Till statsrådet Lopez 
 Genom regeringsbeslut den 31 januari 2002 bemyndigade reger- ingen chefen för Socialdepartementet, statsrådet Cortez, att till- sätta en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn av tillämpningen av lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. 
 Med stöd av bemyndigandet förordnade departementschefen den 15 mars 2002 dåvarande generaldirektören Davis som särskild utredare. Martinez entledigades den 15 november 2002 och samma dag förordnades som särskild utredare general- direktören Arnold. 
 Som sakkunniga i utredningen förordnades den 4 juli 2002 rätts- sakkunnige Myers, nuvarande hovrättsrådet Morse och rättssakkunnige Fisher. Myers entlediga- des den 15 april 2003. Fr.o.m. den 15 maj 2003 förordnades politiskt sakkunniga Duffy som sakkunnig i utred- ningen. 
 Som experter att biträda utredningen förordnades den 4 juli 2002 sekreteraren Bates, utredaren Hoffman, polisintendenten Jackson, juris doktor Park, utredaren  
 Thompson, institutionschefen Griffin, programansvarige Howard samt utvecklaren Walsh. Bates entledigades den 15 november 2002. Fr.o.m. den 22 augusti 2002 förordnades forskningsledaren Morris som expert, fr.o.m. den 15 novem- ber 2002 förordnades avdelningschefen Bailey som expert och fr.o.m. den 15 januari 2003 förordnades förbundssekreteraren Brown som expert i utredningen. 
 Till sekreterare förordnades den 1 maj 2002 socionomen Frazier. Park har fr.o.m. den 1 januari t.o.m. den 30 november 2003 biträtt utredningen som sekreterare på deltid. Morse har särskilt biträtt utredningen vid utformningen av författningstexter och författningskommentarer. 
 Till utredningen har varit knutna två referensgrupper: dels nio forskare vid olika universitet och högskolor, dels företrädare för socialtjänsten i tre kommuner. 
 Regeringen beslutade den 23 januari (dir. 2003:14) och 20 november 2003 (dir. 2003:149) om förlängd tid för uppdraget. 
 Utredningen har antagit namnet  
 LVM-utredningen. 
  
 Härmed överlämnas betänkandet  
 Tvång och förändring  
 (SOU 2004:3) samt en separat bilagedel med forskningsrapporter. 
 Särskilda yttranden har lämnats av dels experten Park, dels gemensamt av experterna Morris, Williams Dundar och Howard, dels gemensamt av experterna Brown, Rivers och Walsh. 
 Mitt uppdrag är härigenom slutfört. 
 Stockholm i januari 2004 
 Arnold 
 /Weddig Russo 
  
 Förkortningar..................................................................... 
  
 15 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 17 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 25 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbete samt vissa 
  
 principiella utgångspunkter ......................................... 
  
 43 
  
 1.1 
  
 Utredningens direktiv.............................................................. 
  
 43 
  
 1.2 
  
 Rättssäkerhetsaspekter ............................................................ 
  
 44 
  
 1.3 
  
 Uppläggningen av utredningsarbetet...................................... 
  
 46 
  
 1.4 
  
 Betänkandets disposition......................................................... 
  
 48 
  
 2 
  
 Missbruk, vård och behandling – förändrade villkor 
  
 och förutsättningar sedan  
 1990-talets 
  början................ 
  
 51 
  
 2.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 51 
  
 2.2 
  
 Allmän utveckling sedan socialtjänstreformen 1981 ............. 
  
 54 
  
 2.2.1 Välfärdsutvecklingen under 1980- och  
 1990-talen ..... 
  
 54 
  
 2.2.2 
  
 Välfärdsutvecklingen under  
 2000-talet........................ 
  
 56 
  
 2.2.3 Statens roll – decentralisering av 
  
 huvudmannaskap, finansiering och reglering.............. 
  
 57 
  
 2.2.4 
  
 Frivilligorganisationernas roll ...................................... 
  
 61 
  
 2.3 
  
 Missbrukets omfattning och utveckling................................. 
  
 62 
  
 2.4 
  
 Insatser mot missbruk inom kriminalvården ......................... 
  
 66 
  
 2.4.1 Motivations- och behandlingsverksamhet i 
  
 fängelser ........................................................................ 
  
 67 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2004:3 
  
 2.4.2 Placering utom anstalt enligt 34 § KvaL...................... 
  
 68 
  
 2.4.3 
  
 Kontraktsvård................................................................ 
  
 70 
  
 2.5 Socialtjänstbaserade missbrukarvården................................... 
  
 71 
  
 2.5.1 
  
 Frivilligvård – tvångsvård ............................................. 
  
 71 
  
 2.5.2 
  
 Öppna insatser .............................................................. 
  
 72 
  
 2.5.3 
  
 Institutionsvården – allmänt ........................................ 
  
 79 
  
 2.5.4 En jämförelse mellan två storstadsregioner 1992 
  
 och 1996......................................................................... 
  
 83 
  
 2.5.5 
  
 Kommunernas nettokostnader för 
  
 missbrukarvården .......................................................... 
  
 86 
  
 2.6 Omfattning och utveckling av insatser enligt LVM............... 
  
 94 
  
 2.6.1 
  
 Terminologi och definitioner....................................... 
  
 94 
  
 2.6.2 
  
 Utvecklingen i sammanfattning ................................... 
  
 96 
  
 2.6.3 
  
 Totala antalet  
 LVM-insatser......................................... 
  
 98 
  
 2.6.4 Upprepade  
 LVM-insatser 
  – en undersökning av 
  
 2001 års population ................................................. 
  
 102 
  
 2.6.5 Ansökan om beredande av vård (4 § LVM) .............. 
  
 106 
  
 2.6.6 Missbruksmedel som anges i ansökan ....................... 
  
 109 
  
 2.6.7 Omedelbart omhändertagande (13 § LVM).............. 
  
 110 
  
 2.6.8 Relationen mellan 13 och 4 §§ LVM.......................... 
  
 118 
  
 2.7 
  
 LVM-vårdens 
  
  strukturförvandling – differentiering av 
  
 vården, platsantalets förändring m.m.................................... 
  
 123 
  
 2.7.1 Allmän utveckling sedan 1982.................................... 
  
 123 
  
 2.7.2 Beläggning vid  
 LVM-hemmen 
  sedan 1998................ 
  
 129 
  
 3 
  
 Gällande rätt ............................................................ 
  
 133 
  
 3.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 133 
  
 3.2 
  
 Tvångsvårdens syfte ............................................................... 
  
 134 
  
 3.3 
  
 Förutsättningar för tvångsvård.............................................. 
  
 134 
  
 3.3.1 
  
 Allmänt ........................................................................ 
  
 134 
  
 3.3.2 
  
 Fortgående missbruk............................................... 
  
 134 
  
 3.3.3 I behov av vård......................................................... 
  
 135 
  
 3.3.4 Vårdbehovet tillgodoses enligt SoL eller på annat 
  
 sätt................................................................................ 
  
 136 
  
 3.3.5 
  
 Samtyckeskonstruktionen .......................................... 
  
 137 
  
 3.3.6 
  
 Specialindikationerna .................................................. 
  
 138 
  
 6 
 Innehåll SOU 2004:3 
  
 3.4 
  
 Förfarandet............................................................................. 
  
 140 
  
 3.4.1 
  
 Bakgrund ..................................................................... 
  
 140 
  
 3.4.2 
  
 Anhängiggörande........................................................ 
  
 142 
  
 3.4.3 
  
 Utrednings- och ansökningsförfarandet................... 
  
 142 
  
 3.4.4 
  
 Läkarundersökning..................................................... 
  
 145 
  
 3.4.5 
  
 Domstolsprövningen.................................................. 
  
 146 
  
 3.5 
  
 Vård och vårdtid..................................................................... 
  
 147 
  
 3.6 
  
 Omedelbart omhändertagande.............................................. 
  
 149 
  
 4 
  
 Vårdens syfte och innehåll ........................................ 
  
 153 
  
 4.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 153 
  
 4.2 
  
 LVM:s syftesbestämning ....................................................... 
  
 153 
  
 4.3 
  
 Behov av strukturerat utredningsförfarande under 
  
 LVM-vistelsen ........................................................................ 
  
 156 
  
 4.3.1 
  
 Bakgrund ..................................................................... 
  
 156 
  
 4.3.2 Äldre klienter med ett långvarigt och fortgående 
  
 alkoholmissbruk ......................................................... 
  
 159 
  
 4.3.3 Klienter med samtidig psykisk problematik och 
  
 missbruk ...................................................................... 
  
 159 
  
 4.4 
  
 Bristen på samverkan mellan psykiatrin och 
  
 socialtjänsten .......................................................................... 
  
 161 
  
 4.4.1 
  
 Allmänt........................................................................ 
  
 161 
  
 4.4.2 
  
 Dubbeldiagnos-klienter 
  inom  
 LVM-vården.......... 
  
 163 
  
 4.5 
  
 Motivations- och behandlingsarbete..................................... 
  
 164 
  
 4.5.1  
 LVM-hemmens 
  betoning på motivations- eller 
  
 behandlingsarbete ....................................................... 
  
 164 
  
 4.5.2 
  
 Motivations- och behandlingsbegreppen .................. 
  
 169 
  
 4.5.3 Motivationens betydelse för utfallet ......................... 
  
 174 
  
 4.5.4 Motivation och upplevelsen av kränkning ................ 
  
 177 
  
 5 
  
 Institutet med omedelbart omhändertagande .............. 
  
 179 
  
 5.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 179 
  
 5.2 
  
 Vem förfogar över omhändertagandebeslutet före 
  
 länsrättens prövning?............................................................. 
  
 180 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2004:3 
  
 5.3 
  
 Frågan om materiell prövning efter att beslutet har hävts... 
  
 183 
  
 5.4 
  
 Tidsfrist vid underställning av myndighetsbeslut ................ 
  
 184 
  
 5.5 
  
 Länsrättens handläggning och prövning av 
  
 omhändertagandebeslutet ...................................................... 
  
 186 
  
 5.6 
  
 Omhändertagandeinstitutets överensstämmelse med 
  
 Europakonventionen.............................................................. 
  
 190 
  
 6 
  
 LVM-hemmens 
  användning av särskilda befogenheter... 
  
 193 
  
 6.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 193 
  
 6.2 
  
 Allmänt om och syftet med särskilda befogenheter ............ 
  
 193 
  
 6.3 
  
 Undersökning av utövandet av särskilda befogenheter 
  
 vid fem  
 LVM-hem.................................................................. 
  
 195 
  
 6.3.1 
  
 Resultatredovisning .................................................... 
  
 195 
  
 6.3.2 
  
 Diskussion med anledning av undersökningen......... 
  
 205 
  
 6.4 
  
 Vissa frågeställningar om användningen av särskilda 
  
 befogenheter ........................................................................... 
  
 206 
  
 6.4.1 Kroppsvisitation, ytlig kroppsbesiktning och 
  
 olika typer av provtagning i kontrollsyfte ................. 
  
 206 
  
 6.4.2 Frågan om klientens samtycke till 
  
 integritetskränkande åtgärd........................................ 
  
 213 
  
 7 
  
 Kontaktmannaskap enligt LVM................................... 
  
 217 
  
 7.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 217 
  
 7.2 
  
 Innebörd och tillämpning av kontaktmannaskap enligt 
  
 LVM ...................................................................................... 
  
 217 
  
 7.3 
  
 JO:s uttalande om kontaktmannaskap enligt LVM ............. 
  
 220 
  
 8 
  
 Kvarhållningsrätt på sjukhus i samband med LVM- 
  
 vård ........................................................................ 
  
 223 
  
 8.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 223 
  
 8.2 
  
 1981 års LVM ......................................................................... 
  
 223 
  
 8.3 
  
 Införandet av bestämmelse om kvarhållningsrätt ................ 
  
 226 
  
 8 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2004:3 
  
 8.4 
  
 Vissa frågeställningar om underrättelseskyldighet och 
  
 kvarhållningsrätt .................................................................... 
  
 229 
  
 8.4.1 Innebörd och omfattning av får besluta att 
  
 missbrukaren skall hindras att lämna sjukhuset...... 
  
 229 
  
 8.4.2 Kvarhållningsrätten i förhållande till Madrid- 
  
 respektive Hawaiideklarationerna ............................. 
  
 231 
  
 8.4.3 Nödvärnsrätt och nödbestämmelsen enligt BrB....... 
  
 232 
  
 8.4.4 Innebörden av den sjukhusenhet där 
  
 missbrukaren vårdas.................................................. 
  
 233 
  
 9 
  
 Missbruk och  
 LVM-vård 
  ur ett genusperspektiv ............ 
  
