Hemsjukvårdens omfattning i kommuner och landsting 
 Redovisning av studie genomförd hösten 2003 på uppdrag av Äldrevårdsutredningen 
 Bilaga 3 
 Januari 2004 
 Smith Konsult 
 kerstin.einevik.backstrand@telia.com 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Innehåll 
  
 Sammanfattning............................................................................... 
  
 416 
  
 Uppdrag och genomförande........................................................... 
  
 419 
  
 Uppdrag .................................................................................... 
  
 419 
  
 Genomförande.......................................................................... 
  
 419 
  
 Om ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende ................... 
  
 422 
  
 Läsanvisning.............................................................................. 
  
 423 
  
 Landstingens hemsjukvård ............................................................. 
  
 424 
  
 Nationell statistik..................................................................... 
  
 424 
  
 PiP-statistik 
  
  avseende studiens kommuner ............................ 
  
 427 
  
 Kommunernas hemsjukvård........................................................... 
  
 429 
  
 Hemsjukvårdens andel av arbetstiden i olika 
  
 verksamheter............................................................................. 
  
 429 
  
 Hemsjukvårdens andel av den totala arbetstiden ................... 
  
 433 
  
 Fördelning av kommunens totala årsarbetstid för 
  
 hemsjukvård mellan olika verksamheter ................................. 
  
 434 
  
 Fördelning av den ej legitimerade hälso- och 
  
 sjukvårdspersonalens tid på olika aktiviteter .......................... 
  
 435 
  
 Hälso- och sjukvårdsuppgifter som den ej legitimerad 
  
 personalen utför i ordinärt boende.......................................... 
  
 436 
  
 Hemsjukvård i ordinärt boende - jämförelser ............................... 
  
 438 
  
 Timmar hemsjukvård i ordinärt boende per år och 
  
 invånare 80+............................................................................. 
  
 438 
  
 Den totala årsarbetstidens fördelning på olika 
  
 verksamheter............................................................................. 
  
 441 
  
 Påverkas vårdtillfällen, vårddagar och medelvårdtider i sluten 
  
 sjukhusvård av huvudmannaskapet för hemsjukvården? ....... 
  
 444 
  
 Andel av hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av 
  
 legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal ............................... 
  
 446 
  
 Beräkning av kostnader för hemsjukvård ...................................... 
  
 448 
  
 Personalkostnader för hemsjukvård i ordinärt boende i de 
  
 deltagande kommunerna.......................................................... 
  
 448 
  
 Personalkostnader för hälso- och sjukvårdsinsatser i 
  
 ordinärt boende per år och invånare 80+ ............................... 
  
 449 
  
 Personalkostnader för de samlade hälso- och 
  
 sjukvårdsinsatserna per år och invånare 80+.......................... 
  
 451 
  
 413 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 1 Nettokostnad och besök 2002.......................................... 
  
 453 
  
 Bilaga 2 Specifikation av primärvårdsansluten hemsjukvård ........ 
  
 457 
  
 Bilaga 3 Vårdtillfällen och vårddagar 2002 .................................... 
  
 459 
  
 Bilaga 4 Lönestatistik november..................................................... 
  
 460 
  
 Bilaga 5 Antal årsarbeten för hälso- och sjukvårdsinsatser i 
  
 respektive kommun totalt och fördelad per verksamhet. 
  
 Legitimerad och ej legitimerad hälso- och 
  
 sjukvårdspersonal. (Kommunens personal och 
  
 verksamhet). ........................................................................... 
  
 463 
  
 Bilaga 6 Andel av den totala årsarbetstiden för hälso- och 
  
 sjukvårdsinsatser i respektive kommun, fördelad per 
  
 verksamhet, procent. (Kommunens personal och 
  
 verksamheter.) ........................................................................ 
  
 464 
  
 Bilaga 7 Andel av hälso- och sjukvårdsinsatserna i ordinärt 
  
 boende, särskilt boende och samtliga verksamheter som 
  
 utförs av legitimerad respektive ej legitimerad hälso- 
  
 och sjukvårdspersonal . Kommunens och landstingets 
  
 personal (procent)................................................................. 
  
 465 
  
 Bilaga 8 Total personaltid för hälso- och sjukvårdsuppgifter i 
  
 ordinärt boende och särskilt boende i deltagande 
  
 kommuner per år och invånare 80+...................................... 
  
 466 
  
 Bilaga 9 Årsarbetare för hemsjukvård, i ordinärt boende, 
  
 kommunernas och landstingens personal. Fördelad på 
  
 legitimerad och ej legitimerad personal ................................ 
  
 467 
  
 Bilaga 10 Årsarbetare för hälso- och sjukvårdsinsatser i 
  
 hemtjänst och totalt, fördelad på ej legitimerad och 
  
 legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Kommunens 
  
 personal................................................................................... 
  
 468 
  
 Bilaga 11 Kommunernas och landstingens personalkostnader 
  
 för hemsjukvård i ordinärt boende i deltagande 
  
 kommuner (miljoner kr)........................................................ 
  
 469 
  
 414 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Bilaga 12 Total personalkostnad för hälso- och 
  
 sjukvårdsinsatser i samtliga verksamheter i deltagande 
  
 kommuner, kronor per år och invånare 80+. 
  
 Legitimerad och ej legitimerad hälso- och 
  
 sjukvårdspersonal i kommuner och landsting...................... 
  
 470 
  
 415 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Sammanfattning 
 Syftet med det uppdrag som redovisas i denna rapport har varit att få ett underlag för jämförelse mellan hälso- och sjukvårdens om- fattning i kommuner där landstinget har kvar ansvaret för hem- sjukvården i ordinärt boende jämfört med kommuner som har tagit över detta ansvar. Fokus i utredningens intresse ligger på skillnader när det gäller hemsjukvården i ordinärt boende. 
 Inom ramen för detta uppdrag har en studie genomförts i kom- muner i Dalarna och Gävleborg. I dessa kommuner har landstinget kvar ansvaret för hemsjukvården i det ordinära boendet. Resultaten från denna studie jämförs med motsvarande material framtaget av Svenska Kommunförbundet i en studie som genomfördes hösten 2002 i Värmland och Jämtland, där kommunerna tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende. 
 Resultaten från de genomförda studierna visar bl.a. följande: 
  
 Hemtjänsten i ordinärt boende förefaller vara bättre utbyggd i kommuner som har ansvar för hemsjukvård i ordinärt boende än i kommuner där landstinget har kvar detta ansvar. 
  
 Räknat på alla kommuner i respektive grupp är den samlade insatsen från kommun och landsting lägre, per år och invånare 80+, i de kommuner där landstinget har kvar ansvaret för hem- sjukvården än i de kommuner som har tagit över detta ansvar. 
  
 Hemsjukvårdsinsatsen i ordinärt boende är cirka 27 timmar per år och invånare 80+ i Gävleborg/Dalarna där landstingen har kvar ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende. I Värmland/Jämtland där kommunerna tagit över detta ansvar omfattar hemsjukvården i ordinärt boende cirka 59 timmar per år och invånare 80+. 
 Hemsjukvårdsinsatsen i ordinärt och särskilt boende sam- mantaget är cirka 79 timmar i Gävleborg/Dalarna vilket kan jämföras med cirka 115 timmar per år och invånare 80+ i Värmland/Jämtland. 
  
 Ser man till personalkostnaden så är utfallet i stort sett det samma. Den samlade personalkostnaden för landstingets och kommunernas hemsjukvård i ordinärt boende är cirka 3 700 konor per år och invånare 80+ i Gävleborg. Motsvarande kost- nad är cirka 7 400 kronor i Dalarna. I Värmland och Jämtland där kommunerna har ansvaret för hemsjukvården i det ordinära 
  
 416 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 boendet är kostnaden per år och invånare 80+ cirka 10 000 kronor i Värmland och cirka 13 000 kronor i Jämtland. 
  
 Landstingets andel av kostnaderna för hemsjukvård i ordinärt boende är cirka 50 procent i Gävleborg och cirka 73 procent i Dalarna. 
  
 Av den totala årsarbetstiden för hemsjukvård i samtliga verksamheter, kommunernas och landstingens personal, an- vänds i samtliga deltagande kommuner cirka 38 procent för hemsjukvård i ordinärt boende. I Gävle/Dalarna är andelen cirka 30 procent av den totala tiden och i Värmland/Jämtland cirka 43 procent. 
  
 Uppgifter om antalet vårdtillfällen, vårddagar och medelvård- tider tyder på att det i de områden som deltagit i studien inte är någon större skillnad i konsumtion av slutenvård som kan för- klaras med vilken huvudman som har ansvaret för hemsjuk- vården i ordinärt boende. 
  
 De skillnader som finns mellan olika län när det gäller hur stor andel av arbetstiden inom hemsjukvården som utförs av legiti- merad hälso- och sjukvårdspersonal tycks inte kunna förklaras av vilken huvudman som har ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende. Dalarna ligger högst med cirka 44 procent av arbetstiden som utförs av legitimerad personal inom hemsjuk- vården i ordinärt boende. Gävleborg ligger lägst med cirka 31 procent. 
  
 Sammantaget för alla deltagande kommuner används cirka 16 procent av den totala arbetstiden för legitimerad och ej legi- timerad hälso- och sjukvårdspersonal i kommunerna till hälso- och sjukvårdsuppgifter. Detta kan jämföras med Socialstyrel- sens studie som genomfördes med i stort sett samma metod hösten 2000. Där beräknades andelen hälso- och sjukvårdsupp- gifter inom kommunerna till cirka 15 procent. 
  
