En reformerad grundlag, del 2 
 En reformerad grundlag 
 Del 2 
 Betänkande av Grundlagsutredningen 
 Stockholm 2008 
 SOU 2008:125 
 SOU och Ds kan köpas från Sullivan kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Sullivan Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Edita Sverige AB 
 Stockholm 2008 
 ISBN  
 978-91-38-23121-0 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Innehåll 
  
 DEL I 
  
 Sammanfattning 
 T 
  
 T  
 ................................................................ 
  
 21 
  
 Summary 
 T 
  
 T .......................................................................... 
  
 37 
 T T 
  
 Förkortningar 
 T 
  
 T ..................................................................... 
  
 53 
 T 
  
 Regeringsformens nya lydelse enligt utredningens förslag ...... 
  
 55 
  
 I. INLEDNING 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbete .............................. 
  
 107 
  
 1.1 
  
 Utredningens uppdrag........................................................... 
  
 107 
  
 1.2 
  
 Utredningens arbete .............................................................. 
  
 108 
  
 2 
  
 Huvuddragen i regeringsformen ................................. 
  
 113 
  
 3 
  
 Reformarbetet efter regeringsformens tillkomst ........... 
  
 119 
  
 4 
  
 Regeringsformens struktur och språk.......................... 
  
 123 
  
 4.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 123 
  
 4.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 126 
  
 635 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2008:125 
  
 II. VALSYSTEMET 
  
 5 
  
 Huvuddragen i valsystemet ........................................ 
  
 133 
  
 5.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 133 
  
 5.1.1 
  
 Utgångspunkter .......................................................... 
  
 133 
  
 5.1.2 Valsystem och metoder för mandatfördelning ......... 
  
 134 
  
 5.1.3 Spärrar mot små partier .............................................. 
  
 142 
  
 5.1.4 
  
 Vårt nuvarande valsystem ........................................... 
  
 143 
  
 5.1.5 
  
 Partibegreppet i regeringsformen .............................. 
  
 147 
  
 5.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 149 
  
 6 
  
 Valkretsindelningen vid val till riksdagen..................... 
  
 151 
  
 6.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 151 
  
 6.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 157 
  
 7 
  
 Personvalsinslaget i valsystemet................................. 
  
 161 
  
 7.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 161 
  
 7.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 165 
  
 8 
  
 Proportionaliteten i valsystemet och riksdagens storlek.167 
  
 8.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 167 
  
 8.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 171 
  
 9 
  
 Den gemensamma valdagen och mandatperiodens 
  
 längd 
  
 ....................................................................... 
  
 173 
  
 9.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 173 
  
 9.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 176 
  
 9.2.1 Gemensam valdag eller skilda valdagar ...................... 
  
 176 
  
 9.2.2 ............................................... 
  
 Mandatperiodens längd 
  
 177 
  
 636 
  
 SOU 2008:125 
  
 Innehåll 
  
 10 
  
 Budgetbehandlingen och valdagens förläggning........... 
  
 179 
  
 10.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 179 
  
 10.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 184 
  
 11 
  
 Extra val till riksdagen .............................................. 
  
 187 
  
 11.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 187 
  
 11.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 188 
  
 12 
  
 Rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till 
  
 Europaparlamentet ................................................... 
  
 191 
  
 12.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 191 
  
 12.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 192 
  
 13 
  
 Kommunala valfrågor................................................ 
  
 195 
  
 13.1 
  
 Proportionaliteten vid val till kommunfullmäktige ............. 
  
 195 
  
 13.1.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 195 
  
 13.1.2 Överväganden ............................................................. 
  
 197 
  
 13.2 
  
 Extra val efter beslut av kommunfullmäktige ...................... 
  
 198 
  
 13.2.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 198 
  
 13.2.2 Överväganden ............................................................. 
  
 199 
  
 13.3 
  
 Extra val vid indelningsändringar.......................................... 
  
 201 
  
 13.3.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 201 
  
 13.3.2 Överväganden ............................................................. 
  
 203 
  
 13.4 
  
 Kriterierna för rösträtt och valbarhet ................................... 
  
 204 
  
 13.4.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 204 
  
 13.4.2 Överväganden ............................................................. 
  
 205 
  
 14 
  
 Vissa andra valfrågor................................................. 
  
 209 
  
 14.1 
  
 Offentliga valförberedelser.................................................... 
  
 209 
  
 14.1.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 209 
  
 14.1.2 Överväganden ............................................................. 
  
 213 
  
 14.2 
  
 Rätten att kandidera i flera valkretsar vid riksdagsval.......... 
  
 214 
  
 14.2.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 214 
  
 637 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2008:125 
  
 14.2.2 Överväganden.............................................................. 
  
 216 
  
 14.3 
  
 Ersättarordningen vid dubbelvalsavveckling ........................ 
  
 217 
  
 14.3.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 217 
  
 14.3.2 Överväganden.............................................................. 
  
 218 
  
 14.4 
  
 Valmyndigheten – en myndighet under regeringen eller 
  
 riksdagen ................................................................................. 
  
 219 
  
 14.4.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 219 
  
 14.4.2 Överväganden.............................................................. 
  
 220 
  
 III. FOLKOMRÖSTNINGAR 
  
 15 
  
 Nationella folkomröstningar ....................................... 
  
 223 
  
 15.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 223 
  
 15.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 230 
  
 15.2.1 Rådgivande folkomröstningar.................................... 
  
 230 
  
 15.2.2 Folkomröstningar om vilande förslag till 
  
 grundlagsändring......................................................... 
  
 238 
  
 16 
  
 Kommunala folkomröstningar och folkinitiativ ............. 
  
 243 
  
 16.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 243 
  
 16.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 247 
  
 16.2.1 Utformningen av folkinitiativet................................. 
  
 247 
  
 16.2.2 Kommunala folkomröstningar................................... 
  
 252 
  
 IV. FÖRHÅLLANDET MELLAN REGERINGEN OCH 
 RIKSDAGEN 
  
 17 
  
 Regeringsbildning och misstroendeförklaring ............... 
  
 257 
  
 17.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 257 
  
 17.1.1 Den nuvarande regleringen......................................... 
  
 258 
  
 17.1.2 Tillämpningen av bestämmelserna ............................. 
  
 266 
  
 17.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 269 
  
 638 
  
 SOU 2008:125 
  
 Innehåll 
  
 18 
  
 Prövning av regeringsfrågan efter val .......................... 
  
 271 
  
 18.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 271 
  
 18.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 273 
  
 19 
  
 Riksdagens kontrollmakt ........................................... 
  
 279 
  
 19.1 
  
 Allmänt om kontrollmakten ................................................. 
  
 279 
  
 19.1.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 279 
  
 19.1.2 Överväganden ............................................................. 
  
 286 
  
 19.2 
  
 Konstitutionsutskottets granskning..................................... 
  
 288 
  
 19.2.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 288 
  
 19.2.2 Överväganden ............................................................. 
  
 297 
  
 19.3 
  
 Uppföljning och utvärdering................................................. 
  
 299 
  
 19.3.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 299 
  
 19.3.2 Överväganden ............................................................. 
  
 301 
  
 19.4 
  
 Tillkännagivanden .................................................................. 
  
 302 
  
 19.4.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 302 
  
 19.4.2 Överväganden ............................................................. 
  
 304 
  
 V. DOMSTOLARNA OCH FÖRVALTNINGEN 
  
 20 
  
 Regleringen av domstolarnas oberoende ..................... 
  
 309 
  
 20.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 309 
  
 20.1.1 Bestämmelser i regeringsformen om domstolarna ... 
  
 309 
  
 20.1.2 Internationella dokument .......................................... 
  
 311 
  
 20.1.3 Tidigare utredningar om domstolarnas oberoende .. 
  
 312 
  
 20.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 313 
  
 20.2.1 Generellt om regleringen avseende domstolarnas 
  
 oberoende.................................................................... 
  
 313 
  
 20.2.2 Några ytterligare frågor om domstolarnas 
  
 oberoende.................................................................... 
  
 315 
  
 639 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2008:125 
  
 21 
  
 Utnämningen av ordinarie domare .............................. 
  
 319 
  
 21.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 319 
  
 21.1.1 Allmänna utgångspunkter........................................... 
  
 319 
  
 21.1.2 Dagens ordning för utnämning av ordinarie 
  
 domare ......................................................................... 
  
 320 
  
 21.1.3 Tidigare utredningar ................................................... 
  
 321 
  
 21.1.4 Domarutnämningar i Danmark, Finland och 
  
 Norge........................................................................... 
  
 323 
  
 21.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 324 
  
 21.2.1 Principiella utgångspunkter........................................ 
  
 324 
  
 21.2.2 Uppgiften att utnämna ordinarie domare.................. 
  
 326 
  
 21.2.3 Ansöknings- eller kallelseförfarande ......................... 
  
 328 
  
 21.2.4 Beredning i en förslagsnämnd .................................... 
  
 330 
  
 21.2.5 Regeringens handläggning efter nämndens 
  
 förslag .......................................................................... 
  
 335 
  
 22 
  
 Avskedande och disciplinansvar avseende domare ....... 
  
 337 
  
 22.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 337 
  
 22.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 338 
  
 22.2.1 Ordinarie domare utom justitieråd och 
  
 regeringsråd ................................................................. 
  
 338 
  
 22.2.2 Justitieråd och regeringsråd........................................ 
  
 341 
  
 23 
  
 Regeringsformens bestämmelser om rättskipning och 
  
 förvaltning ............................................................... 
  
 345 
  
 23.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 345 
  
 23.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 346 
  
 23.2.1 Särskilda kapitel om rättskipningen och 
  
 förvaltningen ............................................................... 
  
 346 
  
 23.2.2 Regleringen om rättskipningen.................................. 
  
 348 
  
 23.2.3 Regleringen om förvaltningen.................................... 
  
 349 
  
 24 
  
 Normkontrollen i framtiden........................................ 
  
 357 
  
 24.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 357 
  
 24.1.1 Inledning...................................................................... 
  
 357 
  
 24.1.2 Lagrådets granskning .................................................. 
  
 358 
  
 640 
  
 SOU 2008:125 
  
 Innehåll 
  
 24.1.3 Lagprövning enligt 11 kap. 14 § regeringsformen .... 
  
 364 
  
 24.2 Överväganden ........................................................................ 
  
 374 
  
 24.2.1 Principiella utgångspunkter ....................................... 
  
 374 
  
 24.2.2 Förhandskontrollen.................................................... 
  
 377 
  
 24.2.3 Prövningen i efterhand............................................... 
  
 379 
  
 VI. VISSA FRI- OCH RÄTTIGHETER 
  
 25 
  
 Skyddet för grundläggande fri- och rättigheter enligt 
  
 regeringsformen och Europakonventionen ................... 
  
 385 
  
 25.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 385 
  
 25.1.1 Inledning ..................................................................... 
  
 385 
  
 25.1.2 Bestämmelserna i 2 kap. regeringsformen................. 
  
 387 
  
 25.1.3 Europakonventionen .................................................. 
  
 393 
  
 25.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 403 
  
 26 
  
 Vissa frågor om diskrimineringsskyddet ...................... 
  
 407 
  
 26.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 407 
  
 26.1.1 2 kap. 15 § regeringsformen....................................... 
  
 407 
  
 26.1.2 Användningen av begreppet ras................................. 
  
 408 
  
 26.1.3 Diskriminering på grund av sexuell läggning............ 
  
 411 
  
 26.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 412 
  
 26.2.1 Användningen av begreppet ras................................. 
  
 412 
  
 26.2.2 Diskriminering på grund av sexuell läggning............ 
  
 414 
  
 27 
  
 Rätt till rättvis rättegång ........................................... 
  
 419 
  
 27.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 419 
  
 27.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 424 
  
 28 
  
 Egendomsskyddet .................................................... 
  
 429 
  
 28.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 429 
  
 28.1.1 Egendomsskyddet i regeringsformen........................ 
  
 429 
  
 28.1.2 Egendomsskyddet i Europakonventionen ................ 
  
 431 
  
 28.1.3 Något om egendomsskyddet i de övriga nordiska 
  
 länderna ....................................................................... 
  
 432 
  
 641 
  
 Innehåll SOU 2008:125 
  
 28.1.4 Tidigare utredningar m.m........................................... 
  
 432 
  
 28.1.5 Rätten till ersättning vid expropriation m.m............. 
  
 440 
  
 28.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 443 
  
 28.2.1 Inledning...................................................................... 
  
 443 
  
 28.2.2 Full ersättning vid expropriation ............................... 
  
 443 
  
 28.2.3 Ersättning vid ingrepp till skydd för miljön m.m. .... 
  
 445 
  
 29 
  
 Andra frågor om grundlagsskydd................................. 
  
 451 
  
 29.1 
  
 Barns rätt................................................................................. 
  
 451 
  
 29.1.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 451 
  
 29.1.2 Överväganden.............................................................. 
  
 453 
  
 29.2 
  
 Samer och andra nationella minoriteter ................................ 
  
 454 
  
 29.2.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 454 
  
 29.2.2 Överväganden.............................................................. 
  
 457 
  
 29.3 
  
 Forskningens och kulturens frihet........................................ 
  
 458 
  
 29.3.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 458 
  
 29.3.2 Överväganden.............................................................. 
  
 464 
  
 29.4 
  
 Integritetsskydd ..................................................................... 
  
 469 
  
 29.4.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 469 
  
 29.4.2 Överväganden.............................................................. 
  
 473 
  
 29.5 
  
 Rättighetsreglernas koppling till medborgarskap................. 
  
 475 
  
 29.5.1 Bakgrund...................................................................... 
  
 475 
  
 29.5.2 Överväganden.............................................................. 
  
 478 
  
 VII. INTERNATIONELLA FRÅGOR 
  
 30 
  
 Grundlagsregleringen av det internationella 
  
 samarbetet............................................................... 
  
 483 
  
 30.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 483 
  
 30.1.1 Regeringsformen och folkrätten................................ 
  
 483 
  
 30.1.2 Regeringsformen och EU........................................... 
  
 486 
  
 30.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 496 
  
 30.2.1 En bestämmelse om medlemskap i EU och om 
  
 annat internationellt samarbete.................................. 
  
 496 
  
 30.2.2 Villkoren för överlåtelse av beslutanderätt till EU ... 
  
 498 
  
 642 
  
 SOU 2008:125 
  
 Innehåll 
  
 30.2.3 En enhetlig omröstningsregel vid överlåtelse av 
  
 beslutanderätt.............................................................. 
  
 501 
  
 31 
  
 Krig, krigsfara och nödsituationer............................... 
  
 503 
  
 31.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 503 
  
 31.1.1 Krig och krigsfara ....................................................... 
  
 503 
  
 31.1.2 Befogenheten att sätta in rikets försvarsmakt 
  
 m.m.............................................................................. 
  
 508 
  
 31.1.3 Nödsituationer............................................................ 
  
 510 
  
 31.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 512 
  
 31.2.1 Regler om krig och krigsfara i regeringsformen....... 
  
 512 
  
 31.2.2 Regeringsformens särskilda regler om ockupation .. 
  
 512 
  
 31.2.3 Utformningen av reglerna i förhållande till 
  
 dagens säkerhetspolitiska situation ........................... 
  
 516 
  
 31.2.4 Riksdagens återtagande av sina befogenheter från 
  
 krigsdelegationen........................................................ 
  
 520 
  
 31.2.5 Krigsförklaring............................................................ 
  
 520 
  
 31.2.6 Nödsituationer............................................................ 
  
 521 
  
 VIII. ANDRA ÄNDRINGSFÖRSLAG 
  
 32 
  
 Kommunerna ........................................................... 
  
 531 
  
 32.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 531 
  
 32.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 537 
  
 32.2.1 Kommunal självstyrelse – en princip för all 
  
 kommunal verksamhet ............................................... 
  
 537 
  
 32.2.2 Lagstiftning som berör den kommunala 
  
 självstyrelsen ............................................................... 
  
 538 
  
 32.2.3 Skatteutjämning mellan kommuner .......................... 
  
 539 
  
 32.2.4 Kommunernas medverkan som remissinstanser ...... 
  
 540 
  
 32.2.5 Ett kapitel om kommunerna i regeringsformen ....... 
  
 542 
  
 33 
  
 Normgivningsmakten ................................................ 
  
 545 
  
 33.1 
  
 Bakgrund ................................................................................ 
  
 545 
  
 33.1.1 Den nuvarande regleringen ........................................ 
  
 545 
  
 33.1.2 Allmänt om behovet av en översyn ........................... 
  
 546 
  
 643 
 Innehåll SOU 2008:125 
  
 33.1.3 Gränsdragningen mellan civilrätt och offentlig 
  
 rätt................................................................................ 
  
 547 
  
 33.1.4 Delegation inom vissa ämnesområden....................... 
  
 548 
  
 33.1.5 Vissa straffrättsliga föreskrifter.................................. 
  
 548 
  
 33.1.6 Förhållandet till konstitutionell praxis ...................... 
  
 549 
  
 33.1.7 Trängselskatt och kommunala parkeringsavgifter .... 
  
 551 
  
 33.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 553 
  
 33.2.1 Allmänna utgångspunkter .......................................... 
  
 553 
  
 33.2.2  
 F 
 örenklingar och förtydliganden ............................... 
  
 555 
  
 33.2.3 Vissa straffrättsliga föreskrifter.................................. 
  
 560 
  
 33.2.4  
 A 
 npassningar till konstitutionell praxis .................... 
  
 561 
  
 33.2.5 Trängselskatt och kommunala parkeringsavgifter .... 
  
 562 
  
 34 
  
 Finansmakten .......................................................... 
  
 565 
  
 34.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 565 
  
 34.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 569 
  
 34.2.1 Allmänna utgångspunkter .......................................... 
  
 569 
  
 34.2.2 Sammanställning av budgeten .................................... 
  
 570 
  
 34.2.3 Behov av medel för rikets försvar .............................. 
  
 572 
  
 34.2.4 Provisorisk budget ...................................................... 
  
 573 
  
 34.2.5 Riktlinjer för statsverksamheten................................ 
  
 575 
  
 34.2.6 Användningen av statens medel ................................. 
  
 577 
  
 34.2.7 Årsredovisning för staten ........................................... 
  
 579 
  
 35 
  
 Regeringsformens krav på medborgarskap för vissa 
  
 anställningar ............................................................ 
  
 581 
  
 35.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 581 
  
 35.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 585 
  
 36 
  
 Åtal och rättslig immunitet i regeringsformen .............. 
  
 593 
  
 36.1 
  
 Bakgrund................................................................................. 
  
 593 
  
 36.1.1 Regeringsformens bestämmelser om rättslig 
  
 immunitet .................................................................... 
  
 593 
  
 36.1.2 Romstadgan för Internationella 
  
 brottmålsdomstolen, m.m. ......................................... 
  
 598 
  
 36.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 607 
  
 644 
  
 SOU 2008:125 Innehåll 
  
 36.2.1 Det rättsliga immunitetsskyddets omfattning.......... 
  
 607 
  
 36.2.2 En anpassning av regleringen till de 
  
 internationella åtagandena.......................................... 
  
 610 
  
 37 
  
 Några frågor om riksdagsarbetet................................. 
  
 615 
  
 37.1 
  
 Riksdagsärenden som faller ................................................... 
  
 615 
  
 37.1.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 615 
  
 37.1.2 Överväganden ............................................................. 
  
 617 
  
 37.2 
  
 Offentlighet i kammaren....................................................... 
  
 618 
  
 37.2.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 618 
  
 37.2.2 Överväganden ............................................................. 
  
 619 
  
 38 
  
 Konsekvenser av våra förslag ..................................... 
  
 621 
  
 DEL 
 T 
  
 2 
  
 Författningsförslag 
 T  
 ........................................................... 
  
 649 
  
 1 
 T  
 . 
  
 Förslag till lag om ändring i regeringsformen...................... 
  
 649 
  
 2 
 T  
 . 
  
 Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen........ 
  
 708 
  
 3 
 T  
 . 
  
 Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen...... 
  
 709 
  
 4 
 T  
 . 
  
 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen................... 
  
 711 
  
 5 
 T  
 . 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1975:1339) om 
  
 justitiekanslerns tillsyn .......................................................... 
  
 734 
  
 6 
 T  
 . 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1986:765) med 
  
 instruktion för Riksdagens ombudsmän .............................. 
  
 735 
  
 7 
 T  
 . 
  
 Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900).... 
  
 737 
  
 8 
 T  
 . 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:261) om 
  
 fullmaktsanställning............................................................... 
  
 741 
  
 9 
 T  
 . 
  
 Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) ................. 
  
 742 
  
 10 
 T  
 . 
  
 Förslag till lag (0000:000) om utnämning av ordinarie 
  
 domare .................................................................................... 
  
 744 
  
 645 
 Innehåll SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
 T  
 ..................................................... 
  
 747 
  
 1 
 T  
 . 
  
 Förslaget till lag om ändring i regeringsformen .................. 
  
 747 
  
 2 
 T  
 . 
  
 Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen..... 
  
 815 
  
 3 
 T  
 . 
  
 Förslaget till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen ... 
  
 816 
  
 4 
 T  
 . 
  
 Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen................ 
  
 817 
  
 5 
 T  
 . 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1339) om 
  
 justitiekanslerns tillsyn .......................................................... 
  
 820 
  
 6 
 T  
 . 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med 
  
 instruktion för Riksdagens ombudsmän............................... 
  
 821 
  
 7 
 T  
 . 
  
 Förslaget till lag om ändring i kommunallagen 
  
 (1991:900)............................................................................... 
  
 822 
  
 8 
 T  
 . 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:261) om 
  
 fullmaktsanställning ............................................................... 
  
 826 
  
 9 
 T  
 . 
  
 Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) .............. 
  
 827 
  
 10 
 T  
 . 
  
 Förslaget till lag (0000:000) om utnämning av ordinarie 
  
 domare..................................................................................... 
  
 829 
  
 Bilagor ............................................................................ 
  
 833 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv .......................................................... 
  
 833 
  
 Bilaga 2 Regeringsformens nuvarande lydelse ........................... 
  
 855 
  
 Bilaga 3 
  
 Expert- och referensgrupper......................................... 
  
 889 
  
 Bilaga 4 
  
 Forskaruppdrag.............................................................. 
  
 893 
  
 Bilaga 5 
  
 Skriftserie ....................................................................... 
  
 897 
  
 Bilaga 6 Konferenser och seminarier .......................................... 
  
 901 
  
 Bilaga 7 
  
 Paragrafregister ............................................................. 
  
 907 
  
 646 
 DEL 2 
 Författningsförslag 
  
 1. 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i regeringsformen 
 Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
  
 dels  
 att 2, 3,  
 8–10 
  och 11 kap. ska upphöra att gälla, 
  
 dels  
 att nuvarande 12 och 13 kap. ska betecknas 13 respektive 15 kap., 
  
 dels  
 att nuvarande 4 kap. 4, 5 och  
 6–10 
  §§ ska betecknas 4 kap. 6, 7 och  
 10–14 
  §§, 5 kap.  
 1–7 
  §§ ska betecknas 5 kap.  
 2–8 
  §§ och 6 kap.  
 2–7, 
  8 och 10 §§ ska betecknas 6 kap.  
 4–9, 
  11 och 12 §§, 6 kap. 9 § ska betecknas 6 kap. 2 §, 7 kap. 8 § ska betecknas 6 kap. 10 §, 12 kap. 8 § ska betecknas 11 kap. 8 §, 13 kap. 9 och  
 10–13 
  §§ ska betecknas 15 kap. 15 och  
 Benson 
  §§, 
  
 dels  
 att rubriken till nya 15 kap. ska lyda Krig, krigsfara och nödsituationer och att rubrikerna närmast före 4 kap. 14 § och 15 kap. 15 § ska lyda Ytterligare bestämmelser respektive Vapenstillestånd, 
  
 dels  
 att 1 kap. 2, 4, 5, 7 och 9 §§, 4 kap.  
 1–7 
  och  
 10–13 
  §§, 5 kap.  
 2–8 
  §§, 6 kap. 1, 2 och  
 4–12 
  §§, 7 kap.  
 1–7 
  §§, 13 kap.  
 1–9 
  §§ och 15 kap.  
 1–12 
  §§ samt att rubrikerna närmast före 4 kap.  
 1–6 
  och 10 §§, 6 kap. 1, 4, 7 och  
 10–12 
  §§, 7 kap.  
 1–3 
  och 6 §§, 13 kap. 1 och  
 3–7 
  §§, 15 kap. 1, 2, 4, 5 och  
 7–12 
  §§ ska ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i regeringsformen ska införas åtta nya paragrafer, 1 kap. 10 §, 4 kap. 8 och 9 §§, 5 kap. 1 §, 6 kap. 3 § och 15 kap. 13, 14 och  
 16–19 
  §§, samt närmast före 4 kap. 8 och 9 §§, 6 kap. 3 §, 15 kap. 13, 14 samt 16 och 17 §§ nya rubriker av följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i regeringsformen ska införas åtta nya kapitel, 2, 3,  
 8–12 
  och 14 kap., av följande lydelse. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Regeringsformen omtryckt 2003:593. 
 649 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 kap. 
 2 § 
 Den offentliga makten  
 skall  
 utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. 
 Den 
 T  
 enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd  
 skall  
 vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten.  
 Det skall  
 särskilt  
 åligga  
 det allmänna  
 att  
 trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet 
 . 
  
 T 
  
 Det allmänna  
 skall  
 främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. 
 Det allmänna  
 skall  
 verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familje- liv.  
 Det allmänna skall verka för att alla människor skall kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället. Det allmänna skall motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person. 
  
 Den offentliga makten  
 ska  
 utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. 
 Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd  
 ska  
 vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten.  
 Särskilt ska  
 det allmänna trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg och trygghet  
 och för goda förutsättningar för hälsa 
  
 . 
  
 Det allmänna  
 ska  
 främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. 
 Det allmänna  
 ska  
 verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familje- liv. 
 650 
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 Det allmänna  
 ska  
 verka för 
  
 att alla människor  
 ska  
 kunna 
  
 uppnå delaktighet och jämlikhet 
  
 i samhället  
 och för att barns rätt 
  
 tas till vara 
 . Det allmänna  
 ska 
  
 motverka 
  
 diskriminering 
  
 av 
  
 människor på grund av kön, 
  
 hudfärg, 
  
 nationellt 
  
 eller 
  
 etniskt 
  
 ursprung, 
  
 språklig 
  
 eller 
  
 religiös 
  
 tillhörighet, 
  
 funktionshinder, 
  
 sexuell 
  
 läggning, 
  
 ålder 
  
 eller 
  
 andra omständigheter  
 som gäller 
  
 den enskilde som person. 
  
 Etniska, 
  
 språkliga 
  
 och 
  
 Samernas och andra  
 etniska, 
  
 religiösa minoriteters 
  
 möjlig- 
  
 språkliga 
  
 och 
  
 religiösa 
  
 minori- 
  
 heter att behålla och utveckla ett 
  
 teters möjligheter 
  
 att 
  
 behålla 
  
 eget kultur- och samfundsliv  
 bör 
  
 och utveckla ett eget kultur- 
  
 främjas. 
  
 och samfundsliv  
 ska  
 främjas. 
  
 4 § 
  
 Riksdagen är folkets främsta företrädare. 
  
 Riksdagen 
  
 stiftar 
  
 lag, 
  
 Riksdagen 
  
 stiftar 
  
 lag, 
  
 beslutar om skatt till staten och 
  
 beslutar om skatt till staten och 
  
 bestämmer 
  
 hur 
  
 statens 
  
 medel 
  
 bestämmer hur 
  
 statens 
  
 medel 
  
 skall 
  
 användas. 
  
 Riksdagen 
  
 ska 
  
 användas. 
  
 Riksdagen 
  
 granskar rikets 
  
 styrelse 
  
 och 
  
 granskar 
  
 rikets 
  
 styrelse 
  
 och 
  
 förvaltning. 
  
 förvaltning. 
  
 5 § 
  
 Konungen 
  
 eller 
  
 drottning 
 , 
  
 Konungen eller drottning 
  
 som 
  
 enligt 
  
 successions- 
  
 som 
  
 enligt 
  
 successions- 
  
 ordningen 
  
 innehar 
  
 Sveriges 
  
 ordningen innehar Sveriges tron 
  
 tron 
 ,  
 är rikets statschef. 
  
 är rikets statschef. 
  
 Vad i denna regeringsform är 
  
 stadgat om konungen skall, om 
  
 drottning är statschef, gälla henne. 
  
 I 
  
 riket 
  
 finns 
  
 7 § 
  
 I riket finns  
 kommuner på 
  
 primär- 
  
 kommuner 
  
 och 
  
 landstings- 
  
 lokal och regional nivå 
 . 
  
 kommuner. 
  
 Beslutanderätten i 
  
 651 
  
 Författningsförslag SOU 2008:125 
  
 kommunerna 
  
 utövas 
  
 av 
  
 valda 
  
 församlingar 
 . 
  
 Kommunerna får taga ut skatt 
  
 för skötseln av sina uppgifter. 
  
 9 § 
  
 Domstolar 
  
 samt 
  
 förvalt- 
  
 Domstolar 
  
 samt 
  
 förvalt- 
  
 ningsmyndigheter 
  
 och 
  
 andra 
  
 ningsmyndigheter 
  
 och 
  
 andra 
  
 som fullgör  
 uppgifter inom den 
  
 som fullgör  
 offentliga förvalt- 
  
 offentliga förvaltningen skall  
 i sin 
  
 ningsuppgifter 
  
 ska 
  
 i 
  
 sin 
  
 verksamhet beakta 
  
 allas 
  
 likhet 
  
 verksamhet 
  
 beakta 
  
 allas 
  
 likhet 
  
 inför lagen 
  
 samt 
  
 iakttaga 
  
 inför lagen samt  
 iaktta  
 saklighet 
  
 saklighet och opartiskhet. 
  
 och opartiskhet. 
  
 10 § 
  
 Sverige 
  
 är 
  
 medlem 
  
 i 
  
 Europeiska 
  
 unionen. 
  
 Sverige 
  
 deltar även inom ramen för 
  
 Förenta nationerna och Europa- 
  
 rådet samt i andra sammanhang i internationellt samarbete. 
 2 kap. Grundläggande fri- och rättigheter 
 Opinionsfriheter 
 1 § Var och en är gentemot det allmänna tillförsäkrad 
  
 1. 
  
 yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 
  
 2. 
  
 informationsfrihet: frihet att inhämta och ta emot upplysningar samt att i övrigt ta del av andras yttranden, 
  
 3. 
  
 mötesfrihet: frihet att anordna och delta i sammankomster för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk, 
  
 4. 
  
 demonstrationsfrihet: frihet att anordna och delta i demonstrationer på allmän plats, 
  
 5. 
  
 föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, och 
  
 652 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 6. religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. 
 I fråga om tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och i vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar gäller tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. 
 I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att ta del av allmänna handlingar. 
 2 § Ingen får av det allmänna tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Inte heller får någon av det allmänna tvingas att delta i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration eller annan menings- yttring eller att tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning som avses i första meningen. 
 3 § Ingen svensk medborgare får utan samtycke antecknas i ett allmänt register enbart på grund av sin politiska åskådning. 
 Var och en ska i den utsträckning som närmare anges i lag skyddas mot att hans eller hennes personliga integritet kränks genom att uppgifter om honom eller henne registreras med hjälp av automatisk databehandling. 
 Kroppslig integritet och rörelsefrihet 
 4 § Dödsstraff får inte förekomma. 
 5 § Var och en är skyddad mot kroppsstraff. Ingen får heller utsättas för tortyr eller för medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttranden. 
 6 § Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp även i andra fall än som avses i 4 och 5 §§. Var och en är dessutom skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt meddelande. 
 7 § Ingen svensk medborgare får landsförvisas eller hindras att resa in i riket. 
 653 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap. Det får dock föreskrivas att barn under arton år i fråga om sitt medborgarskap ska följa föräldrarna eller en av dem. Det får även föreskrivas att, i enlighet med överens- kommelse med en annan stat, den som sedan födelsen är medborgare även i den andra staten och varaktigt bosatt där förlorar sitt svenska medborgarskap vid arton års ålder eller senare. 
 8 § Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot frihets- berövanden. Den som är svensk medborgare är även i övrigt tillförsäkrad frihet att förflytta sig inom riket och att lämna det. 
 Rättssäkerhet 
 9 § Om en annan myndighet än en domstol har berövat någon friheten med anledning av brott eller misstanke om brott, ska han eller hon kunna få frihetsberövandet prövat av domstol utan oskäligt dröjsmål. Detta gäller dock inte när det är fråga om att till Sverige flytta över verkställighet av en frihetsberövande påföljd enligt en dom i en annan stat. 
 Även den som av någon annan anledning än som anges i första stycket har blivit omhändertagen tvångsvis, ska kunna få omhändertagandet prövat av domstol utan oskäligt dröjsmål. Med prövning av domstol likställs i sådant fall prövning av en nämnd, om nämndens sammansättning är bestämd i lag och ordföranden i nämnden ska vara eller ha varit ordinarie domare. 
 Har prövningen inte uppdragits åt en myndighet som är behörig enligt första eller andra stycket, ska prövningen göras av allmän domstol. 
 10 § Ingen får dömas till straff eller annan brottspåföljd för en gärning som inte var belagd med brottspåföljd när den begicks. Inte heller får någon dömas till svårare brottspåföljd för gärningen än den som var föreskriven då. Med brottspåföljd avses här även förverkande och annan särskild rättsverkan av brott. 
 Skatt eller statlig avgift får inte tas ut i vidare mån än som följer av föreskrifter som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skatt- eller avgiftsskyldigheten. Finner riksdagen att det finns särskilda skäl för det, får en lag dock innebära att skatt eller statlig avgift tas ut trots att lagen inte hade trätt i kraft när 
 654 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 omständigheten inträffade, om regeringen eller ett riksdagsutskott då hade lämnat ett förslag om det till riksdagen. Med förslag jämställs ett meddelande i skrivelse från regeringen till riksdagen om att ett sådant förslag är att vänta. Vidare får riksdagen föreskriva undantag från första meningen, om riksdagen finner att det av särskilda skäl krävs i samband med krig, krigsfara eller svår ekonomisk kris. 
 11 § Domstol får inte inrättas för en redan begången gärning och inte heller för en viss tvist eller i övrigt för ett visst mål. 
 En rättegång ska genomföras rättvist och inom skälig tid. Förhandling vid domstol ska vara offentlig. 
 Skydd mot diskriminering 
 12 § Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas därför att han eller hon tillhör en minoritet med hänsyn till etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande eller med hänsyn till sexuell läggning. 
 TP PT 
  
 13 § Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas på grund av sitt kön, om inte föreskriften utgör ett led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. 
 Stridsåtgärder på arbetsmarknaden 
 14 § En förening av arbetstagare samt arbetsgivare och en förening av arbetsgivare har rätt att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden, om inte annat följer av lag eller avtal. 
 Egendomsskydd och allemansrätt 
 15 § Vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. 
 655 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Den som genom expropriation eller något annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten. Ersättning ska också vara tillförsäkrad den för vilken det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad på sådant sätt att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras eller att skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Ersättningen ska bestämmas enligt grunder som anges i lag. 
 Vid inskränkningar i användningen av mark eller byggnad som sker av  
 hälsoskydds-, 
  miljöskydds- eller säkerhetsskäl gäller dock vad som följer av lag i fråga om rätt till ersättning. 
 Alla ska ha tillgång till naturen enligt allemansrätten oberoende av vad som föreskrivits ovan. 
 Upphovsrätt 
 16 § Författare, konstnärer och fotografer äger rätt till sina verk enligt bestämmelser som meddelas i lag. 
 Näringsfrihet 
 17 § Begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. 
 Samernas rätt att bedriva renskötsel regleras i lag. 
 Utbildning och forskning 
 18 § Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. Det allmänna ska svara också för att högre utbildning finns. 
 Forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag. 
 656 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 Europakonventionen 
 19 § Lag eller annan föreskrift får inte meddelas i strid med Sveriges åtaganden på grund av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna. 
 Förutsättningar för begränsningar av fri- och rättigheter 
 20 § Följande fri- och rättigheter får, i den utsträckning som medges i  
 21–24 
  §§, begränsas genom lag: 
  
 1. 
  
 yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten och föreningsfriheten (1 § första stycket  
  
 1–5), 
  
 2. 
  
 skyddet mot annat kroppsligt ingrepp än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtroliga försändelser och meddelanden (6 §), 
  
 3. 
  
 rörelsefriheten (8 §), och 
  
 4. 
  
 offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen). 
  
 Efter bemyndigande i lag får de i första stycket angivna fri- och rättigheterna begränsas genom annan författning i de fall som anges 
  
 i 
  
 8 kap. 5 § 
  
 TP  
 och 
 PT  
 i fråga om förbud att röja sådant som någon fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt. I samma ordning får mötesfriheten och demonstrationsfriheten begränsas även i de fall som anges i 24 § första stycket andra meningen. 
 21 § Begränsningar enligt 20 § får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begräns- ningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. 
 22 § Ett förslag till lag enligt 20 § ska, om det inte avslås av riksdagen, på yrkande av lägst tio av dess ledamöter vila i minst tolv månader från det att det första utskottsyttrandet över förslaget 
 657 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 anmäldes i riksdagens kammare. Riksdagen får dock anta förslaget direkt, om minst fem sjättedelar av de röstande enas om beslutet. 
 Första stycket gäller inte förslag till lag om fortsatt giltighet i högst två år av lag. Det gäller inte heller förslag till lag som enbart rör 
  
 1. 
  
 förbud att röja sådant som någon har fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt och vars hemlighållande är nödvändigt med hänsyn till något av de intressen som anges i 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen, 
  
 2. 
  
 husrannsakan eller liknande intrång, eller 
  
 3. 
  
 frihetsstraff som påföljd för viss gärning. Konstitutionsutskottet prövar för riksdagens del om första 
  
 stycket är tillämpligt i fråga om ett visst lagförslag. 
 23 § Yttrandefriheten och informationsfriheten får begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskildas anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas. I övrigt får begränsningar av yttrandefriheten och informationsfriheten göras endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. 
 Vid bedömandet av vilka begränsningar som får göras med stöd av första stycket ska särskilt beaktas vikten av vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet i politiska, religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter. 
 Att meddela föreskrifter som utan avseende på yttrandens innehåll närmare reglerar ett visst sätt att sprida eller ta emot yttranden anses inte som en begränsning av yttrandefriheten och informationsfriheten. 
 24 § Mötesfriheten och demonstrationsfriheten får begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller demonstrationen eller till trafiken. I övrigt får dessa friheter begränsas endast av hänsyn till rikets säkerhet eller för att motverka farsot. 
 T 
  
 Föreningsfriheten får begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. 
 658 
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
 25 § 
 T  
 För 
 T  
 andra än svenska medborgare här i riket får särskilda begränsningar göras genom lag i fråga om följande fri- och rättigheter: 
  
 1. yttrandefriheten, 
  
 informationsfriheten, 
  
 mötesfriheten, 
  
 demonstrationsfriheten, 
  
 föreningsfriheten och 
  
 religionsfriheten 
  
 (1 § första stycket), 
  
 2. 
  
 skyddet mot tvång att ge till känna åskådning (2 § första meningen), 
  
 3. 
  
 skyddet mot kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses 
  
 i 
  
 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtroliga försändelser och meddelanden (6 §), 
  
 4. 
  
 skyddet mot frihetsberövande (8 § första meningen), 
  
 5. 
  
 rätten till domstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott eller misstanke om brott (9 § andra och tredje styckena), 
  
 6. 
  
 offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen), 
  
 7. 
  
 författares, konstnärers och fotografers rätt till sina verk (16 §), 
  
 8. 
  
 rätten att driva näring eller utöva yrke (17 §), 
  
 9. 
  
 skyddet för forskningens frihet (18 § andra stycket), och 
  
 10. 
  
 skyddet mot ingrepp på grund av åskådning (21 § tredje meningen). 
  
 På sådana föreskrifter om särskilda begränsningar som avses i första stycket ska 22 § första stycket, andra stycket första meningen samt tredje stycket tillämpas. 
 3 kap. Riksdagen 
 Riksdagens bildande och sammansättning 
 1 § Riksdagen utses genom fria, hemliga och direkta val. 
 Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. 
 Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. 
 2 § Riksdagen består av en kammare med 349 ledamöter. För ledamöterna ska det finnas ersättare. 
 659 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Ordinarie val 
 3 § Ordinarie val till riksdagen hålls vart fjärde år. 
 Rösträtt och valbarhet 
 4 § Rösträtt vid val till riksdagen har varje svensk medborgare som är eller någon gång har varit bosatt i riket och har fyllt arton år. 
 Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av riksdagen eller ersättare för ledamot. 
 Frågan om någon har rösträtt avgörs på grundval av en före valet upprättad röstlängd. 
 Valkretsar 
 5 § För val till riksdagen är riket indelat i valkretsar. 
 Mandatfördelningen mellan valkretsarna 
 6 § Av mandaten i riksdagen är 310 fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. 
 De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röst- berättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade i hela riket. Fördelningen fastställs för fyra år i sänder. 
 Mandatfördelningen mellan partierna 
 7 § Mandaten fördelas mellan partier. 
 Endast partier som har fått minst fyra procent av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Ett parti som har fått färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkrets- mandaten i en valkrets där partiet har fått minst tolv procent av rösterna. 
 8 § De fasta valkretsmandaten fördelas på varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. 
 660 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, att fördelningen av alla mandat i riksdagen, med undantag av de fasta valkretsmandat som har tillfallit ett parti med mindre än fyra procent av rösterna, blir proportionell mot de i fördelningen deltagande partiernas röstetal i hela riket. Har ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten fått flera mandat än som motsvarar den proportionella representationen i riksdagen för partiet, bortses vid fördelningen av utjämningsmandaten från partiet och de fasta valkretsmandat som det har fått. Sedan utjämningsmandaten har fördelats mellan partierna, tillförs de valkretsar. 
 Vid mandatfördelningen mellan partierna används uddatals- metoden med första divisorn jämkad till 1,4. 
 9 § För varje mandat som ett parti har fått utses en riksdagsledamot samt ersättare för honom eller henne. 
 Valperiod 
 10 § Varje val gäller för tiden från det att den nyvalda riksdagen har samlats till dess den närmast därefter valda riksdagen samlas. 
 Den nyvalda riksdagen samlas på den femtonde dagen efter val- dagen, dock tidigast på den fjärde dagen efter det att valresultatet har kungjorts. 
 Extra val 
 11 § Regeringen får besluta om extra val till riksdagen mellan ordinarie val. Extra val ska hållas inom tre månader efter beslutet. 
 Efter val till riksdagen får regeringen inte besluta om extra val förrän tre månader har gått från den nyvalda riksdagens första sammanträde. Regeringen får inte heller besluta om extra val under den tid då dess ledamöter, efter det att samtliga har entledigats, uppehåller sina befattningar till dess en ny regering ska tillträda. 
 Bestämmelser om extra val i visst fall finns i 6 kap. 5 §. 
 661 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Överklagande av val 
 12 § Val till riksdagen får överklagas hos en av riksdagen utsedd valprövningsnämnd. Nämndens beslut får inte överklagas. 
 Den som har valts till riksdagsledamot utövar sitt uppdrag även om valet har överklagats. Ändras valet, intar en ny ledamot sin plats så snart ändringen har kungjorts. Det gäller också för ersättare. 
 Valprövningsnämnden består av en ordförande, som ska vara eller ha varit ordinarie domare och som inte får tillhöra riksdagen, och sex andra ledamöter. Ledamöterna väljs efter varje ordinarie val, så snart valet har vunnit laga kraft, för tiden till dess nytt val till nämnden har ägt rum. Ordföranden väljs särskilt. 
 Ytterligare bestämmelser 
 13 § Ytterligare bestämmelser i de ämnen som anges i 1 § tredje stycket och  
 3–12 
  §§ samt om utseende av ersättare för riksdagsledamöterna meddelas i riksdagsordningen eller annan lag. 
 4 kap. 
 Riksmöte 
 1 § 
 Riksdagen sammanträder till riksmöte  
 årligen.  
 Riksmöte  
 hålles  
 i Stockholm, om  
 icke  
 riksdagen eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till riksdagens säkerhet eller frihet. 
 Riksdagen sammanträder till riksmöte  
 varje år 
 . Riksmötet  
 hålls  
 i Stockholm, om  
 inte  
 riksdagen eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till riksdagens säkerhet eller frihet. 
 Talmannen 
 2 § 
 Riksdagen  
 utser  
 inom sig för varje valperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. 
 Riksdagen  
 väljer  
 inom sig för varje valperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. 
 662 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 3 § andra stycket (del av) Riksdagen väljer inom sig 
 utskott, däribland ett konstitu- tionsutskott och ett finans- utskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. 
 Utskotten 
 3 § 
 Riksdagen väljer inom sig utskott, däribland ett konstitu- tionsutskott och ett finans- utskott, enligt bestämmelser i riksdagsordningen. 
 Rätten att väcka förslag 
 3 § första stycket Regeringen och varje 
 riksdagsledamot får i enlighet med  
 vad som närmare angives  
 i riksdagsordningen väcka förslag i fråga om allt som kan komma under riksdagens prövning, om  
 ej  
 annat  
 är bestämt  
 i denna regeringsform. 
 4 § 
 Regeringen och varje riks- dagsledamot får 
 ,  
 i enlighet med  
 bestämmelser  
 i riksdags- ordningen 
 ,  
 väcka förslag i fråga om allt som kan komma under riksdagens prövning, om  
 inte  
 annat  
 anges  
 i denna regeringsform. 
 Ärendenas beredning 
 3 § andra stycket (del av) Ärende som  
 väckes  
 av 
  
 regeringen eller riksdagsledamot  
 beredes före avgörandet  
 av utskott, om  
 ej  
 annat  
 är bestämt  
 i denna regeringsform. 
  
 4 § 
 När ärende  
 skall  
 avgöras i kammaren, får varje riksdags- ledamot och varje statsråd yttra sig  
 i enlighet med vad som närmare angives i riksdags- ordningen 
 .  
 Bestämmelser om jäv 
  
 5 § 
 Ett  
 ärende som  
 har väckts  
 av regeringen eller  
 en  
 riksdags- ledamot  
 bereds  
 av  
 ett  
 utskott  
 innan det avgörs 
 , om  
 inte  
 annat  
 anges  
 i denna regeringsform. 
  
 Ärendenas avgörande 
 6 § 
 När  
 ett  
 ärende  
 ska  
 avgöras i kammaren, får varje riksdags- ledamot och varje statsråd yttra sig.  
 Närmare bestämmelser om detta meddelas i riksdags- ordningen. 
  
 663 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 finns i riksdagsordningen. 
 I riksdagsordningen meddelas också bestämmelser om jäv. 
 5 § 
  
 Vid omröstning i  
 riksdagen  
 gäller som riksdagens beslut den mening  
 varom  
 mer än hälften av de röstande  
 förenar sig 
 , om  
 ej  
 annat  
 särskilt angives  
 i denna regeringsform eller, beträffande frågor som hör till förfarandet i riksdagen, i huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Om förfar- andet vid lika röstetal  
 finns bestämmelser  
 i riksdags- ordningen. 
  
 7 § 
 Vid omröstning i  
 kammaren  
 gäller som riksdagens beslut den mening  
 som  
 mer än hälften av de röstande  
 enas om 
 , om  
 inte något  
 annat  
 anges  
 i denna regeringsform eller, beträffande frågor som hör till förfarandet i riksdagen, i huvudbestämmelse i riksdagsordningen. 
  
 Bestämmelser  
 om förfarandet vid lika röstetal  
 meddelas  
 i riksdags- ordningen. 
 Uppföljning och utvärdering 
 8 § 
 Varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde 
 . 
  
 Offentlighet i kammaren 
 9 § 
 Sammanträden i kammaren är offentliga. 
 Ett sammanträde får dock hållas inom stängda dörrar enligt bestämmelser i riksdagsordningen. 
 664 
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 Ledamöternas ställning 
  
 6 § 
  
 och 
  
 10 § 
  
 och 
  
 Riksdagsledamot 
  
 Riksdagsledamöter 
  
 ersättare 
  
 får 
  
 fullgöra 
  
 uppdrag 
  
 ersättare 
  
 får 
  
 fullgöra 
  
 uppdrag 
  
 som ledamot utan  
 hinder  
 av 
  
 som ledamot utan  
 att hindras av 
  
 tjänsteuppgift eller annan sådan 
  
 tjänsteuppgift eller annan sådan 
  
 förpliktelse som åligger honom 
 . 
  
 skyldighet 
 . 
  
 7 § 
  
 11 § 
  
 Riksdagsledamot 
  
 eller 
  
 En  
 riksdagsledamot eller  
 en 
  
 ersättare får  
 icke  
 lämna sitt 
  
 ersättare får  
 inte  
 lämna sitt 
  
 uppdrag 
  
 utan 
  
 riksdagens 
  
 uppdrag utan  
 att  
 riksdagen  
 har 
  
 medgivande 
 . 
  
 medgett det 
 . 
  
 När det finns anledning till 
  
 När det finns anledning till 
  
 det,  
 skall  
 Valprövningsnämnden 
  
 det,  
 ska 
  
 Valprövningsnämnden 
  
 självmant 
  
 pröva 
  
 om 
  
 ledamot 
  
 självmant pröva om  
 en  
 ledamot 
  
 eller ersättare är behörig enligt 
  
 eller  
 en  
 ersättare är behörig 
  
 3 kap.  
 10 § 
 . Den som förklaras 
  
 enligt 3 kap. 
  
 4 § 
  
 andra 
  
 stycket 
 . 
  
 obehörig är därmed skild från 
  
 Den som förklaras obehörig är 
  
 sitt uppdrag. 
  
 därmed skild från sitt uppdrag. 
  
 Ledamot eller ersättare får i 
  
 En  
 ledamot eller  
 en  
 ersättare 
  
 annat fall  
 än som avses i andra 
  
 får i annat fall skiljas från 
  
 stycket 
  
 skiljas 
  
 från uppdraget 
  
 uppdraget endast om han  
 eller 
  
 endast om han genom brott har 
  
 hon  
 genom brott har visat sig 
  
 visat sig  
 uppenbarligen  
 olämplig 
  
 uppenbart 
  
 olämplig 
  
 för 
  
 för 
  
 uppdraget. 
  
 Beslut 
  
 härom 
  
 uppdraget. 
  
 Beslut  
 om 
  
 detta 
  
 fattas av domstol. 
  
 fattas av domstol. 
  
 8 § 
  
 12 § 
  
 Ingen får väcka talan mot 
  
 Talan får inte väckas  
 mot den 
  
 den som utövar eller har utövat 
  
 som utövar eller har utövat 
  
 uppdrag 
  
 som 
  
 riksdagsledamot 
  
 uppdrag 
  
 som riksdagsledamot 
  
 eller 
  
 beröva 
  
 honom 
  
 friheten 
  
 på grund av hans  
 eller hennes 
  
 eller hindra honom att resa 
  
 yttranden eller gärningar under 
  
 inom riket på grund av hans 
  
 utövandet av uppdraget, utan att 
  
 yttranden eller gärningar under 
  
 riksdagen 
  
 har 
  
 medgett 
  
 det 
  
 utövandet av uppdraget, utan att 
  
 genom  
 ett  
 beslut  
 som  
 minst fem 
  
 riksdagen 
  
 har 
  
 medgivit det 
  
 sjättedelar av de röstande  
 har 
  
 genom 
  
 beslut 
  
 om vilket 
  
 minst 
  
 enats om 
 .  
 Detsamma 
  
 gäller i 
  
 665 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 fem sjättedelar av de röstande 
  
 fråga 
  
 om 
  
 frihetsberövande 
  
 eller 
  
 har förenat sig. 
  
 förbud att resa inom riket 
 . 
  
 Misstänkes 
  
 riksdagsledamot 
  
 Misstänks en  
 riksdagsledamot 
  
 för brott i annat fall,  
 skall 
  
 för brott i annat fall,  
 ska 
  
 bestämmelser i lag om gripande, 
  
 bestämmelser i lag om gripande, 
  
 anhållande 
  
 eller 
  
 häktning 
  
 anhållande 
  
 eller 
  
 häktning 
  
 tillämpas 
  
 endast 
  
 om 
  
 han 
  
 tillämpas endast om han  
 eller 
  
 erkänner brottet eller har tagits 
  
 hon  
 erkänner brottet eller har 
  
 på bar gärning eller  
 fråga är  
 om 
  
 tagits på bar gärning eller  
 om det 
  
 brott för vilket  
 ej  
 är föreskrivet 
  
 är  
 fråga om  
 ett  
 brott för vilket 
  
 lindrigare straff än fängelse i två 
  
 det inte  
 är föreskrivet lindrigare 
  
 år. 
  
 straff än fängelse i två år. 
  
 9 § 
  
 13 § 
  
 Under tid då riksdags- 
  
 Under  
 den  
 tid  
 som en  
 riks- 
  
 ledamot 
  
 är 
  
 riksdagens talman 
  
 dagsledamot 
  
 är 
  
 riksdagens 
  
 eller tillhör 
  
 regeringen 
  
 utövas 
  
 talman eller 
  
 tillhör 
  
 regeringen 
  
 hans uppdrag som riksdags- 
  
 utövas hans  
 eller hennes  
 uppdrag 
  
 ledamot av ersättare. Riksdagen 
  
 som 
  
 riksdagsledamot 
  
 av 
  
 en 
  
 kan 
  
 i 
  
 riksdagsordningen 
  
 ersättare. Riksdagen kan i riks- 
  
 föreskriva 
  
 att 
  
 ersättare 
  
 skall 
  
 dagsordningen föreskriva att  
 en 
  
 träda i 
  
 riksdagsledamots 
  
 ställe 
  
 ersättare  
 ska  
 träda i  
 en  
 riksdags- 
  
 när  
 denne  
 är ledig. 
  
 ledamots ställe när  
 han eller hon 
  
 är ledig. 
  
 Bestämmelserna i  
 6 §  
 och  
 8 § 
  
 Bestämmelserna 
  
 i 
  
 10 § 
  
 och 
  
 första stycket  
 om skydd för 
  
 12 §  
 första stycket gäller även 
  
 utövandet 
  
 av 
  
 uppdrag 
  
 som 
  
 för  
 talmannen och hans  
 eller 
  
 riksdagsledamot 
  
 gäller 
  
 även 
  
 hennes  
 uppdrag. 
  
 talmannen och hans uppdrag. 
  
 För 
  
 ersättare 
  
 som 
  
 utövar 
  
 För  
 en  
 ersättare som utövar 
  
 uppdrag 
  
 som 
  
 riksdagsledamot 
  
 uppdrag 
  
 som riksdagsledamot 
  
 gäller 
  
 bestämmelserna 
  
 om 
  
 gäller 
  
 bestämmelserna 
  
 om 
  
 ledamot. 
  
 ledamot. 
  
 666 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 5 kap. 
 2 § första stycket 
 Som statschef får endast den tjänstgöra som är svensk medborgare och har fyllt  
 Brownår. Han får  
 icke  
 samtidigt vara statsråd eller utöva uppdrag  
 såsom  
 talman eller riksdagsledamot. 
 1 § 
  
 Statschefen  
 hålles av stats- ministern  
 underrättad om rikets angelägenheter. När  
 så erfordras  
 sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap. 
  
 2 § andra stycket Statschefen  
 skall  
 samråda 
 med statsministern, innan han reser  
 utrikes 
 . 
 3 § 
 Är konungen  
 av sjukdom, utrikes resa eller annan orsak hindrad  
 att fullgöra sina uppgifter, inträder enligt gällande tronföljd medlem av konungahuset, som  
 ej  
 är  
 hindrad 
 , för att  
 såsom  
 tillfällig riksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. 
 1 § 
 Av 1 kap. 5 § framgår att konungen eller drottning som enligt successionsordningen inne- har Sveriges tron är rikets statschef. 
 2 § 
 Som statschef får endast den tjänstgöra som är svensk medborgare och har fyllt  
 arton 
  
 år. Han  
 eller hon  
 får  
 inte  
 samtidigt vara statsråd eller utöva uppdrag  
 som  
 talman eller riksdagsledamot. 
  
 3 § 
 Statschefen  
 ska hållas  
 under- rättad om rikets angelägenheter  
 av statsministern 
 . När  
 det behövs  
 sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap. 
 Statschefen  
 ska  
 samråda med statsministern, innan han  
 eller hon  
 reser  
 utomlands 
 . 
 4 § 
 Om  
 konungen  
 eller drottning som är statschef  
 är  
 förhindrad  
 att fullgöra sina uppgifter, inträder enligt gällande tronföljd medlem av konungahuset, som  
 inte  
 är  
 förhindrad 
 , för att  
 som  
 tillfällig riksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. 
  
 667 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 4 § 
  
 5 § 
  
 Utslocknar 
  
 konungahuset, 
  
 Om 
  
 konungahuset 
  
 utser  
 riksdagen en riksföre- 
  
 utslocknar  
 väljer 
  
 riksdagen en 
  
 ståndare  
 att  
 fullgöra stats- 
  
 riksföreståndare 
  
 som 
  
 ska 
  
 chefens 
  
 uppgifter 
  
 tills vidare. 
  
 fullgöra 
  
 statschefens 
  
 uppgifter 
  
 Riksdagen  
 utser 
  
 samtidigt en 
  
 tills vidare. 
  
 Riksdagen 
  
 väljer 
  
 vice riksföreståndare. 
  
 samtidigt 
  
 en 
  
 vice 
  
 riks- 
  
 föreståndare. 
  
 Detsamma 
  
 gäller, 
  
 om 
  
 Detsamma 
  
 gäller 
  
 om 
  
 konungen dör eller avgår och 
  
 konungen  
 eller drottning som är 
  
 tronföljaren ännu  
 ej  
 har fyllt 
  
 statschef  
 dör eller avgår och 
  
 Brownår. 
  
 tronföljaren ännu  
 inte  
 har fyllt 
  
 arton  
 år. 
  
 5 § 
  
 6 § 
  
 Har 
  
 konungen 
  
 under 
  
 sex 
  
 Om  
 konungen  
 eller drottning 
  
 månader 
  
 utan 
  
 avbrott 
  
 varit 
  
 som är statschef inte har fullgjort 
  
 hindrad 
  
 att 
  
 fullgöra 
  
 sina 
  
 eller 
  
 kunnat 
  
 fullgöra 
  
 sina 
  
 uppgifter 
  
 eller 
  
 underlåtit 
  
 att 
  
 uppgifter 
  
 under 
  
 sex 
  
 månaders 
  
 fullgöra dem 
 ,  
 skall  
 regeringen 
  
 tid 
 ,  
 ska  
 regeringen anmäla det 
  
 anmäla 
  
 det 
  
 till 
  
 riksdagen. 
  
 till 
  
 riksdagen. 
  
 Riksdagen 
  
 Riksdagen 
  
 bestämmer, 
  
 om 
  
 beslutar 
  
 om 
  
 konungen 
  
 eller 
  
 konungen  
 skall  
 anses ha avgått. 
  
 drottningen ska  
 anses ha avgått. 
  
 6 § 
  
 7 § 
  
 Riksdagen kan  
 utse  
 någon att 
  
 Riksdagen 
  
 kan  
 välja 
  
 någon 
  
 efter 
  
 regeringens 
  
 förordnande 
  
 att efter regeringens förord- 
  
 tjänstgöra som tillfällig riks- 
  
 nande 
  
 tjänstgöra 
  
 som tillfällig 
  
 föreståndare 
  
 när 
  
 ingen 
  
 med 
  
 riksföreståndare när ingen med 
  
 behörighet enligt  
 3 eller 4 §  
 kan 
  
 behörighet enligt  
 4 eller 5 §  
 kan 
  
 tjänstgöra. 
  
 tjänstgöra. 
  
 Talmannen 
  
 eller,  
 vid förfall 
  
 Talmannen eller,  
 om han eller 
  
 för honom,  
 vice talman tjänstgör 
  
 hon har förhinder 
 , vice talman 
  
 efter 
  
 regeringens 
  
 förordnande 
  
 tjänstgör 
  
 efter 
  
 regeringens 
  
 som 
  
 tillfällig 
  
 riksföreståndare, 
  
 förordnande 
  
 som 
  
 tillfällig 
  
 när ingen annan behörig kan 
  
 riksföreståndare, 
  
 när 
  
 ingen 
  
 tjänstgöra. 
  
 annan behörig kan tjänstgöra. 
  
 668 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 7 § 
 Konungen kan  
 ej  
 åtalas för sina gärningar. Riksföreståndare kan  
 ej  
 åtalas för sina gärningar som statschef. 
 8 § 
  
 Konungen  
 eller drottning som är statschef  
 kan  
 inte  
 åtalas för sina gärningar.  
 En  
 riks- föreståndare kan  
 inte  
 åtalas för sina gärningar som statschef. 
  
 6 kap. 
  
 Regeringens sammansättning 
  
 1 § 
  
 Regeringen består av statsministern och övriga statsråd. 
  
 Statsministern utses 
  
 i den 
  
 Statsministern 
  
 utses 
  
 enligt 
  
 ordning 
  
 som angives 
  
 i  
 2–4 
  §§ 
 . 
  
 bestämmelserna 
  
 i 
  
 4–6 
  §§ 
 . 
  
 Statsministern 
  
 tillsätter 
  
 övriga 
  
 Statsministern tillsätter 
  
 övriga 
  
 statsråd. 
  
 statsråd. 
  
 9 § 
  
 2 § 
  
 Endast den får vara statsråd 
  
 Statsråden 
  
 ska 
  
 vara 
  
 svenska 
  
 som är svensk  
 medborgare  
 sedan 
  
 medborgare 
 . 
  
 minst tio år. 
  
 Statsråd får  
 icke utöva allmän 
  
 Ett  
 statsråd får  
 inte inneha 
  
 eller enskild tjänst 
 . Han får  
 ej 
  
 någon anställning.  
 Han  
 eller hon 
  
 heller 
  
 inneha 
  
 uppdrag 
  
 eller 
  
 får  
 inte  
 heller inneha  
 något 
  
 utöva 
  
 verksamhet 
  
 som 
  
 kan 
  
 uppdrag 
  
 eller 
  
 utöva 
  
 någon 
  
 rubba förtroendet för honom. 
  
 verksamhet 
  
 som 
  
 kan 
  
 rubba 
  
 förtroendet 
  
 för 
  
 honom 
  
 eller 
  
 henne 
 . 
  
 Statsministeromröstning efter 
  
 val 
  
 3 § 
  
 En nyvald riksdag ska senast 
  
 två veckor efter det att den 
  
 samlats genom omröstning pröva 
  
 frågan 
  
 om 
  
 statsministern 
  
 har 
  
 669 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 tillräckligt stöd i riksdagen. Om 
  
 mer än hälften av riksdagens 
  
 ledamöter röstar nej på denna 
  
 fråga, 
  
 ska 
  
 statsministern 
  
 entledigas. 
  
 Omröstningen ska inte hållas 
  
 om 
  
 statsministern 
  
 redan 
  
 har 
  
 entledigats. 
  
 Regeringsbildningen 
  
 2 § 
  
 4 § 
  
 När statsminister  
 skall  
 utses, 
  
 När 
  
 en 
  
 statsminister  
 ska 
  
 kallar talmannen företrädare för 
  
 utses, 
  
 kallar 
  
 talmannen 
  
 varje partigrupp inom riksdagen 
  
 företrädare för varje partigrupp 
  
 till 
  
 samråd. 
  
 Talmannen 
  
 inom 
  
 riksdagen 
  
 till samråd. 
  
 överlägger med vice talmännen 
  
 Talmannen överlägger med vice 
  
 och  
 avgiver  
 sedan förslag till 
  
 talmännen och  
 lämnar 
  
 sedan 
  
 riksdagen. 
  
 förslag till riksdagen. 
  
 Riksdagen 
  
 skall 
  
 senast 
  
 på 
  
 Riksdagen 
  
 ska 
  
 senast 
  
 inom 
  
 fjärde dagen härefter 
 , utan 
  
 fyra dagar 
 , utan beredning i 
  
 beredning i 
  
 utskott, 
  
 pröva 
  
 utskott, pröva förslaget genom 
  
 förslaget 
  
 genom 
  
 omröstning. 
  
 omröstning.  
 Om  
 mer än hälften 
  
 Röstar  
 mer än hälften av 
  
 av 
  
 riksdagens 
  
 ledamöter 
  
 röstar 
  
 riksdagens 
  
 ledamöter 
  
 mot 
  
 mot förslaget, är det förkastat. I 
  
 förslaget, är det förkastat. I 
  
 annat fall är det godkänt. 
  
 annat fall är det godkänt. 
  
 3 § 
  
 5 § 
  
 Förkastar 
  
 riksdagen 
  
 tal- 
  
 Förkastar 
  
 riksdagen 
  
 tal- 
  
 mannens förslag,  
 förfares på nytt 
  
 mannens förslag,  
 ska förfarandet 
  
 enligt 
  
 2 § 
 . Har 
  
 riksdagen 
  
 fyra 
  
 enligt 
  
 4 § 
  
 upprepas 
 . 
  
 Har 
  
 gånger 
  
 förkastat 
  
 talmannens 
  
 riksdagen fyra gånger förkastat 
  
 förslag, 
  
 skall 
  
 förfarandet 
  
 för 
  
 talmannens 
  
 förslag, 
  
 ska 
  
 utseende 
  
 av 
  
 statsminister 
  
 förfarandet 
  
 avbrytas 
  
 och 
  
 avbrytas 
  
 och 
  
 återupptagas 
  
 först 
  
 återupptas  
 först sedan val till 
  
 sedan val till riksdagen har 
  
 riksdagen har hållits. Om  
 inte 
  
 hållits. Om  
 ej  
 ordinarie val ändå 
  
 ordinarie val ändå  
 ska  
 hållas 
  
 skall  
 hållas inom tre månader, 
  
 inom tre månader,  
 ska  
 extra val 
  
 670 
  
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 skall  
 extra val  
 förrättas  
 inom 
  
 hållas  
 inom samma tid. 
  
 samma tid. 
  
 4 § 
  
 6 § 
  
 När 
  
 riksdagen 
  
 har godkänt 
  
 När riksdagen har godkänt 
  
 förslag 
  
 om 
  
 ny 
  
 statsminister, 
  
 ett  
 förslag om ny statsminister, 
  
 anmäler denne  
 så snart det kan 
  
 ska statsministern  
 så snart det 
  
 ske de  
 av honom utsedda 
  
 kan ske  
 anmäla  
 de  
 övriga 
  
 statsråden 
  
 för 
  
 riksdagen. 
  
 statsråden 
  
 för 
  
 riksdagen. 
  
 Därefter 
  
 äger regeringsskifte 
  
 Därefter 
  
 äger 
  
 regeringsskifte 
  
 rum vid en särskild konselj inför 
  
 rum vid en särskild konselj inför 
  
 statschefen eller,  
 vid förfall för 
  
 statschefen eller, 
  
 om statschefen 
  
 denne, 
  
 inför 
  
 talmannen. 
  
 har förhinder 
 , inför talmannen. 
  
 Talmannen 
  
 kallas alltid  
 till 
  
 Talmannen  
 ska alltid kallas  
 till 
  
 konseljen. 
  
 konseljen. 
  
 Talmannen utfärdar förordnande för statsministern på 
  
 riksdagens vägnar. 
  
 Entledigande 
  
 av 
  
 statsministern 
  
 eller annat statsråd 
  
 5 § 
  
 7 § 
  
 Förklarar riksdagen att stats- 
  
 Förklarar riksdagen att stats- 
  
 ministern 
  
 eller annat 
  
 statsråd 
  
 ministern 
  
 eller 
  
 något 
  
 annat 
  
 icke 
  
 åtnjuter 
  
 riksdagens 
  
 statsråd 
  
 inte har  
 riksdagens 
  
 förtroende, 
  
 skall 
  
 talmannen 
  
 förtroende, 
  
 ska 
  
 talmannen 
  
 entlediga 
  
 statsrådet. 
  
 Kan 
  
 entlediga 
  
 statsrådet. 
  
 Om 
  
 regeringen  
 förordna  
 om extra val 
  
 regeringen kan  
 besluta  
 om extra 
  
 till riksdagen,  
 skall dock beslut 
  
 val till riksdagen  
 och gör det 
  
 om entledigande ej meddelas om 
  
 inom 
  
 en 
  
 vecka 
  
 från 
  
 regeringen  
 inom en vecka från 
  
 misstroendeförklaringen 
 , 
  
 ska 
  
 misstroendeförklaringen 
  
 något entledigande dock inte ske 
 . 
  
 förordnar om extra val 
 . 
  
 I 3 § finns bestämmelser om 
  
 entledigande 
  
 av 
  
 statsministern 
  
 med 
  
 anledning 
  
 av 
  
 en 
  
 statsministeromröstning efter val. 
  
 671 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 6 § 
 Statsråd  
 skall  
 entledigas om han begär det, statsministern av talmannen och annat statsråd av statsministern. Statsministern får även i  
 annat  
 fall entlediga annat statsråd. 
 7 § 
 Om statsministern entledigas eller dör,  
 skall  
 talmannen entlediga övriga  
 statsråd. 
  
 7 kap. 8 § 
 Statsministern kan  
 utse ett  
 av de övriga statsråden att i egenskap av ställföreträdare vid  
 förfall  
 för statsministern fullgöra hans uppgifter. Har  
 stats- ministern ej utsett  
 ställföre- trädare eller har också  
 denne  
 förfall,  
 övertages  
 statsministerns uppgifter i stället av  
 det  
 av de tjänstgörande statsråden som har varit statsråd längst tid. Om två eller flera har varit statsråd lika länge, har den äldste av dem företräde. 
 8 § 
  
 Ett  
 statsråd  
 ska  
 entledigas om han  
 eller hon  
 begär det, statsministern av talmannen och  
 ett  
 annat statsråd av statsministern. Statsministern får även i  
 andra  
 fall entlediga statsråd. 
 9 § 
 Om statsministern entledigas eller dör,  
 ska  
 talmannen entlediga  
 de  
 övriga  
 statsråden 
 . 
 Ställföreträdare för statsministern 
 10 § 
 Statsministern kan  
 bland  
 de övriga statsråden  
 utse  
 någon att i egenskap av ställföreträdare vid  
 förhinder  
 för statsministern fullgöra hans  
 eller hennes  
 uppgifter. Har  
 någon  
 ställföre- trädare  
 inte utsetts  
 eller har också  
 ställföreträdaren förhinder 
 ,  
 fullgörs  
 statsministerns uppgifter i stället av  
 den  
 av de tjänstgörande statsråden som har varit statsråd längst tid. Om två eller flera har varit statsråd lika länge, har den äldste av dem företräde. 
 672 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 8 § 
 Har regeringens samtliga ledamöter entledigats, uppe- håller de sina befattningar till dess ny regering har tillträtt. Har annat statsråd än statsministern entledigats på egen begäran, uppehåller han sin befattning till dess efterträdare har tillträtt, om statsministern begär det. 
 10 § 
 Vid förfall för  
 talmannen 
  
 övertager  
 vice talman de uppgifter som enligt detta kapitel  
 ankommer på talmannen. 
  
 Övergångsregering 
 11 § 
 Har regeringens samtliga ledamöter entledigats, uppe- håller de sina befattningar till dess  
 en  
 ny regering har tillträtt. Har  
 ett  
 annat statsråd än statsministern entledigats på egen begäran, uppehåller han  
 eller hon  
 sin befattning till dess  
 en  
 efterträdare har tillträtt, om statsministern begär det. 
 Förhinder för talmannen 
 12 § 
 Om  
 talmannen  
 har förhinder övertar en  
 vice talman de uppgifter som  
 talmannen har  
 enligt detta kapitel. 
  
 7 kap. 
 Regeringskansliet och dess uppgifter 
 1 § 
 För  
 beredning av  
 regerings- ärenden  
 skall  
 finnas ett regeringskansli. I detta ingår departement för skilda verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen. Statsministern utser bland statsråden chefer för departementen. 
 För  
 att bereda  
 regerings- ärenden  
 och för att biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet i övrigt ska det  
 finnas ett regeringskansli. I detta ingår departement för olika verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen. Statsministern utser bland statsråden chefer för departementen. 
 673 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Ärendenas beredning 
  
 2 § 
  
 Vid 
  
 beredningen 
  
 av 
  
 Vid 
  
 beredningen 
  
 av 
  
 regeringsärenden  
 skall  
 behövliga 
  
 regeringsärenden  
 ska 
  
 behövliga 
  
 upplysningar 
  
 och 
  
 yttranden 
  
 upplysningar 
  
 och 
  
 yttranden 
  
 inhämtas från berörda myndig- 
  
 inhämtas 
  
 från 
  
 berörda 
  
 heter.  
 I den omfattning som 
  
 myndigheter.  
 Upplysningar och 
  
 behövs 
  
 skall 
  
 tillfälle 
  
 lämnas 
  
 yttranden ska också i den 
  
 sammanslutningar 
  
 och enskilda 
  
 omfattning som behövs inhämtas 
  
 att yttra sig. 
  
 från 
  
 kommuner. 
  