 235 
  
 9.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 235 
  
 9.2 
  
 Manligt och kvinnligt bruk och missbruk: 
  
 konsumtionsmönster och behandlingsinsatser.................... 
  
 235 
  
 9.2.1 
  
 Alkoholkonsumtion ................................................... 
  
 235 
  
 9.2.2 
  
 Tungt narkotikamissbruk........................................... 
  
 239 
  
 9.2.3 
  
 Behandlingsinsatser och vändpunkter....................... 
  
 240 
  
 9.2.4 Den missbrukande kvinnan ur ett 
  
 genusperspektiv .......................................................... 
  
 241 
  
 9.3 
  
 Frågan om graviditet och missbruk ...................................... 
  
 243 
  
 9.4 
  
 Tidigare statliga utredningar ................................................. 
  
 250 
  
 9.5 
  
 Gravida kvinnor inom  
 LVM-vården ..................................... 
  
 253 
  
 9.6 
  
 Gällande rätt........................................................................... 
  
 253 
  
 9.7 
  
 Länsrättens avgöranden – några exempel ............................. 
  
 254 
  
 9.8 
  
 Exemplet Norge – utformning av tvångsrekvisitet i 
  
 6–2 
  a § och dess tillämpning.................................................. 
  
 256 
  
 10 
  
 Vård i annan form – §  
 27-placering ......................... 
  
 263 
  
 10.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 263 
  
 10.2 
  
 Förutsättningar för vård i annan form.................................. 
  
 264 
  
 10.3 
  
 Tremånadersregeln – innebörd och tillämpning............... 
  
 266 
  
 10.4 
  
 Klientens reella placering under tid i annan vårdform......... 
  
 269 
  
 9 
 Innehåll SOU 2004:3 
  
 10.5 
  
 Socialtjänstens samarbete med  
 LVM-hemmet 
  inför 
  
 §  
 27-placering.......................................................................... 
  
 272 
  
 10.6 
  
 LVM-hemmens 
  syn på vård i annan form ............................ 
  
 273 
  
 10.7 
  
 Är §  
 27-placering 
  ett framgångskriterium?........................... 
  
 274 
  
 11 
  
 LVM-vårdens 
  inledning och avslutning ........................ 
  
 277 
  
 11.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 277 
  
 11.2 
  
 Allmänt om sjukhusvård som inledning av  
 LVM-vården.... 
  
 277 
  
 11.2.1 Tjugo år senare – en ögonblicksbild år 2003 ............. 
  
 280 
  
 11.3 
  
 Abstinensbehandling och annan form av medicinskt 
  
 omhändertagande inom  
 LVM-vården................................... 
  
 284 
  
 11.3.1 Begreppet avgiftning................................................... 
  
 284 
  
 11.3.2 Exempel på medicinska behov vid avgiftning............ 
  
 285 
  
 11.3.3 Kvaliteten på medicinsk säkerhet och 
  
 omhändertagande inom  
 LVM-vården........................ 
  
 287 
  
 11.3.4 SiS ställningstaganden och inriktning av det 
  
 fortsatta arbetet........................................................... 
  
 292 
  
 11.4 
  
 Klientens situation vid utskrivningstillfället......................... 
  
 292 
  
 12 
  
 Uppföljning och utvärdering av  
 LVM-vård 
  och 
  
 efterföljande insatser ................................................ 
  
 295 
  
 12.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 295 
  
 12.2 
  
 Uppföljning och utvärdering av den socialtjänstbaserade 
  
 missbrukarvården ................................................................... 
  
 295 
  
 12.2.1 En kunskapsbaserad socialtjänst ................................ 
  
 295 
  
 12.2.2 Begreppsmässig innebörd ........................................... 
  
 297 
  
 12.3 
  
 Effekt av behandling inom missbrukarvården...................... 
  
 299 
  
 12.4 
  
 Studier om  
 LVM-vårdens 
  kvalitet ......................................... 
  
 300 
  
 12.4.1  
 LVM-vårdens 
  kvalitet ur socialtjänstens 
  
 perspektiv .................................................................... 
  
 300 
  
 12.4.2  
 LVM-vårdens 
  kvalitet ur de intagnas perspektiv ...... 
  
 302 
  
 12.5 
  
 Utfallsstudier inom  
 LVM-vården.......................................... 
  
 305 
  
 12.5.1 Har  
 LVM-vården 
  någon påvisbar effekt?.................. 
  
 305 
  
 10 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2004:3 
  
 12.5.2 Resultat av genomgång av utfallsstudier ................... 
  
 308 
  
 12.6 
  
 Förutsättningar för uppföljning och utvärdering av 
  
 LVM-vården 
  och efterföljande insatser................................ 
  
 310 
  
 13 
  
 Kommunerna och LVM – resultat av en 
  
 enkätundersökning ................................................... 
  
 313 
  
 13.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 313 
  
 13.2 
  
 Allmän inställning till LVM .................................................. 
  
 315 
  
 13.3 
  
 Värdering av  
 LVM-vårdens 
  roll och förmåga....................... 
  
 319 
  
 13.4 
  
 Alternativen till LVM ............................................................ 
  
 322 
  
 13.5 
  
 Vilken roll spelar dygnsavgiftens storlek för nyttjandet 
  
 av  
 LVM-vård?......................................................................... 
  
 324 
  
 13.6 
  
 Samarbetet mellan socialtjänst och  
 LVM-hem..................... 
  
 329 
  
 13.7 
  
 Upplevda brister i dagens  
 LVM-vård.................................... 
  
 332 
  
 13.7.1 Brister i nuvarande lagstiftning.................................. 
  
 333 
  
 13.7.2 Brister vid utredning och handläggning .................... 
  
 336 
  
 13.7.3 Brister vid genomförandet av tvångsvård vid 
  
 omedelbart omhändertagande.................................... 
  
 338 
  
 13.7.4 Brister vid genomförandet av tvångsvård vid 
  
 ansökan om vård ......................................................... 
  
 340 
  
 13.8 
  
 Försök till analys av faktorer som påverkar LVM- 
  
 utnyttjandet............................................................................ 
  
 342 
  
 14 
  
 Granskning på kommunnivå – om handläggning och 
  
 tillämpning.............................................................. 
  
 345 
  
 14.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 345 
  
 14.2 
  
 Genomgång av socialtjänstens aktmaterial........................... 
  
 346 
  
 14.2.1 Allmänt om socialtjänstens dokumentation ............. 
  
 346 
  
 14.2.2 Vad förmedlas i den sociala journalen?.................. 
  
 346 
  
 14.2.3 Tillvägagångssätt och metodologiska 
  
 begränsningar.............................................................. 
  
 347 
  
 14.2.4 Aktstudiens omfattning ............................................. 
  
 348 
  
 14.2.5 Resultat........................................................................ 
  
 349 
  
 11 
  
 Innehåll SOU 2004:3 
  
 14.3 
  
 Socialtjänstens bedömningar av vårdbehov och val av 
  
 vårdform – en fråga om prioriteringar .................................. 
  
 359 
  
 14.4 
  
 Länsstyrelserna och JO om kommunernas handläggning 
  
 och insatser ............................................................................. 
  
 366 
  
 14.4.1 
  
 Blekinge län ................................................................ 
  
 367 
  
 14.4.2 
  
 Beck............................................................ 
  
 368 
  
 14.4.3 
  
 Hallands län................................................................ 
  
 369 
  
 14.4.4 
  
 Jämtlands län .............................................................. 
  
 369 
  
 14.4.5 
  
 Jönköpings län............................................................ 
  
 371 
  
 14.4.6 
  
 Kronobergs län........................................................... 
  
 373 
  
 14.4.7 
  
 Norrbottens län ......................................................... 
  
 374 
  
 14.4.8 
  
 Skåne län..................................................................... 
  
 376 
  
 14.4.9 
  
 Stockholms län........................................................... 
  
 378 
  
 14.4.10 Södermanlands län..................................................... 
  
 383 
  
 14.4.11 Uppsala län ................................................................ 
  
 384 
  
 14.4.12 Värmlands län ............................................................ 
  
 384 
  
 14.4.13 Västernorrlands län ................................................... 
  
 386 
  
 14.4.14 Västmanlands län....................................................... 
  
 387 
  
 14.4.15 Västra Götalands län ................................................. 
  
 388 
  
 14.4.16 Örebro län ................................................................. 
  
 390 
  
 14.4.17 Östergötlands län ...................................................... 
  
 392 
  
 15 
  
 Frågan om vissa besluts överklagbarhet....................... 
  
 397 
  
 15.1 
  
 Föreståndarbeslut och deras överklagbarhet ........................ 
  
 397 
  
 15.2 
  
 Antal beslut som överklagas m.m. ........................................ 
  
 400 
  
 15.3 
  
 Möjlighet till ersättning i vissa fall vid felaktigt 
  
 frihetsberövande i samband med myndighetsutövning ....... 
  
 401 
  
 16 
  
 Överväganden och förslag .......................................... 
  
 405 
  
 16.1 
  
 Det allmännas insatser för missbrukarvården....................... 
  
 405 
  
 16.2 
  
 Särskilt om kommunerna och missbrukarvården................. 
  
 410 
  
 16.3 
  
 Relationen mellan omedelbara omhändertaganden och 
  
 ansökan om vård enligt LVM ................................................ 
  
 420 
  
 16.4 
  
 Vårdens syfte och innehåll..................................................... 
  
 423 
  
 16.5 
  
 Insatser inom ramen för en sammanhållen vårdkedja.......... 
  
 424 
  
 12 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2004:3 
  
 16.6 
  
 Avgiftsreducering i vissa fall ................................................. 
  
 428 
  
 16.7 
  
 Utvärdering och resultatuppföljning av  
 LVM-vård 
  och 
  
 efterföljande insatser.............................................................. 
  
 430 
  
 16.8 
  
 Frågor om omedelbart omhändertagande (13 § LVM) ....... 
  
 433 
  
 16.8.1 Befogenhet att besluta om omedelbart 
  
 omhändertagande........................................................ 
  
 433 
  
 16.8.2 Upphävande av beslut om omhändertagande ........... 
  
 437 
  
 16.8.3 Tidsfrist vid underställning av beslut till 
  
 länsrätten om omedelbart omhändertagande............ 
  
 438 
  
 16.9 
  
 Kvarhållningsrätt på sjukhus m.m. ....................................... 
  
 441 
  
 16.9.1 Skyldighet att hindra patient att lämna sjukhus ....... 
  
 441 
  
 16.9.2 Klargörande av vad som avses med den 
  
 sjukhusenhet där missbrukaren vårdas .................... 
  
 442 
  
 16.10 
  
 Om sjukhusvård som inledning av  
 LVM-vården................ 
  
 443 
  
 16.11 
  
 En lagfäst proportionalitetsprincip...................................... 
  
 446 
  
 16.12 
  
 Särskilda befogenheter.......................................................... 
  
 449 
  
 16.12.1 Omhändertagande av otillåten egendom ............ 
  
 449 
  
 16.12.2 Provtagning vid misstanke om alkohol- och 
  
 drogpåverkan och dylikt............................................. 
  
 449 
  
 16.13 
  
 Vissa besluts överklagbarhet ................................................ 
  
 451 
  
 16.14 
  
 Föreståndarnas beslutsbefogenheter ................................... 
  
 452 
  
 16.15 
  
 Skärpning av anmälningsskyldigheten................................. 
  
 452 
  
 16.16 
  
 Anmälan till Statens institutionsstyrelse i vissa fall............ 
  
 453 
  
 16.17 
  
 Kontaktmannaskap enligt LVM........................................... 
  
 453 
  
 16.18 
  
 Graviditet, missbruk och tvångsvård ................................... 
  
 455 
  
 16.19 
  
 Begreppet missbrukare...................................................... 
  
 457 
  
 17 
  
 Vissa konsekvenser av förslagen ................................. 
  
 459 
  
 17.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 459 
  
 17.2 
  
 Ekonomiska konsekvenser.................................................... 
  
 459 
  
 17.3 
  
 Jämställdhet mellan kvinnor och män .................................. 
  
 460 
  
 13 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2004:3 
  
 18 Författningskommentar ............................................. 
  
 463 
  
 18.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård 
  
 av missbrukare i vissa fall ....................................................... 
  
 463 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser........................ 
  
 477 
  
 18.2 Förslaget till lag om ändring i polislagen (1984:387)........... 
  
 477 
  
 Ikraftträdande......................................................................... 
  
 478 
  
 Särskilda yttranden .......................................................... 
  
 479 
  
 Referenser....................................................................... 
  
 483 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 A–C 
  Kommittédirektiv................................................... 
  
 505 
  
 Bilaga 2 
  
 Svenska Kommunförbundets 
  
 kommungruppsindelning................................................ 
  