 Andelen av arbetstiden som används för hälso- och sjukvårds- 
  
 uppgifter i samtliga verksamheter inom kommunen är 12,2 procent i kommuner där landstinget har kvar ansvaret för hemsjukvården i det ordinära boendet och 18,6 procent i kom- muner som tagit över detta ansvar. 
 417 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 En väsentlig fråga för fortsatt analys är vad som förklarar det för- hållandet att den samlade insatsen inom hemsjukvården i ordinärt boende är lägre, räknat per år och invånare 80+, i de kommuner där landstinget har kvar ansvaret för denna verksamhet, räknat på det samlade resultatet från de olika kommuntyperna. 
 Är detta skillnader som kan förklaras av huvudmannaskapet för hemsjukvården i det ordinära boendet eller är det skillnader som hänger samman med andra faktorer t.ex. skilda kulturer och ambi- tionsnivåer i olika delar av landet? 
 418 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Uppdrag och genomförande 
 Uppdrag 
 Denna studie om hemsjukvårdens omfattning har genomförts på uppdrag av Äldrevårdsutredningen. Uppdraget som helhet avser att ge en bild av hemsjukvårdens omfattning i ett antal kommuner och landsting. Huvudinriktningen på studien har varit att ge ett under- lag för att visa på skillnader mellan kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende och kommuner där landstinget har kvar detta ansvar. 
 Konsulten, Smith, har som projektledare samordnat och genomfört studier av hemsjukvårdens omfattning i ett urval kommuner och landsting. I kommunerna har den metod använts som konsulten tidigare har använt för studier på uppdrag av Socialstyrelsen och som också Svenska Kommunförbundet an- vänt i Värmland och Jämtland. Studien av landstingets kostnader för hemsjukvården baseras på verksamhetsstatistik enligt PiP- metoden som ger kostnader för hemsjukvården. 
 För inmatning, bearbetning och sammanställning av insamlat material från kommunerna har ett dataprogram från Svenska Kommunförbundet använts. För detta arbete engagerades Miller. I hans uppdrag ingick också att ge stöd och råd till de lokala projektledarna beträffande inmatning och hantering av det insamlade materialet. 
 I avtalet ingick att Svenska Kommunförbundet skulle genomföra kostnadsberäkningar av den kommunala hemsjukvården. De mät- ningar av arbetad tid som genomfördes inom ramen för uppdraget utgör basen för kostnadsberäkningarna. 
 Genomförande 
 Tidsanvändningsstudier i kommunerna 
 Studien består av ett antal delar varav den tidsanvändningsstudie som genomförts i fyra kommuner i Dalarna och fyra kommuner i Gävleborg har varit den mest omfattande. 
 Det redovisade materialet bygger på tidsanvändningsstudier bland ej legitimerad personal, uppgifter från kommunerna om antal årsarbetare för legitimerad och ej legitimerad personal i de aktuella verksamheterna samt på  
 PiP-statistik 
  från landstingen i Dalarna 
 419 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 och Gävleborg avseende de kommuner som deltagit i tidsanvänd- ningsstudien. 
 Tidsanvändningsstudierna bygger på redovisning av 2164 arbets- pass i Gävleborg, 2168 arbetspass i Dalarna, 3058 arbetspass i Värmland och 3338 arbetspass i Jämtland. Antalet arbetspass är mindre för verksamheterna  
 korttidsvård/-boende 
  och dagverksam- het varför uppgifterna för dessa verksamheter kan vara osäkra på kommunnivå i vissa kommuner. I övrigt bedömer vi att materialet är tillräckligt stabilt för att utgöra underlag för de redovisningar och bedömningar som görs i rapporten. 
 Resultatet av tidsanvändningsstudien och formerna för dess genomförande redovisas en PM, Omfattningen av kommunala hälso- och sjukvårdsinsatser. Dalarna och Gävleborg, som Äldre- vårdsutredningen har överlämnat till Svenska Kommunförbundet. Förbundet avser att publicera denna PM. 
 Inom var och en av de deltagande kommunerna har undersök- ningen hållits samman av en kontaktperson. Kontaktpersonerna har varit Kirby, Leksand, Gonzalez, Rättvik, Campbell, Falun, Shea, Mora, Moss, Bollnäs, Edwards, Ockelbo, Meadows, Gävle och Smith, Sandviken. Samtliga har lagt ner ett omfattande och engagerat arbete för att studien över huvud taget skulle bli möjlig att genomföra. 
 I de kommuner och landsting som har delar av de aktuella verk- samheterna utlagda på entreprenad gäller att även dessa verksam- heter ingår i materialet vid beräkning av årsarbetare och kostnader. 
 Tidsanvändningsstudierna ger information om hur stor andel av den ej legitimerade personalens tid som används för hälso- och sjukvårdsuppgifter i olika verksamheter och totalt inom kommu- nen. För att få fram den totala tiden för hälso- och sjukvård inom kommunen multipliceras denna andel med det totala antalet års- arbetare för ej legitimerad vårdpersonal. Till detta läggs hela arbetstiden för den legitimerade personalen. 
 Som underlag för jämförelser mellan kommuner som tagit över hemsjukvården i ordinärt boende och kommuner där landstinget har kvar detta ansvar har vi i samarbete med Svenska Kommunför- bundet fått ta del av rapport och databas från den studie som för- bundet genomförde under november 2002 i ett antal kommuner i Värmland och Jämtland. Den studien publiceras av Svenska Kom- munförbundet. 
 420 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 I Dalarna och Gävleborg har landstinget kvar ansvaret för hem- sjukvården i ordinärt boende. I Värmland och Jämtland har kom- munerna tagit över detta ansvar. 
 Statistik från landstingen 
 Denna studie inleddes med en förstudie vars syfte var att ta reda på vilka landsting som hade en redovisning av sin hemsjukvård som var användbar som ett komplement till de uppgifter som kom fram i tidsanvändningsstudierna i kommunerna. Förstudien visade att två landsting, Dalarna och Gävleborg, tillämpade den av Lands- tingsförbundet utarbetade  
 PiP-metoden 
  för verksamhetsredovis- ning. Begreppet PiP står för produktivitet i primärvården. 
 Metoden bygger på att varje enhet inom primärvården gör en bedömning av hur tiden används och hur kostnaderna fördelar sig mellan olika verksamheter inom primärvården. Vi ansåg att detta material var det bästa som med rimlig tidsinsats gick att få fram från landstingen och har således använt det i studien. Sammanställ- ning av  
 PiP-materialet, 
  bilaga 1, har gjorts av Morton i landstinget Dalarna och Bates i landstinget i Gävleborg. 
 För att få en bild på nationell nivå av hur kostnaderna för hem- sjukvården skiljer sig mellan landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvården och landsting där kommunerna har tagit över detta ansvar har en specialbearbetning gjorts av Landstingsförbundets verksamhetsstatistik avseende år 2002, bilaga 2. Denna bearbetning har gjorts av Leach, Institutionen för folkhälso- och vårdvetenskap, Uppsala universitet. 
 För analys av skillnader mellan landstingen har Leach även sammanställt ett material som visar antal vårdtill- fällen, vårddagar och medelvårdtider i olika landsting relaterat till den äldre befolkningen, bilaga 3. 
 Kostnadsberäkningar 
 Inom Svenska Kommunförbundet pågår ett projekt som bl.a. syftar till att få fram bättre metoder för kostnadsredovisning inom de verksamheter som är aktuella i detta projekt. I dagsläget finns dock ingen enkel metod för att redovisa hela den kommunala kostnaden 
 421 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 för hemsjukvård uppdelad på olika verksamheter, t.ex. hemsjukvård i ordinärt boende, särskilt boende osv. 
 Vi har därför kommit överens med Svenska Kommunförbundet om att i detta sammanhang endast göra en beräkning av personal- kostnaden. Svenska Kommunförbundet har i samarbete med Landstingsförbundet räknat fram uppgifter på nationell nivå be- träffande den genomsnittliga kostnaden per årsarbetare för olika yrkesgrupper, bilaga 4. Vid beräkningar av kostnaden för kommu- nernas och landstingens hemsjukvård i de deltagande kommunerna har vi använt oss av dessa uppgifter. 
 Kostnaden per kommun för landstingets hemsjukvård skiljer sig något när man utgår från Landstingsförbundets schabloniserade kostnad jämfört med den kostnad som landstingen i Dalarna och Gävleborg räknat fram ur den egna bokföringen. Vi har ändå för jämförbarhetens skull valt att utgå från Landstingsförbundets kostnad per årsarbetare i våra sammanställningar av kostnader. 
 Om ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende 
 Av tabell 1 framgår att kommunerna har tagit över ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende för ganska exakt hälften av be- folkningen, 4 585 607 invånare och att landstinget har kvar detta ansvar i den andra hälften av befolkningen, 4 297 800 invånare. 
 Andelen invånare 80+ är något högre 5,4 procent av befolk- ningen, i de kommuner som tagit över ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende jämfört med 5,1 procent i de kommuner där landstinget har kvar detta ansvar. 
 Tabell 1. Fördelning av befolkningen på landsting där kommunerna tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende och landsting som har kvar detta ansvar 
  
 Landsting där kommunerna tagit över hemsjuk- 
  
 Landsting som har kvar hemsjukvården i ordi- 
  
 vården i ordinärt boende 
  
 närt boende 
  
 Ålder 80 år eller äldre 
  
 Befolkning 
  
 Ålder 80 år eller äldre 
  
 Befolkning 
  
 totalt 
  
 totalt 
  
 5,4% 
  
 248 381 
  
 4 585 607 
  
 5,1% 
  
 217 961 
  
 4 297 800 
  
 422 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Läsanvisning 
 Den tidsanvändningsstudie som ligger till grund för de beräkningar och jämförelser som redovisas i denna rapport, avrapporteras i sin helhet i den PM som Äldrevårdsutredningen har överlämnat till Svenska Kommunförbundet för publicering. 
 Den som vill veta mer om metoden och om de definitioner som används t.ex. beträffande hemsjukvårdsbegreppet bör börja med att läsa den ovan nämnda PM:en. Som bilaga 1 i PM:en finns den blankett som fyllts i av den ej legitimerade personalen under studie- veckan samt ifyllnadsanvisningar med förklaringar till vilka arbets- uppgifter som innefattas i blankettens olika arbetsuppgifter. 
 I bilagorna  
 5–12 
  i denna rapport, redovisas ett antal underlag och bearbetningar av material från utredningen, utöver de tabeller som finns inkluderade i själva rapporttexten. 
 423 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Landstingens hemsjukvård 
 Nationell statistik 
 Inom ramen för den förstudie som föregick detta projekt under- söktes vilka uppgifter om hemsjukvårdens omfattning i landstingen som gick att få fram ur den verksamhetsstatistik som publiceras av Landstingsförbundet. Insamling av uppgifter avseende verksamhet och ekonomi i landsting och regioner pågick under hösten avse- ende år 2002, uppgifter som nu finns publicerade. 
 Landstingsförbundet har utvecklat sin statistikinsamling när det gäller verksamhet och ekonomi och från och med år 2001 skall in- satserna inom hemsjukvården redovisas för sig. Det gäller såväl den hemsjukvård som utförs inom ramen för primärvården som hem- sjukvård som är kopplad till den specialiserade somatiska och psykiatriska vården. 
 Landstinget har alltid ansvar för läkarinsatserna inom hemsjuk- vården i ordinärt och särskilt boende. I Landstingsförbundets redovisning av primärvårdsanknuten hemsjukvård ingår läkarinsat- serna inom såväl ordinärt boende som särskilt boende. För de landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende redovisas under rubriken hemsjukvård även insatser från övriga personalgrupper t.ex. distriktssköterskor, undersköterskor och rehabiliteringspersonal. 
 Vid projektets start var det en förhoppning att läkarinsatsernas omfattning inom hemsjukvården skulle kunna fångas genom denna statistik. Detta visade sig dock omöjligt eftersom landstingen fort- farande inte rapporterar läkarbesöken i hemsjukvården på ett till- förlitligt sätt. I Värmland, som är ett av de landsting som ingår i studien, har t.ex. inga läkarbesök i hemsjukvård noterats vilket beror på brister i inrapporteringen från Värmland. Mot denna bak- grund har läkarinsatserna lämnats helt utanför studien såväl vad avser tidsinsats som kostnader. 
 I det material som redovisas i bilaga 1 ingår dock läkarinsatserna i de fall där dessa ingår i statistiken. I bilaga 1 redovisas lands- tingens kostnad för primärvårdens hemsjukvård, för specialiserad somatisk och psykiatrisk hemsjukvård och för dessa olika typer av hemsjukvårdsinsatser sammantaget. Syftet med detta är att ge en översiktlig bild av hur landstingens kostnader för hemsjukvård skiljer sig mellan landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende och landsting där kommunerna tagit över detta 
 424 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 ansvar. För att ge förutsättningar för jämförelser har kostnaden redovisats i kronor och genom användande av nyckeltalet kronor per invånare 80+. 
 De landsting som är markerade med mörkgrå färg i bilagan har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende. Av bilagan fram- går att medelvärdet för samtliga redovisade landsting är 4 410 kr per år och invånare 80+ för alla former av hemsjukvård som betalas av landstinget. För de landsting som har kvar ansvaret för hemsjuk- vården ligger genomsnittskostnaden på 8 357 kr per år och invånare 80+ och för landsting där kommunerna tagit över ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende ligger genomsnittskostnaden på 958 kr. Landstingens kostnad för hemsjukvård i dessa landsting avser i första hand läkarinsatserna inom hemsjukvården och i före- kommande fall specialiserad hemsjukvård som utgår från sjukhus. 
 Observera att kostnaderna i bilaga 1 avser alla kostnader hän- förliga till landstingens hemsjukvård. De kostnadsberäkningar som i övrigt görs i denna rapport avser endast personalkostnad enligt den definition som används i bilaga 4. 
 I tabell 2, som bygger på bilaga 1, framgår att spännvidden mellan landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende ligger mellan 12 568 kr i Jönköping och 4 534 kr i Västerbotten per år och invånare 80+. Dalarna och Gävleborg som ingår i vårt material ligger på 9 706 kr respektive 6 931 kr per invånare 80+. Det innebär att de ligger i mitten av skalan, den ene över och den andre under medelvärdet. Med detta som utgångs- punkt är det skäligt att tro att de siffror som redovisas från dessa landsting i landstingens  
 PiP-material 
  på ett rimligt sätt represente- rar ett ungefärligt genomsnitt av läget i de landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende. 
 425 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Tabell 2. Kostnader i kronor för landstingens hemsjukvård i primärvård, specialiserad vård och totalt, per år och invånare 80+ år*- landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende 
  
 Hemsjukvård 
  
 Hemsjukvård 
  
 Hemsjukvård 
  
 Primärvård 
  
 Specialiserad 
  
 totalt 
  
 Stockholm 
  
 8 824 
  
 233 
  
 9 057 
  
 Östergötland 
  
 267 
  
 10094 
  
 10 361 
  
 Jönköping 
  
 12 568 
  
 0 
  
 12 568 
  
 Kalmar 
  
 4 267 
  
 949 
  
 5 216 
  
 Blekinge 
  
 9 844 
  
 339 
  
 10 183 
  
 Västmanland 
  
 1 230 
  
 5427 
  
 6 657 
  
 Dalarna 
  
 8 471 
  
 1235 
  
 9 706 
  
 Gävleborg 
  
 6 202 
  
 730 
  
 6 932 
  
 Västerbotten 
  
 3 725 
  
 810 
  
 4 535 
  
 Norrbotten 
  
 168 
  
 0 
  
 168 
  
 SAMTLIGA 
  
 3 432 
  
 978 
  
 4 410 
  
 Medel ¤ 
  
 6155 
  
 2202 
  
 8 357 
  
 ¤ = medelvärde exkl. Norrbotten. * = Hämtat ur bilaga 1 
 Vid jämförelser mellan landsting är det viktigt att beakta kostna- derna för hemsjukvård i såväl primärvård som specialiserad hem- sjukvård. Ser man enbar till hemsjukvårdskostnaderna inom pri- märvården kan man konstatera att t.ex. Östergötland ligger på samma låga nivå som landsting där kommunerna tagit över hem- sjukvården i ordinärt boende. Lägger man däremot till även kost- naden för den specialiserade hemsjukvården hamnar Östergötland på andra plats efter Jönköping, med 10 361 kronor per invånare 80+. 
 I den fortsatta redovisningen av kostnader för landstingens hem- sjukvård har vi ändå valt att utgå endast från de kostnader inom primärvårdens hemsjukvård som redovisas i landstingens PiP- material avseende de kommuner som ingår i studien. Det hänger samman med att det i dessa kommuner inte förekommer någon specialiserad hemsjukvård. Enligt Landstingsförbundets statistik 
 426 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 finns det dock en begränsad sådan verksamhet i Östersund i Jämtland. 
  
