Omslag och illustrationer:  
 Wagner 
  Hernandez 
  
 SOU 2002:40 
  
 Innehåll 
  
 Innehåll 
  
 Del 2 
  
 Kap. 14  
 Överväganden om föredömlig förvaltning................ 
  
 5 
  
 Kap. 15  
 Förslag till ny organisaiton......................................... 
  
 13 
  
 15.1 
  
 Skogsmark i den nya organisationen ................. 
  
 13 
  
 15.2 
  
 Överväganden för områdesskydd ...................... 
  
 14 
  
 15.3 
  
 Mer mark för rekreation och friluftsliv.............. 
  
 15 
  
 15.4 
  
 Presentation av förslagen.................................... 
  
 16 
  
 15.5 
  
 Roller i en ny organisation................................. 
  
 17 
  
 15.6 
  
 Klassificering av statens skogsmarker................. 
  
 18 
  
 15.7 
  
 Omklassificering av mark................................... 
  
 20 
  
 15.8 
  
 Avvägningar om verksamhetsform .................... 
  
 22 
  
 15.9 
  
 Affärsmässighet................................................... 
  
 22 
  
 15.10 Kvalitetsverktyg................................................. 
  
 23 
  
 15.11 Ansvars- och rollfördelning.............................. 
  
 24 
  
 15.12 Förbättringspotentialer..................................... 
  
 26 
  
 15.13 Förslag till ny organisationsstruktur................. 
  
 28 
  
 Kap. 16  
 Överväganden om förslag till ny organisation .......... 
  
 33 
  
 Kap. 17  
 Förslag 1: En ny myndighet....................................... 
  
 37 
  
 17.1 
  
 Ett nytt Domänverk ........................................... 
  
 39 
  
 17.2 
  
 De nya Domänverkets markinnehav ................. 
  
 40 
  
 17.3 
  
 Överväganden om aktiebolag ............................ 
  
 42 
  
 17.4 
  
 Nationalparker och naturreservat ...................... 
  
 44 
  
 17.5 
  
 Framtida köp och försäljning av mark............... 
  
 46 
  
 17.6 
  
 Styrning av det nya Domänverket ..................... 
  
 47 
  
 17.7 
  
 Mål och riktlinjer för det nya Domänverket..... 
  
 50 
  
 17.8 
  
 Myndighetens organisation................................ 
  
 52 
  
 17.9 
  
 Genomförande.................................................... 
  
 57 
  
 17.10 Ändringar i myndighetsinstruktioner .............. 
  
 61 
  
 Kap. 18  
 Förslag 2: En mindre myndighet och Sveaskog AB.. 
  
 63 
  
 18.1 
  
 Ett övergångsförslag............................................ 
  
 64 
  
 3 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2002:40 
  
 18.2 Skogsmarkens fördelning ................................... 
  
 65 
  
 18.3 Organisation ....................................................... 
  
 66 
  
 18.4 Nationalparker och naturreservat ...................... 
  
 68 
  
 18.5 Markinköp .......................................................... 
  
 68 
  
 18.6 Styrning, policy och ambitionsnivåer ............... 
  
 69 
  
 Kap. 19  
 Förslag 3: Nuvarande struktur behålls....................... 
  
 71 
  
 19.1 Skogsbrukets affärsmässighet ökar ..................... 
  
 71 
  
 19.2 Förslag till förändringar...................................... 
  
 73 
  
 19.3 Ändringar till följd av Förslag 3......................... 
  
 74 
  
 Särskilt yttrande av sakkunniga Chandler och 
  
 Edwards ....................................................................... 
  
 75 
  
 Särskilt yttrande av sakkunnig Hess.......................... 
  
 79 
  
 Bilaga 1 ....................................................................................... 
  
 81 
  
 Bilaga 2 ....................................................................................... 
  
 89 
  
 Bilaga 3 ....................................................................................... 
  
 167 
  
 Bilaga 4 ....................................................................................... 
  
 203 
  
 Bilaga 5 ....................................................................................... 
  
 225 
  
 Bilaga 6 ....................................................................................... 
  
 247 
  
 Bilaga 7 ....................................................................................... 
  
 257 
  
 Bilaga 8 ....................................................................................... 
  
 293 
  
 Bilaga 9 ....................................................................................... 
  
 321 
  
 Bilaga 10...................................................................................... 
  
 339 
  
 Bilaga 11...................................................................................... 
  
 347 
  
 Statens offentliga utredningar 2002 ........................................... 
  
 353 
  
 4 
  
 14 
  
 Överväganden om föredömlig förvaltning 
  
 Mitt förslag: 
 Kriterier för föredömlig förvaltning av statlig skogsmark och natur- skyddad mark bör utarbetas, bl.a. med: 
  
 Rutiner för vägning av den samhällsekonomiska nyttan av olika användning av skogsmarken. Syftet är att stimulera mångbruk av skogen och ta den samhällsekonomiska hänsyn till andra nä- ringar som är motiverad. 
  
 System för kvalitetsuppföljning och revision av förvaltning av områdesskyddad mark. 
  
 Rutiner för dialog med allmänhet och intresseorganisationer. 
  
 Teknikupphandling för att förbättra teknik och metoder inom skogsbruket och naturskyddet. 
  
 Enligt utredningens direktiv är det övergripande målet att statens skogar skall förvaltas på ett föredömligt sätt både ur produktions- och miljösynpunkt för att trygga en långsiktigt ekologiskt och produk- tionsmässigt hållbar utveckling. De affärsmässiga ambitioner som lig- ger bakom statens skogsinnehav skall kunna fullföljas effektivt. För- valtningen bör därför präglas av en samlad helhetssyn. 
 En föredömlig förvaltning 
 Av direktiven framgår inte vad som menas med en föredömlig för- valtning. Jag har tolkat att föredömet ska gälla att ligga i framkant när det gäller effektivitet, värdeskapande och uthålligt nyttjande av natur- resursen skog och annan mark som förvaltas, givet den avvägning mellan olika mål som ägaren gör. Nedan diskuteras en föredömlig statlig förvaltning i en större organisation som ansvarar för marker 
 5 
  
 Överväganden om föredömlig förvaltning 
  
 SOU 2002:40 
  
 med skogsbruk och områdesskydd, det senare främst med inriktning på skogsmark samt ängs- och hagmarker. 
 En föredömlig statlig förvaltning bör vara miljöcertifierad enligt ISO 14001 eller EMAS och skogen bör vara certifierad enligt FSC. Därmed garanteras att förvaltningen arbetar aktivt med miljöfrågorna och tar de hänsyn till sociala, ekologiska och ekonomiska intressen som finns. 
 Frivilliga avsättningar av produktiv skogsmark bör göras liksom ekologisk landskapsplanering och ekologiska bokslut. Benchmarking, mellan avdelningar och enheter liksom med bolag inom den privata sektorn, bör göras regelbundet och redovisas. Detta gäller även för- valtning av nationalparker och naturreservat. Jämförelser bör göras även med förvaltningar i andra länder. 
 Strävan att vara ett föredöme inom alla områden kan innebära mål- konflikter. Särskilt gäller det för en myndighet som samtidigt ska be- driva kommersiellt skogsbruk och ansvara för områdesskydd. I rollen som föredöme är det angeläget att skilja på myndighetens särskilda samhällsansvar vad gäller avvägning mellan olika mål och myndighe- tens uppdrag att vara en effektiv förvaltare och kommersiell aktör. Det är i första hand i det senare avseendet myndigheten kan tjäna som direkt föredöme. Rutiner för hur eventuella målkonflikter ska lö- sas bör utarbetas. 
 Kommersiellt brukad skog 
 Efter förvärvet av AssiDomän AB utgörs huvuddelen av den statliga skogsmarken av marker för kommersiellt skogsbruk. Beträffande dessa marker finns ingen anledning att göra avkall på det ekonomiska avkastningskravet. Den kommersiellt brukade skogsmarken bör för- valtas på ett sätt som direkt kan utgöra ett föredöme för andra skogs- förvaltare. Om särskilda samhällsekonomiska värden kan uppnås ge- nom att ändra det ekonomiska avkastningskravet, bör en omklassifi- cering av markerna övervägas. 
 Det kommersiella perspektivet innebär inte att förvaltningen ska göra avkall på samhällets uppsatta mål när det gäller biologisk mång- fald, bevarandet av kulturmiljövärden, hänsyn till rennäringen och det rörliga friluftslivet. Mångbruk av skogen bör prioriteras även i den kommersiellt brukade skogen för att öka det samhällsekonomiska vär- det av skogsmarken. Regeringen ger ökad tyngd åt bevarandet av bio- logisk mångfald och åtgärder för att främja det rörliga friluftslivet i skrivelsen om en samlad naturvårdspolitik (skr. 2001/02:173). 
 6 
  