 515 
  
 Bilaga 3 Redovisning av data avseende vissa figurer i 
  
 betänkandet...................................................................... 
  
 517 
  
 Bilaga 4 Samhällets tvångsingripande vid missbruk sedan 
  
 1900-talets 
  början – en översikt ..................................... 
  
 527 
  
 Bilaga 5  
 A–E 
  Lagstiftning och tillämpning i Danmark, 
  
 Finland, Norge, England och Nederländerna................ 
  
 547 
  
 14 
 Förkortningar 
  
 bet. 
  
 Betänkande 
  
 BrB 
  
 Brottsbalken 
  
 BRÅ 
  
 Brottsförebyggande rådet 
  
 CAN 
  
 Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning 
  
 dir. 
  
 Direktiv 
  
 Ds 
  
 Departementsserien av offentliga utredningar 
  
 FT 
  
 Förvaltningsrättslig tidskrift 
  
 HSL 
  
 Hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) 
  
 HVB 
  
 Hem för vård eller boende 
  
 IoF 
  
 Individ- och familjeomsorg 
  
 JK 
  
 Justitiekanslern 
  
 JO 
  
 Justitieombudsmannen 
  
 KamR 
  
 Kammarrätten 
  
 KL 
  
 Kommunallagen (1991:900) 
  
 KOS 
  
 Kriminalvårdens officiella statistik 
  
 KPI 
  
 Konsumentprisindex 
  
 kva 
  
 Kriminalvårdsanstalt 
  
 KvaL 
  
 Lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt 
  
 LPT 
  
 Lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård 
  
 LR 
  
 Länsrätten 
  
 LRV 
  
 Lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård 
  
 LSU 
  
 Lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdoms- 
  
 vård 
  
 LVM 
  
 Lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall 
  
 LVU 
  
 Lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård 
  
 av unga 
  
 NvL 
  
 Nykterhetsvårdslagen (1954:579) 
  
 PL 
  
 Polislagen (1984:387) 
  
 prop. 
  
 Proposition 
  
 RB 
  
 Rättegångsbalken 
  
 RegR 
  
 Regeringsrätten 
  
 15 
  
 Förkortningar 
  
 SOU 2004:3 
  
 RF 
  
 Regeringsformen 
  
 rskr. 
  
 Riksdagsskrivelse 
  
 RÅ 
  
 Regeringsrättens årsbok 
  
 SBU 
  
 Statens beredning för medicinsk utvärdering 
  
 SCB 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 SekrL 
  
 Sekretesslagen (1980:100) 
  
 SFS 
  
 Svensk författningssamling 
  
 SiS 
  
 Statens institutionsstyrelse 
  
 SmskL 
  
 Smittskyddslagen (1988:1472) 
  
 SoL 
  
 Socialtjänstlagen (2001:453) 
  
 SoRAD 
  
 Centrum för socialvetenskaplig alkohol- och drog- 
  
 forskning, Stockholms universitet (Centre for Social 
  
 Research on Alcohol and Drugs) 
  
 SoS 
  
 Socialstyrelsen 
  
 SOSFS 
  
 Socialstyrelsens författningssamling 
  
 SoU 
  
 Socialutskottet 
  
 SOU 
  
 Statens offentliga utredningar 
  
 SvJT 
  
 Svensk Juristtidning 
  
 UtlL 
  
 Utlänningslagen (1989:529) 
  
 16 
 Sammanfattning 
 Utredningens uppdrag 
 Regeringen beslöt den 31 januari 2002 att tillsätta en särskild utre- dare med uppgift att göra en översyn av tillämpningen av lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. I utredningens upp- drag har bland annat ingått att analysera hur lagen har kommit att användas under  
 1990-talet 
  samt bedöma orsakerna till nedgången i antal beslut om LVM i dag jämfört med vad som var fallet vid inför- andet av 1988 års lag. Analysen skall göras mot bakgrund av miss- brukets och missbrukarvårdens utvecklingen i stort, varvid social- tjänstens bedömning av missbrukarens vårdbehov, vårdens innehåll och förväntade resultat samt de ekonomiska prioriteringar som ligger bakom valet av vårdform är av särskilt intresse. 
 En central fråga i utredningens uppdrag har varit vad som kan bidra till att stärka rättsskyddet för den enskilde. Särskilde utreda- ren skall därvid bilda sig en uppfattning om dels användningen av tvångsmedel inom vården, dels om förekomsten av särskilda be- fogenheter i LVM är ändamålsenligt och rättssäkert utformade. 
 Till betänkandet har fogats tre särskilda yttranden. 
 Överväganden och förslag 
 Det allmännas insatser för missbrukarvården 
 Erfarenheten visar att det i hög grad är samma klienter som rör sig mellan de olika huvudmännen inom missbrukarvården respektive kriminalvården. Därför måste framtida analyser av samhällets insat- ser mot narkotika- och alkoholmissbruk utgå från en helhetsbild som innefattar socialtjänstens, SiS:s, kriminalvårdens och hälso- och sjukvårdens verksamheter på området. Regeringen bör närmare låta utreda denna fråga. 
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2004:3 
  
 Kommunerna och missbrukarvården 
 En beräkning av kommunernas samlade nettokostnader för miss- brukarvården (under perioden  
 1998–2002 
  fastprisberäknat med ut- gångspunkt i KPI) visar en ökning av de samlade insatserna med cirka 4 procent. En motsvarande beräkning med utgångspunkt i ett nytt omsorgsindex som Socialstyrelsen kommer att använda för att bedöma kommunernas insatser visar däremot en minskning med cirka 4 procent. Oavsett vilket index som används blir slutsatsen att kommunernas samlade insatser inom missbrukarvården har varit otillräckliga med hänsyn till missbrukets omfattning och utveck- ling. 
 Av Socialstyrelsens beräkningar framgår att av de öppna insat- serna har en ökning skett av bistånd för boende medan övriga öp- penvårdsinsatser har minskat. Detta kan tyda på att kommunernas insatser av omsorgskaraktär har skett på bekostnad av behand- lingsinsatser inom öppenvården. Underlaget pekar också på att en förändring har ägt rum beträffande vilka som prioriteras av social- tjänsten. I de tre storstäderna och i gruppen större städer tyder ex- empelvis utredningens egna undersökningar och länsstyrelsernas verksamhetstillsyn på att socialtjänsten väljer att prioritera insatser för unga narkomaner framför personer med långvariga och grava alkoholproblem. 
 Det finns skäl som talar för att minskningen av vårddygn inom  
 LVM-vården 
  under den första hälften av  
 1990-talet 
  ledde till att företrädesvis personer med ett långvarigt alkoholmissbruk inte fick sina behandlingsbehov tillgodosedda. Mellan åren 1990 och 1996 minskade andelen ansökningar till länsrätten med alkohol som do- minerande missbruksmedel från 69 till 48 procent (1 060 till 341), medan andelen med narkotika ökade från 11 till 32 procent. Där- efter har fördelningen mellan olika missbruksmedel i kommuner- nas  
 LVM-ansökningar 
  varit relativt konstant. Åldersfördelningen visar att intagna med narkotikamissbruk har en betydligt lägre me- delålder än de som har alkohol som dominerande missbruk. 
 Av länsstyrelsernas verksamhetstillsyn framgår att vissa kom- muner tycks ha utvecklat en praxis som innebär att socialtjänsten har en avvaktande hållning till att ansöka om vård enligt LVM. En sådan bild har också framkommit i vissa av utredningen framtagna forskningsrapporter. Samtidigt har den enkätundersökning som utredningen gjort inte bekräftat att ekonomiska begränsningar har betydelse för valet av vårdform, även om det finns tecken som ty- 
 18 
  
 SOU 2004:3 
  
 Sammanfattning 
  
 der på att kostnaderna trots allt spelar in. Slutsatsen är att såväl ekonomiska överväganden som förväntningar på vad vården kan leda till är av betydelse för valet av insats. 
 Enligt 30 § LVM åligger det socialnämnden att verka för att kli- enten efter vårdtidens slut får ett personligt stöd för att varaktigt komma ifrån sitt missbruk samt att nämnden aktivt skall verka för att den enskilde får bostad och arbete eller utbildning. En stor an- del av de klienter som blir föremål för  
 LVM-vård 
  saknar en fast bo- stad och är hänvisade till provisoriska och otrygga lösningar för att ha någonstans att bo. Situationen är i många fall densamma vid tid- punkten för utskrivningen från  
 LVM-hemmet. 
  Jag bedömer därför att insatserna efter avslutad  
 LVM-vård 
  måste intensifieras och för- stärkas och att planeringen av insatserna måste påbörjas i ett mycket tidigt skede av  
 LVM-vistelsen. 
  I avsnitt 16.6 lämnar jag ett förslag till en sammanhållen vårdkedja både under och efter avslu- tad  
 LVM-vård. 
  
 Relationen mellan omedelbara omhändertaganden och ansökan om vård enligt LVM 
 Antalet ansökningar om  
 LVM-vård 
  minskade kraftigt mellan åren 1991 och 1997. Sedan dess har antalet ansökningar varit relativt konstant. Antalet omedelbara omhändertaganden som inte full- följts med en vårdansökan enligt LVM har med vissa fluktuationer varit relativt konstant under hela  
 1990-talet. 
  
 Även om antalet omedelbara omhändertaganden således inte har ökat nämnvärt under perioden är det ändå för högt. Av 880 perso- ner som under år 2002 blev föremål för  
 LVM-insatser 
  initierades dessa för 675 personer genom ett omedelbart omhändertagande. Utgångspunkten för vården är att den skall komma till stånd i tid och i första hand på ett planerat sätt. Exempelvis bör klienten för- beredas på att socialnämnden kommer att ansöka om vård enligt LVM om han eller hon inte samtycker till frivillig vård enligt SoL. Denna utgångspunkt har sin grund i behandlings- och rättssäker- hetsaspekter och den har också relevans när det gäller effektiviteten såväl i fråga om resultat som kostnader. 
 Det höga antalet omedelbara omhändertaganden kan tyda på att socialtjänsten inte vidtagit erforderliga insatser i tid utan väntat så länge att akuta ingripanden inte har kunnat undvikas. Det höga antalet omedelbara omhändertaganden kan också tyda på att det 
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2004:3 
  
 finns svårigheter med att bereda klienterna insatser för att bryta ett akut missbruk. Sistnämnda slutsats skulle kunna stödjas av att andelen omedelbara omhändertaganden som inte fullföljs under hela perioden har varit så hög som en tredjedel. 
 Oavsett vilken slutsats man drar om orsakerna anser jag att det finns ett starkt behov av förstärkta utbildnings- och informations- insatser inom socialtjänsten i syfte att undanröja eventuella oklar- heter när det gäller lagstiftningens innebörd. Om rekvisiten är uppfyllda för en ansökan om vård enligt LVM, skall detta också ske. 
 Vårdens syfte och innehåll 
 I 3 § LVM föreslår jag att det klart skall framgå att syftet med tvångsvården är att genom behövliga insatser motivera till fortsatt vård. Behövliga insatser kan utgöras av motivations- och behand- lingsinriktade insatser i vid bemärkelse, men också av åtgärder som tar sikte på klientens behov inom andra områden. Insatserna skall baseras på resultatet av en allsidig utredning av klientens behov och resurser. 
 Insatser inom ramen för en sammanhållen vårdkedja 
 Under  
 LVM-vistelsen 
  bör så tidigt som möjligt en överenskom- melse träffas mellan  
 Barkeroch socialnämnd om de insatser som skall vidtas såväl under som efter avslutad  
 LVM-vård. 
  Över- enskommelsen skall träffas efter samråd med den enskilde klienten. En bestämmelse med denna innebörd införs i LVM. Socialstyrelsen bör få i uppdrag att efter en tid, lämpligen tre år, göra en samlad uppföljning. 
 Avgiftsreducering i vissa fall 
 Om socialnämnden och Statens institutionsstyrelse efter samråd med den enskilde – i anslutning till överenskomna åtgärder som ett led i behandlingsplaneringen – har träffat en överenskommelse som också innefattar insatser efter avslutad  
 LVM-vård, 
  föreslås att vård- avgiften reduceras under den tid som placering enligt 27 § LVM pågår. Länsstyrelsen bör inom ramen för sin ordinarie verksam- 
 20 
  
