird och Woodard. 30 procent av personalen har en doktors- examen. Etableringen på Chalmers och närheten Chalmers är av allra största vikt för IMEGO både när det gäller rekrytering av personal och forskningssamarbeten men också vad avser image. Vi har investerat i utrustning som idag är placerad i Chalmers renrum och vi har personal som rutinmässigt utnytt- jar renrummet. Utöver samarbetet med MC2 har vi starka relationer till många institutioner på Chalmers. Det har utlysts en professur i MEMS som idag innehas av Dalton på Chalmers som vi idag har ett mycket nära samarbete med. Vi har idag också nära samarbeten med Chalmers Entreprenörs- skola och ett flertal organisationer inom Chalmers såsom 
  
 56 
  
 SOU 2004:89 
  
 Bilaga 3 
  
 Chalmers Innovation, Chalmers Invest, Chalmers Industri- teknik,  
 TBS-Göteborg, 
  m.fl. 
  
 4. 
  
 Våra egna men också andras forskningsresultat ligger till grund för utvecklingen av nya system. Flera av våra prototyper baseras på forskningsresultat från Chalmers som patenterats men det finns även andra exempel. Ett mycket tydligt exempel är att vi utvecklat ett tryck- och flödesmätningssystem åt företaget Millicore utgående bl.a. från Patel flödessensor vilken ursprungligen togs fram på ACREO. Vi har tillsammans med SCA tagit fram en fuktmätare baserad på  
  
 Deleon 
  skap och SCA:s forskning om fuktabsorberande polymerer. 
  
 5. 
  
 IMEGO lyckades redan från början anställa duktiga forsk- ningsledare men även människor med lång industriell erfaren- het. Intresset för IMEGO:s verksamhet har varit stor. Vi har haft gästforskare och examensarbetare från förutom Sverige; Schweiz, Österrike, Tyskland och Frankrike. Totalt har 16 stycken examensarbeten genomförts. 
  
 6. 
  
 IMEGO omsätter idag 45 MSEK och har drygt 50 personer som jobbar inom företaget, varav 35 fast anställda. Projekt- anställningsformen fungerar mycket bra men helt i linje med scenariobeskrivningen är läget på IMEGO idag så att basen av 
  
 fast personal är i minsta laget. Vi har redan sedan starten legat mellan 20 28 procent kvinnor, idag ligger vi på ca 20 procent, men ambitionen är på sikt att skapa en jämnare könsfördelning. 
  
 7. 
  
 Den statliga basfinansieringen skulle ha varit ca 50 procent. Som nedanstående utveckling visar har vi successivt närmat oss 
  
 målet och ligger för år 2003 mycket nära. Dock ska noteras att det statliga anslaget skulle ha varit 27 28 MSEK och ser man till absolutbeloppet så närmar vi oss inte målet förrän år 2004. 
  
 År 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004P 
  
 Intäkter 
  
 1,4 
  
 2,8 
  
 14,7 
  
 18,3 
  
 19,2 
  
 25,5 
  
 Statligt bidrag 
  
 0 
  
 15 
  
 20 
  
 20 
  
 20 
  
 20 
  
 Ränteintäkter 
  
 0,3 
  
 1,3 
  
 3,1 
  
 2,5 
  
 1,6 
  
 1 
  
 INTÄKTER 
  
 1,7 
  
 19,1 
  
 37,8 
  
 40,8 
  
 40,8 
  
 49,5 
  
 KOSTNADER 
  
 13,2 
  
 19,2 
  
 33,3 
  
 45,7 
  
 42,5 
  
 45 
  
 RESULTAT Exkl. avskrivningar 
  
 -11,5 
  
 -0,8 
  
 -4,5 
  
 -4,9 
  
 -1,7 
  
 4,5 
  
 57 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:89 
  
 8. 
  
 Vi har över åren varit involverade i sammanlagt ca 20 EU- ansökningar, i flera av dessa har vi skapat konsortierna själva samt varit huvudansvarig för ansökan. Vi har varit mycket nära åtminstone vid två tillfällen att få stora  
  
 EU-projekt. 
  Idag är vi med i ett par nätverksprojekt och ett par projekt har vidare- utvecklats och är på väg till Bryssel igen. Totalt har vi nog mindre än 1 MSEK i beviljad  
 EU-finansiering. 
  