 SOU 2002:40 
  
 Överväganden om föredömlig förvaltning 
  
 Nationalparker och naturreservat 
 Målsättningen med förvaltning av nationalparker och reservat är att bevara och återskapa biologisk mångfald, bevara och synliggöra kul- turmiljövärden, vidmakthålla ekologiska processer samt göra områ- dena attraktiva för det rörliga friluftslivet. Allt ska ske så kostnadsef- fektivt som möjligt. Skötsel av nationalparker och naturreservat styrs av föreskrifter om områdesskötsel respektive av länsstyrelsen fast- ställda skötselplaner. 
 Även andra aktörer än staten äger och/eller förvaltar betydande arealer mark, som är områdesskyddade eller av andra skäl ändrat mål- sättningen från ett rent kommersiellt brukande. Det kan t.ex. gälla tät- ortsnära kommunal mark där målet med skötseln är att skapa attrak- tiva områden för det rörliga friluftslivet. Den statliga förvaltningen bör ha som mål att tjäna som föredöme även för dessa aktörer. 
 Nya redovisningsmodeller 
 Jag anser att det behövs nya redovisningsmodeller för ekonomi och årsberättelser i en föredömlig statlig skogsförvaltning. I dessa bör för- utom gängse redovisningar av ekonomi och verksamhet även sam- hällsnyttan värderas och redovisas. För detta behövs utveckling av olika metoder för värdering och prissättning av sociala och kulturella värden, rekreationsvärden, värdet av att bevara biologisk mångfald och kulturmiljövärden samt skogens värde för det lokala näringslivet, t.ex. för renskötsel- och turistföretag. 
 Om annan användning av skogsmarken är betydande jämfört med virkesvärdet, bör en analys över hur mångbruket kan optimeras på dessa marker göras. Därmed kan anpassning till annat nyttjande än virkesproduktion bli aktuellt på vissa marker. Det kan bl.a. gälla tät- ortsnära skogar, fjällnära skog med högt rekreationsvärde eller i kärn- områden för rennäringen. 
 Jag anser att den ekonomiska redovisningen bör vara utformad så att den kan bli ett verktyg för uppföljning samt bidra till att skapa en effektivare organisation. Den ekonomiska redovisningen ska vara klar och tydlig och inga utgifter eller inkomster ska kunna gömmas un- dan eller användas till annat än det de ursprungligen var avsedda för. 
 7 
  
 Överväganden om föredömlig förvaltning 
  
 SOU 2002:40 
  
 Revision av områdesskyddet 
 En föredömlig förvaltning bör säkerställa statens mål för natur- och kulturmiljövården på områdesskyddade marker genom intern kvali- tetsuppföljning. Även system för revision av oberoende tredje part, på liknande sätt som sker inom ramen för miljö- respektive  
 FSC-certi- 
  fiering av skogsbruket, behöver utvecklas för att kontrollera landets natur- och kulturmiljöskydd. 
 Långsiktigt syftande samråd med rennäringen 
 En föredömlig skogsförvaltning garanterar möjlighet till samexistens med rennäringen genom ett genomtänkt och anpassat skogsbruk med långsiktigt syftande samråd med samebyarna. Samhällsekonomiska beräkningar kan vara en hjälp i bedömningarna för att optimera skogsbruket i dessa områden. Det är också angeläget att statens skogs- bruk arbetar för att hitta brukningsmetoder för att bevara renbetet el- ler på olika sätt förmera det. Särskilt gäller det i vinterbeteslandet. 
 Dialog med allmänheten och lokala intressenter 
 Skogen och naturmarken är betydelsefull för många människor, som strövområde, för jakt och fiske, social samvaro m.m. Den statliga sko- gen är därtill en samhällstillgång som många anser ska förvaltas med speciella syften, t.ex. för att öka biologisk mångfald. Det är därför an- geläget för en statlig föredömlig skogs- respektive naturvårdsförvalt- ning att utveckla dialogen med allmänheten och olika intresseorgani- sationer tidigt i planeringen. Detta underlättas av öppna redovis- ningar av planeringsunderlag för skogsbruket samt natur- och kultur- miljövården samt analyser av de effekter åtgärderna medför på skogsmarken. Vid planering av åtgärder bör även skogsbrukets sociala effekter belysas. 
 Det är lämpligt att kalla allmänheten och olika intresseorganisatio- ner till årliga lokala eller regionala möten för att redovisa planerade åtgärder i området. Mötena bör annonseras på myndighetens hems- ida samt i ortspressen. Framtida konflikter kan undvikas genom att göra dem som känner sig berörda mer delaktiga. Ökad information om och delaktighet i skötseln av marken gynnar mångbruket. 
 8 
  
 SOU 2002:40 
  
 Överväganden om föredömlig förvaltning 
  
 Information 
 En föredömlig förvaltning bör informera allmänheten om sitt mark- innehav och dess olika värden. Information bör också finnas om in- tressanta platser för rekreation och friluftsliv samt områden för jakt och fiske på den statligt ägda skogsmarken. Förvaltningen bör också ha i uppgift att informera om allemansrätten. 
 Teknikutveckling och forskning 
 En föredömlig statlig förvaltning bör följa forskning och utveckling inom respektive område och ställa krav vid inköp och entreprenad- upphandling för att stimulera användning av nya metoder och ny teknik. Forskare bör ges tillfälle att testa nya metoder och tekniker samt få möjlighet att arbeta kortare tider i förvaltningen. Jag anser att den egna personalen bör stimuleras till och få stöd från förvaltningen för studier och forskaruppgifter. 
 En föredömlig förvaltning bör ligga långt fram i teknikutveck- lingen för skogsbruket och naturvården samt delta i framtagandet av nya metoder för ett hållbart brukande av skog och mark. I utveck- lingsarbetet bör även inkluderas nya försäljningsmetoder för virke, ex- empelvis via optioner. 
 En föredömlig statlig förvaltning bör initiera samordnad teknik- upphandling med andra förvaltare och/eller entreprenörer för att driva på utvecklingen av ny teknik med god prestanda till rimliga pri- ser. I denna teknikutveckling kan krav ställas för att lösa problem inom skogsbruket, t.ex. effektivare och skonsammare markberedning än dagens. Samtidigt kan krav ställas på energieffektiva maskiner, mil- jöanpassade bränslen och material samt god arbetsmiljö. (Bilaga 6, Teknikupphandling inom skogsbruket) 
 Arbetsmiljö och delaktighet 
 Jag anser att en statlig förvaltning måste ha en bra och föredömlig ar- betsmiljö där de flesta klarar att arbeta fram till ålderspensionen. Det är viktigt att de anställda trivs på arbetsplatsen och känner sig delak- tiga i planeringen. En platt och processtyrd organisation är önskvärd. Besluten bör delegeras så långt ut i organisationen som möjligt. Cen- trala stödfunktioner behövs för att organisationen ska ha ett helhets- grepp på verksamheten vad avser styrning, policy och ambitionsni- våer. 
 9 
  