 SOU 2004:3 
  
 Sammanfattning 
  
 hetstillsyn också följa hur överenskommelsen om insatser efter avslutad  
 LVM-vistelse 
  har efterlevts. 
 Utvärdering och resultatuppföljning av  
 LVM-vård 
  och efterföljande insatser 
 Statens institutionsstyrelse bör avsätta medel ur  
 FoU-anslaget 
  för utvärderingar av  
 LVM-vården 
  och efterföljande insatser. SiS bör dessutom genom en sekretessbrytande bestämmelse i LVM ges möjlighet att ta del av socialnämndens uppgifter om enskilda klienter efter  
 LVM-vården 
  för sin resultatuppföljning. 
 Befogenhet att besluta om omedelbart omhändertagande 
 Befogenheten att besluta om omedelbart omhändertagande enligt 13 § LVM skall ankomma enbart på socialnämnden och länsrätten. Polismyndighetens hittillsvarande befogenhet upphör. Tillämp- ningen och konsekvenserna av den nya beslutsordningen skall föl- jas upp. 
 När polismyndighetens befogenhet att besluta om omedelbart omhändertagande upphör bör polisen få en uttrycklig befogenhet att ingripa för att säkerställa att ett beslut om omedelbart omhän- dertagande kan komma till stånd, eftersom det i vissa fall kan dröja något innan socialnämnden eller dess ordförande kan fatta beslut om omedelbart omhändertagande. En bestämmelse härom införs i polislagen. En polisman får enligt denna bestämmelse – under vissa förutsättningar – ta hand om en person som kan förväntas bli om- händertagen enligt LVM och överlämna denne till sjukhus. 
 Upphävande av beslut om omedelbart omhändertagande 
 Socialnämnden skall alltid ha skyldighet att upphäva ett beslut om omedelbart omhändertagande om det inte längre finns skäl för omhändertagandet. En sådan skyldighet skall finnas även om läns- rätten har beslutat att omhändertagandet skall bestå. 
 21 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2004:3 
  
 Tidsfrist vid underställning av beslut till länsrätten om omedelbart omhändertagande 
 Underställning av beslut om omedelbart omhändertagande skall ske utan dröjsmål och senast kl. 12.00 första dagen efter beslutet om omhändertagande. Vidare skall beslutet upphöra att gälla om underställningen inte har kommit in i tid. Underställningen kan ske både skriftligen och muntligen. I första hand skall underställning ske skriftligen, men det muntliga förfarandet är en garanti för att inte tekniska problem med exempelvis en telefaxöverföring skall få till följd att omhändertagandet upphör. 
 Om en ansökan om vård enligt LVM inte inkommer till läns- rätten i rätt tid, föreslår jag att omhändertagandet, i likhet med vad som gäller enligt LVU, automatiskt skall upphöra. 
 Skyldighet att hindra patient att lämna sjukhus 
 När en klient inleder  
 LVM-vården 
  på sjukhus föreslås verksam- hetschefen ha en skyldighet att vidta åtgärder för att hindra perso- nen att lämna sjukhuset. Klienten skall kvarhållas i avvaktan på att denne kan överföras till  
 LVM-hemmet. 
  I likhet med i dag får be- handlingsinsatser inte vidtas mot patientens vilja. 
 Klargörande av vad som avses med den sjukhusenhet där missbrukaren vårdas 
 I 24 § LVM klargörs att verksamhetschefens skyldighet enligt be- stämmelsen inträder så snart vårdtagaren har förts till en sjukhus- enhet. 
 Om sjukhusvård som inledning av  
 LVM-vården 
  
 Hälso- och sjukvården skall tillhandahålla inledande medicinsk bedömning och sjukhusvård när så är nödvändigt. Statens institu- tionsstyrelse kan svara för uppgiften i de fall hälso- och sjukvården inte kan fullgöra sin uppgift. Kostnadsansvar och andra frågor i samband därmed bör i första hand få sin lösning i samförstånd mellan Statens institutionsstyrelse och landstingen. Socialstyrelsen 
 22 
  
 SOU 2004:3 
  
 Sammanfattning 
  
 bör få i uppdrag att följa utvecklingen, särskilt med avseende på omfattning och kvalitet av insatserna. 
 En lagfäst proportionalitetsprincip 
 En proportionalitetsprincip införs i LVM med avseende på utövan- det av de särskilda befogenheterna enligt  
 31–35 
  §§ LVM. 
 Särskilda befogenheter vid  
 LVM-hemmen: 
  omhändertagande av otillåten egendom 
 Om sådan egendom påträffas som anges i 31 § första stycket LVM, skall det finnas en skyldighet att på  
 LVM-hemmet 
  omhänderta sådan påträffad egendom. 
 Särskilda befogenheter vid  
 LVM-hemmen: 
  provtagning vid misstanke om alkohol- och drogpåverkan o.dyl. 
 Förutsättningarna för när den enskilde är skyldig att underkasta sig provtagning enligt 32 a § LVM utvidgas så att provtagning skall kunna ske när som helst under tid som den intagne vistas på Morgan hem när misstanke uppkommer om att vederbörande kan vara påverkad av alkohol, narkotika eller andra otillåtna medel. 
 Vissa besluts överklagbarhet 
 Alla beslut som fattas av SiS i särskilda fall skall kunna överklagas till länsrätt. 
 Föreståndarnas beslutsbefogenheter 
 Föreståndarnas beslutanderätt enligt LVM upphävs, och i stället tillkommer beslutsbefogenheten Statens institutionsstyrelse. 
 23 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2004:3 
  
 Skärpning av anmälningsskyldigheten 
 I 6 § LVM läggs fast att anmälningsplikten skall fullgöras genast om den anmälningspliktiga myndigheten får kännedom om att en person kan antas vara i behov av vård enligt LVM. 
 Anmälan till Statens institutionsstyrelse i vissa fall 
 Bestämmelsen i 29 § LVM upphävs. 
 Kontaktmannaskap enligt LVM 
 Bestämmelsen i 8 § LVM upphävs. 
 Graviditet, missbruk och tvångsvård 
 Någon särskild indikation för tvångsvård av gravida kvinnor med missbruk förordas inte. 
 Begreppet missbrukare 
 Begreppet missbrukare är begränsande. Som en markering förordar jag därför att begreppet inte används i LVM och annan angränsande lagstiftning. I stället föreslås att LVM utgår från begreppet person med missbruksproblem. 
 Konsekvenser av förslagen 
 Förslaget i avsnitt 16.6 förutsätter att resurser tillförs Statens institutionsstyrelse. I övrigt bedöms förslagen inte föranleda några resurstillskott. 
 24 
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall 
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall 
 dels att 8, 28 och 29 §§ skall upphöra att gälla, 
 dels att rubriken till lagen samt  
 1–4, 
  6,  
 9–13, 
  15, 16, 18, 20, 21,  
 23–27, 
 30–32 
  a, 33 a, 36 och  
 43–47 
  §§ skall ha följande lydelse, 
 dels att det skall införas sju nya paragrafer – 18 a, 18 b och 25 a §§ samt, närmast före rubriken Särskilda befogenheter, 30 a §, närmast före rubriken Bestämmelser om handläggningen, 36 a §, närmast före rubriken Bestämmelser om överklagande, 43 a § och, närmast före rubriken Polishandräckning, 44 a § – av följande lydelse: 
 Lag om vård vid missbruk i vissa fall 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 § 
 1 
  
 De i 1 § socialtjänstlagen (2001:453) angivna målen för samhällets socialtjänst skall vara vägledande för all vård som syf- tar till att hjälpa enskilda män- niskor att komma ifrån miss- bruk av alkohol, narkotika eller flyktiga lösningsmedel. Vården skall bygga på respekt för den enskildes självbestämmanderätt 
 De i 1 kap. 1 § socialtjänst- lagen (2001:453) angivna målen för samhällets socialtjänst skall vara vägledande för all vård som syftar till att hjälpa enskilda människor att komma ifrån miss- bruk av alkohol, narkotika eller flyktiga lösningsmedel. Vården skall bygga på respekt för den enskildes självbestämmanderätt 
  
 1  
 Senaste lydelse 2001:464 
 25 
 Författningsförslag SOU 2004:3 
  
 och integritet och skall så långt 
  
 och integritet och skall så långt 
  
 det är möjligt utformas och 
  
 det är möjligt utformas och 
  
 genomföras 
  
 i 
  
 samverkan med 
  
 genomföras 
  
 i samverkan 
  
 med 
  
 den enskilde. 
  
 den enskilde. 
  
 2 § 
 2 
  
 Vård inom socialtjänsten ges en 
  
 Vård inom socialtjänsten av en 
  
 missbrukare 
  
 i 
  
 samförstånd med 
  
 person med missbruksproblem ges i 
  
 honom enligt 
  
 bestämmelserna i 
  
 samförstånd 
  
 med honom 
  
 eller 
  
 socialtjänstlagen 
  
 (2001:453). En 
  
 henne enligt 
  
 bestämmelserna i 
  
 missbrukare 
  
 skall 
  
 dock beredas 
  
 socialtjänstlagen (2001:453). Den 
  
 vård oberoende av eget samtycke 
  
 enskilde skall dock beredas vård 
  
 under de förutsättningar som an- 
  
 oberoende av eget samtycke un- 
  
 ges i denna lag (tvångsvård). 
  
 der de förutsättningar som anges 
  
 i denna lag (tvångsvård). 
  
 För tvångsvårdens innehåll och utformning gäller bestämmel- serna i socialtjänstlagen, om inte något annat anges i denna lag. 
  
 3 § 
  
 Tvångsvården skall syfta till 
  
 Tvångsvården skall syfta till att 
  
 att motivera missbrukaren så att 
  
 genom behövliga insatser motivera 
  
 han kan antas vara i stånd att 
  
 den enskilde så att han eller hon 
  
 frivilligt medverka till fortsatt 
  
 kan antas vara i stånd att frivilligt 
  
 behandling och ta emot stöd för 
  
 medverka till fortsatt behandling 
  
 att komma ifrån sitt missbruk. 
  
 och ta emot stöd för att komma 
  
 ifrån sitt missbruk. 
  
 4 § 
 3 
  
 Tvångsvård skall beslutas, om 
  
 Tvångsvård skall beslutas, om 
  
 någon till följd av ett fortgående 
  
 någon till följd av ett fortgående 
  
 missbruk av alkohol, narkotika 
  
 missbruk av alkohol, narkotika 
  
 eller flyktiga lösningsmedel är i 
  
 eller flyktiga lösningsmedel är i 
  
 behov av vård för att komma 
  
 behov av vård för att komma 
  
 ifrån sitt missbruk och vårdbe- 
  
 ifrån sitt missbruk och vårdbe- 
  
 hovet inte kan tillgodoses enligt 
  
 hovet inte kan tillgodoses enligt 
  
 socialtjänstlagen (2001:453) eller 
  
 socialtjänstlagen (2001:453) eller 
  
 på något annat sätt och han till 
  
 på något annat sätt och han eller 
  
 följd av missbruket 
  
 hon till följd av missbruket 
  
 2 
  
 Senaste lydelse 2001:464 
  
 3 
  
 Senaste lydelse 2001:464 
  
 26 
  
 SOU 2004:3 
  
 Författningsförslag 
  
 1. 
  
 utsätter sin fysiska eller psykiska hälsa för allvarlig fara, 
  
 2. 
  
 löper en uppenbar risk att förstöra sitt liv, eller 
  
 3. 
  
 kan befaras komma att allvarligt skada sig själv eller någon när- stående. 
  
 Om någon för kortare tid ges vård med stöd av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård hindrar detta inte ett beslut om tvångsvård enligt denna lag. 
 6 § 
 4 
  
 Myndigheter som i sin verk- samhet regelbundet kommer i kontakt med missbrukare är skyl- diga att anmäla till socialnämn- den om de får kännedom om att någon kan antas vara i behov av vård enligt denna lag. Detta skall dock inte gälla myndighe- ter inom hälso- och sjukvården i vidare mån än som följer av andra stycket. 
 En läkare skall göra anmälan till socialnämnden, om han i sin verksamhet kommer i kontakt med någon som kan antas vara i behov av omedelbart omhän- dertagande enligt 13 § eller vård enligt denna lag och han bedö- mer att denne inte kan beredas tillfredsställande vård eller be- handling genom läkarens egen försorg eller i övrigt inom hälso- och sjukvården. 
 Myndigheter som i sin verk- samhet regelbundet kommer i kontakt med personer med miss- bruksproblem är skyldiga att ge- nast anmäla till socialnämnden om de får kännedom om att nå- gon kan antas vara i behov av vård enligt denna lag. Detta skall dock inte gälla myndig- heter inom hälso- och sjukvår- den i vidare mån än som följer av andra stycket. 
 En läkare skall genast göra anmälan till socialnämnden, om han eller hon i sin verksamhet kommer i kontakt med någon som kan antas vara i behov av omedelbart omhändertagande en- ligt 13 § eller vård enligt denna lag och han eller hon bedömer att denne inte kan beredas till- fredsställande vård eller behand- ling genom läkarens egen för- sorg eller i övrigt inom hälso- och sjukvården. 
 När utredningen har inletts skall socialnämnden, om det inte är uppenbart obehövligt, besluta 
 9 § 
 5 
  
 När utredningen har inletts skall socialnämnden, om det inte är uppenbart obehövligt, besluta 
  
 4 
  
 Senaste lydelse 1994:96 
  
 5 
  
 Senaste lydelse 1994:96 
  
 27 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:3 
  
 om läkarundersökning av miss- brukaren samt utse en läkare för undersökningen. Läkaren skall i ett intyg ange missbrukarens ak- tuella hälsotillstånd. 
 om läkarundersökning av den enskilde samt utse en läkare för undersökningen. Läkaren skall i ett intyg ange den enskildes ak- tuella hälsotillstånd. 
 10 § 
 6 
  
 Av socialnämndens utredning skall framgå missbrukarens för- hållanden samt tidigare vidtagna och planerade åtgärder. Av utred- ningen skall också framgå i vilket hem intagning kan ske och vil- ken vård utanför hemmet som planeras, om intagning sker. 
 Av socialnämndens utredning skall framgå den enskildes för- hållanden samt tidigare vidtagna och planerade åtgärder. Av utred- ningen skall också framgå i vil- ket hem intagning kan ske och vilken vård utanför hemmet som planeras, om intagning sker. 
 11 § 
 7 
  
 Anser socialnämnden efter utredning att det finns skäl att be- reda någon tvångsvård, skall nämnden ansöka om sådan vård hos 
  
 länsrätten. 
  