 9. 
  
 Vi har för år 2004 en prognostiserad intäkt från industrin på 24 MSEK. För närvarande har vi 17 kontrakt av varierande storlek, ca 50 procent av uppdragen har en omsättning under 1 MSEK. Över åren har vi haft flera större kontrakt varav ett motsvarar 40 MSEK över drygt 5 år. 
  
 10. 
  
 SME företagen som samverkat med IMEGO över åren är 
  
 många uppskattningsvis ca 60% men de står för närvarande för en relativ liten andel av intäkterna gissningsvis mindre än 30 procent. Vi håller för närvarande på att ta fram en bilaga till Historien om IMEGO som kommer att i detalj klargöra hur situationen varit och är m.a.p. på SME. 
  
 11. 
  
 Marknadsföring av IMEGO har varit omfattande och mycket effektiv. Vi har idag en amerikansk kund, vi har många för- frågningar från företag och organisationer i Europa om att delta i olika typer av EU projekt, vi har blivit uppsatta på amerikanska försvarsdepartementets lista över möjliga under- leverantörer avseende INS, vi för förhandlingar om kontrakt med företag i Singapore, Japan och Korea. Den regionala anknytningen är stark speciellt m.a.p. SME men större före- tagskunder har en jämnare distribution över landet. 
  
 12. 
  
 Grundtanken har hela tiden varit att expandera verksamheten till ca 120 anställda varav ca 80 fast anställda. Det har förts många diskussioner i styrelsen om möjligheterna att finna ägare i svenskt näringsliv. Slutsatserna av dessa diskussioner har hittills alltid varit stor tveksamhet till fördelarna samt farhågor för komplicerade ägarstrukturer samt risken för att detta skulle skapa otydlighet i affärsmodellen. Styrelsen anser istället att man bör inrikta sig på att bevara IMEGO:s neutralitet och okomplicerade ägarstruktur. Expansionen kan ske genom god lönsamhet och genom att på sikt ta intäkter via licenser, royalty och exit på avknoppningar. 
  
 58 
  
 SOU 2004:89 
  
 Bilaga 3 
  
 Avslutningsvis bör påpekas att Organisationskommittén utgick från Williams statliga utredning. I utredningen står att IMEGO årligen ska erhålla 32 miljoner kronor i statligt basanslag för att bedriva forskning. IMEGO skulle med ett basanslag på 32 miljoner kronor ha erhållit ytterligare 85 MSEK utöver det vi faktiskt fått. IMEGO AB bildades i januari 1999 och har under åren därefter erhållit ett statligt basanslag i följande omfattning: 
  
 År 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004P 
  
 0 
  
 15 
  
 20 
  
 20 
  
 20 
  
 20 
  
 59 
 Bilaga 4 
 Institutens uppgifter ur forskningspropositionen 2001 
 Instituten är en resurs för näringslivets utveckling. En nödvändig förutsättning för att instituten skall kunna svara upp emot de krav som bör ställas på industriforskningsinstituten är att dessa har en stark kompetensbas som ständigt utvecklas och är internationellt konkurrenskraftig. Instituten måste kunna svara upp mot före- tagens snabbt ökade behov av kunskap och medverka till att nya kunskapsområden utvecklas. Detta gäller inte minst i skärnings- områdena mellan bioteknik, IT och elektronik samt materialteknik och mer traditionella styrkeområden. Traditionella branscher har behov av stöd i den strukturomvandling som den nya tekniken medför och möjliggör. 
 Det är angeläget att kraftfullt utveckla exploateringen av och kunskapsöverföringen frän den omfattande och internationellt avancerad högskoleforskningen som bedrivs i Sverige. Instituten kan här spela en större och viktigare roll än idag. Det gäller i synnerhet utvecklingen inom de prioriterade områdena. Regeringen anser att industriforskningsinstituten i högre grad bör vara en resurs för utvecklingsinriktade små och medelstora företag. Insti- tuten bör i större utsträckning ta forsknings- och utvecklingsupp- drag av små och medelstora företag. Instituten är också en viktig resurs när det gäller att förmedla forskningsresultat till små och medelstora företag. 
 Instituten bör vara en brygga mellan universitet, högskolor och företagen i Sverige och gynna utvecklingen av svenskt näringsliv. För att fullgöra denna uppgift bör instituten förbättra samverkan med universitet och högskolor och aktivt medverka till en högre personrörlighet mellan institut och universitet och högskolor. Instituten bör eftersträva ett utvecklat samarbete som kan inklu- dera gemensamt utnyttjande av personal, instrument och dyrbar utrustning. 
 61 
 Bilaga 5 
  