 Överväganden om föredömlig förvaltning 
  
 SOU 2002:40 
  
 Den ekonomiska redovisningen ska kunna användas för jämfö- rande analyser mellan olika arbetslag och enheter inom företaget. Därmed skapas ett verktyg för de anställda till ständiga förbättringar. 
 En föredömlig statlig skogförvaltning, som själv administrerar av- verkning, bör ha en viss andel avverkning i egen regi. Därmed kan man både driva på teknik- och metodutveckling och utveckla goda rutiner för upphandling av entreprenörer. Samma krav bör ställas på entreprenörerna när det gäller utbildning, kompetens och arbetstider som på de egna anställda. 
 Stärk yrkesrollerna 
 Jag anser vidare att yrkesrollerna inom skogsnäringen behöver stärkas. Det är i dag svårt att rekrytera ungdomar till skogsbruket. Samtidigt ökar kraven på alla kategorier anställda och branschen blir mer kun- skapsintensiv. Skogsbranschen behöver bli mer attraktiv för dem som i dag stiger ut på arbetsmarknaden. Ett led i detta är att ge personal på alla nivåer inom den statliga föredömliga organisationen ständig kompetensutveckling samtidigt som olika karriärvägar byggs in i före- tagets struktur. 
 Mångfald på arbetsplatsen bör gynnas. Det behövs åtgärder för att locka fler ungdomar och kvinnor till statens skogsförvaltning. Den re- lativt höga kvinnorepresentationen (50 procent) i Sveaskog AB:s sty- relse är ett steg i rätt riktning för branschen. 
 Tio kriterier för föredömlig förvaltning: 
  
 1. 
  
 Bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk med god ekonomi och god avkastning på insatt kapital samtidigt som biologisk mång- fald och kulturmiljövärden bevaras och att skogens rekreations- värden utvecklas. 
  
 2. 
  
 Redovisa både företagsekonomiska och samhällsekonomiska vär- den i årsredovisningen liksom kundnöjdhet. 
  
 3. 
  
 Arbeta för ständiga förbättringar och i det arbetet utveckla nyck- eltal för skogsproduktion, skötseln av skyddade områden, mark- upplåtelser, lokal förankring, kundnöjdhet samt för arbetsmiljön. 
  
 4. 
  
 Bedriva förvaltning så att statens särskilda intressen för viss mark tillgodoses och utvecklas, exempelvis avseende naturvården, för- svaret och rennäringen. 
  
 10 
  
 SOU 2002:40 
  
 Överväganden om föredömlig förvaltning 
  
 5. 
  
 Utveckla nya metoder och nya tekniker för ett mer miljöanpassat och rationellt skogsbruk samt områdesskötsel, bl.a. genom att in- itiera teknikupphandling tillsammans med andra företag och för- valtningar. 
  
 6. 
  
 Öka den lokala förankringen genom att utveckla dialog med de boende, det lokala näringslivet och olika intressegrupper. 
  
 7. 
  
 Gynna mångbruk av skogen för att därigenom öka sysselsätt- ningen. 
  
 8. 
  
 Öka tillgängligheten till förvaltningens marker för friluftsliv, jakt, fiske m.m. 
  
 9. 
  
 Ha som målsättning att alla anställda ska kunna arbeta fram till ålderspensionen. Göra de anställda delaktiga i förvaltningens olika beslut och stimulera anställning av kvinnor för att få större mångfald på arbetsplatsen. 
  
 10. 
  
 Informera om förvaltningens markområden, dess värden och möjligheter till friluftsliv, jakt och fiske m.m. 
  
 En föredömlig förvaltning behöver olika verktyg för att stimulera ett målmedvetet kvalitetsarbete. I bilaga 8, Poängsystem för värdering av Föredömlig skogsförvaltning, redovisas förslag till struktur till ett poängsystem för föredömlig förvaltning med flera olika komponen- ter. Utveckling av ett sådant poängsystem är angeläget för att ge per- sonalen stimulans att styra mot en mer föredömlig förvaltning. 
 11 
 15 Förslag till ny organisation 
 Mina förslag: 
 Tre förslag till ny organisation presenteras inklusive förslag till klas- sificering av skogsmarken. All skogmark inklusive skogsbevuxna nationalparker och naturreservat föreslås ingå i den nya organisa- tionen. Strategier för hur rekreationsvärdet i tätortsnära offentliga skogar kan öka bör utarbetas. 
 Jag har i Del 1 av detta betänkande beskrivit förvaltningen av all stat- lig skogsmark inklusive de områdesskyddade arealerna samt skogsbru- kets och naturvårdens organisation. Jag har också redogjort för hur jag definierar en föredömlig förvaltning. Här ges förslag till ändrad organisation för att bättre tillfredsställa statens krav på en föredömlig förvaltning med ett samlat helhetsgrepp på verksamheten i fråga om styrning, policy och ambitionsnivåer, så att staten på allra bästa sätt ska kunna sköta sina skogar ur både miljö- och produktionssyn- punkt. 
  
 15.1 
  
 Skogsmark i den nya organisationen 
  
 I övervägandena om en samlad föredömlig förvaltning av statens skogsmark har avvägningar gjorts över vilka marker som ska ingå i den nya organisationen. Här skiljer jag på ägar- och skötselförvaltning av markerna och föreslår i första hand att både ägaransvar och sköt- selansvar överlåts till den nya organisationen. I vissa fall föreslås att ägarförvaltningen ligger kvar på nuvarande förvaltning eller bolag, men att skötselansvaret överlåts till den nya organisationen för statlig skog och skyddad mark. 
 Den statligt ägda kommersiella skogsmarken ingår i första hand i de avvägningar som görs för att skapa en ny organisation för förvalt- ning av statlig skogsmark. Främst handlar det om mark i det nuva- rande Sveaskog AB, men också om marker i några mindre bolag. 
 13 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 SOU 2002:40 
  
 Andra fastighetsinnehav kan innebära vissa avvägningsproblem i fråga om de ska ingå i den nya organisationen eller inte. Särskilt gäller det markarealer med en kombination av skogsmark och annan mark. 
 Dels handlar det om Naturvårdsverkets marker som endast till 30 procent utgörs av skogsmark och i övrigt främst utgörs av fjäll och skärgårdar samt till en liten del ängs- och hagmarker. Dels handlar det om Statens fastighetsverks marker där FD Skog förvaltar stora arealer fjäll och myrmarker och FD 4 som främst förvaltar jordbruks- och parkmark i anslutning till slott och kungsgårdar. Dels handlar det om Fortifikationsverkets marker, som delvis består av skogsmark och del- vis av öppen mark som används som skjutfält eller övningsfält. 
 Jag föreslår att marker som förvaltas av de nämnda myndigheterna hålls samman ägarmässigt och att skogsmarken därmed inte skiftas. Sveaskog AB, AB Göta kanalbolag, Hjälmare Kanal AB förvaltar kommersiellt brukad skogsmark som bör inordnas som egna bolag i den nya myndighetsorganisationen. Jag föreslår också att all mark som förvaltas av Statens fastighetsverk FD Skog överförs till den nya myndigheten. När det gäller Fortifikationsverket och Statens fastig- hetsverk FD 4 föreslår jag att den nya myndigheten sköter skogsbru- ket, men att ägarförvaltningen tills vidare blir kvar på nuvarande myndigheter. Vissa skogsfastigheter som förvaltas av FD 4, t.ex. Vi- singsö, föreslår jag dock överförs även när det gäller ägarförvaltningen till den nya myndigheten. 
 Mindre skogsfastigheter hos exempelvis Luftfartsverket, skogsvårds- styrelserna och Sveriges lantbruksuniversitet bör kunna skötas av den nya organisationen om det anses lämpligt. Ägarförvaltningen kan ligga kvar i nuvarande form. 
  