 Även 
  
 sammanslutningar och enskilda 
  
 ska  
 i den omfattning som 
  
 behövs  
 ges möjlighet  
 att yttra sig. 
  
 Ärendenas avgörande 
  
 3 § 
  
 Regeringsärenden 
  
 avgörs av 
  
 regeringen 
  
 vid 
  
 regerings- 
  
 sammanträde. 
  
 Regeringsärenden 
  
 avgörs av 
  
 Regeringsärenden som gäller 
  
 regeringen 
  
 vid 
  
 regerings- 
  
 verkställighet 
  
 inom 
  
 försvars- 
  
 sammanträde. Regeringsärenden 
  
 makten 
  
 av 
  
 författningar 
  
 eller 
  
 som 
  
 gäller 
  
 verkställighet inom 
  
 särskilda 
  
 regeringsbeslut 
  
 kan 
  
 försvarsmakten av författningar 
  
 dock, i den omfattning som 
  
 eller 
  
 särskilda 
  
 regeringsbeslut 
  
 anges  
 i lag, under statsministerns 
  
 kan dock, i den omfattning som 
  
 överinseende avgöras av chefen 
  
 angives i lag, under stats- 
  
 för det departement 
  
 som 
  
 ministerns överinseende avgöras 
  
 ärendena hör till. 
  
 av chefen för det departement 
  
 till vilket ärendena hör. 
  
 4 § 
  
 Statsministern 
  
 kallar 
  
 övriga 
  
 Statsministern kallar 
  
 övriga 
  
 statsråd 
  
 till regeringssamman- 
  
 statsråd 
  
 till 
  
 regeringssamman- 
  
 träde och är ordförande vid 
  
 träde och är ordförande vid 
  
 sammanträdet. 
  
 Minst 
  
 fem 
  
 sammanträdet. Minst fem stats- 
  
 statsråd  
 skall deltaga  
 i  
 regerings- 
  
 råd  
 ska delta  
 i  
 regerings- 
  
 sammanträde 
 . 
  
 sammanträdet 
 . 
  
 674 
  
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 5 § 
  
 Departementschef 
  
 är 
  
 vid 
  
 Vid 
  
 ett 
  
 regeringssamman- 
  
 regeringssammanträde 
  
 före- 
  
 träde är 
  
 departementschefen 
  
 dragande i  
 ärende  
 som hör till 
  
 föredragande i  
 de ärenden  
 som 
  
 hans 
  
 departement. 
  
 Stats- 
  
 hör till hans  
 eller hennes 
  
 ministern kan dock förordna att 
  
 departement. Statsministern kan 
  
 ärende eller grupp av ärenden, 
  
 dock förordna att  
 ett  
 ärende 
  
 som hör till visst departement, 
  
 eller  
 en  
 grupp av ärenden, som 
  
 skall föredragas  
 av annat statsråd 
  
 hör till  
 ett  
 visst departement,  
 ska 
  
 än departementschefen. 
  
 föredras  
 av  
 ett  
 annat statsråd än 
  
 departementschefen. 
  
 Protokoll och skiljaktig mening 
  
 6 § 
  
 Vid 
  
 regeringssammanträde 
  
 Vid 
  
 regeringssammanträden 
  
 föres 
  
 protokoll. 
  
 Skiljaktig 
  
 ska protokoll 
  
 föras.  
 Skiljaktiga 
  
 mening 
  
 skall 
  
 antecknas 
  
 i 
  
 meningar 
  
 ska 
  
 antecknas 
  
 i 
  
 protokollet. 
  
 protokollet. 
  
 7 § 
  
 Författningar, 
  
 förslag 
  
 till 
  
 Författningar, 
  
 förslag 
  
 till 
  
 riksdagen och andra  
 expeditioner 
  
 riksdagen och andra beslut  
 som 
  
 av regeringens  
 beslut  
 skall  
 för att 
  
 ska expedieras ska  
 för att  
 bli 
  
 bliva  
 gällande skrivas under av 
  
 gällande 
  
 skrivas 
  
 under 
  
 av 
  
 statsministern 
  
 eller 
  
 annat 
  
 statministern 
  
 eller  
 ett 
  
 annat 
  
 statsråd 
  
 på 
  
 regeringens 
  
 vägnar. 
  
 statsråd 
  
 på 
  
 regeringens 
  
 vägnar. 
  
 Regeringen 
  
 kan 
  
 dock 
  
 genom 
  
 Regeringen 
  
 kan 
  
 dock 
  
 genom 
  
 förordning 
  
 föreskriva 
  
 att 
  
 förordning 
  
 föreskriva 
  
 att 
  
 en 
  
 tjänsteman i särskilda fall  
 får 
  
 tjänsteman i särskilda fall  
 ska  
 få 
  
 skriva under  
 expedition 
 . 
  
 skriva under  
 beslut som ska 
  
 expedieras. 
  
 675 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 8 kap. Lagar och andra föreskrifter 
 1 § Föreskrifter meddelas av riksdagen genom lag och av regeringen genom förordning. Föreskrifter kan också, efter bemyndigande av riksdagen eller regeringen, meddelas av andra myndigheter än regeringen och av kommuner. 
 Ett bemyndigande att meddela föreskrifter ska alltid ges i lag eller förordning. 
 Föreskrifter som meddelas genom lag 
 2 § Föreskrifter ska meddelas genom lag om de avser 
  
 1. 
  
 enskildas personliga ställning och deras personliga och ekonomiska förhållanden inbördes, 
  
 2. 
  
 förhållandet mellan enskilda och det allmänna under förutsättning att föreskrifterna gäller skyldigheter för enskilda eller 
  
 i 
  
 övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, 
  
 3. 
  
 grunderna för kommunernas organisation och verksamhets- former och för den kommunala beskattningen samt kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden, 
  
 4. 
  
 trossamfund och grunderna för Svenska kyrkan som trossamfund, 
  
 5. 
  
 rådgivande folkomröstning i hela riket och förfarandet vid folkomröstning i en grundlagsfråga, eller 
  
 6. 
  
 val till Europaparlamentet. 
  
 Även av andra bestämmelser i denna regeringsform och av annan grundlag följer att föreskrifter av visst innehåll ska meddelas genom lag. 
 Föreskrifter som meddelas av regeringen 
 3 § Riksdagen kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 2 och 3. Föreskrifterna får dock inte avse 
  
 1. 
  
 annan rättsverkan av brott än böter, 
  
 2. 
  
 skatt, utom tull på införsel av varor, eller 
  
 3. 
  
 konkurs eller utsökning. 
  
 Riksdagen kan i lag, som innehåller ett bemyndigande enligt första stycket, föreskriva även annan rättsverkan av brott än böter 
 676 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 för överträdelse av en föreskrift som meddelas av regeringen med stöd av bemyndigandet. 
 4 § Riksdagen kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket  
 1–3 
  om anstånd med att fullgöra förpliktelser. 
 5 § Riksdagen kan i en lag bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om 
  
 1. 
  
 när lagen ska träda i kraft, 
  
 2. 
  
 när delar av lagen ska börja eller upphöra att tillämpas, eller 
  
 3. 
  
 tillämpning av lagen i förhållande till ett annat land eller en mellanfolklig organisation. 
  
 6 § Föreskrifter som regeringen meddelat med stöd av ett bemyndigande enligt denna regeringsform ska underställas riksdagen för prövning om riksdagen bestämmer det. 
 7 § Regeringen får utöver vad som följer av  
 3–5 
  §§ meddela 
  
 1. 
  
 föreskrifter om verkställighet av lag, och 
  
 2. 
  
 föreskrifter som inte enligt grundlag ska meddelas av riksdagen. 
  
 Regeringens föreskrifter enligt första stycket får inte avse riksdagen eller dess myndigheter. Regeringen får inte heller med stöd av bestämmelsen i första stycket 2 meddela föreskrifter som avser den kommunala beskattningen. 
 8 § Att regeringen får meddela föreskrifter i ett visst ämne hindrar inte att riksdagen meddelar föreskrifter i samma ämne. 
 Föreskrifter som meddelas av andra än riksdagen och regeringen 
 9 § Riksdagen kan bemyndiga en kommun att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 2 om föreskrifterna avser 
  
 1. 
  
 avgifter, eller 
  
 2. 
  
 skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen. 
  
 677 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 10 § Om riksdagen enligt detta kapitel bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter i ett visst ämne, kan riksdagen också medge att regeringen bemyndigar en förvaltningsmyndighet eller en kommun att meddela föreskrifter i ämnet. 
 11 § Regeringen får bemyndiga en myndighet under regeringen eller någon av riksdagens myndigheter att meddela föreskrifter enligt 7 §. Ett bemyndigande till riksdagens myndigheter får dock inte avse förhållanden inom riksdagen eller dess myndigheter. 
 12 § Föreskrifter som en myndighet under regeringen meddelat med stöd av ett bemyndigande enligt 10 eller 11 § ska underställas regeringen för prövning om regeringen bestämmer det. 
 13 § Riksdagen kan genom lag uppdra åt Riksbanken att meddela föreskrifter inom dess ansvarsområde enligt 9 kap. och beträffande dess uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. 
 Riksdagen kan bemyndiga riksdagens myndigheter att meddela föreskrifter som avser förhållanden inom riksdagen eller dess myndigheter. 
 Stiftande av grundlag och riksdagsordningen 
 14 § Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande. Det andra beslutet får inte fattas tidigare än att det efter det första beslutet har hållits val till riksdagen i hela riket och den nyvalda riksdagen har samlats. Det ska dessutom gå minst nio månader mellan den tidpunkt då ärendet första gången anmäldes i riksdagens kammare och valet, om inte konstitutionsutskottet beslutar om undantag. Ett sådant beslut ska fattas senast vid ärendets beredning, och minst fem sjättedelar av ledamöterna måste rösta för beslutet. 
 15 § Riksdagen får inte såsom vilande anta ett förslag om stiftande av grundlag som är oförenligt med ett annat vilande grundlags- förslag, utan att samtidigt avslå det först antagna förslaget. 
 16 § Folkomröstning om ett vilande grundlagsförslag ska hållas, om det yrkas av minst en tiondel av riksdagens ledamöter och minst en tredjedel av ledamöterna röstar för yrkandet. Ett sådant 
 678 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 yrkande ska framställas inom femton dagar från det att riksdagen antog grundlagsförslaget som vilande. Yrkandet ska inte beredas i utskott. 
 Folkomröstningen ska hållas samtidigt med det val till riksdagen som avses i 14 §. Vid omröstningen får de som har rösträtt vid valet förklara om de godtar det vilande grundlagsförslaget eller inte. Förslaget är förkastat, om de som röstat mot förslaget är fler än de som röstat för förslaget och om de som röstat mot till antalet är fler än hälften av dem som har avgett godkända röster vid riksdagsvalet. I annat fall tar riksdagen upp förslaget till slutlig prövning. 
 17 § Riksdagsordningen stiftas på det sätt som anges i 14 § första– tredje meningarna och 15 §. Den kan också stiftas genom endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av riksdagens ledamöter röstar för beslutet. 
 Tilläggsbestämmelser i riksdagsordningen meddelas dock i samma ordning som lag i allmänhet. 
 Första stycket tillämpas också vid stiftande av sådan lag som avses i 2 § första stycket 4. 
 Ändring och upphävande av lag 
 18 § En lag får inte ändras eller upphävas på annat sätt än genom en lag. 
 I fråga om ändring eller upphävande av grundlag eller riksdags- ordningen tillämpas  
 14–17 
  §§. Vid ändring eller upphävande av sådan lag som avses i 2 § första stycket 4 tillämpas 17 § första stycket. 
 Utfärdande och kungörande av föreskrifter 
 19 § En beslutad lag ska utfärdas av regeringen så snart som möjligt. En lag med sådana föreskrifter om riksdagen eller dess myndigheter som inte ska tas in i grundlag eller riksdagsordningen kan dock utfärdas av riksdagen. 
 Lagar ska kungöras så snart som möjligt. Detsamma gäller förordningar, om inte annat anges i lag. 
 679 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Lagrådet 
 T T 
  
 20 § För att lämna yttranden över lagförslag ska det finnas ett lagråd, där det ingår domare eller, vid behov, tidigare domare i Högsta domstolen och Regeringsrätten. Närmare bestämmelser om Lagrådets sammansättning och tjänstgöring meddelas i lag. 
 21 § Yttrande från Lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vad som närmare anges i riksdagsordningen, av ett riksdagsutskott. 
 Ett yttrande ska inhämtas innan riksdagen beslutar 
  
 1. 
  
 grundlag om tryckfriheten eller om motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt tekniska upptagningar, 
  
 2. 
  
 lag om begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar, 
  
 3. 
  
 lag som avses i 2 kap. 3 § andra stycket,  
  
 14–16 
  §§, 20 § eller 
 25 §, 
  
 4. 
  
 lag om kommunal beskattning eller lag som innebär åligganden för kommunerna, 
  
 5. 
  
 lag som avses i 2 § första stycket 1 och 2 eller lag som avses i 11 och 12 kap., eller 
  
 6. 
  
 lag som ändrar eller upphäver en lag enligt  
  
 1–5. 
  Bestämmelserna i andra stycket gäller dock inte, om Lagrådets 
 granskning skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men uppkommer. Föreslår regeringen att riksdagen ska meddela lag i något av de ämnen som avses i andra stycket och har Lagrådets yttrande dessförinnan inte inhämtats, ska regeringen samtidigt redovisa skälen för detta för riksdagen. Att Lagrådet inte har hörts över ett lagförslag utgör aldrig hinder mot att lagen tillämpas. 
 22 § Lagrådets granskning ska avse 
  
 1. 
  
 hur förslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen 
  
 i 
  
 övrigt, 
  
 2. 
  
 hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra, 
  
 3. 
  
 hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav, 
  
 4. 
  
 om förslaget är utformat så att lagen kan antas tillgodose de syften som har angetts, och 
  
 5. 
  
 vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen. 
  
 680 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 9 kap. Finansmakten 
 Beslut om statens inkomster och utgifter 
 1 § Riksdagen beslutar om skatter och avgifter till staten samt om statens budget. 
 Förslag till budget 
 2 
 T  
 § 
 T  
 Regeringen 
 T  
 lämnar en budgetproposition till riksdagen. 
 T 
  
 Beslut om budget 
 3 
 T  
 § 
 T  
 Riksdagen beslutar om budget för det följande budgetåret eller, om det finns särskilda skäl, för en annan budgetperiod. Riksdagen beslutar därvid om en beräkning av statens inkomster och om anslag för bestämda ändamål. 
 Riksdagen kan besluta att ett särskilt anslag ska utgå för en annan tid än budgetperioden. 
 Riksdagen kan besluta att statens inkomster får tas i anspråk för bestämda ändamål på annat sätt än genom beslut om anslag. 
 4 
 T  
 § 
 T  
 Under 
 T  
 budgetperioden kan riksdagen besluta om en ny beräkning av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag. 
 T 
  
 5 
 T  
 § 
 T  
 Om 
 T  
 riksdagen inte har beslutat om en budget före budget- periodens början, beslutar riksdagen i den omfattning som behövs om anslag för tiden till dess en budget har beslutats. Riksdagen kan uppdra åt finansutskottet att fatta ett sådant beslut på riksdagens vägnar. 
 Om 
 T  
 riksdagen inte har beslutat om anslag enligt första stycket för ett visst ändamål, ska den senaste budgeten, med de ändringar som följer av andra beslut av riksdagen, gälla till dess anslag beslutats. 
 Riktlinjebeslut 
 6 
 T  
 § Riksdagen 
 T  
 kan besluta om riktlinjer för statens verksamhet även för tid efter den följande budgetperioden. 
 681 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Användning av anslag och inkomster 
 7 
 T  
 § Anslag och inkomster får inte användas på annat sätt än vad riksdagen har 
 T  
 bestämt 
 T  
 .  
 T 
  
 Statens tillgångar 
 8 § Regeringen förvaltar och förfogar över statens tillgångar, om de inte avser riksdagens myndigheter eller i lag har avsatts till särskild förvaltning. 
 Regeringen får inte utan att riksdagen har medgett det ta upp lån eller göra ekonomiska åtaganden för staten. 
 9 § Riksdagen beslutar om grunder för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Riksdagen kan också besluta att en åtgärd av ett visst slag inte får vidtas utan att riksdagen har medgett det. 
 Årsredovisning för staten 
 10 § Regeringen lämnar efter budgetperiodens slut en årsredo- visning för staten till riksdagen. 
 Ytterligare bestämmelser om budgeten 
 11 § Ytterligare bestämmelser om riksdagens och regeringens befogenheter och skyldigheter i fråga om regleringen av budgeten meddelas i riksdagsordningen eller särskild lag. 
 Valutapolitiken 
 12 § Regeringen har ansvaret för övergripande valutapolitiska frågor. Övriga bestämmelser om valutapolitiken meddelas i lag. 
 682 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 Riksbanken 
 13 § Riksbanken är rikets centralbank och en myndighet under riksdagen. Riksbanken har ansvaret för penningpolitiken. Ingen myndighet får bestämma hur Riksbanken ska besluta i frågor som rör penningpolitik. 
 Riksbanken har elva fullmäktige, som väljs av riksdagen. Riksbanken leds av en direktion, som utses av fullmäktige. 
 Riksdagen prövar om ledamöterna i fullmäktige och direktionen ska beviljas ansvarsfrihet. Om riksdagen vägrar en fullmäktig ansvarsfrihet är han eller hon därmed skild från sitt uppdrag. Fullmäktige får skilja en ledamot av direktionen från anställningen endast om ledamoten inte längre uppfyller de krav som ställs för att han eller hon ska kunna utföra sina uppgifter eller om han eller hon gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. 
 Bestämmelser om val av fullmäktige och om Riksbankens ledning och verksamhet meddelas i lag. 
 14 § Endast Riksbanken har rätt att ge ut sedlar och mynt. Bestämmelser om penning- och betalningsväsendet meddelas i övrigt genom lag. 
 10 kap. Internationella förhållanden 
 Regeringens behörighet att ingå internationella överenskommelser 
 1 § Överenskommelser med andra stater eller med mellanfolkliga organisationer ingås av regeringen. 
 2 § Regeringen får ge en förvaltningsmyndighet i uppdrag att ingå en internationell överenskommelse i en fråga där överenskom- melsen inte kräver riksdagens eller Utrikesnämndens medverkan. 
 Riksdagens godkännande av internationella överenskommelser 
 3 § Riksdagens godkännande krävs innan regeringen ingår en för riket bindande internationell överenskommelse som 
 1. förutsätter att en lag ändras eller upphävs eller att en ny lag stiftas, eller 
 683 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 2. i övrigt gäller ett ämne som riksdagen ska besluta om. 
 Om det riksdagsbeslut som avses i första stycket 1 eller 2 ska fattas enligt en särskild ordning, ska denna följas även vid riks- dagens godkännande av överenskommelsen. 
 Även i andra fall krävs riksdagens godkännande innan regeringen ingår en för riket bindande internationell överens- kommelse, om överenskommelsen är av större vikt. Regeringen kan dock avstå från att inhämta riksdagens godkännande, om rikets intresse kräver det. Regeringen ska då i stället överlägga med Utrikesnämnden innan överenskommelsen ingås. 
 4 § En överenskommelse som avses i 3 § och som ingås inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen kan godkännas av riksdagen, även om överenskommelsen inte finns i slutligt skick. 
 Andra internationella förpliktelser samt uppsägning 
 5 § Bestämmelserna i  
 1–4 
  §§ tillämpas även på andra former av internationella förpliktelser för riket än överenskommelser samt på uppsägning av internationella överenskommelser eller förpliktelser. 
 Överlåtelse av beslutanderätt inom  
 EU-samarbetet 
  
 6 § Inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen kan riksdagen överlåta beslutanderätt som inte rör principerna för statsskicket. Sådan överlåtelse förutsätter att fri- och rättighetsskyddet inom det samarbetsområde till vilket överlåtelsen sker motsvarar det som ges i denna regeringsform och i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 
 Riksdagen kan besluta om sådan överlåtelse, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av riksdagens ledamöter röstar för det. Riksdagens beslut kan också fattas i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. Överlåtelse kan beslutas först efter riksdagens godkännande av överenskommelse enligt 3 §. 
 684 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 Överlåtelse av beslutanderätt utanför  
 EU-samarbetet 
  
 7 § I andra fall än de som avses i 6 § kan beslutanderätt som direkt grundar sig på denna regeringsform och som avser meddelande av föreskrifter, användningen av statens tillgångar, rättskipnings- eller förvaltningsuppgifter eller ingående eller uppsägning av internationella överenskommelser eller förpliktelser, i begränsad omfattning överlåtas till en mellanfolklig organisation för fredligt samarbete, till vilken riket är eller ska bli anslutet, eller till en mellanfolklig domstol. 
 Beslutanderätt som avser frågor om stiftande, ändring eller upphävande av grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till riksdagen eller frågor om begränsning av någon av de fri- och rättigheter som avses i 2 kap. får inte överlåtas enligt första stycket. 
 Riksdagen fattar beslut om överlåtelse i den ordning som anges i 6 § andra stycket. 
 8 § Rättskipnings- eller förvaltningsuppgifter som inte direkt grundar sig på denna regeringsform kan, i andra fall än de som avses i 6 §, genom beslut av riksdagen överlåtas till en annan stat, till en mellanfolklig organisation eller till en utländsk eller internationell inrättning eller samfällighet. Riksdagen får i lag bemyndiga regeringen eller någon annan myndighet att i särskilda fall besluta om en sådan överlåtelse. 
 Innefattar uppgiften myndighetsutövning, fattar riksdagen beslut om överlåtelse eller bemyndigande i den ordning som anges i 6 § andra stycket. 
 Framtida ändringar i internationella överenskommelser 
 9 § Föreskrivs i lag att en internationell överenskommelse ska gälla som svensk rätt, får riksdagen besluta att även en framtida, för riket bindande ändring i överenskommelsen ska gälla som svensk rätt. Ett sådant beslut får endast avse framtida ändringar av begränsad omfattning. Beslutet fattas i den ordning som anges i 6 § andra stycket. 
 685 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Riksdagens rätt till information och samråd om  
 EU-samarbetet 
  
 10 § Regeringen ska fortlöpande informera riksdagen och samråda med organ som utses av riksdagen om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdags- ordningen. 
 Utrikesnämnden 
 11 § Regeringen ska fortlöpande hålla Utrikesnämnden underrättad om de utrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för riket och överlägga med nämnden om dessa så ofta som det behövs. I alla utrikesärenden av större vikt ska regeringen före avgörandet överlägga med nämnden, om det kan ske. 
 12 § Utrikesnämnden består av talmannen samt nio andra leda- möter, som riksdagen väljer inom sig. Närmare bestämmelser om Utrikesnämndens sammansättning meddelas i riksdagsordningen. 
 Utrikesnämnden sammanträder på kallelse av regeringen. Regeringen är skyldig att sammankalla nämnden om minst fyra av nämndens ledamöter begär överläggning i en viss fråga. Ordförande vid sammanträde med nämnden är statschefen eller, om han eller hon har förhinder, statsministern. 
 Ledamot av Utrikesnämnden och den som i övrigt är knuten till nämnden ska visa varsamhet i fråga om meddelanden till andra om vad han eller hon har fått kännedom om i denna egenskap. Ordföranden kan besluta om ovillkorlig tystnadsplikt 
 Statliga myndigheters underrättelseskyldighet 
 13 § Chefen för det departement som har hand om utrikesärendena ska hållas underrättad, när en fråga som är av betydelse för förhållandet till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation uppkommer hos en statlig myndighet. 
 686 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 Mellanfolkliga brottmålsdomstolar 
 14 § Bestämmelserna i 2 kap. 7 §, 4 kap. 12 §, 5 kap. 8 §, 11 kap. 8 § och 13 kap. 3 § utgör inte hinder mot att Sverige uppfyller sina åtaganden med anledning av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen eller i förhållande till andra mellanfolkliga brottmålsdomstolar. 
 11 kap. Rättskipningen 
 Domstolarna 
 1 § Högsta domstolen, hovrätterna och tingsrätterna är allmänna domstolar. Regeringsrätten, kammarrätterna och länsrätterna är allmänna förvaltningsdomstolar. Högsta domstolen och Regerings- rätten dömer i sista instans. Rätten att få ett mål prövat av Högsta domstolen eller Regeringsrätten kan dock begränsas genom lag. 
 Andra domstolar inrättas med stöd av lag. I 2 kap. 11 § första stycket finns bestämmelser om förbud mot inrättande av domstolar i vissa fall. 
 I Högsta domstolen och Regeringsrätten får endast den som är eller har varit ordinarie domare i någon av domstolarna tjänstgöra som ledamot. Vid övriga domstolar ska det finnas ordinarie domare. Undantag härifrån får dock göras i lag i fråga om domstolar som har inrättats för handläggningen av en viss bestämd grupp eller vissa bestämda grupper av mål. 
 2 § Bestämmelser om domstolarnas rättskipningsuppgifter, om huvuddragen i deras organisation och om rättegången, i andra hänseenden än som berörs i denna regeringsform, meddelas i lag. 
 Rättskipningens självständighet 
 3 § Ingen myndighet, inte heller riksdagen, får bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. Varje domstol bestämmer själv hur dömande uppgifter ska fördelas mellan enskilda domare. 
 687 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 4 § Rättskipningsuppgifter får inte fullgöras av riksdagen i vidare mån än vad som följer av grundlag eller riksdagsordningen. 
 5 § Rättstvister mellan enskilda får inte utan stöd av lag avgöras av andra myndigheter än domstolar. 
 Utnämningen av ordinarie domare 
 6 § Ordinarie domare utnämns av regeringen. 
 Vid utnämningen ska avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. 
 Bestämmelser om grunderna för förfarandet vid utnämningen av ordinarie domare meddelas i lag. 
 Ordinarie domares rättsställning 
 7 § Den som har utnämnts till ordinarie domare får skiljas från anställningen endast om 
  
 1. 
  
 han eller hon genom brott eller grovt eller upprepat åsidosättande av skyldigheterna i anställningen har visat sig uppenbart olämplig att inneha anställningen, eller 
  
 2. 
  
 han eller hon har uppnått gällande pensionsålder eller enligt lag är skyldig att avgå på grund av varaktig förlust av arbets- förmågan. 
  
 Om det krävs av organisatoriska skäl, får den som har utnämnts till ordinarie domare förflyttas till en annan jämställd domar- anställning. 
 8 § Åtal för brott i utövningen av en anställning som ledamot av Högsta domstolen väcks i Regeringsrätten. Om åtalet avser en ledamot av Regeringsrätten, väcks det i Högsta domstolen. Åtal väcks av riksdagens ombudsman eller Justitiekanslern. 
 Regeringsrätten prövar också om en ledamot av Högsta domstolen ska skiljas eller avstängas från sin anställning eller vara skyldig att genomgå en läkarundersökning. Om en sådan talan avser en ledamot av Regeringsrätten, prövas den av Högsta domstolen. Talan väcks av riksdagens ombudsman eller Justitiekanslern. 
 688 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 9 § Har en ordinarie domare skilts från anställningen genom beslut av en annan myndighet än en domstol, ska han eller hon kunna begära att beslutet prövas av domstol. Vid en sådan prövning ska ordinarie domare ingå i domstolen. Detta gäller också beslut varigenom en ordinarie domare har avstängts från utövning av sin anställning, ålagts att genomgå en läkarundersökning eller meddelats en disciplinpåföljd. 
 10 § Grundläggande bestämmelser om ordinarie domares rätts- ställning i övrigt meddelas i lag. 
 Krav på medborgarskap 
 11 § Ordinarie domare ska vara svenska medborgare. I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att utöva rättskipningsuppgifter uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. 
 Andra anställda vid domstolarna 
 12 § För andra anställda vid domstolarna än de ordinarie domarna tillämpas 12 kap.  
 5–7 
  §§. 
 Resning och återställande av försutten tid 
 13 § Resning i ett avgjort ärende samt återställande av försutten tid beviljas av Regeringsrätten eller, om det anges i lag, av en lägre förvaltningsdomstol, när det gäller ett ärende för vilket regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är högsta instans. I annat fall beviljas resning och återställande av försutten tid av Högsta domstolen eller, om det anges i lag, av en annan domstol som inte är en förvaltningsdomstol. 
 Närmare bestämmelser om resning och återställande av försutten tid får meddelas i lag. 
 689 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Lagprövning 
 14 § Finner en domstol att en föreskrift står i strid med en bestäm- melse i grundlag eller annan överordnad författning får föreskriften inte tillämpas. Detsamma gäller om stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts vid föreskriftens tillkomst. 
 Vid prövning enligt första stycket av en lag ska det särskilt beaktas att riksdagen är folkets främsta företrädare och att grundlag går före lag. 
 12 kap. Förvaltningen 
 Den statliga förvaltningsorganisationen 
 1 § Under regeringen lyder Justitiekanslern och andra statliga förvaltningsmyndigheter som inte enligt denna regeringsform eller annan lag är myndigheter under riksdagen. 
 Förvaltningens självständighet 
 2 § Ingen myndighet, inte heller riksdagen eller en kommuns beslutande organ, får bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. 
 3 § Förvaltningsuppgifter får inte fullgöras av riksdagen i vidare mån än vad som följer av grundlag eller riksdagsordningen. 
 Överlämnande av förvaltningsuppgifter 
 4 § Förvaltningsuppgifter kan överlämnas åt kommuner. Förvaltningsuppgifter kan även överlämnas åt andra juridiska 
 personer och enskilda individer. Innefattar uppgiften myndighets- utövning, får ett överlämnande göras endast med stöd av lag. 
 690 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 Särskilda bestämmelser om statligt anställda 
 5 § Arbetstagare vid förvaltningsmyndigheter som lyder under regeringen anställs av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. 
 Vid beslut om statliga anställningar ska avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. 
 6 § Riksdagens ombudsmän och riksrevisorerna ska vara svenska medborgare. Detsamma gäller justitiekanslern. I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha en anställning eller utöva ett uppdrag hos staten eller en kommun uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. 
 7 § Grundläggande bestämmelser om statligt anställdas rätts- ställning i andra hänseenden än de som berörs i denna regeringsform meddelas i lag. 
 Dispens och nåd 
 8 § Regeringen får medge undantag från föreskrifter i förordningar eller från bestämmelser som har meddelats med stöd av beslut av regeringen, om inte annat följer av lag eller beslut om utgiftsanslag. 
 9 § Regeringen får genom nåd efterge eller mildra en brottspåföljd eller en annan sådan rättsverkan av brott samt efterge eller mildra ett annat liknande ingrepp som avser enskildas person eller egendom och som har beslutats av en myndighet. 
 Om det finns synnerliga skäl, får regeringen besluta att vidare åtgärder för att utreda eller lagföra en brottslig gärning inte ska vidtas. 
 Lagprövning 
 10 § Finner ett offentligt organ att en föreskrift står i strid med en bestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning får föreskriften inte tillämpas. Detsamma gäller om stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts vid föreskriftens tillkomst. 
 691 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Vid prövning enligt första stycket av en lag ska det särskilt beaktas att riksdagen är folkets främsta företrädare och att grundlag går före lag. 
 13 kap. 
 Konstitutionsutskottets granskning 
 1 § 
 Konstitutionsutskottet  
 skall  
 granska statsrådens tjänste- utövning och regerings- ärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för  
 detta ändamål utfå  
 protokollen över beslut i regeringsärenden  
 och de  
 handlingar som hör till dessa ärenden.  
 Varje annat utskott och varje riksdagsledamot får hos konstitutionsutskottet skriftligen väcka fråga om statsråds tjänste- utövning eller handläggningen av regeringsärende. 
  
 Konstitutionsutskottet  
 ska  
 granska statsrådens tjänste- utövning och regerings- ärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för  
 granskningen få ut  
 protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden  
 samt övriga handlingar hos regeringen som utskottet finner nödvändiga för sin granskning 
 . 
  
 Andra  
 utskott och varje riksdagsledamot får hos konsti- tutionsutskottet skriftligen väcka  
 frågor  
 om  
 statsrådens  
 tjänsteutövning eller handlägg- ningen av  
 regeringsärenden 
 . 
 2 § 
 Det åligger konstitutions- utskottet att när skäl föreligger till det 
 , dock minst en gång om året, meddela riksdagen vad utskottet vid sin granskning har funnit  
 förtjäna uppmärksamhet 
 . Riks- dagen kan med anledning  
 därav  
 göra framställning till regeringen. 
  
 När det finns skäl till det 
 , dock minst en gång om året,  
 ska konstitutionsutskottet  
 meddela riksdagen vad utskottet vid sin granskning har funnit  
 värt att uppmärksamma 
 . Riksdagen kan med anledning  
 av det  
 göra  
 en  
 framställning till regeringen. 
  
 692 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 Åtal mot statsråd 
 3 § 
 Den som är eller har varit statsråd får  
 fällas till ansvar  
 för brott i utövningen av statsråds- tjänsten endast om han  
 därigenom  
 grovt har åsidosatt sin tjänsteplikt. Åtal beslutas av konstitutionsutskottet och prövas av Högsta domstolen. 
 Den som är eller har varit statsråd får  
 dömas  
 för brott i utövningen av statsrådstjänsten endast om han  
 eller hon genom brottet  
 grovt har åsidosatt sin tjänsteplikt. Åtal beslutas av konstitutionsutskottet och prövas av Högsta domstolen. 
 Misstroendeförklaring 
 4 § 
  
 Riksdagen  
 kan avgiva förklaring,  
 att statsråd  
 icke åtnjuter  
 riksdagens förtroende. För  
 sådan förklaring 
 , misstroendeförklaring,  
 fordras  
 att mer än hälften av riksdagens ledamöter  
 förenar sig därom 
 . 
  
 Yrkande om misstroende- förklaring  
 upptages  
 till prövning  
 endast  
 om det  
 väckes av minst en tiondel av riksdagens ledamöter 
 .  
 Det upptages icke  
 till prövning under tiden från det att ordinarie val har ägt rum eller beslut om extra val har meddelats till dess den genom valet utsedda riksdagen samlas. Yrkande avseende statsråd som efter att ha entledigats uppehåller sin befattning enligt 6 kap 
 . 8 §  
 får  
 ej  
 i något fall  
 upptagas  
 till prövning. 
 Riksdagen kan  
 förklara  
 att  
 ett  
 statsråd  
 inte har  
 riksdagens förtroende.  
 Ett  
 yrkande om  
 en sådan  
 misstroendeförklaring  
 ska väckas  
 av minst en tiondel av riksdagens ledamöter  
 för att tas upp till  
 prövning. För  
 en  
 misstroendeförklaring  
 krävs  
 att mer än hälften av riksdagens ledamöter  
 röstar för den 
 . 
  
 Ett  
 yrkande om misstroende- förklaring  
 tas inte upp  
 till prövning om det  
 väcks  
 under tiden från det att ordinarie val har ägt rum eller beslut om extra val har meddelats till dess den genom valet utsedda riksdagen samlas.  
 Ett  
 yrkande avseende  
 ett  
 statsråd som efter att ha entledigats uppehåller sin befattning enligt 6 kap.  
 11 §  
 får  
 inte  
 i något fall  
 tas upp  
 till prövning. 
 693 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Yrkande om misstroende- förklaring  
 skall icke  
 beredas i utskott. 
  
 Ett  
 yrkande om misstroende- förklaring  
 ska inte  
 beredas i utskott. 
 Interpellationer och frågor 
 5 § 
 Riksdagsledamot får 
 , enligt bestämmelser i riksdags- ordningen,  
 framställa  
 interpella- tion  
 eller  
 fråga  
 till statsråd i  
 angelägenhet  
 som  
 angår dennes  
 tjänsteutövning. 
  
 En  
 riksdagsledamot får fram- ställa  
 interpellationer och frågor  
 till  
 ett  
 statsråd i  
 angelägenheter  
 som  
 rör statsrådets  
 tjänste- utövning.  
 Närmare bestämmelser om interpellationer och frågor meddelas i riksdagsordningen. 
  
 Riksdagens ombudsmän 
 6 § 
 Riksdagen väljer en eller flera ombudsmän  
 att  
 i enlighet med instruktion som riksdagen beslutar utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra  
 författningar 
 . Ombudsman får föra talan i de fall som  
 angives  
 i instruktionen. 
 Ombudsman får närvara vid domstols eller förvaltnings- myndighets överläggningar och har tillgång till myndighetens protokoll och handlingar. Domstol  
 och  
 förvaltnings- myndighet  
 samt  
 tjänsteman  
 hos staten eller kommun skall  
 tillhandagå ombudsman med  
 de upplysningar och yttranden  
 han  
 begär. Sådan skyldighet  
 åligger 
 Riksdagen väljer en eller flera ombudsmän ( 
 justitieombuds- män 
 ),  
 som i  
 enlighet med  
 den  
 instruktion som riksdagen beslutar  
 ska  
 utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra  
 föreskrifter 
 .  
 En  
 ombudsman får föra talan i de fall som  
 anges  
 i instruktionen. 
 Domstolar  
 och  
 förvaltningsmyndigheter  
 samt  
 anställda  
 hos staten eller  
 kommuner ska lämna  
 de upplysningar och yttranden  
 som en ombudsman  
 begär. Sådan skyldighet  
 har  
 även  
 andra som  
 står under  
 en  
 ombudsmans tillsyn.  
 En ombudsman har rätt att få tillgång till protokoll och handlingar hos domstolar och 
 694 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 även  
 annan, om han  
 står under ombudsmans tillsyn. Allmän åklagare skall på begäran biträda ombudsman. 
 Närmare bestämmelser om ombudsman finns i riksdags- ordningen. 
 förvaltningsmyndigheter 
 . Allmän åklagare  
 ska  
 på begäran biträda  
 en  
 ombudsman. 
  
 Närmare bestämmelser om  
 ombudsmännen meddelas  
 i riksdagsordningen. 
 Riksrevisionen 
 7 § 
 Riksrevisionen är en myndighet under riksdagen med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten.  
 Närmare bestämmelser om Riksrevisionen finns i riksdagsordningen och i annan lag. Enligt vad som föreskrivs i sådan lag kan  
 Riksrevisionens granskning avse också annan än statlig verksamhet. 
 Riksrevisionen leds av tre riksrevisorer, som väljs av rik- sdagen. Riksrevisorerna beslutar självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som ska granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. 
 Vid myndigheten finns också en styrelse, som utses av riksdagen. Styrelsens uppgift är att följa granskningsverksamheten, lämna de förslag och redogörelser till riksdagen som riks- revisorernas granskningsrapporter och revisionsberättelser ger 
 Riksrevisionen är en myndighet under riksdagen med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten.  
 Bestämmelser om att 
  
 Riksrevisionens granskning  
 kan  
 avse också annan än statlig verksamhet  
 meddelas i lag 
 . 
 695 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 anledning till samt att besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. 
 Riksdagen får skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. 
 8 § 
 Riksrevisionen leds av tre riksrevisorer, som väljs av riksdagen. Riksdagen får skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. 
 Riksrevisorerna beslutar självständigt 
 ,  
 med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som  
 ska  
 granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen  
 ska  
 bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. 
 Vid myndigheten finns också en styrelse, som  
 väljs  
 av riks- dagen. Styrelsens uppgift är att följa granskningsverksamheten, lämna de förslag och redo- görelser till riksdagen som riksrevisorernas gransknings- rapporter och revisions- berättelser ger anledning till samt besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. 
 696 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 9 § 
  
 Ytterligare  
 bestämmelser om Riksrevisionen  
 meddelas  
 i riks- dagsordningen och i annan lag. 
 14 kap. Kommunerna 
 1 § Beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar 
 . 
  
 2 § Kommunerna sköter lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Närmare bestämmelser om detta finns i lag. På samma grund sköter kommunerna även de övriga angelägenheter som bestäms i lag. 
 3 § En inskränkning i den kommunala självstyrelsen bör inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. 
 4 § Kommunerna får ta ut skatt för skötseln av sina angelägenheter. 
 5 § Kommunerna får i lag åläggas att bidra till kostnaden för andra kommuners angelägenheter, om det krävs för att uppnå likvärdiga ekonomiska förutsättningar. 
 6 § Föreskrifter om grunderna för ändring i rikets indelning i kommuner meddelas i lag. 
  
 15 kap. 
  
 Inkallande av riksdagen 
  
 1 § 
  
 Kommer riket i krig eller 
  
 Kommer riket i krig eller 
  
 krigsfara  
 skall  
 regeringen 
  
 eller 
  
 krigsfara 
  
 ska  
 regeringen 
  
 eller 
  
 talmannen 
  
 kalla 
  
 riksdagen 
  
 till 
  
 talmannen 
  
 kalla riksdagen 
  
 till 
  
 sammanträde. Den som utfärdar 
  
 sammanträde. Den som utfärdar 
  
 kallelsen 
  
 kan 
  
 besluta 
  
 att 
  
 kallelsen kan besluta att riks- 
  
 riksdagen  
 skall  
 sammanträda  
 på 
  
 dagen  
 ska 
  
 sammanträda  
 någon 
  
 annan ort  
 än Stockholm. 
  
 annanstans  
 än  
 i  
 Stockholm. 
  
 697 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Krigsdelegationen 
  
 2 § 
  
 Är riket i krig eller krigsfara, 
  
 Är riket i krig eller krigsfara 
  
 skall  
 en inom riksdagen utsedd 
  
 som rör dess bestånd eller 
  
 krigsdelegation träda i riks- 
  
 territoriella 
  
 integritet, 
  
 ska 
  
 en 
  
 dagens ställe, om förhållandena 
  
 inom riksdagen utsedd krigs- 
  
 kräver det. 
  
 delegation 
  
 träda i 
  
 riksdagens 
  
 ställe, 
  
 om 
  
 förhållandena kräver 
  
 det. 
  
 Om riket är i krig, meddelas 
  
 Om riket är i  
 sådant  
 krig  
 som 
  
 förordnande  
 att 
  
 krigsdelega- 
  
 avses i första stycket 
 , meddelas 
  
 tionen  
 skall  
 träda i riksdagens 
  
 beslut 
  
 att krigsdelegationen 
  
 ska 
  
 ställe 
  
 av 
  
 Utrikesnämndens 
  
 träda i riksdagens ställe av 
  
 ledamöter 
  
 enligt 
  
 närmare 
  
 Utrikesnämndens 
  
 ledamöter 
  
 bestämmelser 
  
 i 
  
 riksdags- 
  
 enligt 
  
 närmare 
  
 bestämmelser i 
  
 ordningen. 
  
 Innan 
  
 förordnande 
  
 riksdagsordningen. Innan  
 beslut 
  
 meddelas  
 skall  
 samråd ske med 
  
 meddelas  
 ska  
 samråd ske med 
  
 statsministern, 
  
 om 
  
 det 
  
 är 
  
 statsministern, 
  
 om 
  
 det 
  
 är 
  
 möjligt. 
  
 Hindras 
  
 nämndens 
  
 möjligt. 
  
 Hindras 
  
 nämndens 
  
 ledamöter av krigsförhållandena 
  
 ledamöter av krigsförhållandena 
  
 att 
  
 sammanträda, 
  
 meddelas 
  
 att 
  
 sammanträda, 
  
 meddelas 
  
 förordnandet  
 av regeringen. Om 
  
 beslutet  
 av regeringen. Om riket 
  
 riket är i krigsfara, meddelas 
  
 är i  
 sådan  
 krigsfara  
 som avses i 
  
 förordnande som nu sagts  
 av 
  
 första stycket 
 , meddelas  
 beslutet 
  
 Utrikesnämndens 
  
 ledamöter 
  
 i 
  
 av Utrikesnämndens ledamöter i 
  
 förening 
  
 med 
  
 statsministern. 
  
 förening 
  
 med 
  
 statsministern. 
  
 För  
 förordnande 
  
 fordras därvid 
  
 För ett sådant  
 beslut  
 krävs att 
  
 att statsministern och sex av 
  
 statsministern 
  
 och 
  
 sex 
  
 av 
  
 nämndens ledamöter  
 är ense 
 . 
  
 nämndens 
  
 ledamöter 
  
 röstar 
  
 för 
  
 det 
 . 
  
 Krigsdelegationen 
  
 och 
  
 Krigsdelegationen 
  
 och 
  
 regeringen kan i samråd eller var 
  
 regeringen kan i samråd eller var 
  
 för sig besluta att riksdagen  
 skall 
  
 för sig besluta att riksdagen  
 ska 
  
 återtaga sina befogenheter. 
  
 återta 
  
 sina 
  
 befogenheter. 
  
 Beslutet ska fattas så snart 
  
 förhållandena medger det 
 . 
  
 Krigsdelegationens 
  
 samman- 
  
 Bestämmelser 
  
 om 
  
 krigs- 
  
 sättning  
 bestämmes  
 i riksdags- 
  
 delegationens 
  
 sammansättning 
  
 ordningen. 
  
 meddelas  
 i riksdagsordningen. 
  
 698 
  
 699 
  
 Är riket i krig och kan varken riksdagen eller krigs- delegationen  
  
 till följd av detta  
  
 fullgöra sina uppgifter,  
  
 ska  
  
 regeringen  
  
 fullgöra  
  
 dessa i den  
  
 utsträckning  
  
 det  
  
 behövs  
  
 för att skydda riket och slutföra kriget  
  
 till rikets försvar 
  
 . 
  
 Regeringen får  
  
 inte med stöd av  
  
 första stycket stifta, ändra eller upphäva grundlag, riks- dagsordningen eller lag om val till riksdagen. 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 Medan krigsdelegationen är i riksdagens ställe utövar den  
 de  
 befogenheter  
 som annars till- kommer riksdagen.  
 Den får dock  
 ej  
 fatta beslut som avses i  
 12 §  
 första stycket första  
 punkten  
 eller andra eller fjärde stycket. 
 Krigsdelegationen beslutar verksamhet. 
 3 § 
 Medan krigsdelegationen är i riksdagens ställe utövar den  
 riksdagens  
 befogenheter. Den får dock  
 inte  
 fatta beslut som avses i  
 11 §  
 första stycket första  
 meningen  
 eller andra eller fjärde stycket. 
 själv om formerna för sin 
 Regeringsbildning och regeringens arbetsformer 
  
 4 § 
  
 Är riket i krig och kan till 
  
 Är riket i krig och kan 
  
 följd  
 därav 
  
 regeringen icke 
  
 regeringen  
 till följd  
 av detta inte 
  
 fullgöra sina uppgifter, kan riks- 
  
 fullgöra sina uppgifter, kan riks- 
  
 dagen  
 bestämma  
 om bildande av 
  
 dagen  
 besluta  
 om bildande av 
  
 regering och 
  
 om regeringens 
  
 regering och om regeringens 
  
 arbetsformer. 
  
 arbetsformer. 
  
 Regeringens befogenheter 
 5 § Är riket i krig och kan till 
 följd därav varken riksdagen eller krigsdelegationen fullgöra sina uppgifter,  
 skall r 
 egeringen  
 handha  
 dessa i den  
 mån den finner det behövligt  
 för att skydda riket och slutföra kriget. 
 Regeringen får  
 ej på grund  
 av första stycket stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdags- ordningen eller lag om val till riksdagen. 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 6 § 
  
 Är riket i krig eller krigsfara 
  
 Är riket i  
 sådant  
 krig eller 
  
 eller råder sådana  
 utomordentliga 
  
 krigsfara  
 som avses i 2 § första 
  
 förhållanden som är föranledda 
  
 stycket 
  
 eller 
  
 råder 
  
 sådana 
  
 av krig eller av krigsfara  
 vari 
  
 extraordinära 
  
 förhållanden 
  
 som 
  
 riket har befunnit sig, kan 
  
 är föranledda av krig eller av 
  
 regeringen 
  
 med 
  
 stöd 
  
 av 
  
 krigsfara  
 som  
 riket har befunnit 
  
 bemyndigande 
  
 i 
  
 lag 
  
 genom 
  
 sig  
 i 
 , kan regeringen med stöd 
  
 förordning 
  
 meddela 
  
 sådana 
  
 av bemyndigande i lag genom 
  
 föreskrifter i visst ämne som 
  
 förordning 
  
 meddela 
  
 sådana 
  
 enligt grundlag 
  
 annars 
  
 skall 
  
 föreskrifter i visst ämne som 
  
 meddelas 
  
 genom 
  
 lag.  
 Erfordras 
  
 enligt 
  
 grundlag 
  
 annars 
  
 ska 
  
 det även i annat fall  
 med hänsyn 
  
 meddelas genom lag.  
 Om det 
  
 till försvarsberedskapen, 
  
 kan 
  
 behövs  
 med hänsyn till försvars- 
  
 regeringen 
  
 med 
  
 stöd 
  
 av 
  
 beredskapen, 
  
 kan 
  
 regeringen 
  
 bemyndigande 
  
 i 
  
 lag 
  
 genom 
  
 även i annat fall  
 med stöd av 
  
 förordning bestämma att i lag 
  
 bemyndigande 
  
 i 
  
 lag 
  
 genom 
  
 meddelad 
  
 föreskrift 
  
 om 
  
 förordning bestämma att  
 en  
 i lag 
  
 rekvisition 
  
 eller 
  
 annat 
  
 sådant 
  
 meddelad 
  
 föreskrift 
  
 om 
  
 förfogande 
  
 skall 
  
 börja 
  
 eller 
  
 rekvisition eller 
  
 annat 
  
 sådant 
  
 upphöra att tillämpas. 
  
 förfogande 
  
 ska 
  
 börja 
  
 eller 
  
 upphöra att tillämpas. 
  
 I lag med bemyndigande  
 som 
  
 I  
 en  
 lag med  
 ett sådant 
  
 avses i första stycket skall  
 noga 
  
 bemyndigande 
  
 ska 
  
 det 
  
 noga 
  
 angivas  
 under vilka förutsätt- 
  
 anges  
 under vilka förutsätt- 
  
 ningar 
  
 bemyndigandet 
  
 får 
  
 ningar 
  
 bemyndigandet 
  
 får 
  
 utnyttjas. Bemyndigande 
  
 med- 
  
 utnyttjas. Bemyndigandet med- 
  
 för  
 ej  
 rätt att stifta, ändra eller 
  
 för  
 inte  
 rätt att stifta, ändra eller 
  
 upphäva 
  
 grundlag, riksdags- 
  
 upphäva 
  
 grundlag, 
  
 riksdags- 
  
 ordningen eller lag om val till 
  
 ordningen eller lag om val till 
  
 riksdagen. 
  
 riksdagen. 
  
 700 
  
 Förhållanden under ockupation 
  
 Är riket i  
  
 sådant  
  
 krig eller omedelbar  
  
 sådan  
  
 krigsfara  
  
 som avses i 2 § första stycket 
  
 , kan regeringen med stöd av riks- dagens bemyndigande besluta att uppgift som enligt grundlag  
  
 ska fullgöras  
  
 av regeringen  
  
 i stället ska  
  
 fullgöras av  
  
 en  
  
 annan myndighet.  
  
 Ett  
  
 sådant bemyndigande får  
  
 inte  
  
 omfatta  
  
 någon  
  
 befogenhet enligt 5 eller 6 §, om  
  
 det inte endast är  
  
 fråga om beslut att  
  
 en  
  
 lag i  
  
 ett  
  
 visst ämne  
  
 ska  
  
 börja tillämpas. 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 Begränsningar av fri- och 
  
 rättigheter 
  
 7 § 
  
 Är riket i krig eller 
  
 Är riket i  
 sådant  
 krig eller 
  
 omedelbar krigsfara,  
 skall  
 2 kap. 
  
 omedelbar  
 sådan  
 krigsfara 
  
 som 
  
 12 § tredje stycket icke  
 tillämpas. 
  
 avses 
  
 i 2 § 
  
 första 
  
 stycket, 
  
 ska 
  
 Detsamma gäller om krigs- 
  
 2 kap. 
  
 22 § 
  
 första 
  
 stycket 
  
 inte 
  
 delegationen i annat fall har trätt 
  
 tillämpas. Detsamma gäller 
  
 om 
  
 i riksdagens ställe. 
  
 krigsdelegationen i annat fall har 
  
 trätt i riksdagens ställe. 
  
 Befogenheter för andra myndigheter än regeringen 
 8 § Är riket i krig eller omedel- 
 bar krigsfara, kan regeringen med stöd av riksdagens bemyndigande besluta att uppgift, som enligt grundlag  
 ankommer på  
 regeringen 
 , skall  
 fullgöras av annan myndighet. Sådant bemyndigande får  
 icke  
 omfatta befogenhet enligt 5 eller 6 §, om  
 ej fråga är  
 endast om beslut att lag i visst ämne  
 skall  
 börja tillämpas. 
  
 10 § 
  
 9 § 
  
 Riksdagen 
  
 eller regeringen 
  
 Riksdagen eller 
  
 regeringen 
  
 får  
 icke  
 fatta beslut på ockuperat 
  
 får  
 inte  
 fatta beslut på ockuperat 
  
 område. På sådant område får  
 ej 
  
 område. På sådant område får 
  
 heller utövas 
  
 befogenhet som 
  
 inte  
 heller utövas 
  
 befogenhet 
  
 701 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 tillkommer någon i egenskap av 
  
 som någon  
 har  
 i egenskap av 
  
 riksdagsledamot eller statsråd. 
  
 riksdagsledamot eller statsråd. 
  
 Det 
  
 åligger 
  
 varje 
  
 offentligt 
  
 Varje offentligt organ  
 ska  
 på 
  
 organ att på ockuperat område 
  
 ockuperat område handla på det 
  
 handla på det sätt som bäst 
  
 sätt som bäst gagnar försvars- 
  
 gagnar försvarsansträngningarna 
  
 ansträngningarna 
  
 och 
  
 mot- 
  
 och 
  
 motståndsverksamheten 
  
 ståndsverksamheten 
  
 samt 
  
 civil- 
  
 samt civilbefolkningens 
  
 skydd 
  
 befolkningens 
  
 skydd 
  
 och 
  
 och svenska intressen i övrigt. 
  
 svenska intressen i övrigt.  
 Inte  
 i 
  
 Icke  
 i något fall får ett offentligt 
  
 något fall får ett offentligt organ 
  
 organ meddela beslut eller vidta 
  
 meddela  
 ett  
 beslut eller vidta  
 en 
  
 åtgärd som i strid mot folk- 
  
 åtgärd som i strid mot folk- 
  
 rättens 
  
 regler 
  
 ålägger 
  
 någon 
  
 rättens regler ålägger någon  
 av 
  
 rikets 
  
 medborgare 
  
 att 
  
 lämna 
  
 rikets 
  
 medborgare 
  
 att 
  
 lämna 
  
 ockupationsmakten bistånd. 
  
 ockupationsmakten bistånd. 
  
 Val till riksdagen eller beslut- 
  
 Val till riksdagen eller beslut- 
  
 ande kommunala 
  
 församlingar 
  
 ande 
  
 kommunala 
  
 församlingar 
  
 får  
 ej  
 hållas på ockuperat 
  
 får  
 inte  
 hållas på ockuperat 
  
 område. 
  
 område. 
  
 Statschefen 
  
 11 § 
  
 10 § 
  
 Är riket i krig, bör 
  
 Är riket i  
 sådant  
 krig  
 som 
  
 statschefen 
  
 följa 
  
 regeringen. 
  
 avses 
  
 i 2 § 
  
 första 
  
 stycket 
 , bör 
  
 Befinner  
 han  
 sig på ockuperat 
  
 statschefen 
  
 följa 
  
 regeringen. 
  
 område eller på annan ort än 
  
 Om statschefen befinner  
 sig på 
  
 regeringen, 
  
 skall 
  
 han 
  
 anses 
  
 ockuperat område eller på annan 
  
 hindrad 
  
 att 
  
 fullgöra 
  
 sina 
  
 ort än regeringen,  
 ska  
 han  
 eller 
  
 uppgifter som statschef. 
  
 hon  
 anses hindrad att fullgöra 
  
 sina uppgifter som statschef. 
  
 Val till riksdagen 
  
 12 § 
  
 11 § 
  
 Är riket i krig, får val till 
  
 Är riket i  
 sådant  
 krig  
 som 
  
 riksdagen 
  
 hållas 
  
 endast 
  
 efter 
  
 avses i 2 § första stycket 
 , får val 
  
 beslut av riksdagen. Är riket i 
  
 till riksdagen hållas endast efter 
  
 krigsfara, när ordinarie val  
 skall 
  
 beslut 
  
 av riksdagen. Är riket i 
  
 702 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 hållas, kan riksdagen besluta att  
 uppskjuta  
 valet. Sådant beslut  
 skall  
 omprövas inom ett år och därefter med högst ett års mellanrum. Beslut som avses i detta stycke blir gällande endast om minst tre fjärdedelar av riksdagens ledamöter  
 förenar sig om det 
 . 
  
 Är  
 riket till någon del ockuperat, när val  
 skall  
 hållas, beslutar riksdagen de jämk- ningar av reglerna i 3 kap. som  
 är påkallade 
 . Undantag får dock  
 ej  
 göras från 3 kap. 1 §  
 första stycket, 2 §, 6 § första stycket och  
  
 7–11 
  
  §§ 
 . Vad som sägs i 3 kap. 
 6 § första stycket 
 , 7 § andra stycket och 8 § andra stycket  
 om riket skall  
 i stället gälla den del av riket för vilken val  
 skall  
 hållas. Minst en tiondel av alla mandaten  
 skall  
 vara utjämnings- mandat. 
  
 Ordinarie val, som till följd av första stycket  
 icke hålles  
 på föreskriven tid,  
 skall  
 hållas så snart det kan ske sedan kriget eller krigsfaran har upphört 
 . Det åligger  
 regeringen och tal- mannen  
 att  
 i samråd eller var för sig se till att de åtgärder som behövs  
 härför  
 blir vidtagna. 
 Har ordinarie val till följd av denna paragraf hållits på annan tid än när det annars skulle ha ägt rum,  
 skall  
 riksdagen bestämma tiden för därnäst följande ordinarie val till den månad under fjärde eller femte 
 sådan  
 krigsfara  
 som avses i 2 § första stycket 
 , när ordinarie val  
 ska  
 hållas, kan riksdagen besluta att  
 skjuta upp  
 valet.  
 Ett  
 sådant beslut  
 ska  
 omprövas inom ett år och därefter med högst ett års mellanrum. Beslut som avses i detta stycke blir gällande endast om minst tre fjärdedelar av riks- dagens ledamöter  
 röstar för det 
 . 
  
 Om  
 riket till någon del  
 är  
 ockuperat, när val  
 ska  
 hållas, beslutar riksdagen de jämk- ningar av reglerna i 3 kap. som  
 behövs 
 . Undantag får dock  
 inte  
 göras från 3 kap. 1,  
 4 
 ,  
 5 
 ,  
 7– 
 9 
  
  och 12  
 § 
 §.  
 Vad som sägs  
 om riket  
 i 3 kap.  
 5 § 
 , 7 § andra stycket och 8 § andra stycket  
 ska  
 i stället gälla den del av riket för vilken val  
 ska  
 hållas. Minst en tiondel av alla mandaten  
 ska  
 vara utjämningsmandat. 
 Ordinarie val, som till följd av första stycket  
 inte hålls  
 på föreskriven tid,  
 ska  
 hållas så snart det kan ske sedan kriget eller krigsfaran har upphört. 
  
 Regeringen  
 och talmannen  
 ska  
 i samråd eller var för sig se till att de åtgärder som behövs  
 för detta  
 blir vidtagna. 
 Har ordinarie val till följd av denna paragraf hållits på en annan tid än när det annars skulle ha ägt rum,  
 ska  
 riksdagen bestämma tiden för därnäst följande ordinarie val till den månad under fjärde eller femte 
 703 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 året efter det först nämnda valet, då ordinarie val  
 skall  
 hållas enligt riksdagsordningen. 
 13 § 
 Är  
 riket i krig eller krigsfara eller råder sådana  
 utomordentliga  
 förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara  
 vari  
 riket har befunnit sig, utövas beslutanderätten i kommunerna på sätt som anges i lag. 
  
 året efter det först nämnda valet, då ordinarie val  
 ska  
 hållas enligt riksdagsordningen. 
 Beslutanderätten i kommunerna 
 12 § 
  
 Om  
 riket är i sådant krig eller  
 sådan  
 krigsfara  
 som avses i 2 § första stycket  
 eller  
 om det  
 råder sådana  
 extraordinära  
 förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara  
 som  
 riket har befunnit sig  
 i 
 , utövas beslutanderätten i kommunerna på  
 det  
 sätt som anges i lag. 
 Rikets 
 T  
 försvar 
 T 
  
 13 § 
 Regeringen får sätta in rikets försvarsmakt i enlighet med internationell rätt och sedvänja för att möta ett väpnat angrepp mot riket eller för att hindra en kränkning av rikets territorium. 
 Regeringen får uppdra åt försvarsmakten att använda våld i enlighet med internationell rätt och sedvänja för att hindra kränkning av rikets territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. 
 704 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 Krigsförklaring 
 T T 
  
 14 § 
 Förklaring att riket är i krig får, utom vid ett väpnat angrepp mot riket, inte ges av regeringen utan riksdagens medgivande. 
 Fredsfrämjande 
 T  
 insatser 
 T 
  
 16 § 
 . Regeringen får sända svenska väpnade styrkor till andra länder eller i övrigt sätta in sådana styrkor i fredsfrämjande syfte för att fullgöra en internationell förpliktelse som har godkänts av riksdagen. 
 Svenska väpnade styrkor får i övrigt sändas till andra länder eller sättas in i fredsfrämjande syfte om 
 1. det är medgett i lag som anger förutsättningarna för åtgärden, eller 
 2. riksdagen medger det i ett särskilt fall. 
 Regeringens rätt att meddela föreskrifter i nödsituationer 
 17 § 
 Föreskrifter som enligt grund- lag annars ska meddelas genom lag får meddelas av regeringen genom förordning i en nöd- situation som innebär 
 1. omfattande skador eller en 
 705 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 överhängande risk för omfattande skador på människor, egendom eller miljö, eller 
 2. en allvarlig störning eller en överhängande risk för en allvarlig störning i centrala samhälls- funktioner. 
 Första stycket gäller dock endast om ett dröjsmål med före- skrifterna allvarligt kan motverka arbetet med att hindra eller bekämpa skadan eller störningen. Föreskrifterna får inte innebära stiftande, ändring eller upp- hävande av grundlag, riksdags- ordningen eller lag om val till riksdagen. 
 18 § 
 När regeringen utfärdar föreskrifter som avses i 17 § ska regeringen samtidigt tillkännage föreskrifterna för allmänheten och ange vilken nödsituation som föranlett föreskrifterna och i vilket geografiskt område de gäller. Föreskrifterna träder i kraft sedan de tillkännagetts på detta sätt. 
 19 § 
 Föreskrifter som avses i 17 § upphör att gälla senast tolv dagar efter utfärdandet. Sådana före- skrifter ska så snart som möjligt efter utfärdandet underställas riksdagen för prövning. Anser riksdagen att föreskrifterna ska fortsätta att gälla ska de meddelas i form av lag. 
 706 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 U 
  
 1. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
  
 2. 
  
 Utan hinder av 2 kap. 12 § behåller äldre föreskrifter, som innebär särbehandling på grund av sexuell läggning, sin giltighet tills vidare. Sådana föreskrifter får ändras även om ändringen innebär fortsatt särbehandling. 
  
 3. 
  
 Äldre föreskrifter och bemyndiganden gäller fortfarande utan hinder av att de inte har tillkommit i den ordning som anges i regeringsformen i dess nya lydelse. 
  
 4. 
  
 Om det i en lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i regeringsformen 
  
 i 
  
 dess nya lydelse, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. 
  
 707 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 2. 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 
 Härigenom föreskrivs att 7 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 7 kap. 
 3 § 
 Om någon lämnar meddelande, som avses i 1 kap. 1 § tredje stycket, eller, utan att svara enligt 8 kap., medverkar till fram- ställning, som är avsedd att införas i tryckt skrift, såsom författare eller annan upphovsman eller såsom utgivare och därigenom gör sig skyldig till 
  
 1. 
  
 högförräderi, spioneri, grovt spioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift, uppror, landsförräderi, landssvek eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott; 
  
 2. 
  
 oriktigt utlämnande av allmän handling som ej är tillgänglig för envar eller tillhandahållande av sådan handling i strid med myndighets förbehåll vid dess utlämnande, när gärningen är uppsåtlig; eller 
  
 3. 
  
 uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som angivas 
  
 i 
  
 särskild lag, gäller om ansvar för sådant brott vad i lag är stadgat. Om någon anskaffar uppgift eller underrättelse i sådant syfte 
  
 som avses i 1 kap. 1 § fjärde stycket och därigenom gör sig skyldig till brott som angives i förevarande paragrafs första stycke 1, gäller om ansvar härför vad i lag är stadgat. 
  
 Det som sägs i 2 kap.  
 12 § 
  
 Det som sägs i 2 kap.  
 22 § 
  
 tredje 
  
 stycket 
  
 regeringsformen 
  
 första stycket  
 regeringsformen 
  
 skall  
 gälla också i fråga om 
  
 ska  
 gälla också i fråga om förslag 
  
 förslag 
  
 till 
  
 föreskrifter som 
  
 till föreskrifter som avses i 
  
 avses i första stycket 3. 
  
 första stycket 3. 
  
 U 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
  
 2 
  
 TP PT  
 Tryckfrihetsförordningen omtryckt 2002:908. 
 708 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 3. 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen 
 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3 §, 5 kap. 3 § och 7 kap. 6 § yttrandefrihetsgrundlagen 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
 ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 3 kap. 
  
 3 § 
  
 I fråga om sådana begräns- 
  
 I fråga om sådana begräns- 
  
 ningar i 
  
 sändningsrätten 
  
 som 
  
 ningar i 
  
 sändningsrätten 
  
 som 
  
 avses i 1 och 2 §§ gäller vad som 
  
 avses i 1 och 2 §§ gäller vad som 
  
 föreskrivs om begränsningar av 
  
 föreskrivs om begränsningar av 
  
 grundläggande 
  
 fri- 
  
 och 
  
 grundläggande 
  
 fri- 
  
 och 
  
 rättigheter i 2 kap.  
 12 § andra– 
  
 rättigheter 
  
 i 2 
  
 kap.  
  
 21–23 
  §§ 
  
 femte 
  
 styckena 
  
 och 
  
 13 § 
  
 regeringsformen. 
  
 regeringsformen. 
  
 5 
  
 kap. 
  
 3 § 
 Om någon lämnar ett meddelande, som avses i 1 kap. 2 §, eller, utan att svara enligt 6 kap., medverkar till en framställning som är avsedd att offentliggöras i ett radioprogram eller en teknisk upptagning, som författare eller annan upphovsman eller genom att framträda i radioprogrammet och därigenom gör sig skyldig till 
  
 1. 
  
 högförräderi, spioneri, grovt spioneri, grov obehörig befattning med hemlig uppgift, uppror, landsförräderi, landssvek eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott; 
  
 2. 
  
 oriktigt utlämnande av allmän handling som ej är tillgänglig för envar eller tillhandahållande av sådan handling i strid med myndighets förbehåll vid dess utlämnande, när gärningen är uppsåtlig; eller 
  
 3. 
  
 uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som anges i särskild lag, 
  
 gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar för sådant brott. 
 Om någon anskaffar en uppgift eller underrättelse i sådant syfte som avses i 1 kap. 2 § och därigenom gör sig skyldig till brott som 
  
 3 
  
 TP PT  
 Yttrandefrihetsgrundlagen omtryckt 2002:909. 
 709 
  
 I fråga om sådana före- skrifter som avses i 4 och 5 §§ gäller vad som föreskrivs om begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter i 2 kap.  
  
 21– 23 §§  
  
 regeringsformen. 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 anges i första stycket 1, gäller vad som föreskrivs i lag om ansvar 
  
 för brottet. 
  
 Det som sägs i 2 kap.  
 12 § 
  
 Det som sägs i 2 kap.  
 22 § 
  
 tredje 
  
 stycket 
  
 regeringsformen 
  
 första 
  
 stycket 
  
 regeringsformen 
  
 om 
  
 särskilt 
  
 lagstiftnings- 
  
 om 
  
 särskilt 
  
 lagstiftnings- 
  
 förfarande  
 skall  
 gälla också i 
  
 förfarande  
 ska  
 gälla också i fråga 
  
 fråga om förslag till föreskrifter 
  
 om förslag till föreskrifter som 
  
 som avses i första stycket 3. 
  
 avses i första stycket 3. 
  
 7 kap. 
 6 § I fråga om sådana före- 
  
 skrifter som avses i 4 och 5 §§ gäller vad som föreskrivs om begränsningar av grundläggande fri- och rättigheter i 2 kap.  
 12 §  
 andra–femte 
  styckena och 13 §  
 regeringsformen. 
  
 U 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 710 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 4. 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i riksdagsordningen 
 Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
  
 dels  
 att 1 kap. 1, 2 och 7 §§, 2 kap. 4 och 9 §§, 3 kap. 2, 14, 16 och 17 §§, 4 kap.  
 4–6, 
  9 och 11 §§, 5 kap. 1, 2, 4, 6 och  
 9–11 
  §§, 7 kap. 11 §, 8 kap. 2, 3, 8,  
 10–12, 
  15 och 16 §§, 10 kap. 1 och 5 §§, tilläggsbestämmelserna 2.7.1, 4.9.1, 4.12.1, 5.4.1, 5.11.1, 7.10.1, 7.13.1 och 8.9.2 samt att rubrikerna närmast före 7 kap. 11 § och 8 kap. 16 § ska ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det ska införas en ny tilläggsbestämmelse, 8.16.2, av följande lydelse och att rubriken närmast före tilläggsbestämmelse 8.16.1 ska lyda Tilläggsbestämmelser. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 kap. 
  
 1 § 
  
 Ordinarie 
  
 val till riksdagen 
  
 Ordinarie 
  
 val till riksdagen 
  
 hålls i september. Bestämmelser 
  
 hålls i september. Bestämmelser 
  
 om tid 
  
 för 
  
 extra 
  
 val finns i 
  
 om tid 
  
 för 
  
 extra 
  
 val finns i 
  
 3 kap. 
  
 4 § 
  
 och 
  
 6 kap. 
  
 3 § 
  
 3 kap. 
  
 11 § 
  
 och 
  
 6 kap. 
  
 5 § 
  
 regeringsformen. 
  
 regeringsformen. 
  
 2 § 
  
 Riksdagen 
  
 samlas efter 
  
 ett 
  
 Riksdagen 
  
 samlas efter 
  
 ett 
  
 riksdagsval till ett nytt riksmöte 
  
 riksdagsval till ett nytt riksmöte 
  
 i enlighet med bestämmelserna i 
  
 i enlighet med bestämmelserna i 
  
 3 kap.  
 5 §  
 regeringsformen 
  
 på 
  
 3 kap.  
 10 §  
 regeringsformen på 
  
 femtonde dagen efter valdagen, 
  
 femtonde dagen efter valdagen, 
  
 dock tidigast på fjärde dagen 
  
 dock tidigast på fjärde dagen 
  
 efter det att valets utgång har 
  
 efter det att valets utgång har 
  
 kungjorts. 
  
 kungjorts. 
  
 Under de år då ordinarie riksdagsval inte hålls, inleds ett nytt 
  
 riksmöte på den dag i september som 
  
 riksdagen på 
  
 förslag av 
  
 riksdagsstyrelsen fastställt vid det föregående riksmötet. 
  
 Har ett tillkännagivande om 
  
 Har ett tillkännagivande om 
  
 extra val gjorts före den 
  
 extra 
  
 val gjorts 
  
 före den 
  
 4 
  
 TP PT  
 Riksdagsordningen omtryckt 2007:726. 
 711 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 fastställda dagen,  
 skall  
 ett nytt 
  
 fastställda dagen,  
 ska  
 ett nytt 
  
 riksmöte 
  
 enligt 
  
 andra 
  
 stycket 
  
 riksmöte 
  
 enligt 
  
 andra 
  
 stycket 
  
 inledas 
  
 endast 
  
 om 
  
 riksdagen 
  
 inledas 
  
 endast 
  
 om 
  
 riksdagen 
  
 med anledning av valet samlas 
  
 med anledning av valet samlas 
  
 före juni månads utgång. 
  
 före juni månads utgång. 
  