 IRECO-gruppen 
 2004-01-01 
  
 Institut 
  
 Omsättning 2003 
  
 Medelantal 
  
 K-medel 
  2003* 
  
 (Mkr) 
  
 anställda 
  
 (Mkr) 
  
 ACREO AB 
  
 222,3 
  
 172 
  
 16,380 
  
 IFP SICOMP AB inkl. 
  
 54,8 
  
 78 
  
 3,770 
  
 - 
  
 IFP Research AB 
  
 - 
  
 SICOMP AB 
  
 Institutet för Metallforskning AB 
  
 78,0 
  
 93 
  
 4,655 
  
 IVF Industriforskning och Utveckling AB 
  
 111,4 
  
 128 
  
 6,355 
  
 Korrosionsinstitutet Swedish Corrosion 
  
 46,1 
  
 42 
  
 2,485 
  
 Institute AB 
  
 MEFOS Metallurgical Research Institutet AB 
  
 91,2 
  
 75 
  
 5,745 
  
 SIK Institutet för Livsmedel och Bioteknik AB 
  
 102,3 
  
 121 
  
 8,250 
  
 STFI Packforsk AB 
  
 234,4 
  
 228 
  
 20,410 
  
 Svenska Gjuteriföreningens Serviceaktiebolag 
  
 32,4 
  
 37 
  
 2,715 
  
 Svenska  
 IT-institutet 
  SITI AB 
  
 7,4 
  
 1 
  
 - 
  
 Mora Institute AB 
  
 3,7 
  
 14 
  
 - 
  
 SICS, Swedish Institute of Computer 
  
 72,2 
  
 102 
  
 8,180 
  
 Science AB 
  
 - 
  
 IT-forskningsinstitutet 
  Matthews 
  
 16,0 
  
 24 
  
 Svenska Keraminstitutet AB 
  
 12,1 
  
 20 
  
 0,985 
  
 YKI, Ytkemiska Institutet AB 
  
 60,7 
  
 67 
  
 6,450 
  
 T.o.m.  
 2003-12-30 
  ingick i  
 IRECO-gruppen 
  
 även: 
  
 AB Trätek, Institutet för träteknisk forskning 
  
 48,4 
  
 66 
  
 4,875 
  
 SUMMA 
  
 1 193 
  
 1 268 
  
 91,255 
  
 * Exkl. totalt ca 77 Mkr  
 K-medel 
  kopplade till omstrukturering avseende perioden 2003 2005. 
 63 
 Bilaga 6 
 Finansiering av industriforsknings- instituten 
 Finansieringen av instituten kan man delas in i tre olika intäkts- former. 
 Kompetensutvecklingsmedel 
 Kunskaps- och kompetensuppbyggnad som till största delen finansieras med offentligt stöd av Näringsdepartementet via VINNOVA och  
 KK-stiftelsen 
  via IRECO, i dag ca 100 miljoner kronor per år. 
 Projektfinansiering 
 Verksamhet som finansieras gemensamt av näringslivet och med offentliga medel. De offentliga medlen kan kanaliseras via statliga verk och andra myndigheter, i första hand VINNOVA (Verket för innovationssystem) men också via t.ex. EU:s forskningsprogram. 
 Projektverksamheten är den dominerande verksamheten i insti- tuten. 
 Uppdragsfinansiering 
 Uppdragsverksamhet som till 100 procent finansieras av uppdrags- givaren (i regel ett företag) och utförs med full sekretess. 
 65