 PiP-statistik 
  avseende studiens kommuner 
  
 PiP-statistiken 
  är uppbyggd på samma sätt som Landstingsför- bundets statistik för verksamhet och ekonomi i landsting och regioner. Till skillnad från den nationella statistiken ger den möjlighet att få fram uppgifter från alla primärvårdsenheter inom de landsting som använder metoden för verksamhetsuppföljning. Detta har gjort det möjligt att i denna studie få redovisning av landstingets hemsjukvård för var och en av de kommuner som in- går i studien. I bilaga 2 redovisas uppgifter om arbetad tid, perso- nalkostnader, arbetad tid i timmar per 80+, personalkostnad i kr/invånare 80+ samt personalkostnad per arbetad timme. 
 I vår redovisning av arbetstid och kostnader för landstingens hemsjukvård har vi valt ut de uppgifter där vi har kunnat få fram motsvarande uppgifter från landstingen i Värmland och Jämtland. Det innebär att vi inte använder oss av uppgifterna beträffande läkare. I materialet från kommunerna ingår ingen administrativ per- sonal. Därför har även tid och kostnader för läkarsekreterare ex- kluderats. 
 Av bilaga 2 framgår att det är stor skillnad mellan landstingen i Dalarna och Gävleborg när det gäller hemsjukvårdens omfattning. Det finns även variationer i hur mycket som landstinget satsar på hemsjukvården i respektive kommun. 
 Spännvidden i Gävleborg ligger mellan 5,5 timmar per år och in- vånare 80+ i Sandviken och 13,6 timmar i Bollnäs, när läkare och läkarsekreterare är borträknade. I Dalarna är spännvidden mellan 21,1 timmar i Leksand och 27,5 timmar i Falun. Sammantaget ligger landstingets hemsjukvårdsinsats i de deltagande kommunerna från Gävleborg på 8,5 timmar per år och invånare medan motsvarande siffra för Dalarna är 26,6 timmar. 
 427 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 En del av förklaringen till de höga värdena för Mora (33,4 tim) och Falun hänger samman med att båda dessa kommuner, enligt uppgift från landstinget, har en omfattande palliativ verksamhet inom hemsjukvården. Moras personal servar även Orsa när det gäller den palliativa vården. Det har inte varit möjligt att skilja ut hur stor del av den totala tiden som utgörs av de insatser som ges till invånarna i Orsa. Detta förändrar dock inte bilden av att lands- tingets hemsjukvårdsinsats, räknat per år och invånare 80+ är be- tydligt högre i Dalarna än i Gävleborg. 
 428 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Kommunernas hemsjukvård 
 Den tid som kommunens personal använder för hemsjukvård i olika verksamheter har kartlagts genom tidsanvändningsstudier och genom att kommunerna redovisat antal årsarbetare i respektive verksamhet. 
 Tidsanvändningsstudien har tillämpat följande indelning av de kommunala verksamheter som innehåller inslag av hemsjukvård: 
  
 Hemtjänst 
  
 Ordinärt boende, insatser enligt 
  
 SoL, HSL och LSS 
  
 Särskilt boende 
  
 Särskilt boende enligt SoL 
  
 LSS-boende 
  
 Särskilt boende enligt LSS 
  
 Korttidsvård/-boende 
  
 Alla former av  
 korttidvård/-bo- 
  
 ende enligt SoL 
  
 Dagverksamhet 
  
 Alla former av dagverksamhet 
  
 enligt SoL och dagligverksamhet 
  
 enligt LSS samt dagrehab enlig 
  
 SoL 
  
 Hemsjukvårdens andel av arbetstiden i olika verksamheter 
 Andelen sjukvård varierar mellan olika verksamheter. Korttids-  
 vård/-boende 
  är den verksamhet som har störst sjukvårdsinnehåll, 30 procent av årsarbetstiden, räknat på samtliga deltagande kom- muner. Sjukvårdsinnehållet i  
 LSS-boende 
  och dagverksamhet är cirka 6 procent av arbetstiden. Skillnaderna i dessa verksamheter är små mellan kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende och kommuner där landstinget har kvar detta an- svar. 
 I tabell 3 redovisas hemsjukvårdens andel av den totala arbets- tiden för kommunens personal (legitimerad och ej legitimerad) i olika verksamheter. 
 429 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Hemtjänst 
 Resultaten visar, som förväntat, att de största skillnaderna i materialet finns inom hemtjänsten. 
 I kommuner där landstinget har kvar ansvaret för hemsjukvård i det ordinära boendet ligger andelen sjukvårdsuppgifter i hem- tjänsten på cirka 7 procent av den totala arbetstiden, för Gävleborg och Dalarna tillsammans. Leksand, Mora och Sandviken ligger högst med drygt 10 procent. Lägst ligger Gävle och Ockelbo med 3,2 respektive 5,4 procent. 
 I kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende ligger andelen sjukvårdsuppgifter i hemtjänsten i storleksordningen 25 procent av arbetstiden, räknat per län. Kil ligger högst med 36,7 procent följt av Ragunda och Krokom med 31,7 respektive 31,1 procent. Lägst ligger Härjedalen med 15,4 procent och Åre med 19.8 procent. 
 430 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Tabell 3. Andel av totalt antal årsarbeten inom respektive kommun och verksamhet och totalt som används för sjukvård, legitimerad och ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal (procent) 
  
 Hemtjänst Säbo  
 LSS-boende 
  
 Korttidsboende 
  
 Dagverksamhet 
  
 Alla verksamheter 
  
 Bollnäs 
  
 9,2 
  
 14,5 
  
 4,9 
  
 13,7 
  
 1,0 
  
 10,8 
  
 Gävle 
  
 3,2 
  
 13,2 
  
 6,5 
  
 39,0 
  
 5,3 
  
 10,0 
  
 Ockelbo 
  
 5,4 
  
 18,1 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 13,9 
  
 Sandviken 
  
 10,1 
  
 14,8 
  
 5,8 
  
 35,3 
  
 23,3 
  
 15,0 
  
 Gävleborg 
  
 6,1 
  
 14,0 
  
 5,9 
  
 28,8 
  
 10,4 
  
 11,2 
  
 Falun 
  
 7,1 
  
 17,4 
  
 7,5 
  
 15,0 
  
 6,9 
  
 13,8 
  
 Leksand 
  
 10,7 
  
 19,9 
  
 8,7 
  
 21,2 
  
 1,7 
  
 15,4 
  
 Mora 
  
 10,4 
  
 16,0 
  
 5,3 
  
 18,8 
  
 1,0 
  
 11,5 
  
 Rättvik 
  
 6,9 
  
 18,4 
  
 5,8 
  
 19,8 
  
 5,8 
  
 14,1 
  
 Dalarna 
  
 8,7 
  
 17,6 
  
 6,8 
  
 19,2 
  
 4,3 
  
 13,5 
  
 Gävleborg 
  
 + Dalarna 
  
 6,9 
  
 15,5 
  
 6,3 
  
 24,0 
  
 6,7 
  
 12,2 
  
 Arvika 
  
 29,0 
  
 16,6 
  
 8,8 
  
 34,0 
  
 4,3 
  
 19,7 
  
 Hammarö 
  
 27,5 
  
 19,6 
  
 6,0 
  
 18,2 
  
 5,4 
  
 17,0 
  
 Karlstad 
  
 22,4 
  
 15,5 
  
 5,0 
  
 40,9 
  
 5,2 
  
 17,6 
  
 Kil 
  
 36,7 
  
 15,1 
  
 6,0 
  
 20,6 
  
 7,1 
  
 19,4 
  
 Torsby 
  
 22,2 
  
 15,1 
  
 8,8 
  
 12,3 
  
 4,1 
  
 16,7 
  
 Värmland 
  
 25,3 
  
 16,1 
  
 6,2 
  
 35,4 
  
 5,2 
  
 18,1 
  
 Wilson 
  
 29,1 
  
 19,2 
  
 16,7 
  
 21,1 
  
 5,0 
  
 21,5 
  
 Bräcke 
  
 22,3 
  
 17,3 
  
 6,4 
  
 21,0 
  
 5,1 
  
 15,9 
  
 Härjedalen 
  
 15,4 
  
 15,4 
  
 6,9 
  
 16,0 
  
 9,1 
  
 14,6 
  
 Krokom 
  
 31,1 
  
 25,5 
  
 5,6 
  
 27,6 
  
 4,3 
  
 23,2 
  
 Ragunda 
  
 31,7 
  
 19,7 
  
 16,2 
  
 16,0 
  
 4,8 
  
 22,1 
  
 Strömsund 
  
 26,6 
  
 14,4 
  
 11,4 
  
 42,8 
  
 4,3 
  
 20,5 
  
 Åre 
  
 19,8 
  
 14,3 
  
 14,0 
  
 19,1 
  
 14,3 
  
 16,1 
  
 Östersund 
  
 28,0 
  
 21,4 
  
 5,7 
  
 35,9 
  
 6,2 
  
 19,4 
  
 Jämtland 
  
 25,8 
  
 18,9 
  
 6,9 
  
 30,1 
  
 6,2 
  
 19,0 
  
 Värmland 
  
 + Jämtland 
  
 25,6 
  
 17,6 
  
 6,6 
  
 32,8 
  
 5,8 
  
 18,6 
  
 Alla kom- 
  
 muner 
  
 18,3 
  
 16,5 
  
 6,5 
  
 30,0 
  
 6,1 
  
 15,8 
  
 431 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Materialet pekar således på att den andel av arbetstiden som hem- tjänstens personal använder för sjukvård är drygt tre gånger så stor i kommuner som tagit över hemsjukvården i ordinärt boende än i kommuner där landstinget har kvar detta ansvar. 
 Särskilt boende 
 Inom det särskilda boendet är skillnaderna relativt små räknat per län. Jämtland ligger högst med 18,9 procent och Gävleborg lägst med 14,0 procent. Räknat på samtliga deltagande kommuner är andelen av arbetstiden som används för sjukvård inom det sär- skilda boendet cirka 17 procent. 
 Ser man till enskilda kommuner ligger Krokom högst med 25 procent och Gävle lägst med 13,2 procent. Nio av de 21 delta- gande kommunerna ligger mellan 14 och 16 procent. 
  
 LSS-boende 
  
 Inom  
 LSS-boendet 
  finns knappast några skillnader alls på länsnivå. I samtliga län utgörs mellan 5,9 och 6,9 procent av den totala arbetstiden inom  
 LSS-boende 
  av sjukvård. 
  
 Korttidsvård/-boende 
  
 Sjukvårdsinnehållet är högt inom korttidsvården. Sjukvårdens andel av den totala arbetstiden är 35,4 procent i Värmland, cirka 30 procent i Gävleborg och Jämtland och cirka 19 procent i Dalarna. 
 Högst ligger Strömsund med 42,8 procent och Karlstad med 40,9 procent. Lägst ligger Torsby med 12,3 procent och Bollnäs med 13,7 procent. 
 Dagverksamhet 
 Dagverksamhetens innehåll varierar mellan kommunerna och inne- håller även daglig verksamhet med stöd av LSS. 
 Enligt de instruktioner vi fick från Svenska Kommunförbundet vid studiens början har även dagrehabilitering redovisats under dagverksamhet i Dalarna och Gävleborg. Förbundet har vid en senare analys av sitt eget material kommit fram till att verksamhe- ten inom dagrehabilitering mera liknar verksamheten inom kort- 
 432 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 tidsboende och därför bör hänföras till den verksamhetsgruppen. Detta var inte möjligt att göra i efterhand i vårt material varför de båda materialen skiljer sig åt på denna punkt. 
 Antalet rapporterade arbetspass är också lägre än för övriga verk- samheter vilket gör materialet mera osäkert, i synnerhet på kom- munnivå. 
 Räknat på samtliga deltagande kommuner ligger andelen sjuk- vård inom dagverksamheten på cirka 6 procent. 
 Hemsjukvårdens andel av den totala arbetstiden 
 Under hösten år 2000 genomfördes på uppdrag av Socialstyrelsen en studie med i stort sett samma metod som den som använts i detta sammanhang. Syftet med den studien var att få fram en upp- gift om hur stor andel av kommunens arbetstid och kostnader som ägnas åt hälso- och sjukvård. De verksamheter som studerades var de samma som i denna studie. 
 I den studien kom man fram till att andelen av den arbetade tiden, som användes för hälso- och sjukvård, var cirka 15 procent. Detta kan jämföras med resultaten i denna studie som visar att an- delen hälso- och sjukvårdsuppgifter räknat på samtliga deltagande kommuner är cirka16 procent. 
 Andelen av den totala arbetstiden för hälso- och sjukvårdsupp- gifter i kommunerna (legitimerad och ej legitimerad personal in- räknad) är högre i kommuner som har tagit över hemsjukvården i ordinärt boende jämfört med kommuner där landstinget har kvar ansvaret för denna verksamhet. Huvuddelen av denna skillnad hänför sig till hemtjänsten där sjukvårdsinnehållet för kommunens personal är relativt lågt i kommuner där landstinget har kvar an- svaret för hemsjukvården i ordinärt boende. 
 Sammantaget för alla verksamheter ligger andelen hälso- och sjukvårdsuppgifter i deltagande kommuner från Värmland och Jämtland, där kommunerna tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende, på 18,6 procent. I Dalarna och Gävleborg, där landstinget har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende, ligger andelen hälso- och sjukvårdsuppgifter på 12,2 procent räknat på samtliga deltagande kommuner. 
 433 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Fördelning av kommunens totala årsarbetstid för hemsjukvård mellan olika verksamheter 
 I tabell 4 redovisas hur kommunens totala årsarbetstid för hem- sjukvård fördelar sig mellan de olika verksamheterna. 
 Tabell 4. Andel av den totala årsarbetstiden som används för hälso- och sjukvårdsuppgifter inom respektive kommun fördelad per verksamhet, procent 
  
 Hem- 
  
 LSS- 
  
 Korttids- 
  
 Dagverk- 
  
 Alla verksam- 
  
 tjänst 
  
 Säbo 
  
 boende 
  
 boende 
  
 samhet 
  
 heter 
  
 Gävleborg 
  
 15,9 
  
 68,4 
  
 6,4 
  
 7,4 
  
 2,0 
  
 100 
  
 Dalarna 
  
 13,4 
  
 71,4 
  
 7,9 
  
 5,8 
  
 1,6 
  
 100 
  
 Gävleborg + 
  
 Dalarna 
  
 14,7 
  
 69,8 
  
 7,0 
  
 6,7 
  
 1,8 
  
 100 
  
 Värmland 
  
 42,3 
  
 38,8 
  
 5,5 
  
 12,3 
  
 1,1 
  
 100 
  
 Jämtland 
  
 43,0 
  
 42,2 
  
 6,0 
  
 7,3 
  
 1,5 
  
 100 
  
 Värmland + 
  
 Jämtland 
  
 42,7 
  
 40,7 
  
 5,8 
  
 9,5 
  
 1,3 
  
 100 
  
 Alla kommuner 
  
 33,3 
  
 50,5 
  
 6,2 
  
 8,5 
  
 1,5 
  
 100 
  
 Cirka  
 80–85 
  procent av all tid för hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av kommunen används inom hemtjänst och särskilt boende. Inkluderas även hälso- och sjukvårdsuppgifter inom kort-  
 tidsvård/-boende, 
  som svarar för cirka 9 procent av hälso- och sjukvårdsinsatserna, räknat på samtliga deltagande kommuner, kan man se att dessa tre verksamheter svarar för mer än 90 procent av den totala tid som kommunens personal använder för hälso- och sjukvårdsuppgifter. 
 Cirka 6 procent av den totala tiden för hälso- och sjukvårdsupp- gifter används för  
 LSS-boende 
  och 1,5 procent används för dag- verksamhet. 
 Dessa siffror ger en bild av de storleksordningar som det handlar om när man diskuterar omfattningen av hälso- och sjukvårdsupp- gifter inom kommunernas olika verksamheter. 
 434 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Fördelning av den ej legitimerade hälso- och sjukvårdspersonal- ens tid på olika aktiviteter 
 I tidsanvändningsstudien är det den ej legitimerade hälso- och sjukvårdspersonalen som under en vecka redovisar hur man an- vänder all arbetad tid. 
 I samtliga deltagande kommuner i Dalarna och Gävleborg an- vänds 54,7 procent av den redovisade tiden i hemtjänsten till social 
  
 omsorg och 
  
 4,8 procent till hälso- och sjukvårdsuppgifter. 
  