 Till ansökan skall fogas den 
  
 Till ansökan skall fogas den 
  
 utredning nämnden gjort och, 
  
 utredning nämnden gjort och 
  
 om det inte möter synnerligt hin- 
  
 ett sådant läkarintyg som avses i 
  
 der, ett läkarintyg om missbruka- 
  
 9 §. 
  
 rens aktuella hälsotillstånd. 
  
 Om ansökan inte innehåller läkarintyg eller om det behövs av 
  
 något annat skäl, får rätten besluta om läkarundersökning. 
  
 12 § 
 8 
  
 Har 
  
 rätten beslutat om 
  
 Har 
  
 rätten 
  
 beslutat 
  
 om 
  
 tvångsvård skall socialnämnden 
  
 tvångsvård skall 
  
 socialnämnden 
  
 se till att beslutet verkställs ge- 
  
 se till att beslutet verkställs ge- 
  
 nom att 
  
 missbrukaren bereds 
  
 nom att den enskilde bereds vård 
  
 vård i ett hem som avses i 22 § 
  
 i ett hem som avses i 22 § eller, i 
  
 eller, i fall som avses i 24 § förs- 
  
 fall som 
  
 avses 
  
 i 24 § 
  
 första 
  
 ta stycket, på sjukhus. 
  
 stycket, på sjukhus. 
  
 Rättens beslut upphör att gälla, om vården inte har påbörjats inom fyra veckor från den dag då beslutet vann laga kraft. 
  
 6 
  
 Senaste lydelse 1994:96 
  
 7 
  
 Senaste lydelse 1994:96 
  
 8 
  
 Senaste lydelse 2001:464 
  
 28 
  
 SOU 2004:3 
  
 Författningsförslag 
  
 Beslutet upphör också att gälla om, sedan vården har påbörjats, den tid som enligt 21 § inte skall räknas som vårdtid, uppgår till sammanlagt minst sex månader i följd. 
 13 § 
 9 
  
 Socialnämnden eller polismyn- 
  
 Socialnämnden får besluta att 
  
 digheten får besluta att en miss- 
  
 en person med missbruksproblem 
  
 brukare omedelbart skall omhän- 
  
 omedelbart skall omhändertas, 
  
 dertas, om 
  
 om 
  
 1. det är sannolikt att han kan 
  
 1. det är sannolikt att han el- 
  
 beredas vård med stöd av denna 
  
 ler hon kan beredas vård med 
  
 lag, och 
  
 stöd av denna lag, och 
  
 2. rättens beslut om vård inte 
  
 2. rättens beslut om vård inte 
  
 kan avvaktas på grund av att han 
  
 kan avvaktas på grund av att han 
  
 kan antas få sitt hälsotillstånd 
  
 eller hon kan antas få sitt hälso- 
  
 allvarligt försämrat, om han inte 
  
 tillstånd allvarligt försämrat, om 
  
 får omedelbar vård, eller på grund 
  
 han eller hon inte får omedelbar 
  
 av att det föreligger en över- 
  
 vård, eller på grund av att det 
  
 hängande risk för att han till 
  
 föreligger en överhängande risk 
  
 följd av sitt tillstånd kommer att 
  
 för att han eller hon till följd av 
  
 allvarligt skada sig själv eller nå- 
  
 sitt tillstånd kommer att all- 
  
 gon närstående. 
  
 varligt skada sig själv eller någon 
  
 närstående. 
  
 Kan socialnämndens beslut om omhändertagande inte avvaktas, får beslut om omhändertagande fattas av nämndens ordförande eller någon annan ledamot som nämnden har förordnat. Beslutet skall anmälas vid nämndens nästa sammanträde. 
  
 När socialnämnden har an- 
  
 När socialnämnden har an- 
  
 sökt om tvångsvård, får även rät- 
  
 sökt om tvångsvård, får även 
  
 ten besluta att missbrukaren ome- 
  
 rätten på någon av de grunder 
  
 delbart skall omhändertas. 
  
 som anges i första stycket besluta 
  
 att den enskilde omedelbart skall 
  
 omhändertas. 
  
 15 § 
 10 
  
 Har socialnämnden eller polis- 
  
 Har socialnämnden beslutat 
  
 myndigheten beslutat om omedel- 
  
 om omedelbart omhändertag- 
  
 bart omhändertagande, skall be- 
  
 ande, skall beslutet utan dröjs- 
  
 slutet genast underställas länsrätten 
  
 mål och senast klockan tolv första 
  
 9 
  
 Senaste lydelse 1994:96 
  
 10 
  
 Senaste lydelse 1994:96 
  
 29 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:3 
  
 eller, om beslutet har fattats ef- ter det att nämnden har ansökt om tvångsvård, den rätt som prö- var frågan om vård. 
 Har polismyndigheten fattat beslutet, skall myndigheten genast underrätta socialnämnden om sitt beslut. 
 dagen efter beslutet om omhänder- tagande, skriftligen eller muntligen underställas länsrätten eller, om beslutet har fattats efter det att nämnden har ansökt om tvångs- vård, den rätt som prövar frågan om vård. Muntlig underställning får göras endast om särskilda skäl föreligger. 
 Av underställningen skall fram- gå grunden för beslutet om ome- delbart omhändertagande och de övriga omständigheter som är av betydelse för rättens prövning av om omhändertagandet skall bestå. Handlingarna i ärendet skall fogas till underställningen. Har under- ställningen skett muntligen, skall handlingarna i ärendet sändas eller lämnas till länsrätten så snart det kan ske. 
 16 § 
 11 
  
 I samband med att ett beslut 
  
 I samband med att ett beslut 
  
 om omedelbart omhändertag- 
  
 om omedelbart omhändertagande 
  
 ande underställs rätten skall den 
  
 underställs rätten skall social- 
  
 myndighet som fattat beslutet, om 
  
 nämnden, om det inte möter hin- 
  
 det inte möter hinder, låta den 
  
 der, låta den omhändertagne få 
  
 omhändertagne få del av hand- 
  
 del av handlingarna i ärendet samt 
  
 lingarna i ärendet samt under- 
  
 underrätta honom eller henne om 
  
 rätta honom om hans rätt att 
  
 rätten att 
  
 1. 
  
 yttra sig skriftligt till rätten inom en viss angiven tid, 
  
 2. 
  
 begära muntlig förhandling vid rätten, och 
  
 3. 
  
 av rätten erhålla offentligt biträde. 
  
 Myndigheten skall också upp- 
  
 Socialnämnden skall också 
  
 lysa honom 
  
 om att 
  
 rätten 
  
 kan 
  
 upplysa den enskilde om att rät- 
  
 komma att 
  
 avgöra 
  
 målet 
  
 även 
  
 ten kan komma att avgöra målet 
  
 om yttrande inte lämnas. 
  
 även om yttrande inte lämnas. 
  
 11  
 Senaste lydelse 1996:1645 
 30 
 SOU 2004:3 Författningsförslag 
  
 18 § 
  
 Om 
  
 omhändertagande 
  
 har 
  
 Om omhändertagande har 
  
 beslutats enligt 13 § första eller 
  
 beslutats enligt 13 § första eller 
  
 andra stycket, skall ansökan om 
  
 andra stycket, skall ansökan om 
  
 tvångsvård ha kommit in till 
  
 tvångsvård ha kommit in till 
  
 länsrätten inom en vecka från 
  
 länsrätten inom en vecka från 
  
 det länsrätten meddelade beslut 
  
 det länsrätten meddelade beslut 
  
 att 
  
 omhändertagandet skulle 
  
 att omhändertagandet skulle 
  
 bestå. Har ansökan inte kommit 
  
 bestå. 
  
 in inom denna tid eller finner 
  
 länsrätten att det inte längre finns 
  
 skäl 
  
 för 
  
 omhändertagande, 
  
 skall 
  
 länsrätten upphäva beslutet 
  
 om 
  
 omhändertagande. 
  
 Ett beslut om omhänderta- 
  
 gande upphör att gälla när rätten 
  
 avgör frågan om vård enligt den- na lag eller om den omhänder- tagne häktas. 
 18 a § 
 Ett beslut om omedelbart om- händertagande upphör att gälla 
 1. om beslutet inte har under- ställts länsrätten inom den tid som anges i 15 §, 
  
 2. 
  
 om ansökan om vård inte har gjorts inom den tid som anges i 18 §, 
  
 3. 
  
 när rätten avgör frågan om vård, eller 
  
 4. 
  
 om den omhändertagne häk- 
  
 tas. 
 18 b § 
 Om det inte längre finns skäl för ett omhändertagande, skall so- cialnämnden omedelbart besluta att detta genast skall upphöra. Ett sådant beslut får meddelas också av rätten. 
 31 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:3 
  
 20 § 
 Tvångsvården skall upphöra så snart syftet med vården är uppnått och senast när vården har pågått i sex månader (vård- tid). Vården skall anses påbörjad när missbrukaren på grund av beslut om omedelbart omhän- dertagande eller tvångsvård inställt sig vid eller förts till ett hem som avses i 22 § eller ett sjuk- hus. Vården upphör genom be- slut om utskrivning enligt 25 §. 
 Tvångsvården skall upphöra så snart syftet med vården är uppnått och senast när vården har pågått i sex månader (vård- tid). Vården skall anses påbörjad när vårdtagaren på grund av bes- lut om omedelbart omhänder- tagande eller tvångsvård inställt sig vid eller förts till ett hem som avses i 22 § eller ett sjuk- hus. Vården upphör genom be- slut om utskrivning enligt 25 §. 
  
 21 § 
  
 Som vårdtid räknas inte den 
  
 Som vårdtid räknas inte den 
  
 tid då missbrukaren 
  
 tid då vårdtagaren 
  
 1. 
  
 olovligen vistas utanför ett hem som avses i 22 § eller 
  
 2. 
  
 är häktad eller intagen i kriminalvårdsanstalt. 
  
 23 § 
 12 
  
 För missbrukare som behöver 
  
 För vårdtagare som behöver stå 
  
 stå under särskilt noggrann tillsyn 
  
 under särskilt noggrann tillsyn 
  
 skall det finnas  
 Barkersom är 
  
 skall det finnas  
 Barkersom är 
  
 anpassade för sådan tillsyn. 
  
 anpassade för sådan tillsyn. 
  
 24 § 
 13 
  
 Vården skall inledas på sjukhus, om förutsättningar för sjukhus- vård är uppfyllda och det anses lämpligt med hänsyn till den plane- 
  
 rade vården i övrigt. 
  
 Om någon behöver sjukhus- 
  
 Om någon behöver sjukhus- 
  
 vård under vårdtiden, skall han 
  
 vård under vårdtiden, skall han 
  
 beredas tillfälle till sådan vård. 
  
 eller hon beredas tillfälle till så- 
  
 Verksamhetschefen för den 
  
 dan vård. 
  
 sjukhusenhet 
  
 där 
  
 missbrukaren 
  
 Verksamhetschefen för den 
  
 vårdas skall se till att social- 
  
 sjukhusenhet dit vårdtagaren 
  
 nämnden eller den som förestår 
  
 förts skall se till att socialnämn- 
  
 vården vid  
 LVM-hemmet 
  genast 
  
 den eller Statens institutionssty- 
  
 underrättas, 
  
 om 
  
 missbrukaren 
  
 relse genast underrättas, om vård- 
  
 12 
  
 Senaste lydelse 1993:3 
  
 13 
  
 Senaste lydelse 1996:797 
  
 32 
  
 SOU 2004:3 
  
 Författningsförslag 
  
 önskar lämna eller redan har lämnat sjukhuset. Verksamhets- chefen får besluta att missbru- karen skall hindras att lämna sjukhuset under den tid som behövs för att säkerställa att missbrukaren kan föras över till ett  
 LVM-hem. 
  
 tagaren önskar lämna eller redan har lämnat sjukhuset. Verksam- hetschefen skall besluta att vårdtagaren skall hindras att lämna sjukhuset under den tid som behövs för att säkerställa att vårdtagaren kan föras över till ett  
 LVM-hem. 
  