 15.2 
  
 Överväganden för områdesskydd 
  
 När det gäller den områdesskyddade marken har jag gjort bedöm- ningen, att det i första hand är de nationalparker och naturreservat vars marker till övervägande del består av skog, som ska överföras till den nya myndigheten. Skälet är främst att man därigenom uppnår ra- tionaliseringsvinster i ägar- och skötselförvaltning. I dag är ägarför- valtningen splittrad. Naturvårdsverket förvaltar 40 procent av statens innehav av områdesskyddad skogsmark. En stor del förvaltas av Carter tens fastighetsverk och resten av andra statliga förvaltare. Mitt förslag är att samla nationalparker och naturreservat, som i huvudsak består av skogsmark, i en ny myndighetsförvaltning som också brukar kom- 
 14 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 mersiell skogsmark. Det stämmer väl med önskan i direktivet om att skapa ett samlat grepp över det statliga skogsinnehavet. 
 Jag föreslår att man senare ser över även den övriga områdesskyd- dade marken för att diskutera om den i ett senare skede bör överföras till den nya myndigheten. Det handlar i huvudsak om nationalparker och naturreservat med stora fjäll- och myrområden, skärgårdar och till viss del ängs- och hagmarker. Av dessa är det främst ängs- och hag- marker som är skötselkrävande. Jag är övertygad om att det även för dessa marker finns vissa rationaliseringsvinster i att samla ägarförvalt- ning och skötsel av dessa i samma myndighet. 
  
 15.3 
  
 Mer mark för rekreation och friluftsliv 
  
 Enligt direktiven har utredningen endast haft i uppgift att ge förslag till ny organisation av befintlig skogsmark. Det har dock under utred- ningens arbete framkommit synpunkter på att staten borde äga mer mark i tätortsnära områden för friluftsliv och rekreation. Synpunkter har kommit från allmänheten och intresseorganisationer såväl som från privata skogsägare. Den opinionsundersökning som utredningen låtit göra visar på ett stort behov av skogsmark för rekreation och fri- luftsliv i tätortsnära områden. Regeringens skrivelse om naturvårds- politiken (rks. 2001/02:173) lägger stor vikt vid de tätortsnära rekrea- tionsskogarna. Den tätortsnära skogen har ett uppenbart värde som strövområde och därmed också ett värde för folkhälsan. 
 I 1991 års miljöpolitiska beslut (prop.1990/91:90) fastställdes att det i första hand är kommuner och landsting som ska sörja för det rörliga friluftslivets markbehov runt tätorterna. Det är viktigt att inte frånta kommuner och landsting detta ansvar, men jag anser att det trots allt finns anledning för staten att även påta sig ett visst ansvar tillsammans med kommuner och landsting för den tätortsnära skogs- marken i syfte att öka dess rekreationsvärde. Min bedömning är där- för att den nya skogsorganisationen bör få i uppgift att styra om sitt skogsinnehav till att omfatta mer skogsmark i tätortsnära områden. Kommersiellt skogsbruk bör drivas på dessa marker, men med andra avkastningskrav än normalt och med extra åtgärder för att stimulera friluftslivet. 
 Redan fattade politiska beslut, ökat intresse hos allmänheten för re- kreation och friluftsliv samt det faktum att staten kan spela en sär- skild roll som ägare där flera samhällsintressen riskerar att kollidera, gör att tyngdpunkten i statens skogsinnehav successivt bör ändras. 
 15 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 SOU 2002:40 
  
 Den nya myndigheten bör ges i uppdrag att ta fram en strategi i sam- råd med kommuner och landsting för hur den tätortsnära marken ska bevaras och hur rekreationsvärdet på dessa skogsmarker kan öka. En diskussion bör också föras om ansvarsfördelning mellan stat, kom- mun och landsting beträffande den tätortsnära rekreationsskogen. 
  
 15.4 
  
 Presentation av förslagen 
  
 Jag har mot bakgrund av vad som tidigare anförts utarbetat tre alter- nativa förslag till organisation av den statliga skogsförvaltningen. De två första förslagen innebär ett samlat helhetsgrepp på verksamheten i fråga om styrning, policy och ambitionsnivåer. Det tredje förslaget innebär samma förvaltningsstruktur som i dag, vilket enligt min be- dömning inte ger det samlade helhetsgrepp som efterlysts i direktivet. 
 Förslag 1. 
 Här föreslås en ny myndighet med ägarförvaltning av de tre största statliga skogsinnehaven (Sveaskog AB, Fastighetsverket FD Skog och Naturvårdsverket). Sveaskog AB behålls som som logistikbolag med ansvar för avverkning och virkeshandel. Myndigheten föreslås för- valta aktier i Sveaskog AB. Även aktierna i AB Göta kanalbolag och Hjälmare Kanal AB föreslås förvaltas av myndigheten. Myndighetsav- tal föreslås för skötsel av övriga myndigheters skogsmark. Därigenom skapas en samlad förvaltning av statens skogsmark. 
 Förslag 2. 
 Detta förslag innebär samlad ägarförvaltning av den mark som i dag förvaltas av Naturvårdsverket och Statens fastighetsverk FD Skog i en myndighet. Till myndigheten förs också vissa marker från Sveaskog AB med särskilt höga värden för naturvården eller friluftslivet. Durham skog AB behålls som ett statligt skogsbolag och äger också den kom- mersiellt brukade marken. Sveaskog AB har skötselansvar för myndig- hetens skogar. Förvaltning av aktierna överlåts till den nya myndighe- ten för att därigenom åstadkomma ett samlat ansvar för verksamhe- ten. Detsamma gäller AB Göta kanalbolag och Hjälmare Kanal AB. 
 Förslag 3. 
 Förslaget innebär att nuvarande grundläggande organisationsstruktur behålls. Dock föreslås viss överföring av mark med höga rekreations- värden från Sveaskog AB till Statens fastighetsverk. 
 16 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 15.5 
  
 Roller i en ny organisation 
  
 Den övergripande strukturen i förslagen till ny organisation baseras på en strävan att renodla rollerna för de olika organisationsdelarna, undvika dubbleringar och ta till vara möjligheter till synergier. De viktigaste rollerna i sammanhanget är följande: 
 Ägarrollen 
 Ägarrollen innebär att besluta om kapitalets användning inklusive be- slut om riktlinjer för köp och förvärv av mark, att göra avvägningar mellan olika mål för verksamheten, att utse skötselförvaltare och följa upp verksamhetens resultat. 
 Skötselförvaltarrollen 
 Skötselförvaltarrollen innebär att genomföra köp och försäljning av mark, planera och organisera skötseln av skog och mark, följa upp skötseln samt sälja skog på rot. 
 Operativa roller 
 De operativa rollerna omfattar den direkta hanteringen av skog och mark. De kan indelas i två huvudkategorier: 
  
 a) 
  
 en grön roll, vilket innebär genomförande av skötseln inklusive skötsel av infrastruktur i form av vägar, stigar m.m. samt 
  
 b) 
  
 rollen att hantera virkesflödet, vilket innebär försäljning av virke, köp av rotstående skog, avverkning, transport och leverans. 
  