 Ett riksmöte pågår till dess nästa riksmöte börjar. 
  
 7 § 
  
 När en ersättare  
 skall  
 inträda 
  
 När en ersättare  
 ska  
 inträda i 
  
 i stället för talmannen eller en 
  
 stället för talmannen eller en 
  
 riksdagsledamot 
  
 som 
  
 tillhör 
  
 riksdagsledamot 
  
 som 
  
 tillhör 
  
 regeringen 
  
 på 
  
 grund 
  
 av 
  
 regeringen 
  
 på 
  
 grund 
  
 av 
  
 bestämmelserna 
  
 i 
  
 4 kap. 
  
 9 § 
  
 bestämmelserna 
  
 i 
  
 4 kap. 
  
 13 § 
  
 regeringsformen 
  
 eller i 
  
 stället 
  
 regeringsformen 
  
 eller 
  
 i 
  
 stället 
  
 för en ledig riksdagsledamot på 
  
 för en ledig riksdagsledamot på 
  
 grund av bestämmelserna i 6 § i 
  
 grund av bestämmelserna i 6 § i 
  
 detta kapitel, 
  
 skall 
  
 talmannen 
  
 detta kapitel, 
  
 ska 
  
 talmannen 
  
 kalla ersättaren till tjänstgöring. 
  
 kalla ersättaren till tjänstgöring. 
  
 Talmannen  
 skall  
 då följa den 
  
 Talmannen  
 ska  
 då följa den 
  
 ordning 
  
 mellan 
  
 ersättarna 
  
 som 
  
 ordning 
  
 mellan 
  
 ersättarna 
  
 som 
  
 har bestämts enligt lag om val 
  
 har bestämts enligt lag om val 
  
 till riksdagen. Om det finns 
  
 till riksdagen. Om det finns 
  
 särskilda skäl, får dock tal- 
  
 särskilda skäl, får dock tal- 
  
 mannen frångå denna ordning. 
  
 mannen frångå denna ordning. 
  
 2 
  
 kap. 
  
 4 § 
  
 Sammanträden 
  
 med 
  
 kam- 
  
 Riksdagen får besluta att ett 
  
 maren är offentliga 
 . Riksdagen 
  
 sammanträde 
  
 ska  
 hållas 
  
 inom 
  
 får  
 dock  
 besluta att ett 
  
 stängda dörrar, om det krävs 
  
 sammanträde 
  
 skall  
 hållas 
  
 inom 
  
 med hänsyn till rikets säkerhet 
  
 stängda dörrar, om det krävs 
  
 eller i övrigt till förhållandet till 
  
 med hänsyn till rikets säkerhet 
  
 en annan stat eller en mellan- 
  
 eller i övrigt till förhållandet till 
  
 folklig 
  
 organisation. 
  
 Om 
  
 en annan stat eller en 
  
 regeringen vid ett sammanträde 
  
 mellanfolklig 
  
 organisation. Om 
  
 ska lämna 
  
 information 
  
 till 
  
 regeringen vid ett sammanträde 
  
 riksdagen, 
  
 får 
  
 även regeringen 
  
 skall  
 lämna 
  
 information 
  
 till 
  
 besluta om stängda dörrar på 
  
 riksdagen, får även 
  
 regeringen 
  
 samma grunder som riksdagen. 
  
 besluta om stängda dörrar på 
  
 samma grunder som riksdagen. 
  
 712 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 En ledamot eller tjänsteman i riksdagen får inte obehörigen röja vad som har förekommit vid ett sammanträde inom stängda dörrar. Riksdagen får dock besluta att i ett särskilt fall helt eller delvis upphäva tystnadsplikten. 
  
 2.7.1 
  
 Yrkande om folkomröstning 
  
 Yrkande om folkomröstning 
  
 i en grundlagsfråga, förslag till 
  
 i en grundlagsfråga,  
 stats- 
  
 ny 
  
 statsminister eller yrkande 
  
 ministeromröstning 
  
 enligt 
  
 6 kap. 
  
 om 
  
 misstroendeförklaring 
  
 förs 
  
 3 § 
  
 regeringsformen 
 , 
  
 förslag till 
  
 upp som första punkt på 
  
 ny 
  
 statsminister eller yrkande 
  
 föredragningslistan. 
  
 Om 
  
 det 
  
 om 
  
 misstroendeförklaring förs 
  
 finns mer än ett sådant ärende, 
  
 upp som första punkt på före- 
  
 tas de upp i den ordning de nu 
  
 dragningslistan. Om 
  
 det 
  
 finns 
  
 har angetts. I övrigt tas 
  
 mer än ett sådant ärende, tas de 
  
 ärendena upp i följande ordning, 
  
 upp i den ordning de nu har 
  
 om 
  
 inte talmannen 
  
 bestämmer 
  
 angetts.  
 När det gäller ordningen 
  
 annat: 
  
 mellan 
  
 en 
  
 statsminister- 
  
 1. val, 
  
 omröstning och ett yrkande om 
  
 2. propositioner 
  
 samt 
  
 misstroendeförklaring gäller detta 
  
 skrivelser från regeringen, 
  
 endast 
  
 om inte 
  
 talmannen 
  
 3. framställningar 
  
 och 
  
 redo- 
  
 bestämmer annat. 
  
 görelser från andra riksdags- 
  
 I övrigt tas ärendena upp i 
  
 organ än utskott, 
  
 följande 
  
 ordning, 
  
 om 
  
 inte 
  
 4. motioner, 
  
 talmannen bestämmer annat: 
  
 5.  
 EU-dokument 
  som avses i 
  
 1. val, 
  
 10 kap. 4 §, 
  
 2. propositioner 
  
 samt 
  
 6. utskottsbetänkanden 
  
 och 
  
 skrivelser från regeringen, 
  
 utlåtanden som avses i 10 kap. 
  
 3. framställningar 
  
 och 
  
 redo- 
  
 4 § 
  
 i 
  
 den 
  
 ordning 
  
 utskotten 
  
 görelser från andra riksdags- 
  
 anges 
  
 i 
  
 tilläggsbestämmelse 
  
 organ än utskott, 
  
 4.2.1. 
  
 4. motioner, 
  
 5. 
  
 EU-dokument 
  
  som avses i 10 kap. 4 §, 
  
 6. 
  
 utskottsbetänkanden och utlåtanden som avses i 10 kap. 4 § i den ordning utskotten anges i tilläggsbestämmelse 4.2.1. 
  
 713 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 9 § 
  
 Talmannen ställer 
  
 proposi- 
  
 Talmannen 
  
 ställer proposi- 
  
 tion till beslut med anledning av 
  
 tion till beslut med anledning av 
  
 de yrkanden som lagts fram. 
  
 de yrkanden som lagts fram. 
  
 Om talmannen finner att ett 
  
 Om talmannen finner att ett 
  
 yrkande 
  
 strider 
  
 mot 
  
 grundlag 
  
 yrkande 
  
 strider 
  
 mot 
  
 grundlag 
  
 eller mot denna lag,  
 skall  
 han 
  
 eller mot denna lag,  
 ska  
 han eller 
  
 eller hon vägra att ställa 
  
 hon vägra att ställa proposition 
  
 proposition och ange skäl för 
  
 och ange skäl för denna vägran. 
  
 denna 
  
 vägran. Om 
  
 kammaren 
  
 Om 
  
 kammaren 
  
 ändå 
  
 begär 
  
 ändå 
  
 begär 
  
 proposition, 
  
 skall 
  
 proposition, 
  
 ska 
  
 talmannen 
  
 talmannen 
  
 hänvisa 
  
 frågan 
  
 till 
  
 hänvisa frågan till konstitutions- 
  
 konstitutionsutskottet 
  
 för 
  
 av- 
  
 utskottet för avgörande. Tal- 
  
 görande. 
  
 Talmannen 
  
 får 
  
 inte 
  
 mannen får inte vägra att ställa 
  
 vägra att ställa proposition om 
  
 proposition 
  
 om 
  
 utskottet har 
  
 utskottet har förklarat att ett 
  
 förklarat att ett yrkande inte 
  
 yrkande 
  
 inte 
  
 strider 
  
 mot 
  
 strider mot grundlag eller mot 
  
 grundlag eller mot denna lag. 
  
 denna lag. 
  
 Vad som sägs i första stycket 
  
 Vad som sägs i första stycket 
  
 om prövning av ett yrkandes 
  
 om prövning av ett yrkandes 
  
 grundlagsenlighet 
  
 gäller 
  
 inte 
  
 grundlagsenlighet 
  
 gäller 
  
 inte 
  
 frågan om huruvida 2 kap.  
 12 § 
  
 frågan om huruvida 2 kap. 2 
 2 § 
  
 tredje stycket  
 regeringsformen är 
  
 första stycket  
 regeringsformen är 
  
 tillämpligt på ett visst lagförslag. 
  
 tillämpligt på ett visst lagförslag. 
  
 3 kap. 
  
 2 § 
  
 Budgetåret 
  
 börjar 
  
 den 
  
 Budgetåret 
  
 börjar 
  
 den 
  
 1 januari. Regeringen  
 skall  
 dess- 
  
 1 januari. Regeringen 
  
 ska 
  
 dess- 
  
 förinnan 
  
 lämna 
  
 en 
  
 proposition 
  
 förinnan 
  
 lämna en proposition 
  
 med 
  
 förslag 
  
 till 
  
 statens 
  
 med 
  
 förslag 
  
 till 
  
 statens 
  
 inkomster 
  
 och 
  
 utgifter 
  
 för 
  
 inkomster 
  
 och 
  
 utgifter 
  
 för 
  
 budgetåret (budgetproposition). 
  
 budgetåret (budgetproposition). 
  
 Budgetpropositionen 
  
 skall 
  
 Budgetpropositionen 
  
 ska 
  
 innehålla en finansplan och ett 
  
 innehålla en finansplan och ett 
  
 förslag till reglering av stats- 
  
 förslag till reglering av stats- 
  
 budgeten. Om 
  
 riksdagen 
  
 med 
  
 budgeten. Om 
  
 riksdagen 
  
 med 
  
 stöd av bestämmelserna i 5 kap. 
  
 stöd av bestämmelserna i 5 kap. 
  
 12 § har fattat beslut om att 
  
 12 § har fattat beslut om att 
  
 hänföra 
  
 statsutgifterna 
  
 till 
  
 hänföra 
  
 statsutgifterna 
  
 till 
  
 714 
  
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 utgiftsområden, 
  
 skall  
 förslaget 
  
 utgiftsområden,  
 ska  
 förslaget till 
  
 till statsbudget innehålla en för- 
  
 statsbudget innehålla en för- 
  
 delning av anslagen på dessa 
  
 delning av anslagen på dessa 
  
 utgiftsområden. 
  
 utgiftsområden. 
  
 Endast om regeringen anser att det finns synnerliga ekonomisk- politiska skäl, får en proposition om statens inkomster eller utgifter för det närmast följande budgetåret lämnas efter 
  
 budgetpropositionen. 
  
 En proposition med 
  
 förslag 
  
 En 
  
 proposition 
  
 med 
  
 förslag 
  
 om ett nytt eller väsentligen 
  
 om ett nytt eller väsentligen 
  
 höjt anslag eller om riktlinjer 
  
 höjt anslag eller om riktlinjer 
  
 enligt 
  
 9 kap. 
  
 7 § 
  
 regerings- 
  
 enligt 
  
 9 kap. 
  
 6 § 
  
 regerings- 
  
 formen för en viss statsverksam- 
  
 formen för en viss statsverksam- 
  
 het för längre tid än anslaget till 
  
 het för längre tid än anslaget till 
  
 verksamheten avser bör inne- 
  
 verksamheten avser bör inne- 
  
 hålla en uppskattning av de 
  
 hålla en uppskattning av de 
  
 framtida kostnaderna för 
  
 det 
  
 framtida 
  
 kostnaderna 
  
 för 
  
 det 
  
 ändamål 
  
 som 
  
 förslaget 
  
 avser. 
  
 ändamål 
  
 som 
  
 förslaget 
  
 avser. 
  
 Om ett förslag till anslag 
  
 Om ett förslag till anslag 
  
 grundar sig på en plan för en 
  
 grundar sig på en plan för en 
  
 längre tid än den för vilken 
  
 längre tid än den för vilken 
  
 anslaget har beräknats i proposi- 
  
 anslaget har beräknats i proposi- 
  
 tionen, bör planen redovisas. 
  
 tionen, bör planen redovisas. 
  
 14 § 
  
 Konstitutionsutskottet 
  
 skall 
  
 Konstitutionsutskottet 
  
 ska 
  
 till kammaren för slutligt beslut 
  
 till kammaren för slutligt beslut 
  
 anmäla vilande beslut i ärenden 
  
 anmäla vilande beslut i ärenden 
  
 angående grundlag eller riks- 
  
 angående grundlag eller riks- 
  
 dagsordningen. Om den ord- 
  
 dagsordningen. Om den ord- 
  
 ning som gäller för grundlags- 
  
 ning som gäller för grund- 
  
 ändring 
  
 eller 
  
 ändring 
  
 av 
  
 lagsändring 
  
 eller 
  
 ändring 
  
 av 
  
 riksdagsordningen, 
  
 enligt 
  
 en 
  
 riksdagsordningen, 
  
 enligt 
  
 en 
  
 bestämmelse i 
  
 regeringsformen 
  
 bestämmelse i 
  
 regeringsformen 
  
 skall  
 tillämpas i något annat fall, 
  
 ska  
 tillämpas i något annat fall, 
  
 skall  
 ett vilande beslut i ärendet 
  
 ska  
 ett vilande beslut i ärendet 
  
 anmälas av det utskott till vars 
  
 anmälas av det utskott till vars 
  
 handläggning frågan hör. 
  
 handläggning frågan hör. 
  
 Konstitutionsutskottet 
  
 skall 
  
 Konstitutionsutskottet 
  
 ska 
  
 vidare till kammaren anmäla ett 
  
 vidare till kammaren anmäla ett 
  
 beslut om undantag 
  
 från 
  
 den 
  
 beslut 
  
 om 
  
 undantag 
  
 från den 
  
 715 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 tidsfrist som gäller för fram- läggande av förslag som  
 skall  
 antas i den ordning som före- skrivs i 8 kap.  
 15 §  
 regerings- formen. 
 tidsfrist som gäller för fram- läggande av förslag som  
 ska  
 antas i den ordning som föres- krivs i 8 kap.  
 14 §  
 regerings- formen. 
  
 16 § 
  
 Om en åklagare vill att 
  
 Om en åklagare vill att 
  
 riksdagen  
 skall  
 medge att talan 
  
 riksdagen  
 ska  
 medge att talan 
  
 väcks 
  
 mot 
  
 en riksdagsledamot 
  
 väcks 
  
 mot 
  
 en riksdagsledamot 
  
 eller att ett ingripande görs i 
  
 eller att ett ingripande görs i 
  
 hans 
  
 eller 
  
 hennes 
  
 personliga 
  
 hans 
  
 eller 
  
 hennes 
  
 personliga 
  
 frihet 
  
 enligt 4 kap. 
  
 8 § 
  
 första 
  
 frihet 
  
 enligt 4 kap. 
  
 12 §  
 första 
  
 stycket regeringsformen, 
  
 skall 
  
 stycket regeringsformen, 
  
 ska 
  
 åklagaren skriftligen ansöka om 
  
 åklagaren skriftligen ansöka om 
  
 det 
  
 hos 
  
 talmannen. 
  
 Samma 
  
 det 
  
 hos 
  
 talmannen. 
  
 Samma 
  
 förfarande 
  
 skall  
 tillämpas 
  
 om 
  
 förfarande 
  
 ska 
  
 tillämpas 
  
 om 
  
 någon annan vill begära riks- 
  
 någon annan vill begära riks- 
  
 dagens medgivande att få föra 
  
 dagens medgivande att få föra 
  
 talan vid en domstol med 
  
 talan vid en domstol med 
  
 anledning av en riksdags- 
  
 anledning av en riksdags- 
  
 ledamots handlande. 
  
 ledamots handlande. 
  
 Om ansökningshandlingen är 
  
 Om ansökningshandlingen är 
  
 så ofullständig att den inte kan 
  
 så ofullständig att den inte kan 
  
 läggas till grund för riksdagens 
  
 läggas till grund för riksdagens 
  
 prövning eller om sökanden inte 
  
 prövning eller om sökanden inte 
  
 har gjort troligt att han eller hon 
  
 har gjort troligt att han eller hon 
  
 är behörig att väcka talan eller 
  
 är behörig att väcka talan eller 
  
 begära denna åtgärd hos en 
  
 begära denna åtgärd hos en 
  
 myndighet, 
  
 skall 
  
 talmannen 
  
 myndighet, 
  
 ska 
  
 talmannen 
  
 avvisa ansökan. I annat fall  
 skall 
  
 avvisa ansökan. I annat fall  
 ska 
  
 talmannen anmäla den vid ett 
  
 talmannen anmäla den vid ett 
  
 sammanträde med kammaren. 
  
 sammanträde med kammaren. 
  
 17 § 
  
 En proposition, en skrivelse, 
  
 En proposition, en skrivelse, 
  
 en framställning, en redogörelse 
  
 en framställning, en redogörelse 
  
 eller en motion får återkallas till 
  
 eller en motion får återkallas till 
  
 dess ett utskott har avgett ett 
  
 dess ett utskott har avgett ett 
  
 betänkande i ärendet. Ett förslag 
  
 betänkande i ärendet. Ett förslag 
  
 som vilar minst tolv månader 
  
 som 
  
 vilar 
  
 minst 
  
 tolv 
  
 månader 
  
 716 
  
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 enligt 
  
 2 kap.  
 12 § 
  
 tredje 
  
 stycket 
  
 enligt 
  
 2 kap.  
 22 § 
  
 första 
  
 stycket 
  
 regeringsformen 
  
 får återkallas 
  
 regeringsformen 
  
 får återkallas 
  
 till dess utskottet har avgett ett 
  
 till dess utskottet har avgett ett 
  
 nytt 
  
 betänkande 
  
 enligt 
  
 4 kap. 
  
 nytt 
  
 betänkande 
  
 enligt 
  
 4 kap. 
  
 9 § fjärde stycket denna lag. 
  
 9 § fjärde stycket denna lag. 
  
 Om en proposition, en skrivelse, en framställning eller en redogörelse återkallas, faller de följdmotioner som har väckts. 
 Om en proposition, en skrivelse, en framställning eller en redogörelse har återkallats, får motioner väckas med anledning av återkallelsen inom sju dagar från det att den anmäldes i kammaren. 
  
 4 
  
 kap. 
  
 4 § 
  
 Konstitutionsutskottet 
  
 skall 
  
 Konstitutionsutskottet 
  
 ska 
  
 bereda ärenden som rör grund- 
  
 bereda ärenden som rör grund- 
  
 lagarna 
  
 och 
  
 riksdagsordningen. 
  
 lagarna 
  
 och 
  
 riksdagsordningen. 
  
 Bestämmelser 
  
 om 
  
 konstitu- 
  
 Bestämmelser 
  
 om 
  
 konstitu- 
  
 tionsutskottets 
  
 uppgifter 
  
 finns 
  
 tionsutskottets 
  
 uppgifter 
  
 finns 
  
 också i 2 kap.  
 12 § 
 , 8 kap.  
 15 § 
  
 också i 2 kap.  
 22 § 
 , 8 kap.  
 14 § 
  
 och  
 12 kap.  
 1 § regeringsformen 
  
 och  
 13 kap.  
 1 § regeringsformen 
  
 samt 
  
 i 
  
 2 kap. 
  
 9 §, 
  
 3 kap. 
  
 14 §, 
  
 samt 
  
 i 
  
 2 kap. 
  
 9 §, 
  
 3 kap. 
  
 14 §, 
  
 4 kap. 
  
 11 §, 
  
 6 kap. 
  
 1 och 
  
 4 §§, 
  
 4 kap. 
  
 11 §, 
  
 6 kap. 
  
 1 och 
  
 4 §§, 
  
 8 kap. 11 och 13 §§, 9 kap. 8 § 
  
 8 kap. 11 och 13 §§, 9 kap. 8 § 
  
 samt 
  
 tilläggsbestämmelserna 
  
 samt 
  
 tilläggsbestämmelserna 
  
 4.6.1, 
  
 5.4.1, 
  
 8.4.1, 
  
 8.5.1, 
  
 8.11.1, 
  
 4.6.1, 
  
 5.4.1, 
  
 8.4.1, 
  
 8.5.1, 
  
 8.11.1, 
  
 8.11.2 och 8.12.1 denna lag. 
  
 8.11.2 och 8.12.1 denna lag. 
  
 5 § 
  
 Finansutskottet 
  
 skall 
  
 bereda 
  
 Finansutskottet 
  
 ska 
  
 bereda 
  
 ärenden om 
  
 ärenden om 
  
 1. allmänna riktlinjer för den 
  
 1. allmänna riktlinjer för den 
  
 ekonomiska 
  
 politiken och 
  
 för 
  
 ekonomiska 
  
 politiken och 
  
 för 
  
 budgetregleringen samt 
  
 budgetregleringen samt 
  
 2. Riksbankens verksamhet. 
  
 2. Riksbankens verksamhet. 
  
 Finansutskottet 
  
 skall 
  
 dess- 
  
 Finansutskottet 
  
 ska 
  
 dess- 
  
 utom bereda 
  
 förslagen 
  
 till 
  
 utom bereda 
  
 förslagen 
  
 till 
  
 utgiftsramar för utgiftsområden 
  
 utgiftsramar för utgiftsområden 
  
 och till beräkning av statens 
  
 och till beräkning av statens 
  
 inkomster, 
  
 om 
  
 riksdagen 
  
 har 
  
 inkomster, 
  
 om 
  
 riksdagen 
  
 har 
  
 beslutat att hänföra stats- 
  
 beslutat att hänföra stats- 
  
 utgifterna 
  
 till 
  
 utgiftsområden 
  
 utgifterna 
  
 till 
  
 utgiftsområden 
  
 717 
  
 Författningsförslag SOU 2008:125 
  
 enligt 5 kap. 12 §. Bestämmelser 
  
 enligt 5 kap. 12 §. Bestämmelser 
  
 om 
  
 finansutskottets 
  
 uppgifter 
  
 om 
  
 finansutskottets 
  
 uppgifter 
  
 finns 
  
 också 
  
 i 
  
 9 kap.  
 4 § 
  
 finns 
  
 också 
  
 i 
  
 9 kap.  
 5 § 
  
 regeringsformen 
  
 och 
  
 i 
  
 3 kap. 
  
 regeringsformen 
  
 och 
  
 i 
  
 3 kap. 
  
 7 §, 4 kap. 8 §, 9 kap. 8 § samt i 
  
 7 §, 4 kap. 8 §, 9 kap. 8 § samt i 
  
 tilläggsbestämmelserna 
  
 4.6.2, 
  
 tilläggsbestämmelserna 
  
 4.6.2, 
  
 4.9.1 och 8.7.1 denna lag. 
  
 4.9.1 och 8.7.1 denna lag. 
  
 Skatteutskottet 
  
 skall 
  
 bereda 
  
 Skatteutskottet 
  
 ska 
  
 bereda 
  
 ärenden om statliga och kom- 
  
 ärenden om statliga och kom- 
  
 munala skatter. 
  
 Bestämmelser 
  
 munala skatter. 
  
 Bestämmelser 
  
 om 
  
 skatteutskottets 
  
 uppgifter 
  
 om 
  
 skatteutskottets 
  
 uppgifter 
  
 finns också i tilläggsbestämmel- 
  
 finns också i tilläggsbestämmel- 
  
 sen 4.6.3 denna lag. 
  
 sen 4.6.3 denna lag. 
  
 6 § 
  
 Riksdagen 
  
 föreskriver efter 
  
 Riksdagen 
  
 föreskriver efter 
  
 vilka 
  
 grunder 
  
 övriga 
  
 ärenden 
  
 vilka grunder övriga ärenden  
 ska 
  
 skall 
  
 fördelas mellan utskotten. 
  
 fördelas 
  
 mellan 
  
 utskotten. 
  
 Därvid  
 skall  
 ärenden som hör 
  
 Därvid  
 ska  
 ärenden som hör till 
  
 till ett och samma ämnesområde 
  
 ett och 
  
 samma ämnesområde 
  
 hänföras 
  
 till 
  
 samma 
  
 utskott. 
  
 hänföras 
  
 till 
  
 samma utskott. 
  
 Riksdagen 
  
 får 
  
 dock bestämma 
  
 Riksdagen får 
  
 dock 
  
 bestämma 
  
 att det  
 skall  
 finnas ett utskott 
  
 att det  
 ska  
 finnas ett utskott för 
  
 för beredning av ärenden om 
  
 beredning av ärenden om sådana 
  
 sådana lagar som avses i 8 kap. 
  
 lagar som avses i 8 kap. 2 §  
 första 
  
 2 § regeringsformen, oberoende 
  
 stycket 
  
 1 
  
 regeringsformen, 
  
 av ämnesområde. 
  
 oberoende av ämnesområde. 
  
 Riksdagen får avvika från de grunder som har fastställts liksom från 5 §, om det i ett särskilt fall är påkallat av hänsyn till sambandet mellan olika ärenden, ett ärendes särskilda beskaffenhet eller arbetsförhållandena. 
 Under samma förutsättningar som anges i andra stycket får ett utskott överlämna ett ärende till ett annat utskott, om detta utskott samtycker till det. Det utskott som överlämnar ärendet kan i samband med överlämnandet yttra sig över ärendet till det mottagande utskottet. 
 9 § 
 Utskotten  
 skall  
 avge be- Utskotten  
 ska  
 avge be- tänkanden till kammaren i de tänkanden till kammaren i de ärenden som har hänvisats till ärenden som har hänvisats till 
 718 
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 dem och som inte har åter- 
  
 dem och som inte har åter- 
  
 kallats. 
  
 Något 
  
 betänkande 
  
 kallats. 
  
 Något 
  
 betänkande 
  
 behöver dock inte avges i ett 
  
 behöver dock inte avges i ett 
  
 ärende, om ärendet inte hinner 
  
 ärende, om ärendet inte hinner 
  
 behandlas 
  
 före 
  
 utgången 
  
 av 
  
 behandlas 
  
 före 
  
 utgången 
  
 av 
  
 valperioden 
  
 och 
  
 behandlingen 
  
 valperioden 
  
 och 
  
 behandlingen 
  
 av ärendet inte heller har fått 
  
 av ärendet inte heller har fått 
  
 uppskjutas till det första riks- 
  
 uppskjutas till det första riks- 
  
 mötet i nästa valperiod enligt 
  
 mötet i nästa valperiod enligt 
  
 bestämmelserna 
  
 i 
  
 5 kap. 
  
 10 §. 
  
 bestämmelserna 
  
 i 
  
 5 kap. 
  
 10 §. 
  
 Sammansatta 
  
 utskott 
  
 avger 
  
 Sammansatta 
  
 utskott 
  
 avger 
  
 betänkanden till kammaren. 
  
 betänkanden till kammaren. 
  
 Betänkanden 
  
 i 
  
 ärenden 
  
 vars 
  
 Betänkanden 
  
 i 
  
 ärenden 
  
 vars 
  
 behandling 
  
 har 
  
 uppskjutits 
  
 till 
  
 behandling 
  
 har 
  
 uppskjutits 
  
 till 
  
 nästa valperiod enligt bestäm- 
  
 nästa valperiod enligt bestäm- 
  
 melserna i 5 kap. 10 §  
 skall  
 avges 
  
 melserna i 5 kap. 10 §  
 ska  
 avges 
  
 av de utskott som har tillsatts av 
  
 av de utskott som har tillsatts av 
  
 den nyvalda riksdagen. 
  
 den nyvalda riksdagen. 
  
 Ett utskott  
 skall  
 tillsammans 
  
 Ett 
  
 utskott 
  
 ska  
 tillsammans 
  
 med anmälan till kammaren av 
  
 med anmälan till kammaren av 
  
 ett vilande beslut enligt 3 kap. 
  
 ett vilande beslut enligt 3 kap. 
  
 14 § 
  
 lämna 
  
 ett 
  
 yttrande 
  
 i 
  
 14 § 
  
 lämna ett 
  
 yttrande 
  
 i 
  
 ärendet. 
  
 ärendet. 
  
 Om ett lagförslag har vilat i 
  
 Om ett lagförslag har vilat i 
  
 minst tolv månader enligt 2 kap. 
  
 minst tolv månader enligt 2 kap. 
  
 12 § 
  
 tredje 
  
 stycket 
  
 regerings- 
  
 22 § 
  
 första 
  
 stycket 
  
 regerings- 
  
 formen,  
 skall  
 utskottet avge ett 
  
 formen,  
 ska  
 utskottet avge ett 
  
 nytt betänkande i ärendet. 
  
 nytt betänkande i ärendet. 
  
 4.9.1 
  
 Beslut av finansutskottet i en 
  
 Beslut av finansutskottet i en 
  
 fråga 
  
 som 
  
 avses 
  
 i 
  
 9 kap. 
  
 4 § 
  
 fråga 
  
 som 
  
 avses 
  
 i 
  
 9 kap. 
  
 5 § 
  
 regeringsformen 
  
 meddelas 
  
 regeringsformen 
  
 meddelas 
  
 regeringen genom en skrivelse. 
  
 regeringen genom en skrivelse. 
  
 11 § 
  
 En 
  
 statlig 
  
 myndighet 
  
 skall 
  
 En 
  
 statlig 
  
 myndighet 
  
 ska 
  
 lämna 
  
 upplysningar 
  
 och 
  
 avge 
  
 lämna 
  
 upplysningar 
  
 och 
  
 avge 
  
 yttrande, då ett utskott begär 
  
 yttrande, då ett utskott begär 
  
 det, om inte annat följer av 13 § 
  
 det, om inte annat följer av 13 § 
  
 tredje stycket. Denna skyldighet 
  
 tredje stycket. Denna skyldighet 
  
 719 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 har dock regeringen endast i 
  
 har dock regeringen endast i 
  
 fråga 
  
 om 
  
 arbetet 
  
 inom 
  
 fråga 
  
 om 
  
 arbetet 
  
 inom 
  
 Europeiska 
  
 unionen 
  
 på 
  
 Europeiska 
  
 unionen 
  
 på 
  
 utskottets 
  
 ämnesområde. 
  
 En 
  
 utskottets 
  
 ämnesområde. 
  
 En 
  
 myndighet som inte lyder under 
  
 myndighet som inte lyder under 
  
 riksdagen 
  
 får 
  
 hänskjuta 
  
 en 
  
 riksdagen 
  
 får 
  
 hänskjuta 
  
 en 
  
 begäran från ett utskott till 
  
 begäran från ett utskott till 
  
 regeringen för avgörande. 
  
 regeringen för avgörande. 
  
 Om 
  
 minst 
  
 fem 
  
 av 
  
 Om 
  
 minst 
  
 fem 
  
 av 
  
 ledamöterna i ett utskott vid 
  
 ledamöterna i ett utskott vid 
  
 behandlingen 
  
 av ett 
  
 ärende 
  
 behandlingen 
  
 av 
  
 ett 
  
 ärende 
  
 begär 
  
 det, 
  
 skall 
  
 utskottet 
  
 begär det,  
 ska  
 utskottet inhämta 
  
 inhämta 
  
 upplysningar 
  
 eller 
  
 ett 
  
 upplysningar 
  
 eller 
  
 ett 
  
 yttrande 
  
 yttrande 
  
 enligt 
  
 första 
  
 stycket. 
  
 enligt första stycket. Detsamma 
  
 Detsamma  
 skall  
 gälla om en 
  
 ska  
 gälla om en sådan begäran 
  
 sådan 
  
 begäran 
  
 framställts utan 
  
 framställts 
  
 utan 
  
 samband 
  
 med 
  
 samband 
  
 med 
  
 behandlingen 
  
 av 
  
 behandlingen av ett ärende, om 
  
 ett ärende, om frågan gäller 
  
 frågan 
  
 gäller 
  
 arbetet 
  
 inom 
  
 arbetet 
  
 inom 
  
 Europeiska 
  
 Europeiska 
  
 unionen. Utskottet 
  
 unionen. Utskottet får avslå en 
  
 får avslå en begäran om 
  
 begäran 
  
 om 
  
 upplysningar eller 
  
 upplysningar 
  
 eller 
  
 ett 
  
 yttrande, 
  
 ett yttrande, om den framställts 
  
 om 
  
 den 
  
 framställts 
  
 vid 
  
 vid behandlingen av ett ärende 
  
 behandlingen av ett ärende och 
  
 och utskottet finner att den 
  
 utskottet finner att den begärda 
  
 begärda åtgärden skulle fördröja 
  
 åtgärden 
  
 skulle 
  
 fördröja 
  
 ärendets 
  
 behandling 
  
 så 
  
 att 
  
 ärendets 
  
 behandling 
  
 så 
  
 att 
  
 avsevärt men skulle uppkomma. 
  
 avsevärt men skulle uppkomma. 
  
 Utskottet  
 skall  
 i så fall i sitt 
  
 Utskottet  
 ska  
 i så fall i sitt 
  
 betänkande 
  
 redovisa 
  
 skälen 
  
 till 
  
 betänkande 
  
 redovisa 
  
 skälen 
  
 till 
  
 att begäran har avslagits. 
  
 att begäran har avslagits. 
  
 Konstitutionsutskottet 
  
 får 
  
 Konstitutionsutskottet 
  
 får 
  
 inte avge 
  
 förklaring 
  
 att 2 kap. 
  
 inte avge 
  
 förklaring 
  
 att 2 kap. 
  
 12 § 
  
 tredje 
  
 stycket 
  
 regerings- 
  
 22 § 
  
 första 
  
 stycket 
  
 regerings- 
  
 formen inte är tillämpligt i fråga 
  
 formen inte är tillämpligt i fråga 
  
 om ett visst lagförslag, utan att 
  
 om ett visst lagförslag, utan att 
  
 Lagrådet har yttrat sig. 
  
 Lagrådet har yttrat sig. 
  
 4.12.1 
 Ett utskott sammanträder Ett utskott sammanträder första gången på kallelse av första gången på kallelse av talmannen inom två dagar efter talmannen inom två dagar efter 
 720 
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 valet. 
  
 Därefter 
  
 sammanträder 
  
 valet. 
  
 Därefter 
  
 sammanträder 
  
 utskottet 
  
 på 
  
 kallelse 
  
 av 
  
 utskottet 
  
 på 
  
 kallelse 
  
 av 
  
 ordföranden. Ordföranden  
 skall 
  
 ordföranden. Ordföranden 
  
 ska 
  
 kalla utskottet till sammanträde 
  
 kalla utskottet till sammanträde 
  
 om minst fem ledamöter av 
  
 om minst fem ledamöter av 
  
 utskottet 
  
 begär 
  
 det. 
  
 För 
  
 utskottet 
  
 begär 
  
 det. 
  
 För 
  
 ändamål som sägs i 9 kap. 
  
 4 § 
  
 ändamål som sägs i 9 kap. 
  
 5 § 
  
 regeringsformen  
 skall  
 talmannen 
  
 regeringsformen 
  
 ska  
 talmannen 
  
 sammankalla 
  
 finansutskottet 
  
 sammankalla 
  
 finansutskottet 
  
 också på begäran av regeringen. 
  
 också på begäran av regeringen. 
  
 En 
  
 personlig 
  
 kallelse  
 skall 
  
 En 
  
 personlig 
  
 kallelse 
  
 ska 
  
 skickas 
  
 till 
  
 samtliga 
  
 ledamöter 
  
 skickas 
  
 till 
  
 samtliga ledamöter 
  
 och suppleanter. Kallelsen 
  
 bör 
  
 och suppleanter. Kallelsen 
  
 bör 
  
 om möjligt anslås i riksdagens 
  
 om möjligt anslås i riksdagens 
  
 lokaler senast klockan 18 dagen 
  
 lokaler senast klockan 18 dagen 
  
 före sammanträdet. 
  
 före sammanträdet. 
  
 5 kap. 
  
 1 § 
  
 Ett utskottsbetänkande  
 skall 
  
 Ett 
  
 utskottsbetänkande 
  
 ska 
  
 anmälas i kammaren och före 
  
 anmälas i kammaren och före 
  
 avgörandet 
  
 bordläggas vid 
  
 två 
  
 avgörandet 
  
 bordläggas 
  
 vid 
  
 två 
  
 sammanträden med kammaren, 
  
 sammanträden med kammaren, 
  
 om inte riksdagen på utskottets 
  
 om inte riksdagen på utskottets 
  
 eller talmannens förslag beslutar 
  
 eller talmannens förslag beslutar 
  
 att ärendet  
 skall  
 avgöras efter 
  
 att ärendet  
 ska  
 avgöras efter 
  
 endast en bordläggning. Be- 
  
 endast en bordläggning. Be- 
  
 stämmelser om ytterligare bord- 
  
 stämmelser om ytterligare bord- 
  
 läggning av 
  
 utskottsbetänkan- 
  
 läggning av 
  
 utskottsbetänkan- 
  
 den finns i 7 § andra stycket. 
  
 den finns i 7 § andra stycket. 
  
 Ett yrkande enligt 2 kap.  
 12 § 
  
 Ett yrkande enligt 2 kap. 2 
 2 § 
  
 tredje 
  
 stycket  
 regeringsformen 
  
 första 
  
 stycket  
 regeringsformen 
  
 att ett lagförslag  
 skall  
 vila i 
  
 att ett lagförslag  
 ska  
 vila i minst 
  
 minst tolv månader får fram- 
  
 tolv månader får framställas när 
  
 ställas när utskottets betänkan- 
  
 utskottets 
  
 betänkande 
  
 över 
  
 de över förslaget har anmälts i 
  
 förslaget 
  
 har 
  
 anmälts 
  
 i 
  
 kammaren. 
  
 kammaren. 
  
 721 
 Författningsförslag SOU 2008:125 
  
 2 § 
  
 Yrkanden om 
  
 folkomröst- 
  
 Yrkanden 
  
 om 
  
 folkomröst- 
  
 ning i en grundlagsfråga eller 
  
 ning i en grundlagsfråga eller 
  
 om 
  
 en 
  
 misstroendeförklaring 
  
 om 
  
 en 
  
 misstroendeförklaring 
  
 skall  
 ligga på kammarens bord 
  
 ska  
 ligga på kammarens bord till 
  
 till 
  
 det 
  
 andra 
  
 sammanträdet 
  
 det 
  
 andra sammanträdet 
  
 efter 
  
 efter det då yrkandet fram- 
  
 det 
  
 då 
  
 yrkandet 
  
 framställdes. 
  
 ställdes. Ärendet 
  
 skall 
  
 avgöras 
  
 Ärendet  
 ska  
 avgöras senast vid 
  
 senast vid nästa sammanträde. 
  
 nästa sammanträde. 
  
 Ett förslag av talmannen till 
  
 Ett förslag av talmannen till 
  
 ny statsminister  
 skall  
 ligga på 
  
 ny statsminister  
 ska  
 ligga på 
  
 kammarens bord till det andra 
  
 kammarens bord till det andra 
  
 sammanträdet 
  
 efter 
  
 det då 
  
 sammanträdet 
  
 efter det 
  
 då 
  
 förslaget 
  
 framställdes. Ärendet 
  
 förslaget 
  
 framställdes. Ärendet 
  
 skall  
 i enlighet med bestämmel- 
  
 ska  
 i enlighet med bestämmel- 
  
 serna i 6 kap.  
 2 §  
 andra stycket 
  
 serna i 6 kap.  
 4 §  
 andra stycket 
  
 regeringsformen 
  
 avgöras senast 
  
 regeringsformen avgöras senast 
  
 på fjärde dagen efter den då 
  
 på fjärde dagen efter den då 
  
 förslaget framställdes. 
  
 förslaget framställdes. 
  
 4 § 
  
 Ett ärende i vilket överläggning äger rum får inte tas upp till avgörande förrän kammaren på talmannens förslag har funnit att överläggningen är avslutad. Ett utskottsbetänkande får tas upp till avgörande endast vid ett sammanträde som i kallelsen enligt 2 kap. 5 § och på föredragningslistan enligt 2 kap. 7 § angetts som ett arbetsplenum. 
  
 Ett ärende avgörs med ackla- 
  
 Ett ärende avgörs med ackla- 
  
 mation eller, om en ledamot 
  
 mation eller, om en ledamot 
  
 yrkar 
  
 det, genom 
  
 omröstning. 
  
 yrkar 
  
 det, 
  
 genom 
  
 omröstning. 
  
 Om 
  
 en 
  
 särskild 
  
 beslutsregel 
  
 Om 
  
 en 
  
 särskild 
  
 beslutsregel 
  
 enligt 9 §  
 skall  
 tillämpas,  
 skall 
  
 enligt 
  
 9 § 
  
 ska 
  
 tillämpas, 
  
 ska 
  
 ärendet 
  
 alltid 
  
 avgöras 
  
 genom 
  
 ärendet 
  
 alltid 
  
 avgöras 
  
 genom 
  
 omröstning. 
  
 omröstning. 
  
 Avgörandet 
  
 av 
  
 ett 
  
 ärende 
  
 Avgörandet av ett ärende  
 ska 
 , 
  
 skall 
 , om det behövs, delas upp 
  
 om det behövs, delas upp på 
  
 på skilda beslut. Om det finns 
  
 skilda beslut. Om det finns ett 
  
 ett yrkande enligt 
  
 2 kap.  
 12 § 
  
 yrkande enligt 2 kap.  
 22 § första 
  
 tredje 
  
 stycket 
  
 regeringsformen 
  
 stycket 
  
 regeringsformen 
  
 att 
  
 ett 
  
 att ett lagförslag  
 skall  
 vila i 
  
 lagförslag  
 ska  
 vila i minst tolv 
  
 minst 
  
 tolv 
  
 månader 
  
 och 
  
 månader 
  
 och 
  
 dessutom 
  
 ett 
  
 722 
  
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 dessutom 
  
 ett 
  
 yrkande 
  
 att 
  
 yrkande 
  
 att 
  
 förslaget 
  
 ska 
  
 förslaget 
  
 skall 
  
 förkastas, 
  
 skall 
  
 förkastas, 
  
 ska 
  
 riksdagen 
  
 pröva 
  
 riksdagen pröva det sistnämnda 
  
 det sistnämnda yrkandet 
  
 innan 
  
 yrkandet 
  
 innan förslaget 
  
 ställs 
  
 förslaget ställs under omröst- 
  
 under omröstning om omedel- 
  
 ning om omedelbart antagande. 
  
 bart antagande. 
  
 5.4.1 
  
 Om det finns ett yrkande 
  
 Om det finns ett yrkande 
  
 enligt 
  
 2 kap. 
  
 12 § 
  
 tredje 
  
 stycket 
  
 enligt 
  
 2 kap. 
  
 22 § 
  
 första 
  
 stycket 
  
 regeringsformen att ett lag- 
  
 regeringsformen att ett lag- 
  
 förslag  
 skall  
 vila i minst tolv 
  
 förslag  
 ska  
 vila i minst tolv 
  
 månader och om lagförslaget vid 
  
 månader och om lagförslaget vid 
  
 omröstningen 
  
 inte uppnår den 
  
 omröstningen 
  
 inte uppnår 
  
 den 
  
 majoritet av fem sjättedelar av 
  
 majoritet av fem sjättedelar av 
  
 de röstande som krävs enligt 
  
 de röstande som krävs enligt 
  
 denna bestämmelse i regerings- 
  
 denna bestämmelse i regerings- 
  
 formen för omedelbart antagan- 
  
 formen för omedelbart antagan- 
  
 de av förslaget,  
 skall  
 förslaget 
  
 de av förslaget,  
 ska  
 förslaget 
  
 hänvisas 
  
 till 
  
 konstitutions- 
  
 hänvisas 
  
 till 
  
 konstitutions- 
  
 utskottet 
  
 för 
  
 prövning 
  
 enligt 
  
 utskottet 
  
 för 
  
 prövning 
  
 enligt 
  
 femte stycket  
 i nämnda paragraf i 
  
 tredje stycket  
 i nämnda paragraf i 
  
 regeringsformen 
  
 om vilande- 
  
 regeringsformen 
  
 om 
  
 vilande- 
  
 förfarandet är tillämpligt i fråga 
  
 förfarandet är tillämpligt i fråga 
  
 om lagförslaget. Om konstitu- 
  
 om lagförslaget. Om konstitu- 
  
 tionsutskottet 
  
 har förklarat att 
  
 tionsutskottet 
  
 har 
  
 förklarat 
  
 att 
  
 förfarandet är 
  
 tillämpligt, 
  
 skall 
  
 förfarandet 
  
 är 
  
 tillämpligt, 
  
 ska 
  
 riksdagen på nytt pröva om 
  
 riksdagen på nytt pröva om 
  
 förslaget 
  
 kan 
  
 avslås 
  
 eller 
  
 förslaget 
  
 kan 
  
 avslås 
  
 eller 
  
 omedelbart antas. I annat fall 
  
 omedelbart antas. I annat fall 
  
 återförvisas det till det utskott 
  
 återförvisas det till det utskott 
  
 som har berett ärendet. 
  
 som har berett ärendet. 
  
 6 § 
  
 När ett ärende avgörs genom 
  
 När ett ärende avgörs genom 
  
 omröstning, 
  
 är 
  
 huvud- 
  
 omröstning, 
  
 är 
  
 huvud- 
  
 propositionen det yrkande som 
  
 propositionen det yrkande som 
  
 riksdagen 
  
 enligt 
  
 talmannens 
  
 riksdagen 
  
 enligt 
  
 talmannens 
  
 uppfattning 
  
 har 
  
 bifallit 
  
 med 
  
 uppfattning 
  
 har 
  
 bifallit 
  
 med 
  
 acklamation. 
  
 När 
  
 acklamation 
  
 acklamation. 
  
 När 
  
 acklamation 
  
 inte 
  
 har 
  
 skett, 
  
 är 
  
 huvud- 
  
 inte 
  
 har 
  
 skett, 
  
 är 
  
 huvud- 
  
 723 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 propositionen det yrkande som 
  
 propositionen det yrkande som 
  
 talmannen 
  
 bestämmer. 
  
 Mot 
  
 talmannen 
  
 bestämmer. 
  
 Mot 
  
 huvudpropositionen 
  
 ställs 
  
 ett 
  
 huvudpropositionen 
  
 ställs 
  
 ett 
  
 annat yrkande som kontra- 
  
 annat yrkande som kontra- 
  
 proposition. Om det finns flera 
  
 proposition. Om det finns flera 
  
 än två yrkanden som kan ställas 
  
 än två yrkanden som kan ställas 
  
 mot varandra, 
  
 skall 
  
 riksdagen 
  
 mot 
  
 varandra, 
  
 ska 
  
 riksdagen 
  
 först, 
  
 med 
  
 tillämpning 
  
 av 
  
 5 §, 
  
 först, 
  
 med 
  
 tillämpning 
  
 av 
  
 5 §, 
  
 besluta vilket yrkande som  
 skall 
  
 besluta vilket yrkande som  
 ska 
  
 vara kontraproposition. 
  
 vara kontraproposition. 
  
 Omröstning 
  
 görs 
  
 öppet. 
  
 I 
  
 Omröstning 
  
 görs 
  
 öppet. 
  
 I 
  
 enlighet 
  
 med 
  
 bestämmelsen 
  
 i 
  
 enlighet 
  
 med 
  
 bestämmelsen 
  
 i 
  
 4 kap. 
  
 5 § 
  
 regeringsformen 
  
 är 
  
 4 kap. 
  
 7 § 
  
 regeringsformen 
  
 är 
  
 riksdagens 
  
 beslut 
  
 det 
  
 förslag 
  
 riksdagens 
  
 beslut 
  
 det 
  
 förslag 
  
 som stöds av mer än hälften av 
  
 som stöds av mer än hälften av 
  
 de röstande, om inte något 
  
 de röstande, om inte något 
  
 annat 
  
 anges i 
  
 regeringsformen 
  
 annat 
  
 anges i 
  
 regeringsformen 
  
 eller i denna lag. Talmannen 
  
 eller i denna lag. Talmannen 
  
 tillkännager 
  
 hur omröstningen 
  
 tillkännager 
  
 hur omröstningen 
  
 har utfallit och befäster beslutet 
  
 har utfallit och befäster beslutet 
  
 med ett klubbslag. 
  
 med ett klubbslag. 
  
 9 § 
  
 Om det för beslut krävs 
  
 Om det för beslut krävs 
  
 annat än enkel majoritet och det 
  
 annat än enkel majoritet och det 
  
 finns fler än ett förslag till ett 
  
 finns fler än ett förslag till ett 
  
 sådant 
  
 beslut 
  
 gäller 
  
 följande. 
  
 sådant 
  
 beslut 
  
 gäller 
  
 följande. 
  
 Riksdagen 
  
 väljer 
  
 först, 
  
 med 
  
 Riksdagen 
  
 väljer 
  
 först, 
  
 med 
  
 tillämpning av vad som gäller 
  
 tillämpning av vad som gäller 
  
 för beslut i allmänhet, ett av 
  
 för beslut i allmänhet, ett av 
  
 förslagen. Därefter avgörs, med 
  
 förslagen. Därefter avgörs, med 
  
 tillämpning 
  
 av 
  
 den 
  
 särskilda 
  
 tillämpning 
  
 av 
  
 den 
  
 särskilda 
  
 beslutsregeln, om 
  
 detta 
  
 förslag 
  
 beslutsregeln, om 
  
 detta 
  
 förslag 
  
 skall  
 antas eller förkastas. Detta 
  
 ska  
 antas eller förkastas. Detta 
  
 förfarande 
  
 skall  
 tillämpas 
  
 även 
  
 förfarande  
 ska  
 tillämpas även när 
  
 när det är fråga om flera lag- 
  
 det är fråga om flera lagförslag 
  
 förslag 
  
 som 
  
 är 
  
 oförenliga 
  
 som är oförenliga inbördes och 
  
 inbördes och ett yrkande har 
  
 ett yrkande har väckts att något 
  
 väckts att något av dem  
 skall  
 vila 
  
 av dem  
 ska  
 vila i minst tolv 
  
 i minst 
  
 tolv 
  
 månader 
  
 enligt 
  
 månader enligt 2 kap.  
 22 § första 
  
 2 kap. 
  
 12 § 
  
 tredje 
  
 stycket 
  
 stycket  
 regeringsformen. 
  
 724 
  
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 regeringsformen. 
  
 Om det samtidigt finns två 
  
 Om det samtidigt finns två 
  
 eller flera yrkanden om folkom- 
  
 eller flera yrkanden om folkom- 
  
 röstning 
  
 beträffande samma 
  
 röstning 
  
 beträffande samma 
  
 vilande 
  
 grundlagsförslag 
  
 eller 
  
 vilande 
  
 grundlagsförslag 
  
 eller 
  
 om misstroendeförklaring 
  
 mot 
  
 om misstroendeförklaring 
  
 mot 
  
 samma statsråd,  
 skall  
 endast en 
  
 samma statsråd,  
 ska  
 endast en 
  
 omröstning äga rum. 
  
 omröstning äga rum. 
  
 10 § 
  
 Ett ärende bör avgöras under den valperiod då det väckts. Har emellertid utskottet inte hunnit avge något betänkande i ärendet före utgången av valperioden har ärendet fallit. Detta gäller dock inte om riksdagen medger att behandlingen får uppskjutas till det första riksmötet i nästa valperiod. Behandlingen av ett ärende som väckts under ett uppehåll i kammararbetet som sträcker sig fram till det första riksmötet i nästa valperiod anses vidare vara uppskjuten 
  
 till detta riksmöte. 
  
 Ärende som gäller stats- 
  
 Ärende som gäller stats- 
  
 budgeten 
  
 för 
  
 närmast 
  
 följande 
  
 budgeten 
  
 för 
  
 närmast 
  
 följande 
  
 budgetår 
  
 skall  
 avgöras 
  
 före 
  
 budgetår 
  
 ska 
  
 avgöras 
  
 före 
  
 budgetårets ingång om det inte 
  
 budgetårets ingång om det inte 
  
 utan olägenhet för budget- 
  
 utan olägenhet för budget- 
  
 regleringen kan avgöras senare. 
  
 regleringen kan avgöras senare. 
  
 Ett lagförslag som har vilat i 
  
 Ett lagförslag som har vilat i 
  
 tolv månader enligt 2 kap.  
 12 § 
  
 tolv månader enligt  
 2 kap. 22 § 
  
 tredje 
  
 stycket 
  
 regeringsformen 
  
 första 
  
 stycket 
  
 regeringsformen 
  
 skall  
 prövas före utgången av 
  
 ska  
 prövas före utgången av 
  
 kalenderåret 
  
 därpå. 
  
 Om 
  
 ett 
  
 kalenderåret 
  
 därpå. 
  
 Om 
  
 ett 
  
 annat lagförslag har ett nära 
  
 annat lagförslag har ett nära 
  
 samband med ett lagförslag som 
  
 samband med ett lagförslag som 
  
 vilar enligt denna bestämmelse, 
  
 vilar enligt denna bestämmelse, 
  
 får riksdagen besluta att det 
  
 får riksdagen besluta att det  
 ska 
  
 skall  
 avgöras inom den tid som 
  
 avgöras inom den tid som gäller 
  
 gäller för prövningen av det 
  
 för prövningen av det vilande 
  
 vilande 
  
 lagförslaget. 
  
 Om 
  
 ett 
  
 lagförslaget. Om ett ärende som 
  
 ärende som avses i detta stycke 
  
 avses i detta stycke till följd av 
  
 till följd av beslut om extra val 
  
 beslut om extra val inte kan 
  
 inte 
  
 kan 
  
 avgöras 
  
 inom 
  
 avgöras inom 
  
 föreskriven 
  
 tid, 
  
 föreskriven tid,  
 skall  
 det avgöras 
  
 ska  
 det avgöras snarast möjligt 
  
 snarast möjligt efter det att den 
  
 efter 
  
 det 
  
 att 
  
 den 
  
 nyvalda 
  
 725 
  
 Ett ärende som har vilat över ett val i enlighet med bestäm- melserna i 8 kap.  
  
 14–17 
  
  §§  
  
 regeringsformen  
  
 ska  
  
 avgöras vid det första riksmötet i den valperiod då slutligt beslut enligt dessa bestämmelser i regeringsformen först får fattas, om inte förslaget i ärendet dessförinnan förkastas. Av- görandet får genom beslut av riksdagen uppskjutas till ett annat riksmöte. Beslutet får upprepas. Ärendet  
  
 ska  
  
 avgöras slutligt före nästa ordinarie val till riksdagen. 
  
 I fråga om uppskov i sam- band med extra val  
  
 ska  
  
 bestäm- melserna i 10 § första stycket tillämpas. 
  
 Om ett vilande förslag till grundlagsändring eller till ett annat beslut som fattas i samma ordning har förkastats vid en folkomröstning,  
  
 ska  
  
 det utskott till vars beredning frågan hör göra anmälan om detta till kammaren. 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 nyvalda 
  
 riksdagen 
  
 har riksdagen har sammanträtt. 
  
 sammanträtt. 
  
 11 § Ett ärende som har vilat över 
 ett val i enlighet med bestäm- melserna i 8 kap.  
 15 och 16 §§  
 regeringsformen  
 skall  
 avgöras vid det första riksmötet i den valperiod då slutligt beslut enligt dessa bestämmelser i regeringsformen först får fattas, om inte förslaget i ärendet dessförinnan förkastas. Av- görandet får genom beslut av riksdagen uppskjutas till ett annat riksmöte. Beslutet får upprepas. Ärendet  
 skall  
 avgöras slutligt före nästa ordinarie val till riksdagen. 
 I fråga om uppskov i sam- band med extra val  
 skall  
 bestäm- melserna i 10 § första stycket tillämpas. 
 Om ett vilande förslag till grundlagsändring eller till ett annat beslut som fattas i samma ordning har förkastats vid en folkomröstning,  
 skall  
 det ut- skott till vars beredning frågan hör göra anmälan om detta till kammaren. 
  
 5.11.1 
  
 Beslut om uppskov med 
  
 Beslut om uppskov 
  
 med 
  
 slutligt beslut i ett ärende som 
  
 slutligt beslut i ett ärende som 
  
 har vilat över ett val i enlighet 
  
 har vilat över ett val i enlighet 
  
 med bestämmelserna i 8 kap.  
 15 
  
 med bestämmelserna i 
  
 8 kap. 
  
 och 16 §§  
 regeringsformen fattas 
  
 14–17 
  
  §§  
 regeringsformen fattas 
  
 på förslag av det utskott till vars 
  
 på förslag av det utskott till vars 
  
 handläggning ärendet hör. 
  
 handläggning ärendet hör. 
  
 726 
  
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 7 kap. 
  
 7.10.1 
  
 Föreskrifter 
  
 om 
  
 behörighet 
  
 Föreskrifter 
  
 om 
  
 behörighet 
  
 att ingå i olika organ finns för 
  
 att ingå i olika organ finns för 
  
 talmannen 
  
 i 
  
 10 kap. 
  
 7 § 
  
 talmannen 
  
 i 
  
 10 kap. 
  
 12 § 
  
 regeringsformen, i 
  
 1 kap. 
  
 5 § 
  
 regeringsformen, i 
  
 1 kap. 
  
 5 § 
  
 och 8 kap. 
  
 15 § 
  
 denna lag, 
  
 för 
  
 och 
  
 8 kap. 
  
 15 § 
  
 denna lag, 
  
 för 
  
 riksdagsledamot 
  
 som också 
  
 är 
  
 riksdagsledamot 
  
 som också är 
  
 statsråd i 8 kap. 15 § denna lag 
  
 statsråd i 8 kap. 15 § denna lag 
  
 samt för avgången riksdags- 
  
 samt för avgången riksdags- 
  
 ledamot 
  
 i tilläggsbestämmelsen 
  
 ledamot 
  
 i tilläggsbestämmelsen 
  
 8.6.2 denna lag. 
  
 8.6.2 denna lag. 
  
 Skyldighet att åta sig 
  
 Valbarhet och skyldighet att 
  
 uppdrag 
  
 åta sig uppdrag 
  
 11 § 
  
 Endast den som är svensk 
  
 medborgare 
  
 får 
  
 inneha uppdrag 
  
 som tillsätts genom val av 
  
 riksdagen. Bestämmelser om krav 
  
 på 
  
 svenskt 
  
 medborgarskap 
  
 för 
  
 riksdagens 
  
 ombudsmän 
  
 och 
  
 riksrevisorerna finns i 12 kap. 6 § 
  
 regeringsformen. 
  
 Den som har utsetts till ett 
  
 Den som har utsetts till ett 
  
 uppdrag genom val av riksdagen 
  
 sådant  
 uppdrag genom val av 
  
 får inte undandra sig uppdraget 
  
 riksdagen får inte undandra sig 
  
 utan att riksdagen medger det. 
  
 uppdraget 
  
 utan 
  
 att 
  
 riksdagen 
  
 medger det. 
  
 7.13.1 
  
 Föreskrifter 
  
 om 
  
 val 
  
 av 
  
 Föreskrifter 
  
 om 
  
 val 
  
 av 
  
 ordförande och vice ordförande 
  
 ordförande och vice ordförande 
  
 finns för Valprövningsnämnden 
  
 finns för Valprövningsnämnden 
  
 i 3 kap. 
  
 11 §  
 regeringsformen 
  
 i 3 kap. 
  
 12 §  
 regeringsformen 
  
 och 8 kap. 
  
 2 § 
  
 denna lag, 
  
 för 
  
 och 
  
 8 kap. 
  
 2 § 
  
 denna lag, 
  
 för 
  
 Statsrådsarvodesnämnden 
  
 i 
  
 Statsrådsarvodesnämnden 
  
 i 
  
 8 kap. 
  
 4 § 
  
 denna 
  
 lag, 
  
 för 
  
 8 kap. 
  
 4 § 
  
 denna 
  
 lag, 
  
 för 
  
 727 
  
 Författningsförslag SOU 2008:125 
  
 Nämnden 
  
 för 
  
 lön 
  
 till 
  
 Nämnden för lön till riks- 
  
 riksrevisorerna i 
  
 8 kap. 
  
 5 §, 
  
 för 
  
 revisorerna 
  
 i 
  
 8 kap. 
  
 5 §, 
  
 för 
  
 Riksrevisionens styrelse i 8 kap. 
  
 Riksrevisionens styrelse i 8 kap. 
  
 14 § och 
  
 för 
  
 Riksdagens 
  
 14 § och 
  
 för 
  
 Riksdagens 
  
 överklagandenämnd i 9 kap. 5 § 
  
 överklagandenämnd i 9 kap. 5 § 
  
 denna lag. 
  
 denna lag. 
  
 8 kap. 
  
 2 § 
  
 Bestämmelser 
  
 om 
  
 val 
  
 av 
  
 Bestämmelser 
  
 om 
  
 val 
  
 av 
  
 ordförande 
  
 i 
  
 Valprövnings- 
  
 ordförande 
  
 i 
  
 Valprövnings- 
  
 nämnden 
  
 finns 
  
 i 3 kap.  
 11 § 
  
 nämnden 
  
 finns 
  
 i 3 kap.  
 12 § 
  
 regeringsformen. 
  
 regeringsformen. 
  
 Riksdagen 
  
 utser 
  
 genom 
  
 Riksdagen 
  
 utser 
  
 genom 
  
 särskilt val en ersättare för 
  
 särskilt val en ersättare för 
  
 ordföranden 
  
 i 
  
 Valprövnings- 
  
 ordföranden 
  
 i 
  
 Valprövnings- 
  
 nämnden. 
  
 Bestämmelserna 
  
 i 
  
 nämnden. 
  
 Bestämmelserna 
  
 i 
  
 3 kap.  
 11 §  
 regeringsformen om 
  
 3 kap.  
 12 §  
 regeringsformen om 
  
 ordföranden tillämpas också på 
  
 ordföranden tillämpas också på 
  
 ersättaren. 
  
 ersättaren. 
  
 Vid val med slutna sedlar av ordföranden eller ersättare för ordföranden tillämpas det förfarande som anges i 1 § andra stycket. 
 3 § 
 Vid val med slutna sedlar av riksföreståndare, vice riks- föreståndare enligt 5 kap.  
 4 §  
 regeringsformen eller person som  
 skall  
 kunna inträda som tillfällig riksföreståndare enligt 5 kap.  
 6 §  
 regeringsformen tillämpas det förfarande som anges i 1 § andra stycket. Valet gäller till dess riksdagen beslutar annat. 
 Vid val med slutna sedlar av riksföreståndare, vice riks- föreståndare enligt 5 kap.  
 5 §  
 regeringsformen eller person som  
 ska  
 kunna inträda som tillfällig riksföreståndare enligt 5 kap.  
 7 §  
 regeringsformen tillämpas det förfarande som anges i 1 § andra stycket. Valet gäller till dess riksdagen beslutar annat. 
  
 8 § 
  
 Val av ledamöter i Utrikes- 
  
 Val av ledamöter i Utrikes- 
  
 nämnden enligt 
  
 10 kap. 
  
 7 § 
  
 nämnden enligt 
  
 10 kap. 
  
 12 § 
  
 regeringsformen 
  
 avser 
  
 riks- 
  
 regeringsformen 
  
 avser 
  
 riks- 
  
 dagens valperiod. 
  
 dagens valperiod. 
  
 728 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 För talmannen är vice talman suppleant i Utrikesnämnden. Antalet valda suppleanter  
 skall  
 vara nio. 
 För talmannen är vice talman suppleant i Utrikesnämnden. Antalet valda suppleanter  
 ska  
 vara nio. 
  
 8.9.2 
  
 En 
  
 ledamot, 
  
 en 
  
 suppleant 
  
 En 
  
 ledamot, 
  
 en 
  
 suppleant 
  
 eller en tjänsteman  
 skall  
 första 
  
 eller en tjänsteman  
 ska  
 första 
  
 gången han eller hon är 
  
 gången han eller hon är 
  
 närvarande vid ett sammanträde 
  
 närvarande vid ett sammanträde 
  
 med 
  
 Utrikesnämnden 
  
 avge 
  
 med 
  
 Utrikesnämnden 
  
 avge 
  
 försäkran om att följa åliggande 
  
 försäkran om att följa åliggande 
  
 om tystnadsplikt enligt 10 kap. 
  
 om tystnadsplikt enligt 10 kap. 
  
 7 §  
 regeringsformen. 
  
 12 §  
 regeringsformen. 
  
 10 § 
  
 För förordnande att krigs- 
  
 För förordnande att krigs- 
  
 delegationen  
 skall  
 träda i riks- 
  
 delegationen  
 ska  
 träda i riks- 
  
 dagens 
  
 ställe 
  
 enligt 
  
 13 kap.  
 2 § 
  
 dagens 
  
 ställe 
  
 enligt 
  
 15 kap.  
 2 § 
  
 regeringsformen 
  
 sammanträder 
  
 regeringsformen 
  
 sammanträder 
  
 Utrikesnämndens ledamöter på 
  
 Utrikesnämndens ledamöter på 
  
 kallelse av talmannen eller, vid 
  
 kallelse av talmannen eller, vid 
  
 förhinder 
  
 för 
  
 talmannen, 
  
 vice 
  
 förhinder 
  
 för 
  
 talmannen, 
  
 vice 
  
 talman, eller på kallelse av två av 
  
 talman, eller på kallelse av två av 
  
 nämndens 
  
 övriga 
  
 ledamöter. 
  
 nämndens 
  
 övriga 
  
 ledamöter. 
  
 Förhandlingarna 
  
 leds 
  
 av 
  
 Förhandlingarna 
  
 leds 
  
 av 
  
 talmannen, av vice talman eller, 
  
 talmannen, av vice talman eller, 
  
 om ingen av dem är närvarande, 
  
 om ingen av dem är närvarande, 
  
 av den av de närvarande 
  
 av den av de närvarande 
  
 ledamöterna 
  
 som 
  
 har 
  
 varit 
  
 ledamöterna 
  
 som 
  
 har 
  
 varit 
  
 ledamot av riksdagen längst tid. 
  
 ledamot av riksdagen längst tid. 
  
 Om två eller flera har tillhört 
  
 Om två eller flera har tillhört 
  
 riksdagen lika länge, har den 
  
 riksdagen lika länge, har den 
  
 äldste av dem företräde. Om det 
  
 äldste av dem företräde. Om det 
  
 vid omröstning till beslut blir 
  
 vid omröstning till beslut blir 
  
 lika röstetal, gäller den mening 
  
 lika röstetal, gäller den mening 
  
 som ordföranden biträder. 
  
 som ordföranden biträder. 
  
 729 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 11 § 
  
 Riksdagen 
  
 väljer 
  
 enligt 
  
 Riksdagen 
  
 väljer 
  
 enligt 
  
 12 kap. 
  
 6 § 
  
 regeringsformen 
  
 13 kap. 
  
 6 § 
  
 regeringsformen 
  
 ombudsmän 
  
 som  
 skall 
  
 utöva 
  
 ombudsmän 
  
 som  
 ska 
  
 utöva 
  
 tillsyn 
  
 över 
  
 tillämpningen 
  
 i 
  
 tillsyn 
  
 över 
  
 tillämpningen 
  
 i 
  
 offentlig 
  
 verksamhet av 
  
 lagar 
  
 offentlig 
  
 verksamhet av 
  
 lagar 
  
 och andra författningar. 
  
 och andra författningar. 
  
 Riksdagens ombudsmän  
 skall 
  
 Riksdagens ombudsmän  
 ska 
  
 vara fyra, en chefsjustitieom- 
  
 vara fyra, en chefsjustitieom- 
  
 Chavez och tre justitieom- 
  
 budsman och tre justitieom- 
  
 budsmän. Chefsjustitieombuds- 
  
 budsmän. Chefsjustitieombuds- 
  
 mannen 
  
 är administrativ 
  
 chef 
  
 mannen 
  
 är 
  
 administrativ 
  
 chef 
  
 och bestämmer inriktningen 
  
 i 
  
 och bestämmer inriktningen 
  
 i 
  
 stort av verksamheten. Riks- 
  
 stort av verksamheten. Riks- 
  
 dagen får härutöver välja en eller 
  
 dagen får härutöver välja en eller 
  
 flera ställföreträdande ombuds- 
  
 flera ställföreträdande ombuds- 
  
 män. Ställföreträdande ombuds- 
  
 män. Ställföreträdande ombuds- 
  
 man  
 skall  
 ha tjänstgjort som 
  
 man  
 ska  
 ha tjänstgjort som 
  
 riksdagens ombudsman. 
  
 riksdagens ombudsman. 
  
 Chefsjustitieombudsmannen, 
  
 övriga 
  
 ombudsmän 
  
 samt 
  
 ställföreträdande ombudsmän väljs var för sig. Vid val med slutna 
  
 sedlar tillämpas förfarandet i 1 § andra stycket. 
  
 Val 
  
 av 
  
 ombudsman 
  
 gäller 
  
 Val 
  
 av 
  
 ombudsman gäller 
  
 från valet eller den senare tid- 
  
 från valet eller den senare tid- 
  
 punkt som riksdagen bestäm- 
  
 punkt som riksdagen bestäm- 
  
 mer till dess att nytt val har 
  
 mer till dess att nytt val har 
  
 genomförts 
  
 under 
  
 fjärde 
  
 året 
  
 genomförts 
  
 under 
  
 fjärde 
  
 året 
  
 därefter och den då valde har 
  
 därefter och den då valde har 
  
 tillträtt 
  
 uppdraget. 
  
 Valet 
  
 skall 
  
 tillträtt 
  
 uppdraget. 
  
 Valet 
  
 ska 
  
 emellertid aldrig gälla längre än 
  
 emellertid aldrig gälla längre än 
  
 till utgången av detta år. Val av 
  
 till utgången av detta år. Val av 
  
 ställföreträdande 
  
 ombudsman 
  
 ställföreträdande 
  
 ombudsman 
  
 gäller för en tid av två år från 
  
 gäller för en tid av två år från 
  
 valet eller den senare tidpunkt 
  
 valet eller den senare tidpunkt 
  
 som riksdagen bestämmer. På 
  
 som riksdagen bestämmer. På 
  
 förslag 
  
 av 
  
 konstitutionsut- 
  
 förslag 
  
 av 
  
 konstitutionsut- 
  
 skottet 
  
 får 
  
 riksdagen 
  
 dock 
  
 skottet 
  
 får 
  
 riksdagen 
  
 dock 
  
 dessförinnan entlediga en om- 
  
 dessförinnan entlediga en om- 
  
 budsman eller en ställföre- 
  
 budsman eller en ställföre- 
  
 trädande ombudsman som inte 
  
 trädande ombudsman som inte 
  
 har riksdagens förtroende. 
  
 har riksdagens förtroende. 
  
 730 
  
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 Om en ombudsman avgår i 
  
 Om en ombudsman avgår i 
  
 förtid, 
  
 skall  
 riksdagen snarast 
  
 förtid, 
  
 ska 
  
 riksdagen 
  
 snarast 
  
 välja en efterträdare för en ny 
  
 välja en efterträdare för en ny 
  
 fyraårsperiod. 
  
 fyraårsperiod. 
  
 12 § 
  
 Riksdagen  
 ska  
 enligt  
 13 kap. 
  
 Riksdagen  
 skall  
 enligt  
 12 kap. 
  
 7 §  
 regeringsformen välja 
  
 tre 
  
 8 § 
  
 regeringsformen 
  
 välja 
  
 tre 
  
 riksrevisorer. 
  
 riksrevisorer. 
  
 Riksrevisorerna 
  
 väljs var 
  
 för 
  
 Riksrevisorerna väljs var 
  
 för 
  
 sig. Vid val med slutna sedlar 
  
 sig. Vid val med slutna sedlar 
  
 tillämpas förfarandet i 1 § andra 
  
 tillämpas förfarandet i 1 § andra 
  
 stycket. Val av riksrevisor gäller 
  
 stycket. Val av riksrevisor gäller 
  
 från valet eller den senare 
  
 från valet eller den senare 
  
 tidpunkt som riksdagen bestäm- 
  
 tidpunkt som riksdagen bestäm- 
  
 mer till dess att nytt val har 
  
 mer till dess att nytt val har 
  
 genomförts under 
  
 sjunde 
  
 året 
  
 genomförts 
  
 under 
  
 sjunde 
  
 året 
  
 därefter och den då valde har 
  
 därefter och den då valde har 
  
 tillträtt 
  
 uppdraget. 
  
 Valet 
  
 skall 
  
 tillträtt 
  
 uppdraget. 
  