 22,7 procent 
  
 är indirekt brukartid (varav 14,6 procentenheter är 
  
 färdtid) och 17,8 procent är ej brukarrelaterad tid och annat arbete. Motsvarande siffror från Svenska Kommunförbundets studie i Värmland och Jämtland visar att mönstret är mycket likartat, med den skillnaden att man i dessa kommuner ägnar en större andel av tiden till hälso- och sjukvårdsuppgifter. I Värmland och Jämtland används 53,3 procent av den redovisade tiden i hemtjänsten till social omsorg och 10,6 procent används till hälso- och sjukvårds- uppgifter. 21,5 procent är indirekt brukartid (varav 13 procentenheter är färdtid) och 14,6 procent är ej brukarrelaterad 
 tid och annat arbete. 
 För den fortsatta bearbetningen av materialet har sedan den indirekta brukartiden samt ej brukarrelaterad tid och annat arbete fördelats proportionellt mellan uppgifter relaterade till social om- sorg och hälso- och sjukvård. Av tabell 5 framgår hur stor andel av den ej legitimerade personalens tid som används till hälso- och sjukvårdsuppgifter inom de olika verksamheterna, dels som direkt tid till hälso- och sjukvårdsuppgifter, enligt den redovisade tiden i tidsanvändningsstudien, och dels efter fördelning av den indirekta brukartiden och den ej brukarrelaterade tiden. 
 435 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Tabell 5. Andel av den ej legitimerade personalens tid som används för hälso- och sjukvårdsuppgifter inom olika verksamheter (pro- cent) 
  
 Kommuner som tagit över hem- 
  
 Kommuner som inte tagit över hem- 
  
 sjukvård inom ordinärt boende 
  
 sjukvård inom ordinärt Boende 
  
 - Värmland och Jämtland 
  
 - Gävleborg och Dalarna 
  
 Direkt brukartid för 
  
 Direkt brukartid 
  
 Total tid för 
  
 hälso- och sjuk- 
  
 Total tid för hälso- 
  
 för hälso- och 
  
 hälso-och 
  sjuk- 
  
 vård 
  
 och sjukvård* 
  
 sjukvård 
  
 vård* 
  
 Hemtjänst 
  
 10,5 
  
 16,3 
  
 4,8 
  
 8,1 
  
 Särskilt boende 
  
 8,5 
  
 11,1 
  
 6,7 
  
 8,8 
  
 LSS-boende 
  
 3,9 
  
 5,6 
  
 2,8 
  
 4,0 
  
 Korttidsvård 
  
 8,2 
  
 11,7 
  
 6,2 
  
 8,6 
  
 Dagverksamhet 
  
 3,3 
  
 4,7 
  
 1,8 
  
 3,0 
  
 * Direkt brukartid (B) samt proportionell fördelning av  
 C-C7+D+E 
  
 Uppgifterna i denna tabell är underlag för beräkning av antalet års- arbetare för hemsjukvård för ej legitimerad personal i kommu- nerna. Av tabellen framgår bl.a. att den ej legitimerade personalen använder ungefär dubbelt så stor andel av sin arbetstid till hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende i de kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjukvården som i de kommuner där landstinget har kvar detta ansvar. 
 Hälso- och sjukvårdsuppgifter som den ej legitimerad perso- nalen utför i ordinärt boende 
 De hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av den ej legitimerade personalen inom hemtjänsten har olika innehåll i kommuner som tagit över ansvaret för hemsjukvård inom det ordinära boendet och kommuner där landstinget har kvar detta ansvar. 
 Som framgår av tabell 6 ligger tyngdpunkten i båda fallen på läkemedelshantering och insulingivning med penna, som enligt författningen också räknas in under begreppet läkemedelshanter- ing. Sammantaget utgör dessa arbetsuppgifter cirka 6 procent av den totala arbetstiden för den ej legitimerade personalen inom hemtjänsten i kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjuk- vården i ordinärt boende. I kommuner där landstinget har kvar 
 436 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 detta ansvar används cirka 3 procent av den ej legitimerade hem- tjänstpersonalens tid till läkemedelshantering. 
 I kommuner där landstinget har kvar ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende har kommunens personal inte redovisat någon tid på arbetsuppgifterna insulingivning med penna, provtagning, sondmatning eller såromläggning och lindning. Denna typ av upp- gifter utförs då uppenbarligen av landstingets personal och delege- ras inte till kommunens personal. Omfattningen av dessa uppgifter är dock relativt låg för den ej legitimerade personalen även i de kommuner som har tagit över ansvaret för hemsjukvården i det ordinära boendet, cirka 3 procent av den totala arbetstiden. 
 Tabell 6. Olika hälso- och sjukvårdsuppgifters andel av den totala arbetstiden för ej legitimerad personal i hemtjänsten (procent) 
  
 Kommuner som tagit över 
  
 Kommuner som inte tagit 
  
 hemsjukvård i ordinärt bo- 
  
 över hemsjukvård i ordinärt 
  
 ende 
  
 boende 
  
 Värmland 
  
 Jämtland 
  
 Totalt 
  
 Gävleborg 
  
 Dalarna 
  
 Totalt 
  
 B 
  
 Hemsjukvård 
  
 11,7 
  
 9,6 
  
 10,6 
  
 4,6 
  
 5,1 
  
 4,8 
  
 B01 
  
 Läkemedelshantering 
  
 5,3 
  
 4,6 
  
 4,9 
  
 3,0 
  
 3,1 
  
 3,1 
  
 Moore 
  
 Insulingivning med penna 
  
 1,5 
  
 0,9 
  
 1,2 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 B03 
  
 Provtagning 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 B04 
  
 Vård i livets slut 
  
 0,2 
  
 0,4 
  
 0,3 
  
 0,3 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 B05 
  
 Sondmatning 
  
 0,1 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 B06 
  
 Såromläggning, lindning 
  
 1,3 
  
 0,8 
  
 1,1 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 B07 
  
 Stomiskötsel 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,1 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 B08 
  
 Katetervård 
  
 0,6 
  
 0,3 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 B09 
  
 Ordinerade stödstrumpor 
  
 0,9 
  
 0,5 
  
 0,7 
  
 0,6 
  
 1,0 
  
 0,8 
  
 B10 
  
 Trycksårsprofylax 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 Walters 
  
 Andra av dsk/ssk deleg. Uppg. 
  
 0,7 
  
 0,7 
  
 0,7 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 B12 
  
 Uppg. På deleg. av arbetsterapeut 
  
 0,2 
  
 0,3 
  
 0,2 
  
 0,1 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 B13 
  
 Uppg. På deleg. av sjukgymnast 
  
 0,3 
  
 0,4 
  
 0,4 
  
 0,0 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 437 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Hemsjukvård i ordinärt boende - jämförelser 
 Den samlade hemsjukvårdsinsatsen i ordinärt boende inkluderar den tid som läggs ner på hemsjukvård både från kommunen och från landstinget. I de fall som kommun eller landsting anlitar entreprenörer för att utföra hemsjukvårdsuppgifter gäller att denna tid är inräknad hos respektive huvudman. 
 Som tidigare påpekats ingår inte läkarinsatserna i det material som redovisas här vare sig när det gäller arbetstid eller kostnader. 
 I studiens grundmaterial har vi fått fram uppgifter om hemsjuk- vårdens omfattning i termer av årsarbeten. Det gäller både för kommuner och landsting. Vi har också uppgifter om hur många av dessa årsarbeten som utförs av legitimerad personal respektive ej legitimerad personal. De kostnadsberäkningar som görs i nästa kapitel bygger på dessa uppgifter. 
 Huvudsyftet med de genomförda studierna är att ge ökad kun- skap om hemsjukvårdens omfattning och om vilka skillnader som finns mellan kommuner som tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende och kommuner där landstinget har kvar detta an- svar. I detta kapitel jämförs omfattningen av kommunernas och landstingens hemsjukvård, inom ordinärt boende och totalt, relaterat till timmar per år och invånare 80+. Möjligheten att rela- tera hemsjukvårdens omfattning till gruppen äldre bidrar till att tydliggöra de skillnader som finns. 
 Timmar hemsjukvård i ordinärt boende per år och invånare 80+ 
 I tabell 7 redovisas den samlade personaltiden för hemsjukvård i ordinärt boende relaterad till antalet invånare 80+. Redovisningen avser både kommunernas och landstingens hemsjukvård inom de deltagande kommunerna. 
 Tidsinsatsen för hemsjukvård i ordinärt boende, räknat per år och invånare 80+, är ungefär dubbelt så stor i den grupp kommu- ner som tagit över ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende som i den grupp kommuner där landstinget har kvar detta ansvar. 
 Omfattningen av hemsjukvården i ordinärt boende är cirka 59 timmar per år och invånare 80+ i Jämtland/ Värmland, där kommunerna har ansvar för hemsjukvård i ordinärt boende. 
 438 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 I Gävleborg/Dalarna, där landstingen har kvar ansvaret för hem- sjukvård i ordinärt boende är omfattningen på hemsjukvården i ordinärt boende cirka 27 timmar per år och invånare 80+ när både landstinget och kommunens tid är sammanräknade. 
 439 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Tabell 7. Total personaltid för hemsjukvård i ordinärt boende i deltagande kommuner, timmar per år och invånare 80+. Legitime- rad och ej legitimerad personal 
  