 Myndighetsrollen 
 Myndighetsrollen är i detta sammanhang rollen att upprätta områ- desskydd på skogsmark som förvärvats av staten i syfte att bilda natur- reservat. I dag utövas denna myndighetsroll av länsstyrelserna. Andra myndighetsroller som inte tas upp här är tillsyn över skogsvårdslagen och tillsyn över områdesskyddet som utövas av skogsvårdsstyrelserna respektive länsstyrelserna. 
 Indelningen i olika roller följer väl den utveckling som skett inom skogsbruket det senaste decenniet. Exempel kan hittas hos bl.a. Assi- Domän AB, SCA, Skogssällskapet och skogsföretaget Södra. Dessa företag är organiserade så att rollerna som ägare, skötselförvaltare och ansvariga för hantering av virkesflödet framträder tydligt. Även den nya organisationen, som skapas inom Sveaskog AB, bygger på dessa principer. Uppdelningen medger en utveckling och fördjupning av kompetensen och kortade beslutsvägar. Båda är viktiga förutsätt- ningar för en kund- och processorienterad verksamhet. 
 17 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 SOU 2002:40 
  
 15.6 
  
 Klassificering av statens skogsmarker 
  
 Möjligheterna till ägande i myndighets- respektive bolagsform och styrning i övrigt skiljer sig mellan olika delar av det statliga skogsinne- havet. I förslagen till organisation har därför den nuvarande statliga skogsmarken delats in i fyra klasser baserade på huvudändamålet. Klassningen ska ses som ett verktyg för att skapa ett samlat helhets- grepp vad avser styrning, policy och val av ambitionsnivåer. De fyra klasserna är: 
 1. Mark för kommersiellt skogsbruk 
 Omfattar marker ägda av Sveaskog AB, där man kan ställa normala ekonomiska avkastningskrav på hela det bundna kapitalet. Markerna är certifierade enligt FSC, vilket bl.a. innebär att minst 5 procent av marken ska undantas för naturvårdsändamål och att mångbruk ska gynnas. Totalt rör det sig om ca 3 miljoner ha eller 63 procent av den statliga produktiva skogsmarken. 
 2. Mark för rekreation, kulturmiljövård och rennäring i kombination med skogsbruk 
 Omfattar marker där hänsyn till rekreation, kulturmiljövård och ren- näring medför att avkastningskrav inte bör ställas på hela det bundna kapitalet. Dessa marker är viktiga för turistnäringen och därmed för lokal och regional utveckling. Klassen kan delas in i: 
  
 a) 
  
 Mark för  
  
 rekreation och friluftliv  
 inom Sveaskog AB med särskilt stora rekreations- och/eller miljövärden, t.ex. Böda på Öland,  
 Halleberg-Hunneberg 
  i Västergötland, Hornsö i Småland, Andersön i Jämtland och Rosfors i Norrbotten. Av denna areal är en del re- 
 dan avsatt som naturreservat och kvar blir omkring 30 000 till 50 000 ha. 
  
 b) 
  
 Keller som ännu  
  
 inte fått reservatsstatus 
 . 80 000 ha hos Naturvårds- verket och 70 000 ha som ska överföras från Sveaskog AB till Na- turvårdsverket. 
  
 c) 
  
 Viss  
  
 mark för kulturmiljövård  
 inom Statens fastighetsverk FD 4, bl.a. Miller. Arealen omfattar ca 7 000 ha. 
  
 d) 
  
 Keller där  
 rennäringen har en särskild ställning eller mark som ligger ovan gränsen för fjällnära skog.  
 Omfattningen inom Statens fastighetsverk FD Skog är ca 580 000 ha. Omfattningen inom Sveaskog AB är ca 100 000 ha. 
  
 Totalt bedöms denna klass omfatta 0,88 miljoner ha eller 16 procent av den statliga produktiva skogsmarken. 
 18 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 3. Områdesskyddad mark 
 Dessa marker omfattar nationalparker och de naturreservat, som sta- ten direkt eller indirekt äger. Sammanlagt är det ca 0,75 miljoner ha eller 16 procent av den statliga produktiva skogsmarken som hör till denna klass. Även dessa marker är viktiga för rekreation och friluftsliv och därmed viktiga för turism och lokal utveckling. 
 4. Produktiv skogsmark för annat ändamål än skogsbruk 
 Dessa marker omfattar ca 0,15 miljoner ha eller 3 procent av den stat- liga produktiva skogsmarksarealen. Huvuddelen utgörs av Fortifika- tionsverkets marker. Klassen innehåller marker för vitt skilda ända- mål, gemensamt är att det finns ett annat huvudmål för brukandet än kommersiellt skogsbruk. 
 Statens skogsinnehav ska inte ses som statiskt. Syftet bör vara att förvärva och behålla områden med särskilt stora samhällsvärden, där ett statligt ägande kan bidra till att hantera markanvändningskonflik- ter. Även inom det nuvarande innehavet bör en kontinuerlig översyn av markanvändningen ske och nya bedömningar göras för att moti- vera omklassificering av marker. 
 Under dessa processer är det viktigt att säkerställa att mark som ska behållas i statlig ägo inte säljs, att skötselinsatser som bör finansieras via statsbudgeten kan särredovisas samt att det ekonomiska resultatet på ett rättvisande sätt kan sättas i relation till bundet kapital. För att skapa nödvändig struktur och verktyg för styrning av markanvänd- ningen av den statliga skogsmarken, föreslår jag att den nya myndig- heten klassificerar markinnehavet och bokför de olika aktiviteterna på tre olika konton: 
  
 Skogsbruk  
 för den kommersiellt brukade skogsmarken. Markerna bör fritt kunna säljas inom de ramar riksdagen beslutar. De ekono- miska avkastningskravet bör motsvara vad marknaden i övrigt till- lämpar på ett  
 FSC-certifierat 
  skogsbruk. 
  
 Kombinationsbruk  
 för marker av betydelse för rennäring, natur- och kulturmiljövård samt mark för friluftsliv och rekreation. Skogsbruk bedrivs, men ekonomiska avkastningskrav ställs inte på hela det bundna kapitalet. Marken får inte säljas utan särskilt regeringsbe- slut. 
  
 Natur  
 för nationalparker och naturreservat. Nationalparker och naturreservat sköts enligt fastställda föreskrifter respektive skötsel- 
 19 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 SOU 2002:40 
  
 planer. Kostnaderna för skötsel och investeringar i mark finansie- ras över statsbudgeten. Nationalparker ska enligt lag ägas av staten och även reservatsmark som nu ägs av staten bör behållas i statlig ägo om inte särskilda skäl finns för omklassificering. 
  
 15.7 
  
 Omklassificering av mark 
  
 Jag anser att en viktig uppgift för den nya myndigheten bör vara att över tiden minska ägandet av marker klassificerade som  
 Skogsbruk  
 till förmån för marker, som klassificerats som  
 Kombinationsbruk  
 och  
 Na- tur 
 . Sveaskog AB har tidigare beslutat att Naturvårdsverket utan kost- nad ska erbjudas 70 000 ha mark för att bilda naturreservat. Dessa arealer bör direkt i samband med bildandet av den nya myndigheten föras över till klassen  
 Natur 
 . Även de 80 000 ha skogsmark som Na- turvårdsverket köpt in för reservatsändamål bör snarast föras över. 
 Förvärv av marker för områdesskydd kommer fram till år 2010 att ske i stor omfattning. Även förvärv av tätortsnära skogsmark av bety- delse för rekreation och friluftsliv föreslås för att omarrondera mar- Johnson i en riktning som stämmer väl med dagens politik där biologisk mångfald, friluftsliv och rekreation prioriteras. Fördelning av nuva- rande Sveaskog AB:s marker inom de olika klasserna kommer inte att slutligt kunna avgöras i samband med bildandet av den nya myndig- heten. 
 Ytterligare 70 000 ha av nuvarande Sveaskog AB:s marker har Na- turvårdsverket uttryckt intresse av att förvärva för naturvårdsändamål. Delar av dessa marker bör redan vid bildandet av den nya myndighe- ten föras över till klassen kombinationsbruk. 
 Marker kommer successivt att behöva klassificeras om och framför allt föras över från Skogsbruk till  
 Kombinationsbruk  
 och  
 Natur 
 . Denna process måste ske i direkt dialog med ägaren och riksdagsbeslut kan behövas beroende på arealernas storlek och hur organisationen ser ut. 
 Nedanstående tabell illustrerar hur den produktiva skogsmarksarea- len klassificeras vid bildandet av den nya myndigheten och den för- väntade utvecklingen fram till år 2010. Som jämförelse anges dagens innehav inom Sveaskog AB, Statens fastighetsverk och Naturvårds- verket. 
 20 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 Tabell 15.1  
 Fördelning av produktiv skogsmark (miljoner ha) 
  