 Valet 
  
 ska 
  
 emellertid aldrig gälla längre än 
  
 emellertid aldrig gälla längre än 
  
 till utgången av detta år. En 
  
 till utgången av detta år. En 
  
 riksrevisor kan inte väljas om. 
  
 riksrevisor kan inte väljas om. 
  
 En 
  
 av riksrevisorerna 
  
 skall 
  
 En 
  
 av 
  
 riksrevisorerna 
  
 ska 
  
 svara för myndighetens admini- 
  
 svara för myndighetens admini- 
  
 strativa 
  
 ledning. 
  
 Riksdagen 
  
 strativa 
  
 ledning. 
  
 Riksdagen 
  
 bestämmer vem av riksrevisorer- 
  
 bestämmer vem av riksrevisor- 
  
 na som  
 skall  
 ha denna uppgift. 
  
 erna som  
 ska  
 ha denna uppgift. 
  
 En 
  
 riksrevisor 
  
 får 
  
 inte 
  
 vara 
  
 i 
  
 konkurs, 
  
 underkastad 
  
 näringsförbud eller ha förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräldrabalken. En riksrevisor får inte heller inneha anställning eller uppdrag eller utöva verksamhet som kan påverka riksrevisorns självständiga ställning. 
 15 § 
  
 Riksdagen  
 skall  
 enligt  
 13 kap. 
  
 Riksdagen  
 ska  
 enligt  
 15 kap. 
  
 2 § regeringsformen välja en 
  
 2 § regeringsformen välja en 
  
 krigsdelegation inom sig. 
  
 krigsdelegation inom sig. 
  
 Krigsdelegationen består av talmannen som ordförande och av femtio andra ledamöter, som riksdagen väljer för riksdagens valperiod. 
 En riksdagsledamot är behörig att vara ledamot i krigs- delegationen även om han eller hon tillhör regeringen. 
 731 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Suppleanter  
 skall  
 inte utses 
  
 Suppleanter  
 ska  
 inte utses till 
  
 till krigsdelegationen. 
  
 krigsdelegationen. 
  
 Om en ledamot får varaktigt förhinder när delegationen har trätt i riksdagens ställe, utses en annan riksdagsledamot till ersättare på det sätt som anges i 7 kap. 12 § första stycket. 
 Ytterligare bestämmelser för Ytterligare bestämmelser riksdagens organ 
  
 16 § 
  
 Riksdagen 
  
 får 
  
 meddela 
  
 Riksdagen 
  
 får 
  
 meddela 
  
 närmare bestämmelser för riks- 
  
 närmare 
  
 bestämmelser 
  
 för 
  
 dagens organ. 
  
 riksdagens 
  
 organ 
  
 samt 
  
 utse 
  
 representanter i visst fall 
 . 
  
 8.16.2 
 Riksdagen väljer två represen- tanter för allmänheten och er- sättare för dessa i den nämnd för tillsättning av ordinarie domare som avses i 2 § lagen (0000:000) om utnämning av ordinarie domare. 
  
 10 kap. 
  
 1 § 
  
 Regeringen 
  
 skall 
  
 enligt 
  
 Regeringen  
 ska  
 enligt 10 kap. 
  
 10 kap. 
  
 6 § 
  
 regeringsformen 
  
 10 §  
 regeringsformen 
  
 fort- 
  
 fortlöpande informera riksdagen 
  
 löpande informera riksdagen om 
  
 om vad som sker inom ramen 
  
 vad som sker inom ramen för 
  
 för samarbetet i Europeiska 
  
 samarbetet 
  
 i 
  
 Europeiska 
  
 unionen. 
  
 unionen. 
  
 Regeringen  
 skall  
 redovisa sitt 
  
 Regeringen 
  
 ska 
  
 redovisa sitt 
  
 agerande 
  
 i Europeiska unionen 
  
 agerande 
  
 i Europeiska unionen 
  
 för riksdagen samt varje år 
  
 för riksdagen samt varje år 
  
 lämna 
  
 en 
  
 skrivelse 
  
 med 
  
 lämna 
  
 en 
  
 skrivelse 
  
 med 
  
 berättelse 
  
 över 
  
 verksamheten i 
  
 berättelse 
  
 över 
  
 verksamheten i 
  
 Europeiska 
  
 unionen 
  
 till 
  
 Europeiska 
  
 unionen 
  
 till 
  
 riksdagen. 
  
 riksdagen. 
  
 732 
 SOU 2008:125 Författningsförslag 
  
 5 § 
  
 För samråd enligt 10 kap.  
 6 § 
  
 För 
  
 samråd enligt 
  
 10 kap. 
  
 regeringsformen  
 skall  
 riksdagen 
  
 10 §  
 regeringsformen 
  
 ska 
  
 riks- 
  
 för varje valperiod inom sig 
  
 dagen för varje valperiod inom 
  
 tillsätta 
  
 en 
  
 nämnd 
  
 för 
  
 sig tillsätta en nämnd för 
  
 Europeiska 
  
 unionen 
  
 (EU- 
  
 Europeiska 
  
 unionen 
  
 (EU- 
  
 nämnden). 
  
 nämnden). 
  
 EU-nämnden 
 skall  
 bestå av 
  
 EU-nämnden 
 ska  
 bestå av ett 
  
 ett udda antal ledamöter, lägst 
  
 udda 
  
 antal 
  
 ledamöter, 
  
 lägst 
  
 femton. 
  
 femton. 
  
 Vid nämndens sammanträden har varje partigrupp som är representerad i nämnden rätt att ersätta en ledamot i nämnden med en ledamot av det utskott vars område berörs av de frågor som nämndens överläggningar med regeringen rör. Denna rätt har dock inte en partigrupp som redan har en ledamot eller suppleant i nämnden som samtidigt är ledamot av det berörda utskottet. 
 U 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 733 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 5. 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn 
  
 Härigenom föreskrivs 
  
 att 9 § lagen (1975:1339) om 
  
 justitiekanslerns tillsyn ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 9 § 
  
 Justitiekanslern  
 får närvara vid domstols eller förvaltnings myndighets överläggningar, dock utan rätt att yttra sin mening. Han  
 har tillgång till  
 myndighetens  
 protokoll och handlingar. 
 Justitiekanslern har  
 rätt att  
 få tillgång till protokoll och handlingar  
 hos domstolar och förvaltningsmyndigheter 
 . 
 U 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 734 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 6. 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för Riksdagens ombudsmän 
 Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (1986:765) med instruktion för Riksdagens ombudsmän ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 21 § 
 TPF 
 5 
 FPT 
 Ombudsman  
 skall  
 verkställa de utredningsåtgärder som fordras för prövning av klago- mål och andra ärenden. 
 När ombudsman enligt regeringsformens föreskrifter begär upplysningar och yttranden i andra ärenden än dem där han har beslutat att inleda förundersökning, får han förelägga vite om högst 10 000 kronor. Ombudsman får utdöma försuttet vite. 
 Kan det misstänkas att befattningshavare som omfattas av bestämmelserna om disciplin- ansvar i lagen (1994:260) om offentlig anställning har gjort sig skyldig till tjänsteförseelse, för vilken disciplinpåföljd bör åläggas, och kan det befaras att en skriftlig underrättelse enligt 17 § nämnda lag inte kan tillställas honom inom två år efter förseelsen, får ombudsman utfärda motsvarande under- 
 Ombudsman  
 ska  
 verkställa de utredningsåtgärder som fordras för prövning av klago- mål och andra ärenden. 
 När ombudsman enligt regeringsformens föreskrifter begär upplysningar och yttranden i andra ärenden än dem där han  
 eller hon  
 har beslutat att inleda förunder- sökning, får han  
 eller hon  
 förelägga vite om högst 10 000 kronor. Ombudsman får utdöma försuttet vite. 
 Kan det misstänkas att befattningshavare som omfattas av bestämmelserna om disciplin- ansvar i lagen (1994:260) om offentlig anställning har gjort sig skyldig till tjänsteförseelse, för vilken disciplinpåföljd bör åläggas, och kan det befaras att en skriftlig underrättelse enligt 17 § nämnda lag inte kan tillställas honom  
 eller henne  
 inom två år efter förseelsen, får ombudsman utfärda mot- 
  
 5 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 1997:561. 
 735 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 rättelse. Vad som nu har sagts gäller även för den som omfattas av bestämmelser om disciplin- ansvar och om motsvarande underrättelse i någon annan författning. 
 När ombudsman är närvarande vid domstols eller myndighets överläggningar har han ej rätt att yttra sin mening. 
 svarande underrättelse. Vad som nu har sagts gäller även för den som omfattas av bestämmelser om disciplinansvar och om motsvarande underrättelse i någon annan författning. 
 U 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 736 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 7. 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i kommunallagen (1991:900) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900) 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
  
 dels  
 att 3 kap. 9 §, 4 kap. 7 §, 5 kap. 23 och 36 §§ ska ha följande 
 lydelse samt rubriken närmast före 5 kap. 5 § ska lyda Ordinarie val, 
  
 dels  
 att det ska införas tre nya paragrafer, 5 kap. 5 a , 30 a och 34 a §§, samt närmast före 5 kap. 5 a § en ny rubrik av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 3 kap. 
  
 9 § 
 TPF 
 7 
 FPT 
 Fullmäktige beslutar i ärenden av principiell beskaffen- het eller annars av större vikt för kommunen eller landstinget, främst 
  
 1. 
  
 mål och riktlinjer för verksamheten, 
  
 2. 
  
 budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor, 
  
 3. 
  
 nämndernas organisation och verksamhetsformer, 
  
 4. 
  
 val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 
  
 5. 
  
 val av revisorer, 
  
 6. 
  
 grunderna för ekonomiska förmåner till förtroendevalda, 
  
 7. 
  
 årsredovisning och ansvarsfrihet,  
  
 samt 
  
 8. 
  
 folkomröstning i kommunen eller landstinget. 
  
 Fullmäktige beslutar i ärenden av principiell beskaffen- het eller annars av större vikt för kommunen eller landstinget, främst 
  
 1. 
  
 mål och riktlinjer för verksamheten, 
  
 2. 
  
 budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor, 
  
 3. 
  
 nämndernas organisation och verksamhetsformer, 
  
 4. 
  
 val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 
  
 5. 
  
 val av revisorer, 
  
 6. 
  
 grunderna för ekonomiska förmåner till förtroendevalda, 
  
 7. 
  
 årsredovisning och ansvarsfrihet, 
  
 8. 
  
 folkomröstning i kommunen eller landstinget,  
  
 samt 
  
 6 
  
 TP PT  
 Lagen omtryckt 2004:93. 
  
 7 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2006:369. 
 737 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 9. extra val till fullmäktige 
 . Fullmäktige beslutar också i andra frågor som anges i denna lag 
  
 eller i andra författningar. 
  
 4 
  
 kap. 
  
 7 § 
 Om valet till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har skett genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för de förtroendevalda som har valts av fullmäktige två månader efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. 
 När omvalet eller samman- räkningen har avslutats,  
 skall  
 fullmäktige förrätta nytt val av förtroendevalda för återstoden av mandattiden. 
 Om valet till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har skett genom förnyad sammanräkning och mandatfördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för de förtroendevalda som har valts av fullmäktige två månader efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. 
 Detsamma gäller om extra val till fullmäktige har hållits. 
 När omvalet eller samman- räkningen  
 eller extra valet  
 har avslutats,  
 ska  
 fullmäktige för- rätta nytt val av förtroendevalda för återstoden av mandattiden. 
  
 5 
  
 kap. 
  
 Extra val 
 5 a § 
 Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige mellan ordinarie val. 
 Extra val ska hållas om minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar för det. 
 Ett beslut om extra val får dock inte fattas förrän sex månader har förflutit från det nyvalda fullmäktiges första sammanträde. 
 738 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 23 § 
 TPF 
 8 
 FPT 
 Ärenden i fullmäktige får väckas av 
  
 1. 
  
 en nämnd, 
  
 2. 
  
 en ledamot genom motion, 
  
 3. 
  
 revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med revisionsuppdraget eller om ärendet gäller granskningen, 
  
 4. 
  
 en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har föreskrivit det, 
  
 5. 
  
 den som är folkbokförd i kommunen eller i en kommun inom landstinget, om fullmäktige har beslutat det (medborgarförslag), eller 
  
 6. 
  
 styrelsen i ett sådant företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§, om fullmäktige har beslutat det för särskilda fall. 
  
 Ärende om att hålla folk- omröstning i en viss fråga får i fullmäktige också väckas av minst  
 fem  
 procent av de röst- berättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar. Initiativet  
 skall  
 vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativtagarnas egen- händiga namnteckningar, namn- förtydliganden och uppgift om deras adresser. 
 Ärende om att hålla folk- omröstning i en viss fråga får i fullmäktige också väckas av minst  
 tio  
 procent av de röst- berättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar 
 (folkinitiativ) 
 . Initiativet  
 ska  
 vara skriftligt, ange den aktuella frågan samt innehålla initiativ- tagarnas egenhändiga namn- teckningar,  
 uppgifter om när namnteckningarna gjorts 
 , namn- förtydliganden,  
 personnummer  
 och uppgift om deras adresser. 
  
 Vid beräkningen av antalet initiativtagare ska endast de räknas med som har skrivit under initiativet under den sexmånadersperiod som föregått inlämnandet. 
 30 a § 
 Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige utan föregående beredning. 
  
 8 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2006:369. 
 739 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 Ett ärende  
 skall  
 bordläggas eller återremitteras, om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkelmajoritet krävs dock om ärendet tidigare bordlagts eller återremitterats på detta sätt. 
 För bordläggning eller åter- remiss i fråga om val krävs enkel majoritet. 
 Ett beslut om återremiss  
 skall  
 motiveras. 
 34 a § 
 Har ett folkinitiativ väckts enligt 23 § andra stycket ska fullmäktige besluta att folkomröstning ska hållas, om 
  
 1. 
  
 den fråga som initiativet avser är sådan att fullmäktige kan besluta om den, och 
  
 2. 
  
 inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar mot förslaget. 
  
 Vid sådan folkomröstning ska bestämmelserna i 5 kap. 34 § tredje och fjärde styckena tillämpas. 
 36 § 
 Ett ärende  
 ska  
 bordläggas eller återremitteras, om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkelmajoritet krävs dock om ärendet tidigare bordlagts eller återremitterats på detta sätt. 
 För bordläggning eller åter- remiss i fråga om val krävs enkel majoritet.  
 Ett ärende om extra val ska dock alltid bordläggas första gången det tas upp till behandling. 
  
 Ett beslut om återremiss  
 ska  
 motiveras. 
 U 
  
 1. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
  
 2. 
  
 Äldre föreskrifter gäller för ärende om att hålla folkomröstning som har väckts före den 1 januari 2011. 
  
 740 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 8. 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning 
 Härigenom föreskrivs att 3 och 19 §§ lagen (1994:261) om fullmaktsanställning ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 3 § 
  
 En 
  
 ordinarie 
  
 domare 
  
 skall 
  
 En ordinarie 
  
 domare 
  
 ska 
  
 anställas 
  
 med 
  
 fullmakt. 
  
 anställas 
  
 med fullmakt. 
  
 I 
  
 1 § 
  
 Regeringen bestämmer 
  
 vilka 
  
 lagen (0000:000) om utnämning 
  
 domaranställningar 
  
 som 
  
 skall 
  
 av ordinarie domare anges  
 vilka 
  
 vara  
 ordinarie. 
  
 domaranställningar som 
  
 är 
  
 ordinarie. 
  
 Regeringen bestämmer vilka 
  
 Regeringen bestämmer vilka 
  
 arbetstagare i övrigt som  
 skall 
  
 arbetstagare i övrigt som  
 ska 
  
 anställas med fullmakt. 
  
 anställas med fullmakt. 
  
 19 § 
  
 När 
  
 Högsta 
  
 domstolen i 
  
 När Högsta domstolen  
 eller 
  
 enlighet 
  
 med 
  
 regeringsformen 
  
 Regeringsrätten  
 i 
  
 enlighet 
  
 med 
  
 eller någon annan lag prövar 
  
 regeringsformen 
  
 eller 
  
 någon 
  
 frågor 
  
 om 
  
 skiljande 
  
 från 
  
 annan lag prövar frågor om 
  
 anställningen, 
  
 avstängning 
  
 eller 
  
 skiljande 
  
 från 
  
 anställningen, 
  
 läkarundersökning, 
  
 skall 
  
 avstängning eller läkarundersök- 
  
 handläggningen ske på det sätt 
  
 ning,  
 ska  
 handläggningen ske på 
  
 som 
  
 föreskrivs 
  
 för 
  
 tvistemål. 
  
 det sätt som föreskrivs för 
  
 Vid omröstning  
 skall  
 före- 
  
 tvistemål. Vid omröstning 
  
 ska 
  
 skrifterna i 29 kap. rättegångs- 
  
 föreskrifterna i 29 kap. rätte- 
  
 balken tillämpas. 
  
 gångsbalken tillämpas. 
  
 U 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 741 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 9. 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i vallagen (2005:837) 
 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 §, 6 kap. 3 § och 14 kap. 9 § vallagen (2005:837) ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 
  
 kap. 
  
 3 § 
 Ordinarie val till riksdagen samt ordinarie val till lands- tings- och kommunfullmäktige  
 skall  
 hållas samma dag. Valdag  
 skall  
 vara den  
 tredje  
 söndagen i september. Val till Europa- parlamentet  
 skall  
 hållas i juni vart femte år. Vid omval till riksdagen bestämmer regeringen vilken dag som  
 skall  
 vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med länsstyrelsen, vilken dag som  
 skall  
 vara valdag. 
 Vid extra val enligt 3 kap.  
 4 §  
 regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som  
 skall  
 vara valdag. 
 Vid extra val enligt 6 kap 
 . 3 §  
 regeringsformen bestämmer riksdagens talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som  
 skall  
 vara valdag. 
 Ordinarie val till riksdagen samt ordinarie val till lands- tings- och kommunfullmäktige  
 ska  
 hållas samma dag. Valdag  
 ska  
 vara den  
 andra  
 söndagen i september. Val till Europa- parlamentet  
 ska  
 hållas i juni vart femte år. Vid omval till riksdagen bestämmer regeringen vilken dag som  
 ska  
 vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med länsstyrelsen, vilken dag som  
 ska  
 vara valdag. 
 Vid extra val enligt 3 kap.  
 11 §  
 regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som  
 ska  
 vara valdag. 
 Vid extra val enligt 6 kap.  
 5 §  
 regeringsformen bestämmer riksdagens talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som  
 ska  
 vara valdag. 
 Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd 
 742 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 med den centrala valmyndigheten och länsstyrelsen, vilken dag som ska vara valdag. 
  
 6 
  
 kap. 
  
 3 § 
 Kandidatnamnen  
 skall  
 vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat  
 skall  
 identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna  
 skall  
 dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst. 
  
 Kandidatnamnen  
 ska  
 vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat  
 ska  
 identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna  
 ska  
 dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst  
 och innehålla upplysning om personvalets innebörd 
 . 
  
 14 kap. 
  
 9 § 
  
 I första hand  
 skall  
 ordningen 
  
 I första hand  
 ska  
 ordningen 
  
 mellan kandidaterna bestämmas 
  
 mellan kandidaterna bestämmas 
  
 på grundval av storleken på varje 
  
 på grundval av storleken på varje 
  
 kandidats 
  
 personliga 
  
 röstetal. 
  
 kandidats 
  
 personliga 
  
 röstetal. 
  
 Persoligt röstetal  
 skall  
 fastställas 
  
 Persoligt 
  
 röstetal  
 ska  
 fastställas 
  
 bara för en kandidat som fått 
  
 bara för en kandidat som fått 
  
 särskilda 
  
 personröster 
  
 till ett 
  
 särskilda 
  
 personröster 
  
 till ett 
  
 antal av minst  
 8  
 procent av 
  
 antal av minst  
 5  
 procent av 
  
 partiets röstetal i valkretsen. 
  
 partiets röstetal i valkretsen. 
  
 Ett personligt röstetal fastställs på grundval av de särskilda personröster som avgivits för kandidaten. Valsedlar på vilka det lämnats särskilda personröster ordnas gruppvis efter partibeteckning. Därefter räknas antalet personröster för varje kandidat i gruppen. En kandidats personliga röstetal är lika med antalet personröster som har lämnats för kandidaten under samma partibeteckning. Den kandidat som har störst personligt röstetal tar första plats i ordningen, den som har näst störst tar andra plats och så vidare enligt samma grund. 
 U 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 743 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 10. 
  
 Förslag till 
  
 lag (0000:000) om utnämning av ordinarie domare 
 Härigenom föreskrivs följande. 
 Lagens tillämpning 
 1 § Denna lag avser utnämningen av 
  
 1. 
  
 justitieråd och regeringsråd, 
  
 2. 
  
 president och lagman i hovrätt och kammarrätt, 
  
 3. 
  
 hovrättsråd och kammarrättsråd, 
  
 4. 
  
 lagman, chefsrådman och rådman vid tingsrätt och länsrätt, 
  
 5. 
  
 fastighetsråd och miljöråd, 
  
 6. 
  
 ordförande i arrendenämnden och hyresnämnden i Stockholm, Göteborg och Malmö, 
  
 7. 
  
 ordförande i Marknadsdomstolen, 
  
 8. 
  
 ordförande i Arbetsdomstolen, och 
  
 9. 
  
 ordförande i Patentbesvärsrätten. 
  
 Domare som avses i första stycket ska vara ordinarie domare. 
 Förslagsnämnden för tillsättning av ordinarie domare 
 2 § Tillsättningsärendena ska beredas i en förslagsnämnd som består av ett justitieråd, ett regeringsråd, en ordinarie domare vid en hovrätt, en ordinarie domare vid en kammarrätt, en ordinarie domare vid en tingsrätt, en ordinarie domare vid en länsrätt, en advokat samt två representanter för allmänheten. 
 För varje ledamot ska det finnas en personlig ersättare. Ledamöter och ersättare förordnas för en tid av högst fyra år. Allmänhetens representanter och ersättare för dessa väljs av riksdagen. Övriga ledamöter och ersättare för dessa förordnas av regeringen på förslag av 
  
 1. 
  
 Högsta domstolen respektive Regeringsrätten när det gäller ledamöter från dessa domstolar, 
  
 2. 
  
 hovrättspresidenterna när det gäller ledamoten från en hovrätt, 
  
 3. 
  
 kammarrättspresidenterna när det gäller ledamoten från en kammarrätt, 
  
 744 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslag 
  
 4. 
  
 lagmännen för de tre största tingsrätterna när det gäller ledamoten från en tingsrätt, 
  
 5. 
  
 lagmännen för de tre största länsrätterna när det gäller ledamoten från en länsrätt, och 
  
 6. 
  
 Sveriges advokatsamfund när det gäller ledamoten som är advokat. 
  
 Nämnden utser inom sig en ordförande och en vice ordförande. 
 3 § Nämnden är beslutför när minst fem av ledamöterna, bland dem ordföranden eller vice ordföranden, är närvarande. Vid omröstning gäller 18 § förvaltningslagen (1986:223). 
 4 § Hos förslagsnämnden ska det finnas ett kansli. I kansliet ska ordinarie eller f.d. ordinarie domare ingå. 
 Kansliet ska efter nämndens anvisningar bereda tillsättnings- ärendena samt bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose behovet av domare. 
 Ärendenas beredning och avgörande 
 5 § En domarbefattning som ska tillsättas ska först förklaras ledig av förslagsnämnden. 
 6 § En ledigförklarad befattning ska av intresserade kandidater kunna sökas genom att en ansökan ges in till förslagsnämnden. 
 Utöver möjligheten att ansöka om en ledigförklarad befattning ska det finnas möjlighet att anmäla ett generellt intresse för de befattningar som anges i 1 §. 
 Nämnden kan efter samtycke föra upp en kandidat på listan över intresseanmälningar. 
 7 § Förslagsnämnden ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning. Om möjligt ska ett förslag uppta minst tre personer. Förslaget ska vara motiverat. Om nämnden föreslår färre än tre personer ska detta motiveras särskilt. 
 Nämnden ska inför förslaget beakta alla ansökningar och intresseanmälningar som kommit in eller gjorts inom den ansökningstid som gäller för den aktuella befattningen. 
 745 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:125 
  
 8 § Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. Ett sådant beslut ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. 
 Även i andra fall får ärenden avgöras genom meddelanden mellan ledamöterna, om samtliga ledamöter deltar i avgörandet och är ense om utgången. 
 9 § Ordföranden eller kansliet får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden. Ordföranden eller kansliet får också pröva frågor om att lämna ut allmänna handlingar. 
 10 § För varje beslut ska det finnas en handling som visar dagen för beslutet och beslutets innehåll samt vem som har fattat beslutet, vem som har varit föredragande och vem som har varit med om den slutliga handläggningen utan att delta i avgörandet. 
 11 § Nämndens förslag i ärenden om utnämning får inte överklagas. 
 12 § I en arbetsordning eller i ett särskilt beslut får förslags- nämnden meddela de bestämmelser som behövs om nämndens organisation och formerna för nämndens verksamhet i övrigt. 
 Regeringens beslut 
 13 § Regeringen är inte bunden av förslagsnämndens förslag. Innan regeringen utnämner någon som inte har föreslagits av förslags- nämnden, ska nämnden beredas tillfälle att yttra sig. 
 U 
  
 1. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
  
 2. 
  
 Ledamöter och ersättare ska förordnas så snart som möjligt efter utfärdandet av denna lag. I stället för vad som sägs i 2 § ska vid detta tillfälle tre ledamöter väljas för fyra år, tre ledamöter för tre år och tre ledamöter för två år. 
  
 746 
 Författningskommentar 
 1. Förslaget till lag om ändring i regeringsformen 
 Vi har i kapitel 4 redogjort för våra ställningstaganden när det gäller att göra regeringsformen tydligare och mer överskådlig. Där har också skälen för vårt förslag att i huvudsak bevara regerings- formens disposition angetts. 
 Vissa andra förändringar som föreslås påverkar också regerings- formens struktur men i mindre omfattning. I vissa kapitel har t.ex. bestämmelsernas inbördes ordning ändrats för att uppnå en tydligare reglering. Här kan nämnas 9 kap. där bestämmelsernas ordningsföljd ändrats i syfte att bättre beskriva budgetprocessen. 
 Vårt förslag att dela upp bestämmelserna i 11 kap. i två separata kapitel där 11 kap. behandlar rättskipningen och 12 kap. förvaltningen medför dock en förändring av dispositionen. Även införandet av ett kapitel om kommunerna påverkar dispositionen. 
 I vissa fall har bestämmelser flyttats från ett kapitel till ett annat. Så har exempelvis gjorts med nuvarande 12 kap. 8 § som behandlar justitie- och regeringsrådens rättsliga ställning. Bestämmelsen återfinns i vårt förslag i 11 kap. 
 I några fall har också bestämmelser som i dag återfinns på lägre konstitutionell nivå än grundlag flyttats till regeringsformen. Här kan som exempel nämnas att huvudregeln om att offentlighet råder i riksdagens kammare föreslås flyttas från 2 kap. 4 § riksdags- ordningen till 4 kap. regeringsformen. Omvänt föreslås vissa bestämmelser utgå ur regeringsformen och fortsättningsvis regleras på lagnivå. Detta gäller t.ex. medborgarskapskravet för andra som utövar rättskipningsuppgifter än ordinarie domare i nuvarande 11 kap. 9 § tredje stycket. Slutligen föreslås vissa bestämmelser helt utgå. 
 Som också nämnts i kapitel 4 har språket i regeringsformen anpassats till det lagspråk som används i dag. Detta innebär t.ex. att 
 747 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 tjänst bytts ut mot anställning. Den språkliga anpassningen innefattar vidare bl.a. modernare verbformer, en övergång till ska i stället för skall och att negationen inte används i stället för icke och ej. Oböjda substantivformer i singularis utan bestämd eller obestämd artikel har som huvudregel anpassats och vi har använt ett könsneutralt språk. 
 Som framgår av författningsförslagen omfattas inte bara regeringsformen utan också ytterligare ett antal författningar, bl.a. riksdagsordningen, kommunallagen (1991:900) och vallagen (2005:837), av våra förslag. Även dessa förslag kommenteras i författningskommentaren. När det gäller underliggande lagstiftning som kan påverkas av våra ändringsförslag, t.ex. genom att den innehåller hänvisningar till regeringsformen, har någon fullständig genomgång inte gjorts utom i fråga om tryckfrihets- förordningen, yttrandefrihetsgrundlagen, riksdagsordningen, kom- munallagen och vallagen. 
 Språkliga ändringar, av den karaktär som nyss berörts, anmärks endast men kommenteras som huvudregel inte särskilt. Paragrafer som endast ändras marginellt t.ex. genom att skall har bytts ut mot ska återges ändå för fullständighetens och överskådlighetens skull. Varje kapitel inleds med en kort kommentar om de förändringar som gjorts i kapitlet. 
 De paragrafer som över huvud taget inte påverkas av våra förslag, varken språkligt, sakligt eller till strukturen, återges inte. Av paragrafregistret i bilaga 7 framgår hur våra författningsförslag förhåller sig till regeringsformens nuvarande lydelse. 
 1 kap. Statsskickets grunder 
 I detta kapitel har några rubriker inte införts. Bestämmelsernas inbördes ordning har behållits. Kapitlet har utökats med en ny paragraf som placerats sist. Paragrafen behandlar Sveriges medlemskap i EU och det internationella samarbetet i bl.a. FN och Europarådet. Vidare har bestämmelserna i 7 § första stycket andra meningen och andra stycket om den kommunala beslutanderätten och beskattningsrätten flyttats till det nya kapitlet om kommunerna, 14 kap. 
 748 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 2 § Den offentliga makten ska utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. 
 Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd ska vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Särskilt ska det allmänna trygga rätten till arbete, bostad och utbildning samt verka för social omsorg och trygghet och för goda förutsättningar för hälsa. 
 Det allmänna ska främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. 
 Det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familjeliv. 
 Det allmänna ska verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället och för att barns rätt tas till vara. Det allmänna ska motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller andra omständigheter som gäller den enskilde som person. 
 Samernas och andra etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. 
 I bestämmelsen har vissa ändringar gjorts. Det nuvarande fjärde stycket har delats upp i två stycken. 
 I andra stycket har uttrycket trygga rätten till hälsa ersatts av verka för goda förutsättningar för hälsa, som bättre svarar mot det bestämmelsen är avsedd att uttrycka. Ändringen ska ses mot bakgrund av att kritik har framförts mot den nuvarande lydelsen, se t.ex. JO:s remissyttrande i samband med att bestämmelsen infördes, prop. 2001/02:72 s. 23 f. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 I femte stycket har ett tillägg gjorts som förtydligar det allmännas ansvar för att barns rätt tas till vara. Tillägget ligger i linje med Sveriges internationella åtaganden på området. Skälen för tillägget har behandlats i avsnitt 29.1.2. 
 Vidare har ett tillägg gjorts i sista stycket som särskilt omnämner samerna i bestämmelsen om etniska, språkliga och religiösa minoriteter. Ändringen har behandlats i avsnitt 29.2.2. 
 I sista stycket har också uttrycket bör främjas bytts mot ska främjas. Ändringen har behandlats i avsnitt 29.2.2. Bakgrunden till ändringen är att ska främjas bättre återspeglar Sveriges åtaganden enligt bl.a. Europarådets ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. 
 Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 749 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 4 § Riksdagen är folkets främsta företrädare. 
 Riksdagen stiftar lag, beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel ska användas. Riksdagen granskar rikets styrelse och förvaltning. 
 Ändringen i bestämmelsen är endast språklig. 
 5 § Konungen eller drottning som enligt successionsordningen innehar Sveriges tron är rikets statschef. 
 Paragrafens andra stycke har utgått som ett led i att regerings- formen görs språkligt könsneutral. I det nuvarande andra stycket anges att vad som i regeringsformen är stadgat om konungen även ska gälla för drottning, om hon är statschef. Det betyder att de bestämmelser som i 5 kap. talar om konungen i dag ska läsas så att de också gäller för drottning som är statschef. Förslaget innebär att det i stället i respektive bestämmelse i 5 kap. uttryckligen ska anges att de avser konungen eller drottning som är statschef. 
 7 § I riket finns kommuner på lokal och regional nivå. 
 I 
 T  
 bestämmelsen har termerna primärkommun och landstings- kommun ersatts med kommuner på lokal och regional nivå. Ändringen har behandlats i avsnitt 32.2.5. Ändringen innebär att det inte längre anges i regeringsformen hur de olika kommuntyperna ska betecknas. 
 Första stycket andra meningen, som i nuvarande lydelse anger att beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar, har flyttats till ett nytt särskilt kapitel om kommunerna (14 kap. i förslaget). Detsamma gäller för bestämmelsens nuvarande andra stycke där det anges att kommunerna får ta ut skatt för skötseln av sina uppgifter. 
 9 § Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter ska i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. 
 I bestämmelsen har uttrycket fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen ersatts med fullgör offentliga förvaltningsuppgifter. Ändringen är endast avsedd att klargöra att bestämmelsens objektivitets- och normmässighetskrav gäller även privaträttsliga subjekt när de fullgör förvaltningsuppgifter som har överlämnats 
 750 
 SOU 2008:125 Författningskommentar 
 till dem enligt nuvarande 11 kap. 6 § (i förslaget 12 kap. 4 §). Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 10 § Sverige är medlem i Europeiska unionen. Sverige deltar även inom ramen för Förenta nationerna och Europarådet samt i andra sammanhang i internationellt samarbete. 
 Paragrafen är ny. Genom den klargörs att Sverige är medlem i EU och även i andra sammanhang deltar i internationellt samarbete. Paragrafen har behandlats i avsnitt 30.2.1. 
 Avsikten med den nya paragrafen är att tydliggöra att Sverige aktivt deltar i ett vidsträckt internationellt samarbete. Att särskilt framhålla medlemskapet i EU samt samarbetet inom FN och Europarådet har ansetts naturligt med hänsyn till omfattningen. Markeringen av medlemskapet i EU ger också uttryck för unionens betydelse i det svenska samhället och innebär att regeringsformen bättre speglar de faktiska förhållandena. 
 2 kap. Grundläggande fri- och rättigheter 
 Kapitlet har tillförts rubriker. Kapitlets nuvarande disposition har i stort sett behållits, med undantag för placeringen av bestämmelserna i  
 12–14 
  §§ om begränsningar av fri- och rättigheter som i förslaget placerats sist. 
 Vidare har flera bestämmelser formulerats om så att ordet medborgare inte längre används. Bakgrunden till förändringen har behandlats i avsnitt 29.5.1. 
 Avsikten är att i texten tydligare ge uttryck för den principiella utgångspunkten att fri- och rättighetsskyddet gäller lika för både svenska medborgare och andra som vistas här. I vissa fall är möjligheterna att begränsa skyddet för andra än svenska medborgare större. Förslaget medför inte några sakliga ändringar i det avseendet (se nuvarande 22 § andra och tredje styckena jämfört med 25 § enligt förslaget). I några fall är det dock nödvändigt att ange att bestämmelserna endast omfattar svenska medborgare. Detta gäller, liksom i dag, skyddet mot åsiktsregistrering, landsförvisning eller annat hinder för att resa in i landet, skyddet för medborgarskapet samt friheten att förflytta sig inom landet och att lämna detta. 
 Här bör också erinras om att Integritetsskyddskommittén i sitt slutbetänkande Skyddet för den personliga integriteten – 
 751 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bedömningar och förslag (SOU 2008:3) lämnat vissa förslag som framför allt berör integritetsskyddet i 2 kap. 
 Opinionsfriheter 
 1 § Var och en är gentemot det allmänna tillförsäkrad 
  
 1. 
  
 yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 
  
 2. 
  
 informationsfrihet: frihet att inhämta och ta emot upplysningar samt att i övrigt ta del av andras yttranden, 
  
 3. 
  
 mötesfrihet: frihet att anordna och delta i sammankomster för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk, 
  
 4. 
  
 demonstrationsfrihet: frihet att anordna och delta i demonstra- tioner på allmän plats, 
  
 5. 
  
 föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, och 
  
 6. 
  
 religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. 
  
 I fråga om tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och i vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar gäller tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. 
 I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att ta del av allmänna handlingar. 
 2 § Ingen får av det allmänna tvingas att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Inte heller får någon av det allmänna tvingas att delta i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning som avses i första meningen. 
 3 § Ingen svensk medborgare får utan samtycke antecknas i ett allmänt register enbart på grund av sin politiska åskådning. 
 Var och en ska i den utsträckning som närmare anges i lag skyddas mot att hans eller hennes personliga integritet kränks genom att uppgifter om honom eller henne registreras med hjälp av automatisk databehandling. 
 Under rubriken Opinionsfriheter har tre paragrafer samlats. I 1 § har varje medborgare bytts mot var och en. Bestämmelsen i 2 § har omformulerats från varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot till ingen får av det allmänna tvingas. I 3 § första stycket anges uttryckligen svensk medborgare i stället för som i dag medborgare. I 3 § andra stycket har uttrycket var och en valts 
 752 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 i stället för varje medborgare som används i dag. Även i övrigt har vissa språkliga ändringar i bestämmelserna gjorts. 
 Kroppslig integritet och rörelsefrihet 
 4 § Dödsstraff får inte förekomma. 
 5 § Var och en är skyddad mot kroppsstraff. Ingen får heller utsättas för tortyr eller för medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttranden. 
 6 § Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp även i andra fall än som avses i 4 och 5 §§. Var och en är dessutom skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt meddelande. 
 7 § Ingen svensk medborgare får landsförvisas eller hindras att resa in i riket. 
 Ingen svensk medborgare som är eller har varit bosatt i riket får fråntas sitt medborgarskap. Det får dock föreskrivas att barn under arton år i fråga om sitt medborgarskap ska följa föräldrarna eller en av dem. Det får även föreskrivas att, i enlighet med överenskommelse med en annan stat, den som sedan födelsen är medborgare även i den andra staten och varaktigt bosatt där förlorar sitt svenska medborgarskap vid arton års ålder eller senare. 
 8 § Var och en är gentemot det allmänna skyddad mot frihets- berövanden. Den som är svensk medborgare är även i övrigt tillförsäkrad frihet att förflytta sig inom riket och att lämna det. 
 Under rubriken Kroppslig integritet och rörelsefrihet har fem paragrafer samlats. Bestämmelserna har formulerats om. I 5 § har skyddet omformulerats från varje medborgare är skyddad mot till var och en är skyddad mot. I 6 § har varje medborgare ersatts med var och en. I 7 § har medborgare ersatts med svensk medborgare och i 8 § har medborgare ersatts med var och en samt svensk medborgare. Bakgrunden till ändringarna har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. 
 I 7 § har även en saklig ändring gjorts. Bestämmelsen i det nuvarande andra stycket som möjliggör ett regelverk som går ut på att dubbelt medborgarskap ska undvikas har tagits bort. Bakgrunden till detta är det nu rådande synsättet att dubbelt 
 753 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 medborgarskap accepteras fullt ut, något som också lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap bygger på. 
 Övriga ändringar i bestämmelserna är endast språkliga. 
 Rättssäkerhet 
 9 § Om en annan myndighet än en domstol har berövat någon friheten med anledning av brott eller misstanke om brott, ska han eller hon kunna få frihetsberövandet prövat av domstol utan oskäligt dröjsmål. Detta gäller dock inte när det är fråga om att till Sverige flytta över verkställighet av en frihetsberövande påföljd enligt en dom i en annan stat. 
 Även den som av någon annan anledning än som anges i första stycket har blivit omhändertagen tvångsvis, ska kunna få omhänder- tagandet prövat av domstol utan oskäligt dröjsmål. Med prövning av domstol likställs i sådant fall prövning av en nämnd, om nämndens sammansättning är bestämd i lag och ordföranden i nämnden ska vara eller ha varit ordinarie domare. 
 Har prövningen inte uppdragits åt en myndighet som är behörig enligt första eller andra stycket, ska prövningen göras av allmän domstol. 
 10 § Ingen får dömas till straff eller annan brottspåföljd för en gärning som inte var belagd med brottspåföljd när den begicks. Inte heller får någon dömas till svårare brottspåföljd för gärningen än den som var föreskriven då. Med brottspåföljd avses här även förverkande och annan särskild rättsverkan av brott. 
 Skatt eller statlig avgift får inte tas ut i vidare mån än som följer av föreskrifter som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skatt- eller avgiftsskyldigheten. Finner riksdagen att det finns särskilda skäl för det, får en lag dock innebära att skatt eller statlig avgift tas ut trots att lagen inte hade trätt i kraft när omständigheten inträffade, om regeringen eller ett riksdagsutskott då hade lämnat ett förslag om det till riksdagen. Med förslag jämställs ett meddelande i skrivelse från regeringen till riksdagen om att ett sådant förslag är att vänta. Vidare får riksdagen föreskriva undantag från första meningen, om riksdagen finner att det av särskilda skäl krävs i samband med krig, krigsfara eller svår ekonomisk kris. 
 11 § Domstol får inte inrättas för en redan begången gärning och inte heller för en viss tvist eller i övrigt för ett visst mål. 
 En rättegång ska genomföras rättvist och inom skälig tid. Förhandling vid domstol ska vara offentlig. 
 Bestämmelserna i  
 9–11 
  §§ har getts rubriken Rättssäkerhet. 
 754 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 I 9 § har ordet medborgare ersatts. Där anges i stället någon och den som. Bakgrunden till denna ändring har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. 
 I 10 § har endast språkliga ändringar gjorts. 
 I 11 § har, förutom språkliga ändringar, en ny regel om rättvis rättegång tillförts andra stycket. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 27.2. 
 Den svenska rättsordningen innehåller i dag ingen generell grundlagsregel om rätten till domstolsprövning och ett rättvist förfarande. Den överordnade bestämmelsen på området är i stället artikel 6 i Europakonventionen. Syftet med den föreslagna bestämmelsen är att skapa en delvis motsvarande bestämmelse i regeringsformen. Första punkten i artikel 6 har varit vägledande vid utformningen av bestämmelsen. Den föreslagna bestämmelsen sträcker sig dock i ett avseende något längre än Europakonven- tionen eftersom det skydd som konventionen ger endast omfattar mål om civila rättigheter och skyldigheter eller anklagelse om brott. 
 Det bör noteras att det relativt vida domstolsbegrepp som tillämpas av Europadomstolen inte förs över till 2 kap. eller till regeringsformen i övrigt. Den föreslagna bestämmelsen anger också att rättegången ska ske inom skälig tid. 
 Innehållet i bestämmelsen ska inte kunna begränsas. Den ska även gälla för andra än svenska medborgare här i riket. 
 Skydd mot diskriminering 
 12 § Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas därför att han eller hon tillhör en minoritet med hänsyn till etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande eller med hänsyn till sexuell läggning. 
 13 
 T  
 § Lag eller annan föreskrift får inte innebära att någon missgynnas på grund av sitt kön, om inte föreskriften utgör ett led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. 
 Under rubriken Skydd mot diskriminering återfinns 12 och 13 §§. Bestämmelserna motsvarar nuvarande 15 och 16 §§. Förutom språkliga ändringar har 12 § även ändrats i sak. Bestämmelsen och de föreslagna ändringarna har behandlats i avsnitt 26.2. 
 Genom ändringen införs i bestämmelsen ett skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Sexuell läggning omfattas i dag endast av diskrimineringsskyddet i målsättnings- 
 755 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 stadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen. I anslutning till ändringen föreslås en övergångsbestämmelse, se nedan. 
 Bland de språkliga ändringarna bör särskilt nämnas att ordet ras har tagits bort. Riksdagen har uttalat att det saknas vetenskaplig grund för att dela in människor i skilda raser. Inte heller av annat skäl finns någon grund för att använda ordet ras om människor. I stället anges bestämmelsens tillämpningsområde som etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 Stridsåtgärder på arbetsmarknaden 
 14 § En förening av arbetstagare samt arbetsgivare och en förening av arbetsgivare har rätt att vidta stridsåtgärder på arbetsmarknaden, om inte annat följer av lag eller avtal. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 17 §. Uttrycket fackliga strids- åtgärder har ersatts med stridsåtgärder på arbetsmarknaden. Avsikten är att bättre återspegla att bestämmelsen tar sikte på de stridsåtgärder som vidtas såväl av en arbetstagarorganisation som av en enskild arbetsgivare eller arbetsgivarorganisation (se KU 1973:26 s. 51 f.). Någon saklig ändring är inte avsedd med den nya formuleringen. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Egendomsskydd och allemansrätt 
 15 § Vars och ens egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller något annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. 
 Den som genom expropriation eller något annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom ska vara tillförsäkrad full ersättning för förlusten. Ersättning ska också vara tillförsäkrad den för vilken det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad på sådant sätt att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras eller att skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Ersättningen ska bestämmas enligt grunder som anges i lag. 
 Vid inskränkningar i användningen av mark eller byggnad som sker av  
 hälsoskydds-, 
  miljöskydds- eller säkerhetsskäl gäller dock vad som följer av lag i fråga om rätt till ersättning. 
 756 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Alla ska ha tillgång till naturen enligt allemansrätten oberoende av vad som föreskrivits ovan. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 18 §. I första stycket har ordet medborgare bytts ut mot vars och ens. Bakgrunden till detta har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. 
 Övriga ändringar i sak har behandlats i avsnitt 28.2 och innebär följande. I andra stycket första meningen har ordet full förts in före ersättning för att tydliggöra huvudprincipen om full ersättning vid expropriativa ingrepp. Som en följd av denna ändring har ordet sådan tagits bort i andra stycket andra meningen. Vidare har ett nytt tredje stycke införts rörande rätten till ersättning vid inskränkningar i användningen av mark eller byggnad som sker av  
 hälsoskydds-, 
  miljöskydds- eller säkerhetsskäl. Vid sådana inskränkningar gäller, enligt det nya tredje stycket, vad som följer av lag i fråga om rätt till ersättning. Ändringarna i bestämmelsen i övrigt är endast språkliga. 
 Upphovsrätt 
 16 § Författare, konstnärer och fotografer äger rätt till sina verk enligt bestämmelser som meddelas i lag. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 19 §. 
 Näringsfrihet 
 17 § Begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. 
 Samernas rätt att bedriva renskötsel regleras i lag. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 20 §. 
 Utbildning och forskning 
 18 § Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning i allmän skola. Det allmänna ska svara också för att högre utbildning finns. 
 Forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag. 
 757 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bestämmelsens första stycke motsvarar nuvarande 21 §. I para- grafens andra stycke finns en ny bestämmelse som rör skyddet för forskningens frihet. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 29.3.2. 
 Av bestämmelsen följer att det ska finnas lagstiftning till skydd för forskningens frihet. Att närmare bestämma innehållet i skyddet ankommer på riksdagen. Kravet på att föreskrifterna ska meddelas i lag innebär bl.a. att riksdagen inte kan delegera föreskriftsmakt avseende dessa frågor. Det finns alltså inte något utrymme för regeringen att meddela förordningar här. 
 Europakonventionen 
 19 § Lag eller annan föreskrift får inte meddelas i strid med Sveriges åtaganden på grund av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 23 §. Ändringen i bestäm- melsen är endast språklig. 
 Förutsättningar för begränsningar av fri- och rättigheter 
 20 § Följande fri- och rättigheter får, i den utsträckning som medges i  
 21–24 
  §§, begränsas genom lag: 
  
 1. 
  
 yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten och föreningsfriheten (1 § första stycket  
  
 1–5), 
  
 2. 
  
 skyddet mot annat kroppsligt ingrepp än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtroliga försändelser och meddelanden (6 §), 
  
 3. 
  
 rörelsefriheten (8 §), och 
  
 4. 
  
 offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen). 
  
 Efter bemyndigande i lag får de i första stycket angivna fri- och rättigheterna begränsas genom annan författning i de fall som anges i 8 kap. 5 § 
 TP  
 och 
 PT  
 i fråga om förbud att röja sådant som någon fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt. I samma ordning får mötesfriheten och demonstrationsfriheten begränsas även i de fall som anges i 24 § första stycket andra meningen. 
 Bestämmelsen motsvarar i sak nuvarande 12 § första stycket. Hänvisningen till nuvarande 15 och 16 §§ rörande förbud mot diskriminering i vissa fall har tagits bort. Dessa bestämmelser ska dock, liksom vid all normgivning, fortfarande tillämpas i fall som innebär begränsningar av fri- och rättigheter. 
 758 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Vidare har delegationsbestämmelsen i andra stycket anpassats till de ändringar som föreslås när det gäller 8 kap. om lagar och andra föreskrifter och till den ändrade numrering som 2 kap. har i förslaget. Det kan noteras att lydelsen av 8 kap. 5 § (nuvarande 8 kap. 10 §) ändrats. Även vissa andra redaktionella ändringar i bestämmelsen har gjorts. 
 21 § Begränsningar enligt 20 § får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningen får inte göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 12 § andra stycket. Hänvisningen i paragrafen har justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i kapitlet. Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. 
 22 § Ett förslag till lag enligt 20 § ska, om det inte avslås av riksdagen, på yrkande av lägst tio av dess ledamöter vila i minst tolv månader från det att det första utskottsyttrandet över förslaget anmäldes i riks- dagens kammare. Riksdagen får dock anta förslaget direkt, om minst fem sjättedelar av de röstande enas om beslutet. 
 Första stycket gäller inte förslag till lag om fortsatt giltighet i högst två år av lag. Det gäller inte heller förslag till lag som enbart rör 
  
 1. 
  
 förbud att röja sådant som någon har fått kännedom om i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt och vars hemlighållande är nödvändigt med hänsyn till något av de intressen som anges i 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen, 
  
 2. 
  
 husrannsakan eller liknande intrång, eller 
  
 3. 
  
 frihetsstraff som påföljd för viss gärning. 
  
 Konstitutionsutskottet prövar för riksdagens del om första stycket är tillämpligt i fråga om ett visst lagförslag. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 12 §  
 tredje–femte 
  styckena. Hänvisningen i paragrafen har justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i kapitlet. Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. 
 23 § Yttrandefriheten och informationsfriheten får begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskildas anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i närings- 
 759 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 verksamhet begränsas. I övrigt får begränsningar av yttrandefriheten och informationsfriheten göras endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. 
 Vid bedömandet av vilka begränsningar som får göras med stöd av första stycket ska särskilt beaktas vikten av vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet i politiska, religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter. 
 Att meddela föreskrifter som utan avseende på yttrandens innehåll närmare reglerar ett visst sätt att sprida eller ta emot yttranden anses inte som en begränsning av yttrandefriheten och informationsfriheten. 
 24 § Mötesfriheten och demonstrationsfriheten får begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller demonstra- tionen eller till trafiken. I övrigt får dessa friheter begränsas endast av hänsyn till rikets säkerhet eller för att motverka farsot. 
 T 
  
 Föreningsfriheten får begränsas endast när det gäller sammanslutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av en folkgrupp på grund av etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande. 
 Bestämmelsen i 23 § motsvarar nuvarande 13 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. Bestämmelsen i 24 § motsvarar nuvarande 14 §. I bestämmelsens andra stycke har ordet ras tagits bort. Som nämnts i kommentaren till 12 § har uttrycket annat liknande förhållande i stället valts. Där har också bakgrunden till ändringen behandlats mer ingående. Se vidare avsnitt 26.2.1. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 25 § 
 T  
 För 
 T  
 andra än svenska medborgare här i riket får särskilda begränsningar göras genom lag i fråga om följande fri- och rättigheter: 
  
 1. 
  
 yttrandefriheten, informationsfriheten, mötesfriheten, demonstrationsfriheten, föreningsfriheten och religionsfriheten (1 § första stycket), 
  
 2. 
  
 skyddet mot tvång att ge till känna åskådning (2 § första meningen), 
  
 3. 
  
 skyddet mot kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtroliga försändelser och meddelanden (6 §), 
  
 4. 
  
 skyddet mot frihetsberövande (8 § första meningen), 
  
 5. 
  
 rätten till domstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott eller misstanke om brott (9 § andra och tredje styckena), 
  
 6. 
  
 offentligheten vid domstolsförhandling (11 § andra stycket andra meningen), 
  
 7. 
  
 författares, konstnärers och fotografers rätt till sina verk (16 §), 
  
 8. 
  
 rätten att driva näring eller utöva yrke (17 §), 
  
 760 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 9. 
  
 skyddet för forskningens frihet (18 § andra stycket), och 
  
 10. 
  
 skyddet mot ingrepp på grund av åskådning (21 § tredje meningen). 
  
 På sådana föreskrifter om särskilda begränsningar som avses i första stycket ska 22 § första stycket, andra stycket första meningen samt tredje stycket tillämpas. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 22 § andra och tredje styckena. Första stycket i nuvarande 22 § har utgått som en följd av de omarbetningar av kapitlet som gjorts för att det tydligare ska framgå att rättighetsskyddet som huvudregel är detsamma för svenska medborgare och andra här i riket, se avsnitt 29.5.2. 
 Vidare har ordet utlänningar ersatts av uttrycket andra än svenska medborgare. Bestämmelsen har också tillförts en ny punkt 
 (9) som en följd av den nya regeln i 18 § andra stycket om forskningens frihet. 
 3 kap. Riksdagen 
 I detta kapitel har rubriker införts. Här kan vidare nämnas att bestämmelsen om parti i valsammanhang har lyfts fram från 7 § till 1 § och placerats i anslutning till reglerna om riksdagens bildande. De nuvarande bestämmelserna i 2 § om rösträtt och i 10 § om valbarhet har förts samman till en ny 4 §. Vidare har bestäm- melserna i nuvarande 5 § om när den nyvalda riksdagen ska samlas placerats efter bestämmelserna i  
 6–9 
  §§ om indelningen i valkretsar och fördelningen av mandaten. Den bärande tanken bakom dessa ändringar är att bestämmelsernas ordningsföljd också tidsmässigt ska spegla hur riksdagen bildas. 
 Riksdagens bildande och sammansättning 
 1 § Riksdagen utses genom fria, hemliga och direkta val. 
 Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. 
 Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. 
 Bestämmelsens första stycke motsvarar nuvarande 1 § första stycket första meningen. Andra stycket motsvarar nuvarande 1 § första stycket andra meningen. Tredje stycket motsvarar nuvarande 7 § första stycket andra meningen. Förändringarna är avsedda att 
 761 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 göra regleringen tydligare och sakligt sett mer sammanhängande. Någon ändring i sak är inte avsedd. 
 2 § Riksdagen består av en kammare med 349 ledamöter. För ledamöterna ska det finnas ersättare. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 1 § andra stycket. Ändringarna är endast språkliga och redaktionella. 
 Ordinarie val 
 3 § Ordinarie val till riksdagen hålls vart fjärde år. 
 Ändringen i bestämmelsen är endast språklig. 
 Rösträtt och valbarhet 
 4 § Rösträtt vid val till riksdagen har varje svensk medborgare som är eller någon gång har varit bosatt i riket och har fyllt arton år. 
 Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av riksdagen eller ersättare för ledamot. 
 Frågan om någon har rösträtt avgörs på grundval av en före valet upprättad röstlängd. 
 Bestämmelsens första stycke motsvarar nuvarande 2 § första stycket. Andra stycket motsvarar nuvarande 10 §. Tredje stycket motsvarar nuvarande 2 § andra stycket. Ändringarna i bestäm- melsen är endast redaktionella och språkliga. 
 Valkretsar 
 5 § För val till riksdagen är riket indelat i valkretsar. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 6 § första stycket. 
 Mandatfördelningen mellan valkretsarna 
 6 § Av mandaten i riksdagen är 310 fasta valkretsmandat och 39 utjämningsmandat. 
 De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röstberättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade i hela riket. Fördelningen fastställs för fyra år i sänder. 
 762 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Första stycket motsvarar nuvarande 6 § andra stycket. Andra stycket motsvarar nuvarande 6 § tredje stycket. Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. 
 Mandatfördelningen mellan partierna 
 7 § Mandaten fördelas mellan partier. 
 Endast partier som har fått minst fyra procent av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Ett parti som har fått färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i en valkrets där partiet har fått minst tolv procent av rösterna. 
 Bestämmelsen är oförändrad förutom på en punkt. Definitionen av parti, som i nuvarande lydelse finns i bestämmelsens första stycke andra mening, har flyttats till 1 § tredje stycket. Ändringen är endast redaktionell. 
 8 § De fasta valkretsmandaten fördelas på varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. 
 Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, att fördelningen av alla mandat i riksdagen, med undantag av de fasta valkretsmandat som har tillfallit ett parti med mindre än fyra procent av rösterna, blir proportionell mot de i fördelningen deltagande partiernas röstetal i hela riket. Har ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten fått flera mandat än som motsvarar den proportionella representationen i riksdagen för partiet, bortses vid fördelningen av utjämningsmandaten från partiet och de fasta valkretsmandat som det har fått. Sedan utjämningsmandaten har fördelats mellan partierna, tillförs de valkretsar. 
 Vid mandatfördelningen mellan partierna används uddatalsmetoden med första divisorn jämkad till 1,4. 
 9 § För varje mandat som ett parti har fått utses en riksdagsledamot samt ersättare för honom eller henne. 
 Ändringarna i 8 och 9 §§ är endast språkliga. 
 Valperiod 
 10 § Varje val gäller för tiden från det att den nyvalda riksdagen har samlats till dess den närmast därefter valda riksdagen samlas. 
 Den nyvalda riksdagen samlas på den femtonde dagen efter val- dagen, dock tidigast på den fjärde dagen efter det att valresultatet har kungjorts. 
 763 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 §. Första och andra styckena har dock kastats om och meningen Denna tid är riksdagens valperiod. har utgått och återspeglas i stället i paragrafrubriken. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 Extra val 
 11 § Regeringen får besluta om extra val till riksdagen mellan ordinarie val. Extra val ska hållas inom tre månader efter beslutet. 
 Efter val till riksdagen får regeringen inte besluta om extra val förrän tre månader har gått från den nyvalda riksdagens första sammanträde. Regeringen får inte heller besluta om extra val under den tid då dess ledamöter, efter det att samtliga har entledigats, uppehåller sina befattningar till dess en ny regering ska tillträda. 
 Bestämmelser om extra val i visst fall finns i 6 kap. 5 §. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 4 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Överklagande av val 
 12 § Val till riksdagen får överklagas hos en av riksdagen utsedd valprövningsnämnd. Nämndens beslut får inte överklagas. 
 Den som har valts till riksdagsledamot utövar sitt uppdrag även om valet har överklagats. Ändras valet, intar en ny ledamot sin plats så snart ändringen har kungjorts. Det gäller också för ersättare. 
 Valprövningsnämnden består av en ordförande, som ska vara eller ha varit ordinarie domare och som inte får tillhöra riksdagen, och sex andra ledamöter. Ledamöterna väljs efter varje ordinarie val, så snart valet har vunnit laga kraft, för tiden till dess nytt val till nämnden har ägt rum. Ordföranden väljs särskilt. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 11 §. Regeln om att Valprövningsnämndens beslut inte får överklagas har flyttats från det sista stycket till det första. Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. 
 Ytterligare bestämmelser 
 13 § Ytterligare bestämmelser i de ämnen som anges i 1 § tredje stycket och  
 3–12 
  §§ samt om utseende av ersättare för riksdags- ledamöterna meddelas i riksdagsordningen eller annan lag. 
 764 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 12 §. Hänvisningen till andra paragrafer har justerats som en följd av de omflyttningar som har gjorts i kapitlet. 
 4 kap. Riksdagsarbetet 
 Även i detta kapitel har rubriker tillförts. Två i regeringsformen nya bestämmelser om uppföljning och utvärdering respektive offentligheten vid riksdagens sammanträden har förts in, se i 8 och 9 §§. 
 Riksmöte 
 1 § Riksdagen sammanträder till riksmöte varje år. Riksmötet hålls i Stockholm, om inte riksdagen eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till riksdagens säkerhet eller frihet. 
 Talmannen 
 2 § Riksdagen väljer inom sig för varje valperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. 
 I 1 och 2 §§ har endast språkliga ändringar gjorts. 
 Utskotten 
 3 § Riksdagen väljer inom sig utskott, däribland ett konstitutions- utskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdags- ordningen. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 3 § andra stycket första meningen. Nuvarande 3 § första stycket återfinns i 4 § och det nuvarande andra styckets andra mening i 5 §. 
 Rätten att väcka förslag 
 4 § Regeringen och varje riksdagsledamot får, i enlighet med bestämmelser i riksdagsordningen, väcka förslag i fråga om allt som kan komma under riksdagens prövning, om inte annat anges i denna regeringsform. 
 765 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Ärendenas beredning 
 5 § Ett ärende som har väckts av regeringen eller en riksdagsledamot bereds av ett utskott innan det avgörs, om inte annat anges i denna regeringsform. 
 Bestämmelsen i 4 § motsvarar nuvarande 3 § första stycket. Bestämmelsen i 5 § motsvarar nuvarande 3 § andra stycket andra meningen. Ändringarna i bestämmelserna är endast språkliga. 
 Ärendenas avgörande 
 6 § När ett ärende ska avgöras i kammaren, får varje riksdagsledamot och varje statsråd yttra sig. Närmare bestämmelser om detta meddelas i riksdagsordningen. 
 I riksdagsordningen meddelas också bestämmelser om jäv. 
 7 § Vid omröstning i kammaren gäller som riksdagens beslut den mening som mer än hälften av de röstande enas om, om inte något annat anges i denna regeringsform eller, beträffande frågor som hör till förfarandet i riksdagen, i huvudbestämmelse i riksdagsordningen. Bestämmelser om förfarandet vid lika röstetal meddelas i riksdags- ordningen. 
 Bestämmelsen i 6 § motsvarar nuvarande 4 §. Bestämmelsen i 7 § motsvarar nuvarande 5 §. Ändringarna i bestämmelserna är endast språkliga. 
 Uppföljning och utvärdering 
 8 § Varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. 
 Bestämmelsen är ny. Den har överförts från 4 kap. 18 § riksdagsordningen samt omformulerats något. Ändringen har behandlats i avsnitt 19.3.2. 
 Genom bestämmelsen slås fast att varje utskott ska följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom sitt ämnesområde. Genom att bestämmelsen införs i regeringsformen tydliggörs ytterligare riksdagens ansvar för uppföljning och utvärdering av tidigare riksdagsbeslut. Den närmare regleringen rörande uppföljning och utvärdering finns i riksdagsordningen. 
 766 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Offentlighet i kammaren 
 9 § Sammanträden i kammaren är offentliga. 
 Ett sammanträde får dock hållas inom stängda dörrar enligt bestämmelser i riksdagsordningen. 
 Bestämmelsen är ny. Den har överförts från 2 kap. 4 § riksdagsordningen. Ändringen har behandlats i avsnitt 37.2.2. Genom att bestämmelsen tas in i regeringsformen understryks dess principiella vikt ytterligare. Möjligheten till stängda dörrar regleras i riksdagsordningen, vilket framgår av andra stycket. Enligt bestämmelsen i riksdagsordningen kan riksdagen, och i vissa fall regeringen, besluta om stängda dörrar. 
 Som en följd av att delar av 2 kap. 4 § riksdagsordningen förs in i regeringsformen har vissa följdändringar gjorts i den bestäm- melsen. Ändringarna behandlas i kommentaren till 2 kap. 4 § riksdagsordningen. 
 Ledamöternas ställning 
 10 § Riksdagsledamöter och ersättare får fullgöra uppdrag som ledamot utan att hindras av tjänsteuppgift eller annan sådan skyldighet. 
 11 § En riksdagsledamot eller en ersättare får inte lämna sitt uppdrag utan att riksdagen har medgett det. 
 När det finns anledning till det, ska Valprövningsnämnden självmant pröva om en ledamot eller en ersättare är behörig enligt 3 kap. 4 § andra stycket. Den som förklaras obehörig är därmed skild från sitt uppdrag. 
 En ledamot eller en ersättare får i annat fall skiljas från uppdraget endast om han eller hon genom brott har visat sig uppenbart olämplig för uppdraget. Beslut om detta fattas av domstol. 
 12 § Talan får inte väckas mot den som utövar eller har utövat uppdrag som riksdagsledamot på grund av hans eller hennes yttranden eller gärningar under utövandet av uppdraget, utan att riksdagen har medgett det genom ett beslut som minst fem sjättedelar av de röstande har enats om. Detsamma gäller i fråga om frihetsberövande eller förbud att resa inom riket. 
 Misstänks en riksdagsledamot för brott i annat fall, ska bestämmelser i lag om gripande, anhållande eller häktning tillämpas endast om han eller hon erkänner brottet eller har tagits på bar gärning eller om det är fråga om ett brott för vilket det inte är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i två år. 
 767 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 13 § Under den tid som en riksdagsledamot är riksdagens talman eller tillhör regeringen utövas hans eller hennes uppdrag som riksdagsledamot av en ersättare. Riksdagen kan i riksdagsordningen föreskriva att en ersättare ska träda i en riksdagsledamots ställe när han eller hon är ledig. 
 Bestämmelserna i 10 § och 12 § första stycket gäller även för talmannen och hans eller hennes uppdrag. 
 För en ersättare som utövar uppdrag som riksdagsledamot gäller bestämmelserna om ledamot. 
 Under rubriken Ledamöternas ställning har fyra paragrafer samlats. Bestämmelsen i 10 § motsvarar nuvarande 6 §, 11 § motsvarar nuvarande 7 §, 12 § motsvarar nuvarande 8 § och 13 § motsvarar nuvarande 9 §. 
 Ändringarna i  
 10–13 
  §§ är redaktionella och språkliga, bl.a. har hänvisningarna i 10 och 13 §§ justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i kapitlet. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 I den nya bestämmelsen i 10 kap. 14 § finns en hänvisning till 12 § i detta kapitel. Förhållandet mellan bestämmelserna har behandlats i avsnitt 36.2.2. 
 5 kap. Statschefen 
 I detta kapitel har inte några rubriker lagts till. I syfte att få en bättre upptakt till kapitlet har en ny första paragraf lagts till som anger vem som är Sveriges statschef. 
 Av 1 kap. 5 § andra stycket regeringsformen framgår i dag att vad som i regeringsformen är stadgat om konungen även ska gälla för drottning som är statschef. Det betyder att de bestämmelser i 5 kap. som talar om konungen ska läsas så att de också gäller för drottning som är statschef. I vårt förslag har 1 kap. 5 § andra stycket utgått. Ändringen av bestämmelsen är ett led i att regeringsformen görs språkligt könsneutral. 
 Ändringen innebär att det i stället i respektive bestämmelse i 5 kap. anges att den avser konungen eller drottning som är statschef. Att endast skriva konungen eller drottningen har inte ansetts möjligt då bestämmelserna endast syftar på drottning som enligt successionsordningen innehar Sveriges tron. En till synes enklare lösning skulle kunna ha varit att genomgående använda termen statschefen. Enligt regeringsformens förarbeten inkluderar dock 
 768 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 termen statschef i regeringsformen inte bara konung och drottning som innehar tronen utan även riksföreståndare. Ett exempel på detta är bestämmelsen om ordförandeskap i Utrikesnämnden i nuvarande 10 kap. 7 § andra stycket. Detta innebär att det inte är möjligt att konsekvent använda termen statschef utan att vissa sakliga förskjutningar uppstår, t.ex. när det gäller bestämmelsen om rättslig immunitet i 8 § (nuvarande 7 §). 
 1 § Av 1 kap. 5 § framgår att konungen eller drottning som enligt successionsordningen innehar Sveriges tron är rikets statschef. 
 Paragrafen är ny. Av paragrafen framgår vem som är statschef, något som i dag endast anges i 1 kap. 
 2 § Som statschef får endast den tjänstgöra som är svensk medborgare och har fyllt arton år. Han eller hon får inte samtidigt vara statsråd eller utöva uppdrag som talman eller riksdagsledamot. 
 Bestämmelsens andra stycke har flyttats och återfinns i förslaget i 3 § andra stycket. Ändringarna i bestämmelsen i övrigt är endast språkliga. 
 3 § Statschefen ska hållas underrättad om rikets angelägenheter av statsministern. När det behövs sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap. 
 Statschefen ska samråda med statsministern, innan han eller hon reser utomlands. 
 Bestämmelsens första stycke motsvarar nuvarande 1 §. Det andra stycket motsvarar nuvarande 2 § andra stycket. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 4 § Om konungen eller drottning som är statschef är förhindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligt gällande tronföljd medlem av konungahuset, som inte är förhindrad, för att som tillfällig riks- föreståndare fullgöra statschefens uppgifter. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 3 §. Den uppräkning av olika förhinder som finns i den nuvarande lydelsen har tagits bort. Eftersom annan orsak anges utgöra ett hinder fyller uppräkningen inte någon egentlig funktion. Någon saklig ändring är inte avsedd. Uttrycket konungen eller drottning som är statschef har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. 
 769 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 5 § Om konungahuset utslocknar väljer riksdagen en riksföreståndare som ska fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. Riksdagen väljer samtidigt en vice riksföreståndare. 
 Detsamma gäller om konungen eller drottning som är statschef dör eller avgår och tronföljaren ännu inte har fyllt arton år. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 4 §. Uttrycket konungen eller drottning som är statschef har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 6 § Om konungen eller drottning som är statschef inte har fullgjort eller kunnat fullgöra sina uppgifter under sex månaders tid, ska regeringen anmäla det till riksdagen. Riksdagen beslutar om konungen eller drottningen ska anses ha avgått. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. Uttrycket konungen eller drottning som är statschef har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. 
 7 § Riksdagen kan välja någon att efter regeringens förordnande tjänstgöra som tillfällig riksföreståndare när ingen med behörighet enligt 4 eller 5 § kan tjänstgöra. 
 Talmannen eller, om han eller hon har förhinder, vice talman tjänstgör efter regeringens förordnande som tillfällig riksföreståndare, när ingen annan behörig kan tjänstgöra. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 6 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 8 § Konungen eller drottning som är statschef kan inte åtalas för sina gärningar. En riksföreståndare kan inte åtalas för sina gärningar som statschef. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 7 §. Uttrycket konungen eller drottning som är statschef har behandlats i den inledande kom- mentaren till kapitlet. 
 I den nya bestämmelsen i 10 kap. 14 § ges en hänvisning till 8 § i detta kapitel. Förhållandet mellan bestämmelserna har behandlats i avsnitt 36.2.2. 
 770 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 6 kap. Regeringen 
 I kapitlet har rubriker införts. Redaktionellt har bestämmelsen i nuvarande 9 § om statsråden flyttats fram till 2 §. Vidare har bestämmelsen om ställföreträdare för statsministern flyttats från det nuvarande 7 kap. till 10 §. I kapitlet har också införts en ny bestämmelse om statsministeromröstning efter val. Den finns i 3 §. 
 Regeringens sammansättning 
 1 § Regeringen består av statsministern och övriga statsråd. Statsministern utses enligt bestämmelserna i  
 4–6 
  §§. Statsministern 
 tillsätter övriga statsråd. 
 Hänvisningen i bestämmelsens andra stycke har ändrats till följd av den förändrade numreringen av övriga bestämmelser i kapitlet. 
 2 § Statsråden ska vara svenska medborgare. 
 Ett statsråd får inte inneha någon anställning. Han eller hon får inte heller inneha något uppdrag eller utöva någon verksamhet som kan rubba förtroendet för honom eller henne. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 9 §. En ändring har dock gjorts i bestämmelsens första stycke. I den nuvarande bestämmelsen finns ett krav på att statsråden ska ha varit svenska medborgare sedan minst tio år. Enligt den föreslagna bestämmelsen ställs endast krav på att statsråden ska vara svenska medborgare. Ändringen har behandlats i avsnitt 35.2. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 
 Statsministeromröstning efter val 
 3 § En nyvald riksdag ska senast två veckor efter det att den samlats genom omröstning pröva frågan om statsministern har tillräckligt stöd i riksdagen. Om mer än hälften av riksdagens ledamöter röstar nej på denna fråga, ska statsministern entledigas. 
 Omröstningen ska inte hållas om statsministern redan har entledigats. 
 Bestämmelsen är ny. Den innebär att en omröstning ska hållas i riksdagen efter varje val för att pröva frågan om statsministern har tillräckligt stöd i riksdagen. Med tillräckligt stöd avses det stöd som förutsätts enligt bestämmelserna om regeringsbildning i 4 § andra stycket. Det innebär att statsministern kan sitta kvar så länge inte 
 771 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 en majoritet av riksdagens ledamöter, dvs. minst 175 ledamöter, röstar mot honom eller henne. 
 Andra stycket innebär en erinran om att omröstningen endast ska hållas om inte statsministern redan har entledigats som ett resultat av en misstroendeförklaring eller har avgått på egen begäran. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 18.2. 
 Regeringsbildningen 
 4 § När en statsminister ska utses, kallar talmannen företrädare för varje partigrupp inom riksdagen till samråd. Talmannen överlägger med vice talmännen och lämnar sedan förslag till riksdagen. 
 Riksdagen ska senast inom fyra dagar, utan beredning i utskott, pröva förslaget genom omröstning. Om mer än hälften av riksdagens ledamöter röstar mot förslaget, är det förkastat. I annat fall är det godkänt. 
 5 § Förkastar riksdagen talmannens förslag, ska förfarandet enligt 4 § upprepas. Har riksdagen fyra gånger förkastat talmannens förslag, ska förfarandet avbrytas och återupptas först sedan val till riksdagen har hållits. Om inte ordinarie val ändå ska hållas inom tre månader, ska extra val hållas inom samma tid. 
 6 § När riksdagen har godkänt ett förslag om ny statsminister, ska statsministern så snart det kan ske anmäla de övriga statsråden för riksdagen. Därefter äger regeringsskifte rum vid en särskild konselj inför statschefen eller, om statschefen har förhinder, inför talmannen. Talmannen ska alltid kallas till konseljen. 
 Talmannen utfärdar förordnande för statsministern på riksdagens vägnar. 
 Under rubriken Regeringsbildningen har tre paragrafer samlats. Bestämmelsen i 4 § motsvarar nuvarande 2 §, 5 § motsvarar nuvarande 3 § och 6 § motsvarar nuvarande 4 §. Ändringarna i bestämmelserna är endast språkliga och redaktionella. 
 Entledigande av statsministern eller annat statsråd 
 7 § Förklarar riksdagen att statsministern eller något annat statsråd inte har riksdagens förtroende, ska talmannen entlediga statsrådet. Om regeringen kan besluta om extra val till riksdagen och gör det inom en vecka från misstroendeförklaringen, ska något entledigande dock inte ske. 
 I 3 § finns bestämmelser om entledigande av statsministern med anledning av en statsministeromröstning efter val. 
 772 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 8 § Ett statsråd ska entledigas om han eller hon begär det, statsministern av talmannen och ett annat statsråd av statsministern. Statsministern får även i andra fall entlediga statsråd. 
 9 § Om statsministern entledigas eller dör, ska talmannen entlediga de 
 övriga statsråden. 
 Tre paragrafer har samlats under rubriken Entledigande av statsministern eller annat statsråd. Bestämmelsen i 7 § motsvarar nuvarande 5 §, 8 § motsvarar nuvarande 6 § och 9 § motsvarar nuvarande 7 §. 
 I 7 § har lagts till ett nytt stycke med en erinran om att det även i 3 § finns bestämmelser om när statsministern ska entledigas. 
 Övriga ändringar i bestämmelserna är endast språkliga och redaktionella. 
 Ställföreträdare för statsministern 
 10 § Statsministern kan bland de övriga statsråden utse någon att i egenskap av ställföreträdare vid förhinder för statsministern fullgöra hans eller hennes uppgifter. Har någon ställföreträdare inte utsetts eller har också ställföreträdaren förhinder, fullgörs statsministerns uppgifter i stället av den av de tjänstgörande statsråden som har varit statsråd längst tid. Om två eller flera har varit statsråd lika länge, har den äldste av dem företräde. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 7 kap. 8 §. Bestämmelsen har flyttats för att ges en sakligt sett bättre placering. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Övergångsregering 
 11 § Har regeringens samtliga ledamöter entledigats, uppehåller de sina befattningar till dess en ny regering har tillträtt. Har ett annat statsråd än statsministern entledigats på egen begäran, uppehåller han eller hon sin befattning till dess en efterträdare har tillträtt, om statsministern begär det. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 8 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 773 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Förhinder för talmannen 
 12 § Om talmannen har förhinder övertar en vice talman de uppgifter som talmannen har enligt detta kapitel. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 10 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 7 kap. Regeringsarbetet 
 Kapitlet har tillförts rubriker. Bestämmelsen i nuvarande 8 § om ställföreträdare för statsministern har flyttats till 6 kap. 
 Regeringskansliet och dess uppgifter 
 1 § För att bereda regeringsärenden och för att biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet i övrigt ska det finnas ett regeringskansli. I detta ingår departement för olika verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen. Statsministern utser bland statsråden chefer för departementen. 
 Bestämmelsen i 1 § har kompletterats för att ange att Regerings- kansliet även har andra uppgifter än att bereda regeringsärenden, vilket är det enda som i dag anges i bestämmelsen. Kompletteringen syftar till att bättre spegla det arbete som Regeringskansliet utför. 
 Ärendenas beredning 
 2 § Vid beredningen av regeringsärenden ska behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. Upplysningar och yttranden ska också i den omfattning som behövs inhämtas från kommuner. Även sammanslutningar och enskilda ska i den omfattning som behövs ges möjlighet att yttra sig. 
 Ett tillägg till bestämmelsen har gjorts som klargör att berednings- förfarandet också omfattar kommuner. Bakgrunden till tillägget har behandlats i avsnitt 32.2.4. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 774 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Ärendenas avgörande 
 3 § Regeringsärenden avgörs av regeringen vid regeringssammanträde. Regeringsärenden som gäller verkställighet inom försvarsmakten av författningar eller särskilda regeringsbeslut kan dock, i den omfattning som anges i lag, under statsministerns överinseende avgöras av chefen 
 för det departement som ärendena hör till. 
 4 § Statsministern kallar övriga statsråd till regeringssammanträde och är ordförande vid sammanträdet. Minst fem statsråd ska delta i regeringssammanträdet. 
 5 § Vid ett regeringssammanträde är departementschefen föredragande i de ärenden som hör till hans eller hennes departement. Statsministern kan dock förordna att ett ärende eller en grupp av ärenden, som hör till ett visst departement, ska föredras av ett annat statsråd än departementschefen. 
 Ändringarna i bestämmelserna  
 3–5 
  §§ är endast redaktionella och språkliga. 
 Protokoll och skiljaktig mening 
 6 § Vid regeringssammanträden ska protokoll föras. Skiljaktiga meningar ska antecknas i protokollet. 
 7 § Författningar, förslag till riksdagen och andra beslut som ska expedieras ska för att bli gällande skrivas under av statministern eller ett annat statsråd på regeringens vägnar. Regeringen kan dock genom förordning föreskriva att en tjänsteman i särskilda fall ska få skriva under beslut som ska expedieras. 
 Ändringarna i 6 och 7 §§ är endast språkliga. 
 8 kap. Lagar och andra föreskrifter 
 En omfattande förändring av kapitlets disposition har gjorts och kapitlet har tillförts rubriker. En ny inledande bestämmelse har införts. För att förenkla regleringen har vidare de bestämmelser som i dag anger lagområdet samlats i en ny paragraf, 2 §. 
 Lagrådsbestämmelsen har delats upp på tre paragrafer. I dessa har även vissa sakliga ändringar gjorts. Även bestämmelserna om ändring av grundlag och om folkomröstning om vilande grundlagsförslag har delats upp. 
 775 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 1 § Föreskrifter meddelas av riksdagen genom lag och av regeringen genom förordning. Föreskrifter kan också, efter bemyndigande av riksdagen eller regeringen, meddelas av andra myndigheter än regeringen och av kommuner. 
 Ett bemyndigande att meddela föreskrifter ska alltid ges i lag eller förordning. 
 Bakgrunden till bestämmelsen har behandlats i avsnitt 33.2.2. Avsikten med första stycket är att ge en bättre upptakt till kapitlet. I och med att det där slås fast att riksdagen meddelar föreskrifter genom lag och regeringen genom förordning behöver detta inte upprepas i de senare bestämmelserna. 
 Andra stycket är nytt. Det innebär två sakliga förändringar jämfört med vad som gäller enligt nuvarande 9 § andra stycket. För det första införs ett krav på att regeringens föreskrifter om avgifter alltid ska meddelas genom förordning. För det andra ska riksdagens bemyndiganden om sådana föreskrifter alltid ges i lag. 
 Föreskrifter som meddelas genom lag 
 2 § Föreskrifter ska meddelas genom lag om de avser 
  
 1. 
  
 enskildas personliga ställning och deras personliga och ekonomiska förhållanden inbördes, 
  
 2. 
  
 förhållandet mellan enskilda och det allmänna under förutsättning att föreskrifterna gäller skyldigheter för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, 
  
 3. 
  
 grunderna för kommunernas organisation och verksamhets- former och för den kommunala beskattningen samt kommunernas befogenheter i övrigt och deras åligganden, 
  
 4. 
  
 trossamfund och grunderna för Svenska kyrkan som tros- samfund, 
  
 5. 
  
 rådgivande folkomröstning i hela riket och förfarandet vid folkomröstning i en grundlagsfråga, eller 
  
 6. 
  
 val till Europaparlamentet. 
  