 Kommunen 
  
 Landstinget* 
  
 Hemsjukvård i ordi- 
  
 närt boende totalt 
  
 Bollnäs 
  
 19,2 
  
 13,6 
  
 32,8 
  
 Gävle 
  
 6,0 
  
 7,9 
  
 13,9 
  
 Ockelbo 
  
 9,9 
  
 12,0 
  
 21,9 
  
 Sandviken 
  
 13,9 
  
 5,4 
  
 19,4 
  
 Gävleborg 
  
 10,8 
  
 8,5 
  
 19,3 
  
 Falun 
  
 7,8 
  
 27,5 
  
 35,3 
  
 Leksand 
  
 8,8 
  
 21,1 
  
 29,9 
  
 Mora 
  
 24,9 
  
 33,4 
  
 58,3 
  
 Rättvik 
  
 6,8 
  
 22,0 
  
 28,7 
  
 Dalarna 
  
 11,2 
  
 26,7 
  
 37,9 
  
 Gävleborg + Dalarna 
  
 11,0 
  
 15,8 
  
 26,8 
  
 Arvika 
  
 57,9 
  
 0,0 
  
 57,9 
  
 Hammarö 
  
 65,8 
  
 0,0 
  
 65,8 
  
 Karlstad 
  
 40,3 
  
 0,0 
  
 40,3 
  
 Kil 
  
 80,7 
  
 0,0 
  
 80,7 
  
 Torsby 
  
 57,8 
  
 0,0 
  
 57,8 
  
 Värmland 
  
 50,9 
  
 0,0 
  
 50,9 
  
 Wilson 
  
 47,0 
  
 0,0 
  
 47,0 
  
 Bräcke 
  
 52,2 
  
 0,0 
  
 52,2 
  
 Härjedalen 
  
 46,6 
  
 0,0 
  
 46,6 
  
 Krokom 
  
 60,2 
  
 0,0 
  
 60,2 
  
 Ragunda 
  
 62,6 
  
 0,0 
  
 62,6 
  
 Strömsund 
  
 75,0 
  
 0,0 
  
 75,0 
  
 Åre 
  
 41,2 
  
 0,0 
  
 41,2 
  
 Östersund 
  
 84,0 
  
 0,0 
  
 84,0 
  
 Jämtland 
  
 67,0 
  
 0,0 
  
 67,0 
  
 Värmland + 
  
 Jämtland 
  
 59,0 
  
 0,0 
  
 59,0 
  
 * = Läkartid ej inräknad 
 440 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Man skulle kunna tro att den tid som landstinget lägger ner på hemsjukvård i ordinärt boende tillsammans med den tid som kommunens personal lägger ner på hemsjukvård i ordinärt boende sammantaget skulle ge ungefär samma antal timmar hemsjukvård per år och invånare 80+. Så är dock inte fallet. Den tidsinsats som landstinget lägger ner är betydligt mindre än bortfallet på den kommunala sidan i de områden där landstinget har ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende. Skillnaden, räknat för samtliga kommuner i respektive grupp, är 32 timmar per år och invånare 80+. 
 Orsakerna till dessa skillnader kan vi inte besvara utifrån de kun- skaper som kommit fram i denna studie. Resultaten väcker dock ett antal frågor. Kan det vara så att en samlad organisation, där kom- munen har ansvaret för all hemsjukvård, i högre grad ser helheten och invånarnas behov och försöker skapa resurser för att kunna tillgodose dessa medan en delad organisation får en mera splittrad bild och tenderar att skjuta över bollen till den andra parten och hoppas att behoven kommer att tillgodoses genom den andra huvudmannens försorg? Kan det vara så att hemsjukvården i lands- tingsorganisationen ges lägre prioritet i förhållande till alla andra hälso- och sjukvårdsuppgifter som landstinget skall sköta och att dessa patienter inte prioritera när trycket är högt från andra, starkare patientgrupper till exempel inom primärvården? 
 Den totala årsarbetstidens fördelning på olika verksamheter 
 Den totala årsarbetstiden för hemsjukvård i ordinärt boende, räknat per år och invånare 80+, är således betydligt lägre i kommu- ner där landstinget har kvar ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende. Ser man till hur den totala årsarbetstiden fördelar sig mellan de olika verksamheter där hemsjukvård ingår framkommer också att andelen tid för hemsjukvård i ordinärt boende är avsevärt lägre i kommuner där landstinget har kvar ansvaret för hemsjuk- vård i ordinärt boende. 
 Bilaga 6 redovisar tidfördelningen mellan olika verksamheter för kommunernas egen personal. Det framgår att cirka 15 procent av årsarbetstiden används för hälso- och sjukvårdsinsatser i ordinärt boende i kommuner där landstinget har ansvar för hemsjukvården i ordinärt boende. I kommuner som har tagit över detta ansvar an- 
 441 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 vänds däremot cirka 43 procent av årsarbetstiden för hälso- och sjukvårdsinsatser i ordinärt boende. 
 I tabell 8 har även landstingens tid för hälso- och sjukvårdsupp- gifter i ordinärt boende räknats in. Även när så har skett är det bara cirka 30 procent av den totala tiden som har använts till hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende i de kommuner där lands- tinget har kvar detta ansvar. 
 En större andel av den hälso- och sjukvård utförs således i sär- skilda boenden i Gävleborg/Dalarna där landstinget har kvar an- svaret för hemsjukvård i ordinärt boende än i Värmland/Jämtland där kommunerna har tagit över detta ansvar. 
 Av bilaga 8 framgår att den totalt använda tiden för hälso- och sjukvårdsinsatser i ordinärt boende är cirka 27 timmar per år och invånare 80+ i Gävleborg/Dalarna och cirka 59 timmar i Värmland/Jämtland. Tiden i särskilt boende är cirka 52 timmar per år och invånare 80+ i Gävleborg/Dalarna och cirka 56 timmar i Värmland/Jämtland. Den totala tiden för hälso- och sjukvårdsupp- gifter i ordinärt boende och särskilt boende är cirka 387 timmar lägre per invånare 80+ i Gävleborg/Dalarna än i Värmland/Jämtland. 
 442 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Tabell 8. Andelen av personalens totala årsarbetstid som används till hälso- och sjukvårdsuppgifter fördelad per kommun och verk- samhetsområde, procent 
  
 Hemsjukvård i 
  
 LSS- 
  
 Korttids- 
  
 ordinärt boende 
  
 Säbo 
  
 boende 
  
 boende 
  
 Dagverksamhet 
  
 Bollnäs 
  
 35,5 
  
 52,3 
  
 7,1 
  
 4,9 
  
 0,2 
  
 Gävle 
  
 19,7 
  
 66,3 
  
 6,9 
  
 6,4 
  
 0,7 
  
 Ockelbo 
  
 24,7 
  
 75,3 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Sandviken 
  
 28,9 
  
 51,3 
  
 2,9 
  
 10,8 
  
 6,1 
  
 Gävleborg 
  
 25,8 
  
 60,1 
  
 5,6 
  
 6,7 
  
 1,8 
  
 Falun 
  
 30,2 
  
 61,9 
  
 5,6 
  
 0,8 
  
 1,6 
  
 Leksand 
  
 33,9 
  
 50,8 
  
 8,5 
  
 6,6 
  
 0,3 
  
 Mora 
  
 45,6 
  
 40,5 
  
 6,4 
  
 7,0 
  
 0,4 
  
 Rättvik 
  
 30,0 
  
 53,1 
  
 3,7 
  
 11,2 
  
 2,1 
  
 Dalarna 
  
 34,2 
  
 54,2 
  
 6,0 
  
 4,4 
  
 1,2 
  
 Gävleborg + 
  
 Dalarna 
  
 30,0 
  
 57,1 
  
 5,8 
  
 5,6 
  
 1,5 
  
 Arvika 
  
 43,0 
  
 43,8 
  
 5,3 
  
 7,3 
  
 0,6 
  
 Hammarö 
  
 39,7 
  
 44,0 
  
 9,1 
  
 5,0 
  
 2,1 
  
 Karlstad 
  
 38,5 
  
 34,4 
  
 4,9 
  
 20,9 
  
 1,3 
  
 Kil 
  
 53,3 
  
 35,1 
  
 5,7 
  
 4,5 
  
 1,4 
  
 Torsby 
  
 48,5 
  
 43,5 
  
 5,4 
  
 2,0 
  
 0,6 
  
 Värmland 
  
 42,3 
  
 38,8 
  
 5,5 
  
 12,3 
  
 1,1 
  
 Wilson 
  
 38,6 
  
 46,9 
  
 6,9 
  
 6,9 
  
 0,7 
  
 Bräcke 
  
 41,0 
  
 43,4 
  
 9,0 
  
 5,1 
  
 1,5 
  
 Härjedalen 
  
 34,9 
  
 57,2 
  
 3,3 
  
 2,3 
  
 2,3 
  
 Krokom 
  
 36,9 
  
 48,5 
  
 3,6 
  
 10,1 
  
 0,9 
  
 Ragunda 
  
 42,3 
  
 43,3 
  
 8,1 
  
 5,6 
  
 0,7 
  
 Strömsund 
  
 52,0 
  
 29,7 
  
 4,3 
  
 13,4 
  
 0,7 
  
 Åre 
  
 35,9 
  
 53,6 
  
 4,2 
  
 4,7 
  
 1,6 
  
 Östersund 
  
 45,4 
  
 38,7 
  
 6,9 
  
 7,1 
  
 1,9 
  
 Jämtland 
  
 43,0 
  
 42,2 
  
 6,0 
  
 7,3 
  
 1,5 
  
 Värmland + 
  
 Jämtland 
  
 42,7 
  
 40,7 
  
 5,8 
  
 9,5 
  
 1,3 
  
 Alla kommuner 
  
 37,9 
  
 46,9 
  
 5,8 
  
 8,0 
  
 1,4 
  
 443 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 En slutsats är att det inte är någon större skillnad på omfattningen av hälso- och sjukvårdsuppgifter i särskilt boende per år och invånare 80+. Det är inom det ordinära boendet som tiden för hälso- och sjukvårdsinsatser per år och invånare 80+ blir avsevärt lägre i Gävleborg/Dalarna än i Värmland/Jämtland. Hur långt- gående slutsatser man kan dra av detta är svårt att veta. Ser man till varje län för sig framgår det av bilaga 8 att Gävleborg har lägst antal timmar för hälso- och sjukvårdsuppgifter per år och invånare 80+ både i ordinärt boende och särskilt boende och sammantaget. Jämtland har högst antal timmar för hälso- och sjukvårdsuppgifter både i ordinärt och särskilt boende och sammantaget. Dalarna och Värmland ligger på ungefär samma nivå när man lägger samman ordinärt och särskilt boende. I Dalarna ligger dock tyngdpunkten på insatserna i särskilt boende medan det i Värmland är ungefär hälften av varje, med en liten övervikt mot hemsjukvård i ordinärt boende. 
 Även efter detta kvarstår huvudintrycket att det finns en tendens till att större tonvikt läggs vid hemsjukvård i ordinärt boende i de områden där kommunerna har tagit över ansvaret för denna verk- samhet. 
 Påverkas vårdtillfällen, vårddagar och medelvårdtider i sluten sjukhusvård av huvudmannaskapet för hemsjukvården? 
 För att försöka få ett underlag för analysen av de redovisade skill- naderna beträffande omfattning av hemsjukvården i ordinärt boende har vi också tagit fram statistik från Landstingsförbundet avseende vårdtillfällen, vårddagar och medelvårdtid i sluten vård år 2002. Materialet i sin helhet redovisas i bilaga 3. I tabell 9 redovisas läget i de landsting som är aktuella i denna studie. Även dessa siffror har relaterats till den äldre befolkningen. I detta fall är de åldersgrupper som är möjliga att hämta ur statistiken invånare 75+ respektive invånare 85+. Vi har valt att redovisa båda grupperna. 
 444 
 SOU 2004:68 Bilaga 3 
 Tabell 9. Vårdtillfällen, vårddagar och medelvårdtider i sluten somatisk vård år 2002, utdrag ur bilaga 3 
  
 Antal vård- 
  
 Antal vård- 
  
 Medelvårdtid 
  
 Antal vård- 
  
 Antal vård- 
  
 Medelvårdtid 
  
 tillfällen per 
  
 dagar per 
  
 75+ 
  
 tillfällen per 
  
 dagar per 
  
 85+ 
  
 1000 inv. 
  
 1000 inv. 
  
 1000 inv. 
  
 1000 inv. 
  
 75+ 
  
 75+ 
  
 85+ 
  
 85+ 
  
 Gävleborg 
  
 493 
  
 3215 
  
 6,5 
  
 570 
  
 3854 
  
 6,8 
  
 Dalarna 
  
 573 
  
 3689 
  
 6,4 
  
 649 
  
 4331 
  
 6,7 
  
 Gävleborg + 
  
 Dalarna 
  
 533 
  
 3454 
  
 6,5 
  
 610 
  
 4096 
  
 6,7 
  
 Värmland 
  
 500 
  
 3604 
  
 7,2 
  
 604 
  
 4461 
  
 7,4 
  
 Jämtland 
  
 531 
  
 3468 
  
 6,5 
  
 625 
  
 4107 
  
 6,6 
  
 Värmland + 
  
 Jämtland 
  
 510 
  
 3559 
  
 7,0 
  
 611 
  
 4343 
  
 7,1 
  
 Alla 
  
 kommuner 
  
 523 
  
 3499 
  
 6,7 
  
 611 
  
 4201 
  
 6,9 
  
 Antalet vårdtillfällen per år och 1000 invånare 85+ är det samma för gruppen Gävleborg/Dalarna (610) som för gruppen Värmland/Jämtland (611). Per 1000 invånare 75+ ligger gruppen Gävleborg/Dalarna något högre (533) än Värmland/Jämtland (510). Dalarna ligger högre än övriga landsting och Gävleborg lägre än övriga landsting. 
 Medelvårdtiderna är i stort sett lika i tre av de fyra landsting som ingår i vår studie. Värmland ligger något högre än övriga. 
 Uppgifterna om vårdtillfällen, vårddagar och medelvårdtider tyder, för de fyra landsting som ingår i denna studie, på att det inte finns någon större skillnad i konsumtion av slutenvård, som kan förklaras med vilken huvudman som har ansvaret för hemsjuk- vården i ordinärt boende. 
 Ser man till samtliga landsting, bilaga 3, är det däremot så att gruppen landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende har något fler vårdtillfällen per 1000 invånare än gruppen landsting där kommunerna har tagit över hemsjukvården i ordinärt boende. Detta gäller både när man ser på åldersgruppen 75+ och åldersgruppen 85+. Det rör sig om 35 fler vårdtillfällen per 1000 invånare 75+ (565 och 530) respektive 40 fler vårdtillfällen per 
 445 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 1000 invånare 85+ (680 och 640). Medelvårdtiden är den samma för de landsting som har kvar ansvaret för hemsjukvården i öppen vård och de landsting där kommunerna har tagit över detta ansvar. 
 Andel av hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av legitime- rad hälso- och sjukvårdspersonal 
 En annan fråga som väckts under utredningens gång är om det finns någon skillnad i hur stor andel av hälso- och sjukvårdsupp- gifter som utförs av legitimerad respektive ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal relaterad till vilken huvudman som har ansvaret för hemsjukvård i ordinärt boende. 
 Av tabell 10 framgår att det inte förefaller vara några större skill- nader. Beräknat på alla deltagande landsting är andelen av hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende som utförs av legitimerad personal 41 procent. Dalarna ligger högst med cirka 44 procent och Gävleborg lägst med cirka 31procent. 
 Det finns således ingen systematisk skillnad som kan kopplas till vilken huvudman som har ansvaret för hemsjukvården i ordinärt boende. 
 Tabell 10. Andel av hälso- och sjukvårdsinsatserna i ordinärt boende som utförs av legitimerad respektive ej legitimerad perso- nal, kommunens och landstingets personal sammantaget (procent) 
  