 Klassificering 
  
 Sveaskog AB 
  
 Fastighetsver- 
  
 Naturvårds- 
  
 Tot areal 
  
 ket FD Skog 
  
 verket 
  
 år 2000 
  
 Skogsbruk 
  
 3,0 
  
 0 
  
 0 
  
 3,0 
  
 Kombinatons- 
  
 0,22 
  
 0,58 
  
 0,08 
  
 0,88 
  
 bruk 
  
 Natur 
  
 0,05 
  
 0,40 
  
 0,30 
  
 0,75 
  
 Summa 
  
 3,27 
  
 0,98 
  
 0,38 
  
 4,63 
  
 Tabell 15.2  
 Effekter av föreslagna förändringar (miljoner ha) 
  
 Skogsbruk 
  
 Kombinations- 
  
 Natur 
  
 Summa 
  
 bruk 
  
 Vid bildandet av 
  
 3,00 
  
 0,88 
  
 0,75 
  
 4,63 
  
 ny myndighet 
  
 Omklassifice- 
  
 –0,07 
  
 –0,25 
  
 0,32 
  
 0 
  
 ringar 
  
 Förvärv 
  
 0 
  
 0,05 
  
 0,12 
  
 0,17 
  
 Avyttring 
  
 –0,36 
  
 0 
  
 0 
  
 –0,36 
  
 Prognos 2010 
  
 2,57 
  
 0,68 
  
 1,19 
  
 4,44 
  
 Tabellerna visar klassificering av arealerna produktiv skogsmark hos de största statliga förvaltarna. Arealen Skogsbruk minskar betydligt fram till 2010. De drivande krafterna är riksdagens beslut att stärka det privata skogsbruket samt att uppnå miljökvalitetsmålet  
 Levande skogar 
 . 
 De ytterligare minskningar av arealen inom klassen Skogsbruk som följer av mina förslag är i huvudsak konsekvenser av omklassificering av dagens markanvändning. De omklassificeringar som föreslås är dels rennäringens  
 året-runtmarker 
  som är statligt ägda och som före- slås bli kombinationsskogsbruk med viss hänsyn till rennäringen och det rörliga friluftslivet. Dels är det mark från Sveaskog AB som över- förs till kombinationsskogsbruk med stor hänsyn till det rörliga fri- luftslivet. 30  
 000–50 
  000 ha är marker med höga biologiska värden och rekreationsvärden samt ca 100 000 ha fjällnära skog där hänsyn ska tas till rennäringen och det rörliga friluftslivet. 
 Avyttring av mark utgörs i huvudsak av den mark riksdagen beslu- tade att Sveaskog AB skulle sälja i samband med förvärvet av AssiDo- män AB. Det gäller ca 300 000 ha skogsmark som ska säljas till en- 
 21 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 SOU 2002:40 
  
 skilda för att underlätta utkomstmöjligheterna och lokal utveckling i skogs- och landsbygd. Vidare är det försäljning av mark som behövs som ersättningsmark vid bildande av nya reservat på privat mark. 
 Av de 320 000 ha mark som behövs för att uppfylla riksdagens mål för områdesskydd beräknas här 140 000 ha komma från Sveaskog AB. Av de resterande 180 000 ha har antagits att en tredjedel skyddas via intrångsersättning och att en tredjedel förvärvas direkt av markägaren. Den resterande tredjedelen antas kräva bytesmark. Bytesmarken för- utsätts här komma från Sveaskog AB. Sannolikt är den markarealen lägre än vad som här beräknats. Utöver detta förväntas myndigheten köpa in ytterligare 50 000 ha kommersiellt brukad skogsmark i tät- ortsnära områden, där avkastningskravet ändrats till förmån för ökat rekreationsvärdet. 
  
 15.8 
  
 Avvägningar om verksamhetsform 
  
 Huvudmotivet för att skapa en förändrad statlig skogsförvaltning är önskan att få ett samlat helhetsgrepp på verksamheten i fråga om styrning, policy och ambitionsnivåer. Direktiven skrevs före Durham skog AB:s förvärv av AssiDomän AB, och ska därför ses mot bak- grund av det dåvarande behovet av att skapa stordriftsfördelar genom att pröva en sammanslagning av flera mindre förvaltare. 
 Med Sveaskog AB:s förvärv av AssiDomän AB har omfattningen av statens kommersiellt inriktade skogsbruk ökat mer än fem gånger och Sveaskog AB är i dag landets största skogsbolag. Sveaskog AB har därmed inte behov av ytterligare stordriftsfördelar. Istället är det andra statliga skogsförvaltare som skulle kunna dra nytta av Sveaskog AB:s storlek. I både  
 Förslag 1  
 och  
 2  
 utnyttjas dessa stordriftsfördelar till förmån för de mindre förvaltarna. I  
 Förslag 3  
 ställs de mindre stat- liga förvaltarna utanför Sveaskog AB. 
  
 15.9 
  
 Affärsmässighet 
  
 Statens skogsinnehav svarar i dag för 13 procent av landets årliga av- verkningsvolym. Den kommersiella verksamheten är stor och det ökar behovet av att bolaget drivs affärsmässigt och effektivt. I en skri- velse till riksdagen (skr. 2001/02:143) bekräftade regeringen att kon- kurrensutsatt verksamhet ska bedrivas i aktiebolagsform för att de af- färsmässiga ambitionerna ska kunna fullföljas. 
 22 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 Drivkrafter för att öka lönsamhet och effektivisering är ägarkrav och kundkrav samt konkurrens med andra företag. I analysen av de statliga skogsförvaltarna märks tydligt att företag med starka krav på lönsamhet har högre avkastning än företag utan sådana tydliga krav. 
 Sveaskog AB bildades 1998 som ett helägt statligt aktiebolag ur det börsintroducerade AssiDomän AB. Utredningen granskade de båda bolagen två år efter delningen (år 2000). AssiDomän AB hade då 15– 25 procent lägre kostnader för drivning, skogsvård och administra- tion jämfört med Sveaskog AB. En del av Sveaskog AB:s högre kost- nader kan hänföras till längre transportavstånd och skillnader i skogs- innehav, men hela skillnaden kan inte förklaras med detta. Vidare hade övriga statliga skogsförvaltare som är organiserade i bolagsform 15 procent lägre kostnader jämfört med dem som var organiserade i myndighetsform. Detta tyder på att ägarformen har viss betydelse för förvaltarens effektivitet. 
 Om detta antagande stämmer kommer det nuvarande Sveaskog AB att få svårt att nå samma effektivitet och lönsamhet som om bolaget varit börsnoterat, med de krav och förväntningar som då följer. Om bolaget dessutom övergår till myndighetsförvaltning förloras sanno- likt i effektivitet. 
 Jag anser ändå att fördelarna med en stor myndighet överväger. Jag har för att motverka risken för minskad effektivitet valt att lägga vir- keshandeln i ett separat bolag i de två förslagen med nya myndigheter ( 
 Förslag 1  
 och  
 2 
 ). Jag förutsätter också att både myndigheten och vir- keshandelsbolaget öppet redovisar jämförande analyser med andra fö- retag i branschen för att därmed sätta ökat tryck på effektivitet och af- färsmässighet. Det krävs också stark målstyrning och att avkastnings- kravet är högt. 
 15.10 Kvalitetsverktyg 
 En förutsättning för att statens affärsmässiga ambitioner och viljan att utgöra ett föredöme inom branschen ska kunna fullföljas är att skogs- förvaltningen känner ett tryck från omvärlden, ägaren och kunderna att utvecklas och ständigt bli mer effektiv. Kvalitetsarbete och jämfö- rande analyser är viktiga i detta arbete. Det är också nödvändigt att stimulera den egna personalen att göra sitt bästa. Utredningen har be- ställt ett förslag till värderings- och poängssystem (Bilaga 8) som ett verktyg för att stimulera ett internt målmedvetet kvalitetsarbete. Ar- 
 23 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 SOU 2002:40 
  
 betet med Utmärkelsen svensk kvalitet är ett annat verktyg för att jämföra sig med de främsta inom området. 
 Utvecklingen av nya organisationsmodeller och stark målstyrning möjliggör enligt min mening att företag oavsett organisationsform kan drivas både affärsmässigt och effektivt. 
 15.11 Ansvars- och rollfördelning 
 För att beskriva de alternativa förslagen till organisation, samt an- svars- och rollfördelning, presenteras huvudaktörerna och deras an- svar i tabellform. Av  
 Förslag 1  
 och  
 2  
 följer att en större respektive en mindre myndighet behövs. 
  