 Även av andra bestämmelser i denna regeringsform och av annan grundlag följer att föreskrifter av visst innehåll ska meddelas genom lag. 
 Bestämmelsen är ny. Bakgrunden till bestämmelsen har behandlats i avsnitt 33.2.2. Sakligt motsvarar bestämmelsen de paragrafer i kapitlet som enligt den nuvarande lydelsen anger lagområdet. Första punkten motsvarar nuvarande 2 §, andra punkten motsvarar nuvarande 3 §, tredje punkten motsvarar delar av nuvarande 5 §, fjärde punkten motsvarar nuvarande 6 § första stycket, femte 
 776 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 punkten motsvarar nuvarande 4 § första stycket och sjätte punkten motsvarar nuvarande 4 § andra stycket. 
 Bestämmelsen innehåller också en upplysning om att det även i andra delar av regeringsformen och i andra grundlagar finns bestämmelser som uppställer krav på lagform. Som en följd av denna upplysning har bestämmelsen i nuvarande 1 §, som hänvisar till regleringen i 2 kap., tagits bort. 
 Någon saklig ändring är bestämmelsen inte avsedd att medföra. 
 Föreskrifter som meddelas av regeringen 
 3 § Riksdagen kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 2 och 3. Föreskrifterna får dock inte avse 
  
 1. 
  
 annan rättsverkan av brott än böter, 
  
 2. 
  
 skatt, utom tull på införsel av varor, eller 
  
 3. 
  
 konkurs eller utsökning. 
  
 Riksdagen kan i lag, som innehåller ett bemyndigande enligt första stycket, föreskriva även annan rättsverkan av brott än böter för överträdelse av en föreskrift som meddelas av regeringen med stöd av bemyndigandet. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 7 §. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 33.2.2. Ordningen med en uppräkning av de ämnen i vilka regeringen kan ges föreskriftsrätt har frångåtts. I stället räknas i bestämmelsen de ämnen upp som inte kan delegeras. Denna förändring medför att nuvarande 9 §, i den del den avser delegation till regeringen, har utgått. Ändringen kan medföra en marginellt ökad delegationsrätt för riksdagen. 
 4 § Riksdagen kan bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket  
 1–3 
  om anstånd med att fullgöra förpliktelser. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 8 §. Ändringarna i bestäm- melsen är endast språkliga och redaktionella. 
 5 § Riksdagen kan i en lag bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter om 
  
 1. 
  
 när lagen ska träda i kraft, 
  
 2. 
  
 när delar av lagen ska börja eller upphöra att tillämpas, eller 
  
 3. 
  
 tillämpning av lagen i förhållande till ett annat land eller en mellanfolklig organisation. 
  
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 10 § men har utvidgats till att gälla även det s.k. obligatoriska lagområdet och hela lagar. Se vidare 
 777 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 avsnitt 33.2.4. Bestämmelsen omfattar numera också en lags tillämpning i förhållande till ett annat land eller en mellanfolklig organisation. Ändringarna syftar till att grundlagslagfästa den konstitutionella praxis som vuxit fram. 
 6 § Föreskrifter som regeringen meddelat med stöd av ett bemyndigande enligt denna regeringsform ska underställas riksdagen för prövning om riksdagen bestämmer det. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 12 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 7 § Regeringen får utöver vad som följer av  
 3–5 
  §§ meddela 
  
 1. 
  
 föreskrifter om verkställighet av lag, och 
  
 2. 
  
 föreskrifter som inte enligt grundlag ska meddelas av riksdagen. Regeringens föreskrifter enligt första stycket får inte avse 
  
 riksdagen eller dess myndigheter. Regeringen får inte heller med stöd av bestämmelsen i första stycket 2 meddela föreskrifter som avser den kommunala beskattningen. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 13 § första och andra styckena. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 8 § Att regeringen får meddela föreskrifter i ett visst ämne hindrar inte att riksdagen meddelar föreskrifter i samma ämne. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 14 § första stycket. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Föreskrifter som meddelas av andra än riksdagen och regeringen 
 9 § Riksdagen kan bemyndiga en kommun att meddela föreskrifter enligt 2 § första stycket 2 om föreskrifterna avser 
  
 1. 
  
 avgifter, eller 
  
 2. 
  
 skatt som syftar till att reglera trafikförhållanden i kommunen. 
  
 Första punkten motsvarar del av nuvarande 9 § andra stycket. Bestämmelsen i andra punkten är ny. Den har behandlats i avsnitt 33.2.5 och innebär en utökad möjlighet till direktdelegation från riksdagen till kommunerna. De pålagor som främst är avsedda att falla in under denna delegationsmöjlighet är s.k. trängselskatter och kommunala parkeringsavgifter. 
 778 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 10 § Om riksdagen enligt detta kapitel bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter i ett visst ämne, kan riksdagen också medge att regeringen bemyndigar en förvaltningsmyndighet eller en kommun att meddela föreskrifter i ämnet. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 11 §. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 33.2.4. Ordet därvid har tagits bort för att markera den konstitutionella praxis som har växt fram i anslutning till paragrafen. På detta sätt klargörs att äldre medgivanden kan utgöra grunden för s.k. subdelegation när ny delegation ges till regeringen. 
 11 § Regeringen får bemyndiga en myndighet under regeringen eller någon av riksdagens myndigheter att meddela föreskrifter enligt 7 §. Ett bemyndigande till riksdagens myndigheter får dock inte avse förhållanden inom riksdagen eller dess myndigheter. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 13 § tredje stycket. Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. 
 12 § Föreskrifter som en myndighet under regeringen meddelat med stöd av ett bemyndigande enligt 10 eller 11 § ska underställas regeringen för prövning om regeringen bestämmer det. 
 Paragrafen är ny. Bakgrunden till paragrafen har behandlats i avsnitt 33.2.2. Enligt nuvarande 12 § (6 § i vårt förslag) kan riksdagen bestämma att föreskrifter som meddelats av regeringen efter riksdagens bemyndigande ska underställas riksdagen för prövning. Avsikten med den nya bestämmelsen är att ge ett uttryckligt stöd för att regeringen på motsvarande sätt ska kunna begära underställning av föreskrifter som meddelas av underlydande myndigheter. 
 13 § Riksdagen kan genom lag uppdra åt Riksbanken att meddela föreskrifter inom dess ansvarsområde enligt 9 kap. och beträffande dess uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. 
 Riksdagen kan bemyndiga riksdagens myndigheter att meddela föreskrifter som avser förhållanden inom riksdagen eller dess myndigheter. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 14 § andra och tredje styckena. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 779 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Stiftande av grundlag och riksdagsordningen 
 14 § Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Genom det första beslutet antas grundlagsförslaget som vilande. Det andra beslutet får inte fattas tidigare än att det efter det första beslutet har hållits val till riksdagen i hela riket och den nyvalda riksdagen har samlats. Det ska dessutom gå minst nio månader mellan den tidpunkt då ärendet första gången anmäldes i riksdagens kammare och valet, om inte konstitutionsutskottet beslutar om undantag. Ett sådant beslut ska fattas senast vid ärendets beredning, och minst fem sjättedelar av ledamöterna måste rösta för beslutet. 
 15 § Riksdagen får inte såsom vilande anta ett förslag om stiftande av grundlag som är oförenligt med ett annat vilande grundlagsförslag, utan att samtidigt avslå det först antagna förslaget. 
 Bestämmelserna i 14 och 15 §§ motsvarar nuvarande 15 § första och andra styckena. I förtydligande syfte har en ny andra mening lagts in i 14 § som anger att ett grundlagsförslag blir vilande genom det första beslutet. Ändringarna i bestämmelserna i övrigt är endast språkliga. 
 16 § Folkomröstning om ett vilande grundlagsförslag ska hållas, om det yrkas av minst en tiondel av riksdagens ledamöter och minst en tredjedel av ledamöterna röstar för yrkandet. Ett sådant yrkande ska framställas inom femton dagar från det att riksdagen antog grundlagsförslaget som vilande. Yrkandet ska inte beredas i utskott. 
 Folkomröstningen ska hållas samtidigt med det val till riksdagen som avses i 14 §. Vid omröstningen får de som har rösträtt vid valet förklara om de godtar det vilande grundlagsförslaget eller inte. Förslaget är förkastat, om de som röstat mot förslaget är fler än de som röstat för förslaget och om de som röstat mot till antalet är fler än hälften av dem som har avgett godkända röster vid riksdagsvalet. I annat fall tar riksdagen upp förslaget till slutlig prövning. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 15 § tredje och fjärde styckena. I andra stycket har en ändring gjorts av kvorumregeln vid folkomröstningar om vilande grundlagsförslag. Ändringen har behandlats i avsnitt 15.2.2. Ändringen innebär att blanka röster och ogiltiga röster inte längre tillgodoräknas det vilande grundlagsförslaget, något som de med den gällande ordningen i princip kommer att göra. Syftet är att uppnå en ordning som är rättvisande utan att försvåra genomförandet av moderniseringar av grundlagen. 
 780 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 17 § Riksdagsordningen stiftas på det sätt som anges i 14 § första– tredje meningarna och 15 §. Den kan också stiftas genom endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av riksdagens ledamöter röstar för beslutet. 
 Tilläggsbestämmelser i riksdagsordningen meddelas dock i samma ordning som lag i allmänhet. 
 Första stycket tillämpas också vid stiftande av sådan lag som avses i 2 § första stycket 4. 
 Bestämmelsens första och andra stycke motsvarar nuvarande 16 §. Tredje stycket motsvarar nuvarande 6 § andra stycket. Ändringarna i bestämmelserna är endast språkliga. 
 Ändring och upphävande av lag 
 18 § En lag får inte ändras eller upphävas på annat sätt än genom en lag. 
 I fråga om ändring eller upphävande av grundlag eller riksdags- ordningen tillämpas  
 14–17 
  §§. Vid ändring eller upphävande av sådan lag som avses i 2 § första stycket 4 tillämpas 17 § första stycket. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 6 § andra stycket och 17 § och. Hänvisningarna i bestämmelsen har justerats som en följd av kapitlets ändrade numrering. Ändringarna i bestämmelsen i övrigt är endast språkliga. 
 Utfärdande och kungörande av föreskrifter 
 19 § En beslutad lag ska utfärdas av regeringen så snart som möjligt. En lag med sådana föreskrifter om riksdagen eller dess myndigheter som inte ska tas in i grundlag eller riksdagsordningen kan dock utfärdas av riksdagen. 
 Lagar ska kungöras så snart som möjligt. Detsamma gäller förordningar, om inte annat anges i lag. 
 Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Lagrådet 
 20 § För att lämna yttranden över lagförslag ska det finnas ett lagråd, där det ingår domare eller, vid behov, tidigare domare i Högsta domstolen och Regeringsrätten. Närmare bestämmelser om Lagrådets sammansättning och tjänstgöring meddelas i lag. 
 781 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Den nuvarande regleringen av Lagrådet och dess verksamhet har delats upp på tre paragrafer. I 20 § ges den grundläggande bestämmelsen om att det ska finnas ett lagråd. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 18 § första och sista styckena. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 21 § Yttrande från Lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vad som närmare anges i riksdagsordningen, av ett riksdagsutskott. 
 Ett yttrande ska inhämtas innan riksdagen beslutar 
  
 1. 
  
 grundlag om tryckfriheten eller om motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt tekniska upptagningar, 
  
 2. 
  
 lag om begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar, 
  
 3. 
  
 lag som avses i 2 kap. 3 § andra stycket,  
  
 14–16 
  §§, 20 § eller 25 §, 
  
 4. 
  
 lag om kommunal beskattning eller lag som innebär åligganden för kommunerna, 
  
 5. lag som avses i 2 § första stycket 1 och 2 eller lag som avses i 11 och 12 kap., eller 
 6. lag som ändrar eller upphäver en lag enligt  
 1–5. 
  
 Bestämmelserna i andra stycket gäller dock inte, om Lagrådets granskning skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men uppkommer. Föreslår regeringen att riksdagen ska meddela lag i något av de ämnen som avses i andra stycket och har Lagrådets yttrande dessförinnan inte inhämtats, ska regeringen samtidigt redovisa skälen för detta för riksdagen. Att Lagrådet inte har hörts över ett lagförslag utgör aldrig hinder mot att lagen tillämpas. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 18 § andra stycket. I bestämmelsen har redaktionella ändringar gjorts. 
 Vidare har vissa sakliga ändringar gjorts för att förstärka förhandskontrollen under lagstiftningsprocessen. Dessa ändringar har behandlats i avsnitt 24.2.2. Genom att bör inhämtas i andra stycket bytts ut mot ska inhämtas görs Lagrådets granskning inom de ämnen som omfattas av granskningsområdet obligatorisk. Vidare tydliggörs granskningsområdet genom att det s.k. viktighetskriteriet tas bort. Detta innebär att Lagrådets hörande inte längre begränsas till lagar som är viktiga för enskilda eller från allmän synpunkt. Betydelsen av Lagrådets granskning markeras på detta sätt ytterligare. 
 Slutligen har ett tillägg gjorts när det gäller lagstiftning som rör kommunerna. Det anges numera att granskningen ska avse även lagar som innebär åligganden för kommunerna, se punkten 4. Ändringen har behandlats i avsnitt 32.2.2. 
 782 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 22 § Lagrådets granskning ska avse 
  
 1. 
  
 hur förslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen i övrigt, 
  
 2. 
  
 hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra, 
  
 3. 
  
 hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav, 
  
 4. 
  
 om förslaget är utformat så att lagen kan antas tillgodose de syften som har angetts, och 
  
 5. 
  
 vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen. 
  
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 18 § tredje stycket. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 9 kap. Finansmakten 
 Kapitlet har disponerats om och rubriker har tillförts. Begreppen budgetreglering, tilläggsbudget, statsmedel och statens medel har bytts ut. Begreppet budgetproposition har förts in. 
 För att ge kapitlet en bättre upptakt har hänvisningen till 8 kap. om lagar och andra föreskrifter i den nuvarande 1 § tagits bort och ersatts av en bestämmelse som anger att riksdagen beslutar om skatter och avgifter till staten. Vidare har nuvarande 6 § placerats som 2 § samt 4 och 5 §§ bytt plats. En bestämmelse om årsredovisning för staten har också förts över till kapitlet från lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen). 
 Beslut om statens inkomster och utgifter 
 1 § Riksdagen beslutar om skatter och avgifter till staten samt om statens budget. 
 Bestämmelsen som är ny har behandlats i avsnitt 34.2.1. Hänvisningen till 8 kap. har som nämnts tagits bort och i stället anges i paragrafen att riksdagen beslutar om skatter och avgifter till staten. 
 I bestämmelsen slås också fast att riksdagen beslutar om statens budget. Den närmare innebörden av detta anges i 3 §. Bestämmelsen ger inte en uttömmande beskrivning av möjligheten att besluta om avgifter. Även regeringen kan besluta om avgifter enligt vad som närmare anges i 8 kap. Genom bestämmelsen markeras inte bara sambandet mellan befogenheten att besluta om 
 783 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 statens inkomster och utgifter utan också att det är riksdagen som har det huvudsakliga ansvaret på finansmaktens område. 
 Förslag till budget 
 2 
 T  
 § 
 T  
 Regeringen 
 T  
 lämnar en budgetproposition till riksdagen. 
 T 
  
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 6 §. Uttrycket avgiver förslag till statsbudget har bytts ut mot lämnar en budgetproposition. Begreppet budgetproposition är nytt i regeringsformen. Det är dock väl inarbetat och det gör bestämmelsens innebörd enkel att förstå. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 Den nuvarande bestämmelsen i 2 § första stycket finns i omarbetat skick i 7 § i förslaget. Andra stycket första meningen, som i huvudsak är en hänvisning till  
 3–5 
  §§, har utgått. Andra stycket andra meningen bildar ett nytt eget stycke i 3 §. 
 Beslut om budget 
 3 § Riksdagen beslutar om budget för det följande budgetåret eller, om det finns särskilda skäl, för en annan budgetperiod. Riksdagen beslutar därvid om en beräkning av statens inkomster och om anslag för bestämda ändamål. 
 Riksdagen kan besluta att ett särskilt anslag ska utgå för en annan tid än budgetperioden. 
 Riksdagen kan besluta att statens inkomster får tas i anspråk för bestämda ändamål på annat sätt än genom beslut om anslag. 
 Bestämmelsen har omarbetats och förenklats. I första stycket har sista meningen utgått. I den borttagna meningen anges i dag att beräkningen av statsinkomsterna och besluten om anslag ska upptas i en särskild sammanställning benämnd statsbudget. Ändringen har behandlats i avsnitt 34.2.2. 
 I första stycket har vidare uttrycket budgetreglering utgått och ersatts av det enklare beslutar om budget. Budgetreglering är en utpräglad fackterm som i princip inte förekommer i det allmänna språkbruket. Begreppet har därför ersatts. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 Paragrafens nuvarande tredje stycke har utgått. Ändringen har behandlats i avsnitt 34.2.3. Den borttagna bestämmelsen anger att riksdagen vid budgetregleringen ska beakta behovet under krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden av medel för rikets försvar. Även utan en uttrycklig lagreglering är utgångs- 
 784 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 punkten fortsättningsvis att riksdagen då den fattar budgetbeslut ska beakta de behov som nämns i den nuvarande lydelsen av bestämmelsen på samma sätt som den ska beakta flera andra viktiga samhällsfunktioner. 
 Tredje stycket motsvarar nuvarande 2 § andra stycket sista meningen. 
 4 
 T  
 § 
 T  
 Under 
 T  
 budgetperioden kan riksdagen besluta om en ny beräkning av statens inkomster och om nya eller ändrade anslag. 
 T 
  
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 §. Begreppet tilläggsbudget har utgått då det inte är frågan om tillägg till budgeten utan ändringar i en redan beslutad budget. I stället för statsinkomster används begreppet statens inkomster. Dessutom har begreppet löpande budgetår utgått och ersatts av budgetperioden för att tydliggöra att bestämmelsen är tillämplig även om riksdagen har beslutat om en annan budgetperiod än ett budgetår. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 5 § Om riksdagen inte har beslutat om en budget före budget- periodens början, beslutar riksdagen i den omfattning som behövs om anslag för tiden till dess en budget har beslutats. Riksdagen kan uppdra åt finansutskottet att fatta ett sådant beslut på riksdagens vägnar. 
 Om riksdagen inte har beslutat om anslag enligt första stycket för ett visst ändamål, ska den senaste budgeten, med de ändringar som följer av andra beslut av riksdagen, gälla till dess anslag beslutats. 
 Bestämmelsens första stycke motsvarar nuvarande 4 §. Begreppet budgetreglering har bytts ut mot formuleringen besluta om en budget. Skälen till ändringen har behandlats i kommentaren till 3 §. Någon saklig skillnad är inte avsedd. 
 Ett nytt andra stycke har förts in i bestämmelsen. Ändringen har behandlats i avsnitt 34.2.4. Innebörden är att om riksdagen vid budgetperiodens början inte ens provisoriskt har beslutat om anslag för ett visst ändamål, så ska den senaste budgeten, eller rättare sagt en budget motsvarande denna, gälla till dess riksdagen beslutar om en ny budget eller ett nytt anslag för detta ändamål. Genom hänvisningen till första stycket tydliggörs att tillämpningen av det andra stycket endast aktualiseras då beslut enligt första stycket av något skäl inte har fattats, exempelvis därför att regeringen förordnat om extra val. 
 785 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Riktlinjebeslut 
 6 § 
 T  
 Riksdagen 
 T  
 kan besluta om riktlinjer för statens verksamhet även för tid efter den följande budgetperioden. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 7 § med en viss saklig ändring. Enligt den konstitutionella praxis som kommit att utvecklas kan riksdagen besluta om riktlinjer för hela statsverksamheten och inte, som den nuvarande lydelsen anger, endast för en viss stats- verksamhet. Den föreslagna formuleringen är avsedd att anpassa paragrafen till rådande praxis. Ändringen har behandlats i avsnitt 34.2.5. 
 Genom att ange att riktlinjer kan beslutas även för tid efter den följande budgetperioden tydliggörs att besluten inte behöver avse tid efter den följande budgetperioden utan även kan avse kortare tid. 
 Användning av anslag och inkomster 
  
 7 § 
  
 T  
 Anslag och inkomster får inte användas på annat sätt än vad riksdagen har 
 T  
 bestämt 
 T  
 .  
 T 
  
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 2 § första stycket. Bestämmelsen har ändrats något för att bättre avspegla att det är de anslag eller anslagsmedel som riksdagen anvisat som är av betydelse för regeringens styrning av statens verksamhet och inte dispositionen över vissa kassatillgångar. Ändringen har behandlats i avsnitt 34.2.6. 
 Statens tillgångar 
 8 § Regeringen förvaltar och förfogar över statens tillgångar, om de inte avser riksdagens myndigheter eller i lag har avsatts till särskild förvaltning. 
 Regeringen får inte utan att riksdagen har medgett det ta upp lån eller göra ekonomiska åtaganden för staten. 
 Bestämmelsens första stycke motsvarar nuvarande 8 §. Bestäm- melsen har formulerats om och uttrycket statens medel har utgått. Regeringen har samma ansvar oavsett vilket slag av tillgång det rör sig om varför det inte finns skäl att, som i nuvarande lydelse, särskilja statens medel. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 34.2.6. 
 Bestämmelsens andra stycke motsvarar nuvarande 10 §. 
 786 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 9 § Riksdagen beslutar om grunder för förvaltningen av och förfogandet över statens tillgångar. Riksdagen kan också besluta att en åtgärd av ett visst slag inte får vidtas utan att riksdagen har medgett det. 
 Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. 
 Årsredovisning för staten 
 10 § Regeringen lämnar efter budgetperiodens slut en årsredovisning för staten till riksdagen. 
 Bestämmelsen är ny. I dag finns en bestämmelse i 38 § budgetlagen som bl.a. innehåller en motsvarande reglering. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 34.2.7. Den närmare regleringen av innehållet i årsredovisningen meddelas även fortsättningsvis i lag. 
 Ytterligare bestämmelser om budgeten 
 11 § Ytterligare bestämmelser om riksdagens och regeringens befogenheter och skyldigheter i fråga om regleringen av budgeten meddelas i riksdagsordningen eller särskild lag. 
 Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Valutapolitiken 
 12 § Regeringen har ansvaret för övergripande valutapolitiska frågor. Övriga bestämmelser om valutapolitiken meddelas i lag. 
 Riksbanken 
 13 § Riksbanken är rikets centralbank och en myndighet under riks- dagen. Riksbanken har ansvaret för penningpolitiken. Ingen myndig- het får bestämma hur Riksbanken ska besluta i frågor som rör penningpolitik. 
 Riksbanken har elva fullmäktige, som väljs av riksdagen. Riksbanken leds av en direktion, som utses av fullmäktige. 
 Riksdagen prövar om ledamöterna i fullmäktige och direktionen ska beviljas ansvarsfrihet. Om riksdagen vägrar en fullmäktig ansvars- frihet är han eller hon därmed skild från sitt uppdrag. Fullmäktige får skilja en ledamot av direktionen från anställningen endast om leda- moten inte längre uppfyller de krav som ställs för att han eller hon ska kunna utföra sina uppgifter eller om han eller hon gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. 
 787 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bestämmelser om val av fullmäktige och om Riksbankens ledning och verksamhet meddelas i lag. 
 14 § Endast Riksbanken har rätt att ge ut sedlar och mynt. Bestämmelser om penning- och betalningsväsendet meddelas i övrigt genom lag. 
 Bestämmelserna i  
 12–14 
  §§ motsvarar nuvarande  
 12–14 
  §§. Ändringarna i 13 § är endast språkliga. 
 10 kap. Internationella förhållanden 
 Kapitlets rubrik har ändrats till Internationella förhållanden som bättre ansetts spegla kapitlets innehåll. 
 Kapitlets paragrafer har också tillförts rubriker. Omdispo- neringar har gjorts och vissa av paragraferna har delats upp i syfte att tydliggöra regleringen. I bestämmelsen som reglerar överlåtelse av beslutanderätt inom  
 EU-samarbetet 
  har en s.k. kvorumregel förts in. Övriga omröstningsregler i kapitlet har anpassats till denna för att bestämmelserna ska vara enhetliga. Bestämmelsen om krigsförklaring m.m. har flyttats över till förslagets 15 kap. (nuvarande 13 kap.). 
 Vidare har kapitlet tillförts en ny paragraf som behandlar mellanfolkliga brottmålsdomstolar. 
 Regeringens behörighet att ingå internationella överenskommelser 
 1 § Överenskommelser med andra stater eller med mellanfolkliga organisationer ingås av regeringen. 
 Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 2 § Regeringen får ge en förvaltningsmyndighet i uppdrag att ingå en internationell överenskommelse i en fråga där överenskommelsen inte kräver riksdagens eller Utrikesnämndens medverkan. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 3 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Riksdagens godkännande av internationella överenskommelser 
 3 § Riksdagens godkännande krävs innan regeringen ingår en för riket bindande internationell överenskommelse som 
 788 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 1. 
  
 förutsätter att en lag ändras eller upphävs eller att en ny lag stiftas, eller 
  
 2. 
  
 i övrigt gäller ett ämne som riksdagen ska besluta om. 
  
 Om det riksdagsbeslut som avses i första stycket 1 eller 2 ska fattas enligt en särskild ordning, ska denna följas även vid riksdagens godkännande av överenskommelsen. 
 Även i andra fall krävs riksdagens godkännande innan regeringen ingår en för riket bindande internationell överenskommelse, om överenskommelsen är av större vikt. Regeringen kan dock avstå från att inhämta riksdagens godkännande, om rikets intresse kräver det. Regeringen ska då i stället överlägga med Utrikesnämnden innan överenskommelsen ingås. 
 4 § En överenskommelse som avses i 3 § och som ingås inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen kan godkännas av riksdagen, även om överenskommelsen inte finns i slutligt skick. 
 Bestämmelsen i 3 § motsvarar nuvarande 2 §  
 första–tredje 
  styckena. Bestämmelsen i 4 § motsvarar nuvarande 2 § fjärde stycket. Hänvisningarna i paragraferna har justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i kapitlet. Ändringarna i bestämmelserna är endast redaktionella och språkliga. 
 Andra internationella förpliktelser samt uppsägning 
 5 § Bestämmelserna i  
 1–4 
  §§ tillämpas även på andra former av internationella förpliktelser för riket än överenskommelser samt på uppsägning av internationella överenskommelser eller förpliktelser. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 4 §. Hänvisningen i paragrafen har justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i kapitlet. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Överlåtelse av beslutanderätt inom  
 EU-samarbetet 
  
 6 § Inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen kan riksdagen överlåta beslutanderätt som inte rör principerna för statsskicket. Sådan överlåtelse förutsätter att fri- och rättighetsskyddet inom det samarbetsområde till vilket överlåtelsen sker motsvarar det som ges i denna regeringsform och i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 
 Riksdagen kan besluta om sådan överlåtelse, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av riksdagens ledamöter röstar för det. Riksdagens beslut kan också fattas i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. Överlåtelse kan beslutas först efter riksdagens godkännande av överenskommelse enligt 3 §. 
 789 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 § första stycket. Bestäm- melsen har delats upp i två stycken. I andra stycket har en kvorumregel förts in. Ändringen har behandlats i avsnitt 30.2.3. I dag krävs för att riksdagen ska kunna besluta om överlåtelse av beslutanderätt inom  
 EU-samarbetet 
  att tre fjärdedelar av de röstande enas om det. Enligt den justerade bestämmelsen ska de som röstar för beslutet dessutom utgöra mer än hälften av riksdagens ledamöter. 
 Hänvisningen i paragrafen har justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i kapitlet. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Överlåtelse av beslutanderätt utanför  
 EU-samarbetet 
  
 7 § I andra fall än de som avses i 6 § kan beslutanderätt som direkt grundar sig på denna regeringsform och som avser meddelande av föreskrifter, användningen av statens tillgångar, rättskipnings- eller förvaltningsuppgifter eller ingående eller uppsägning av internationella överenskommelser eller förpliktelser, i begränsad omfattning överlåtas till en mellanfolklig organisation för fredligt samarbete, till vilken riket är eller ska bli anslutet, eller till en mellanfolklig domstol. 
 Beslutanderätt som avser frågor om stiftande, ändring eller upphävande av grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till riksdagen eller frågor om begränsning av någon av de fri- och rättigheter som avses i 2 kap. får inte överlåtas enligt första stycket. 
 Riksdagen fattar beslut om överlåtelse i den ordning som anges i 6 § andra stycket. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 § andra stycket. Bestämmelsen har delats upp på tre stycken. I första stycket har ett tillägg gjorts som innebär att riksdagen ges möjlighet att i begränsad omfattning överlåta rättskipnings- och förvaltnings- uppgifter som grundar sig direkt på regeringsformen till mellanfolkliga organisationer eller domstolar. Bakgrunden till tillägget har behandlats i avsnitt 36.2.2. Syftet med tillägget är att Sverige inte ska hindras att fullt ut delta i sådant internationellt samarbete som t.ex. Romstadgan för Internationella brottmåls- domstolen medför. I linje med detta har även en ny bestämmelse fogats till kapitlet, se 14 §. 
 I tredje stycket har omröstningsregeln ändrats. Enligt den nuvarande ordningen gäller vad som är föreskrivet om stiftande av grundlag. Om ett beslut i sådan ordning inte kan avvaktas ska riksdagen besluta genom ett beslut varom minst fem sjättedelar av 
 790 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 de röstande och tre fjärdedelar av ledamöterna förenar sig. Enligt den ändrade bestämmelsen gäller vad som anges i 6 § andra stycket. Syftet med ändringen är att skapa enhetlighet mellan omröstnings- reglerna i kapitlet. 
 Hänvisningen i paragrafen har justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i kapitlet. Övriga ändringar i bestäm- melsen är endast språkliga. 
 8 § Rättskipnings- eller förvaltningsuppgifter som inte direkt grundar sig på denna regeringsform kan, i andra fall än de som avses i 6 §, genom beslut av riksdagen överlåtas till en annan stat, till en mellanfolklig organisation eller till en utländsk eller internationell inrättning eller samfällighet. Riksdagen får i lag bemyndiga regeringen eller någon annan myndighet att i särskilda fall besluta om en sådan överlåtelse. 
 Innefattar uppgiften myndighetsutövning, fattar riksdagen beslut om överlåtelse eller bemyndigande i den ordning som anges i 6 § andra stycket. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 § fjärde stycket. I andra stycket har omröstningsregeln ändrats. Enligt den nuvarande ordningen ska riksdagens förordnande ske genom ett beslut varom minst tre fjärdedelar av de röstande förenar sig eller i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. Enligt den ändrade bestämmelsen gäller vad som anges i 6 § andra stycket. Syftet med ändringen är att skapa enhetlighet mellan omröstningsreglerna i kapitlet. 
 Hänvisningen i paragrafen har justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i kapitlet. Ändringarna är endast redaktionella och språkliga. 
 Framtida ändringar i internationella överenskommelser 
 9 § Föreskrivs i lag att en internationell överenskommelse ska gälla som svensk rätt, får riksdagen besluta att även en framtida, för riket bindande ändring i överenskommelsen ska gälla som svensk rätt. Ett sådant beslut får endast avse framtida ändringar av begränsad omfattning. Beslutet fattas i den ordning som anges i 6 § andra stycket. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 § tredje stycket. Hänvis- ningen i paragrafen har justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i kapitlet. Omröstningsregeln i bestämmelsens sista mening har ändrats. Enligt den ändrade bestämmelsen gäller vad 
 791 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 som anges i 6 § andra stycket. Syftet med ändringen är att skapa enhetlighet mellan omröstningsreglerna i kapitlet. 
 Riksdagens rätt till information och samråd om  
 EU-samarbetet 
  
 10 § Regeringen ska fortlöpande informera riksdagen och samråda med organ som utses av riksdagen om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdagsordningen. 
 Utrikesnämnden 
 11 § Regeringen ska fortlöpande hålla Utrikesnämnden underrättad om de utrikespolitiska förhållanden som kan få betydelse för riket och överlägga med nämnden om dessa så ofta som det behövs. I alla utrikesärenden av större vikt ska regeringen före avgörandet överlägga med nämnden, om det kan ske. 
 12 § Utrikesnämnden består av talmannen samt nio andra ledamöter, som riksdagen väljer inom sig. Närmare bestämmelser om Utrikesnämndens sammansättning meddelas i riksdagsordningen. Utrikesnämnden sammanträder på kallelse av regeringen. Regeringen är skyldig att sammankalla nämnden om minst fyra av nämndens ledamöter begär överläggning i en viss fråga. Ordförande vid sammanträde med nämnden är statschefen eller, om han eller hon har 
 förhinder, statsministern. 
 Ledamot av Utrikesnämnden och den som i övrigt är knuten till nämnden ska visa varsamhet i fråga om meddelanden till andra om vad han eller hon har fått kännedom om i denna egenskap. Ordföranden kan besluta om ovillkorlig tystnadsplikt 
 Bestämmelsen i 10 § motsvarar nuvarande 6 § första stycket, 11 § motsvarar nuvarande 6 § andra stycket och 12 § motsvarar nuvarande 7 §. Ändringarna i bestämmelserna är endast språkliga. 
 Statliga myndigheters underrättelseskyldighet 
 13 § Chefen för det departement som har hand om utrikesärendena ska hållas underrättad, när en fråga som är av betydelse för förhållandet till en annan stat eller till en mellanfolklig organisation uppkommer hos en statlig myndighet. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 8 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 792 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Mellanfolkliga brottmålsdomstolar 
 14 § Bestämmelserna i 2 kap. 7 §, 4 kap. 12 §, 5 kap. 8 §, 11 kap. 8 § och 13 kap. 3 § utgör inte hinder mot att Sverige uppfyller sina åtaganden med anledning av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen eller i förhållande till andra mellanfolkliga brottmålsdomstolar. 
 Paragrafen är ny. Den har behandlats i avsnitt 36.2.2. I paragrafen anges att regeringsformens särskilda bestämmelser om förbud mot landsförvisning, om väckande av åtal och om rättslig immunitet inte utgör hinder mot att Sverige uppfyller sina åtaganden med anledning av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen eller i förhållande till andra mellanfolkliga brottmålsdomstolar. 
 Hänvisningen till bestämmelsen i 4 kap. 12 § om väckande av åtal m.m. mot riksdagsledamot omfattar till viss del även talmannen och hans eller hennes uppdrag (se 4 kap. 13 § andra stycket). 
 Bestämmelsen är en del av en anpassning av regeringsformen till Sveriges folkrättsliga förpliktelser på området, bl.a. Sveriges anslutning till Romstadgan. Även förpliktelser som kan uppkomma i förhållande till andra internationella brottmålsdomstolar täcks av bestämmelsen. 
 11 kap. Rättskipningen 
 Kapitlet är nytt. Bestämmelserna som regleras i nuvarande 11 kap. har delats upp i två kapitel, 11 och 12. I 11 kap. behandlas rättskipningen och i 12 kap. förvaltningen. De bestämmelser i den nuvarande regleringen som är gemensamma för rättskipningen och förvaltningen återfinns i båda kapitlen. 
 I kapitlet återfinns också bestämmelsen om justitie- och regeringsrådens rättsliga ställning som i nuvarande lydelse behandlas i 12 kap. 8 §. 
 Kapitlet har försetts med rubriker. 
 Domstolarna 
 1 § Högsta domstolen, hovrätterna och tingsrätterna är allmänna domstolar. Regeringsrätten, kammarrätterna och länsrätterna är allmänna förvaltningsdomstolar. Högsta domstolen och Regerings- rätten dömer i sista instans. Rätten att få ett mål prövat av Högsta domstolen eller Regeringsrätten kan dock begränsas genom lag. 
 793 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Andra domstolar inrättas med stöd av lag. I 2 kap. 11 § första stycket finns bestämmelser om förbud mot inrättande av domstolar i vissa fall. 
 I Högsta domstolen och Regeringsrätten får endast den som är eller har varit ordinarie domare i någon av domstolarna tjänstgöra som ledamot. Vid övriga domstolar ska det finnas ordinarie domare. Undantag härifrån får dock göras i lag i fråga om domstolar som har inrättats för handläggningen av en viss bestämd grupp eller vissa bestämda grupper av mål. 
 Bestämmelsen i första stycket har i förhållande till den nuvarande regleringen byggts ut och nämner inte längre bara de högsta domstolarna utan även tingsrätter, länsrätter, hovrätter och kammarrätter. 
 Vidare har bestämmelsen om vem som får tjänstgöra i de högsta domstolarna i nuvarande första stycket sista meningen flyttats ner till tredje stycket. Den bestämmelsen har vidare gjorts mer flexibel genom att möjliggöra för ledamöter i Högsta domstolen att tjänstgöra i Regeringsrätten och tvärtom. Ändringarna i paragrafen har behandlats i avsnitt 20.2.2. 
 Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 
 2 § Bestämmelser om domstolarnas rättskipningsuppgifter, om huvuddragen i deras organisation och om rättegången, i andra hänseenden än som berörs i denna regeringsform, meddelas i lag. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 4 §. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 Rättskipningens självständighet 
 3 § Ingen myndighet, inte heller riksdagen, får bestämma hur en domstol ska döma i det enskilda fallet eller hur en domstol i övrigt ska tillämpa en rättsregel i ett särskilt fall. Varje domstol bestämmer själv hur dömande uppgifter ska fördelas mellan enskilda domare. 
 Bestämmelsens första mening motsvarar nuvarande 2 §. Genom den sista meningen har en ny regel lagts till som är kopplad till domstolarnas oberoende. Bestämmelsen innebär att varje domstol själv bestämmer hur dömande uppgifter ska fördelas inom domstolen. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 20.2.2. 
 4 § Rättskipningsuppgifter får inte fullgöras av riksdagen i vidare mån än vad som följer av grundlag eller riksdagsordningen. 
 794 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 8 § till den del bestämmelsen behandlar rättskipningen. Motsvarande bestämmelse för förvalt- ningen finns i 12 kap. 3 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga och redaktionella. 
 5 § Rättstvister mellan enskilda får inte utan stöd av lag avgöras av andra myndigheter än domstolar. 
 Bestämmelsen motsvarar 3 § första meningen. I nuvarande 3 § andra meningen ges en upplysning om att det i 2 kap. 9 § föreskrivs om domstols prövning av frihetsberövande. Den meningen har tagits bort. Syftet med detta är endast att förenkla bestämmelsen. Någon saklig ändring är alltså inte avsedd. 
 Utnämningen av ordinarie domare 
 6 § Ordinarie domare utnämns av regeringen. 
 Vid utnämningen ska avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. 
 Bestämmelser om grunderna för förfarandet vid utnämningen av ordinarie domare meddelas i lag. 
 Bestämmelsens första och andra stycken motsvarar nuvarande 9 § första och andra styckena. Den har anpassats för att endast avse domare. Bestämmelsens första stycke har ändrats. Förändringen innebär att regeringen inte ska kunna delegera uppgiften att utnämna ordinarie domare. 
 Tredje stycket är nytt. Det slår fast att grunderna för förfarandet vid utnämning av ordinarie domare ska meddelas i lag. Någon möjlighet för regeringen att meddela sådana föreskrifter ska alltså inte finnas. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 21.2. 
 Ordinarie domares rättsställning 
 7 § Den som har utnämnts till ordinarie domare får skiljas från anställningen endast om 
  
 1. 
  
 han eller hon genom brott eller grovt eller upprepat åsido- sättande av skyldigheterna i anställningen har visat sig uppenbart olämplig att inneha anställningen, eller 
  
 2. 
  
 han eller hon har uppnått gällande pensionsålder eller enligt lag är skyldig att avgå på grund av varaktig förlust av arbetsförmågan. 
  
 Om det krävs av organisatoriska skäl, får den som har utnämnts till ordinarie domare förflyttas till en annan jämställd domaranställning. 
 795 
 Författningskommentar SOU 2008:125 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 § första och tredje styckena. Här kan nämnas att tjänst bytts ut mot anställning. Utbytet ska ses mot bakgrund av att anställning är den term som alltmer kommit att användas såväl i allmänt språkbruk som i lagstiftnings- sammanhang. 
 Vidare har begreppet skyldig att avgå med pension i första stycket punkten 2 ersatts med skyldig att avgå på grund av varaktig förlust av arbetsförmågan. Någon saklig skillnad är inte avsedd. 
 8 § Åtal för brott i utövningen av en anställning som ledamot av Högsta domstolen väcks i Regeringsrätten. Om åtalet avser en ledamot av Regeringsrätten, väcks det i Högsta domstolen. Åtal väcks av riksdagens ombudsman eller Justitiekanslern. 
 Regeringsrätten prövar också om en ledamot av Högsta domstolen ska skiljas eller avstängas från sin anställning eller vara skyldig att genomgå en läkarundersökning. Om en sådan talan avser en ledamot av Regeringsrätten, prövas den av Högsta domstolen. Talan väcks av riksdagens ombudsman eller Justitiekanslern. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 12 kap. 8 §. Bestämmelsen har flyttats för att uppnå en sakligt mer motiverad placering. Vidare har bestämmelsen ändrats, se avsnitt 22.2.2. Ändringen innebär att åtal för brott i en anställning som ledamot av Högsta domstolen väcks i Regeringsrätten. Detsamma gäller mål om avskedande, avstängning eller skyldighet att genomgå läkarundersökning. 
 Genom ändringen undviks att ledamöterna i Högsta domstolen prövar mål som rör någon av de egna ledamöterna. Motsvarande mål mot ledamöter av Regeringsrätten ska även fortsättningsvis prövas i Högsta domstolen. 
 En hänvisning till paragrafen finns i den nya bestämmelsen i 10 kap. 14 §. Förhållandet mellan bestämmelserna har behandlats i avsnitt 36.2.2. 
 9 § Har en ordinarie domare skilts från anställningen genom beslut av en annan myndighet än en domstol, ska han eller hon kunna begära att beslutet prövas av domstol. Vid en sådan prövning ska ordinarie domare ingå i domstolen. Detta gäller också beslut varigenom en ordinarie domare har avstängts från utövning av sin anställning, ålagts att genomgå en läkarundersökning eller meddelats en disciplinpåföljd. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 5 § andra stycket. Bestämmelsen har ändrats. Ändringarna har behandlats i avsnitt 22.2.1. Genom ändringen införs i grundlag ett krav på att ordinarie 
 796 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 domare ska delta i prövningen av ordinarie domares avskedande, avstängning och skyldighet att genomgå läkarundersökning. Vidare läggs rätten till domstolsprövning av disciplinansvar också fast i regeringsformen. 
 Även i den här bestämmelsen har tjänst bytts ut mot anställning. Bakgrunden till utbytet har behandlats i kommentaren till 7 §. 
 10 § Grundläggande bestämmelser om ordinarie domares rättsställning i övrigt meddelas i lag. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 10 § men omfattar i detta kapitel endast de ordinarie domarna. Motsvarande bestämmelse för andra statligt anställda finns i 12 kap. 7 §. 
 Krav på medborgarskap 
 11 § Ordinarie domare ska vara svenska medborgare. I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att utöva rättskipnings- uppgifter uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. 
 Bestämmelsen motsvarar delar av nuvarande 9 § tredje stycket. Regleringen av ordinarie domare har brutits ut och behandlas här i en egen paragraf. För andra statligt anställda finns en bestämmelse i 12 kap. 6 §. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 35.2. 
 Enligt bestämmelsen omfattar grundlagsregleringen av medbor- garskap, till skillnad från i dag, endast ordinarie domare. Regleringen i övrigt när det gäller krav på svenskt medborgarskap för andra som utövar rättskipningsuppgifter ska fortsättningsvis finnas i lag. 
 Andra anställda vid domstolarna 
 12 § För andra anställda vid domstolarna än de ordinarie domarna tillämpas 12 kap.  
 5–7 
  §§. 
 Bestämmelsen är ny. Den har till syfte att förtydliga att de anställda vid domstolarna som inte är ordinarie domare omfattas av de bestämmelser i 12 kap. som behandlar andra statligt anställda. 
 797 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Resning och återställande av försutten tid 
 13 § Resning i ett avgjort ärende samt återställande av försutten tid beviljas av Regeringsrätten eller, om det anges i lag, av en lägre förvaltningsdomstol, när det gäller ett ärende för vilket regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är högsta instans. I annat fall beviljas resning och återställande av försutten tid av Högsta domstolen eller, om det anges i lag, av en annan domstol som inte är en förvaltningsdomstol. 
 Närmare bestämmelser om resning och återställande av försutten tid får meddelas i lag. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 11 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Lagprövning 
 14 § Finner en domstol att en föreskrift står i strid med en bestäm- melse i grundlag eller annan överordnad författning får föreskriften inte tillämpas. Detsamma gäller om stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts vid föreskriftens tillkomst. 
 Vid prövning enligt första stycket av en lag ska det särskilt beaktas att riksdagen är folkets främsta företrädare och att grundlag går före lag. 
 I bestämmelsen behandlas domstolars prövning av om en föreskrift står i strid med en överordnad författning. Det s.k. uppenbarhets- kravet avseende föreskrifter beslutade av riksdagen eller regeringen har tagits bort ur bestämmelsen. I ett nytt andra stycke har i stället införts en erinran som anger att grundsatserna om folksuveränitet och lagbundenhet, med dess princip om normhierarki, särskilt ska beaktas vid lagprövning av föreskrifter beslutade av riksdagen. 
 Den prövning av lagar och andra föreskrifter som behandlas i bestämmelsen ska fortfarande vara begränsad till situationer då frågan om t.ex. en lags förenlighet med grundlag uppkommer i ett specifikt tillämpningsfall som ska avgöras av domstol (s.k. konkret prövning). Bakgrunden till ändringen har behandlats i avsnitt 24.2.3. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. I 12 kap. 10 § finns en motsvarande bestämmelse när det gäller lagprövning som utförs inom förvaltningen. 
 798 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 12 kap. Förvaltningen 
 Kapitlet är nytt. Bestämmelserna om förvaltningen har i huvudsak förts över från nuvarande 11 kap. i sakligt oförändrat skick. Paragraferna har försetts med rubriker. 
 Den statliga förvaltningsorganisationen 
 1 § Under regeringen lyder Justitiekanslern och andra statliga förvaltningsmyndigheter som inte enligt denna regeringsform eller annan lag är myndigheter under riksdagen. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 11 kap. 6 § första stycket. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 23.2.3. Bestämmelsen har förkortats och förenklats. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 Förvaltningens självständighet 
 2 § Ingen myndighet, inte heller riksdagen eller en kommuns beslutande organ, får bestämma hur en förvaltningsmyndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 11 kap. 7 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 3 § Förvaltningsuppgifter får inte fullgöras av riksdagen i vidare mån än vad som följer av grundlag eller riksdagsordningen. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 11 kap. 8 § till den del som avser förvaltningen. Ändringarna i bestämmelsen är endast redaktionella och språkliga. 
 Överlämnande av förvaltningsuppgifter 
 4 § Förvaltningsuppgifter kan överlämnas åt kommuner. Förvaltningsuppgifter kan även överlämnas åt andra juridiska 
 personer och enskilda individer. Innefattar uppgiften myndighets- utövning, får ett överlämnande göras endast med stöd av lag. 
 Bestämmelsen motsvarar 11 kap. 6 § andra och tredje styckena. I första stycket har anförtros bytts ut mot överlämnas för att skapa enhetlighet mellan bestämmelsens båda stycken. Formuleringen av andra stycket har förenklats och förtydligats. De subjekt som i dag 
 799 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 räknas upp i bestämmelsen innefattas också i den nya formu- leringen. Någon saklig ändring är inte avsedd med ändringarna av bestämmelsen. 
 Särskilda bestämmelser om statligt anställda 
 5 § Arbetstagare vid förvaltningsmyndigheter som lyder under rege- ringen anställs av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. 
 Vid beslut om statliga anställningar ska avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. 
 Bestämmelsen motsvarar 11 kap. 9 § första och andra styckena till de delar som de behandlar förvaltningen. En motsvarande bestämmelse om de ordinarie domarna finns i 11 kap. Begreppet tjänst har bytts ut mot anställning. Bakgrunden till detta har behandlats i kommentaren till 11 kap. 7 §. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 6 § Riksdagens ombudsmän och riksrevisorerna ska vara svenska medborgare. Detsamma gäller justitiekanslern. I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha en anställning eller utöva ett uppdrag hos staten eller en kommun uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. 
 Bestämmelsen motsvarar delar av nuvarande 11 kap. 9 § tredje stycket. Medborgarskapskravet i förhållande till ordinarie domare finns i 11 kap. 
 Bestämmelsen har renodlats och grundlagskravet på svenskt medborgarskap har tagits bort för andra än riksdagens ombudsmän, riksrevisorerna och justitiekanslern. I den omfattning som det i övrigt finns skäl för sådana krav ska de uppställas i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. Se även kommentaren till 7 kap. 11 § riksdagsordningen. Ändringarna i bestämmelsen har behandlats i avsnitt 35.2. 
 7 § Grundläggande bestämmelser om statligt anställdas rättsställning i andra hänseenden än de som berörs i denna regeringsform meddelas i lag. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 11 kap. 10 §. Begreppet statstjänstemän har ersatts med statligt anställda. Skälen till den 
 800 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 ändringen har behandlats i kommentaren till 11 kap. 7 §. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 Dispens och nåd 
 8 § Regeringen får medge undantag från föreskrifter i förordningar eller från bestämmelser som har meddelats med stöd av beslut av regeringen, om inte annat följer av lag eller beslut om utgiftsanslag. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 11 kap. 12 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 9 § Regeringen får genom nåd efterge eller mildra en brottspåföljd eller en annan sådan rättsverkan av brott samt efterge eller mildra ett annat liknande ingrepp som avser enskildas person eller egendom och som har beslutats av en myndighet. 
 Om det finns synnerliga skäl, får regeringen besluta att vidare åtgärder för att utreda eller lagföra en brottslig gärning inte ska vidtas. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 11 kap. 13 §. Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Lagprövning 
 10 § Finner ett offentligt organ att en föreskrift står i strid med en bestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning får föreskriften inte tillämpas. Detsamma gäller om stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts vid föreskriftens tillkomst. 
 Vid prövning enligt första stycket av en lag ska det särskilt beaktas att riksdagen är folkets främsta företrädare och att grundlag går före lag. 
 I bestämmelsen behandlas den prövning som utövas inom förvaltningen av om en föreskrift står i strid med en överordnad författning. Bestämmelsen motsvarar delar av nuvarande 11 kap. 14 §. Med uttrycket offentligt organ avses inte enbart förvaltnings- myndigheter utan även andra organ som utövar offentliga förvaltningsuppgifter, t.ex. regeringen eller olika privaträttsliga subjekt till vilka sådana uppgifter har överlämnats. I övrigt hänvisas till vad som har anförts ovan rörande motsvarande bestämmelse i 11 kap. 14 § om domstolars lagprövning. Se även avsnitt 24.2.3. 
 801 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 13 kap. Kontrollmakten 
 Kapitlet motsvarar nuvarande 12 kap. Kapitlet har försetts med rubriker. Ordningsföljden mellan paragraferna är oförändrad. Den nuvarande 8 § om de högsta domarnas rättsliga ställning har flyttats över till 11 kap. Vidare har bestämmelsen om Riksrevisionen delats upp på tre paragrafer. 
 Konstitutionsutskottets granskning 
 1 § Konstitutionsutskottet ska granska statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för granskningen få ut protokollen över beslut i regeringsärenden, handlingar som hör till dessa ärenden samt övriga handlingar hos regeringen som utskottet finner nödvändiga för sin granskning. 
 Andra utskott och varje riksdagsledamot får hos konsti- tutionsutskottet skriftligen väcka frågor om statsrådens tjänsteutövning eller handläggningen av regeringsärenden. 
 Bestämmelsen är i huvudsak oförändrad. I första stycket har dock gjorts ett tillägg som grundlagsfäster ett utvidgat område för konstitutionsutskottets tillgång till handlingar. Syftet med tillägget är att rätten till handlingar bättre ska motsvara utskottets faktiska granskningsområde. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 19.2.2. 
 2 § När det finns skäl till det, dock minst en gång om året, ska konstitutionsutskottet meddela riksdagen vad utskottet vid sin granskning har funnit värt att uppmärksamma. Riksdagen kan med anledning av det göra en framställning till regeringen. 
 Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Åtal mot statsråd 
 3 § Den som är eller har varit statsråd får dömas för brott i utövningen av statsrådstjänsten endast om han eller hon genom brottet grovt har åsidosatt sin tjänsteplikt. Åtal beslutas av konstitutionsutskottet och prövas av Högsta domstolen. 
 Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. I den nya bestämmelsen i 10 kap. 14 § ges en hänvisning till paragrafen. Förhållandet mellan bestämmelserna har behandlats i avsnitt 36.2.2. 
 802 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Misstroendeförklaring 
 4 § Riksdagen kan förklara att ett statsråd inte har riksdagens förtroende. Ett yrkande om en sådan misstroendeförklaring ska väckas av minst en tiondel av riksdagens ledamöter för att tas upp till prövning. För en misstroendeförklaring krävs att mer än hälften av riksdagens ledamöter röstar för den. 
 Ett yrkande om misstroendeförklaring tas inte upp till prövning om det väcks under tiden från det att ordinarie val har ägt rum eller beslut om extra val har meddelats till dess den genom valet utsedda riksdagen samlas. Ett yrkande avseende ett statsråd som efter att ha entledigats uppehåller sin befattning enligt 6 kap. 11 § får inte i något fall tas upp till prövning. 
 Ett yrkande om misstroendeförklaring ska inte beredas i utskott. 
 Interpellationer och frågor 
 5 § En riksdagsledamot får framställa interpellationer och frågor till ett statsråd i angelägenheter som rör statsrådets tjänsteutövning. Närmare bestämmelser om interpellationer och frågor meddelas i riksdag- sordningen. 
 Ändringarna i 4 och 5 §§ är endast språkliga. Hänvisningen i 4 § har justerats som en följd av de omflyttningar som gjorts i 6 kap. 
 Riksdagens ombudsmän 
 6 § Riksdagen väljer en eller flera ombudsmän (justitieombudsmän), som i enlighet med den instruktion som riksdagen beslutar ska utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra föreskrifter. En ombudsman får föra talan i de fall som anges i instruktionen. 
 Domstolar och förvaltningsmyndigheter samt anställda hos staten eller kommuner ska lämna de upplysningar och yttranden som en ombudsman begär. Sådan skyldighet har även andra som står under en ombudsmans tillsyn. En ombudsman har rätt att få tillgång till protokoll och handlingar hos domstolar och förvaltningsmyndigheter. Allmän åklagare ska på begäran biträda en ombudsman. 
 Närmare bestämmelser om ombudsmännen meddelas i riksdagsordningen. 
 I bestämmelsens första stycke har det officiella begreppet för ombudsmännen kompletterats med det mer allmänt kända justitieombudsmän. Vidare har bestämmelsen om ombudsmännens rätt att närvara vid överläggningar i domstolar och förvaltnings- myndigheter, som i den nuvarande bestämmelsen finns i andra 
 803 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 stycket, tagits bort. Ändringen av bestämmelsen har behandlats i avsnitt 20.2.2. 
 Ändringen har lett till följdändringar i lagen (1986:765) med instruktion för Riksdagens ombudsmän. Ändringen behandlas i kommentaren till den lagen. En motsvarande ändring har gjorts när det gäller justitiekanslerns rätt att närvara vid överläggningar i domstolar och förvaltningsmyndigheter. Bestämmelsen finns i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn och ändringen behandlas i kommentaren till den lagen. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Riksrevisionen 
 7 § Riksrevisionen är en myndighet under riksdagen med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Bestämmelser om att Riksrevisionens granskning kan avse också annan än statlig verksamhet meddelas i lag. 
 8 § 
 Riksrevisionen leds av tre riksrevisorer, som väljs av riksdagen. Riksdagen får skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. 
 Riksrevisorerna beslutar självständigt, med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som ska granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen ska bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. 
 Vid myndigheten finns också en styrelse, som väljs av riksdagen. Styrelsens uppgift är att följa granskningsverksamheten, lämna de förslag och redogörelser till riksdagen som riksrevisorernas granskningsrapporter och revisionsberättelser ger anledning till samt besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. 
 9 § Ytterligare bestämmelser om Riksrevisionen meddelas i riks- dagsordningen och i annan lag. 
 Bestämmelserna i  
 7–9 
  §§ motsvarar nuvarande 7 § och behandlar Riksrevisionen. Bestämmelsen har delats upp på tre paragrafer för att öka överskådligheten. I 7 § ges den grundläggande bestäm- melsen om Riksrevisionen, i 8 § regleras verksamheten och i 9 § anges att ytterligare bestämmelser om Riksrevisionen meddelas i riksdagsordningen och i annan lag. Ändringarna i bestämmelserna är endast språkliga. 
 804 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 14 kap. Kommunerna 
 Kapitlet om kommunerna är nytt. Flera av bestämmelserna har sin motsvarighet i den nuvarande lydelsen av regeringsformen. Några rubriker har inte införts i detta kapitel. 
 I kapitlet har också tagits in nya bestämmelser som reglerar den kommunala självstyrelsens omfattning, villkoren för inskränk- ningar i självstyrelsen och möjligheterna till skatteutjämning mellan kommuner. Bakgrunden till införandet av ett särskilt kapitel om kommunerna i regeringsformen framgår av kapitel 32. 
 1 § Beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar. 
 Paragrafen motsvarar nuvarande 1 kap. 7 § första stycket andra meningen. 
 2 § Kommunerna sköter lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. Närmare bestämmelser om detta finns i lag. På samma grund sköter kommunerna även de övriga angelägenheter som bestäms i lag. 
 Bestämmelsen 
 T  
 är ny. Den har behandlats i avsnitt 32.2.1. Bestämmelsen har formulerats med utgångspunkt i vad som följer av 1 kap. 1 § andra stycket och 2 § kommunallagen. Den markerar att principen om kommunal självstyrelse gäller för all kommunal verksamhet, dvs. inte bara för den verksamhet som grundas direkt på kommunallagen (den fria sektorn) utan också för den verksamhet som följer av annan lag (den specialreglerade sektorn). 
 Bestämmelsen 
 T  
 påverkar inte regleringen i 8 kap. om hur föreskrifter som rör kommuner meddelas. 
 3 § En inskränkning i den kommunala självstyrelsen bör inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. 
 Bestämmelsen är ny. Den har behandlats i avsnitt 32.2.2. Inne- börden av bestämmelsen är att inskränkningar i den kommunala självstyrelsen ska prövas mot en proportionalitetsprincip. Den slutliga bedömningen av hur denna prövning faller ut görs av riksdagen i samband med att riksdagen tar ställning i lagstiftnings- ärendet. Riksdagens bedömning i denna fråga kan inte bli föremål för lagprövning i efterhand. 
 805 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Av bestämmelsen i 8 kap. 21 § framgår att Lagrådet ska höras över lagförslag som innebär åligganden för kommunerna. 
 4 § Kommunerna får ta ut skatt för skötseln av sina angelägenheter. 
 Paragrafen motsvarar nuvarande 1 kap. 7 § andra stycket. I den under 2 § föreslagna bestämmelsen används uttrycket angelägen- heter. Som en följd av detta har uttrycket uppgifter i den nuvarande bestämmelsen i 1 kap. 7 § om kommunernas beskattningsrätt bytts ut mot angelägenheter. Någon saklig ändring är inte avsedd. 
 5 § Kommunerna får i lag åläggas att bidra till kostnaden för andra kommuners angelägenheter, om det krävs för att uppnå likvärdiga ekonomiska förutsättningar. 
 Bestämmelsen är ny. Den har behandlats i avsnitt 32.2.3. Bestämmelsen förtydligar att det är möjligt att ålägga kommuner att bidra till kostnaden för andra kommuners angelägenheter om syftet är att uppnå likvärdiga ekonomiska förutsättningar. 
 6 § Föreskrifter om grunderna för ändring i rikets indelning i kommuner meddelas i lag. 
 Paragrafen motsvarar del av nuvarande 8 kap. 5 § första stycket. 
 15 kap. Krig, krigsfara och nödsituationer 
 Kapitlet motsvarar nuvarande 13 kap. Paragraferna har försetts med rubriker. 
 Tillämpningsområdet för bestämmelserna i nuvarande 2,  
 6–8, 
  och  
 11–13 
  §§ har avgränsats så att de endast blir tillämpliga vid sådant krig eller sådan krigsfara som innebär att rikets territorium eller bestånd är hotat. Begränsningen syftar till att reglerna inte ska kunna användas annat än i de fall där det verkligen är motiverat. 
 I  
 17–19 
  §§ har förts in ett antal nya bestämmelser som utvidgar regeringens rätt att meddela föreskrifter i nödsituationer. Till skillnad från de nuvarande bestämmelserna i kapitlet är denna reglering tillämplig i civila kriser. De nya bestämmelserna har också föranlett en ny kapitelrubrik. 
 806 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Inkallande av riksdagen 
 1 § Kommer riket i krig eller krigsfara ska regeringen eller talmannen kalla riksdagen till sammanträde. Den som utfärdar kallelsen kan besluta att riksdagen ska sammanträda någon annanstans än i Stockholm. 
 Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Krigsdelegationen 
 2 § Är riket i krig eller krigsfara som rör dess bestånd eller territoriella integritet, ska en inom riksdagen utsedd krigsdelegation träda i riksdagens ställe, om förhållandena kräver det. 
 Om riket är i sådant krig som avses i första stycket, meddelas beslut att krigsdelegationen ska träda i riksdagens ställe av Utrikesnämndens ledamöter enligt närmare bestämmelser i riksdagsordningen. Innan beslut meddelas ska samråd ske med statsministern, om det är möjligt. Hindras nämndens ledamöter av krigsförhållandena att sammanträda, meddelas beslutet av regeringen. Om riket är i sådan krigsfara som avses i första stycket, meddelas beslutet av Utrikesnämndens ledamöter i förening med statsministern. För ett sådant beslut krävs att statsministern och sex av nämndens ledamöter röstar för det. 
 Krigsdelegationen och regeringen kan i samråd eller var för sig besluta att riksdagen ska återta sina befogenheter. Beslutet ska fattas så snart förhållandena medger det. 
 Bestämmelser om krigsdelegationens sammansättning meddelas i riksdagsordningen. 
 3 § Medan krigsdelegationen är i riksdagens ställe utövar den riksdagens befogenheter. Den får dock inte fatta beslut som avses i 11 § första stycket första meningen eller andra eller fjärde stycket. 
 Krigsdelegationen beslutar själv om formerna för sin verksamhet. 
 Under rubriken Krigsdelegationen finns 2 och 3 §§. I 2 § har vissa sakliga ändringar gjorts. Tillämpningsområdet har i första stycket begränsats så att bestämmelsen blir tillämplig endast vid sådant krig eller sådan krigsfara som rör landets bestånd eller territoriella integritet. Ändringen har behandlats i avsnitt 31.2.3. Bakgrunden till begränsningen behandlas också i den inledande kommentaren till kapitlet. Det ändrade tillämpningsområdet har också lett till följdändringar i andra stycket. 
 I 2 § tredje stycket har ett tillägg gjorts som anger att riksdagen ska återta sina befogenheter så snart förhållandena medger det. Syftet med tillägget är endast att lagfästa vad som anses vara gällande rätt. 
 807 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 I 3 § har hänvisningarna i bestämmelsen justerats som en följd av kapitlets ändrade numrering. 
 Regeringsbildning och regeringens arbetsformer 
 4 § Är riket i krig och kan regeringen till följd av detta inte fullgöra sina uppgifter, kan riksdagen besluta om bildande av regering och om regeringens arbetsformer. 
 Ändringarna i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Regeringens befogenheter 
 5 § Är riket i krig och kan varken riksdagen eller krigsdelegationen till följd av detta fullgöra sina uppgifter, ska regeringen fullgöra dessa i den utsträckning det behövs för att skydda riket och slutföra kriget till rikets försvar. 
 Regeringen får inte med stöd av första stycket stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till riksdagen. 
 I bestämmelsens första stycke har ett tillägg gjorts som anger att regeringens rätt att slutföra ett krig endast kan utföras till rikets försvar. Tillägget klargör att det, i enlighet med  
 FN-stadgan, 
  endast är försvarskrig som är berättigat. 
 6 § Är riket i sådant krig eller krigsfara som avses i 2 § första stycket eller råder sådana extraordinära förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara som riket har befunnit sig i, kan regeringen med stöd av bemyndigande i lag genom förordning meddela sådana föreskrifter i visst ämne som enligt grundlag annars ska meddelas genom lag. Om det behövs med hänsyn till försvarsberedskapen, kan regeringen även i annat fall med stöd av bemyndigande i lag genom förordning bestämma att en i lag meddelad föreskrift om rekvisition eller annat sådant förfogande ska börja eller upphöra att tillämpas. 
 I en lag med ett sådant bemyndigande ska det noga anges under vilka förutsättningar bemyndigandet får utnyttjas. Bemyndigandet medför inte rätt att stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till riksdagen. 
 I första stycket har en ändring gjorts som innebär en begränsning av bestämmelsens tillämpningsområde. Bakgrunden till begräns- ningen har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 808 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Begränsningar av fri- och rättigheter 
 7 § Är riket i sådant krig eller omedelbar sådan krigsfara som avses i 2 § första stycket, ska 2 kap. 22 § första stycket inte tillämpas. Detsamma gäller om krigsdelegationen i annat fall har trätt i riksdagens ställe. 
 I paragrafen har en ändring gjorts som innebär en begränsning av bestämmelsens tillämpningsområde. Bakgrunden till begränsningen har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. Bestämmelsen har också anpassats till de ändringar av paragraf- numreringen som skett i 2 kap. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Befogenheter för andra myndigheter än regeringen 
 8 § Är riket i sådant krig eller omedelbar sådan krigsfara som avses i 2 § första stycket, kan regeringen med stöd av riksdagens bemyndigande besluta att uppgift som enligt grundlag ska fullgöras av regeringen i stället ska fullgöras av en annan myndighet. Ett sådant bemyndigande får inte omfatta någon befogenhet enligt 5 eller 6 §, om det inte endast är fråga om beslut att en lag i ett visst ämne ska börja tillämpas. 
 I bestämmelsen har en ändring gjorts som innebär en begränsning av bestämmelsens tillämpningsområde. Bakgrunden till begräns- ningen har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Förhållanden under ockupation 
 9 § Riksdagen eller regeringen får inte fatta beslut på ockuperat område. På sådant område får inte heller utövas befogenhet som någon har i egenskap av riksdagsledamot eller statsråd. 
 Varje offentligt organ ska på ockuperat område handla på det sätt som bäst gagnar försvarsansträngningarna och motståndsverksam- heten samt civilbefolkningens skydd och svenska intressen i övrigt. Inte i något fall får ett offentligt organ meddela ett beslut eller vidta en åtgärd som i strid mot folkrättens regler ålägger någon av rikets medborgare att lämna ockupationsmakten bistånd. 
 Val till riksdagen eller beslutande kommunala församlingar får inte hållas på ockuperat område. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 10 §. Ändringarna i bestäm- melsen är endast språkliga. 
 809 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Statschefen 
 10 § Är riket i sådant krig som avses i 2 § första stycket, bör statschefen följa regeringen. Om statschefen befinner sig på ockuperat område eller på annan ort än regeringen, ska han eller hon anses hindrad att fullgöra sina uppgifter som statschef. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 11 §. I bestämmelsen har en ändring gjorts som innebär en begränsning av bestämmelsens tillämpningsområde. Bakgrunden till begränsningen har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Val till riksdagen 
 11 § Är riket i sådant krig som avses i 2 § första stycket, får val till riksdagen hållas endast efter beslut av riksdagen. Är riket i sådan krigsfara som avses i 2 § första stycket, när ordinarie val ska hållas, kan riksdagen besluta att skjuta upp valet. Ett sådant beslut ska omprövas inom ett år och därefter med högst ett års mellanrum. Beslut som avses i detta stycke blir gällande endast om minst tre fjärdedelar av riksdagens ledamöter röstar för det. 
 Om riket till någon del är ockuperat, när val ska hållas, beslutar riksdagen de jämkningar av reglerna i 3 kap. som behövs. Undantag får dock inte göras från 3 kap. 1, 4, 5,  
 7–9 
  och 12 §§. Vad som sägs om riket i 3 kap. 5 §, 7 § andra stycket och 8 § andra stycket ska i stället gälla den del av riket för vilken val ska hållas. Minst en tiondel av alla mandaten ska vara utjämningsmandat. 
 Ordinarie val, som till följd av första stycket inte hålls på föreskriven tid, ska hållas så snart det kan ske sedan kriget eller krigsfaran har upphört. Regeringen och talmannen ska i samråd eller var för sig se till att de åtgärder som behövs för detta blir vidtagna. 
 Har ordinarie val till följd av denna paragraf hållits på en annan tid än när det annars skulle ha ägt rum, ska riksdagen bestämma tiden för därnäst följande ordinarie val till den månad under fjärde eller femte året efter det först nämnda valet, då ordinarie val ska hållas enligt riksdagsordningen. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 12 §. I bestämmelsens första stycke har en ändring gjorts som innebär en begränsning av bestämmelsens tillämpningsområde. Bakgrunden till begränsningen har behandlats i den inledande kommentaren till kapitlet. Hänvisningarna i bestämmelsen har justerats med anledning av de redaktionella ändringarna i 3 kap. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 810 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Beslutanderätten i kommunerna 
 12 § Om riket är i sådant krig eller sådan krigsfara som avses i 2 § första stycket eller om det råder sådana extraordinära förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara som riket har befunnit sig i, utövas beslutanderätten i kommunerna på det sätt som anges i lag. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 13 §. I bestämmelsen har en ändring gjorts som innebär en begränsning av bestämmelsens tillämpningsområde. Bakgrunden till begränsningen har behandlats i kommentaren till 2 §. Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 Rikets försvar 
 13 § Regeringen får sätta in rikets försvarsmakt i enlighet med internationell rätt och sedvänja för att möta ett väpnat angrepp mot riket eller för att hindra en kränkning av rikets territorium. 
 Regeringen får uppdra åt försvarsmakten att använda våld i enlighet med internationell rätt och sedvänja för att hindra kränkning av rikets territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. 
 Bestämmelsen motsvarar delar av nuvarande 10 kap. 9 §, som flyttats till detta kapitel av systematiska skäl. Övriga delar av 10 kap. 9 § återfinns i vårt förslag i 15 kap. 14 och 16 §§. 
 Bestämmelsens första stycke fram till väpnat angrepp mot riket motsvarar första stycket första meningen i nuvarande 10 kap. 9 §. Tillägget av i enlighet med internationell rätt och sedvänja innebär att regleringen knyts närmare och på ett tydligare sätt till  
 FN-stadgan 
  och folkrätten än vad som är fallet i dag. Med tillägget begränsas möjligheten till våldsanvändning så att den alltid måste vara förenlig med folkrättens regler. Tillägget gör också uttrycket i strid obehövligt. Att detta uttryck tas bort innebär vidare en markering av att även andra medel än strid står till försvarsmaktens förfogande. Ändringarna har behandlats i avsnitt 31.2.3. 
 Resterande del av bestämmelsens första stycke motsvarar regeringens rätt att använda våld för att hindra kränkning av rikets territorium som i dag följer av 10 kap. 9 § tredje stycket. Den föreslagna bestämmelsen i andra stycket motsvarar regeringens rätt att bemyndiga försvarsmakten att använda våld enligt nuvarande tredje stycket i 10 kap. 9 §. 
 Övriga ändringar i bestämmelsen är endast språkliga. 
 811 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Krigsförklaring 
 14 § Förklaring att riket är i krig får, utom vid ett väpnat angrepp mot riket, inte ges av regeringen utan riksdagens medgivande. 
 Bestämmelsen motsvarar nuvarande 10 kap. 9 § andra stycket. Ändringarna är endast språkliga. 
 Fredsfrämjande insatser 
 16 § Regeringen får sända svenska väpnade styrkor till andra länder eller i övrigt sätta in sådana styrkor i fredsfrämjande syfte för att fullgöra en internationell förpliktelse som har godkänts av riksdagen. 
 Svenska väpnade styrkor får i övrigt sändas till andra länder eller sättas in i fredsfrämjande syfte om 
  
 1. 
  
 det är medgett i lag som anger förutsättningarna för åtgärden, eller 
  
 2. 
  
 riksdagen medger det i ett särskilt fall. 
  