 25 § 
 14 
  
 Om beslut har fattats om tvångsvård eller omedelbart omhän- dertagande enligt denna lag skall Statens institutionsstyrelse efter anmälan av socialnämnden anvisa plats i ett  
 LVM-hem. 
  
 Om intagning i och om utskriv- 
  
 Om intagning i och om ut- 
  
 ning från ett  
 Carter 
  beslutar 
  
 skrivning från ett  
 LVM-hem 
  
 den som förestår vården vid hem- 
  
 beslutar 
  
 Statens institutionssty- 
  
 met. 
  
 relse. 
  
 Den som förestår vården vid 
  
 Statens 
  
 institutionsstyrelse får 
  
 ett  
 Barkerfår besluta att en 
  
 besluta att en intagen skall flyttas 
  
 intagen skall flyttas till ett annat 
  
 till ett annat  
 LVM-hem, 
  om det 
  
 LVM-hem, 
  om det anses lämp- 
  
 anses lämpligt från vårdsynpunkt. 
  
 ligt från vårdsynpunkt och Thompson 
  
 tens institutionsstyrelse medger det. 
  
 25 a § 
 I samråd med den enskilde bör Statens institutionsstyrelse och so- cialnämnden träffa en överens- kommelse om vilka insatser som skall ges den enskilde under och efter vårdtiden. 
 Överenskommelsen bör träffas så snart som möjligt efter det att vården har påbörjats. 
 26 § 
 Den som förestår vården vid ett  
 Carter 
  skall fortlöpande hålla socialnämnden underrättad 
 Statens institutionsstyrelse skall fortlöpande hålla socialnämnden underrättad om hur vården fram- 
  
 14  
 Senaste lydelse 1993:3 
 33 
 Författningsförslag SOU 2004:3 
  
 om hur vården framskrider och 
  
 skrider och samråda med nämn- 
  
 samråda med nämnden i alla frå- 
  
 den i alla frågor av vikt. Före 
  
 gor av vikt. Före överflyttning 
  
 överflyttning till ett annat hem 
  
 till ett annat hem och före ut- 
  
 och före utskrivning skall sam- 
  
 skrivning skall samråd alltid ske. 
  
 råd alltid ske. 
  
 27 § 
  
 Den som förestår vården vid 
  
 Statens institutionsstyrelse skall, 
  
 ett  
 Carter 
  skall, så snart det 
  
 så snart det kan ske med hänsyn 
  
 kan ske med hänsyn till den pla- 
  
 till den planerade vården, bes- 
  
 nerade vården, besluta att den 
  
 luta att den intagne skall beredas 
  
 intagne skall beredas tillfälle att 
  
 tillfälle att vistas utanför Morgan 
  
 vistas utanför  
 LVM-hemmet 
  för 
  
 hemmet för vård i annan form. 
  
 vård i annan form. 
 Socialnämnden skall se till att sådan vård anordnas. 
  
 Om förutsättningar för vård i 
  
 Om förutsättningar för vård i 
  
 annan form inte längre förelig- 
  
 annan form inte längre före- 
  
 ger, får den som förestår vården 
  
 ligger, får Statens institutions- 
  
 vid  
 LVM-hemmet 
  besluta att 
  
 styrelse besluta att vårdtagaren 
  
 missbrukaren skall hämtas tillbaka 
  
 skall hämtas tillbaka till hem- 
  
 till hemmet. 
  
 met. 
  
 30 § 
  
 Socialnämnden skall aktivt ver- ka för att den enskilde efter vårdtiden får bostad och arbete eller utbildning samt se till att han får personligt stöd eller be- handling för att varaktigt kom- ma ifrån sitt missbruk. 
 Socialnämnden skall aktivt ver- ka för att den enskilde efter vårdtiden får bostad och arbete eller utbildning samt se till att han eller hon får personligt stöd eller behandling för att varaktigt komma ifrån sitt missbruk. 
 30 a § 
 Statens institutionsstyrelse skall följa upp verksamheten enligt denna lag. Uppföljningen skall omfatta tiden såväl under som efter avslutad vård. 
 Socialnämnden skall till Thompson tens institutionsstyrelse lämna de uppgifter om enskilda som Statens institutionsstyrelse behöver för att 
 34 
 SOU 2004:3 Författningsförslag 
  
 fullgöra den skyldighet som följer 
  
 av första stycket. 
  
 31 § 
 15 
  
 Den som vårdas enligt denna 
  
 Den som vårdas enligt denna 
  
 lag i ett  
 Barkerfår inte inne- 
  
 lag i ett  
 Barkerfår inte inne- 
  
 ha alkoholhaltiga drycker, nar- 
  
 ha alkoholhaltiga drycker, nar- 
  
 kotika, flyktiga lösningsmedel, 
  
 kotika, flyktiga lösningsmedel, 
  
 sådana medel som avses i lagen 
  
 sådana medel som avses i lagen 
  
 (1991:1969) om förbud mot vissa 
  
 (1991:1969) om förbud mot vissa 
  
 dopningsmedel eller sådana varor 
  
 dopningsmedel eller sådana varor 
  
 som omfattas av lagen (1999:42) 
  
 som omfattas av lagen (1999:42) 
  
 om förbud mot vissa hälsofar- 
  
 om förbud mot vissa hälsofar- 
  
 liga varor eller injektionsspru- 
  
 liga varor eller injektionsspru- 
  
 tor, kanyler eller andra föremål 
  
 tor, kanyler eller andra föremål 
  
 som är särskilt ägnade att använ- 
  
 som är särskilt ägnade att använ- 
  
 das för missbruk av eller annan 
  
 das för missbruk av eller annan 
  
 befattning med narkotika. Han 
  
 befattning med narkotika. På- 
  
 får inte heller inneha något annat 
  
 träffas sådan egendom som nu 
  
 som kan vara till men för vården 
  
 angetts, skall den omhändertas. 
  
 eller ordningen vid hemmet. Påträf- 
  
 fas sådan egendom som nu an- 
  
 getts, får den omhändertas. 
 Den som vårdas enligt denna lag i ett  
 Barkerfår inte heller inneha något annat som kan vara till men för vården eller ord- ningen vid hemmet. Thompson så- dan egendom, får den omhänder- tas. 
 32 § 
 Om det anses påkallat, får den som vårdas enligt denna lag kroppsvisiteras eller ytligt kropps- besiktigas, när han kommer till  
 LVM-hemmet, 
  för kontroll av att han inte bär på sig något som han inte får inneha där. Det- 
 Om det anses påkallat, får den som vårdas enligt denna lag kroppsvisiteras eller ytligt kropps- besiktigas, när han eller hon kom- mer till  
 LVM-hemmet, 
  för kon- troll av att den enskilde inte bär på sig något som han eller hon 
  
 15  
 Senaste lydelse 1999:51 
 35 
 Författningsförslag SOU 2004:3 
  
 samma gäller om det under vis- 
  
 inte får inneha där. Detsamma 
  
 telsen i 
  
 hemmet uppkommer 
  
 gäller om det under vistelsen i 
  
 misstanke 
  
 att sådan egendom 
  
 hemmet uppkommer misstanke 
  
 skall påträffas hos honom. 
  
 att sådan egendom skall påträf- 
  
 fas hos honom eller henne. 
  
 Kroppsvisitation och ytlig kroppsbesiktning får inte göras mer ingående än vad ändamålet med åtgärden kräver. All den hänsyn som omständigheterna medger skall iakttas. Om möjligt skall ett 
  
 vittne närvara. 
  
 32 a § 
 16 
  
 Den intagne är, om inte annat 
  
 Den intagne är, om inte annat 
  
 föranleds 
  
 av 
  
 medicinska 
  
 eller 
  
 föranleds 
  
 av 
  
 medicinska 
  
 eller 
  
 liknande skäl, skyldig att efter 
  
 liknande skäl, skyldig att efter 
  
 uppmaning, vid ankomsten till 
  
 uppmaning lämna  
 blod-, 
  urin- 
  
 LVM-hemmet 
  och i samband med 
  
 eller utandningsprov för kont- 
  
 vistelse i annan form enligt 27 §, 
  
 roll av om han eller hon är på- 
  
 lämna  
 blod-, 
  urin- eller utand- 
  
 verkad av narkotika, alkohol- 
  
 ningsprov för kontroll av om 
  
 haltiga drycker, andra berus- 
  
 han eller hon är påverkad av nar- 
  
 ningsmedel, 
  
 sådana medel 
  
 som 
  
 kotika, 
  
 alkoholhaltiga 
  
 drycker, 
  
 avses i 1 § lagen (1991:1969) om 
  
 andra 
  
 berusningsmedel, 
  
 sådana 
  
 förbud mot vissa dopningsme- 
  
 medel 
  
 som 
  
 avses i 1 § 
  
 lagen 
  
 del eller sådana medel som om- 
  
 (1991:1969) om förbud mot vis- 
  
 fattas av lagen (1999:42) om för- 
  
 sa dopningsmedel eller 
  
 sådana 
  
 bud mot vissa hälsofarliga varor, 
  
 medel som omfattas av lagen 
  
 om det kan misstänkas att den 
  
 (1999:42) om förbud mot vissa 
  
 intagne är påverkad av något 
  
 hälsofarliga varor, om det kan 
  
 sådant medel. 
  
 misstänkas att den intagne är 
  
 påverkad av något sådant medel. 
  
 33 a § 
 17 
  
 Den som vårdas enligt denna 
  
 Den som vårdas enligt denna 
  
 lag i ett  
 LVM-hem 
  har rätt att 
  
 lag i ett  
 LVM-hem 
  har rätt att 
  
 ringa och ta emot telefonsamtal 
  
 ringa och ta emot telefonsamtal 
  
 samt ta emot besök i den ut- 
  
 samt ta emot besök i den ut- 
  
 sträckning 
  
 som lämpligen kan 
  
 sträckning 
  
 som lämpligen 
  
 kan 
  
 ske. Den intagne får dock för- 
  
 ske. Den intagne får dock för- 
  
 vägras telefonsamtal och besök 
  
 vägras telefonsamtal och besök 
  
 16 
  
 Senaste lydelse 2001:464 
  
 17 
  
 Senaste lydelse 2001:464 
  
 36 
 SOU 2004:3 Författningsförslag 
  
 om det kan äventyra vården eller 
  
 om det kan äventyra vården eller 
  
 ordningen vid hemmet. Beslut 
  
 ordningen vid hemmet. 
  
 om inskränkning i rätten att föra 
  
 telefonsamtal och ta emot besök 
  
 fattas av den som förestår vården 
  
 vid hemmet. 
  
 I lagen (1996:981) om besöksinskränkningar vid viss tvångsvård finns bestämmelser om besök på vårdinstitutioner enligt denna lag. 
  
 36 § 
 18 
  
 Har alkoholhaltiga drycker, 
  
 Har alkoholhaltiga drycker, 
  
 narkotika, flyktiga lösningsme- 
  
 narkotika, flyktiga 
  
 lösningsme- 
  
 del, sådana medel som avses i 
  
 del, sådana medel som avses i 
  
 lagen (1991:1969) om förbud mot 
  
 lagen 
  
 (1991:1969) 
  
 om förbud 
  
 vissa dopningsmedel eller sådana 
  
 mot 
  
 vissa dopningsmedel eller 
  
 varor som omfattas av lagen 
  
 sådana varor som omfattas av 
  
 (1999:42) om förbud mot vissa 
  
 lagen (1999:42) om förbud mot 
  
 hälsofarliga varor omhänderta- 
  
 vissa hälsofarliga varor omhän- 
  
 gits enligt 31 eller 35 § eller på- 
  
 dertagits enligt 31 eller 35 § eller 
  
 träffats inom ett  
 LVM-hem 
  utan 
  
 påträffats inom ett  
 LVM-hem 
  
 att det finns någon känd ägare 
  
 utan att det finns någon känd 
  
 till dem, skall den som förestår 
  
 ägare till dem, skall Statens insti- 
  
 vården vid hemmet låta förstöra 
  
 tutionsstyrelse låta 
  
 förstöra eller 
  
 eller försälja egendomen enligt 
  
 försälja egendomen enligt be- 
  
 bestämmelserna om beslagtagen 
  
 stämmelserna om 
  
 beslagtagen 
  
 egendom i 2 § 1 första stycket 
  
 egendom i 2 § 1 första stycket 
  
 lagen (1958:205) om förver- 
  
 lagen (1958:205) om förver- 
  
 kande av alkoholhaltiga drycker 
  
 kande av alkoholhaltiga drycker 
  
 m.m. Belopp som erhålls vid för- 
  
 m.m. Belopp som erhålls vid för- 
  
 säljning tillfaller staten. 
  
 säljning tillfaller staten. 
  