 Förslag 1  
 innebär en samordnad myndighetsförvaltning för all skogsmark med syfte att bedriva kommersiellt skogsbruk, att vara ett föredöme inom skogsbranschen och att samtidigt bruka skogen för att öka rekreationsvärdet samt natur- och kulturmiljövärdet. Därtill för- valtar myndigheten stora arealer nationalparker och naturreservat. Den myndigheten påminner mycket om  
 1960-talets 
  framsynta Do- mänverk och har här kallats för Domänverket. Sveaskog AB behålls som virkeshandelsbolag och Domänverket förvaltar aktierna i bolaget. 
  
 Förslag 2  
 innebär att en ny myndighet skapas för att förvalta skog- bevuxna nationalparker och naturreservat samt rennäringens året- runtmarker och en mindre del marker för friluftsliv och rekreation. De senare hör i dag främst till Sveaskog AB. Den nya myndigheten i  
 Förslag 2  
 kallar jag här Skogsmyndigheten. Myndigheten förvaltar ak- tierna i Sveaskog AB, AB Göta kanalbolag samt Hjälmare Kanal AB. Bolagen ingår därmed som dotterbolag i myndigheten. Sveaskog AB sköter det praktiska skogsbruket åt Skogsmyndigheten och övriga bolag. 
 Huvudaktörerna betecknas i tabellerna: 
  
 N – Naturvårdsmyndigheten (Naturvårdsverket och länsstyrel- serna). 
  
 D – Den nya myndigheten, Domänverket eller Skogsmyndighe- ten, för skog och skyddad mark. I beskrivningen av nuläget och i Förslag 3 betecknar D i stället Statens fastighetsverk FD Skog. 
  
 S – Sveaskog AB. 
  
 T – Tjänsteleverantör i konkurrens med andra tjänsteleverantörer (kan även vara Sveaskog AB). 
  
 Ö – Övriga myndigheter med behov av skogsmark för särskilda ändamål. 
  
 24 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 I några fall råder ett delat ansvar för vissa roller, vilket framgår av ta- bellerna. Ansvaret för en viss roll kan fyllas av flera aktörer, i huvud- sak beroende på att ägaransvaret för markerna inom en klass delats upp på olika aktörer. Exempel på detta är ägarrollen inom de fjällnära skogarna, som i nuläget delas mellan Sveaskog AB och Statens fastig- hetsverk Schultz. 
 Organisation i nuläget 
  
 Tabell 15.3  
 Fördelning av ansvaret för olika roller i nuläget, våren 2002 
 Huvudändamål för skogsmarken 
  