 Det första stycket i bestämmelsen motsvarar nuvarande 10 kap. 9 § första stycket andra meningen 3 och det andra stycket motsvarar 10 kap. 9 § första stycket andra meningen 1 och 2. Bestämmelserna har omarbetats språkligt. 
 Orden i fredsfrämjande syfte har lagts till vilket innebär att regleringen knyts närmare och på ett tydligare sätt till  
 FN-stadgan 
  och folkrätten än vad som är fallet i dag. Detta innebär att uttrycket i strid tagits bort. Ändringarna har behandlats i avsnitt 31.2.3. 
 Regeringens rätt att meddela föreskrifter i nödsituationer 
 17 § Föreskrifter som enligt grundlag annars ska meddelas genom lag får meddelas av regeringen genom förordning i en nödsituation som innebär 
  
 1. 
  
 omfattande skador eller en överhängande risk för omfattande skador på människor, egendom eller miljö, eller 
  
 2. 
  
 en allvarlig störning eller en överhängande risk för en allvarlig störning i centrala samhällsfunktioner. 
  
 Första stycket gäller dock endast om ett dröjsmål med föreskrifterna allvarligt kan motverka arbetet med att hindra eller bekämpa skadan eller störningen. Föreskrifterna får inte innebära stiftande, ändring eller upp- hävande av grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till riksdagen. 
 812 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 18 § När regeringen utfärdar föreskrifter som avses i 17 § ska regeringen samtidigt tillkännage föreskrifterna för allmänheten och ange vilken nödsituation som föranlett föreskrifterna och i vilket geografiskt område de gäller. Föreskrifterna träder i kraft sedan de tillkännagetts på detta sätt. 
 19 § Föreskrifter som avses i 17 § upphör att gälla senast tolv dagar efter utfärdandet. Sådana föreskrifter ska så snart som möjligt efter utfärdandet underställas riksdagen för prövning. Anser riksdagen att föreskrifterna ska fortsätta att gälla ska de meddelas i form av lag. 
 Bestämmelserna under rubriken Regeringens rätt att meddela föreskrifter i nödsituationer är nya. Bakgrunden till bestäm- melserna har behandlats i avsnitt 31.2.6. Genom bestämmelserna ges regeringen viss utökad normgivningskompetens i händelse av nödsituationer. Till skillnad från kapitlet i övrigt förutsätter dessa bestämmelser inte att krig eller krigsfara föreligger. 
 I 17 § definieras vilken typ av tillstånd som kan utgöra sådana nödsituationer som utlöser regeringens utökade normgivnings- makt. I samma paragraf anges också att föreskrifterna endast får meddelas om dröjsmål allvarligt kan motverka arbetet med att hindra eller bekämpa de omständigheter som gett upphov till nödsituationen. I 17 § andra stycket anges att föreskriftsrätten inte omfattar stiftande, ändring eller upphävande av grundlag, riksdags- ordningen eller lag om val till riksdagen. 
 Enligt 18 § ska regeringen, då den meddelat föreskrifter med stöd av 17 §, tillkännage det för allmänheten. 
 Den föreslagna normgivningsregeln i 17 § är långtgående. För att inte riskera missbruk föreslås vissa begränsningar i 19 §. Enligt denna bestämmelse upphör föreskrifterna att gälla senast tolv dagar efter utfärdandet. Föreskrifterna ska enligt samma bestämmelse dessutom så snart som möjligt efter utfärdandet underställas riksdagen för prövning. 
 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 
 1. Denna 
 T  
 lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 Ändringarna 
 T  
 i regeringsformen bör lämpligen träda i kraft vid årsskiftet närmast efter det att riksdagen slutligt har antagit dem. Vi räknar med att en proposition med förslag till lag om ändring av regeringsformen ska kunna läggas fram i sådan tid att förslagen kan behandlas och antas som vilande av riksdagen under 2010. 
 813 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningsförslaget skulle därmed kunna antas som slutligt under hösten 2010. 
 Vi 
 T  
 föreslår som framgått ändringar av vissa procedurregler i regeringsformen. Något behov av övergångsregler för dessa ändringar finns inte. Enligt allmänna principer bör sådana processuella bestämmelser tillämpas i sin nya lydelse omedelbart efter ikraftträdandet även om de bakomliggande förhållandena härrör från tiden dessförinnan (se RÅ 2004 ref. 82). 
 2. Utan hinder av 2 kap. 12 § behåller äldre föreskrifter, som innebär särbehandling på grund av sexuell läggning, sin giltighet tills vidare. Sådana föreskrifter får ändras även om ändringen innebär fortsatt särbehandling. 
 Övergångsbestämmelsen 
 T  
 har behandlats i avsnitt 26.2.2. Enligt övergångsbestämmelsen behåller äldre föreskrifter, som innebär särbehandling på grund av sexuell läggning, sin giltighet tills vidare. En sådan föreskrift får också ändras, även om ändringen innebär fortsatt särbehandling. 
 3. Äldre föreskrifter och bemyndiganden gäller fortfarande utan hinder av att de inte har tillkommit i den ordning som anges i regeringsformen i dess nya lydelse. 
 Bestämmelsen 
 T  
 innebär att en föreskrift eller ett bemyndigande som beslutats av ett organ som var behörigt enligt de kompetensregler som gällde när föreskriften beslutades ska gälla även i fortsättningen. Att kompetensreglerna sedan ersätts av andra medför således inte att de en gång beslutade föreskrifterna blir ogiltiga utan för detta krävs ett beslut att upphäva föreskriften. Detsamma gäller för bemyndiganden. 
 4. Om det i en lag eller annan författning hänvisas till en föreskrift som har ersatts genom en bestämmelse i regeringsformen i dess nya lydelse, tillämpas i stället den nya bestämmelsen. 
 Hänvisningar 
 T  
 i lag eller andra föreskrifter till en bestämmelse som upphävs eller flyttas bör korrigeras genom följdändringar. Det kan emellertid vara svårt att göra detta fullt ut. I denna övergångs- bestämmelse ges därför en generell föreskrift om att hänvisningar till bestämmelser som har flyttats eller ersatts av andra ska anses hänvisa till den nya bestämmelsen. 
 814 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 2 
 TT  
 . Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 
 Vi föreslår en ändring av hänvisningen till regeringsformen i 7 kap. 3 §. Ändringen är en följd av den nya numrering som 2 kap. regeringsformen getts i vårt förslag. 
 815 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 3. Förslaget till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen 
 Vi föreslår ändringar av de hänvisningar till regeringsformen som finns i 3 kap. 3 §, 5 kap. 3 § och 7 kap. 6 § yttrandefrihets- grundlagen. Ändringarna är en följd av den nya numrering som 2 kap. regeringsformen getts i vårt förslag. 
 816 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 4. Förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen 
 Utöver de ändringar som återges nedan föreslår vi ändringar av ett antal bestämmelser som innehåller hänvisningar till regerings- formen. Ändringarna beror på den nya numrering som ett stort antal paragrafer i regeringsformen har i vårt förslag. Ändringar föreslås i följande bestämmelser: 1 kap. 1, 2 och 7 §§, 2 kap. 9 §, 3 kap. 2, 14, 16 och 17 §§, 4 kap.  
 4–6, 
  9 och 11 §§, 5 kap. 1, 2, 4, 6 och  
 9–11 
  §§, 8 kap. 2, 3, 8,  
 10–12 
  och 15 §§, 10 kap. 1 och 5 §§ samt tilläggsbestämmelserna 4.9.1, 4.12.1, 5.4.1, 5.11.1, 7.10.1, 7.13.1 och 8.9.2. 
 2 kap. 
 4 § Riksdagen får besluta att ett sammanträde ska hållas inom stängda dörrar, om det krävs med hänsyn till rikets säkerhet eller i övrigt till förhållandet till en annan stat eller en mellanfolklig organisation. Om regeringen vid ett sammanträde ska lämna information till riksdagen, får även regeringen besluta om stängda dörrar på samma grunder som riksdagen. 
 En ledamot eller tjänsteman i riksdagen får inte obehörigen röja vad som har förekommit vid ett sammanträde inom stängda dörrar. Riksdagen får dock besluta att i ett särskilt fall helt eller delvis upphäva tystnadsplikten. 
 Enligt den nuvarande lydelsen av bestämmelsen anges att huvud- regeln för sammanträden i riksdagens kammare är offentlighet. Vidare anges i paragrafen vilka förutsättningar som krävs för att hålla sammanträden inom stängda dörrar. Första meningen, där huvudregeln om offentlighet anges, har i förslaget flyttats till 4 kap. regeringsformen. Förutsättningarna för ett beslut om stängda dörrar anges dock även fortsättningsvis i bestämmelsen i riksdagsordningen. Paragrafen har omformulerats något för att anpassas till den ändring som gjorts. Skälen bakom införandet av en bestämmelse om offentlighet i kammaren i grundlag framgår av kommentaren till 4 kap. 9 § regeringsformen. Ändringen har behandlats i avsnitt 37.2.2. 
 817 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 Tilläggsbestämmelser 
 2.7.1 
 Yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, statsminister- omröstning enligt 6 kap. 3 § regeringsformen, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring förs upp som första punkt på föredragningslistan. Om det finns mer än ett sådant ärende, tas de upp i den ordning de nu har angetts. När det gäller ordningen mellan en statsministeromröstning och ett yrkande om misstroendeförklaring gäller detta endast om inte talmannen bestämmer annat. 
 I övrigt tas ärendena upp i följande ordning, om inte talmannen bestämmer annat: 
  
 1. 
  
 val, 
  
 2. 
  
 propositioner samt skrivelser från regeringen, 
  
 3. 
  
 framställningar och redogörelser från andra riksdagsorgan än utskott, 
  
 4. 
  
 motioner, 
  
 5. 
  
 EU-dokument 
  
  som avses i 10 kap. 4 §, 
  
 6. 
  
 utskottsbetänkanden och utlåtanden som avses i 10 kap. 4 § i den ordning utskotten anges i tilläggsbestämmelse 4.2.1. 
  
 Ett tillägg har gjorts till bestämmelsen om i vilken ordning ärendena ska tas upp vid kammarens sammanträden. Ändringen är en följd av införandet av statsministeromröstning efter val, se avsnitt 18.2. 
 7 kap. 
 Valbarhet och skyldighet att åta sig uppdrag 
 11 § Endast den som är svensk medborgare får inneha uppdrag som tillsätts genom val av riksdagen. Bestämmelser om krav på svenskt medborgarskap för riksdagens ombudsmän och riksrevisorerna finns i 12 kap. 6 § regeringsformen. 
 Den som har utsetts till ett sådant uppdrag genom val av riksdagen får inte undandra sig uppdraget utan att riksdagen medger det. 
 I bestämmelsen har införts ett nytt första stycke om medborgar- skapskrav som motsvarar en del av den nuvarande lydelsen av 11 kap. 9 § tredje stycket regeringsformen. I bestämmelsen anges således att endast den som är svensk medborgare får inneha uppdrag som tillsätts genom val av riksdagen. Att detta gäller för riksdagens ombudsmän och riksrevisorerna framgår redan av 12 kap. 6 § regeringsformen i nu föreslagen lydelse. Detta har också 
 818 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 föranlett en omformulering av rubriken till paragrafen. Ett uttryckligt krav på svenskt medborgarskap för samtliga befattningar som tillsätts genom val av riksdagen gäller således fortfarande. Regleringen har behandlats i avsnitt 35.2. 
 8 kap. 
 Ytterligare bestämmelser 
 16 § Riksdagen får meddela närmare bestämmelser för riksdagens organ samt utse representanter i visst fall. 
 Tilläggsbestämmelser 
 8.16.2 
 Riksdagen väljer två representanter för allmänheten och ersättare för dessa i den nämnd för tillsättning av ordinarie domare som avses i 2 § lagen (0000:000) om utnämning av ordinarie domare. 
 Enligt vårt förslag till lag om utnämning av ordinarie domare ska en förslagsnämnd för tillsättningen av ordinarie domartjänster införas. Två av nämndens ledamöter ska representera allmänheten. Enligt 2 § i den nämnda lagen ska dessa och deras ersättare utses av riksdagen. Den föreslagna ordningen medför ett behov av en ny regel i riksdagsordningen. Regeln har placerats som en ny tilläggs- bestämmelse till 8 kap. 16 §. Rubriken till bestämmelsen, som i dag är Ytterligare bestämmelser för riksdagens organ, har ändrats. Ändringen har behandlats i avsnitt 21.2.4. 
 819 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 5. Förslaget till lag om ändring i lagen (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn 
 9 § Justitiekanslern har rätt att få tillgång till protokoll och handlingar hos domstolar och förvaltningsmyndigheter. 
 Första meningen i paragrafen har utgått. Ändringen har behandlats i avsnitt 20.2.2. Ändringen innebär att JK inte längre ska ha rätt att närvara vid domstolars eller förvaltningsmyndigheters över- läggningar. En motsvarade ändring görs i fråga om JO. Den ändringen har behandlats i kommentaren till 13 kap. 6 § regeringsformen. 
 820 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 6. Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:765) med instruktion för Riksdagens ombudsmän 
 21 § Ombudsman ska verkställa de utredningsåtgärder som fordras för prövning av klagomål och andra ärenden. 
 När ombudsman enligt regeringsformens föreskrifter begär upplysningar och yttranden i andra ärenden än dem där han eller hon har beslutat att inleda förundersökning, får han eller hon förelägga vite om högst 10 000 kronor. Ombudsman får utdöma försuttet vite. 
 Kan det misstänkas att befattningshavare som omfattas av bestämmelserna om disciplinansvar i lagen (1994:260) om offentlig anställning har gjort sig skyldig till tjänsteförseelse, för vilken disciplinpåföljd bör åläggas, och kan det befaras att en skriftlig underrättelse enligt 17 § nämnda lag inte kan tillställas honom eller henne inom två år efter förseelsen, får ombudsman utfärda mot- svarande underrättelse. Vad som nu har sagts gäller även för den som omfattas av bestämmelser om disciplinansvar och om motsvarande underrättelse i någon annan författning. 
 Fjärde stycket har utgått. Justeringen är en följd av den ändring av nuvarande 12 kap. 6 § regeringsformen som innebär att JO inte längre ska ha rätt att närvara vid domstolars eller förvaltnings- myndigheters överläggningar. Ändringen har behandlats i kommentaren till 13 kap. 6 § och i avsnitt 20.2.2. 
 821 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 7. Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) 
 3 kap. 
 9 § Fullmäktige beslutar i ärenden av principiell beskaffenhet eller annars av större vikt för kommunen eller landstinget, främst 
  
 1. 
  
 mål och riktlinjer för verksamheten, 
  
 2. 
  
 budget, skatt och andra viktiga ekonomiska frågor, 
  
 3. 
  
 nämndernas organisation och verksamhetsformer, 
  
 4. 
  
 val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 
  
 5. 
  
 val av revisorer, 
  
 6. 
  
 grunderna för ekonomiska förmåner till förtroendevalda, 
  
 7. 
  
 årsredovisning och ansvarsfrihet, 
  
 8. 
  
 folkomröstning i kommunen eller landstinget, samt 
  
 9. 
  
 extra val till fullmäktige. 
  
 Fullmäktige beslutar också i andra frågor som anges i denna lag eller i andra författningar. 
 I första stycket har en ny punkt lagts till som behandlar extra val till fullmäktige. Genom den nya punkten markeras att det är förbehållet fullmäktige att ta ställning till om extra val ska hållas. Av 3 kap. 10 § kommunallagen följer att fullmäktige inte kan delegera beslutanderätt som rör frågor om extra val. Av den föreslagna 5 kap. 30 a § följer att beslutet inte ska beredas. Förslaget har behandlats i avsnitt 13.2.2. 
 4 kap. 
 7 § Om valet till fullmäktige har upphävts och omval har ägt rum eller om rättelse har skett genom förnyad sammanräkning och mandat- fördelningen mellan partierna därvid har ändrats, upphör uppdragen för de förtroendevalda som har valts av fullmäktige två månader efter det att omvalet eller sammanräkningen har avslutats. Detsamma gäller om extra val till fullmäktige har hållits. 
 När omvalet eller sammanräkningen eller extra valet har avslutats, ska fullmäktige förrätta nytt val av förtroendevalda för återstoden av mandattiden. 
 Ett tillägg har gjorts till första stycket. Tillägget är föranlett av utredningens förslag om kommunala extra val. Genom tillägget skapas garantier för att en eventuell ändring av majoritets- förhållandena i fullmäktige efter ett extra val får genomslag också i 
 822 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 nämndernas sammansättning. Ändringen har behandlats i avsnitt 13.2.2. 
 5 kap. 
 Extra val 
 5 a § Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige mellan ordinarie val. 
 Extra val ska hållas om minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar för det. 
 Ett beslut om extra val får dock inte fattas förrän sex månader har förflutit från det nyvalda fullmäktiges första sammanträde. 
 Paragrafen är ny. Den har behandlats i avsnitt 13.2.2. Av första stycket följer att det efter extra val inte löper någon fullständig mandattid. Mandattiden begränsas till den tid som återstår av det avgående fullmäktiges mandattid. 
 I andra stycket anges ett krav på kvalificerad majoritet för beslut om extra val. Detta krav ger uttryck för att extra val bara är avsett för extraordinära situationer. 
 Enligt tredje stycket får ett beslut om extra val inte fattas förrän sex månader har förflutit från det nyvalda fullmäktiges första sammanträde. 
 Valdag är den söndag som fullmäktige bestämmer (se 1 kap. 2 och 3 §§ vallagen). Någon bestämmelse om att extra val måste hållas inom en viss tid efter beslutet har inte ansetts behövas. Med hänsyn till de frister som anges i vallagen kan den kortaste möjliga förberedelsetiden beräknas till cirka 35 dagar. 
 23 § Ärenden i fullmäktige får väckas av 
  
 1. 
  
 en nämnd, 
  
 2. 
  
 en ledamot genom motion, 
  
 3. 
  
 revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med revisionsuppdraget eller om ärendet gäller granskningen, 
  
 4. 
  
 en fullmäktigeberedning, om fullmäktige har föreskrivit det, 
  
 5. 
  
 den som är folkbokförd i kommunen eller i en kommun inom landstinget, om fullmäktige har beslutat det (medborgarförslag), eller 
  
 6. 
  
 styrelsen i ett sådant företag som avses i 3 kap. 17 och 18 §§, om fullmäktige har beslutat det för särskilda fall. 
  
 Ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får i fullmäktige också väckas av minst tio procent av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna enligt lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar (folkinitiativ). Initiativet ska vara skriftligt, ange den 
 823 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 aktuella frågan samt innehålla initiativtagarnas egenhändiga namn- teckningar, uppgifter om när namnteckningarna gjorts, namn- förtydliganden, personnummer och uppgift om deras adresser. 
 Vid beräkningen av antalet initiativtagare ska endast de räknas med som har skrivit under initiativet under den sexmånadersperiod som föregått inlämnandet. 
 Ändringen i bestämmelsens andra stycke innebär att ett ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga får väckas i fullmäktige av minst tio procent av de röstberättigade kommun- eller landstings- medlemmarna. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 16.2.1. 
 Vidare har begreppet folkinitiativ förts in i texten. Kraven på utformningen av folkinitiativet motsvarar de som gäller enligt de nuvarande bestämmelserna, med de tilläggen att namnteckningarna i initiativet ska vara daterade och att initiativtagarna ska uppge sina personnummer. 
 I bestämmelsens tredje stycke, som är nytt, införs en tidsgräns för insamlandet av namnunderskrifter. Vid beräkningen av hur många som står bakom ett folkinitiativ ska hänsyn inte tas till de som undertecknat initiativet tidigare än sex månader före det att folkinitiativet lämnats in till kommunen. 
 30 a § Fullmäktige får besluta om extra val till fullmäktige utan föregående beredning. 
 Paragrafen är ny. Den har behandlats i avsnitt 13.2.2. I paragrafen anges att ett beslut om extra val inte behöver beredas. 
 34 a § Har ett folkinitiativ väckts enligt 23 § andra stycket ska fullmäktige besluta att folkomröstning ska hållas, om 
  
 1. 
  
 den fråga som initiativet avser är sådan att fullmäktige kan besluta om den, och 
  
 2. 
  
 inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar mot förslaget. 
  
 Vid sådan folkomröstning ska bestämmelserna i 5 kap. 34 § tredje och fjärde styckena tillämpas. 
 Bestämmelsen är ny. Den har behandlats i avsnitt 16.2.1. 
 Av första stycket följer att om ett folkinitiativ enligt 5 kap. 23 § andra stycket har väckts i en viss fråga, är fullmäktige skyldig att besluta att folkomröstning ska ske, om förutsättningarna i punkterna 1 och 2 är uppfyllda. Enligt första punkten krävs att frågan är sådan att fullmäktige kan besluta om den. I den andra 
 824 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 punkten anges att en folkomröstning ska hållas om inte minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar mot förslaget. Det råder alltså en presumtion för att ett folkinitiativ ska leda till att en folkomröstning hålls, förutsatt att kravet i punkt 1 är uppfyllt. 
 Hänvisningen i bestämmelsens andra stycke innebär att lagen (1994:692) om kommunala folkomröstningar ska tillämpas vid en sådan folkomröstning samt att fullmäktige får besluta att det, med tillämpning av 5 kap. vallagen, ska framställas röstkort och röstlängd för omröstningen. 
 36 § Ett ärende ska bordläggas eller återremitteras, om det begärs av minst en tredjedel av de närvarande ledamöterna. Enkelmajoritet krävs dock om ärendet tidigare bordlagts eller återremitterats på detta sätt. 
 För bordläggning eller återremiss i fråga om val krävs enkel majoritet. 
 Ett ärende om extra val ska dock alltid bordläggas första gången det tas upp till behandling. 
 Ett beslut om återremiss ska motiveras. 
 I paragrafens andra stycke har tagits in en bestämmelse om att ett ärende om extra val alltid ska bordläggas första gången det tas upp till behandling. 
 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 
  
 1. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
  
 2. 
  
 Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ärende om att hålla folkomröstning som väckts före ikraftträdandet. 
  
 Övergångsbestämmelsen innebär att fullmäktige ska pröva ett ärende om att hålla folkomröstning som väckts före ikraftträdandet enligt 5 kap. 23 § i den äldre lydelsen. 
 825 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 8. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:261) om fullmaktsanställning 
 3 § En ordinarie domare ska anställas med fullmakt. I 1 § lagen (0000:000) om utnämning av ordinarie domare anges vilka domaranställningar som är ordinarie. 
 Regeringen bestämmer vilka arbetstagare i övrigt som ska anställas med fullmakt. 
 Enligt den i dag gällande lydelsen av bestämmelsen är det regeringen som bestämmer vilka domaranställningar som ska vara ordinarie. Enligt den föreslagna lydelsen hänvisas i stället till den lag om utnämning av ordinarie domare som vi föreslår. Ändringen är en följd av den nya ordning för rekrytering av ordinarie domare som vi föreslår. 
 I kommentaren till lagen om utnämning av ordinarie domare och i avsnitt 21.2 utvecklas skälen bakom den föreslagna ordningen. 
 19 § När Högsta domstolen eller Regeringsrätten i enlighet med regeringsformen eller någon annan lag prövar frågor om skiljande från anställningen, avstängning eller läkarundersökning, ska handläggningen ske på det sätt som föreskrivs för tvistemål. Vid omröstning ska föreskrifterna i 29 kap. rättegångsbalken tillämpas. 
 Bestämmelsen har justerats och innefattar nu även Regeringsrätten. Ändringen är en följd av att vi föreslår att mål som rör ledamöterna i Högsta domstolen rörande brott i utövningen av en anställning, skiljande från anställning, avstängning eller läkarundersökning ska prövas av Regeringsrätten, se 11 kap. 8 § regeringsformen. 
 Skälen för den föreslagna ordningen utvecklas i kommentaren till 11 kap. 8 § och i avsnitt 22.2.2. 
 826 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 9. Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) 
 1 kap. 
 3 § Ordinarie val till riksdagen samt ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige ska hållas samma dag. Valdag ska vara den andra söndagen i september. Val till Europaparlamentet ska hållas i juni vart femte år. Vid omval till riksdagen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommun- fullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med länsstyrelsen, vilken dag som ska vara valdag. 
 Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. 
 Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer riksdagens talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag. 
 Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med den centrala valmyndigheten och länsstyrelsen, vilken dag som ska vara valdag. 
 I första stycket har valdagen vid ordinarie val till riksdagen och landstings- och kommunfullmäktige ändrats från den tredje söndagen i september till den andra söndagen i september. Bakgrunden till den föreslagna ändringen har behandlats i avsnitt 10.2. 
 I ett nytt fjärde stycke anges att fullmäktige vid extra val, efter samråd med den centrala valmyndigheten och länsstyrelsen, bestämmer vilken dag som ska vara valdag. Det är mot bakgrund av de frister m.m. som gäller enligt vallagen naturligt att ett samråd i denna fråga sker inte bara med den centrala valmyndigheten som har det övergripande ansvaret för frågor om val utan också med länsstyrelsen som ansvarar i länet för frågor om val. Bestämmelsen har behandlats i 13.2.2. 
 6 kap. 
 3 § Kandidatnamnen ska vara uppförda i nummerordning. Varje kandidat ska identifieras så att det framgår vem som avses. Valsedlarna ska dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst och innehålla upplysning om personvalets innebörd. 
 I paragrafen, som reglerar valsedlar som upptar kandidatnamn, har tillförts en bestämmelse om att dessa valsedlar också ska innehålla 
 827 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 en upplysning om personvalets innebörd. Hur denna upplysning om vad som avgör vilken kandidat som blir utsedd till ledamot närmare ska utformas får anges i valförordningen (2005:874). Förslaget har behandlats avsnitt 7.2. 
  
 14 
  
 kap. 
  
 9 § I första hand ska ordningen mellan kandidaterna bestämmas på grundval av storleken på varje kandidats personliga röstetal. Persoligt röstetal ska fastställas bara för en kandidat som fått särskilda personröster till ett antal av minst 5 procent av partiets röstetal i valkretsen. 
 Ett personligt röstetal fastställs på grundval av de särskilda personröster som avgivits för kandidaten. Valsedlar på vilka det lämnats särskilda personröster ordnas gruppvis efter partibeteckning. Därefter räknas antalet personröster för varje kandidat i gruppen. En kandidats personliga röstetal är lika med antalet personröster som har lämnats för kandidaten under samma partibeteckning. Den kandidat som har störst personligt röstetal tar första plats i ordningen, den som har näst störst tar andra plats och så vidare enligt samma grund. 
 I första stycket har en justering gjorts av den spärr för personrösterna som reglerar väljarinflytandet vid riksdagsvalet. Spärren sänks från åtta till fem procent. Ändringen har behandlats i avsnitt 7.2. 
 828 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 10. Förslaget till lag (0000:000) om utnämning av ordinarie domare 
 Lagförslaget har behandlats i avsnitt 21.2. 
 Lagens tillämpning 
 1 § Denna lag avser utnämningen av 
  
 1. 
  
 justitieråd och regeringsråd, 
  
 2. 
  
 president och lagman i hovrätt och kammarrätt, 
  
 3. 
  
 hovrättsråd och kammarrättsråd, 
  
 4. 
  
 lagman, chefsrådman och rådman vid tingsrätt och länsrätt, 
  
 5. 
  
 fastighetsråd och miljöråd, 
  
 6. 
  
 ordförande i arrendenämnden och hyresnämnden i Stockholm, Göteborg och Malmö, 
  
 7. 
  
 ordförande i Marknadsdomstolen, 
  
 8. 
  
 ordförande i Arbetsdomstolen, och 
  
 9. 
  
 ordförande i Patentbesvärsrätten. 
  
 Domare som avses i första stycket ska vara ordinarie domare. 
 I första stycket anges de domarbefattningar som ska omfattas av förfarandet. Samtliga befattningar som i dag är ordinarie omfattas. I andra stycket ges en definition av vilka domarbefattningar som är ordinarie. Enligt den i dag gällande ordningen är det regeringen som enligt 3 § lagen (1994:261) om fullmaktsanställning bestämmer vilka domaranställningar som ska vara ordinarie. 
 Förslagsnämnden för tillsättning av ordinarie domare 
 2 § Tillsättningsärendena ska beredas i en förslagsnämnd som består av ett justitieråd, ett regeringsråd, en ordinarie domare vid en hovrätt, en ordinarie domare vid en kammarrätt, en ordinarie domare vid en tingsrätt, en ordinarie domare vid en länsrätt, en advokat samt två representanter för allmänheten. 
 För varje ledamot ska det finnas en personlig ersättare. Ledamöter och ersättare förordnas för en tid av högst fyra år. Allmänhetens representanter och ersättare för dessa väljs av riksdagen. Övriga ledamöter och ersättare för dessa förordnas av regeringen på förslag av 
  
 1. 
  
 Högsta domstolen respektive Regeringsrätten när det gäller ledamöter från dessa domstolar, 
  
 2. 
  
 hovrättspresidenterna när det gäller ledamoten från en hovrätt, 
  
 3. 
  
 kammarrättspresidenterna när det gäller ledamoten från en kammarrätt, 
  
 4. 
  
 lagmännen för de tre största tingsrätterna när det gäller ledamoten från en tingsrätt, 
  
 829 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 5. 
  
 lagmännen för de tre största länsrätterna när det gäller ledamoten från en länsrätt, och 
  
 6. 
  
 Sveriges advokatsamfund när det gäller ledamoten som är advokat. 
  
 Nämnden utser inom sig en ordförande och en vice ordförande. 
 3 § Nämnden är beslutför när minst fem av ledamöterna, bland dem ordföranden eller vice ordföranden, är närvarande. Vid omröstning gäller 18 § förvaltningslagen (1986:223). 
 Enligt 2 § ska ärenden om utnämning av ordinarie domare beredas i en förslagsnämnd. I paragrafen anges förslagsnämndens sammansättning samt hur ledamöterna och ersättare för dessa ska utses. Allmänhetens representanter väljs av riksdagen. Övriga ledamöter förordnas av regeringen på förslag av Högsta domstolen och Regeringsrätten, hovrättspresidenterna och kammarrätts- presidenterna, lagmännen för de tre största tingsrätterna och länsrätterna samt Sveriges Advokatsamfund. Nämnden blir en myndighet under regeringen. 
 I 3 § ges en bestämmelse om nämndens beslutförhet. 
 4 § Hos förslagsnämnden ska det finnas ett kansli. I kansliet ska ordinarie eller f.d. ordinarie domare ingå. 
 Kansliet ska efter nämndens anvisningar bereda tillsättnings- ärendena samt bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose behovet av domare. 
 Av bestämmelsen framgår att det hos förslagsnämnden ska finnas ett kansli. Kansliet ska bedriva ett aktivt rekryteringsarbete för att öka förutsättningarna för en bred rekrytering med kvalificerade kandidater. Ett sådant aktivt arbete kan bestå i att kontakta lämpliga kandidater som ännu inte sökt en domarbefattning och uppmuntra dem att antingen ansöka om en ledigförklarad anställning eller att anmäla sitt generella intresse för kommande rekryteringar. 
 Ärendenas beredning och avgörande 
 5 § En domarbefattning som ska tillsättas ska först förklaras ledig av förslagsnämnden. 
 6 § En ledigförklarad befattning ska av intresserade kandidater kunna sökas genom att en ansökan ges in till förslagsnämnden. 
 830 
  
 SOU 2008:125 
  
 Författningskommentar 
  
 Utöver möjligheten att ansöka om en ledigförklarad befattning ska det finnas möjlighet att anmäla ett generellt intresse för de befattningar som anges i 1 §. 
 Nämnden kan efter samtycke föra upp en kandidat på listan över intresseanmälningar. 
 Av 5 § följer att alla domarbefattningar ska ledigförklaras innan de tillsätts. Bestämmelserna i 6 § innebär att den som är intresserad av en viss domarbefattning eller mer generellt av exempelvis domar- befattningar av ett visst slag kan söka en ledigförklarad anställning eller anmäla sitt generella intresse. Förslagsnämnden kan också på eget initiativ föra upp personer på listan över intresseanmälningar. Av bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet följer att uppgifter om vem som ansökt eller gjort en intresseanmälan är offentliga. 
 7 § Förslagsnämnden ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning. Om möjligt ska ett förslag uppta minst tre personer. Förslaget ska vara motiverat. Om nämnden föreslår färre än tre personer ska detta motiveras särskilt. 
 Nämnden ska inför förslaget beakta alla ansökningar och intresseanmälningar som kommit in eller gjorts inom den ansökningstid som gäller för den aktuella befattningen. 
 Av bestämmelsen följer att nämnden inför varje tillsättning av en domarbefattning ska lämna ett motiverat kandidatförslag till regeringen. Förslaget bör om möjligt innehålla minst tre kandidater. Endast personer som ansökt om en ledigförklarad befattning eller som anmält sitt intresse, själva eller på nämndens initiativ, får sättas upp på förslag. 
 8 § Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för beslutförhet. Ett sådant beslut ska anmälas vid nästa sammanträde med nämnden. 
 Även i andra fall får ärenden avgöras genom meddelanden mellan ledamöterna, om samtliga ledamöter deltar i avgörandet och är ense om utgången. 
 9 § Ordföranden eller kansliet får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden. Ordföranden eller kansliet får också pröva frågor om att lämna ut allmänna handlingar. 
 831 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:125 
  
 10 § För varje beslut ska det finnas en handling som visar dagen för beslutet och beslutets innehåll samt vem som har fattat beslutet, vem som har varit föredragande och vem som har varit med om den slutliga handläggningen utan att delta i avgörandet. 
 11 § Nämndens förslag i ärenden om utnämning får inte överklagas. 
 I  
 8–11 
  §§ finns bestämmelser som behandlar nämndens beslut- förhet i brådskande ärenden samt särskilda bestämmelser om nämndens handläggning och beslut. 
 12 § I en arbetsordning eller i ett särskilt beslut får förslagsnämnden meddela de bestämmelser som behövs om nämndens organisation och formerna för nämndens verksamhet i övrigt. 
 Bestämmelsen innebär att nämnden själv får meddela de bestämmelser som behövs om sin organisation och formerna för verksamheten i övrigt. 
 Regeringens beslut 
 13 § Regeringen är inte bunden av förslagsnämndens förslag. Innan regeringen utnämner någon som inte har föreslagits av förslags- nämnden, ska nämnden beredas tillfälle att yttra sig. 
 I paragrafen finns en särskild bestämmelse om regeringens handläggning av beslut i tillsättningsärendet. Regeringen är inte bunden av nämndens förslag men ärendet ska återremitteras om regeringen önskar utnämna någon som inte tagits upp på förslag av nämnden. Regeringen ska dock aldrig kunna utnämna någon som varken ansökt eller anmält sitt intresse. 
 832 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 En samlad översyn av regeringsformen 
  
 Dir. 
  
 2004:96 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 1 juli 2004. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En parlamentarisk sammansatt kommitté tillkallas med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen. 
 Kommitténs arbete skall framför allt koncentreras och inriktas på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och att höja valdeltagandet. I uppdraget ingår därför att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet samt av de bestämmelser som reglerar regeringsbildningsprocessen och förhållandet mellan riksdag och regering i övrigt. Uppdraget omfattar även en översyn av folkomröstningsinstitutet. Kommittén skall vidare utreda frågorna om lagprövning och om det finns behov av en författningsdomstol. I det sammanhanget skall kommittén undersöka om det finns behov av att tydliggöra domstolarnas roll i det konstitutionella systemet. I kommitténs uppdrag ingår härutöver att se över möjligheten att öka öppenheten vid tillsättningar av högre statliga tjänster. 
 Det ligger också inom ramen för kommitténs uppdrag att överväga frågorna om kommunala extra val och kommunala folkomröstningar. Härutöver står det kommittén fritt att även ta upp andra valfrågor som rör eller har anknytning till den kommunala demokratin. 
 Kommittén bör ges vida ramar för sitt arbete. Den bör i princip vara oförhindrad att ta upp alla frågor som kan anses falla inom ramen för de frågeställningar som kommittén har i uppdrag att se över. Det är dock inte fråga om att genomföra någon total författningsreform. Uppdraget omfattar alltså inte de grundläggande principer för statsskicket som slås fast i regerings- 
 833 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:125 
  
 formens inledande bestämmelser och inte heller det förhållandet att Sverige är en monarki. 
 Kommittén har en viktig uppgift i att skapa debatt och stimulera det offentliga samtalet om författningspolitiska frågor och om det svenska folkstyret. 
 Kommittén skall föreslå de grundlagsändringar och andra lagändringar som den finner motiverade. 
 Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast den 31 december 2008. 
 Bakgrund 
 Det konstitutionella reformarbetet under senare år 
 Sveriges nuvarande författning – 1974 års regeringsform – är resultatet av ett omfattande reformarbete som påbörjades 1954 och fortsatte under 1960- och  
 1970-talen. 
  En partiell reform beslutades av riksdagen  
 1968–1969. 
  Två huvudinslag i denna reform var införandet av enkammarriksdagen och ett nytt valsystem. Reformen innebar att ordinarie val till riksdagen från och med år 1970 skulle hållas vart tredje år samtidigt med val till landsting och kommunfullmäktige. Vidare infördes ett s.k. riksproportionellt valsystem. Ytterligare ett viktigt inslag var att parlamentarismens princip kom till uttryck i regeringsformen. 
 Åren  
 1973–1974 
  beslutade riksdagen en total författningsreform genom antagandet av en ny regeringsform. Samtidigt antogs en ny riksdagsordning, som dock inte fick ställning som grundlag. Den nya regeringsformen (RF) medförde inga ändringar av betydelse i de frågor som hade reglerats genom den partiella reformen. Bland nyheterna i regeringsformen kan nämnas regler om proceduren vid regeringsbildning och bestämmelser om skydd för de grund- läggande fri- och rättigheterna. Den nya regeringsformen trädde i kraft den 1 januari 1975. 
 Under riksdagsbehandlingen av förslaget till ny regeringsform enades partierna om att tillsätta en ny parlamentarisk utredning för att ytterligare överväga fri- och rättighetsfrågorna. Den nya utredningen, 1973 års fri- och rättighetsutredning, presenterade 1975 bl.a. ett omskrivet och utökat kapitel om grundläggande fri- och rättigheter (2 kap. RF). Utredningen menade också att lagprövningsrätten borde grundlagfästas. Fri- och rättighets- 
 834 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 1 
  
 utredningens förslag genomfördes med vissa ändringar, bl.a. undantogs regleringen av lagprövningen. Enighet nåddes samtidigt om att ytterligare en utredning skulle tillsättas för att överväga fri- och rättighetsfrågorna. 
 Den nya utredningen, Rättighetsskyddsutredningen, föreslog 1978 vissa ändringar i 2 kap. RF, bl.a. särskilda procedurregler för inskränkningar i fri- och rättigheterna, möjlighet att hålla folkomröstning om grundlagsförslag samt grundlagsfästande av en lagprövningsrätt. Förslagen antogs slutligt år 1979. 
 Grundlagskommittén, som tillsattes 1979, hade i uppgift att på nytt pröva vissa av de grundlagsfrågor som ingick i  
 1968–1969 
  års partiella grundlagsreform, bl.a. den gemensamma valdagen, mandatperiodens längd, tidpunkterna på året för de olika valen, formerna för att anordna extra val (upplösningsinstitutet) samt regeringsbildningsproceduren och regeringens beslutsformer. Kommittén presenterade 1981 ett betänkande bakom vilket betydande oenighet förelåg. Betänkandet ledde inte till några lagstiftningsåtgärder. 
 Efter överläggningar mellan riksdagspartierna enades dessa om att den fortsatta beredningen av författningsfrågorna skulle ske i en arbetsgrupp under ledning av justitieministern tillsammans med företrädare för de då fem riksdagspartierna. Under sitt fortsatta arbete kom arbetsgruppen in på en rad andra frågor som hade samband med huvudfrågorna, t.ex. proportionaliteten i valsystemet, personval, valkretsarnas storlek, ökade möjligheter att anordna folkomröstning, avskaffande eller sänkning av fyraprocentspärren och vitalisering av riksdagens arbetsformer. 
 I början av 1984 stod det klart att det inte fanns förutsättningar att uppnå enighet i arbetsgruppen i tid för att behandla ett förslag till grundlagsändringar i samband med 1985 års val. Däremot rådde enighet om att utredningsarbetet borde fortsätta. En andra utredning med delvis samma inriktning som Grundlagskommittén, Folkstyrelsekommittén, tillsattes därför i juni 1984. Till de frågor som Grundlagskommittén hade haft i uppgift att överväga lades de frågor som arbetsgruppen identifierat samt en hel del andra frågor, bl.a. den om en minskning av antalet riksdagsledamöter. Kommittén fick vida ramar för sitt arbete men avsikten var inte att kommittén skulle föreslå någon total författningsreform. I slutbetänkandet Folkstyrelsens villkor (SOU 1987:6) som presenterades 1987 diskuterade kommittén även frågan om införandet av författningsdomstol. Kommittén var dock negativt 
 835 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:125 
  
 inställd till en sådan och inte heller i övrigt kunde enighet nås i några centrala frågor. 
 Hösten 1991 återupptogs översynen av grundlagsskyddet för fri- och rättigheterna genom tillsättandet av Fri- och rättighets- kommittén. Kommittén föreslog 1993 vissa ytterligare grundlags- bestämmelser i ämnet samt justeringar av bl.a. regeln om egendomsskydd (2 kap. 18 § RF). I förslaget ingick också att den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) skulle inkorporeras i den svenska rätten. Däremot ställde sig även Fri- och rättighetskommittén avvisande till införande av författnings- domstol. Fri- och rättighetskommitténs förslag ledde till lagstiftning 1994. 
 Vid partiledaröverläggningar hösten 1993 kom företrädarna för riksdagspartierna överens om att förlänga valperioden till fyra år samtidigt som den gemensamma valdagen skulle kvarstå. Man enades också om att det skulle införas en möjlighet till personval. Överenskommelsen grundlagfästes år 1994. Samtidigt vidtogs grundlagsändringar inför den svenska  
 EU-anslutningen, 
  delvis baserade på förslag av Grundlagsutredningen inför EG. 
 Härefter ledde en rättsvetenskaplig debatt om innebörden av 1994 års reform av regeln om egendomsskydd fram till ett tillkännagivande riksdagsåret 1997/98 om att låta utreda frågan om lydelsen av 2 kap. 18 § RF. Vidare hade inom Regeringskansliet identifierats vissa problem när det gällde regeringsformen och samarbetet inom EU, nämligen dels tillämpningsproblem avseende regeringsformens regler om internationella överenskommelser, dels förutsättningarna för Sverige att kunna godkänna framtida fördragsändringar. 
 Efter partiledaröverläggningar våren 1999 tillsattes 1999 års författningsutredning som fick i uppgift att utreda dels egendoms- skyddsfrågan, dels  
 EU-frågorna. 
  I direktiven förutskickades att regeringen avsåg att genom tilläggsdirektiv ge utredningen i uppgift att också överväga vissa valfrågor som hade anknytning till det konstitutionella systemet och den parlamentariska ordningen. Hösten 1999 tillkännagav riksdagen att frågan om skilda valdagar liksom frågan om att flytta valdagen till våren borde utredas. Efter överläggningar inom en arbetsgrupp med företrädare för riksdagspartierna beslutades våren 2000 tilläggsdirektiv till 1999 års författningsutredning innebärande att utredningen skulle se över bl.a. frågorna om skilda valdagar och vårval. Varken i dessa frågor 
 836 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 1 
  
 eller i frågan om egendomsskyddet kunde dock någon enighet nås. 1999 års författningsutrednings arbete resulterade emellertid i grundlagsändringar år 2002 bl.a. såvitt avsåg  
 EU-frågorna. 
  
 Vintern 2003 tillsattes Ansvarskommittén som har i uppdrag att undersöka den nuvarande samhällsorganisationens förutsättningar att klara de offentliga välfärdsåtagandena och, där det är motiverat, föreslå förändringar av strukturen och uppgiftsfördelningen (dir. 2003:10). Förslagen skall dels ge de folkvalda organen bättre förutsättningar att få genomslag för politiken, dels ge medborgarna bättre förutsättningar till inflytande, insyn och utkrävande av ansvar. En utgångspunkt för kommitténs arbete är att bibehålla en långtgående kommunal självstyrelse inom ramen för ett starkt nationellt ansvar för likvärdig välfärd i hela landet. Det yttersta ansvaret för den offentliga verksamheten hos riksdagen och regeringen skall inte rubbas. Kommittén skall beakta en fortsatt solidarisk finansiering av samhällets välfärdsåtaganden. Samtidigt skall en framtida samhällsstruktur skapa goda tillväxt- förutsättningar, kunna tillvarata de möjligheter som ligger i teknikutveckling och internationalisering samt främja en hållbar utveckling. 
 Ansvarskommitténs arbete är indelat i två etapper. Den första etappen, som är en belysning och en övergripande analys, är avslutad och redovisad i betänkandet Utvecklingskraft för hållbar välfärd (SOU 2003:123). Betänkandet har under våren 2004 skickats ut för synpunkter till ett stort antal instanser. Regeringen beslutade den 23 juni 2004 tilläggsdirektiv för den andra etappen. 
 Här bör också nämnas att regeringen i propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) har presenterat fyra lång- siktiga mål för att värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. Riksdagen har bl.a. antagit målen om ett ökat valdeltagande i de nationella och kommunala valen liksom i valet till Europa- parlamentet. Riksdagen har också antagit målet om att medborgarnas möjligheter att påverka den politiska processen ska bli mer jämlika än de är i dag. Vidare har regeringen i skrivelsen Demokratipolitik (skr. 2003/04:110) betonat det ömsesidiga beroendet mellan mänskliga rättigheter och demokrati. 
 837 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:125 
  
 Behovet av en samlad översyn 
 Reglerna för den svenska demokratin – vår författning – fyller snart trettio år. Under denna period har den verklighet som utgör ramen för den svenska demokratin på många sätt förändrats. Den fortsatta globaliseringen, teknikutvecklingen och särskilt informations- teknikens spridning och utveckling skapar nya möjligheter. Sverige är ett land med etnisk och kulturell mångfald. Framväxten av kunskapssamhället med en väsentligt höjd utbildningsnivå bland medborgarna innebär även förändrade förutsättningar för demokratin. Det finns tydliga tecken till förändringar i människors tänkande och attityder, och medborgare i dag uppvisar exempelvis en lägre auktoritetstro och en ökad självständighet. 
 Sverige påverkas alltmer av omvärlden. Efter att folkomröstning hållits år 1994 anslöt sig Sverige år 1995 till Europeiska unionen (EU). Medlemskapet i EU innebär att ytterligare en nivå för samhällsstyrning tillkommit. En del av de beslut som tidigare fattades av svenska organ fattas nu inom ramen för EU. Svenska institutioner måste också i många fall samverka med EU:s institutioner. 
 Politikens förutsättningar och villkor har på flera andra sätt förändrats. Med hjälp av informationstekniken växer nya mötes- platser och nya former av politisk aktivitet fram, och kanalerna för kommunikation mellan förtroendevalda och väljare förändras. Samtidigt känner färre väljare samhörighet med ett visst politiskt parti, och antalet medlemmar i partierna visar en nedåtgående trend. Medborgarnas väljarbeteende har blivit mer flexibelt. Andelen som byter parti mellan valen har ökat. Likaså ökar andelen väljare som röstar på olika partier vid samma valtillfälle. 
 En oroande utveckling är tendensen till ett sjunkande valdel- tagande. Valdeltagandet uppgick i riksdagsvalet år 1976, när det var som högst, till 91,8 %. Det har härefter minskat kontinuerligt och uppgick i riksdagsvalet år 2002 till 80,1 %. Ett lågt valdeltagande riskerar att urholka den representativa demokratins legitimitet. Ett ökat valdeltagande är därför viktigt för att de valda församlingarna skall kunna göra anspråk på att företräda folkviljan och för att medborgarna skall vara delaktiga i de olika samhällsfrågorna. 
 Sedan regeringsformen trädde i kraft den 1 januari 1975 har den kontinuerligt varit föremål för översyn och förändringar. Bland de förändringar som har gjorts märks bl.a. införandet av den fyraåriga mandatperioden och personvalsreformen. Vidare har 
 838 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 1 
  
 bestämmelserna om grundläggande fri- och rättigheter ändrats vid flera tillfällen. Sveriges medlemskap i EU har också föranlett ändringar av regeringsformen. 
 Någon större samlad översyn av regeringsformen har dock inte skett sedan överenskommelsen om den stora författningsreformen träffades på 1960- och  
 70-talen. 
  Mot bakgrund av detta och de förändringar i samhället som ovan har nämnts är det nu dags att på ett långsiktigt, övergripande och samlat sätt se över regerings- formen. En sådan översyn skall syfta till att långsiktigt värna och fördjupa den svenska folkstyrelsen. Den representativa demokratins legitimitet och förankring måste upprätthållas och försvaras. Översynen skall bidra till att öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och syfta till att höja valdeltagandet. Den svenska demokratin skall utvecklas för att kunna leva upp till dagens och morgondagens krav och utmaningar. 
 Den representativa demokratin är och förblir fundamentet i den svenska folkstyrelsen. Den ger alla medborgare möjlighet att påverka politikens utformning. Den ger förutsättningar att forma en långsiktig, sammanhängande politik där besluten kan utformas utifrån en helhetssyn. Den representativa demokratin ger möjlighet att utkräva ansvar. Den är praktisk och effektiv. 
 De konstitutionella ramarna är av stor betydelse för hur vår representativa demokrati fungerar och för valdeltagandet. I kommitténs uppdrag ingår därför att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet. Översynen skall omfatta bl.a. frågor om valkretsindelningen vid val till riksdagen, fyra- procentspärren och systemet med utjämningsmandat. I uppdraget ingår även frågor om personvalet, frågan om skilda valdagar, systemet med extra val och de frågor om valsystemet i övrigt som översynen kan aktualisera. Översynen omfattar också frågor som rör eller har anknytning till den kommunala demokratin, t.ex. frågan om kommunala extra val. 
 Här bör också nämnas att regeringen under 2003 tillsatte Vallagskommittén med uppdrag bl.a. att göra vallagen mera överskådlig och lättillänglig (dir. 2003:37). I kommitténs uppdrag ingår bl.a. att pröva frågan om proportionaliteten i valen till kommunfullmäktige och att ta upp frågan om offentliga valförberedelser, dvs. frågan om att införa obligatorisk förhands- anmälan av partier och kandidater, i praktiken ett avskaffande av den fria nomineringsrätten. 
 839 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:125 
  
 Frågor som gäller valsystemet kan dock inte ses isolerade från andra delar av regeringsformen. Frågor om valsystemet har ett nära samband med en rad andra frågeställningar som rör medborgarnas inflytande i politiska skeenden och de centrala statsorganens funktioner. Detta gäller inte minst de regler som rör regeringsbildningen och andra regler som styr relationen mellan riksdag och regering, t.ex. riksdagens granskning av regeringen och fördelningen av uppgifter och befogenheter mellan riksdag och regering. Kommitténs uppdrag omfattar därför även att se över de bestämmelser som styr förhållandet mellan riksdag och regering i dessa avseenden. 
 Inom ramen för den representativa demokratin finns möjlighet att i en viss fråga hålla en rådgivande folkomröstning. Sedan 1979 finns även möjlighet att hålla beslutande folkomröstningar om vilande grundlagsförslag. 1996 års Folkomröstningsutredning gjorde en översyn av gällande regler för folkomröstningar och övervägde behovet av förändringar. Utredningens förslag (SOU 1997:56) har dock inte lett till lagstiftning. I ett tillkännagivande under den förra mandatperioden uttalade konstitutionsutskottet att regeringen genom en parlamentarisk kommitté på nytt borde låta utreda folkomröstningsinstitutet och se över möjligheterna att öka användningen av folkomröstnings- institutet (bet. 2000/01:KU11, rskr. 2000/01:149). Kommitténs uppdrag omfattar därför att utifrån 1996 års utredning se över frågor om folkomröstningsinstitutet. I uppdraget ingår även att se över det kommunala folkomröstningsinstitutet och frågan om s.k. folkinitiativ. Konstitutionsutskottet har vidare i ytterligare ett tillkännagivande uttalat att regeringen bör ges i uppdrag att låta utreda frågorna om dels skyldigheten enligt 11 kap. 14 § RF för domstolar eller andra offentliga organ att i vissa fall inte tillämpa en föreskrift och undantaget från denna skyldighet, det s.k. uppenbarhetsrekvisitet, dels behovet av en författningsdomstol (bet. 2000/01:KU11, rskr. 2000/01:149). 
 Frågorna om lagprövning och författningsdomstol väcker även frågan om behovet av att tydligare i regeringsformen lyfta fram domstolarnas roll i det konstitutionella systemet. En översyn av regeringsformen i det här avseendet är önskvärd särskilt mot bakgrund av att domstolarna genom  
 EU-medlemskapet 
  har fått en delvis förändrad ställning som värnare av det  
 EG-rättsliga 
  systemet. 
 Vidare har riksdagen under våren 2004 behandlat ett flertal motioner som bl.a. rör frågor om en översyn av den svenska 
 840 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 1 
  
 författningen (bet. 2003/04:KU9, rskr. 2003/04:148). Konstitu- tionsutskottet har i samband härmed uttalat att utskottet utgår från att en analys av den framtida maktfördelningen bland annat sker utifrån ett könsperspektiv. Härutöver har konstitutionsutskottet i samband med att utskottet under våren 2004 behandlade motioner om den statliga förvaltningen, tillkännagett att regeringen borde utreda frågan om tillsättning av högre statliga tjänster och återkomma till riksdagen med förslag till åtgärder som ökar öppenheten vid tjänstetillsättningar (bet. 2003/04:KU11, rskr. 2003/04:173). Riksdagen har också i samband med att konstitu- tionsutskottet under våren 2004 behandlade motioner som rör val och regeringsbildning avslagit flertalet av dessa med hänvisning bl.a. till den författningsöversyn som nu skall komma till stånd (bet. 2003/04:KU13). 
 Uppdraget 
 Uppdraget i stort 
 En parlamentarisk kommitté tillkallas med uppdrag att göra en samlad översyn av regeringsformen. 
 Kommitténs arbete skall framför allt koncentreras och inriktas på att stärka och fördjupa den svenska folkstyrelsen, öka medborgarnas förtroende för demokratins funktionssätt och höja valdeltagandet. 
 I uppdraget ingår därför att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet samt av de bestämmelser som reglerar regerings- bildningsprocessen och förhållandet mellan riksdag och regering i övrigt. Uppdraget omfattar även en översyn av folkomröstnings- institutet. Kommittén skall vidare utreda frågorna om lagprövning och om det finns behov av en författningsdomstol. I det sammanhanget skall kommittén också undersöka om det finns behov av att tydliggöra domstolarnas roll i det konstitutionella systemet. I uppdraget ingår härutöver att se över möjligheten att öka öppenheten vid tjänstetillsättningar. 
 Kommittén bör ges vida ramar för sitt arbete. Den bör i princip vara oförhindrad att ta upp alla frågor som kan anses falla inom ramen för de frågeställningar som kommittén har i uppdrag att se över. Det är dock inte fråga om att genomföra någon total författningsreform. Uppdraget omfattar alltså inte de grund- 
 841 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:125 
  
 läggande principer för statsskicket som slås fast i regeringsformens inledande bestämmelser och inte heller det förhållandet att Sverige är en monarki. 
 Ett omfattande utredningsarbete rörande de grundläggande fri- och rättighetsfrågorna har pågått i stort sett ända sedan regerings- formen antogs 1974. Rättighetsskyddet har stärkts i flera omgångar, senast bl.a. genom att den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna sedan 1995 gäller som svensk lag. Kommittén har, som framgår ovan, i uppdrag att pröva frågorna om förstärkt lag- prövning och om det finns behov av en författningsdomstol. För det fall utredningen finner skäl att föreslå förändringar i dessa avseenden är utredningen oförhindrad att också pröva om det finns behov av att i övrigt föreslå förändringar vad gäller skyddet för grundläggande fri- och rättigheter. 
 Beträffande frågor som gäller det svenska medlemskapet i EU och en stärkt roll för riksdagen kan konstateras att Riksdags- kommittén enligt sina direktiv bl.a. har i uppdrag att förutsättningslöst pröva formerna för riksdagens arbete med EU- frågor och föreslå de organisatoriska och författningsmässiga förändringar som är nödvändiga för att riksdagen skall kunna delta i  
 EU-samarbetet 
  på ett effektivt och ansvarsfullt sätt. I den kommitténs uppdrag ingår också att pröva formerna för kontakterna med regeringen. Enligt direktiven skall en utgångs- punkt för arbetet vara att EU- frågorna så långt som möjligt skall integreras i det sedvanliga riksdagsarbetet. En annan utgångspunkt skall vara att tydliggöra riksdagens roll och stärka riksdagens inflytande i  
 EU-samarbetet. 
  Mot denna bakgrund ingår inte frågor som rör regeringsformens bestämmelser om förhållandet till andra stater och mellanfolkliga organisationer i uppdraget enligt dessa direktiv. 
 När det gäller kommunala frågor innefattande regionfrågor, kompetensfördelningsfrågor och kommunalt självstyre, kan konstateras att de i stort faller inom det uppdrag som Ansvars- kommittén har. I Ansvarskommitténs uppdrag ingår också att bedöma behovet av förändringar i uppgifts- och ansvars- fördelningen mellan de statliga och kommunala nivåerna. I den utsträckning Ansvarskommitténs arbete kan komma att förutsätta ändringar i regeringsformen eller i andra författningar av konstitutionell natur bör dessa emellertid hanteras inom ramen för 
 842 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 1 
  
 denna författningsöversyn. Regeringen avser i sådant fall att genom tilläggsdirektiv komplettera kommitténs uppdrag. 
 Kommittén har en viktig uppgift i att skapa debatt och stimulera det offentliga samtalet om författningspolitiska frågor och om det svenska folkstyret. Kommittén bör därför bedriva sitt arbete under stor öppenhet och stimulera en författningspolitisk diskussion i hela det svenska samhället. Den nya tekniken erbjuder här stora möjligheter. 
 I det följande redovisas ett antal frågor som kommittén särskilt skall uppmärksamma inom ramen för sitt arbete. 
 Valsystemet 
 Som tidigare har nämnts ingår i kommitténs uppdrag att göra en utvärdering och översyn av hela valsystemet. 
 Av central betydelse vid en sådan översyn intar  
 valkrets- indelningen vid val till riksdagen.  
 Valkretsindelningen har diskuterats under lång tid. Debatten dominerades fram till 1970- talet av frågan hur en önskvärd proportionalitet skulle kunna uppnås mellan valresultat och riksdagsrepresentation. Sedan det riksproportionella valsystemet tillkom har diskussionen främst rört indelningens betydelse för möjligheterna till kontakt mellan väljare och valda. 
 Frågan har tidigare utretts av bl.a. Nomineringsrätts- och valkretskommittén (SOU 1995:143). Kommittén, som inriktade sitt arbete på de fyra befolkningsmässigt största valkretsarna – Stockholms län, Stockholms kommun, Göteborgs kommun och Östergötlands län – fann att utrymmet för att ändra riksdags- valkretsarna inom ramen för det nuvarande valsystemet var begränsat. Kommitténs kontakter med partiorganisationer i de berörda valkretsarna gav vid handen att frågan om ett förslag till ändring borde anstå. Kommittén lade därför inte fram något förslag utan redovisade endast under vilka förutsättningar en förändring av de fyra riksdagsvalkretsarna kunde komma till stånd. 
 Frågan om en ändring av riksdagsvalkretsarna utreddes senast av 1999 års författningsutredning (SOU 2002:42) som hade i uppdrag att överväga om de tre största valkretsarna borde minskas. Uppdraget var föranlett av att personvalssystemets genomslag i de största valkretsarna vid valet år 1998 varit påtagligt lågt. 1999 års författningsutredning fann dock dels att det saknades politiska 
 843 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:125 
  
 förutsättningar för en delning av de största valkretsarna, dels att en ändrad valkretsindelning skulle innebära en rad svårbemästrade problem när det gäller riksproportionaliteten i valsystemet. Något förslag till ändrad valkretsindelning lades därför inte fram. 
 Det står nu kommittén fritt att i samband med översynen av valsystemet förutsättningslöst pröva frågor om ändring av den nuvarande valkretsindelningen vid val till riksdagen. Som utgångspunkt för uppdraget gäller att valkretsarna bör vara geografiskt sammanhängande och att deras gränser inte bör skära kommun- eller länsgränserna. Ett omfattande underlag som bör vara av intresse för kommittén finns i tidigare utredningars betänkanden. 
 Vid 1998 års val tillämpades för första gången fullt ut det nya valsystemet med möjlighet för väljarna att avge en särskild  
 personröst 
 . Syftet med personvalsinslaget är dels att väljarna skall ges bättre möjligheter att påverka vilka som skall representera dem, dels att förstärka kontakterna mellan väljare och valda. För att göra en avvägning mellan partiernas och väljarnas inflytande över vilka kandidater som skall bli valda har det införts en spärr för personrösterna. Spärren har satts till åtta procent vid riksdagsval och till fem procent vid övriga val. 
 I kommitténs uppdrag ingår att se över personvalets utformning. En särskild uppgift är att överväga om spärrarnas nivåer är de lämpligaste med hänsyn till syftet med spärrarna. Kommittén bör beakta vilken effekt en ändrad valkretsindelning kan komma att få på personvalsinslaget i valsystemet. Här kan nämnas att konstitutionsutskottet låtit utarbeta rapporten Personval 2002 (2003/04:URD6), som innehåller en uppföljning och utvärdering av personvalet i 2002 års val till riksdagen samt kommun- och landstingsfullmäktige. 
 Valsystemet till riksdagen är proportionellt. Avsikten med det proportionella valsystemet är att skapa styrkeförhållanden mellan partierna i riksdagen som rättvist återspeglar de av väljarna avgivna rösterna i valet. Systemet med utjämningsmandat syftar till att uppnå den riksproportionalitet som har ansetts önskvärd, men innebär samtidigt att sambandet mellan t.ex. en av väljaren avgiven personröst och vem som blir vald riskerar att bli otydligt. Utredningen skall därför göra en översyn av systemet med  
 utjämningsmandat 
 . I det sammanhanget kan det finnas anledning att överväga om antalet riksdagsledamöter behöver ändras. 
 844 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 1 
  
 Utredningen är därför oförhindrad att pröva även frågor om  
 antalet riksdagsledamöter 
 . 
 Principen om proportionalitet har ett viktigt undantag i  
 fyra- procentspärren 
 . För att delta i mandatfördelningen krävs att ett parti har fått minst fyra procent av de avgivna och giltiga rösterna i riket. Som undantag från  
 fyra-procentspärren 
  gäller att ett parti som fått minst tolv procent av rösterna i en valkrets deltar i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i den valkretsen.  
 Fyra-procentspärren 
  motiverades vid tillkomsten av det nuvarande valsystemet av ett krav på att valsystemet skulle ge möjlighet att bilda regeringar med goda möjligheter att tolereras av riksdagen och där finna stöd för sin politik. Det ansågs därför nödvändigt med vissa spärrar som utestängde mycket små partier från representation i riksdagen. 
 Sedan det nuvarande valsystemet med riksproportionalitet och  
 fyra-procentspärr 
  infördes har Sverige i stort sett alltid styrts av minoritetsregeringar. De majoritetsregeringar som bildats har varit koalitionsregeringar mellan flera partier. Trots att Sverige under långa perioder styrts av minoritetsregeringar har regeringskriserna i internationell jämförelse varit få. 
 Kommittén bör förutsättningslöst utvärdera hur valsystemet har påverkat demokratins funktionssätt och pröva vilka förändringar av valsystemet som kan vara önskvärda. Kommittén bör studera exempel och erfarenheter från andra länder. Här kan nämnas att konstitutionsutskottet, bl.a. mot bakgrund av motioner om valsystemet, i en promemoria låtit sammanställa uppgifter och erfarenheter av det tyska valsystemet (2002/03:URD2). 
  