 Detsamma skall gälla i fråga om injektionssprutor, kanyler och andra föremål som är särskilt ägnade att användas för missbruk av 
  
 eller annan befattning med narkotika. 
  
 36 a § 
  
 Tvångsåtgärder 
  
 enligt 
  
 31– 
  
 35 §§ får användas 
  
 endast om de 
  
 står i rimlig proportion till syftet 
  
 med åtgärden. Är 
  
 mindre 
  
 ingri- 
  
 18  
 Senaste lydelse 1999:51 
 37 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:3 
  
 pande åtgärder tillräckliga, skall de användas. 
 43 § 
 19 
  
 Beslut om omhändertagande enligt 13 § gäller omedelbart. 
 Beslut om överflyttning enligt 25 § tredje stycket får förordnas att gälla omedelbart, om det be- hövs från vårdsynpunkt. Andra beslut av den som förestår vården vid ett  
 Barkergäller omedel- bart. 
 Rätten får förordna att beslut som rätten har meddelat skall gälla omedelbart. 
 43 a § 
 I 25, 27 och 36 §§ finns be- stämmelser om att beslut fattas av Statens institutionsstyrelse. Härut- över fattas beslut enligt  
 31–35 
  §§ av Statens institutionsstyrelse. 
 Beslut om överflyttning enligt 25 § tredje stycket får förordnas att gälla omedelbart, om det be- hövs från vårdsynpunkt. Andra beslut av Statens institutionssty- relse gäller omedelbart om inte något annat förordnas. 
 44 § 
 20 
  
 Beslut av den som förestår vården vid ett  
 Barkerfår överklagas av den enskilde hos länsrätten, om beslutet 
  
 1. 
  
 gäller överflyttning eller av- slag på begäran om utskrivning enligt 25 §, 
  
 2. 
  
 innebär inskränkningar i särskilt fall av rätten för den som 
  
 19 
  
 Senaste lydelse 1995:1317 
  
 20 
  
 Senaste lydelse 2003:416 
  
 38 
  
 SOU 2004:3 
  
 Författningsförslag 
  
 vistas i hemmet att enligt 33 a § föra telefonsamtal eller ta emot besök, 
  
 3. 
  
 gäller vård i enskildhet eller avskildhet enligt 34 §, eller 
  
 4. 
  
 gäller förstörande eller för- säljning av egendom enligt 36 §. 
  
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
 Andra beslut enligt denna lag av den som förestår vården vid ett  
 Barkerfår inte överklagas. 
 Beslut om läkarundersökning enligt 9 § eller 11 § tredje stycket får inte överklagas. 
 Beslut om omhändertagande enligt 13 § första eller andra stycket får inte överklagas. Överklagande av rättens beslut om omhänder- tagande enligt 13 § tredje stycket är inte inskränkt till viss tid. 
 44 a § 
 Beslut av Statens institutions- styrelse enligt denna lag i sär- skilda fall får överklagas hos all- män förvaltningsdomstol. 
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
 45 § 
 21  
 Polismyndigheten skall lämna biträde för att 
  
 1. på begäran av socialnämnden 
  
 1. på begäran 
  
 av socialnämn- 
  
 eller rätten föra en missbrukare till 
  
 den eller rätten 
  
 föra en person 
  
 en beslutad läkarundersökning, 
  
 med missbruksproblem till en be- 
  
 slutad läkarundersökning, 
  
 2. 
  
 på begäran av socialnämnden föra den som skall beredas vård eller som är omedelbart omhändertagen enligt denna lag till ett  
  
 Barkereller sjukhus, 
  
 3. 
  
 på begäran av verksamhetschefen i fall som avses i 24 § tredje stycket föra den som skall beredas vård eller som är omedelbart omhändertagen enligt denna lag till ett  
  
 LVM-hem, 
  samt 
  
 4. på begäran av den som före- 
  
 4. på begäran av Statens insti- 
  
 21  
 Senaste lydelse 1996:797 
 39 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:3 
  
 står vården vid ett  
 LVM-hem 
  efterforska, hämta eller förflytta någon som skall tas in i hemmet eller som vårdas där med stöd av denna lag. 
 tutionsstyrelse efterforska, hämta eller förflytta någon som skall tas in i hemmet eller som vårdas där med stöd av denna lag. 
  
 46 § 
 22 
  
 Är någon som har beretts 
  
 Är någon som har beretts 
  
 vård med stöd av denna lag 
  
 vård med stöd av denna lag 
  
 misstänkt för brott, för vilket 
  
 misstänkt för brott, för vilket 
  
 inte föreskrivs 
  
 strängare 
  
 straff 
  
 inte föreskrivs 
  
 strängare 
  
 straff 
  
 än fängelse i ett år och som hör 
  
 än fängelse i ett år och som hör 
  
 under allmänt åtal, samt har 
  
 under allmänt åtal, samt har 
  
 brottet 
  
 begåtts 
  
 innan 
  
 vården 
  
 brottet 
  
 begåtts 
  
 innan 
  
 vården 
  
 påbörjades eller under vårdti- 
  
 påbörjades eller under vårdti- 
  
 den, skall åklagaren pröva om 
  
 den, skall åklagaren pröva om 
  
 åtal lämpligen bör ske. Den som 
  
 åtal lämpligen bör ske. Statens 
  
 förestår vården vid det hem där 
  
 institutionsstyrelse eller, om vår- 
  
 den misstänkte vårdas eller, om 
  
 den har upphört, socialnämnden 
  
 vården har upphört, socialnämn- 
  
 skall därvid höras om det inte är 
  
 den skall därvid höras om det 
  
 obehövligt. 
  
 inte är obehövligt. 
  
 47 § 
 23 
  
 Med socialnämnden avses i 
  
 Med 
  
 socialnämnden avses i 
  
 denna lag socialnämnden i den 
  
 denna lag socialnämnden i den 
  
 kommun som enligt 2 kap. 2 § 
  
 kommun som enligt 2 kap. 2 § 
  
 socialtjänstlagen (2001:453) har 
  
 socialtjänstlagen (2001:453) har 
  
 ansvaret för att den enskilde får 
  
 ansvaret för att den enskilde får 
  
 det stöd och den hjälp som han 
  
 det stöd och den hjälp som han 
  
 behöver. 
  
 Att överflyttning av 
  
 eller hon behöver. Att överflytt- 
  
 ärenden till en annan social- 
  
 ning av ärenden till en annan 
  
 nämnd kan ske i vissa fall fram- 
  
 socialnämnd kan ske i vissa fall 
  
 går av 16 kap. 1 § socialtjänst- 
  
 framgår av 16 kap. 1 § social- 
  
 lagen. 
  
 tjänstlagen. 
  
 Beslut 
  
 om tvångsvård 
  
 enligt 
  
 Beslut om tvångsvård 
  
 enligt 
  
 5 § och med anledning av om- 
  
 5 § och med anledning av om- 
  
 händertagande enligt 13 § fattas 
  
 händertagande enligt 13 § fattas 
  
 av den länsrätt inom vars dom- 
  
 av den länsrätt inom vars dom- 
  
 22 
  
 Senaste lydelse 2001:487 
  
 23 
  
 Senaste lydelse 2001:464 
  
 40 
  
 SOU 2004:3 
  
 Författningsförslag 
  
 krets den ansvariga kommunen är belägen. Den länsrätt som meddelade beslutet om vård be- slutar också i frågor som avses i 44 § första stycket. 
 krets den ansvariga kommunen är belägen. Den länsrätt som meddelade beslutet om vård be- slutar också i frågor som avses i 44 a § första stycket. 
  
 1. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005. 
  
 2. 
  
 Beträffande beslut om omedelbart omhändertagande som fat- tats före lagens ikraftträdande gäller bestämmelserna i 15, 16 och 18 §§ i dess tidigare lydelse. Bestämmelserna i 18 a § och 18 b § skall inte tillämpas på beslut om omedelbart omhändertagande som fattats före lagens ikraftträdande. 
  
 3. 
  
 Beslut som före lagens ikraftträdande fattats av den som före- står vården vid ett  
  
 Carter 
  skall vid tillämpningen av denna lag anses fattade av Statens institutionsstyrelse. Beträffande rätten att överklaga sådana beslut skall dock bestämmelserna om överkla- gande i dess tidigare lydelse alltjämt tillämpas. 
 41 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:3 
  
 2 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i polislagen (1984:387) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om polislagen (1984:387) att en ny paragraf – 12 a § – skall införas av följande lydelse. 
 12 a § 
 Om det finns skälig anledning anta att någon skall omhändertas med stöd av 13 § lagen (1988:870) om vård vid miss- bruk i vissa fall och kan social- nämndens beslut om sådant om- händertagande inte avvaktas med hänsyn till att det föreligger en överhängande och allvarlig risk för att den enskilde kommer till skada, får den enskilde tas om hand av en polisman för att ge- nom dennes försorg skyndsamt överlämnas till sjukhus. 
 Bestämmelserna i första stycket innebär ingen inskränkning i möj- ligheterna att omhänderta en per- son enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade per- soner m.m. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005. 
 42 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbete samt vissa principiella utgångspunkter 
  
 1.1 
  
 Utredningens direktiv 
  
 Alltsedan början av  
 1990-talet 
  har den socialtjänstbaserade miss- brukarvården genomgått en kraftig strukturförändring. Det har skett en tyngdpunktsförskjutning från institutionsvård till öppna vårdformer, men också från vård utan samtycke enligt LVM till behovsprövad frivillig vård enligt socialtjänstlagen. Användningen av tvångsvårdsinstitutet har i ett längre tidsperspektiv förändrats på ett mycket påtagligt sätt: Antalet ansökningar om vård har minskat avsevärt sedan nya LVM:s ikraftträdande 1989, samtidigt som det har skett en märkbar förskjutning i det initiala skedet: från plane- rade till akuta intagningar i form av omedelbart omhändertagande. Idag inleds  
 LVM-vistelsen 
  i tre av fyra fall genom ett omedelbart omhändertagande. 
 Denna utveckling var några av skälen till att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av tillämp- ningen av LVM. Av direktiven (dir. 2002:10) framgår bland annat, att utredaren skall analysera orsakerna till ovannämnda utveckling samt bedöma hur den har påverkat de socialt mest utsatta med missbruksproblem. Analysen skall göras mot bakgrund av miss- brukets och missbrukarvårdens utveckling i stort. Av särskilt intresse, framhåller regeringen, är socialtjänstens bedömning av missbrukarens vårdbehov, vårdens innehåll och förväntade resultat samt de ekonomiska prioriteringar som ligger bakom valet av vårdform. Kommunaliseringen den 1 juli 1994 av utrednings- och ansökningsförfarandet vid beredande av vård enligt 4 § LVM är en fråga som utredaren skall överväga om den har haft betydelse för hur LVM tillämpas. 
 Utredaren skall enligt direktiven också belysa  
 LVM-vårdens 
  och eftervårdens utformning, bland annat utifrån samspelet mellan SiS och socialtjänsten. 
 43 
  
 Utredningens uppdrag och arbete samt vissa principiella utgångspunkter 
  
 SOU 2004:3 
  
 En central fråga i direktiven är vad som kan bidra till att stärka rättsskyddet för den enskilde klienten. Utredaren skall bilda sig en uppfattning dels om användningen av tvångsmedel inom LVM- vården, dels om de särskilda befogenheterna i LVM är ändamåls- enligt och rättssäkert utformade. Denna bedömning skall grunda sig på Sveriges internationella åtagande på området för mänskliga rättigheter, däribland europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande medborgerliga friheterna (Europakonventionen) som sedan år 1995 är inkorpo- rerad med svensk rätt. Utredaren skall föreslå förändringar som kan bidra till att stärka rättsskyddet för den enskilde och till att förbättra insatserna så att dessa är relevanta för den enskilde miss- brukarens  
 vårdbehov /---/. 
  