 Ej legitimerad 
  
 Legitimerad 
  
 personal 
  
 personal 
  
 Gävleborg 
  
 68,8 
  
 31,2 
  
 Dalarna 
  
 55,9 
  
 44,1 
  
 Gävleborg + Dalarna 
  
 61,4 
  
 38,6 
  
 Värmland 
  
 59,5 
  
 40,5 
  
 Jämtland 
  
 56,8 
  
 43,2 
  
 Värmland + Jämtland 
  
 58,0 
  
 42,0 
  
 Alla Kommuner 
  
 59,0 
  
 41,0 
  
 446 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Av bilaga 7 framgår att andelen av hälso- och sjukvårdsuppgifterna som utförs av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal är något högre i särskilda boenden än i ordinärt boende, cirka 45 procent respektive cirka 41 procent, räknat på samtliga deltagande kommu- ner. Dalarna ligger högst med 54 procent av tiden för hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av legitimerad hälso- och sjukvårds- personal i det särskilda boendet. Värmland ligger i särklass lägst med cirka 36 procent av tiden för hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i det sär- skilda boendet. 
 Sammantaget ligger Dalarna högst med 50 procent av tiden för hälso- och sjukvårdsuppgifter som utförs av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal, följt av Jämtland med cirka 46 procent, Gävle- borg med cirka 42 procent och Värmland med cirka 41 procent. Om man sammantaget ser till andelen hälso- och sjukvårdsupp- gifter som utförs av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i ordinärt och särskilt boende finns det inte heller någon systematisk skillnad relaterad till vem som har huvudmannaskapet för hemsjuk- vården. 
 447 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Beräkning av kostnader för hemsjukvård 
 Personalkostnader för hemsjukvård i ordinärt boende i de del- tagande kommunerna 
 De kostnadsberäkningar som görs i detta sammanhang utgår endast från personalkostnaderna. Se bilaga 4 med uppgifter från Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet. 
 För landstingens del har vi även fått kostnadsuppgifter för var och en av de deltagande kommunerna genom  
 PiP-statistiken. 
  För Joyce del blev kostnadsbilden den samma när personaltiden relaterades till Landstingsförbundets uppgifter om medellöner för respektive yrkesgrupp. För Dalarnas del blev kostnaden något lägre när Landstingsförbundets medellöner tillämpades. Orsaken till denna skillnad vet vi inte i dagsläget. 
 Mönstret när det gäller kostnader är, som förväntat, i stort sett det samma som när det gäller arbetad tid. Den framräknade kost- naden per län samt för Gävleborg/Dalarna respektive Värmland/Jämtland redovisas i tabell 11. 
 Tabell 11. Kommunen och landstingets personalkostnader för hemsjukvård i ordinärt boende (miljoner) 
  
 Kommunens 
  
 Landstingets* 
  
 Hemsjukvård i 
  
 hemsjukvård i 
  
 hemsjukvård i 
  
 ordinärt boende 
  
 ordinärt boende 
  
 ordinärt boende 
  
 totalt 
  
 Gävleborg 
  
 17,1 
  
 16,1 
  
 33,2 
  
 Dalarna 
  
 12,1 
  
 33,3 
  
 45,4 
  
 Gävleborg + 
  
 Dalarna 
  
 29,2 
  
 49,4 
  
 78,6 
  
 Värmland 
  
 79,3 
  
 0 
  
 79,3 
  
 Jämtland 
  
 106,6 
  
 0 
  
 106,6 
  
 Värmland + 
  
 Jämtland 
  
 185,9 
  
 0 
  
 185,9 
  
 * = Läkartid ej inräknad 
 I bilaga 11 redovisas motsvarande uppgifter fördelade per delta- gande kommun. 
 448 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Tekniken för att räkna fram kostnaden för hemsjukvård i ordinärt boende bygger på att vi genom tidsanvändningsstudien i kommunerna fått fram uppgifter om hur stor del av den ej legiti- merade personalens tid som används för hälso- och sjukvårdsupp- gifter. Denna andel har multiplicerats med antalet årsarbetare för ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i kommunens verksam- het. Detta har gett hur många årsarbeten av den ej legitimerade per- sonalens tid som används för hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende. 
 Till detta läggs antalet årsarbeten för legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal inom kommunen. I de kommuner där lands- tinget har ansvar för hemsjukvården i ordinärt boende har lands- tingets personaltid för hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende lagts till. Antalet årsarbetare legitimerad respektive ej legi- timerad hälso- och sjukvårdspersonal har vi i detta fall fått fram från den  
 PiP-statistik 
  som landstingen i Dalarna och Gävleborg har försett oss med. 
 Antalet årsarbeten för legitimerad respektive ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal har därefter multiplicerats med den medellön för respektive kategori som vi fått uppgift om från Svenska Kommunförbundet respektive Landstingsförbundet. 
 För att kunna göra meningsfulla jämförelser mellan områden där landstingen har kvar ansvaret för hemsjukvård i öppen vår och om- råden där kommunerna har kvar detta ansvar har vi även när det gäller personalkostnaderna redovisat dessa per år och invånare 80+. 
 Personalkostnader för hälso- och sjukvårdsinsatser i ordinärt boende per år och invånare 80+ 
 Av tabell 12 framgår att kostnaden per år och invånare 80+ i ordinärt boende är mer än dubbelt så hög i Värmland/Jämtland som i Gävleborg/Dalarna. Kostnaden i Jämtland, som ligger högst är nästan fyra gånger så hög som i Gävleborg, som ligger lägst. 
 449 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Tabell 12. Total personalkostnad för hälso- och sjukvårdsinsatser i ordinärt boende, legitimerad och ej legitimerad hälso- och sjuk- vårds personal, kronor per invånare 80+ år 
  
 Kommunens hemsjukvård i 
  
 Landstingets* hemsjukvård i 
  
 Hemsjukvård i ordinärt 
  
 ordinärt boende 
  
 ordinärt boende 
  
 boende totalt 
  
 Bollnäs 
  
 3 382 
  
 2 925 
  
 6 307 
  
 Gävle 
  
 1057 
  
 1 600 
  
 2657 
  
 Ockelbo 
  
 1 695 
  
 2 527 
  
 4 222 
  
 Sandviken 
  
 2 451 
  
 1 135 
  
 3 586 
  
 Gävleborg 
  
 1888 
  
 1 771 
  
 3659 
  
 Falun 
  
 1 362 
  
 5 752 
  
 7 114 
  
 Leksand 
  
 1 521 
  
 4 100 
  
 5 621 
  
 Mora 
  
 4 366 
  
 6 852 
  
 11 218 
  
 Rättvik 
  
 1 188 
  
 4 265 
  
 5 453 
  
 Dalarna 
  
 1 976 
  
 5 444 
  
 7 420 
  
 Gävleborg + Dalarna 
  
 1922 
  
 3 252 
  
 5174 
  
 Arvika 
  
 11 320 
  
 0 
  
 11 320 
  
 Hammarö 
  
 12 756 
  
 0 
  
 12 756 
  
 Karlstad 
  
 7 810 
  
 0 
  
 7 810 
  
 Kil 
  
 15 849 
  
 0 
  
 15 849 
  
 Torsby 
  
 11 191 
  
 0 
  
 11 191 
  
 Värmland 
  
 9 915 
  
 0 
  
 9 915 
  
 Wilson 
  
 9 401 
  
 0 
  
 9 401 
  
 Bräcke 
  
 10 374 
  
 0 
  
 10 374 
  
 Härjedalen 
  
 8 902 
  
 0 
  
 8 902 
  
 Krokom 
  
 12 432 
  
 0 
  
 12 432 
  
 Ragunda 
  
 12 002 
  
 0 
  
 12 002 
  
 Strömsund 
  
 14 755 
  
 0 
  
 14 755 
  
 Åre 
  
 8 178 
  
 0 
  
 8 178 
  
 Östersund 
  
 16 353 
  
 0 
  
 16 353 
  
 Jämtland 
  
 13 140 
  
 0 
  
 13 140 
  
 Värmland + Jämtland 
  
 11 539 
  
 0 
  
 11 539 
  
 * = Läkartid ej inräknad 
  
 450 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Den samlade personalkostnaden för landstingets och kommunens hemsjukvård i ordinärt boende är cirka 3 600 kronor per år och in- vånare 80+ i Gävleborg. Motsvarande kostnad är cirka 7 400 kr i Dalarna. I Värmland och Jämtland där kommunerna har ansvaret för hemsjukvården i det ordinära boendet är kostnaden per år och invånare 80+ cirka 10 000 kr i Värmland och cirka 13 000 kronor i Jämtland. 
 I detta sammanhang är en hög kostnad kopplad till en större per- sonalinsats. Det är därför rimligt att anta att det finns ett positivt samband mellan bättre servicenivå inom hemtjänsten och en högre kostnadsnivå. 
 Landstingets andel av kostnaden för hemsjukvård i ordinärt boende är cirka 50 procent i Gävleborg och cirka 73 procent i Dalarna. I Värmland och Jämtland har kommunen hela kostanden för hemsjukvård i ordinärt boende. 
 Personalkostnader för de samlade hälso- och sjukvårdsinsatserna per år och invånare 80+ 
 Ser man till personalkostnaden för de samlade hälso- och sjuk- vårdsinsatserna i kommunen, inklusive landstingets hemsjukvård är mönstret i stort sett det samma. Kostnaden är lägst per år och in- vånare 80+ i Gävleborg med 14 926 kronor. I Dalarna är mot- svarande kostnad 22 057 kronor, i Värmland 23 504 kronor och i Jämtland 27 169 kronor. 
 Tabell 13. Total personalkostnad för hälso- och sjukvårdsinsatser i samtliga verksamheter i deltagande kommun, kronor per år och invånare 80+ 
  
 Hälso- och sjukvårds- 
  
 Kommunens insatser 
  
 Landstingets* insatser 
  
 insatser totalt 
  
 Gävleborg 
  
 13 155 
  
 1 771 
  
 14 926 
  
 Dalarna 
  
 16 613 
  
 5 444 
  
 22 057 
  
 Gävleborg + Dalarna 
  
 14 551 
  
 3 252 
  
 17 803 
  
 Värmland 
  
 23 504 
  
 0 
  
 23 504 
  
 Jämtland 
  
 30 782 
  
 0 
  
 30 782 
  
 Värmland + Jämtland 
  
 27 169 
  
 0 
  
 27 169 
  
 * = Läkartid ej inräknad 
  
 451 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 I bilaga 12 redovisas den totala personalkostnaden per år och invånare 80+ för hälso- och sjukvårdsinsatser i samtliga verksam- heter i alla deltagande kommuner. Spännvidden är stor, från cirka 36 000 kr i Östersund till drygt 13 000 kronor i Sandviken. 
 452 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Bilaga 1 
 453 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 1 
 454 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Bilaga 1 
 455 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 1 
 456 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Bilaga 2 
 457 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 2 
 458 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Bilaga 3 
 459 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 4 
 460 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Bilaga 4 
 461 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 4 
 462 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Bilaga 5 
 Antal årsarbeten för hälso- och sjukvårdsinsatser i respektive kommun totalt och fördelad per verksamhet. Legitimerad och ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. (Kommunens personal och verksamhet) 
  
 Hemtjänst 
  
 Säbo 
  
 LSS-boende 
  
 Korttids-boende 
 Dag-verksamhet 
  
 Alla verksamheter 
  
 Bollnäs 
  
 19,4 
  
 48,8 
  
 6,6 
  
 4,6 
  
 0,2 
  
 79,5 
  
 Gävle 
  
 16,2 
  
 134,4 
  
 13,6 
  
 12,2 
  
 1,3 
  
 177,6 
  
 Ockelbo 
  
 2,4 
  
 16,5 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 18,9 
  
 Sandviken 
  
 19,4 
  
 48,0 
  
 2,7 
  
 10,1 
  
 5,7 
  
 85,7 
  
 Gävleborg 
  
 57,4 
  
 247,6 
  
 23,0 
  
 26,8 
  
 7,2 
  
 361,8 
  
 Falun 
  
 13,2 
  
 122,3 
  
 11,0 
  
 1,5 
  
 3,2 
  
 151,2 
  
 Leksand 
  
 5,8 
  
 29,4 
  
 4,9 
  
 3,8 
  
 0,2 
  
 44,1 
  
 Mora 
  
 17,8 
  
 37,1 
  
 5,9 
  
 6,4 
  
 0,4 
  
 67,7 
  
 Rättvik 
  
 3,7 
  
 27,6 
  
 1,9 
  
 5,8 
  
 1,1 
  
 40,1 
  
 Dalarna 
  
 40,5 
  
 216,4 
  
 23,8 
  
 17,5 
  
 4,8 
  
 303,0 
  
 Gävleborg + 
  
 Dalarna 
  
 97,9 
  
 463,9 
  
 46,8 
  
 44,3 
  
 12,0 
  
 664,8 
  
 Arvika 
  
 60,5 
  
 61,6 
  
 7,4 
  
 10,2 
  
 0,9 
  
 140,6 
  
 Hammarö 
  
 20,5 
  
 22,7 
  
 4,7 
  
 2,6 
  
 1,1 
  
 51,6 
  
 Karlstad 
  
 97,6 
  
 87,2 
  
 12,3 
  
 53,1 
  
 3,3 
  
 253,5 
  
 Kil 
  
 26,1 
  
 17,2 
  
 2,8 
  
 2,2 
  
 0,7 
  
 49,0 
  
 Torsby 
  
 34,8 
  
 31,2 
  
 3,9 
  
 1,4 
  
 0,4 
  
 71,7 
  
 Värmland 
  
 239,5 
  
 219,9 
  
 31,1 
  
 69,5 
  
 6,4 
  
 566,4 
  
 Wilson 
  
 16,8 
  
 20,4 
  
 3,0 
  
 3,0 
  
 0,3 
  
 43,5 
  
 Bräcke 
  
 16,8 
  
 17,8 
  
 3,7 
  
 2,1 
  
 0,6 
  
 41,0 
  
 Härjedalen 
  
 25,7 
  
 42,1 
  
 2,4 
  
 1,7 
  
 1,7 
  
 73,6 
  
 Krokom 
  
 27,7 
  
 36,4 
  
 2,7 
  
 7,6 
  
 0,7 
  
 75,1 
  
 Ragunda 
  
 18,2 
  
 18,6 
  
 3,5 
  
 2,4 
  
 0,3 
  
 43,0 
  
 Strömsund 
  
 47,1 
  
 26,9 
  
 3,9 
  
 12,1 
  
 0,6 
  
 90,6 
  
 Åre 
  
 13,8 
  
 20,6 
  
 1,6 
  
 1,8 
  
 0,6 
  
 38,4 
  
 Östersund 
  
 153,5 
  
 131,0 
  
 23,5 
  
 23,9 
  
 6,4 
  
 338,3 
  
 Jämtland 
  
 319,6 
  
 313,8 
  
 44,3 
  
 54,6 
  
 11,2 
  
 743,5 
  
 Värmland + 
  
 Jämtland 
  
 559,1 
  
 533,7 
  
 75,4 
  
 124,1 
  
 17,6 
  
 1309,9 
  
 Alla kommuner 
  
 657,0 
  
 997,6 
  
 122,2 
  
 168,4 
  
 29,6 
  
 1974,7 
  
 463 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 6 
 Andel av den totala årsarbetstiden för hälso- och sjukvårdsinsatser i respektive kommun, fördelad per verksamhet, procent. (Kommu- nens personal och verksamheter.) 
  