 I samband med att kommittén ser över valsystemet i stort är det naturligt att den också utreder frågan om  
 hur valen till riksdagen respektive landstings- och kommunfullmäktige tidsmässigt förhåller sig till varandra.  
 I uppdraget ingår även att i det sammanhanget beakta valen till Europaparlamentet. Frågan om skilda valdagar för riksdagen respektive landstings- och kommunfullmäktige utreddes senast av 1999 års författningsutredning. Majoriteten av kommitténs ledamöter tog ställning för en gemensam valdag och kommittén lade inte fram något förslag till ändring av nuvarande ordning (SOU 2002:42). Utredningen inhämtade ett omfattande forskningsunderlag som ur ett statsvetenskapligt perspektiv belyser olika frågeställningar med anknytning till skilda valdagar. Detta underlag bör kunna vara av intresse för kommittén (SOU 2001:65). 
  
 I samband med detta bör kommittén även beakta det låga valdeltagandet i valen till Europaparlamentet. Valdeltagandet i det 
 845 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:125 
  
 första svenska valet till Europaparlamentet år 1995 uppgick till 41,6 %. I 1999 års val till Europaparlamentet sjönk valdeltagandet till 38,8 % och i 2004 års val sjönk det ytterligare, till 37,8 %. Detta är en oroande utveckling. Mot denna bakgrund är det angeläget att kommittén analyserar orsakerna till det låga och sjunkande valdeltagandet. Här kan nämnas att valdeltagandet i 1999 års val till Europaparlamentet tidigare har analyserats av Rådet för utvärdering av 1998 års val (SOU 2000:81). 
 Härutöver står det kommittén fritt att pröva även andra valfrågor som rör eller har anknytning till  
 valsättet 
 . 
 Till de åtgärder som bör övervägas i syfte att stärka regeringens handlingsmöjligheter hör en effektivisering av  
 upplösningsinstitutet 
 . Enligt nuvarande regler i 3 kap. 4 § RF har regeringen möjlighet att utlysa extra val mellan de ordinarie valen. Om regeringen utnyttjar denna möjlighet, skall val hållas inom tre månader. 
 Möjligheten att upplösa riksdagen och anordna extra val är det yttersta instrumentet för att under en löpande mandatperiod lösa en parlamentarisk kris eller ett parlamentariskt dödläge. Extra val aktualiseras främst i en situation då en konflikt uppstått mellan riksdagen och regeringen i en viss fråga och denna fråga har en sådan politisk tyngd att regeringens ställning påverkas. Även i andra situationer då den parlamentariska situationen har starkt förändrats kan i undantagsfall ett nyval vara en lösning. 
 Med nuvarande valsystem är emellertid upplösningsinstitutet av begränsat värde. Efter ett extra val löper ju inte någon fullständig mandatperiod för den nyvalda riksdagen utan valperioden begränsas till den tid som återstår till nästa val. Valperioden kan alltså bli mycket kort. Detta begränsar i betydande utsträckning regeringens benägenhet att utlysa extra val. 
 Mot denna bakgrund bör kommittén överväga ändringar av de nuvarande bestämmelserna om extra val. 
 Flera av de frågor som ingår i kommitténs uppdrag aktualiserar även frågor som rör regleringen av den kommunala demokratin. En sådan fråga är frågan om extra val i kommuner och landsting. 
 Tidigare var det möjligt att hålla kommunala extra val i samband med att större ändringar i den kommunala indelningen genom- fördes. Bestämmelserna härom togs emellertid bort genom 1979 års indelningslag bl.a. eftersom det bedömdes att större indelnings- ändringar inte skulle förekomma särskilt ofta i framtiden. På kommunal nivå finns det alltså inte någon möjlighet till extra val. Däremot kan fullmäktige enligt 4 kap. 10 a § 1 kommunallagen 
 846 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 1 
  
 (1991:900) återkalla uppdragen för samtliga förtroendevalda i en nämnd när den politiska majoriteten i nämnden inte längre är densamma som i fullmäktige. 
 Frågan om kommunala extra val har nyligen behandlats av Demokratiutredningen och Kommundemokratikommittén. 
 Demokratiutredningen pekade i sitt slutbetänkande En uthållig demokrati! (SOU 2000:1) på extra val som ett sätt att vitalisera den kommunala demokratin. Kommundemokratikommittén har i sitt betänkande Ändrad indelning? (SOU 2002:33) föreslagit att regeringen i samband med ett beslut om ändring av indelningen i kommuner och landsting också skall ha möjlighet att under vissa förutsättningar besluta om extra val. Vidare har konstitutions- utskottet i ett tillkännagivande uttalat att regeringen bör låta utreda frågan om kommunala extra val (bet. 2003/04:KU3, rskr. 2003/04:33 och 34). 
 Mot denna bakgrund är det naturligt att kommittén, i samband med att den ser över valsystemet i stort, på nytt överväger frågan om kommunala extra val. Kommittén bör vid sina överväganden beakta att parlamentarismens principer inte tillämpas i kommuner och landsting. 
 Kommittén skall också överväga om det finns anledning att ändra de kriterier som i dag gäller för rösträtt och valbarhet i kommunala val, t.ex. kravet på att utlänningar som inte är unions- medborgare eller medborgare i Island eller Norge, måste ha varit folkbokförda i landet i tre år i följd före valdagen för att ha rösträtt vid val till landstings- och kommunfullmäktige. Frågan har behandlats av Kommittén om medborgarskapskrav, som i betänkandet Medborgarskapskrav i svensk lagstiftning (SOU 2000:106) föreslog att treårsregeln skulle avskaffas. Även Kommundemokratikommittén har i betänkandet Att vara med på riktigt (SOU 2001:48) föreslagit att treårsregeln skall avskaffas. Förslagen har emellertid hittills inte lett till lagstiftning. I kommitténs uppdrag ingår också att överväga om det finns anledning att ändra de kriterier som gäller för rösträtt och valbarhet i riksdagsval och val till Europaparlamentet. 
 Härutöver står det kommittén fritt att ta upp även andra valfrågor som rör eller har anknytning till den kommunala demokratin. 
 847 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:125 
  
 Folkomröstningsinstitutet 
 Efter ett tillkännagivande från riksdagen hösten 1995 tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att sammanställa och utvärdera erfarenheter av folkomröstningar i Sverige och i andra länder. Utvärderingen skulle ligga till grund för en översyn av gällande regler och ett övervägande av behovet av författnings- ändringar. Övervägandena skulle också innefatta frågan om vilket minoritetsskydd som behövs. Utredningen, som antog namnet 1996 års Folkomröstningsutredning, har avlämnat betänkandet Folket som rådgivare och beslutsfattare (SOU 1997:56). 
 I betänkandet ansåg utredningen att det inte fanns anledning att överväga någon principiell förändring av möjligheten till beslutande folkomröstning i grundlagsfrågor enligt 8 kap. 15 § RF. Utred- ningen ansåg emellertid att det borde vara möjligt att anordna beslutande folkomröstningar utöver vad som för närvarande är möjligt. Förslaget ledde dock inte till lagstiftning. 
 Som tidigare har nämnts har riksdagen i ett tillkännagivande angett att regeringen på nytt bör låta utreda folkomröstnings- institutet (se bet. 2000/01:KU11, rskr. 2000/01:149). Mot denna bakgrund har kommittén i uppdrag att förutsättningslöst se över bestämmelserna om folkomröstningsinstitutet. Kommitténs arbete bör bygga på och följa upp 1996 års Folkomröstningsutrednings arbete. 
 I kommunallagstiftningen finns det sedan 1977 bestämmelser som gör det möjligt för kommuner och landsting att anordna folkomröstningar. Under de senaste årtiondena har ett knappt sjuttiotal sådana folkomröstningar hållits i olika frågor. 
 Sedan den 1 juli 1994 finns också bestämmelser om s.k. folkinitiativ till folkomröstning. Enligt bestämmelserna får ett ärende om att hålla folkomröstning i en viss fråga väckas i fullmäktige av minst fem procent av de röstberättigade kommun- eller landstingsmedlemmarna enligt lagen om kommunala folkomröstningar. Bestämmelserna bygger på frivillighet i den meningen att fullmäktige kan välja att avslå eller bifalla initiativtagarnas begäran om folkomröstning. 
 I propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80) uttalade regeringen bl.a. att den ansåg att medborgarnas möjligheter att få till stånd en folkomröstning måste stärkas och att regeringen avsåg att återkomma till riksdagen rörande frågan om folkinitiativ. Konstitutionsutskottet uttalade i samband med 
 848 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 1 
  
 behandlingen av propositionen att utskottet ansåg att den fortsatta beredningen av frågan i Regeringskansliet borde syfta till ett förslag av innebörd att folkomröstning skall hållas om tio procent av de röstberättigade begär det (bet. 2001/02:14, rskr. 2001/02:190). Mot denna bakgrund har inom Justitiedepartementet utarbetats en promemoria (Ds 2004:4) som innehåller förslag till nya bestämmelser om folkinitiativ. Promemorian har remissbehandlats. 
 I samband med att kommittén ser över folkomröstnings- institutet i stort är det naturligt att den också ser över frågan om det kommunala folkomröstningsinstitutet samt frågan om s.k. folkinitiativ. 
 Regeringsbildning m.m. 
 Regeringen har enligt 1 kap. 6 § RF till uppgift att styra riket och är i enlighet med parlamentarismens principer ansvarig inför riks- dagen. Att regeringen utövar sin makt under ansvar inför riksdagen framgår av reglerna i 12 kap. RF om riksdagens kontrollmakt. Av särskilt stor betydelse är reglerna om misstroendeförklaring som gör det möjligt för riksdagen att framtvinga enskilda regerings- ledamöters eller hela regeringens avgång. 
 En fråga som har diskuterats länge och som utgör en av de viktigaste delarna i vårt parlamentariska system är proceduren för regeringsbildning. Även denna fråga skall tas upp i kommitténs arbete. 
 Den nuvarande ordningen infördes genom regeringsformen och innebär bl.a. att den av talmannen föreslagna statsminister- kandidaten inte måste ha ett uttryckligt stöd av en majoritet i riksdagen. Förslaget är i stället godkänt om inte mer än hälften av riksdagen ledamöter, dvs. 175, röstar mot det. 
 Omröstningsproceduren i riksdagen om en statsminister- kandidat är konstruerad på samma sätt som en omröstning efter ett yrkande om misstroendeförklaring. Som framgått ovan kan de som inte positivt stöder den föreslagna statsministerns kandidatur men som mot bakgrund av det parlamentariska läget accepterar talmannens förslag som det korrekta, liksom de som är beredda att politiskt tolerera den regering statsministerkandidaten avser att bilda, avstå från att rösta. 
 Regeringsformen innehåller inga bestämmelser med krav på att en regering med automatik måste avgå efter ett val. En regering 
 849 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:125 
  
 som inte på eget initiativ väljer att avgå kan därför sitta kvar vid regeringsmakten och avvakta utgången av en eventuell misstroendeförklaring i riksdagen. 
 I debatten har det nu förts fram krav bl.a. på att regeringen alltid skall avgå i samband med ett val och att talmannen på vanligt sätt efter valet skall få i uppdrag att leda arbetet med regerings- bildningen. Det har också framförts krav på att omröstnings- reglerna bör ändras så att regeringen måste ha ett aktivt stöd av riksdagen. 
 Bestämmelserna om regeringsbildningen skall kunna tillmötesgå parlamentarismens grundläggande krav på att den sittande regeringen åtminstone skall tolereras av den folkvalda riksdagen och kravet på att regeringsbildningen och regeringsarbetet skall fungera effektivt. Eventuella förändringar måste vägas mot dessa intressen. Bestämmelserna om negativ parlamentarism kan heller inte ses för sig utan måste bedömas i ljuset av hur valsystemet i övrigt är utformat. 
 Mot denna bakgrund bör kommittén studera hur bestämmelserna om regeringsbildning och om misstroende- förklaring har tillämpats under senare år. I kommitténs uppdrag ingår att föreslå de förändringar som kan anses motiverade. Här kan nämnas att konstitutionsutskottet låtit utarbeta rapporten Valutslag och regeringsbildning (2003/04:URD3) som bör kunna vara av intresse för kommittén. 
 Som har nämnts ovan är det enligt 1 kap. 6 § RF regeringen som styr riket under parlamentariskt ansvar inför riksdagen. För att riksdagen skall kunna fullgöra sin uppgift att granska och kontrollera regeringen står enligt 12 kap. RF flera instrument till dess förfogande; kontrollmakten utövas genom konstitutions- utskottets granskning, misstroendeförklaring, riksdagens ombudsmän (JO), Riksrevisionen samt riksdagsledamöternas interpellationer och frågor till statsråden. Utöver kontrollmakten finns flera andra instrument som reglerar förhållandet mellan regeringen och riksdagen. Det gäller t.ex. regeringens skyldighet att informera riksdagen och samråda med  
 EU-nämnden 
  om vad som sker inom ramen för samarbetet i EU. Ett annat exempel är s.k. tillkännagivanden, dvs. att riksdagen ger regeringen till känna att t.ex. en viss åtgärd bör vidtas eller att regeringen bör beakta ett visst förhållande. 
 I samband med att kommittén ser över valsystemet och bestämmelserna om regeringsbildning är det naturligt att den också 
 850 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 1 
  
 i stort ser över regeringens förhållande till riksdagen. I uppdraget ingår att föreslå de förändringar som kommittén finner motiverade. 
 Ytterligare en fråga som kommittén skall se över gäller regeringens  
 utnämningsmakt 
 . Konstitutionsutskottet har, som tidigare nämnts, i ett tillkännagivande angett att regeringen borde utreda frågan om tillsättning av högre statliga tjänster och återkomma till riksdagen med förslag till åtgärder som ökar öppenheten vid tjänstetillsättningar (bet. 2003/04:KU11, rskr. 2003/04:173). 
 Domstolarnas roll i det konstitutionella systemet 
 När det gäller fri- och rättighetsfrågor och domstolarnas roll för skyddet av dessa har ett tämligen omfattande utredningsarbete pågått i stort sett ända sedan regeringsformen antogs 1974. På senare år har särskilt frågor om domstolarnas roll i det konstitutionella systemet varit aktuella. 
 Beträffande frågan om domstolarnas och andra myndigheters skyldighet till normkontroll genom lagprövning, 11 kap. 14 § RF, har det bl.a. förts fram att detta institut bör förstärkas i syfte att stärka skyddet för de grundläggande fri- och rättigheterna. I diskussionen har också förts fram att det i Sverige borde inrättas en författningsdomstol med uppdrag att kontrollera regeringsformens efterlevnad, framför allt genom en kontroll av normer och av att reglerna om grundläggande fri- och rättigheter efterlevs. 
 Konstitutionsutskottet har, bl.a. mot bakgrund av de ovan nämnda diskussionerna, i ett tillkännagivande uttalat att regeringen borde ges i uppdrag att låta utreda frågor om skyldigheten enligt 11 kap. 14 § RF för domstolar och andra offentliga organ att i vissa fall inte tillämpa en föreskrift och om undantaget från denna skyldighet, det s.k. uppenbarhetsrekvisitet (bet. 2000/01:KU11, rskr. 2000/01:149). Uppenbarhetsrekvisitet borde enligt konstitutionsutskottet belysas, inte minst med hänsyn till att Europakonventionen införlivats med svensk rätt och att Sverige anslutit sig till EU. Konstitutionsutskottet uttalade också att utredningen borde undersöka på vilket sätt en förstärkt lagprövning bör kunna utövas och att detta t.ex. borde kunna innefatta överväganden kring Lagrådets ställning och frågan om behovet av en speciell författningsdomstol eller om prövning bör ske inom det vanliga domstolsväsendet. Konstitutionsutskottet 
 851 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:125 
  
 underströk att det är angeläget att man belyser möjligheterna att även fortsättningsvis garantera domstolsväsendets självständighet och undvika politisering av domstolarna. 
 Mot denna bakgrund har kommittén i uppdrag att utreda frågorna om  
 lagprövning  
 och om det finns behov av en  
 författnings- domstol 
 . 
 En översyn av domstolarnas lagprövning och behovet av en författningsdomstol aktualiserar även frågan om det finns behov av att tydliggöra  
 domstolarnas roll i det konstitutionella systemet 
 . I debatten har det bl.a. gjorts gällande att domstolarnas ställning kommer till ett alltför knapphändigt uttryck i regeringsformen. Här kan konstateras att bestämmelser om rättskipning och förvaltning finns i 11 kap. RF. Härutöver finns bestämmelserna i 1 kap. 8 § RF, där det föreskrivs att det för rättskipningen skall finns domstolar och för den offentliga förvaltningen statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter, samt i 2 kap. 11 § RF där det föreskrivs att en domstol inte får inrättas för redan begången gärning och inte heller för en viss tvist eller i övrigt för visst mål. 
 Mot denna bakgrund finns det nu skäl att överväga om det bör införas ett nytt särskilt kapitel i regeringsformen om domstolarna. Ett sådant kapitel skulle kunna markera domstolarnas särställning i förhållande till andra myndigheter, innehålla förklaringar om domarnas oberoende och oavsättlighet, ge uttryck för domstolarnas roll i det konstitutionella systemet samt möjligen också översiktligt beskriva deras förhållande till  
 EG-domstolen 
  och Europadomstolen. 
 Samråd m.m. 
 Kommittén skall på lämpligt sätt samråda med Ansvarskommittén. Kommittén bör även uppmärksamma behovet av samråd med sådana utredningar som initieras under kommitténs arbete och som kan ha samband med dess uppdrag. 
 Kommittén har en viktig uppgift i att skapa debatt och stimulera det offentliga samtalet om författningspolitiska frågor och om det svenska folkstyret. Kommittén bör därför bedriva sitt arbete under stor öppenhet och stimulera en författningspolitisk diskussion i hela det svenska samhället. Den nya tekniken erbjuder här stora möjligheter. 
 852 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittén är oförhindrad att arbeta med referens- och arbets- grupper. 
 Övrigt 
 I Sverige har sedan länge eftersträvats bred politisk enighet inför ändringar av konstitutionella regler och andra bestämmelser av central betydelse för demokratins och parlamentarismens funktionssätt. Kommittén skall därför sträva efter att finna samlade lösningar på de frågor som omfattas av dess uppdrag. 
 Kommittén skall föreslå de grundlagsändringar och andra lagändringar som den finner motiverade. 
 Om kommittén bedömer det som lämpligt står det kommittén fritt att redovisa sitt arbete i ett eller flera delbetänkanden. 
 Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast den 31 december 2008. 
 (Justitiedepartementet) 
 853 
 Bilaga 2 
 Regeringsformens nuvarande lydelse 
 Regeringsformen – nuvarande lydelse 
 1 kap. Statsskickets grunder 
  
 1 §  
 All offentlig makt i Sverige utgår från folket. 
 Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverkligas genom ett representativt och parlamentariskt statsskick och genom kommunal självstyrelse. 
 Den offentliga makten utövas under lagarna. 
  
 2 §  
 Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. 
 Den enskildes personliga, ekonomiska och kulturella välfärd skall vara grundläggande mål för den offentliga verksamheten. Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rätten till hälsa, arbete, bostad och utbildning samt att verka för social omsorg och trygghet. 
 Det allmänna skall främja en hållbar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kommande generationer. 
 Det allmänna skall verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familjeliv. Det allmänna skall verka för att alla människor skall kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället. Det allmänna skall motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person. 
 Etniska, språkliga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv bör främjas. 
 855 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 3 §  
 Regeringsformen, successionsordningen, tryckfrihetsförord- ningen och yttrandefrihetsgrundlagen är rikets grundlagar. 
  
 4 §  
 Riksdagen är folkets främsta företrädare. 
 Riksdagen stiftar lag, beslutar om skatt till staten och bestämmer hur statens medel skall användas. Riksdagen granskar rikets styrelse och förvaltning. 
  
 5 §  
 Konungen eller drottning, som enligt successionsordningen innehar Sveriges tron, är rikets statschef. 
 Vad i denna regeringsform är stadgat om konungen skall, om drottning är statschef, gälla henne. 
  
 6 §  
 Regeringen styr riket. Den är ansvarig inför riksdagen. 
  
 7 §  
 I riket finns primärkommuner och landstingskommuner. Beslutanderätten i kommunerna utövas av valda församlingar. 
 Kommunerna får taga ut skatt för skötseln av sina uppgifter. 
  
 8 §  
 För rättskipningen finns domstolar och för den offentliga förvaltningen statliga och kommunala förvaltningsmyndigheter. 
  
 9 §  
 Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iakttaga saklighet och opartiskhet. 
 2 kap. Grundläggande fri- och rättigheter 
  
 1 §  
 Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 
  
 1. 
  
 yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 
  
 2. 
  
 informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplys- ningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden, 
  
 3. 
  
 mötesfrihet: frihet att anordna och bevista sammankomst för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för 
  
 framförande av konstnärligt verk, 
  
 4. 
  
 demonstrationsfrihet: frihet att anordna och deltaga i demonstration på allmän plats, 
  
 856 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 5. 
  
 föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, 
  
 6. 
  
 religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. 
  
 Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar gäller vad som är föreskrivet i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. 
 I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att taga del av allmänna handlingar. 
  
 2 §  
 Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot tvång att giva till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende. Han är därjämte gentemot det allmänna skyddad mot tvång att deltaga i sammankomst för opinionsbildning eller i demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund eller annan sammanslutning för åskådning som avses i första meningen. 
  
 3 §  
 Anteckning om medborgare i allmänt register får ej utan hans samtycke grundas enbart på hans politiska åskådning. 
 Varje medborgare skall i den utsträckning som närmare angives i lag skyddas mot att hans personliga integritet kränkes genom att uppgifter om honom registreras med hjälp av automatisk databehandling. 
  
 4 §  
 Dödsstraff får icke förekomma. 
  
 5 §  
 Varje medborgare är skyddad mot kroppsstraff. Han är därjämte skyddad mot tortyr och mot medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttranden. 
  
 6 §  
 Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§. Han är därjämte skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hemlig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat förtroligt meddelande. 
 857 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 7 §  
 Ingen medborgare får landsförvisas eller hindras att resa in i riket. 
 Ingen medborgare som är eller har varit bosatt i riket får berövas sitt medborgarskap i annat fall än då han samtidigt, efter uttryckligt samtycke eller genom att inträda i allmän tjänst, blir medborgare i annan stat. Utan hinder härav får dock föreskrivas att barn under aderton år i fråga om sitt medborgarskap skall följa föräldrarna eller en av dem. Vidare får föreskrivas att, i enlighet med överens- kommelse med annan stat, den som sedan födelsen är medborgare även i den andra staten och är varaktigt bosatt där förlorar sitt svenska medborgarskap vid aderton års ålder eller senare. 
  
 8 §  
 Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot frihetsberövande. Han är även i övrigt tillförsäkrad frihet att förflytta sig inom riket och att lämna detta. 
  
 9 §  
 Har annan myndighet än domstol berövat någon medborgare friheten med anledning av brott eller misstanke om brott, skall denne kunna få saken prövad av domstol utan oskäligt dröjsmål. Vad nu sagts gäller dock icke när fråga är om att till riket överflytta verkställighet av frihetsberövande påföljd som har ådömts i annan stat. 
 Har medborgare av annan anledning än som angives i första stycket blivit omhändertagen tvångsvis, skall han likaså kunna få saken prövad av domstol utan oskäligt dröjsmål. Med prövning av domstol likställes i sådant fall prövning av nämnd, om nämndens sammansättning är bestämd i lag och ordföranden i nämnden skall vara eller ha varit ordinarie domare. 
 Har prövning som avses i första eller andra stycket icke uppdragits åt myndighet som är behörig enligt föreskrifterna där, skall den ankomma på allmän domstol. 
  
 10 §  
 Straff eller annan brottspåföljd får icke åläggas för gärning som icke var belagd med brottspåföljd, när den förövades. Ej heller får svårare brottspåföljd åläggas för gärningen än den som var föreskriven då. Vad nu sagts om brottspåföljd gäller även förverkande och annan särskild rättsverkan av brott. 
 Skatt eller statlig avgift får ej uttagas i vidare mån än som följer av föreskrift, som gällde när den omständighet inträffade som utlöste skatt- eller avgiftsskyldigheten. Finner riksdagen särskilda skäl påkalla det, får dock lag innebära att skatt eller statlig avgift 
 858 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 uttages trots att lagen inte hade trätt i kraft när nyssnämnda omständighet inträffade, om regeringen eller riksdagsutskott då hade lämnat förslag härom till riksdagen. Med förslag jämställes ett meddelande i skrivelse från regeringen till riksdagen om att sådant förslag är att vänta. Vidare får riksdagen föreskriva undantag från första meningen, om riksdagen finner att det är påkallat av särskilda skäl i samband med krig, krigsfara eller svår ekonomisk kris. 
  
 11 §  
 Domstol får icke inrättas för redan begången gärning och ej heller för viss tvist eller i övrigt för visst mål. 
 Förhandling vid domstol skall vara offentlig. 
  
 12 §  
 De fri- och rättigheter som avses i 1 §  
 1–5 
  samt i 6 och 8 §§ och i 11 § andra stycket får, i den utsträckning som  
 13–16 
  §§ medgiver, begränsas genom lag. Efter bemyndigande i lag får de begränsas genom annan författning i de fall som anges i 8 kap. 7 § första stycket 7 och 10 §. I samma ordning får mötesfriheten och demonstrationsfriheten begränsas även i de fall som anges i 14 § första stycket andra meningen. 
 Begränsning som avses i första stycket får göras endast för att tillgodose ändamål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och ej heller sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen såsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsning får ej göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. 
 Förslag till lag som avses i första stycket eller till lag om ändring eller upphävande av sådan lag skall, om det ej förkastas av riksdagen, på yrkande av lägst tio av dess ledamöter vila i minst tolv månader från det att det första utskottsyttrandet över förslaget anmäldes i riksdagens kammare. Utan hinder härav kan riksdagen antaga förslaget, om minst fem sjättedelar av de röstande förenar sig om beslutet. Tredje stycket gäller icke förslag till lag om fortsatt giltighet i högst två år av lag. Det gäller ej heller förslag till lag som enbart angår 
  
 1. 
  
 förbud att röja sådant, som någon har erfarit i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt och vars hemlighållande är påkallat av hänsyn till intresse som angives i 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen, 
  
 2. 
  
 husrannsakan eller liknande intrång eller 
  
 859 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 3. frihetsstraff som påföljd för viss gärning. Konstitutionsutskottet prövar för riksdagens vidkommande 
 huruvida tredje stycket är tillämpligt i fråga om visst lagförslag. 
  
 13 §  
 Yttrandefriheten och informationsfriheten får begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i närings- verksamhet begränsas. I övrigt får begränsningar av yttrande- friheten och informationsfriheten ske endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. 
 Vid bedömandet av vilka begränsningar som får ske med stöd av första stycket skall särskilt beaktas vikten av vidaste möjliga yttrandefrihet och informationsfrihet i politiska, religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter. 
 Som begränsning av yttrandefriheten och informationsfriheten anses icke meddelande av föreskrifter som utan avseende på yttrandes innehåll närmare reglerar visst sätt att sprida eller mottaga yttranden. 
  
 14 §  
 Mötesfriheten och demonstrationsfriheten får begränsas av hänsyn till ordning och säkerhet vid sammankomsten eller demonstrationen eller till trafiken. I övrigt får dessa friheter begränsas endast av hänsyn till rikets säkerhet eller för att motverka farsot. 
 Föreningsfriheten får begränsas endast såvitt gäller samman- slutningar vilkas verksamhet är av militär eller liknande natur eller innebär förföljelse av folkgrupp av viss ras, med viss hudfärg eller av visst etniskt ursprung. 
  
 15 §  
 Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon medborgare missgynnas därför att han med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör minoritet. 
  
 16 §  
 Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon medborgare missgynnas på grund av sitt kön, om ej föreskriften utgör led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. 
 860 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 17 §  
 Förening av arbetstagare samt arbetsgivare och förening av arbetsgivare äger rätt att vidtaga fackliga stridsåtgärder, om annat ej följer av lag eller avtal. 
  
 18 §  
 Varje medborgares egendom är tryggad genom att ingen kan tvingas avstå sin egendom till det allmänna eller till någon enskild genom expropriation eller annat sådant förfogande eller tåla att det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad utom när det krävs för att tillgodose angelägna allmänna intressen. 
 Den som genom expropriation eller annat sådant förfogande tvingas avstå sin egendom skall vara tillförsäkrad ersättning för förlusten. Sådan ersättning skall också vara tillförsäkrad den för vilken det allmänna inskränker användningen av mark eller byggnad på sådant sätt att pågående markanvändning inom berörd del av fastigheten avsevärt försvåras eller skada uppkommer som är betydande i förhållande till värdet på denna del av fastigheten. Ersättningen skall bestämmas enligt grunder som anges i lag. 
 Alla skall ha tillgång till naturen enligt allemansrätten oberoende av vad som föreskrivits ovan. 
  
 19 §  
 Författare, konstnärer och fotografer äger rätt till sina verk enligt bestämmelser som meddelas i lag. 
  
 20 §  
 Begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag. 
 Samernas rätt att bedriva renskötsel regleras i lag. 
  
 21 §  
 Alla barn som omfattas av den allmänna skolplikten har rätt att kostnadsfritt erhålla grundläggande utbildning i allmän skola. Det allmänna skall svara också för att högre utbildning finns. 
  
 22 §  
 Utlänning här i riket är likställd med svensk medborgare i fråga om 
  
 1. 
  
 skydd mot tvång att deltaga i sammankomst för opinions- bildning eller i demonstration eller annan meningsyttring eller att tillhöra trossamfund eller annan sammanslutning (2 § andra meningen), 
  
 2. 
  
 skydd för personlig integritet vid automatisk databehandling (3 § andra stycket), 
  
 861 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 3. 
  
 skydd mot dödsstraff, kroppsstraff och tortyr samt mot medicinsk påverkan i syfte att framtvinga eller hindra yttrande (4 och 5 §§), 
  
 4. 
  
 rätt till domstolsprövning av frihetsberövande med anledning av brott eller misstanke om brott (9 § första och tredje styckena), 
  
 5. 
  
 skydd mot retroaktiv brottspåföljd och annan retroaktiv rättsverkan av brott samt mot retroaktiv skatt eller statlig avgift (10 §), 
  
 6. 
  
 skydd mot inrättande av domstol i vissa fall (11 § första stycket), 
  
 7. 
  
 skydd mot missgynnande på grund av ras, hudfärg eller etniskt ursprung eller på grund av kön (15 och 16 §§), 
  
 8. 
  
 rätt till fackliga stridsåtgärder (17 §), 
  
 9. 
  
 skydd mot expropriation eller annat sådant förfogande samt mot inskränkningar i användningen av mark eller byggnader (18 §), 
  
 10. 
  
 rätt till utbildning (21 §). 
  
 Om annat icke följer av särskilda föreskrifter i lag, är utlänning här i riket likställd med svensk medborgare även i fråga om 
  
 1. 
  
 yttrandefrihet, informationsfrihet, mötesfrihet, demonstra- tionsfrihet, föreningsfrihet och religionsfrihet (1 §), 
  
 2. 
  
 skydd mot tvång att giva till känna åskådning (2 § första meningen), 
  
 3. 
  
 skydd mot kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§, mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot intrång i förtrolig meddelelse (6 §), 
  
 4. 
  
 skydd mot frihetsberövande (8 § första meningen), 
  
 5. 
  
 rätt till domstolsprövning av frihetsberövande av annan anledning än brott eller misstanke om brott (9 § andra och tredje styckena), 
  
 6. 
  
 offentlighet vid domstolsförhandling (11 § andra stycket), 
  
 7. 
  
 skydd mot ingrepp på grund av åskådning (12 § andra stycket tredje meningen), 
  
 8. 
  
 författares, konstnärers och fotografers rätt till sina verk (19 §), 
  
 9. 
  
 rätt att driva näring eller utöva yrke (20 §). 
  
 På sådana särskilda föreskrifter som avses i andra stycket tillämpas 12 § tredje stycket, fjärde stycket första meningen samt femte stycket. 
 862 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 23 §  
 Lag eller annan föreskrift får ej meddelas i strid med Sveriges åtaganden på grund av den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 
 3 kap. Riksdagen 
  
 1 §  
 Riksdagen utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att avge särskild personröst. 
 Riksdagen består av en kammare med trehundrafyrtionio ledamöter. För ledamöterna skall finnas ersättare. 
  
 2 §  
 Rösträtt vid val till riksdagen tillkommer svensk medborgare som är eller någon gång har varit bosatt i riket. Den som icke har uppnått aderton års ålder senast på valdagen har ej rösträtt. 
 Frågan huruvida rösträtt enligt första stycket föreligger avgöres på grundval av en före valet upprättad röstlängd. 
  
 3 §  
 Ordinarie val till riksdagen förrättas vart fjärde år. 
  
 4 §  
 Regeringen får förordna om extra val till riksdagen mellan ordinarie val. Extra val hålles inom tre månader efter förordnandet. 
 Efter val till riksdagen får regeringen icke förordna om extra val förrän tre månader har förflutit från den nyvalda riksdagens första sammanträde. Ej heller får regeringen förordna om extra val under tid då dess ledamöter, efter det att samtliga har entledigats, uppehåller sina befattningar i avbidan på att ny regering skall tillträda. 
 Bestämmelser om extra val i visst fall finns i 6 kap. 3 §. 
  
 5 §  
 Miller riksdag samlas på femtonde dagen efter valdagen, dock tidigast på fjärde dagen efter det att valets utgång har kungjorts. 
 Varje val gäller för tiden från det att den nyvalda riksdagen har samlats till dess den närmast därefter valda riksdagen samlas. Denna tid är riksdagens valperiod. 
  
 6 §  
 För val till riksdagen är riket indelat i valkretsar. 
 Mandaten i riksdagen utgöres av trehundratio fasta valkretsmandat och trettionio utjämningsmandat. 
 863 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 De fasta valkretsmandaten fördelas mellan valkretsarna på grundval av en beräkning av förhållandet mellan antalet röst- berättigade i varje valkrets och antalet röstberättigade i hela riket. Fördelningen fastställes för fyra år i sänder. 
  
 7 §  
 Mandaten fördelas mellan partier. Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. 
 Endast parti som har fått minst fyra procent av rösterna i hela riket är berättigat att deltaga i fördelningen av mandaten. Parti som har fått färre röster deltager dock i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i valkrets, där partiet har fått minst tolv procent av rösterna. 
  
 8 §  
 De fasta valkretsmandaten fördelas på varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. 
 Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, att fördelningen av alla mandat i riksdagen, med undantag av de fasta valkretsmandat som har tillfallit parti med mindre än fyra procent av rösterna, blir proportionell mot de i fördelningen deltagande partiernas röstetal i hela riket. Har parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten erhållit flera mandat än som motsvarar den proportionella representationen i riksdagen för partiet, bortses vid fördelningen av utjämningsmandaten från partiet och de fasta valkretsmandat det har erhållit. Sedan utjämningsmandaten har fördelats mellan partierna, tillföres de valkretsar. 
 Vid mandatfördelningen mellan partierna användes uddatals- metoden med första divisorn jämkad till 1,4. 
  
 9 §  
 För varje mandat som ett parti har erhållit utses en riksdagsledamot samt ersättare för honom. 
  
 10 §  
 Endast den som uppfyller villkoren för rösträtt kan vara ledamot av riksdagen eller ersättare för ledamot. 
  
 11 §  
 Val till riksdagen får överklagas hos en av riksdagen utsedd valprövningsnämnd. Den som har valts till riksdagsledamot utövar sitt uppdrag utan hinder av att valet har överklagats. Ändras valet, intager ny ledamot sin plats så snart ändringen har kungjorts. Vad nu sagts om ledamot äger motsvarande tillämpning på ersättare. 
 864 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 Valprövningsnämnden består av ordförande, som skall vara eller ha varit ordinarie domare och som ej får tillhöra riksdagen, och sex andra ledamöter. Ledamöterna väljes efter varje ordinarie val, så snart valet har vunnit laga kraft, för tiden till dess nytt val till nämnden har ägt rum. Ordföranden väljes särskilt. Nämndens beslut får ej överklagas. 
  
 12 §  
 Ytterligare bestämmelser i de ämnen som angives i  
 2–11 
  §§ samt om utseende av ersättare för riksdagsledamöterna meddelas i riksdagsordningen eller annan lag. 
 4 kap. Riksdagsarbetet 
  
 1 §  
 Riksdagen sammanträder till riksmöte årligen. Riksmöte hålles i Stockholm, om icke riksdagen eller talmannen bestämmer annat av hänsyn till riksdagens säkerhet eller frihet. 
  
 2 §  
 Riksdagen utser inom sig för varje valperiod en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. 
  
 3 §  
 Regeringen och varje riksdagsledamot får i enlighet med vad som närmare angives i riksdagsordningen väcka förslag i fråga om allt som kan komma under riksdagens prövning, om ej annat är bestämt i denna regeringsform. 
 Riksdagen väljer inom sig utskott, däribland ett konstitutions- utskott och ett finansutskott, enligt bestämmelser i riksdags- ordningen. Ärende som väckes av regeringen eller riksdagsledamot beredes före avgörandet av utskott, om ej annat är bestämt i denna regeringsform. 
  
 4 §  
 När ärende skall avgöras i kammaren, får varje riksdagsledamot och varje statsråd yttra sig i enlighet med vad som närmare angives i riksdagsordningen. Bestämmelser om jäv finns i riksdags- ordningen. 
  
 5 §  
 Vid omröstning i riksdagen gäller som riksdagens beslut den mening varom mer än hälften av de röstande förenar sig, om ej annat särskilt angives i denna regeringsform eller, beträffande frågor som hör till förfarandet i riksdagen, i huvudbestämmelse i 
 865 
 Bilaga 2 SOU 2008:125 
 riksdagsordningen. Om förfarandet vid lika röstetal finns bestämmelser i riksdagsordningen. 
  
 6 §  
 Riksdagsledamot och ersättare får fullgöra uppdrag som ledamot utan hinder av tjänsteuppgift eller annan sådan förpliktelse som åligger honom. 
  
 7 §  
 Riksdagsledamot eller ersättare får icke lämna sitt uppdrag utan riksdagens medgivande. 
 När det finns anledning till det, skall Valprövningsnämnden självmant pröva om ledamot eller ersättare är behörig enligt 3 kap. 10 §. Den som förklaras obehörig är därmed skild från sitt uppdrag. 
 Ledamot eller ersättare får i annat fall än som avses i andra stycket skiljas från uppdraget endast om han genom brott har visat sig uppenbarligen olämplig för uppdraget. Beslut härom fattas av domstol. 
  
 8 §  
 Ingen får väcka talan mot den som utövar eller har utövat uppdrag som riksdagsledamot eller beröva honom friheten eller hindra honom att resa inom riket på grund av hans yttranden eller gärningar under utövandet av uppdraget, utan att riksdagen har medgivit det genom beslut om vilket minst fem sjättedelar av de röstande har förenat sig. 
 Misstänkes riksdagsledamot för brott i annat fall, skall bestämmelser i lag om gripande, anhållande eller häktning tillämpas endast om han erkänner brottet eller har tagits på bar gärning eller fråga är om brott för vilket ej är föreskrivet lindrigare straff än fängelse i två år. 
  
 9 §  
 Under tid då riksdagsledamot är riksdagens talman eller tillhör regeringen utövas hans uppdrag som riksdagsledamot av ersättare. Riksdagen kan i riksdagsordningen föreskriva att ersättare skall träda i riksdagsledamots ställe när denne är ledig. 
 Bestämmelserna i 6 § och 8 § första stycket om skydd för utövandet av uppdrag som riksdagsledamot gäller även talmannen och hans uppdrag. 
 För ersättare som utövar uppdrag som riksdagsledamot gäller bestämmelserna om ledamot. 
  
 10 §  
 Ytterligare bestämmelser om riksdagsarbetet meddelas i riksdagsordningen. 
 866 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 5 kap. Statschefen 
  
 1 §  
 Statschefen hålles av statsministern underrättad om rikets angelägenheter. När så erfordras sammanträder regeringen i konselj under statschefens ordförandeskap. 
  
 2 §  
 Som statschef får endast den tjänstgöra som är svensk medborgare och har fyllt aderton år. Han får icke samtidigt vara statsråd eller utöva uppdrag såsom talman eller riksdagsledamot. 
 Statschefen skall samråda med statsministern, innan han reser utrikes. 
  
 3 §  
 Är konungen av sjukdom, utrikes resa eller annan orsak hindrad att fullgöra sina uppgifter, inträder enligt gällande tronföljd medlem av konungahuset, som ej är hindrad, för att såsom tillfällig riksföreståndare fullgöra statschefens uppgifter. 
  
 4 §  
 Utslocknar konungahuset, utser riksdagen en riksföreståndare att fullgöra statschefens uppgifter tills vidare. Riksdagen utser samtidigt en vice riksföreståndare. 
 Detsamma gäller, om konungen dör eller avgår och tronföljaren ännu ej har fyllt aderton år. 
  
 5 §  
 Har konungen under sex månader utan avbrott varit hindrad att fullgöra sina uppgifter eller underlåtit att fullgöra dem, skall regeringen anmäla det till riksdagen. Riksdagen bestämmer, om konungen skall anses ha avgått. 
  
 6 §  
 Riksdagen kan utse någon att efter regeringens förordnande tjänstgöra som tillfällig riksföreståndare när ingen med behörighet enligt 3 eller 4 § kan tjänstgöra. 
 Talmannen eller, vid förfall för honom, vice talman tjänstgör efter regeringens förordnande som tillfällig riksföreståndare, när ingen annan behörig kan tjänstgöra. 
  
 7 §  
 Konungen kan ej åtalas för sina gärningar. Riksföreståndare kan ej åtalas för sina gärningar som statschef. 
 867 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 6 kap. Regeringen 
  
 1 §  
 Regeringen består av statsministern och övriga statsråd. Statsministern utses i den ordning som angives i  
 2–4 
  §§. 
 Statsministern tillsätter övriga statsråd. 
  
 2 §  
 När statsminister skall utses, kallar talmannen företrädare för varje partigrupp inom riksdagen till samråd. Talmannen överlägger med vice talmännen och avgiver sedan förslag till riksdagen. 
 Riksdagen skall senast på fjärde dagen härefter, utan beredning i utskott, pröva förslaget genom omröstning. Röstar mer än hälften av riksdagens ledamöter mot förslaget, är det förkastat. I annat fall är det godkänt. 
  
 3 §  
 Förkastar riksdagen talmannens förslag, förfares på nytt enligt 2 §. Har riksdagen fyra gånger förkastat talmannens förslag, skall förfarandet för utseende av statsminister avbrytas och återupptagas först sedan val till riksdagen har hållits. Om ej ordinarie val ändå skall hållas inom tre månader, skall extra val förrättas inom samma tid. 
  
 4 §  
 När riksdagen har godkänt förslag om ny statsminister, anmäler denne så snart det kan ske de av honom utsedda statsråden för riksdagen. Därefter äger regeringsskifte rum vid en särskild konselj inför statschefen eller, vid förfall för denne, inför talmannen. Talmannen kallas alltid till konseljen. 
 Talmannen utfärdar förordnande för statsministern på riksdagens vägnar. 
  
 5 §  
 Förklarar riksdagen att statsministern eller annat statsråd icke åtnjuter riksdagens förtroende, skall talmannen entlediga statsrådet. Kan regeringen förordna om extra val till riksdagen, skall dock beslut om entledigande ej meddelas om regeringen inom en vecka från misstroendeförklaringen förordnar om extra val. 
  
 6 §  
 Statsråd skall entledigas om han begär det, statsministern av talmannen och annat statsråd av statsministern. Statsministern får även i annat fall entlediga annat statsråd. 
  
 7 §  
 Om statsministern entledigas eller dör, skall talmannen entlediga övriga statsråd. 
 868 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 8 §  
 Har regeringens samtliga ledamöter entledigats, uppehåller de sina befattningar till dess ny regering har tillträtt. Har annat statsråd än statsministern entledigats på egen begäran, uppehåller han sin befattning till dess efterträdare har tillträtt, om stats- ministern begär det. 
  
 9 §  
 Endast den får vara statsråd som är svensk medborgare sedan minst tio år. 
 Statsråd får icke utöva allmän eller enskild tjänst. Han får ej heller inneha uppdrag eller utöva verksamhet som kan rubba förtroendet för honom. 
  
 10 §  
 Vid förfall för talmannen övertager vice talman de uppgifter som enligt detta kapitel ankommer på talmannen. 
 7 kap. Regeringsarbetet 
  
 1 §  
 För beredning av regeringsärenden skall finnas ett regerings- kansli. I detta ingår departement för skilda verksamhetsgrenar. Regeringen fördelar ärendena mellan departementen. Stats- ministern utser bland statsråden chefer för departementen. 
  
 2 §  
 Vid beredningen av regeringsärenden skall behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berörda myndigheter. I den omfattning som behövs skall tillfälle lämnas sammanslutningar och enskilda att yttra sig. 
  
 3 §  
 Regeringsärenden avgörs av regeringen vid regerings- sammanträde. Regeringsärenden som gäller verkställighet inom försvarsmakten av författningar eller särskilda regeringsbeslut kan dock, i den omfattning som angives i lag, under statsministerns överinseende avgöras av chefen för det departement till vilket ärendena hör. 
  
 4 §  
 Statsministern kallar övriga statsråd till regeringssammanträde och är ordförande vid sammanträdet. Minst fem statsråd skall deltaga i regeringssammanträde. 
  
 5 §  
 Departementschef är vid regeringssammanträde föredragande i ärende som hör till hans departement. Statsministern kan dock 
 869 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 förordna att ärende eller grupp av ärenden, som hör till visst departement, skall föredragas av annat statsråd än departements- chefen. 
  
 6 §  
 Vid regeringssammanträde föres protokoll. Skiljaktig mening skall antecknas i protokollet. 
  
 7 §  
 Författningar, förslag till riksdagen och andra expeditioner av regeringens beslut skall för att bliva gällande skrivas under av statsministern eller annat statsråd på regeringens vägnar. Regeringen kan dock genom förordning föreskriva att tjänsteman i särskilda fall får skriva under expedition. 
  
 8 §  
 Statsministern kan utse ett av de övriga statsråden att i egenskap av ställföreträdare vid förfall för statsministern fullgöra hans uppgifter. Har statsministern ej utsett ställföreträdare eller har också denne förfall, övertages statsministerns uppgifter i stället av det av de tjänstgörande statsråden som har varit statsråd längst tid. Om två eller flera har varit statsråd lika länge, har den äldste av dem företräde. 
 8 kap. Lagar och andra föreskrifter 
  
 1 §  
 Av bestämmelserna i 2 kap. om grundläggande fri- och rättigheter följer att föreskrifter av visst innehåll ej får meddelas eller får meddelas endast genom lag samt att förslag till lag i vissa fall skall behandlas i särskild ordning. 
  
 2 §  
 Föreskrifter om enskildas personliga ställning samt om deras personliga och ekonomiska förhållanden inbördes meddelas genom lag. Sådana föreskrifter är bland andra: 
  
 1. 
  
 föreskrifter om svenskt medborgarskap, 
  
 2. 
  
 föreskrifter om rätt till släktnamn, om äktenskap och föräldraskap, om arv och testamente samt om familjeförhållanden i övrigt, 
  
 3. 
  
 föreskrifter om rätt till fast och lös egendom, om avtal samt om bolag, föreningar, samfälligheter och stiftelser. 
  
 870 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 3 §  
 Föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, meddelas genom lag. Sådana föreskrifter är bland andra föreskrifter om brott och rättsverkan av brott, om skatt till staten samt om rekvisition och annat sådant förfogande. 
  
 4 §  
 Föreskrifter om rådgivande folkomröstning i hela riket och om förfarandet vid folkomröstning i grundlagsfråga meddelas genom lag. 
 I lag meddelas också föreskrifter om val till parlamentarisk församling inom Europeiska unionen. 
  
 5 §  
 Grunderna för ändringar i rikets indelning i kommuner samt grunderna för kommunernas organisation och verksamhetsformer och för den kommunala beskattningen bestämmes i lag. I lag meddelas också föreskrifter om kommunernas befogenheter i övrigt och om deras åligganden. 
  
 6 §  
 Föreskrifter om trossamfund meddelas i lag. I lag skall också meddelas föreskrifter om grunderna för Svenska kyrkan som trossamfund. 
 Vid stiftande, ändring eller upphävande av sådan lag gäller vad som sägs i 16 § om stiftande av riksdagsordningen. 
  
 7 §  
 Utan hinder av 3 eller 5 § kan regeringen efter bemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter om annat än skatt, om föreskrifterna avser något av följande ämnen: 
  
 1. 
  
 skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa, 
  
 2. 
  
 utlännings vistelse i riket, 
  
 3. 
  
 in- eller utförsel av varor, av pengar eller av andra tillgångar, tillverkning, kommunikationer, kreditgivning, näringsverksamhet, ransonering, återanvändning och återvinning av material, utform- ning av byggnader, anläggningar och bebyggelsemiljö eller tillståndsplikt i fråga om åtgärder med byggnader och anläggningar, 
  
 4. 
  
 kulturmiljö, jakt, fiske, djurskydd eller natur- och miljövård, 
  
 5. 
  
 trafik eller ordningen på allmän plats, 
  
 6. 
  
 undervisning och utbildning, 
  
 7. 
  
 förbud att röja sådant som någon har erfarit i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt, 
  
 871 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 8. skydd för personlig integritet vid behandling av person- uppgifter. 
 Bemyndigande som avses i första stycket medför ej rätt att meddela föreskrifter om annan rättsverkan av brott än böter. Riksdagen kan i lag, som innehåller bemyndigande med stöd av första stycket, föreskriva även annan rättsverkan än böter för överträdelse av föreskrift som regeringen meddelar med stöd av bemyndigandet. 
  
 8 §  
 Utan hinder av 2, 3 eller 5 § kan regeringen efter bemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter om anstånd med att fullgöra förpliktelse. 
  
 9 §  
 Utan hinder av 3 § kan regeringen efter bemyndigande i lag genom förordning meddela föreskrifter om tull på införsel av vara. 
 Regeringen eller kommun kan efter riksdagens bemyndigande meddela sådana föreskrifter om avgifter, som på grund av 3 § annars skall meddelas av riksdagen. 
  
 10 §  
 Regeringen kan efter bemyndigande i lag i ämne som angives i 7 § första stycket eller 9 § genom förordning bestämma att föreskrift i lagen skall börja eller upphöra att tillämpas. 
  
 11 §  
 Bemyndigar riksdagen enligt detta kapitel regeringen att meddela föreskrifter i visst ämne, kan riksdagen därvid medgiva att regeringen överlåter åt förvaltningsmyndighet eller kommun att meddela bestämmelser i ämnet. 
  
 12 §  
 Föreskrifter som regeringen har meddelat med stöd av bemyndigande som avses i denna regeringsform skall underställas riksdagen för prövning, om riksdagen bestämmer det. 
  
 13 §  
 Regeringen får utöver vad som följer av  
 7–10 
  §§ genom förordning besluta 
  
 1. 
  
 föreskrifter om verkställighet av lag, 
  
 2. 
  
 föreskrifter som ej enligt grundlag skall meddelas av riksdagen. 
  
 Regeringen får ej på grund av första stycket besluta föreskrifter som avser riksdagen eller dess myndigheter. Den får ej heller på grund av bestämmelsen i första stycket 2 besluta föreskrifter som avser den kommunala beskattningen. 
 872 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 Regeringen får i förordning som avses i första stycket överlåta åt myndighet under regeringen att meddela bestämmelser i ämnet. Utan hinder av andra stycket får regeringen också i förordning överlåta åt riksdagens myndigheter att meddela bestämmelser som anges i första stycket och som ej avser förhållanden inom riksdagen eller dess myndigheter. 
  
 14 §  
 Behörighet för regeringen att besluta föreskrifter i visst ämne utgör ej hinder för riksdagen att genom lag meddela föreskrifter i samma ämne. 
 Riksdagen kan genom lag uppdra åt Riksbanken att meddela föreskrifter inom dess ansvarsområde enligt 9 kap. och beträffande dess uppgift att främja ett säkert och effektivt betalningsväsende. 
 Efter bemyndigande i lag kan riksdagens myndigheter meddela föreskrifter som avser förhållanden inom riksdagen eller dess myndigheter. 
  
 15 §  
 Grundlag stiftas genom två likalydande beslut. Det andra beslutet får ej fattas, förrän det efter det första beslutet har hållits val till riksdagen i hela riket och den nyvalda riksdagen har samlats. Vidare skall minst nio månader förflyta mellan den tidpunkt då ärendet första gången anmäldes i riksdagens kammare och valet, såvida icke konstitutionsutskottet genom beslut, som fattas senast vid ärendets beredning och varom minst fem sjättedelar av ledamöterna förenar sig, medgiver undantag härifrån. 
 Riksdagen får icke såsom vilande antaga ett förslag om stiftande av grundlag, som är oförenligt med annat vilande grundlagsförslag, utan att samtidigt förkasta det först antagna förslaget. 
 Folkomröstning om vilande grundlagsförslag skall anordnas, om yrkande därom framställes av minst en tiondel av riksdagens ledamöter och minst en tredjedel av ledamöterna röstar för bifall till yrkandet. Sådant yrkande skall framställas inom femton dagar från det att riksdagen antog grundlagsförslaget som vilande. Yrkandet skall ej beredas i utskott. 
 Folkomröstningen skall hållas samtidigt med det val till riksdagen som avses i första stycket. Vid omröstningen får de som har rösträtt vid valet förklara huruvida de godtar det vilande grundlagsförslaget eller ej. Förslaget är förkastat, om de flesta av dem som deltager i omröstningen röstar mot förslaget och de till antalet är fler än hälften av dem som har avgivit godkända röster 
 873 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 vid riksdagsvalet. I annat fall upptager riksdagen förslaget till slutlig prövning. 
  
 16 §  
 Riksdagsordningen stiftas på det sätt som angives i 15 § första stycket första och andra meningarna samt andra stycket. Den kan också stiftas genom endast ett beslut, om minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av riksdagens ledamöter förenar sig om beslutet. Tilläggsbestämmelse i riksdagsordningen beslutas dock i samma ordning som lag i allmänhet. 
  
 17 §  
 Lag får ej ändras eller upphävas annat än genom lag. I fråga om ändring eller upphävande av grundlag eller av riksdagsordningen äger 15 och 16 §§ motsvarande tillämpning. 
  
 18 §  
 För att avge yttrande över lagförslag skall det finnas ett lagråd, där det ingår domare eller, vid behov, förutvarande domare i Högsta domstolen och Regeringsrätten. Yttrande från Lagrådet inhämtas av regeringen eller, enligt vad som närmare anges i riksdagsordningen, av riksdagsutskott. 
 Yttrande av Lagrådet bör inhämtas innan riksdagen beslutar grundlag om tryckfriheten eller om motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt tekniska upptagningar, lag om begränsning av rätten att taga del av allmänna handlingar, lag som avses i 2 kap. 3 § andra stycket, 12 § första stycket,  
 17–19 
  §§ eller 22 § andra stycket eller lag som ändrar eller upphäver sådan lag, lag om kommunal beskattning, lag som avses i 2 eller 3 § eller lag som avses i 11 kap., om lagen är viktig för enskilda eller från allmän synpunkt. Vad nu har sagts gäller dock icke, om Lagrådets hörande skulle sakna betydelse på grund av frågans beskaffenhet eller skulle fördröja lagstiftningsfrågans behandling så att avsevärt men skulle uppkomma. Föreslår regeringen riksdagen att stifta lag i något av de ämnen som avses i första meningen och har Lagrådets yttrande dessförinnan inte inhämtats, skall regeringen samtidigt för riksdagen redovisa skälen härtill. Att Lagrådet icke har hörts över ett lagförslag utgör aldrig hinder mot lagens tillämpning. 
 Lagrådets granskning skall avse 
  
 1. 
  
 hur förslaget förhåller sig till grundlagarna och rättsordningen 
  
 i 
  
 övrigt, 
  
 2. 
  
 hur förslagets föreskrifter förhåller sig till varandra, 
  
 3. 
  
 hur förslaget förhåller sig till rättssäkerhetens krav, 
  
 874 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 4. 
  
 om förslaget är så utformat att lagen kan antagas tillgodose angivna syften, 
  
 5. 
  
 vilka problem som kan uppstå vid tillämpningen. 
  
 Närmare bestämmelser om Lagrådets sammansättning och tjänstgöring meddelas i lag. 
  
 19 §  
 Beslutad lag skall utfärdas av regeringen utan dröjsmål. Lag med sådana föreskrifter om riksdagen eller dess myndigheter som ej skall intagas i grundlag eller riksdagsordningen kan dock utfärdas av riksdagen. 
 Lagar skall kungöras så snart det kan ske. Detsamma gäller förordningar, om ej annat föreskrives i lag. 
 9 kap. Finansmakten 
  
 1 §  
 Om rätten att besluta om skatter och avgifter till staten finns bestämmelser i 8 kap. 
  
 2 §  
 Statens medel får icke användas på annat sätt än riksdagen har bestämt. 
 Om användningen av statsmedel för skilda behov bestämmer riksdagen genom budgetreglering enligt  
 3–5 
  §§. Riksdagen får dock bestämma att medel tages i anspråk i annan ordning. 
  
 3 §  
 Riksdagen företager budgetreglering för närmast följande budgetår eller, om särskilda skäl föranleder det, för annan budget- period. Riksdagen bestämmer därvid till vilka belopp stats- inkomsterna skall beräknas och anvisar anslag till angivna ändamål. Besluten härom upptages i en statsbudget. 
 Riksdagen kan besluta att särskilt anslag på statsbudgeten skall utgå för annan tid än budgetperioden. 
 Vid budgetreglering enligt denna paragraf skall riksdagen beakta behovet under krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden av medel för rikets försvar. 
  
 4 §  
 Om budgetreglering enligt 3 § icke hinner avslutas före budgetperiodens början, bestämmer riksdagen i den omfattning som behövs om anslag för tiden till dess budgetregleringen för perioden slutföres. Riksdagen kan uppdraga åt finansutskottet att fatta sådant beslut på riksdagens vägnar. 
 875 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 5 §  
 För löpande budgetår kan riksdagen på tilläggsbudget göra ny beräkning av statsinkomster samt ändra anslag och anvisa nya anslag. 
  
 6 §  
 Regeringen avgiver förslag till statsbudget till riksdagen. 
  
 7 §  
 Riksdagen kan i samband med budgetreglering eller annars besluta riktlinjer för viss statsverksamhet för längre tid än anslag till verksamheten avser. 
  
 8 §  
 Statens medel och dess övriga tillgångar står till regeringens disposition. Vad nu sagts gäller dock icke tillgångar som är avsedda för riksdagen eller dess myndigheter eller som i lag har avsatts till särskild förvaltning. 
  
 9 §  
 Riksdagen fastställer i den omfattning som behövs grunder för förvaltningen av statens egendom och förfogandet över den. Riksdagen kan därvid föreskriva att åtgärd av visst slag ej får vidtagas utan riksdagens tillstånd. 
  
 10 §  
 Regeringen får icke utan riksdagens bemyndigande taga upp lån eller i övrigt ikläda staten ekonomisk förpliktelse. 
  
 11 §  
 Ytterligare bestämmelser om riksdagens och regeringens befogenheter och skyldigheter i fråga om regleringen av stats- budgeten finns i riksdagsordningen och särskild lag. 
  
 12 §  
 Regeringen har ansvaret för övergripande valutapolitiska frågor. Övriga bestämmelser om valutapolitiken meddelas i lag. 
  
 13 §  
 Riksbanken är rikets centralbank och en myndighet under riksdagen. Riksbanken har ansvaret för penningpolitiken. Ingen myndighet får bestämma hur Riksbanken skall besluta i frågor som rör penningpolitik. 
 Riksbanken har elva fullmäktige, som väljs av riksdagen. Riksbanken leds av en direktion, som utses av fullmäktige. 
 Riksdagen prövar om ledamöterna i fullmäktige och direktionen skall beviljas ansvarsfrihet. Om riksdagen vägrar en fullmäktig ansvarsfrihet är han därmed skild från sitt uppdrag. Fullmäktige får skilja en ledamot av direktionen från hans anställning endast om han inte längre uppfyller de krav som ställs för att han skall kunna 
 876 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 utföra sina uppgifter eller om han gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. 
 Bestämmelser om val av fullmäktige och om Riksbankens ledning och verksamhet meddelas i lag. 
  
 14 §  
 Endast Riksbanken har rätt att ge ut sedlar och mynt. Bestämmelser om penning- och betalningsväsendet meddelas i övrigt genom lag. 
 10 kap. Förhållandet till andra stater och mellanfolkliga organisationer 
  
 1 §  
 Överenskommelse med annan stat eller med mellanfolklig organisation ingås av regeringen. 
  
 2 §  
 Regeringen får ej ingå för riket bindande internationell överenskommelse utan att riksdagen har godkänt denna, om överenskommelsen förutsätter att lag ändras eller upphäves eller att ny lag stiftas eller om den i övrigt gäller ämne i vilket riksdagen skall besluta. 
 Är i fall som avses i första stycket särskild ordning föreskriven för det riksdagsbeslut som förutsättes, skall samma ordning iakttagas vid godkännandet av överenskommelsen. 
 Regeringen får ej heller i annat fall än som avses i första stycket ingå för riket bindande internationell överenskommelse utan att riksdagen har godkänt denna, om överenskommelsen är av större vikt. Regeringen kan dock underlåta att inhämta riksdagens godkännande av överenskommelsen, om rikets intresse kräver det. I sådant fall skall regeringen i stället överlägga med Utrikes- nämnden innan överenskommelsen ingås. 
 Riksdagen kan godkänna sådan överenskommelse som avses i första och tredje styckena och som ingås inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen, även om överenskommelsen inte föreligger i slutligt skick. 
  
 3 §  
 Regeringen får uppdraga åt förvaltningsmyndighet att ingå internationell överenskommelse i fråga där överenskommelsen ej kräver riksdagens eller Utrikesnämndens medverkan. 
 877 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 4 §  
 Bestämmelserna i  
 1–3 
  §§ äger motsvarande tillämpning på åtagande av internationell förpliktelse för riket i annan form än överenskommelse samt på uppsägning av internationell överens- kommelse eller förpliktelse. 
  
 5 §  
 Inom ramen för samarbete i Europeiska unionen kan riksdagen överlåta beslutanderätt som inte rör principerna för statsskicket. Sådan överlåtelse förutsätter att fri- och rättighetsskyddet inom det samarbetsområde till vilket överlåtelsen sker motsvarar det som ges i denna regeringsform och i den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Riksdagen beslutar om sådan överlåtelse genom beslut, varom minst tre fjärdedelar av de röstande förenar sig. Riksdagens beslut kan också fattas i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. Överlåtelse kan beslutas först efter riksdagens godkännande av överenskommelse enligt 2 §. 
 I annat fall kan beslutanderätt, som direkt grundar sig på denna regeringsform och som avser meddelande av föreskrifter, användningen av statens tillgångar eller ingående eller uppsägning av internationella överenskommelser eller förpliktelser, i begränsad omfattning överlåtas till mellanfolklig organisation för fredligt samarbete, till vilken riket är eller skall bliva anslutet, eller till mellanfolklig domstol. Därvid får ej överlåtas beslutanderätt som avser fråga om stiftande, ändring eller upphävande av grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till riksdagen eller fråga om begränsning av någon av de fri- och rättigheter som avses i 2 kap. Angående beslut i fråga om överlåtelse gäller vad som är föreskrivet om stiftande av grundlag. Kan beslut i sådan ordning ej avvaktas, beslutar riksdagen i fråga om överlåtelse genom ett beslut, varom minst fem sjättedelar av de röstande och minst tre fjärdedelar av ledamöterna förenar sig. 
 Föreskrivs i lag att en internationell överenskommelse skall gälla som svensk rätt, får riksdagen genom beslut i den ordning som anges i andra stycket föreskriva att också en framtida, för riket bindande ändring i överenskommelsen skall gälla här i riket. Sådant beslut får endast avse framtida ändring av begränsad omfattning. 
 Rättskipnings- eller förvaltningsuppgift som ej direkt grundar sig på denna regeringsform kan, i annat fall än som avses i första stycket, genom beslut av riksdagen överlåtas till annan stat, till mellanfolklig organisation eller till utländsk eller internationell inrättning eller samfällighet. Riksdagen får också i lag bemyndiga 
 878 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 regeringen eller annan myndighet att i särskilda fall besluta om sådan överlåtelse. Innefattar uppgiften myndighetsutövning, skall riksdagens förordnande ske genom ett beslut, varom minst tre fjärdedelar av de röstande förenar sig. Riksdagens beslut i fråga om sådan överlåtelse kan också fattas i den ordning som gäller för stiftande av grundlag. 
  
 6 §  
 Regeringen skall fortlöpande informera riksdagen och samråda med organ som utses av riksdagen om vad som sker inom ramen för samarbetet i Europeiska unionen. Närmare bestämmelser om informations- och samrådsskyldigheten meddelas i riksdags- ordningen. 
 Regeringen skall fortlöpande hålla Utrikesnämnden underrättad om de utrikespolitiska förhållanden, som kan få betydelse för riket, och överlägga med nämnden om dessa så ofta det erfordras. I alla utrikesärenden av större vikt skall regeringen före avgörandet överlägga med nämnden, om det kan ske. 
  
 7 §  
 Utrikesnämnden består av talmannen samt nio andra ledamöter, som riksdagen väljer inom sig. Närmare bestämmelser om Utrikesnämndens sammansättning meddelas i riksdagsordningen. 
 Utrikesnämnden sammanträder på kallelse av regeringen. Regeringen är skyldig att sammankalla nämnden om minst fyra av nämndens ledamöter begär överläggning i viss fråga. Ordförande vid sammanträde med nämnden är statschefen eller, om han har förfall, statsministern. 
 Ledamot av Utrikesnämnden och den som i övrigt är knuten till nämnden skall visa varsamhet i fråga om meddelanden till andra om vad han har erfarit i denna egenskap. Ordföranden kan besluta om ovillkorlig tystnadsplikt. 
  
 8 §  
 Chefen för det departement till vilket utrikesärendena hör skall hållas underrättad, när fråga som är av betydelse för förhållandet till annan stat eller till mellanfolklig organisation uppkommer hos annan statlig myndighet. 
  
 9 §  
 Regeringen får insätta rikets försvarsmakt eller del därav i strid för att möta väpnat angrepp mot riket. Svensk väpnad styrka får i övrigt insättas i strid eller sändas till annat land endast om 
 1. riksdagen medgiver det, 
 879 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 2. 
  
 det är medgivet i lag som angiver förutsättningarna för åtgärden, 
  
 3. 
  
 skyldighet att vidtaga åtgärden följer av internationell överenskommelse eller förpliktelse som har godkänts av riksdagen. 
  
 Förklaring att riket är i krig får, utom vid väpnat angrepp mot riket, icke givas utan riksdagens medgivande. 
 Regeringen får bemyndiga försvarsmakten att använda våld i enlighet med internationell rätt och sedvänja för att hindra kränkning av rikets territorium i fred eller under krig mellan främmande stater. 
 11 kap. Rättskipning och förvaltning 
  
 1 §  
 Högsta domstolen är högsta allmänna domstol och Regeringsrätten högsta förvaltningsdomstol. Rätten att få mål prövat av Högsta domstolen eller Regeringsrätten kan begränsas genom lag. I Högsta domstolen och Regeringsrätten får endast den tjänstgöra såsom ledamot som är eller har varit ordinarie domare i domstolen. 
 Annan domstol än Högsta domstolen eller Regeringsrätten inrättas med stöd av lag. Om förbud mot inrättande av domstol i vissa fall föreskrives i 2 kap. 11 § första stycket. 
 Vid domstol som avses i andra stycket skall finnas ordinarie domare. I fråga om domstol som har inrättats för handläggning av en viss bestämd grupp eller vissa bestämda grupper av mål får dock i lag göras undantag härifrån. 
  
 2 §  
 Ingen myndighet, ej heller riksdagen, får bestämma, hur domstol skall döma i det enskilda fallet eller hur domstol i övrigt skall tillämpa rättsregel i särskilt fall. 
  
 3 §  
 Rättstvist mellan enskilda får icke utan stöd av lag avgöras av annan myndighet än domstol. Om domstols prövning av frihetsberövande föreskrives i 2 kap. 9 §. 
  
 4 §  
 Om domstolarnas rättskipningsuppgifter, om huvuddragen av deras organisation och om rättegången föreskrives i lag. 
  
 5 §  
 Den som har utnämnts till ordinarie domare får skiljas från tjänsten endast 
 880 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 1. 
  
 om han genom brott eller grovt eller upprepat åsidosättande av tjänsteåliggande har visat sig uppenbarligen olämplig att inneha tjänsten, 
  
 2. 
  
 om han har uppnått gällande pensionsålder eller annars enligt lag är skyldig att avgå med pension. 
  
 Har ordinarie domare skilts från tjänsten genom beslut av annan myndighet än domstol, skall han kunna påkalla domstols prövning av beslutet. Detsamma gäller beslut varigenom ordinarie domare har avstängts från utövning av sin tjänst eller ålagts att undergå läkarundersökning. 
 Om det påkallas av organisatoriska skäl, får den som har utnämnts till ordinarie domare förflyttas till annan jämställd domartjänst. 
  
 6 §  
 Under regeringen lyder Justitiekanslern, Riksåklagaren, de centrala ämbetsverken och länsstyrelserna. Annan statlig förvaltningsmyndighet lyder under regeringen, om myndigheten ej enligt denna regeringsform eller annan lag är myndighet under riksdagen. 
 Förvaltningsuppgift kan anförtros åt kommun. Förvaltningsuppgift kan överlämnas till bolag, förening, 
 samfällighet, stiftelse, registrerat trossamfund eller någon av dess organisatoriska delar eller till enskild individ. Innefattar uppgiften myndighetsutövning, skall det ske med stöd av lag. 
  
 7 §  
 Ingen myndighet, ej heller riksdagen eller kommuns beslutande organ, får bestämma, hur förvaltningsmyndighet skall i särskilt fall besluta i ärende som rör myndighetsutövning mot enskild eller mot kommun eller som rör tillämpning av lag. 
  
 8 §  
 Rättskipnings- eller förvaltningsuppgift får ej fullgöras av riksdagen i vidare mån än som följer av grundlag eller riksdagsordningen. 
  
 9 §  
 Tjänst vid domstol eller vid förvaltningsmyndighet som lyder under regeringen tillsättes av regeringen eller av myndighet som regeringen bestämmer. 
 Vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. 
 Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva domartjänst, ämbete som lyder omedelbart under regeringen, tjänst 
 881 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 eller uppdrag såsom chef för myndighet som lyder omedelbart under riksdagen eller regeringen eller såsom ledamot av sådan myndighet eller dess styrelse, tjänst i regeringskansliet närmast under statsråd eller tjänst såsom svenskt sändebud. Även i annat fall får endast den som är svensk medborgare inneha tjänst eller uppdrag, om tjänsten eller uppdraget tillsättes genom val av riksdagen. I övrigt får krav på svenskt medborgarskap för behörighet att inneha eller utöva tjänst eller uppdrag hos staten eller kommun uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som angives i lag. 
  
 10 §  
 Grundläggande bestämmelser om statstjänstemännens rättsställning i andra hänseenden än som beröres i denna regeringsform meddelas i lag. 
  
 11 §  
 Resning i avgjort ärende samt återställande av försutten tid beviljas av Regeringsrätten eller, i den mån det föreskrives i lag, av en lägre förvaltningsdomstol, när fråga är om ärende för vilket regeringen, förvaltningsdomstol eller förvaltningsmyndighet är högsta instans. I annat fall beviljas resning och återställande av försutten tid av Högsta domstolen eller, i den mån det föreskrives i lag, av annan domstol som icke är förvaltningsdomstol. 
 Närmare bestämmelser om resning och återställande av försutten tid kan meddelas i lag. 
  
 12 §  
 Regeringen får medgiva undantag från föreskrift i förordning eller från bestämmelse som har meddelats med stöd av beslut av regeringen, om ej annat följer av lag eller beslut om utgiftsanslag. 
  
 13 §  
 Regeringen får genom nåd eftergiva eller mildra brottspåföljd eller annan sådan rättsverkan av brott samt eftergiva eller mildra annat liknande av myndighet beslutat ingrepp avseende enskilds person eller egendom. 
 När synnerliga skäl föreligger, får regeringen förordna att vidare åtgärd för att utreda eller lagföra brottslig gärning ej skall äga rum. 
  