 Det står utredaren fritt att ta upp andra näraliggande frågor om de kan bidra till att de mest utsatta missbrukarnas vårdbehov tillgodoses och att deras rättssäkerhet stärks. Däremot är det klart utsagt i direktiven att det inte ingår i utredningens uppdrag att föreslå vare sig att tvångsvård enligt LVM skall avskaffas eller begränsas. Under arbetets gång har framförts att utredningen borde ta ställning till om en ny utredning bör tillsättas med syfte att göra en översyn av utformningen av LVM. Enligt regeringens direktiv är emellertid uppdraget att överväga om LVM i sin nuvarande utformning motsvarar de höga krav på rättssäkerhet som måste ställas på denna typ av lagstiftning. 
 Regeringens direktiv är i sin helhet intagna i bilaga 1. 
  
 1.2 
  
 Rättssäkerhetsaspekter 
  
 Som framgår ovan är en av utredningens uppgifter att föreslå förändringar som kan bidra till att stärka rättsskyddet för den enskilde. Utredningen skall också analysera och bedöma om de sär- skilda befogenheterna i LVM är rättssäkert utformade. Mot denna bakgrund finns därför skäl att inledningsvis beröra frågan om rätts- säkerhet och rättsskydd i allmänhet och frågan om LVM i syn- nerhet. Denna positionsbestämning är väsentlig inför den fortsatta framställningen. 
 Rättssäkerhet är inte ett begrepp med en entydig och klar defini- tion. I en skrift om rättssäkerheten inom äldreomsorgen anser Socialstyrelsen (2001c), att i vid mening kan begreppet rättssäker- het sägas vara synonymt med en effektivt upprätthållen rättsord- 
 44 
  
 SOU 2004:3 
  
 Utredningens uppdrag och arbete samt vissa principiella utgångspunkter 
  
 ning, som ger den enskilde ett visst mått av frihet och skydd från övergrepp från andra medborgare eller från samhället självt (s. 17). Vissa allmänna kriterier brukar sägas känneteckna ett samhälle som präglas av rättssäkerhet: 
  
 Rättslig förutsebarhet – rätten skall vara förutsägbar och all offentlig makt skall utövas genom lagarna (legalitetsprincipen i RF 1 kap. 1 §). 
  
 Rättslig likhet – förutsebarhetskriteriet har som mål att skapa allas likhet inför lagen (likhets- och objektivitetsprincipen i RF 1 kap. 9 §). 
  
 Rättsskydd mot integritetskränkningar – rätten skall utöva tillsyn över den offentliga makten i syfte att den enskilde skall ges skydd mot kränkande offentlig maktutövning som på olika sätt begränsar medborgarnas frihet (RF 1 kap. 2 §). 
  
 Rättslig tillgänglighet – den enskilde medborgaren har rätt att få sin sak prövad av domstol (RF 1 kap. 8 §). 
  
 I sitt slutbetänkande Socialtjänst i utveckling (SOU 1999:97) diskuterar Socialtjänstutredningen innebörden av det materiella rättssäkerhetsbegreppet. Materiell rättstrygghet kan översättas med rättsskydd, rättstrygghet och effektivitet. 
 1  
 Socialtjänstutredningen noterade att det har också hävdats, att denna typ av rättssäkerhet skulle prioriteras i SoL, eftersom den bättre motsvarar social- tjänstlagens arbetsmodell med en helhetssyn i den sociala arbetet: 
 Materiell rättssäkerhet anses nämligen innebära ett större tolknings- utrymme för att tillgodose mer individanpassade lösningar vilket i sig minskar förutsebarheten och rättssäkerheten för den enskilde. Det traditionella rättssäkerhetsbegreppet anses bättre tillgodose kravet på förutsebarhet eftersom det utgår från att normerna anger de förutsätt- ningar som ska vara uppfyllda för ett riktigt avgörande. Tolknings- utrymmet är då mindre. (SOU 1999:97 s. 179) 
 För att anknyta begreppsdiskussionen om rättssäkerhet till LVM- utredningens uppdrag att stärka rättskyddet för den enskilde kan konstateras att även sistnämnda begrepp kan vara mångtydigt. 
 2  
 I detta sammanhang tar rättsskydd sikte på den materiella bestäm- 
  
 1 
  
 Se vidare Kirby uppsats i Rättsfondens skrift Psykiatrisk tvångsvård och rättssäker- het (1988, s. 20 ff.). 
  
 2 
  
 Inom försäkringsväsendet används exempelvis rättsskydd i betydelsen ekonomiskt skydd om försäkringstagaren som privatperson hamnar i en rättstvist som kan prövas i domstol. Rätts- skyddet innebär då att försäkringen täcker ombuds- och rättegångskostnader. Jfr även Ds 2003:5 som handlar om stärkt rättsskydd för barn i gränsöverskridande fall. 
  
 45 
  
 Utredningens uppdrag och arbete samt vissa principiella utgångspunkter 
  
 SOU 2004:3 
  
 melsens reella innehåll. Ett sätt att stärka den enskildes rättsskydd kan också vara, som 1999 års skollagskommitté påpekade i sitt slutbetänkande (SOU 2002:121), att ge individen rätt att få infor- mation om och möjlighet att medverka i den process som leder fram till olika beslut samt överklaga beslut som går honom eller henne emot. Överfört på socialtjänstens ärendehandläggning beto- nade Socialtjänstutredningen klientens medverkan och inflytande över denna process: 
 Individens ställning i förhållande till myndighetens rutiner måste där- för förändras i syfte att ge utrymme för medverkan och inflytande i handläggningen. Möjligheten att påverka och vara delaktig i processen är nämligen av väsentlig betydelse för att insatsen ska bli effektiv. Detta är en allmän utveckling som gäller all offentlig verksamhet. I ett vidare perspektiv är det fråga om vilken makt som ska ges till med- borgarna i syfte att uppnå detta. (SOU 1999:97 s. 260) 
 Det nu sagda gäller naturligtvis även socialtjänstens ärendehand- läggning i samband med exempelvis utredning enligt 7 § LVM. 
 Socialberedningen framhöll i sitt betänkande – som föregick 1981 års LVM – att just rättssäkerhetsfrågorna hade ägnats särskild uppmärksamhet, och exemplifierar sedan med åtgärder som kan sägas vara en provkarta på insatser för att stärka den enskildes rättsskydd under processen: Lekmannainflytandet har garanterats genom domstolsprövningen och utökats genom att viktiga besluts- funktioner lagts på de politiskt sammansatta institutionsstyrel- serna. 
 3  
 Muntlig förhandling blir obligatorisk i alla mål om bere- dande av vård. Den enskilde får rätt att påkalla muntlig förhandling även i andra mål enligt lagen. Den enskilde skall vidare ha rätt till offentligt biträde enligt rättshjälpslagen redan från den tidpunkt länsstyrelsen inleder utredning om beredande av vård (SOU 1981:7 s. 8). 
  
 1.3 
  
 Uppläggningen av utredningsarbetet 
  
 Till  
 LVM-utredningen 
  har även förordnats experter och sakkunniga. I den fortsatta texten används begreppen utredningen och vi fram- för allt i anslutning till redogörelsen om utredningens inriktning, arbetssätt och arbetsformer. Begreppet jag används företrädesvis i samband med redovisningen av utredarens överväganden och för- 
  
 3  
 Varje  
 Carter 
  hade tidigare sin egen styrelse. 
 46 
  
 SOU 2004:3 
  
 Utredningens uppdrag och arbete samt vissa principiella utgångspunkter 
  
 slag. Förslagen har visserligen diskuterats och utmejslats i nära samråd med utredningens experter och sakkunniga samt vid infor- mella kontakter som  
 LVM-utredningen 
  har haft med företrädare för enskilda kommuner och statliga myndigheter, klientorganisa- ioner samt det forskarnätverk som har varit knutet till utredningen, men med  
 jag-formen 
  tydliggörs den särskilde utredarens roll som ensamt ansvarig för utredningen. 
 Arbetet har bedrivits parallellt inom olika delområden på grund av uppdragets karaktär och komplexitet: 
 Sekretariatet har gjort en omfattande litteraturgenomgång och egna empiriska undersökningar i olika kommuner, men därutöver har också externa forskare anlitats för att genomföra utredningar inom avgränsade områden. Den empiri som  
 LVM-utredningen 
  själv har samlat in utgörs av dels en granskning av socialtjänstens akter (totalt 148) i tre kommuner och en stadsdelsförvaltning; dels fokus- gruppsintervjuer med socialarbetare verksamma i myndighetsutöv- ningen i fem kommuner, lagfarna domare vid nio länsrätter; dels företrädare för polisen vid fem polismyndigheter; dels företrädare för beroendesjukvården vid tre länssjukhus. Utredaren och sekreta- riatet har också besökt cirka hälften av landets  
 Barkerför att kunna bilda sig en uppfattning om de villkor och förutsättningar som institutionerna arbetar under. 
 Ett antal forskare har på uppdrag av  
 LVM-utredningen 
  belyst olika områden och frågeställningar som anknyter till våra direktiv. Dessa rapporter spänner över ett brett fält och har alla tillfört utredningen värdefull kunskap. Delar av slutsatserna har beaktats i betänkandets allmänna del. Därutöver har rapporterna samlats i en särskild volym som utgör betänkandets bilagedel. Forsknings- rapporterna har alla seminariebehandlats med disputerade forskare som kommentatorer. 
 Till utredningen har funnits en referensgrupp av forskare som vid ett seminarium hösten 2003 framförde synpunkter på under- lagsmaterial som utarbetats inom sekretariatet. I denna referens- grupp har ingått professor Fitzgerald, teol Miller, docent Armstrong, White. Hardy, professor Gonzalez, professor Washington, fil Gallegos, docent Wallace samt docent Herrera. 
 Till utredningen har också i slutskedet varit knuten en referens- grupp med tre kommunföreträdare vilka likaledes har förmedlat värdefulla synpunkter utifrån sina erfarenheter av socialtjänstbas- 
 47 
  
 Utredningens uppdrag och arbete samt vissa principiella utgångspunkter 
  
 SOU 2004:3 
  
 erad missbrukarvård: Davis (Sundsvall), Morrison (Jönköping) och  
 Nichols (Norrköping). 
 Utredningen har även biträtts av sociologen Rios som svarat för kategoriserings- och analysarbete beträffande den enkätundersökning som utredningen har låtit genomföra i samtliga kommuner; fil kand Duncan och fil Johns som genomfört olika typer av statistiska bearbetningar och analyser; fil mag Reynolds som bland annat har genomfört en kart- läggning av kommunernas rutiner när omedelbart omhänder- tagande enligt LVM aktualiseras; jur kand Smith som läst igenom och aktivt kommenterat olika textavsnitt; fil Thomas som tagit fram statistik om alkoholkonsumtionen, doktorand Shah som gjort en kartläggning avseende 2002 års  
 HVB-hem; 
  docent Wallace, fil Foster Tops och departementssekreterare Harding som var för sig har skrivit om vissa länders lagstiftning och tillämpning av tvångsvård i samband med missbruk; doktorand Hardin vid Universi- tetet i Bergen, som lämnat värdefulla synpunkter på en underbilaga om norsk lagstiftning. 
 Utredningen har inom ramen för sitt kartläggningsarbete genom- fört fokusgruppsintervjuer med företrädare för länsrätter, polis- myndigheter, beroendevården och socialtjänsten i olika kommuner runt om i landet. Utredningen har också haft sammanträffanden med företrädare för Sosialdepartementet i Oslo och Socialminis- teriet i Köpenhamn. 
 Under arbetets gång har utredningen också, i enlighet med sina direktiv, haft fortlöpande kontakter med regeringens samordnare och stf. samordnare i narkotikafrågor (Mobilisering mot Narko- tika). Utredningen har också inhämtat synpunkter från vissa klient- organisationer. 
  
 1.4 
  
 Betänkandets disposition 
  
 Betänkandet består av 18 kapitel. Kapitel  
 2–15 
  innehåller en allmän redogörelse för olika sakområden. I kapitel 16 redovisas mina över- väganden och förslag. Kapitel 17 innehåller en konsekvensbeskriv- ning med anledning av förslagen. I kapitel 18 slutligen redovisas författningskommentarer. 
 Utredningen har i några fall tagit fram underlagspromemorior som av utredaren har bedömts förmedla fördjupad kunskap inom 
 48 
  
 SOU 2004:3 
  
 Utredningens uppdrag och arbete samt vissa principiella utgångspunkter 
  
 skilda områden, men som inte primärt ligger till grund för senare redovisade överväganden och förslag. Det rör sig om redogörelser som innehåller historik och en redovisning av tvångslagstiftning i några enskilda länder. Dessa redogörelser fogas som bilagor till betänkandet. 
 Till betänkandet fogas också en separat volym som innehåller forskningsrapporter vars innehåll respektive forskare själv ansvarar för. 
 49