 Hemtjänst 
  
 Säbo 
  
 LSS-boende 
  
 Korttidsboende 
  
 Dagverksamhet 
  
 Alla verksamheter 
  
 Bollnäs 
  
 24,4 
  
 61,4 
  
 8,3 
  
 5,8 
  
 0,3 
  
 100 
  
 Gävle 
  
 9,1 
  
 75,6 
  
 7,7 
  
 6,9 
  
 0,7 
  
 100 
  
 Ockelbo 
  
 12,7 
  
 87,3 
  
 - 
  
 - 
  
 100 
  
 Sandviken 
  
 22,6 
  
 56,0 
  
 3,2 
  
 11,8 
  
 6,7 
  
 100 
  
 Gävleborg 
  
 15,9 
  
 68,4 
  
 6,4 
  
 7,4 
  
 2,0 
  
 100 
  
 Falun 
  
 8,7 
  
 80,9 
  
 7,3 
  
 1,0 
  
 2,1 
  
 100 
  
 Leksand 
  
 13,2 
  
 66,7 
  
 11,1 
  
 8,6 
  
 0,5 
  
 100 
  
 Mora 
  
 26,3 
  
 54,8 
  
 8,7 
  
 9,5 
  
 0,6 
  
 100 
  
 Rättvik 
  
 9,2 
  
 68,8 
  
 4,7 
  
 14,5 
  
 2,7 
  
 100 
  
 Dalarna 
  
 13,4 
  
 71,4 
  
 7,9 
  
 5,8 
  
 1,6 
  
 100 
  
 Gävleborg + 
  
 Dalarna 
  
 14,7 
  
 69,8 
  
 7,0 
  
 6,7 
  
 1,8 
  
 100 
  
 Arvika 
  
 43,0 
  
 43,8 
  
 5,3 
  
 7,3 
  
 0,6 
  
 100 
  
 Hammarö 
  
 39,7 
  
 44,0 
  
 9,1 
  
 5,0 
  
 2,1 
  
 100 
  
 Karlstad 
  
 38,5 
  
 34,4 
  
 4,9 
  
 20,9 
  
 1,3 
  
 100 
  
 Kil 
  
 53,3 
  
 35,1 
  
 5,7 
  
 4,5 
  
 1,4 
  
 100 
  
 Torsby 
  
 48,5 
  
 43,5 
  
 5,4 
  
 2,0 
  
 0,6 
  
 100 
  
 Värmland 
  
 42,3 
  
 38,8 
  
 5,5 
  
 12,3 
  
 1,1 
  
 100 
  
 Wilson 
  
 38,6 
  
 46,9 
  
 6,9 
  
 6,9 
  
 0,7 
  
 100 
  
 Bräcke 
  
 41,0 
  
 43,4 
  
 9,0 
  
 5,1 
  
 1,5 
  
 100 
  
 Härjedalen 
  
 34,9 
  
 57,2 
  
 3,3 
  
 2,3 
  
 2,3 
  
 100 
  
 Krokom 
  
 36,9 
  
 48,5 
  
 3,6 
  
 10,1 
  
 0,9 
  
 100 
  
 Ragunda 
  
 42,3 
  
 43,3 
  
 8,1 
  
 5,6 
  
 0,7 
  
 100 
  
 Strömsund 
  
 52,0 
  
 29,7 
  
 4,3 
  
 13,4 
  
 0,7 
  
 100 
  
 Åre 
  
 35,9 
  
 53,6 
  
 4,2 
  
 4,7 
  
 1,6 
  
 100 
  
 Östersund 
  
 45,4 
  
 38,7 
  
 6,9 
  
 7,1 
  
 1,9 
  
 100 
  
 Jämtland 
  
 43,0 
  
 42,2 
  
 6,0 
  
 7,3 
  
 1,5 
  
 100 
  
 Värmland + 
  
 Jämtland 
  
 42,7 
  
 40,7 
  
 5,8 
  
 9,5 
  
 1,3 
  
 100 
  
 Alla 
  
 kommuner 
  
 33,3 
  
 50,5 
  
 6,2 
  
 8,5 
  
 1,5 
  
 100 
  
 464 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Bilaga 7 
 Andel av hälso- och sjukvårdsinsatserna i ordinärt boende, särskilt boende och samtliga verksamheter som utförs av legitimerad respektive ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal . Kommu- nens och landstingets personal (procent) 
  
 Samtliga verksamheter 
  
 i kommunen + landstingets hemsjukvård 
  
 Ordinärt boende i kommunen + landstinget 
  
 Särskilt boende 
  
 Ej leg 
  
 Leg 
  
 Ej leg 
  
 Leg 
  
 Ej leg 
  
 Leg 
  
 Bollnäs 
  
 60,8 
  
 39,2 
  
 63,9 
  
 36,1 
  
 59,6 
  
 40,2 
  
 Gävle 
  
 57,5 
  
 42,5 
  
 66,8 
  
 33,2 
  
 59,1 
  
 40,9 
  
 Ockelbo 
  
 42,4 
  
 58,1 
  
 59,2 
  
 40,8 
  
 37,0 
  
 63,6 
  
 Sandviken 
  
 58,4 
  
 41,6 
  
 79,3 
  
 20,7 
  
 55,4 
  
 44,6 
  
 Gävleborg 
  
 57,7 
  
 42,3 
  
 68,8 
  
 31,2 
  
 57,0 
  
 43,0 
  
 Falun 
  
 47,2 
  
 52,8 
  
 41,9 
  
 58,1 
  
 49,5 
  
 50,5 
  
 Leksand 
  
 57,3 
  
 42,7 
  
 72,8 
  
 27,2 
  
 45,6 
  
 54,4 
  
 Mora 
  
 49,4 
  
 50,6 
  
 62,3 
  
 37,7 
  
 35,3 
  
 64,7 
  
 Rättvik 
  
 53,3 
  
 46,7 
  
 70,5 
  
 29,5 
  
 45,3 
  
 54,7 
  
 Dalarna 
  
 50,0 
  
 50,0 
  
 55,9 
  
 44,1 
  
 45,9 
  
 54,0 
  
 Gävleborg 
  
 + Dalarna 
  
 53,9 
  
 46,1 
  
 61,4 
  
 38,6 
  
 51,9 
  
 48,1 
  
 Arvika 
  
 58,6 
  
 41,4 
  
 57,4 
  
 42,6 
  
 62,2 
  
 37,8 
  
 Hammarö 
  
 57,2 
  
 42,8 
  
 62,0 
  
 38,0 
  
 45,8 
  
 54,2 
  
 Karlstad 
  
 56,8 
  
 43,2 
  
 61,0 
  
 39,0 
  
 67,2 
  
 32,8 
  
 Kil 
  
 63,9 
  
 36,1 
  
 54,4 
  
 45,6 
  
 76,7 
  
 23,3 
  
 Torsby 
  
 63,5 
  
 36,5 
  
 61,8 
  
 38,2 
  
 62,8 
  
 37,2 
  
 Värmland 
  
 58,7 
  
 41,3 
  
 59,5 
  
 40,5 
  
 63,7 
  
 36,3 
  
 Wilson 
  
 45,1 
  
 54,9 
  
 46,4 
  
 53,6 
  
 41,7 
  
 58,3 
  
 Bräcke 
  
 48,8 
  
 51,2 
  
 51,8 
  
 48,2 
  
 41,6 
  
 58,4 
  
 Härjedalen 
  
 66,0 
  
 34,0 
  
 67,7 
  
 32,3 
  
 67,7 
  
 32,3 
  
 Krokom 
  
 41,1 
  
 58,9 
  
 33,2 
  
 66,8 
  
 47,5 
  
 52,5 
  
 Ragunda 
  
 69,5 
  
 30,5 
  
 64,8 
  
 35,2 
  
 72,0 
  
 28,0 
  
 Strömsund 
  
 60,6 
  
 39,4 
  
 56,7 
  
 43,3 
  
 81,4 
  
 18,6 
  
 Åre 
  
 45,1 
  
 54,9 
  
 55,1 
  
 44,9 
  
 38,3 
  
 61,7 
  
 Östersund 
  
 52,9 
  
 47,1 
  
 60,2 
  
 39,8 
  
 45,4 
  
 54,6 
  
 Jämtland 
  
 53,8 
  
 46,2 
  
 56,8 
  
 43,2 
  
 52,4 
  
 47,6 
  
 Värmland + 
  
 Jämtland 
  
 55,9 
  
 44,1 
  
 58,0 
  
 42,0 
  
 57,1 
  
 42,9 
  
 Alla 
  
 Kommuner 
  
 55,1 
  
 44,9 
  
 59,0 
  
 41,0 
  
 54,6 
  
 45,4 
  
 465 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 8 
 Total personaltid för hälso- och sjukvårdsuppgifter i ordinärt boende och särskilt boende i deltagande kommuner per år och in- vånare 80+ 
  
 Kommunen 
  
 Landstinget* 
  
 Totalt 
  
 Ordinärt 
  
 Ordinärt 
  
 Ordinärt 
  
 boende 
  
 Säbo 
  
 Ordinärt boende 
  
 boende 
  
 Säbo 
  
 boende + Säbo 
  
 Tim/ 
  
 Tim/ 
  
 Tim/ 
  
 Bennett/inv. 80+ år 
  
 inv. 80+ år 
  
 inv. 80+ år 
  
 Bennett/inv. 80+ år 
  
 Bennett/inv. 80+ år 
  
 inv. 80+ år 
  
 Bollnäs 
  
 19,2 
  
 48,4 
  
 13,6 
  
 32,8 
  
 48,4 
  
 81,2 
  
 Gävle 
  
 6,0 
  
 50,0 
  
 7,9 
  
 13,9 
  
 50,0 
  
 63,9 
  
 Ockelbo 
  
 9,9 
  
 67,9 
  
 12,0 
  
 21,9 
  
 67,9 
  
 89,8 
  
 Sandviken 
  
 13,9 
  
 34,5 
  
 5,4 
  
 19,4 
  
 34,5 
  
 53,8 
  
 Gävleborg 
  
 10,8 
  
 46,4 
  
 8,5 
  
 19,3 
  
 46,4 
  
 65,7 
  
 Falun 
  
 7,8 
  
 72,6 
  
 27,5 
  
 35,3 
  
 72,6 
  
 107,9 
  
 Leksand 
  
 8,8 
  
 44,7 
  
 21,1 
  
 29,9 
  
 44,7 
  
 74,6 
  
 Mora 
  
 24,9 
  
 52,0 
  
 33,4 
  
 58,3 
  
 52,0 
  
 110,3 
  
 Rättvik 
  
 6,8 
  
 50,7 
  
 22,0 
  
 28,7 
  
 50,7 
  
 79,4 
  
 Dalarna 
  
 11,2 
  
 60,1 
  
 26,7 
  
 37,9 
  
 60,1 
  
 98,0 
  
 Gävleborg + 
  
 Dalarna 
  
 11,0 
  
 51,9 
  
 15,8 
  
 26,8 
  
 51,9 
  
 78,7 
  
 Arvika 
  
 57,9 
  
 59,0 
  
 0 
  
 57,9 
  
 59,0 
  
 116,9 
  
 Hammarö 
  
 65,8 
  
 72,8 
  
 0 
  
 65,8 
  
 72,8 
  
 138,6 
  
 Karlstad 
  
 40,3 
  
 36,0 
  
 0 
  
 40,3 
  
 36,0 
  
 76,3 
  
 Kil 
  
 80,7 
  
 53,2 
  
 0 
  
 80,7 
  
 53,2 
  
 133,8 
  
 Torsby 
  
 57,8 
  
 51,8 
  
 0 
  
 57,8 
  
 51,8 
  
 109,7 
  
 Värmland 
  
 50,9 
  
 46,8 
  
 0 
  
 50,9 
  
 46,8 
  
 97,7 
  
 Wilson 
  
 47,0 
  
 57,0 
  
 0 
  
 47,0 
  
 57,0 
  
 104,0 
  
 Bräcke 
  
 52,2 
  
 55,3 
  
 0 
  
 52,2 
  
 55,3 
  
 107,5 
  
 Härjedalen 
  
 46,6 
  
 76,3 
  
 0 
  
 46,6 
  
 76,3 
  
 122,9 
  
 Krokom 
  
 60,2 
  
 79,1 
  
 0 
  
 60,2 
  
 79,1 
  
 139,3 
  
 Ragunda 
  
 62,6 
  
 64,0 
  
 0 
  
 62,6 
  
 64,0 
  
 126,6 
  
 Strömsund 
  
 75,0 
  
 42,9 
  
 0 
  
 75,0 
  
 42,9 
  
 117,9 
  
 Åre 
  
 41,2 
  
 61,5 
  
 0 
  
 41,2 
  
 61,5 
  
 102,8 
  
 Östersund 
  
 84,0 
  
 71,7 
  
 0 
  
 84,0 
  
 71,7 
  
 155,7 
  
 Jämtland 
  
 67,0 
  
 65,8 
  
 0 
  
 67,0 
  
 65,8 
  
 132,8 
  
 Värmland + 
  
 Jämtland 
  
 59,0 
  
 56,3 
  
 0 
  
 59,0 
  
 56,3 
  
 115,3 
  
 * = Läkartid ej inräknad 
 466 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Bilaga 9 
 Årsarbetare för hemsjukvård, i ordinärt boende, kommunernas och landstingens personal. Fördelad på legitimerad och ej legitimerad personal 
  