 14 §  
 Finner domstol eller annat offentligt organ att en föreskrift står i strid med bestämmelse i grundlag eller annan överordnad författning eller att stadgad ordning i något väsentligt hänseende har åsidosatts vid dess tillkomst, får föreskriften icke tillämpas. Har 
 882 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 riksdagen eller regeringen beslutat föreskriften, skall tillämpning dock underlåtas endast om felet är uppenbart. 
 12 kap. Kontrollmakten 
  
 1 §  
 Konstitutionsutskottet skall granska statsrådens tjänste- utövning och regeringsärendenas handläggning. Utskottet har rätt att för detta ändamål utfå protokollen över beslut i regerings- ärenden och de handlingar som hör till dessa ärenden. Varje annat utskott och varje riksdagsledamot får hos konstitutionsutskottet skriftligen väcka fråga om statsråds tjänsteutövning eller handläggningen av regeringsärende. 
  
 2 §  
 Det åligger konstitutionsutskottet att när skäl föreligger till det, dock minst en gång om året, meddela riksdagen vad utskottet vid sin granskning har funnit förtjäna uppmärksamhet. Riksdagen kan med anledning därav göra framställning till regeringen. 
  
 3 §  
 Den som är eller har varit statsråd får fällas till ansvar för brott i utövningen av statsrådstjänsten endast om han därigenom grovt har åsidosatt sin tjänsteplikt. Åtal beslutas av konstitutionsutskottet och prövas av Högsta domstolen. 
  
 4 §  
 Riksdagen kan avgiva förklaring, att statsråd icke åtnjuter riksdagens förtroende. För sådan förklaring, misstroende- förklaring, fordras att mer än hälften av riksdagens ledamöter förenar sig därom. 
 Yrkande om misstroendeförklaring upptages till prövning endast om det väckes av minst en tiondel av riksdagens ledamöter. Det upptages icke till prövning under tiden från det att ordinarie val har ägt rum eller beslut om extra val har meddelats till dess den genom valet utsedda riksdagen samlas. Yrkande avseende statsråd som efter att ha entledigats uppehåller sin befattning enligt 6 kap. 8 § får ej i något fall upptagas till prövning. 
 Yrkande om misstroendeförklaring skall icke beredas i utskott. 
  
 5 §  
 Riksdagsledamot får, enligt bestämmelser i riksdagsordningen, framställa interpellation eller fråga till statsråd i angelägenhet som angår dennes tjänsteutövning. 
 883 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 6 §  
 Riksdagen väljer en eller flera ombudsmän att i enlighet med instruktion som riksdagen beslutar utöva tillsyn över tillämpningen i offentlig verksamhet av lagar och andra författningar. Ombuds- man får föra talan i de fall som angives i instruktionen. 
 Ombudsman får närvara vid domstols eller förvaltnings- myndighets överläggningar och har tillgång till myndighetens protokoll och handlingar. Domstol och förvaltningsmyndighet samt tjänsteman hos staten eller kommun skall tillhandagå ombudsman med de upplysningar och yttranden han begär. Sådan skyldighet åligger även annan, om han står under ombudsmans tillsyn. Allmän åklagare skall på begäran biträda ombudsman. 
 Närmare bestämmelser om ombudsman finns i riksdags- ordningen. 
  
 7 §  
 Riksrevisionen är en myndighet under riksdagen med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Närmare bestämmelser om Riksrevisionen finns i riksdagsordningen och i annan lag. Enligt vad som föreskrivs i sådan lag kan Riksrevisionens granskning avse också annan än statlig verksamhet. 
 Riksrevisionen leds av tre riksrevisorer, som väljs av riksdagen. Riksrevisorerna beslutar självständigt med beaktande av de bestämmelser som finns i lag, vad som skall granskas. De beslutar självständigt och var för sig hur granskningen skall bedrivas och om slutsatserna av sin granskning. 
 Vid myndigheten finns också en styrelse, som utses av riksdagen. Styrelsens uppgift är att följa granskningsverksamheten, lämna de förslag och redogörelser till riksdagen som riks- revisorernas granskningsrapporter och revisionsberättelser ger anledning till samt att besluta om förslag till anslag på statsbudgeten och om årsredovisning för myndigheten. 
 Riksdagen får skilja en riksrevisor från uppdraget endast om riksrevisorn inte längre uppfyller de krav som gäller för uppdraget eller om riksrevisorn har gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. 
  
 8 §  
 Åtal för brott i utövningen av tjänst som ledamot av Högsta domstolen eller Regeringsrätten väckes i Högsta domstolen av riksdagens ombudsman eller Justitiekanslern. 
 Högsta domstolen prövar också om ledamot av Högsta domstolen eller Regeringsrätten enligt vad därom är föreskrivet skall skiljas eller avstängas från sin tjänst eller vara skyldig att 
 884 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 undergå läkarundersökning. Talan väckes av riksdagens ombuds- man eller Justitiekanslern. 
 13 kap. Krig och krigsfara 
  
 1 §  
 Kommer riket i krig eller krigsfara skall regeringen eller talmannen kalla riksdagen till sammanträde. Den som utfärdar kallelsen kan besluta att riksdagen skall sammanträda på annan ort än Stockholm. 
  
 2 §  
 Är riket i krig eller krigsfara, skall en inom riksdagen utsedd krigsdelegation träda i riksdagens ställe, om förhållandena kräver det. 
 Om riket är i krig, meddelas förordnande att krigsdelegationen skall träda i riksdagens ställe av Utrikesnämndens ledamöter enligt närmare bestämmelser i riksdagsordningen. Innan förordnande meddelas skall samråd ske med statsministern, om det är möjligt. Hindras nämndens ledamöter av krigsförhållandena att samman- träda, meddelas förordnandet av regeringen. Om riket är i krigsfara, meddelas förordnande som nu sagts av Utrikesnämndens leda- möter i förening med statsministern. För förordnande fordras därvid att statsministern och sex av nämndens ledamöter är ense. 
 Krigsdelegationen och regeringen kan i samråd eller var för sig besluta att riksdagen skall återtaga sina befogenheter. 
 Krigsdelegationens sammansättning bestämmes i riksdags- ordningen. 
 3 § Medan krigsdelegationen är i riksdagens ställe utövar den de befogenheter som annars tillkommer riksdagen. Den får dock ej fatta beslut som avses i 12 § första stycket första punkten eller andra eller fjärde stycket. 
 Krigsdelegationen beslutar själv om formerna för sin verksamhet. 
  
 4 §  
 Är riket i krig och kan till följd därav regeringen icke fullgöra sina uppgifter, kan riksdagen bestämma om bildande av regering och om regeringens arbetsformer. 
  
 5 §  
 Är riket i krig och kan till följd därav varken riksdagen eller krigsdelegationen fullgöra sina uppgifter, skall regeringen handha 
 885 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:125 
  
 dessa i den mån den finner det behövligt för att skydda riket och slutföra kriget. 
 Regeringen får ej på grund av första stycket stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till riksdagen. 
  
 6 §  
 Är riket i krig eller krigsfara eller råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig, kan regeringen med stöd av bemyndigande i lag genom förordning meddela sådana föreskrifter i visst ämne som enligt grundlag annars skall meddelas genom lag. Erfordras det även i annat fall med hänsyn till försvarsberedskapen, kan regeringen med stöd av bemyndigande i lag genom förordning bestämma att i lag meddelad föreskrift om rekvisition eller annat sådant förfogande skall börja eller upphöra att tillämpas. 
 I lag med bemyndigande som avses i första stycket skall noga angivas under vilka förutsättningar bemyndigandet får utnyttjas. Bemyndigande medför ej rätt att stifta, ändra eller upphäva grundlag, riksdagsordningen eller lag om val till riksdagen. 
  
 7 §  
 Är riket i krig eller omedelbar krigsfara, skall 2 kap. 12 § tredje stycket icke tillämpas. Detsamma gäller om krigsdelegationen i annat fall har trätt i riksdagens ställe. 
  
 8 §  
 Är riket i krig eller omedelbar krigsfara, kan regeringen med stöd av riksdagens bemyndigande besluta att uppgift, som enligt grundlag ankommer på regeringen, skall fullgöras av annan myndighet. Sådant bemyndigande får icke omfatta befogenhet enligt 5 eller 6 §, om ej fråga är endast om beslut att lag i visst ämne skall börja tillämpas. 
  
 9 §  
 Regeringen får ingå överenskommelse om vapenstillestånd utan att inhämta riksdagens godkännande och utan att rådgöra med Utrikesnämnden, om uppskov med överenskommelsen skulle innebära fara för riket. 
  
 10 §  
 Riksdagen eller regeringen får icke fatta beslut på ockuperat område. På sådant område får ej heller utövas befogenhet som tillkommer någon i egenskap av riksdagsledamot eller statsråd. 
 Det åligger varje offentligt organ att på ockuperat område handla på det sätt som bäst gagnar försvarsansträngningarna och motståndsverksamheten samt civilbefolkningens skydd och 
 886 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 2 
  
 svenska intressen i övrigt. Icke i något fall får ett offentligt organ meddela beslut eller vidta åtgärd som i strid mot folkrättens regler ålägger någon rikets medborgare att lämna ockupationsmakten bistånd. 
 Val till riksdagen eller beslutande kommunala församlingar får ej hållas på ockuperat område. 
  
 11 §  
 Är riket i krig, bör statschefen följa regeringen. Befinner han sig på ockuperat område eller på annan ort än regeringen, skall han anses hindrad att fullgöra sina uppgifter som statschef. 
  
 12 §  
 Är riket i krig, får val till riksdagen hållas endast efter beslut av riksdagen. Är riket i krigsfara, när ordinarie val skall hållas, kan riksdagen besluta att uppskjuta valet. Sådant beslut skall omprövas inom ett år och därefter med högst ett års mellanrum. Beslut som avses i detta stycke blir gällande endast om minst tre fjärdedelar av riksdagens ledamöter förenar sig om det. 
 Är riket till någon del ockuperat, när val skall hållas, beslutar riksdagen de jämkningar av reglerna i 3 kap. som är påkallade. Undantag får dock ej göras från 3 kap. 1 § första stycket, 2 §, 6 § första stycket och  
 7–11 
  §§. Vad som sägs i 3 kap. 6 § första stycket, 7 § andra stycket och 8 § andra stycket om riket skall i stället gälla den del av riket för vilken val skall hållas. Minst en tiondel av alla mandaten skall vara utjämningsmandat. 
 Ordinarie val, som till följd av första stycket icke hålles på föreskriven tid, skall hållas så snart det kan ske sedan kriget eller krigsfaran har upphört. Det åligger regeringen och talmannen att i samråd eller var för sig se till att de åtgärder som behövs härför blir vidtagna. 
 Har ordinarie val till följd av denna paragraf hållits på annan tid än när det annars skulle ha ägt rum, skall riksdagen bestämma tiden för därnäst följande ordinarie val till den månad under fjärde eller femte året efter det först nämnda valet, då ordinarie val skall hållas enligt riksdagsordningen. 
  
 13 §  
 Är riket i krig eller krigsfara eller råder sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av krig eller av krigsfara vari riket har befunnit sig, utövas beslutanderätten i kommunerna på sätt som anges i lag. 
 887 
 Bilaga 3 
 Expert- och referensgrupper 
 Vi har uppdragit åt sju expert- och referensgrupper att närmare fördjupa sig i vissa frågor som rört vårt uppdrag. Här presenteras gruppernas ledamöter och uppdrag i den ordning som uppdragen lämnats. 
 Olika former av normkontroll 
 Gruppens huvudsakliga uppgift har varit att ta fram förslag på olika modeller för normkontroll. Modellerna har avsett allt från mer begränsade inslag av normkontroll till mer långtgående exempel. 
 Ledamöter: Reed, justitieråd (ordförande), Moore, numera professor, Brown, professor, Garcia, professor, Jackson, generalsekreterare,  
 Williams, professor, samt från utredningens sekretariat, Hebert, numera hovrättslagman. Sekreteraruppgifterna fullgjordes av Chan och Miller, båda hovrättsassessorer. 
 Bestämmelser i regeringsformen om domstolarna 
 Gruppens huvudsakliga uppgift har varit att lämna förslag på hur ett kapitel i regeringsformen om domstolarna skulle kunna utformas och vilka slags bestämmelser det bör innehålla. 
 Ledamöter: Garner, justitieråd (ordförande), Boyle, justitieråd, Mccoy, regeringsråd, Burns, numera departementsråd, Gentry, regeringsråd, Kelley, fil. Gomez, samt från utredningens sekretariat, Hebert, numera hovrättslagman. Burns fullgjorde även sekreteraruppgifterna i gruppen. 
 889 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:125 
  
 Den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd 
 Gruppens huvudsakliga uppgift har varit att belysa innebörden av den kommunala självstyrelsen och att ta fram förslag på en ändrad grundlagsreglering. I gruppens uppgifter har också ingått att överväga alternativa förfaranden för att lösa konflikter mellan den statliga och den kommunala nivån. 
  
 Ledamöter: 
  
 Barnett 
  
 Rios, 
  
 regeringsråd (ordförande), 
  
 Salinas, 
  
 departementsråd, 
  
 Jackson 
  
 Ibarra, 
  
 professor, 
  
 Barry, 
  
 numera 
  
 professor, 
  
 Benson 
  
 Robles, 
  
 professor, 
  
 Lawrence, docent, Young, förbundsjurist, samt från utredningens sekretariat,  
 Robinson, kammarrättsråd, som också fullgjorde sekreteraruppgifterna. 
 Normgivningsmakten 
 Gruppens uppgift har varit att lämna förslag till en förändrad reglering av normgivningsmakten. 
 Ledamöter: Randolph, f.d. justitiekansler (ordförande), Woods, numera ämnesråd, Moore, regeringsråd, Morgan, f.d. justitieråd, samt från utredningens sekretariat, Hebert, numera hovrättslagman. Sekreterar- uppgifterna fullgjordes av Bartlett, hovrättsassessor. 
 Regeringsformens utformning och struktur 
 Gruppen har bistått utredningen i frågor som rör regeringsformens språkliga och redaktionella utformning. 
 Ledamöter: Johnson, kansliråd,  
 Marshall, f.d. regeringsråd, och Barnes, f.d. justitieråd. 
 Krisberedskapen i grundlagen 
 Gruppens huvudsakliga uppgift har varit att göra en allmän översyn av regeringsformens bestämmelser om krig och krigsfara. Gruppen har även behandlat bl.a. befogenheten att sätta in rikets försvars- 
 890 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 3 
  
 makt samt frågan om det i regeringsformen bör införas regler som ger ökat handlingsutrymme för statsmakterna i civila kriser. 
 Ledamöter: Smith, hovrättspresident (ordförande), Valentine, professor, Moore, regeringsråd, samt från utredningens sekretariat, Hebert, numera hovrättslagman. Sekreteraruppgifterna fullgjordes av Lamb, numera hovrättsråd. 
 Finansmakten 
 Gruppens huvudsakliga uppgift har varit att inom ramen för utredningens översyn av regeringsformens språk och struktur se över bestämmelserna i 9 kap. om finansmakten i syfte att göra regleringen tydligare och ge kapitlet ett innehåll som bättre beskriver den nuvarande budgetprocessen. 
 Ledamöter:  
 Marshall, f.d. regeringsråd (ordförande), Jenkins, f.d. departementsråd, Williams, kanslichef, Moore, numera expeditions- och rättschef, Davis, f.d. justitieråd, samt från utredningens sekretariat Hebert, numera hovrättslagman,  
 Robinson, kammar- rättsråd, och Ramos, hovrättsassessor. Sekreterar- uppgifterna fullgjordes av Woods, hovrättsassessor. 
 891 
 Bilaga 4 
 Forskaruppdrag 
 Uppdrag har under utredningstiden lämnats till forskare och andra externa uppdragstagare inom främst de juridiska och stats- vetenskapliga områdena. Uppdragen har bl.a. avsett att närmare kartlägga och lämna förslag i olika frågor som omfattats av utredningens uppdrag. Här presenteras forskarna och deras uppdrag i den ordning som uppdragen lämnats. 
 En kartläggning av utnämningsförfarandena i övriga europeiska länder 
 Uppdraget har bestått i att genomföra en kartläggning av förfarandet vid utnämningen av högre statliga chefer i EU:s samtliga medlemsländer samt i Norge och Schweiz. Uppdraget har utförts av Hale, fil. Jones, Geneve. 
 Folkomröstningsinstitutet i Europa 
 Uppdraget har bestått i att sammanställa och utvärdera erfaren- heterna av nationella folkomröstningar i 32 länder, däribland EU:s samtliga medlemsländer. I uppdraget har ingått bl.a. att redovisa den rättsliga regleringen och förekomsten av folkomröstningar i de aktuella länderna. Uppdraget har utförts av  
 Park 
  Jungar, fil. Gomez och lektor i statsvetenskap vid Södertörns högskola. 
 En översikt av valsystemen i 25 länder 
 I uppdraget har ingått bl.a. att redovisa vad som skiljer de undersökta ländernas olika valsystem åt och hur dessa skillnader 
 893 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:125 
  
 påverkar exempelvis partisystem, valdeltagande och könsrepresentation. Uppdraget har utförts av Little, fil. Gomez i statskunskap vid Uppsala universitet. 
 Kartläggning av forskning kring diskussionen om regeringschefens ställning 
 I uppdraget har ingått att, mot bakgrund av det både i Sverige och i andra länder har hävdats att regeringschefens ställning stärkts under senare år, kartlägga forskningsläget i ett antal länder när det gäller diskussionen om regeringschefens ställning. Uppdraget har utförts av fil. Johnson, fil. Garza, fil. Johnson Vernby och pol. mag. Kent, samtliga vid Statsvetenskapliga institutionen vid Uppsala universitet. 
 Uppföljning och utvärdering av personvalet 
 Uppdraget har bestått i att göra en uppföljning och utvärdering av personvalet i 2006 års val till riksdagen, landstingen och kommunerna samt i 1999 och 2004 års val till Europaparlamentet. Erfarenheterna har jämförts med utvärderingar som gjorts av tidigare val. Uppdraget har utförts av Mendoza, fil. Gomez i statskunskap vid Uppsala universitet. 
 Misstroendeförklaring och regeringsbildning 
 Uppdraget har bestått i att kartlägga hur bestämmelserna om regeringsbildning och misstroendeförklaring har tillämpats under perioden  
 1994–2006 
  samt att analysera och diskutera vilka effekter en ändrad reglering skulle kunna få. Uppdraget har utförts av Bentley, docent i statskunskap och f.d. kanslichef i riksdagens konstitutionsutskott. 
 894 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 4 
  
 Medborgare och riksdagsledamöter tycker om demokratins spelregler 
 Uppdraget har bestått i att analysera uppgifter om medborgarnas attityder till några demokratiförslag som tagits fram av SOM- institutet. Uppdraget har utförts av Neal, docent i statsvetenskap vid Göteborgs universitet. 
 Värdet av valdeltagande 
 Uppdraget har bestått i att sammanställa och utvärdera erfarenheterna av valdeltagande i de nationella valen och i valen till Europaparlamentet i EU:s samtliga medlemsländer. Även val i Island, Norge, Schweiz och USA behandlas. I uppdraget har vidare ingått att, i fråga om vissa av länderna, redovisa bl.a. aktuella tendenser när det gäller valdeltagandet och synen på betydelsen av ett högt valdeltagande. Uppdraget har utförts av Lopez, doktorand i statsvetenskap vid Göteborgs universitet. 
 Konstitutionella aspekter på 1997 års reform av Regerings- kansliet 
 Uppdraget har bestått i att genomföra en studie av reformen 1997 då Regeringskansliet blev en enda myndighet för sakdeparte- menten, Statsrådsberedningen och Förvaltningsavdelningen. I uppdraget har ingått att redogöra för olika organisationslösningar, att göra en bedömning av omorganisationens förhållande till grundlagen samt att diskutera eventuella behov av ändringar. Uppdraget har utförts av Moore, numera professor i konstitutionell rätt vid Uppsala universitet. 
 Analys av regeringsformen från ett könsperspektiv 
 Uppdraget har bestått i att genomföra en övergripande analys av regeringsformen från ett könsperspektiv i syfte att bl.a. ge underlag för vidare överväganden rörande regeringsformens språkliga och strukturella utformning. Uppdraget har utförts av Curtis, fil. Gomez i statsvetenskap vid Stockholms univer- sitet. 
 895 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:125 
  
 Frågor om den kommunala självstyrelsen 
 Uppdraget har bestått i att närmare analysera de för- och nackdelar som följer av om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun regleras genom en s.k. kompetenskatalog. Uppdraget har utförts av Velasquez, universitetslektor vid Lunds universitet. 
  
 EU-stadgan 
  om grundläggande rättigheter 
 I uppdraget har ingått att närmare beskriva EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och att diskutera ett antal fråge- ställningar kopplade till stadgans eventuella kommande fördrags- status. Uppdraget har utförts av Moore, numera professor i konstitutionell rätt, och  
 Anna-Sara 
  Williams, doktorand i konstitutionell rätt, båda vid Uppsala universitet. 
 Analys av de rättsliga konsekvenserna av vissa grundlags- ändringar 
 I uppdraget har ingått att analysera de rättsliga konsekvenserna av att begreppet ras utmönstras ur 2 kap. 15 § regeringsformen samt av att det i samma lagrum införs ett förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Uppdraget har utförts av Lee, universitetslektor vid Uppsala universitet. 
 Vidare har f.d. justitiekanslern Randolph, numera hovrättsrådet Lamb, hovrättsassessorn Davis, doktoranden Weber och jur.kand. Berg utfört vissa utredningar och kartläggningar åt utredningen. 
 896 
 Bilaga 5 
 Skriftserie 
 Rapport I 
 Valsystem och representationseffekter – En jämförande studie av 25 länder  
 (SOU 2007:40) av Little 
  
 Rapport II 
 Misstroendeförklaring och regeringsbildning  
 1994–2006 
  
 – Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ 
 (SOU 2007:41) av Bentley 
 Rapport III 
 Från statsminister till president? – Sveriges regeringschef i ett jämförande perspektiv  
 (SOU 2007:42) av Johnson, Jones, Harris och Kent 
  
 Rapport IV 
 Regeringsformen ur ett könsperspektiv – En övergripande genomgång 
 (SOU 2007:67) av Curtis 
 Rapport V 
 Ett decennium med personval – Erfarenheter och utfall 
 (SOU 2007:68) av Mendoza 
 897 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:125 
  
 Rapport VI 
 Bestämmelser om domstolarna i regeringsformen  
 (SOU 2007:69). Expertgruppsrapport 
  
 Rapport VII 
  
 Värdet av valdeltagande  
 (SOU 2007:84) av Lopez 
 Rapport VIII 
 Olika former av normkontroll  
 (SOU 2007:85). Expertgrupps- rapport 
  
 Rapport IX 
 Den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd  
 (SOU 2007:93). Expertgruppsrapport 
  
 Rapport X 
 Folkomröstningar i Europa – Rättslig reglering och förekomst av folkomröstningar i 32 europeiska stater  
 (SOU 2007:94) 
  
 av  
 Park 
  Jungar 
 Rapport XI 
  
 Normgivningsmakten  
 (SOU 2008:42). Expertgruppsrapport 
 Rapport XII 
 Tre rapporter till Grundlagsutredningen  
 (SOU 2008:43): Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter av Moore och  
  
 Anna-Sara 
  
  Lind, Regeringskansliet – konstitutionella aspekter på det reformerade regeringskansliet av Moore samt Medborgare och riksdagsledamöter tycker om demokratins spelregler av Neal 
  
 898 
  
 SOU 2008:125 
  
 Bilaga 5 
  
 Rapport XIII 
 Krisberedskapen i grundlagen – Översyn och internationell utblick 
 (SOU 2008:61). Expertgruppsrapport 
 Rapport XIV 
  
 Finansmakten  
 (SOU 2008:115). Rapport från en referensgrupp 
 899 
 Bilaga 6 
 Konferenser och seminarier 
 Konferenser 
 Konferenser  
 21–22 
  mars och 18 april 2005, Stockholm, Behöver demokratin nya spelregler? 
 Vid konferenserna presenterade forskare inom juridik och statsvetenskap den senaste forskningen rörande de centrala fråge- ställningarna i utredningens uppdrag och sin syn på behovet av reformer. 
 Anföranden hölls av Shirin Barnes, Walton, Holt, Moore, Johnson, Ward, Rodriguez, Hayes, Whitney, Singh, Tran, Jones, Bailey, Welch, Jones,  
 Park 
  Shields, Miller, Lee, Thomas, Scott, Vega,  
 Scott 
  Cobb, Martinez, Jefferson, Craig, Chan Å. Reynolds, Elliott, Preston, Osborne, Garcia, Lee, Bass, Miller, Lawrence, Flores, Giles och Kelley. 
 Konferens 28 september 2005, Stockholm, Grundlagen – verktyg och symbol? 
 Under konferensen diskuterades de centrala frågeställningarna i utredningens uppdrag med representanter för folkrörelser, ideella organisationer och intresseföreningar. 
 Anföranden hölls av Miller, Evans, Banks, Hancock, Carlson,  
 Park 
  Shields, Franco,  
 Stuart, Lopez,  
 Phillips, Richard, Parisa Molagholi, Herring, Wells901 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:125 
  
 Olauson,  
 MillerWhite, Simmons, Farmer, Anderson, Meyers, Giles och Villa. 
 Konferens om valdeltagande, 19 april 2006, Göteborg, Hur höjer vi valdeltagandet? 
 Under konferensen diskuterades olika frågor om val och valdeltagande. 
 Anföranden hölls av Bryan, Sosa, Russell, Taylor, Bailey,  
 Phillips och Neal. Moderator var  
 Morris 
  Fisher. 
 Konferens om kommunal demokrati, 7 juni 2006, Örebro, Nya spelregler för kommunerna? 
 Under konferensen diskuterades frågor om den kommunala självstyrelsen och om behovet av ändrade regler för den kommunala demokratin. 
 Anföranden hölls av Carrillo, Miller, Scott, Olsen, Ewing, Johnson, Lawrence och Gilbert  
 Warnling-Nerep. 
  Moderator var Oliver. 
 Konferens om fri- och rättighetsregleringen i regeringsformen, 19 oktober 2006, Uppsala, 
 Fri- och rättigheter i grundlagen – behöver regleringen förändras? 
 Under konferensen diskuterades regeringsformens reglering av de grundläggande fri- och rättigheterna. 
 Anföranden hölls av Williams, Ward, Chambers, Brown och White. Moderator var Hebert. 
 902 
  
 SOU 2008: 125 
  
 Bilaga 6 
  
 Seminarier 
 Folkomröstning i ett europeiskt perspektiv, 30 november 2006, Stockholm 
 Vid seminariet presenterade  
 Park 
  Jungar rapporten Folk- omröstningar i Europa – Rättslig reglering och förekomst av folkomröstningar i 32 europeiska stater (SOU 2007:94). 
 Statsministern, regeringen och riksdagen – ett seminarium om relationer, 22 mars 2007, Stockholm 
 Vid seminariet presenterade Hebert och Jones rapporterna Misstroendeförklaring och regeringsbildning 1994– 2006 – Regeltillämpning och författningspolitiska alternativ (SOU 2007:41) och Från statsminister till president? – Sveriges regeringschef i ett jämförande perspektiv (SOU 2007:42). 
 Personvalsinslaget i valsystemet – ett seminarium om partiernas och väljarnas inflytande, 11 maj 2007, Stockholm 
  
 Vid seminariet presenterade 
  
 Hart 
  
 Nielsen 
  
 rapporten Ett 
  
 decennium med personval 
  
 – Erfarenheter och 
  
 utfall 
  
 (SOU 2007:68). Därefter diskuterade 
  
 Miles 
  
 Smith 
  
 och 
  
 Reyes rollen som personvalskandidat. 
  
 Valsystem och valdeltagande i ett internationellt perspektiv, 19 juni 2007, Stockholm 
 Vid seminariet presenterade Little sin rapport Valsystem och representationseffekter – En jämförande studie av 25 länder (SOU 2007:40). Därefter presenterade Lopez sin rapport Värdet av valdeltagande (SOU 2007:84). I den efter- följande diskussionen deltog också Neal. 
 903 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:125 
  
 Könsperspektiv på grundlagen, 28 september 2007, Stockholm 
 Vid seminariet presenterade Curtis rapporten Regeringsformen ur ett könsperspektiv – En övergripande genom- gång (SOU 2007:67). Rapporten diskuterades därefter tillsammans med Walker och Ball. 
 Språket i regeringsformen, 6 februari 2008, Stockholm 
 Vid seminariet diskuterade Saunders 
  och Hicks olika frågor om den språkliga utformningen av grund- lagar, exempelvis om andra krav bör ställas på språket i en grundlag än på språket i vanliga lagar och hur språket i den nuvarande regeringsformen i så fall förhåller sig till sådana krav. 
 Samtal om grundlagen 
 Varför ska vi bry oss om grundlagen? 18 maj 2005, Malmö 
 Vid samtalet diskuterades bl.a. frågan om större engagemang och djupare kunskaper i grundlagsfrågor kan stärka förtroendet för demokratins funktionssätt. 
 Medverkande: Velasquez, Garcia och Wang. 
 Konstitutionell utveckling i Norden – likheter och skillnader, 30 maj 2005, Stockholm 
 Vid samtalet diskuterades likheter och skillnader i de nordiska ländernas konstitutionella utveckling. 
 Medverkande: Chapman, Stewart och Davis. 
 Konstitutionell utveckling – historia och framtid, 9 november 2005, Umeå 
 Vid samtalet diskuterades bl.a. det historiska perspektivet på hur grundlagar i olika länder har vuxit fram. 
 Medverkande: Walsh, Martinez och Russell. 
 904 
  
 SOU 2008: 125 
  
 Bilaga 6 
  
 Behöver skyddet för fri- och rättigheter stärkas i grundlagen?, 17 januari 2006, Jönköping 
 Vid samtalet diskuterades bl.a. gränsen mellan juridik och politik och betydelsen av god kvalitet i lagstiftningsprocessen. 
 Medverkande: Jackson, Berry och Haynes. 
 Mannen som norm? Ett samtal om grundlagen från ett genusperspektiv, 29 maj 2006, Falun 
 Vid samtalet diskuterades bl.a. frågor om jämställdhet som en mänsklig rättighet och hur man bör utforma en grundlag för att den ska vara könsneutral. 
 Medverkande: Copeland, Johnson och Harris. 
 905 
 Bilaga 7 
 Paragrafregister 
 I denna bilaga redovisas under den första rubriken vilka bestämmelser i regeringsformens nuvarande lydelse som har fått en motsvarighet i vårt förslag. Under den andra rubriken redovisas på motsvarande sätt vilka bestämmelser i vårt förslag som har en motsvarighet i den nuvarande lydelsen. 
 Regeringsformens nu gällande lydelse och vårt förslag 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 Vårt förslag 
  
 1 kap. 
  
 1–4 
  §§ 
  
 1 kap.  
 1–4 
  §§ 
  
 5 
  
 § 1 st. 
  
 1 kap. 5 § 
  
 5 
  
 § 2 st. 
  
 – 
  
 6 
  
 § 
  
 1 kap. 6 § 
  
 7 
  
 § 1 st. första 
  
 1 kap. 7 § 
  
 meningen 
  
 7 
  
 § 1 st. andra 
  
 14 kap. 1 § 
  
 meningen 
  
 7 
  
 § 2 st. 
  
 14 kap. 4 § 
  
 8–9 
  §§ 
  
 1 kap.  
 8–9 
  §§ 
  
 2 kap. 
  
 1–11 
  §§ 
  
 2 kap.  
 1–11 
  §§ 
  
 12 
  
 § 1 st. 
  
 2 kap. 20 § 
  
 12 
  
 § 2 st. 
  
 2 kap. 21 § 
  
 12 
  
 §  
 3–5 
  st. 
  
 2 kap. 22 § 
  
 13 
  
 § 
  
 2 kap. 23 § 
  
 14 
  
 § 
  
 2 kap. 24 § 
  
 15 
  
 § 
  
 2 kap. 12 § 
  
 907 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2008:125 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 Vårt förslag 
  
 16 
  
 § 
  
 2 kap. 13 § 
  
 17 
  
 § 
  
 2 kap. 14 § 
  
 18 
  
 § 1 och 2 st. 
  
 2 kap. 15 § 
  
 1 och 2 st. 
  
 18 
  
 § 3 st. 
  
 2 kap. 15 § 
  
 4 st. 
  
 19 
  
 § 
  
 2 kap. 16 § 
  
 20 
  
 § 
  
 2 kap. 17 § 
  
 21 
  
 § 
  
 2 kap. 18 
  
 § 
  
 1 st. 
  
 22 
  
 § 1 st. 
  
 – 
  
 22 
  
 § 2 och 3 st. 
  
 2 kap. 25 
  
 § 
  
 23 
  
 § 
  
 2 kap. 19 
  
 § 
  
 3 kap. 
  
 1 
  
 § 1 st. första 
  
 3 kap. 1 § 1 st. 
  
 meningen 
  
 1 
  
 § 1 st. andra 
  
 3 kap. 1 § 2 st. 
  
 meningen 
  
 1 
  
 § 2 st. 
  
 3 kap. 2 § 
  
 2 
  
 § 1 st. 
  
 3 kap. 4 § 1 st. 
  
 2 
  
 § 2 st. 
  
 3 kap. 4 § 3 st. 
  
 3 
  
 § 
  
 3 kap. 3 § 
  
 4 
  
 § 
  
 3 kap. 11 § 
  
 5 
  
 § (2 st. sista 
  
 3 kap. 10 § 
  
 meningen undantaget) 
  
 5 
  
 § 2 st. sista meningen 
  
 – 
  
 6 
  
 § 1 st. 
  
 3 kap. 5 § 
  
 6 
  
 § 2 st. 
  
 3 kap. 6 § 1 st. 
  
 6 
  
 § 3 st. 
  
 3 kap. 6 § 2 st. 
  
 7 
  
 § (1 st. andra 
  
 3 kap. 7 § 
  
 meningen undantaget) 
  
 7 
  
 § 1 st. andra 
  
 3 kap. 1 § 3 st. 
  
 meningen 
  
 8–9 
  §§ 
  
 3 kap.  
 8–9 
  §§ 
  
 10 § 
  
 3 kap. 4 § 2 st. 
  
 11 § 
  
 3 kap. 12 § 
  
 12 § 
  
 3 kap. 13 § 
  
 4 kap. 
  
 1–2 
  §§ 
  
 4 kap.  
 1–2 
  §§ 
  
 3 
  
 § 1 st. 
  
 4 kap. 4 § 
  
 908 
 SOU 2008:125 Bilaga 7 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 Vårt förslag 
  
 3 
  
 § 2 st. första 
  
 4 kap. 3 § 
  
 meningen 
  
 3 
  
 § 2 st. andra 
  
 4 kap. 5 § 
  
 meningen 
  
 4 
  
 § 
  
 4 kap. 6 § 
  
 5 
  
 § 
  
 4 kap. 7 § 
  
 6 
  
 § 
  
 4 kap. 10 § 
  
 7 
  
 § 
  
 4 kap. 11 § 
  
 8 
  
 § 
  
 4 kap. 12 § 
  
 9 
  
 § 
  
 4 kap. 13 § 
  
 10 § 
  
 4 kap. 14 § 
  
 5 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 5 kap. 3 § 1 st. 
  
 2 
  
 § 1 st. 
  
 5 kap. 2 § 
  
 2 
  
 § 2 st. 
  
 5 kap. 3 § 2 st. 
  
 3 
  
 § 
  
 5 kap. 4 § 
  
 4 
  
 § 
  
 5 kap. 5 § 
  
 5 
  
 § 
  
 5 kap. 6 § 
  
 6 
  
 § 
  
 5 kap. 7 § 
  
 7 
  
 § 
  
 5 kap. 8 § 
  
 6 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 6 kap. 1 § 
  
 2 
  
 § 
  
 6 kap. 4 § 
  
 3 
  
 § 
  
 6 kap. 5 § 
  
 4 
  
 § 
  
 6 kap. 6 § 
  
 5 
  
 § 
  
 6 kap. 7 § 1 st. 
  
 6 
  
 § 
  
 6 kap. 8 § 
  
 7 
  
 § 
  
 6 kap. 9 § 
  
 8 
  
 § 
  
 6 kap. 11 § 
  
 9 
  
 § 
  
 6 kap. 2 § 
  
 10 § 
  
 6 kap. 12 § 
  
 7 kap. 
  
 1–7 
  §§ 
  
 7 kap.  
 1–7 
  §§ 
  
 8 
  
 § 
  
 6 kap. 10 § 
  
 909 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2008:125 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 Vårt förslag 
  
 8 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 – 
  
 2 
  
 § 
  
 8 kap. 2 § 1 st. 1 
  
 3 
  
 § 
  
 8 kap. 2 § 1 st. 2 
  
 4 
  
 § 1 st. 
  
 8 kap. 2 § 1 st. 5 
  
 4 
  
 § 2 st. 
  
 8 kap. 2 § 1 st. 6 
  
 5 
  
 § (del av) 
  
 8 kap. 2 § 1 st. 3 
  
 5 
  
 § (del av) 
  
 14 kap. 6 § 
  
 6 
  
 § 1 st. 
  
 8 kap. 2 § 1 st. 4 
  
 6 
  
 § 2 st. (del av) 
  
 8 kap. 18 § (del av) 
  
 6 
  
 § 2 st. (del av) 
  
 8 kap. 17 § 3 st. 
  
 7 
  
 § 
  
 8 kap. 3 § 
  
 8 
  
 § 
  
 8 kap. 4 § 
  
 9 
  
 § 1 st. 
  
 8 kap. 3 § 1 st. (del av) 
  
 9 
  
 § 2 st. 
  
 8 kap. 3 § 1 st. (del av) och 9 § 1 st. 1 
  
 10 
  
 § 
  
 8 kap. 5 § 
  
 11 
  
 § 
  
 8 kap. 10 § 
  
 12 
  
 § 
  
 8 kap. 6 § 
  
 13 
  
 § 1 st. och 2 st. 
  
 8 kap. 7 § 
  
 13 
  
 § 3 st. 
  
 8 kap. 11 § 
  
 14 
  
 § 1 st. 
  
 8 kap. 8 § 
  
 14 
  
 § 2 och 3 st. 
  
 8 kap. 13 § 
  
 15 
  
 § 1 st. 
  
 8 kap. 14 § 
  
 15 
  
 § 2 st. 
  
 8 kap. 15 § 
  
 15 
  
 § 3 och 4 st. 
  
 8 kap. 16 § 
  
 16 
  
 § 
  
 8 kap. 17 § 1 och 2 st. 
  
 17 
  
 § 
  
 8 kap. 18 § (del av) 
  
 18 
  
 § 1och 4 st. 
  
 8 kap. 20 § 
  
 18 
  
 § 2 st. 
  
 8 kap. 21 § 
  
 18 
  
 § 3 st. 
  
 8 kap. 22 § 
  
 19 
  
 § 
  
 8 kap. 19 § 
  
 9 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 9 kap. 1 § 
  
 2 
  
 § 1 st. 
  
 9 kap. 7 § 
  
 2 
  
 § 2 st. första 
  
 – 
  
 meningen 
  
 2 
  
 § 2 st. andra 
  
 9 kap. 3 § 3 st. 
  
 meningen 
  
 910 
  
 SOU 2008:125 Bilaga 7 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 Vårt förslag 
  
 3 
  
 § 1 st. (tredje 
  
 9 kap. 3 § 1 st. 
  
 meningen undantaget) 
  
 3 
  
 § 1 st. tredje 
  
 – 
  
 meningen 
  
 3 
  
 § 2 st. 
  
 9 kap. 3 § 2 st. 
  
 3 
  
 § 3 st. 
  
 – 
  
 4 
  
 § 
  
 9 kap. 5 § 
  
 5 
  
 § 
  
 9 kap. 4 § 
  
 6 
  
 § 
  
 9 kap. 2 § 
  
 7 
  
 § 
  
 9 kap. 6 § 
  
 8 
  
 § 
  
 9 kap. 8 § 1 st. 
  
 9 
  
 § 
  
 9 kap. 9 § 
  
 10 § 
  
 9 kap. 8 § 2 st. 
  
 11–14 
  §§ 
  
 9 kap.  
 11–14 
  §§ 
  
 10 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 10 kap. 1 § 
  
 2 
  
 §  
 1–3 
  st. 
  
 10 kap. 3 § 
  
 2 
  
 § 4 st. 
  
 10 kap. 4 § 
  
 3 
  
 § 
  
 10 kap. 2 § 
  
 4 
  
 § 
  
 10 kap. 5 § 
  
 5 
  
 § 1 st. 
  
 10 kap. 6 § 
  
 5 
  
 § 2 st. 
  
 10 kap. 7 § 
  
 5 
  
 § 3 st. 
  
 10 kap. 9 § 
  
 5 
  
 § 4 st. 
  
 10 kap. 8 § 
  
 6 
  
 § 1 st. 
  
 10 kap. 10 § 
  
 6 
  
 § 2 st. 
  
 10 kap. 11 § 
  
 7 
  
 § 
  
 10 kap. 12 § 
  
 8 
  
 § 
  
 10 kap. 13 § 
  
 9 
  
 § 1 st. första 
  
 15 kap. 13 § 
  
 meningen och 3 st. 
  
 9 
  
 § 1 st. andra 
  
 15 kap. 16 § 
  
 meningen 
  
 9 
  
 § 2 st. 
  
 15 kap. 14 § 
  
 11 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 11 kap. 1 § 
  
 2 
  
 § 
  
 11 kap. 3 § första meningen 
  
 3 
  
 § första meningen 
  
 11 kap. 5 § 
  
 911 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2008:125 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 Vårt förslag 
  
 3 
  
 § andra meningen 
  
 – 
  
 4 
  
 § 
  
 11 kap. 2 § 
  
 5 
  
 § 1 och 3 st. 
  
 11 kap. 7 § 
  
 5 
  
 § 2 st. 
  
 11 kap. 9 § 
  
 6 
  
 § 1 st. 
  
 12 kap. 1 § 
  
 6 
  
 § 2 och 3 st. 
  
 12 kap. 4 § 
  
 7 
  
 § 
  
 12 kap. 2 § 
  
 8 
  
 § avseende 
  
 11 kap. 4 § 
  
 rättskipningen 
  
 8 
  
 § avseende 
  
 12 kap. 3 § 
  
 förvaltningen 
  
 9 
  
 § 1 och 2 st. avseende 
  
 11 kap. 6 § 
  
 rättskipningen 
  
 9 
  
 § 1 och 2 st. avseende 
  
 12 kap. 5 § 
  
 förvaltningen 
  
 9 
  
 § 3 st. avseende 
  
 11 kap. 11 § 
  
 rättskipningen 
  
 9 
  
 § 3 st. avseende 
  
 12 kap. 6 § 
  
 förvaltningen 
  
 10 § avseende 
  
 11 kap. 10 § 
  
 rättskipningen 
  
 10 § avseende 
  
 12 kap. 7 § 
  
 förvaltningen 
  
 11 § 
  
 11 kap. 13 § 
  
 12 § 
  
 12 kap. 8 § 
  
 13 § 
  
 12 kap. 9 § 
  
 14 § avseende 
  
 11 kap. 14 § 
  
 rättskipningen 
  
 14 § avseende 
  
 12 kap. 10 § 
  
 förvaltningen 
  
 12 kap. 
  
 1–6 
  §§ 
  
 13 kap.  
 1–6 
  §§ 
  
 7 
  
 § 1 st. andra 
  
 13 kap. 7 § 
  
 meningen undantaget 
  
 7 
  
 § 1 st. andra 
  
 13 kap. 9 § 
  
 meningen 
  
 7 
  
 § 2 och 3 st. 
  
 13 kap. 8 § 
  
 8 
  
 § 
  
 11 kap. 8 § 
  
 912 
 SOU 2008:125 Bilaga 7 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 Vårt förslag 
  
 13 kap. 
  
 1–8 
  §§ 
  
 15 kap.  
 1–8 
  §§ 
  
 9 § 
  
 15 kap. 15 § 
  
 10 § 
  
 15 kap. 9 § 
  
 11 § 
  
 15 kap. 10 § 
  
 12 § 
  
 15 kap. 11 § 
  
 13 § 
  
 15 kap. 12 § 
  
 913 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2008:125 
  
 Vårt förslag och regeringsformens nu gällande lydelse 
  
 Vårt förslag 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 1 kap. 
  
 1–9 
  §§ 
  
 1 kap.  
 1–9 
  §§ 
  
 10 
  
 § 
  
 – 
  
 2 kap. 
  
 1–11 
  §§ 
  
 2 kap.  
 1–11 
  §§ 
  
 12 
  
 § 
  
 2 kap. 15 § 
  
 13 
  
 § 
  
 2 kap. 16 § 
  
 14 
  
 § 
  
 2 kap. 17 § 
  
 15 
  
 § 1 och 2 st. 
  
 2 kap. 18 § 
  
 15 
  
 § 3 st. 
  
 – 
  
 15 
  
 § 4 st. 
  
 2 kap. 18 § 3 st. 
  
 16 
  
 § 
  
 2 kap. 19 § 
  
 17 
  
 § 
  
 2 kap. 20 § 
  
 18 
  
 § 1 st. 
  
 2 kap. 21 § 
  
 18 
  
 § 2 st. 
  
 – 
  
 19 
  
 § 
  
 2 kap. 23 § 
  
 20 
  
 § 
  
 2 kap. 12 § 1 st. 
  
 21 
  
 § 
  
 2 kap. 12 § 2 st. 
  
 22 
  
 § 
  
 2 kap. 12 §  
 3–5 
  st. 
  
 23 
  
 § 
  
 2 kap. 13 § 
  
 24 
  
 § 
  
 2 kap. 14 § 
  
 25 
  
 § 
  
 2 kap. 22 § 2 och 3 st. 
  
 3 kap. 
  
 1 
  
 § 1 st. 
  
 3 kap. 1 § 1 st. första meningen 
  
 1 
  
 § 2 st. 
  
 3 kap. 1 § 1 st. andra meningen 
  
 1 
  
 § 3 st. 
  
 3 kap. 7 § 1 st. andra meningen 
  
 2 
  
 § 
  
 3 kap. 1 § 2 st. 
  
 3 
  
 § 
  
 3 kap. 3 § 
  
 4 
  
 § 1 st. 
  
 3 kap. 2 § 1 st. 
  
 4 
  
 § 2 st. 
  
 3 kap. 10 § 
  
 4 
  
 § 3 st. 
  
 3 kap. 2 § 2 st. 
  
 5 
  
 § 
  
 3 kap. 6 § 1 st. 
  
 6 
  
 § 1 st. 
  
 3 kap. 6 § 2 st. 
  
 6 
  
 § 2 st. 
  
 3 kap. 6 § 3 st. 
  
 7 
  
 § 
  
 3 kap. 7 § (1 st. andra meningen undantaget) 
  
 914 
 SOU 2008:125 Bilaga 7 
  
 Vårt förslag 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 8–9 
  §§ 
  
 3 kap.  
 8–9 
  §§ 
  
 10 § 
  
 3 kap. 5 § (2 st. sista meningen undantaget) 
  
 11 § 
  
 3 kap. 4 § 
  
 12 § 
  
 3 kap. 11 § 
  
 13 § 
  
 3 kap. 12 § 
  
 4 kap. 
  
 1–2 
  §§ 
  
 4 kap.  
 1–2 
  §§ 
  
 3 
  
 § 
  
 4 kap. 3 § 2 st. första meningen 
  
 4 
  
 § 
  
 4 kap. 3 § 1 st. 
  
 5 
  
 § 
  
 4 kap. 3 § 2 st. andra meningen 
  
 6 
  
 § 
  
 4 kap. 4 § 
  
 7 
  
 § 
  
 4 kap. 5 § 
  
 8 
  
 § 
  
 – 
  
 9 
  
 § 
  
 2 kap. 4 § 1 st. första meningen RO 
  
 10 § 
  
 4 kap. 6 § 
  
 11 § 
  
 4 kap. 7 § 
  
 12 § 
  
 4 kap. 8 § 
  
 13 § 
  
 4 kap. 9 § 
  
 14 § 
  
 4 kap. 10 § 
  
 5 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 – 
  
 2 
  
 § 
  
 5 kap. 2 § 1 st. 
  
 3 
  
 § 1 st. 
  
 5 kap. 1 § 
  
 3 
  
 § 2 st. 
  
 5 kap. 2 § 2 st. 
  
 4 
  
 § 
  
 5 kap. 3 § 
  
 5 
  
 § 
  
 5 kap. 4 § 
  
 6 
  
 § 
  
 5 kap. 5 § 
  
 7 
  
 § 
  
 5 kap. 6 § 
  
 8 
  
 § 
  
 5 kap. 7 § 
  
 6 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 6 kap. 1 § 
  
 2 
  
 § 
  
 6 kap. 9 § 
  
 3 
  
 § 
  
 – 
  
 4 
  
 § 
  
 6 kap. 2 § 
  
 5 
  
 § 
  
 6 kap. 3 § 
  
 6 
  
 § 
  
 6 kap. 4 § 
  
 915 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2008:125 
  
 Vårt förslag 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 7 
  
 § 1 st. 
  
 6 kap. 5 § 
  
 7 
  
 § 2 st. 
  
 – 
  
 8 
  
 § 
  
 6 kap. 6 § 
  
 9 
  
 § 
  
 6 kap. 7 § 
  
 10 
  
 § 
  
 7 kap. 8 § 
  
 11 
  
 § 
  
 6 kap. 8 § 
  
 12 
  
 § 
  
 6 kap. 10 § 
  
 7 kap. 
  
 1–7 
  §§ 
  
 7 kap.  
 1–7 
  §§ 
  
 8 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 – 
  
 2 
  
 § 1 st. 1 
  
 8 kap. 2 § 
  
 2 
  
 § 1 st. 2 
  
 8 kap. 3 § 
  
 2 
  
 § 1 st. 3 
  
 8 kap. 5 § (del av) 
  
 2 
  
 § 1 st. 4 
  
 8 kap. 6 § 1 st. 
  
 2 
  
 § 1 st. 5 
  
 8 kap. 4 § 1 st. 
  
 2 
  
 § 1 st. 6 
  
 8 kap. 4 § 2 st. 
  
 2 
  
 § 2 st. 
  
 – 
  
 3 
  
 § 
  
 8 kap. 7 och 9 §§ (del av) 
  
 4 
  
 § 
  
 8 kap. 8 § 
  
 5 
  
 § 
  
 8 kap. 10 § 
  
 6 
  
 § 
  
 8 kap. 12 § 
  
 7 
  
 § 
  
 8 kap. 13 § 1och 2 st. 
  
 8 
  
 § 
  
 8 kap. 14 § 1 st. 
  
 9 
  
 § 1 st. 1 
  
 8 kap. 9 § 2 st. (del av) 
  
 9 
  
 § 1 st. 2 
  
 – 
  
 10 
  
 § 
  
 8 kap. 11 § 
  
 11 
  
 § 
  
 8 kap. 13 § 3 st. 
  
 12 
  
 § 
  
 – 
  
 13 
  
 § 
  
 8 kap. 14 § 2 och 3 st. 
  
 14 
  
 § 
  
 8 kap. 15 § 1 st. 
  
 15 
  
 § 
  
 8 kap. 15 § 2 st. 
  
 16 
  
 § 
  
 8 kap. 15 § 3 och 4 st. 
  
 17 
  
 § 1 och 2 st. 
  
 8 kap. 16 § 
  
 17 
  
 § 3 st. 
  
 8 kap. 6 § 2 st. (del av) 
  
 18 
  
 § 
  
 8 kap. 6 § 2 st. (del av) och 17 § 
  
 19 
  
 § 
  
 8 kap. 19 § 
  
 916 
 SOU 2008:125 Bilaga 7 
  
 Vårt förslag 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 20 § 
  
 8 kap. 18 § 1 och 4 st. 
  
 21 § 
  
 8 kap. 18 § 2 st. 
  
 22 § 
  
 8 kap. 18 § 3 st. 
  
 9 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 9 kap. 1 § 
  
 2 
  
 § 
  
 9 kap. 6 § 
  
 3 
  
 § 1 och 2 st. 
  
 9 kap. 3 § 1 och 2 st. (1 st. tredje meningen 
  
 undantaget) 
  
 3 
  
 § 3 st. 
  
 9 kap. 2 § 2 st. andra meningen 
  
 4 
  
 § 
  
 9 kap. 5 § 
  
 5 
  
 § 
  
 9 kap. 4 § 
  
 6 
  
 § 
  
 9 kap. 7 § 
  
 7 
  
 § 
  
 9 kap. 2 § 1 st. 
  
 8 
  
 § 1 st. 
  
 9 kap. 8 § 
  
 8 
  
 § 2 st. 
  
 9 kap. 10 § 
  
 9 
  
 § 
  
 9 kap. 9 § 
  
 10 § 
  
 – 
  
 11–14 
  §§ 
  
 9 kap.  
 11–14 
  §§ 
  
 10 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 10 kap. 1 § 
  
 2 
  
 § 
  
 10 kap. 3 § 
  
 3 
  
 § 
  
 10 kap. 2 §  
 1–3 
  st. 
  
 4 
  
 § 
  
 10 kap. 2 § 4 st. 
  
 5 
  
 § 
  
 10 kap. 4 § 
  
 6 
  
 § 
  
 10 kap. 5 § 1 st. 
  
 7 
  
 § 
  
 10 kap. 5 § 2 st. 
  
 8 
  
 § 
  
 10 kap. 5 § 4 st. 
  
 9 
  
 § 
  
 10 kap. 5 § 3 st. 
  
 10 § 
  
 10 kap. 6 § 1 st. 
  
 11 § 
  
 10 kap. 6 § 2 st. 
  
 12 § 
  
 10 kap. 7 § 
  
 13 § 
  
 10 kap. 8 § 
  
 14 § 
  
 – 
  
 11 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 11 kap. 1 § 
  
 2 
  
 § 
  
 11 kap. 4 § 
  
 917 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2008:125 
  
 Vårt förslag 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 3 
  
 § första 
  
 11 kap. 2 § 
  
 meningen 
  
 3 
  
 § andra 
  
 – 
  
 meningen 
  
 4 
  
 § 
  
 11 kap. 8 § avseende rättskipningen 
  
 5 
  
 § 
  
 11 kap. 3 § första meningen 
  
 6 
  
 § 1 st. 
  
 11 kap. 9 § 1 st. avseende rättskipningen 
  
 6 
  
 § 2 st. 
  
 11 kap. 9 § 2 st. 
  
 6 
  
 § 3 st. 
  
 – 
  
 7 
  
 § 
  
 11 kap. 5 § 1och 3 st. 
  
 8 
  
 § 
  
 12 kap. 8 § 
  
 9 
  
 § 
  
 11 kap. 5 § 2 st. 
  
 10 § 
  
 11 kap. 10 § avseende rättskipningen 
  
 11 § 
  
 11 kap. 9 § 3 st. avseende rättskipningen (del av) 
  
 12 § 
  
 – 
  
 13 § 
  
 11 kap. 11 § 
  
 14 § 
  
 11 kap. 14 § avseende rättskipningen 
  
 12 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 11 kap. 6 § 1 st. 
  
 2 
  
 § 
  
 11 kap. 7 § 
  
 3 
  
 § 
  
 11 kap. 8 § avseende förvaltningen 
  
 4 
  
 § 
  
 11 kap. 6 § 2 och 3 st. 
  
 5 
  
 § 
  
 11 kap. 9 § 1 och 2 st. avseende förvaltningen 
  
 6 
  
 § 
  
 11 kap. 9 § 3 st. avseende förvaltningen 
  
 7 
  
 § 
  
 11 kap. 10 § avseende förvaltningen 
  
 8 
  
 § 
  
 11 kap. 12 § 
  
 9 
  
 § 
  
 11 kap. 13 § 
  
 10 § 
  
 11 kap. 14 § avseende förvaltningen 
  
 13 kap. 
  
 1–6 
  §§ 
  
 12 kap.  
 1–6 
  §§ 
  
 7 
  
 § 
  
 12 kap. 7 § 1 st. (andra meningen undantaget) 
  
 8 
  
 § 
  
 12 kap. 7 § 2 och 3 st. 
  
 9 
  
 § 
  
 12 kap. 7 § 1 st. andra meningen. 
  
 14 kap. 
  
 1 
  
 § 
  
 1 kap. 7 § 1 st. andra meningen 
  
 2 
  
 § 
  
 – 
  
 918 
 SOU 2008:125 Bilaga 7 
  
 Vårt förslag 
  
 Nu gällande lydelse 
  
 3 § 
  
 – 
  
 4 § 
  
 1 kap. 7 § 2 st. 
  
 5 § 
  
 – 
  
 6 § 
  
 8 kap. 5 § (del av) 
  
 15 kap. 
  
 1–8 
  §§ 
  
 13 kap.  
 1–8 
  §§ 
  
 9 § 
  
 13 kap. 10 § 
  
 10 
  
 § 
  
 13 kap. 11 § 
  
 11 
  
 § 
  
 13 kap. 12 § 
  
 12 
  
 § 
  
 13 kap. 13 § 
  
 13 
  
 § 1 st. 
  
 10 kap. 9 § 1 st. första meningen och 3 st. 
  
 (del av) 
  
 13 
  
 § 2 st. 
  
 10 kap. 9 § 3 st. 
  
 14 
  
 § 
  
 10 kap. 9 § 2 st. 
  
 15 
  
 § 
  
 13 kap. 9 § 
  
 16 
  
 § 
  
 10 kap. 9 § 1 st. andra meningen 
  
 17–19 
  §§ 
  
 – 
  
 919 
 Statens offentliga utredningar 2008 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Barlastvattenkonventionen – om Sveriges anslutning. N. 
  
 2. 
  
 Immunitet för stater och deras egendom. UD. 
  
 3. 
  
 Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Ju. 
  
 4. 
  
 Omreglering av apoteksmarknaden. S. 
  
 5. 
  
 Könsdiskriminerande reklam. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. IJ. 
  
 6. 
  
 Fastighetsmäklaren och konsumenten. Ju. 
  
 7. 
  
 Världsklass! Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. U. 
  
 8. 
  
 Bidrag på lika villkor. U. 
  
 9. 
  
 Transportinspektionen. En myndighet för all trafik. + Bilagor. N. 
  
 10. 
  
 21+1 
  
 2. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. S. 
  
 11. 
  
 Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. U. 
  
 12. 
  
 Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Fi. 
  
 13. 
  
 Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. 
  
 + Roberts: Grid issues for electricity production based on renewable energy sources in Spain, Portugal, Germany, and United Kingdom. N 
  
 14. 
  
 Timmar, kapital och teknologi 
  
 – vad betyder mest? 
 En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Fi. 
  
 15. 
  
 LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. S. 
  
 16. 
  
 Förtursförklaring i domstol. Ju. 
  
 17. 
  
 Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. U. 
  
 18. 
  
 Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. S. 
  
 19. 
  
 Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. M. 
  
 20. 
  
 Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Ju. 
  
 21. 
  
 Permanent förändring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Fi. 
  
 22. 
  
 Ett stabsstöd i tiden. Fi. 
  
 23. 
  
 Konsulär katastrofinsats. UD. 
  
 24. 
  
 Svensk klimatpolitik. M. 
  
 25. 
  
 Ett energieffektivare Sverige +Bilaga. N. 
  
 26. 
  
 Värna språken – förslag till språklag. Ku. 
  
 27. 
  
 Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. U. 
  
 28. 
  
 Apoteksdatalagen. S. 
  
 29. 
  
 Yrkeshögskolan. För yrkeskunnande i förändring. U. 
  
 30. 
  
 Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. U. 
  
 31. 
  
 Miljödomstolarna – domkretsar 
  
 – 
  
 lokalisering – handläggningsregler. M. 
  
 32. 
  
 Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Ju. 
  
 33. 
  
 Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. S. 
  
 34. 
  
 Lättare att samverka 
  
 – 
  
 förslag om förändringar i samtjänst- lagen. Fi. 
  
 35. 
  
 Digital-TV-övergången. 
  
 + Engelsk översättning. Ku. 
  
 36. 
  
 Svenska Spels nätpoker. En utvärdering. Fi. 
  
 37. 
  
 Vårdval i Sverige. S. 
  
 38. 
  
 EU, allmännyttan och hyrorna. + Bilagor. Fi. 
  
 39. 
  
 Framtidens polisutbildning. Ju. 
  
 40. 
  
 Bredband till hela landet. N. 
  
 41. 
  
 Människohandel och barnäktenskap 
  
 – 
  
 ett förstärkt straffrättsligt skydd 
  
 + bilaga. Ju. 
  
 42. 
  
 Normgivningsmakten. Expertgruppsrapport Ju. 
  
 43. 
  
 Tre rapporter till Grundlagsutredningen. Ju. 
  
 44. 
  
 Transportinspektionen. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 
  
 45. 
  
 Rapporter från en  
  
 mr-verkstad. 
  IJ. 
  
 46. 
  
 Handel med läkemedel för djur. S. 
  
 47. 
  
 Frågor om hyra och bostadsrätt. Ju. 
  
 48. 
  
 En utvecklad havsmiljöförvaltning. M. 
  
 49. 
  
 Aktiekapital i privata aktiebolag. Ju. 
  
 50. 
  
 Skyddet för samhällsviktig verksamhet. Fö. 
  
 51. 
  
 Värdigt liv i äldreomsorgen. S. 
  
 52. 
  
 Legitimation och skärpta behörighets- regler. U. 
  
 53. 
  
 Styra rätt! Förslag om Sjöfartsverkets organisation.N. 
  
 54. 
  
 Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. A. 
  
 55. 
  
 Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. Fö. 
  
 56. 
  
 Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Jo. 
  
 57. 
  
 Skattelättnader för hushållstjänster. Fi. 
  
 58. 
  
 Egenansvar – med professionellt stöd. IJ. 
  
 59. 
  
 Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Ku. 
  
 60. 
  
 Personnummer och samordningsnummer. Fi. 
  
 61. 
  
 Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Expertgruppsrapport Ju. 
  
 62. 
  
 Myndighet för miljön 
  
 – en granskning av Naturvårdsverket. M. 
  
 63. 
  
 Förstärkt skydd för företagshemligheter. Ju. 
  
 64. 
  
 Kontinuitet och förändring. + Lättläst + Daisy. Ku. 
  
 65. 
  
 Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. Ju. 
  
 66. 
  
 Arbetsförmåga? 
  
 En översikt av bedömningsmetoder i Sverige och andra länder. S. 
  
 67. 
  
 Enklare redovisning. Ju. 
  
 68. 
  
 Bygg – helt enkelt! M. 
  
 69. 
  
 Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Fi. 
  
 70. 
  
 Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s  
  
 Fud-program 
  2007. M. 
  
 71. 
  
 Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. Ju. 
  
 72. 
  
 Effektivare signaler. N. 
  
 73. 
  
 Kemikalietillsyn 
  
 – 
  
 organisation och finansiering. M. 
  
 74. 
  
 Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Fi. 
  
 75. 
  
 Ägande och förvaltning av hyreshus. Ju. 
  
 76. 
  
 F-skatt 
  
  åt flera. Fi. 
  
 77. 
  
 Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor 
  
 + Lättläst + Daisy. S. 
  
 78. 
  
 Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? S. 
  
 79. 
  
 Revisorers skadeståndsansvar. Ju. 
  
 80. 
  
 Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. Fi. 
  
 81. 
  
 Stalkning – ett allvarligt brott. Ju. 
  
 82. 
  
 Vägen tillbaka för överskuldsatta. Ju. 
  
 83. 
  
 Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. A. 
  
 84. 
  
 Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. N. 
  
 85. 
  
 Straff i proportion till brottets allvar. Ju. 
  
 86. 
  
 Prövning av vindkraft. M. 
  
 87. 
  
 Åklagarväsendets brottsbekämpning. Integritet – Effektivitet. Ju. 
  
 88. 
  
 Elektroniskt kungörande av författningar. Ju. 
  
 89. 
  
 Trygghetssystemen för företagare. N. 
  
 90. 
  
 Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. UD. 
  
 91. 
  
 En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Fö 
  
 92. 
  
 Konkurrens på spåret. N. 
  
 93. 
  
 Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 
  
 94. 
  
 Tillval i hyresrätt. Ju. 
  
 95. 
  
 Enklare semesterregler. A. 
  
 96. 
  
 Kommersiell radio 
  
 – 
  
 nya sändningsmöjligheter. Ku. 
  
 97. 
  
 Styr samverkan 
  
 – 
  
 för bättre service till medborgarna. Fi. 
  
 98. 
  
 Totalförsvarsplikten i framtiden. Fö. 
  
 99. 
  
 Nya ersättningsbestämmelser i expropria- tionslagen, m.m. Ju. 
  
 100. 
  
 Bidragsspärr. Fi. 
  
 101. 
  
 Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. Fö. 
  
 102. 
  
 Brist på brådska 
  
 – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + Daisy. S. 
  
 103. 
  
 Hur ska skogspolitiken genomföras på Gotland. Jo. 
  
 104. 
  
 Självständiga lärosäten. U. 
  
 105. 
  
 Långtidsutredningen 2008. Huvudbetänkande. Fi. 
  
 106. 
  
 Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. 
  
 + Bilagedel A – Enkätundersökningar. + Bilagedel B – Språkrapporter m.m. Ju. 
  
 107. 
  
 Etiken, miljön och pensionerna. Fi. 
  
 108. 
  
 Sveriges ekonomi. Scenarier på lång sikt. Fi. 
  
 109. 
  
 En hållbar lärarutbildning. U. 
  
 110. 
  
 Vägen till ett energieffektivare Sverige. NM. 
  
 111. 
  
 Barn som misstänks för brott. Ju. 
  
 112. 
  
 Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen. U. 
  
 113. 
  
 Schmidt bra hela livet. + Del B: Bilagor. S. 
  
 114. 
  
 Försörjningskrav vid anhöriginvandring. Ju. 
  
 115. 
  
 Finansmakten. Rapport från en referens- grupp. Ju. 
  
 116. 
  
 En ny radio- och  
  
 TV-lag. 
  Ku. 
  
 117. 
  
 Patientsäkerhet. 
  
 Vad har gjorts? Vad behöver göras? S. 
  
 118. 
  
 Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. + Bilagor. Fi. 
  
 119. 
  
 Underlagsrapporter till 2006 års för- valtningskommittén. Fi. 
  
 120. 
  
 Bättre kontroll av missbruksmedel. 
  
 En effektivare narkotika- och dopnings- lagstiftning m.m. S. 
  
 121. 
  
 Innovationer och företagande – Sveriges framtid. N. 
  
 122. 
  
 Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet. U. 
  
 123. 
  
 Förslag till åtgärder med anledning av Lavaldomen. + Sammanfattning. + Sammanfattning på engelska. A. 
  
 124. 
  
 En framtida spelreglering. Fi. 
  
 125. 
  
 En reformerad grundlag. Del 1 + 2. Ju. 
  
 Statens offentliga utredningar 2008 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. [3] 
 Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. [16] 
 Patentskydd för biotekniska uppfinningar. [20] 
 Avskaffande av revisionsplikten för små företag. [32] 
 Framtidens polisutbildning. [39] 
 Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. [41] 
 Normgivningsmakten. Expertgruppsrapport XI. [42] 
 Tre rapporter till Grundlagsutredningen. [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. 
 Översyn och internationell utblick. Expertgruppsrapport. [61] 
 Förstärkt skydd för företagshemligheter. [63] 
 Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. [65] 
 Enklare redovisning. [67] 
 Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. [71] 
 Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. [85] 
 Åklagarväsendets brottsbekämpning. Integritet – Effektivitet. [87] 
 Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. [94] 
 Nya ersättningsbestämmelser i expropriations- lagen, m.m. [99] 
 Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. 
  
 + 
  
 Bilagedel A – Enkätundersökningar. 
  
 + 
  
 Bilagedel B – Språkrapporter m.m. [106] 
  
 Barn som misstänks för brott. [111] Försörjningskrav vid anhöriginvandring. [114] 
 Finansmakten. Rapport från en referensgrupp. [115] 
 En reformerad grundlag. Del 1 + 2. [125] 
 Utrikesdepartementet 
 Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. [23] 
 Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. [90] 
 Försvarsdepartementet 
 Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] Kustbevakningens rättsliga befogenheter. [55] 
 En svensk veteranpolitik, del 2. 
 Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. [91] 
 Totalförsvarsplikten i framtiden. [98] 
 Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. [101] 
 Socialdepartementet 
 Omreglering av apoteksmarknaden. [4] 
 21+1 
 2. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. [10]. 
 LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. [15] 
 Evidensbaserad praktik inom socialtjänsten 
 – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. [28] 
 Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. [33] 
 Vårdval i Sverige. [37] 
 Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. [51] 
 Arbetsförmåga? 
 En översikt av bedömningsmetoder i Sverige och andra länder. [66] 
 Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + Daisy. [77] 
 Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. [78] 
 Brist på brådska 
 – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + Daisy. [102] 
 Bo bra hela livet. + Del B: Bilagor [113] 
 Patientsäkerhet. 
 Vad har gjorts? Vad behöver göras? [117] 
 Bättre kontroll av missbruksmedel. 
 En effektivare narkotika- och dopningslag- stiftning m.m. [120] 
 Finansdepartementet 
 Finansiella sektorn bär frukt. 
 Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. [12] 
 Timmar, kapital och teknologi 
 – vad betyder mest? 
 En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. [14] 
 Permanent förändring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. [21] 
 Ett stabsstöd i tiden. [22] 
 Lättare att samverka 
 – förslag om förändringar i samtjänstlagen. [34] 
 Svenska Spels nätpoker. En utvärdering. [36] 
 EU, allmännyttan och hyrorna. + Bilagor. [38] 
 Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. [60] 
 Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. [69] 
 Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. [74] 
  
 F-skatt 
  åt flera. [76] 
 Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. [80] 
 Styr samverkan 
 – för bättre service till medborgarna. [97] Bidragsspärr. [100] 
 Långtidsutredningen 2008. Huvudbetänkande. [105] 
 Etiken, miljön och pensionerna. [107] Sveriges ekonomi. Scenarier på lång sikt. [108] 
 Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. + Bilagor. [118] 
 Underlagsrapporter till 2006 års förvaltnings kommittén. [119] 
 En framtida spelreglering. [124] 
 Utbildningsdepartementet 
 Världsklass! Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. [7] 
 Bidrag på lika villkor. [8] 
 Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. [11] 
 Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. [17] 
 Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. [27] 
 Yrkeshögskolan. För yrkeskunnande i förändring. [29] 
 Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans.[30] 
 Legitimation och skärpta behörighets- regler. [52] 
 Självständiga lärosäten. [104] En hållbar lärarutbildning. [109] 
 Yrkeskunnande – en likvärdig sökväg till lärarutbildningen mot yrkesämnen. [112] 
 Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet. [122] 
 Jordbruksdepartementet 
 Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. [56] 
 Hur ska skogspolitiken genomföras på Gotland. [103] 
 Miljödepartementet 
 Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. [19] 
 Svensk klimatpolitik. [24] 
 Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering 
 – handläggningsregler. [31] 
 En utvecklad havsmiljöförvaltning. [48] 
 Myndighet för miljön 
 – en granskning av Naturvårdsverket. [62] Bygg – helt enkelt! [68] 
 Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2007. [70] 
 Kemikalietillsyn 
 – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. [86] 
  
 Näringsdepartementet 
 Barlastvattenkonventionen – om Sveriges anslutning. [1] 
 Transportinspektionen. En myndighet för all trafik. + Bilagor. [9] 
 Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. 
 + Roberts: Grid issues for electricity production based on renewable energy sources in Spain, Portugal, Germany, and United Kingdom. [13] 
 Ett energieffektivare Sverige + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. [40] 
 Transportinspektionen. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] 
 Styra rätt! Förslag om Sjöfartsverkets organisation. [53] 
 Effektivare signaler. [72] 
 Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. [84] 
 Trygghetssystemen för företagare. [89] Konkurrens på spåret. [92] 
 Vägen till ett energieffektivare Sverige. [110] 
 Innovationer och företagande – Sveriges framtid. [121] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Könsdiskriminerande reklam. 
 Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. [5] 
 Rapporter från en  
 mr-verkstad. 
  [45] Egenansvar – med professionellt stöd. [58] 
 Kulturdepartementet 
 Värna språken – förslag till språklag. [26] 
  
 Digital-TV-övergången. 
  
 + Engelsk översättning.[35] 
 Föreningsfostran och tävlingsfostran. 
 En utvärdering av statens stöd till idrotten. [59] 
 Kontinuitet och förändring. + Lättläst + Daisy. [64] 
 Kommersiell radio 
 – nya sändningsmöjligheter. [96] En ny radio- och  
 TV-lag. 
  [116] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. [83] Enklare semesterregler. [95] 
 Förslag till åtgärder med anledning av Lavaldomen. + Sammanfattning +Sammanfattning på engelska. [123]