 Kommunen 
  
 Kommunen 
  
 Landstinget 
  
 Landstinget 
  
 Totalt 
  
 Totalt 
  
 ej leg 
  
 leg 
  
 Ej leg 
  
 Leg 
  
 ej leg 
  
 leg 
  
 Bollnäs 
  
 19,4 
  
 0 
  
 1,8 
  
 11,9 
  
 21,2 
  
 11,9 
  
 Gävle 
  
 16,2 
  
 0 
  
 8,8 
  
 12,4 
  
 25,0 
  
 12,4 
  
 Ockelbo 
  
 2,4 
  
 0 
  
 0,8 
  
 2,2 
  
 3,2 
  
 2,2 
  
 Sandviken 
  
 19,4 
  
 0 
  
 2,0 
  
 5,6 
  
 21,4 
  
 5,6 
  
 Gävleborg 
  
 57,4 
  
 0 
  
 13,2 
  
 32,1 
  
 70,6 
  
 32,1 
  
 Falun 
  
 13,2 
  
 0 
  
 11,8 
  
 34,6 
  
 25,0 
  
 34,6 
  
 Leksand 
  
 5,8 
  
 0 
  
 8,5 
  
 5,3 
  
 14,3 
  
 5,3 
  
 Mora 
  
 17,8 
  
 0 
  
 8,2 
  
 15,7 
  
 26,0 
  
 15,7 
  
 Rättvik 
  
 3,7 
  
 0 
  
 7,3 
  
 4,6 
  
 11,0 
  
 4,6 
  
 Dalarna 
  
 40,5 
  
 0 
  
 35,8 
  
 60,2 
  
 76,3 
  
 60,2 
  
 Gävleborg + 
  
 Dalarna 
  
 97,9 
  
 0 
  
 49,0 
  
 92,3 
  
 146,9 
  
 92,3 
  
 Arvika 
  
 34,7 
  
 25,8 
  
 0 
  
 0 
  
 34,7 
  
 25,8 
  
 Hammarö 
  
 12,7 
  
 7,8 
  
 0 
  
 0 
  
 12,7 
  
 7,8 
  
 Karlstad 
  
 59,5 
  
 38,1 
  
 0 
  
 0 
  
 59,5 
  
 38,1 
  
 Kil 
  
 14,2 
  
 11,9 
  
 0 
  
 0 
  
 14,2 
  
 11,9 
  
 Torsby 
  
 21,5 
  
 13,3 
  
 0 
  
 0 
  
 21,5 
  
 13,3 
  
 Värmland 
  
 142,6 
  
 96,9 
  
 0 
  
 0 
  
 142,6 
  
 96,9 
  
 Wilson 
  
 7,8 
  
 9 
  
 0 
  
 0 
  
 7,8 
  
 9,0 
  
 Bräcke 
  
 8,7 
  
 8,1 
  
 0 
  
 0 
  
 8,7 
  
 8,1 
  
 Härjedalen 
  
 17,4 
  
 8,3 
  
 0 
  
 0 
  
 17,4 
  
 8,3 
  
 Krokom 
  
 9,2 
  
 18,5 
  
 0 
  
 0 
  
 9,2 
  
 18,5 
  
 Ragunda 
  
 11,8 
  
 6,4 
  
 0 
  
 0 
  
 11,8 
  
 6,4 
  
 Strömsund 
  
 26,7 
  
 20,4 
  
 0 
  
 0 
  
 26,7 
  
 20,4 
  
 Åre 
  
 7,6 
  
 6,2 
  
 0 
  
 0 
  
 7,6 
  
 6,2 
  
 Östersund 
  
 92,4 
  
 61,1 
  
 0 
  
 0 
  
 92,4 
  
 61,1 
  
 Jämtland 
  
 181,6 
  
 138 
  
 0 
  
 0 
  
 181,6 
  
 138,0 
  
 Värmland + 
  
 Jämtland 
  
 324,2 
  
 234,9 
  
 0 
  
 0 
  
 324,2 
  
 234,9 
  
 Alla 
  
 kommuner 
  
 422,1 
  
 234,9 
  
 49,0 
  
 92,3 
  
 471,1 
  
 327,2 
  
 467 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 10 
 Årsarbetare för hälso- och sjukvårdsinsatser i hemtjänst och totalt, fördelad på ej legitimerad och legitimerad hälso- och sjukvårdsper- sonal. Kommunens personal 
  
 Hemtjänst 
  
 Hemtjänst 
  
 Totalt 
  
 Totalt 
  
 ej leg 
  
 leg 
  
 ej leg 
  
 leg 
  
 Bollnäs 
  
 19,4 
  
 0,0 
  
 54,9 
  
 24,6 
  
 Gävle 
  
 16,2 
  
 0,0 
  
 105,7 
  
 72,0 
  
 Ockelbo 
  
 2,4 
  
 0,0 
  
 8,5 
  
 10,5 
  
 Sandviken 
  
 19,4 
  
 0,0 
  
 52,5 
  
 33,2 
  
 Gävleborg 
  
 57,4 
  
 0,0 
  
 221,5 
  
 140,2 
  
 Falun 
  
 13,2 
  
 0,0 
  
 81,4 
  
 69,8 
  
 Leksand 
  
 5,8 
  
 0,0 
  
 24,7 
  
 19,4 
  
 Mora 
  
 17,8 
  
 0,0 
  
 37,1 
  
 30,6 
  
 Rättvik 
  
 3,7 
  
 0,0 
  
 20,4 
  
 19,7 
  
 Dalarna 
  
 40,5 
  
 0,0 
  
 163,6 
  
 139,4 
  
 Gävleborg + Dalarna 
  
 97,9 
  
 0,0 
  
 385,1 
  
 279,7 
  
 Arvika 
  
 34,7 
  
 25,8 
  
 82,4 
  
 58,2 
  
 Hammarö 
  
 12,7 
  
 7,8 
  
 29,5 
  
 22,1 
  
 Karlstad 
  
 59,5 
  
 38,1 
  
 143,9 
  
 109,6 
  
 Kil 
  
 14,2 
  
 11,9 
  
 31,3 
  
 17,7 
  
 Torsby 
  
 21,5 
  
 13,3 
  
 45,5 
  
 26,2 
  
 Värmland 
  
 142,6 
  
 96,9 
  
 332,6 
  
 233,8 
  
 Wilson 
  
 7,8 
  
 9,0 
  
 19,6 
  
 23,9 
  
 Bräcke 
  
 8,7 
  
 8,1 
  
 20,0 
  
 21,0 
  
 Härjedalen 
  
 17,4 
  
 8,3 
  
 48,6 
  
 25,0 
  
 Krokom 
  
 9,2 
  
 18,5 
  
 30,9 
  
 44,2 
  
 Ragunda 
  
 11,8 
  
 6,4 
  
 29,9 
  
 13,1 
  
 Strömsund 
  
 26,7 
  
 20,4 
  
 54,9 
  
 35,7 
  
 Åre 
  
 7,6 
  
 6,2 
  
 17,3 
  
 21,1 
  
 Östersund 
  
 92,4 
  
 61,1 
  
 178,8 
  
 159,5 
  
 Jämtland 
  
 181,6 
  
 138,0 
  
 400,0 
  
 343,5 
  
 Värmland + Jämtland 
  
 324,2 
  
 234,9 
  
 732,6 
  
 577,3 
  
 Alla kommuner 
  
 422,1 
  
 234,9 
  
 1117,7 
  
 857,0 
  
 468 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 3 
  
 Bilaga 11 
 Kommunernas och landstingens personalkostnader för hemsjuk- vård i ordinärt boende i deltagande kommuner (miljoner kr) 
  
 Kommunens 
  
 Landstingets* 
  
 hemsjukvård i 
  
 hemsjukvård i 
  
 Hemsjukvård i 
  
 ordinärt 
  
 ordinärt 
  
 ordinärt boende 
  
 boende 
  
 boende 
  
 totalt 
  
 Bollnäs 
  
 5,8 
  
 5,0 
  
 10,8 
  
 Gävle 
  
 4,8 
  
 7,3 
  
 12,1 
  
 Ockelbo 
  
 0,7 
  
 1,0 
  
 1,7 
  
 Sandviken 
  
 5,8 
  
 2,7 
  
 8,5 
  
 Gävleborg 
  
 17,1 
  
 16,1 
  
 33,2 
  
 Falun 
  
 3,9 
  
 16,5 
  
 20,4 
  
 Leksand 
  
 1,7 
  
 4,6 
  
 6,3 
  
 Mora 
  
 5,3 
  
 8,3 
  
 13,6 
  
 Rättvik 
  
 1,1 
  
 3,9 
  
 5 
  
 Dalarna 
  
 12,1 
  
 33,3 
  
 45,4 
  
 Gävleborg + Dalarna 
  
 29,2 
  
 49,4 
  
 78,6 
  
 Arvika 
  
 20,1 
  
 0 
  
 20,1 
  
 Hammarö 
  
 6,8 
  
 0 
  
 6,8 
  
 Karlstad 
  
 32,2 
  
 0 
  
 32,2 
  
 Kil 
  
 8,7 
  
 0 
  
 8,7 
  
 Torsby 
  
 11,4 
  
 0 
  
 11,4 
  
 Värmland 
  
 79,3 
  
 0 
  
 79,3 
  
 Wilson 
  
 5,7 
  
 0 
  
 5,7 
  
 Bräcke 
  
 5,7 
  
 0 
  
 5,7 
  
 Härjedalen 
  
 8,4 
  
 0 
  
 8,4 
  
 Krokom 
  
 9,7 
  
 0 
  
 9,7 
  
 Ragunda 
  
 5,9 
  
 0 
  
 5,9 
  
 Strömsund 
  
 15,7 
  
 0 
  
 15,7 
  
 Åre 
  
 4,7 
  
 0 
  
 4,7 
  
 Östersund 
  
 50,8 
  
 0 
  
 50,8 
  
 Jämtland 
  
 106,6 
  
 0 
  
 106,6 
  
 Värmland + Jämtland 
  
 185,9 
  
 0 
  
 185,9 
  
 Alla kommuner 
  
 215,0 
  
 49,4 
  
 264,4 
  
 * = Läkartid ej inräknad 
 469 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:68 
  
 Bilaga 12 
 Total personalkostnad för hälso- och sjukvårdsinsatser i samtliga verksamheter i deltagande kommuner, kronor per år och invånare 80+. Legitimerad och ej legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal i kommuner och landsting 
  
 Kommunens 
  
 Landstingets* 
  
 hemsjukvård 
  
 hemsjukvård 
  
 Hemsjukvård totalt 
  
 Bollnäs 
  
 14 992 
  
 2 925 
  
 17 917 
  
 Gävle 
  
 12 870 
  
 1 600 
  
 14 470 
  
 Ockelbo 
  
 15 788 
  
 2 527 
  
 18 315 
  
 Sandviken 
  
 11 944 
  
 1 135 
  
 13 079 
  
 Gävleborg 
  
 13 155 
  
 1 771 
  
 14 926 
  
 Falun 
  
 17 727 
  
 5 752 
  
 23 479 
  
 Leksand 
  
 13 175 
  
 4 100 
  
 17 275 
  
 Mora 
  
 18 682 
  
 6 852 
  
 25 534 
  
 Rättvik 
  
 14 645 
  
 4 265 
  
 18 910 
  
 Dalarna 
  
 16 613 
  
 5 444 
  
 22 057 
  
 Gävleborg + Dalarna 
  
 14 551 
  
 3 252 
  
 17 803 
  
 Arvika 
  
 26 290 
  
 0 
  
 26 290 
  
 Hammarö 
  
 32 427 
  
 0 
  
 32 427 
  
 Karlstad 
  
 20 524 
  
 0 
  
 20 524 
  
 Kil 
  
 29 188 
  
 0 
  
 29 188 
  
 Torsby 
  
 22 986 
  
 0 
  
 22 986 
  
 Värmland 
  
 23 504 
  
 0 
  
 23 504 
  
 Wilson 
  
 24 535 
  
 0 
  
 24 535 
  
 Bräcke 
  
 25 476 
  
 0 
  
 25 476 
  
 Härjedalen 
  
 25 569 
  
 0 
  
 25 569 
  
 Krokom 
  
 33 238 
  
 0 
  
 33 238 
  
 Ragunda 
  
 28 117 
  
 0 
  
 28 117 
  
 Strömsund 
  
 28 045 
  
 0 
  
 28 045 
  
 Åre 
  
 23 143 
  
 0 
  
 23 143 
  
 Östersund 
  
 36 660 
  
 0 
  
 36 660 
  
 Jämtland 
  
 30 782 
  
 0 
  
 30 782 
  
 Värmland + Jämtland 
  
 27 169 
  
 0 
  
 27 169 
  
 * = Läkartid ej inräknad 
  
 470