 Kommersiellt 
  
 ådesskydd 
  
 ändam 
  
 ål 
  
 Rekreation 
  
 Omr 
  
 Annat 
  
 skogsbruk 
  
 KulturmiljöRennäring 
  
 Andel av den statliga 
  
 produktiva skogsmarken 
  
 6 
 34% 
  
 1 
 85% 
  
 16% 
  
 3% 
  
 Ägarrollen 
  
 Besluta om inriktning av köp 
  
 och försäljning av mark 
  
 S 
  
 S,D 
  
 N 
  
 Ö 
  
 Besluta om inriktning 
  
 av skötseln 
  
 S 
  
 S,D 
  
 N 
  
 Ö 
  
 Välja skötselförvaltare 
  
 S 
  
 S,D 
  
 N 
  
 Ö 
  
 Följa upp verksam- 
  
 hetens resultat 
  
 S 
  
 S,D 
  
 N 
  
 Ö 
  
 Skötsel- och 
  
 förvaltarrollen 
  
 Köpa och sälja mark 
  
 S 
  
 S,D 
  
 N 
  
 Ö 
  
 Planera och organisera skötseln S 
  
 S,D,T 
  
 N 
  
 Ö,T 
  
 Följa upp skötseln 
  
 S 
  
 S,D,T 
  
 N 
  
 Ö,T 
  
 Sälja virke på rot 
  
 S 
  
 S,D,T 
  
 N 
  
 Ö,T 
  
 Operativ roll 
  
 Genomföra skötseln 
  
 S,T 
  
 S,D,T 
  
 N,T 
  
 Ö,T 
  
 Sälja virke, köpa virke på rot, 
  
 avverka, transportera, leverera 
  
 S,T 
  
 S,D,T 
  
 N,T 
  
 Ö,T 
  
 Myndighetsroll 
  
 Beslut om områdesskydd 
  
 N 
  
 N 
  
 N 
  
 N 
  
 25 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 SOU 2002:40 
  
 Av tabellen framgår att ansvarsfördelningen i dag är starkt kopplad till markägandet. Samma aktör svarar genomgående för markägarrol- len, skötselförvaltarrollen och de operativa rollerna på en viss del av innehavet. Skötselförvaltarrollerna och de operativa rollerna utövas dock delvis av tjänsteleverantörer, som upphandlas i konkurrens. Ex- empel på detta är Skogssällskapets ansvar för förvaltning av Statens fastighetsverk FD 4 (slott och kungsgårdar) samt den omfattande an- vändningen av entreprenörer i avverkningsarbetet både inom Statens fastighetsverk FD Skog och Sveaskog AB. 
 15.12 Förbättringspotentialer 
 Genom att förändra organisationen kan flera tydliga steg tas mot en mer samlad förvaltning av skogsmarken, för att staten på allra bästa sätt ska kunna sköta sina skogar ur både miljö- och produktionssyn- punkt. 
 Synergivinster 
 På två områden finns tydliga synergivinster att göra genom att organi- sera verksamheten på ett annat sätt än i dag. Samtliga föreslagna orga- nisationsalternativ innebär att dessa synergivinster tillvaratas. Områ- dena är: 
 1. Köp och försäljning av fastigheter 
 Rollen att genomföra köp och försäljning av fastigheter utövas i dag av samtliga aktörer. Genom att ge en aktör ansvar att fylla denna roll på uppdrag av alla statliga ägare, kan betydande rationaliseringsvin- ster göras. Samtidigt säkerställs möjligheter att erbjuda ersättnings- marker vid bildande av reservat. Statens roll som fastighetsägare och aktör på fastighetsmarknaden ges ett tydligt ansikte vid en samord- ning enligt förslagen. 
 1. Förvaltning på marker där skogsbruk inte är enda intresse 
 Rollen att förvalta och operativt driva skogsbruk på marker där virkes- produktionen kan utnyttjas, men där ekonomiska avkastningskrav, på grund av hänsyn till  
 miljö-, 
 rekreations-, 
  rennärings- eller försvarsin- tressen, inte bör ställas på hela det bundna kapitalet. Kraven på kom- petens och organisation är inte annorlunda för detta slags skogsbruk jämfört med de krav som ställs på kompetens och organisation för ett 
 26 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 rent kommersiellt skogsbruk. I dag agerar flera statliga organisationer i denna roll inom geografiskt närbelägna områden. Speciellt stora samordnings- och synergivinster bör kunna uppnås för skötseln av Statens fastighetsverk FD Skogs marker om skogsbruket samordnas med Sveaskog AB. 
 Områdesskydd genom regionalisering 
 Dagens organisation av arbetet med områdesskydd är bundet till den struktur som ges av länsindelningen. I de små länen innebär detta att möjligheter till specialisering och kompetensutveckling begränsas. Exempelvis är det få län som har möjlighet att ha en bra omvärldsbe- vakning och följa med inom forskning och utveckling inom naturvår- den och än mindre för att utveckla nya rationella skötselmetoder. 
 En ny myndighet ges frihet att bygga den regionala organisationen, så att en optimal avvägning kan göras mellan krav på lokal närvaro och specialisering. Erfarenheterna från Skogsvårdsorganisationens re- gionalisering visar på mycket positiva effekter i detta sammanhang. 
 Företagskulturen som hävstång för att nå mål 
 Den effektivitet och handlingskraft som präglar skötseln av den pro- duktiva skogsmarken i dagens certifierade skogsbruk, kan i många stycken föras över till skötseln av områdesskyddade marker. Det finns ingen anledning att ha lägre ambitioner när det gäller effektivitet och handlingskraft för att åstadkomma en rik natur- eller kulturmiljö än när det gäller att producera virke. Organisatoriska lösningar med dele- gerat arbetssätt,  
 IT-system 
  för underhåll av anläggningstillgångar, sys- tem för entreprenadupphandling och uppföljning är exempel på sa- ker som direkt kan befrukta arbetet med områdesskydd. 
 På motsvarande sätt kommer uppgiften att skapa andra värden än virkesvärden, som följer med ansvaret för de områdesskyddade mar- kerna, att kunna påverka den dagliga skogsbruksverksamheten posi- tivt. Utveckling av företagskulturen inom den nya myndigheten kan med rätt ledning användas som en verklig hävstång för att nå samhäl- lets miljö- och produktionsmål. Min bedömning är att organisatio- nen inom såväl nuvarande Sveaskog AB som organisationen av områ- desskydd och skötsel av nationalparker och naturreservat med kraft skulle kunna ta sig an denna nya och gemensamma uppgift. 
 27 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 SOU 2002:40 
  
 Helhetsgrepp på styrning, policy och ambitionsnivåer 
 För närvarande finns det ingen tydlig och samlad styrning, policy el- ler ambitionsnivå för förvaltning av statens skogar. Det statliga skogs- bruket förutsätts följa samma spelregler som den privata sektorn, dvs. följa lagstiftningen och de skogs- och miljöpolitiska mål som riksda- gen beslutat om. De olika aktörerna lämnas därmed att optimera verksamheten utifrån sina egna prioriteringar. 
 Genom att skapa en ny stark myndighet som får i uppdrag att ut- öva en samlad ägarroll, kan ett helhetsgrepp tas i frågan. 
 15.13 Förslag till ny organisationsstruktur 
 Förslag 1 
 Bildande av den nya myndighet Domänverket med ägarförvaltning för de tre största statliga skogsinnehaven, dvs. mark som nu förvaltas av Sveaskog AB, Statens fastighetsverk FD Skog och Naturvårdsver- ket. Domänverket sköter både områdesskyddade marker och marker för skogsbruk, men Sveaskog AB föreslås svara för virkesinköp, av- verkning, logistik och virkesförsäljning i koncernen. Domänverket ges ett ansvar för genomförande av områdesskyddet. Förslaget har klara principiella fördelar, men det innebär samtidigt stora föränd- ringar i befintlig organisationsstruktur och krav på tydlig målstyrning och effektivisering av organisationen. 
 28 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 Tabell 15.4  
 Förslag 1. Fördelning av ansvaret för olika roller dvs. ägande och förvaltning av nästan all skogsmark i en myndighet 
  
 Huvudändamål för skogsmarken 
  
 Kommersiellt 
  
 ådesskydd 
  
 ändam 
  
 ål 
  
 Rekreation 
  
 Omr 
  
 Annat 
  
 skogsbruk 
  
 KulturmiljöRennäring 
  
 Andel av den statliga 
  
 produktiva skogsmarken 
  
 6 
 3%4% 
  
 1 
 85% 
  
 16% 
  
 3% 
  
 Ägarrollen 
  
 Besluta om inriktning av köp 
  
 och försäljning av mark 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö 
  
 Besluta om inriktning 
  
 av skötseln 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö 
  
 Välja skötselförvaltare 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö 
  
 Följa upp verksam- 
  
 hetens resultat 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö 
  
 Skötsel- och 
  
 förvaltarrollen 
  
 Köpa och sälja mark 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö 
  
 Planera och organisera skötseln 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö,T 
  
 Följa upp skötseln 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö,T 
  
 Sälja virke på rot 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö,T 
  
 Operativ roll 
  
 Genomföra skötseln 
  
 D,T 
  
 D,T 
  
 D,T 
  
 Ö,T 
  
 Sälja virke, köpa virke på rot, 
  
 avverka, transportera, leverera 
  
 S,T 
  
 S,T 
  
 D 
  
 Ö,T 
  
 Myndighetsroll 
  
 Beslut om områdesskydd 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 29 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 SOU 2002:40 
  
 Tabell 15.5  
 Förslag 2: Fördelning av ansvaret för olika roller, både myndigheten och Sveaskog AB äger skog 
  
 Huvudändamål för skogsmarken 
  
 ådesskydd 
  
 ål 
  
 Kommersiellt 
  
 Rekreation 
  
 Omr 
  
 Annat 
  
 ändam 
  
 skogsbruk 
  
 KulturmiljöRennäring 
  
 Andel av den statliga 
  
 produktiva skogsmarken 
  
 63%64% 
  
 1 
 85% 
  
 16% 
  
 3% 
  
 Ägarrollen 
  
 Besluta om inriktning av köp 
  
 och försäljning av mark 
  
 S 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö 
  
 Besluta om inriktning 
  
 av skötseln 
  
 S 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö 
  
 Välja skötselförvaltare 
  
 S 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö 
  
 Följa upp verksam- 
  
 hetens resultat 
  
 S 
  
 D 
  
 D 
  
 Ö 
  
 Skötsel- och 
  
 förvaltarrollen 
  
 Köpa och sälja mark 
  
 S 
  
 S 
  
 S 
  
 Ö 
  
 Planera och organisera skötseln 
  
 S 
  
 S 
  
 D 
  
 Ö,T 
  
 Följa upp skötseln 
  
 S 
  
 S 
  
 D 
  
 Ö,T 
  
 Sälja virke på rot 
  
 S 
  
 S 
  
 D 
  
 Ö,T 
  
 Operativ roll 
  
 Genomföra skötseln 
  
 S,T 
  
 S,T 
  
 D,T 
  
 Ö,T 
  
 Sälja virke, köpa virke på rot, 
  
 avverka, transportera, leverera 
  
 S,T 
  
 S,T 
  
 D,T 
  
 Ö,T 
  
 Myndighetsroll 
  
 Beslut om områdesskydd 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 D 
  
 Förslag 2 
 Som Förslag 1, men Sveaskog AB behålls inom koncernen som ägare av den kommersiella skogsmarken. Ägarförvaltning för mark som till- hör Naturvårdsverket och Statens fastighetsverk FD Skog, samt viss mark i Sveaskog AB med särskilda intressen för rekreation och rennä- ring förs över till den nya myndigheten. Myndigheten kallas i detta alternativ Skogsmyndigheten. Nationalparker och naturreservat med skogsmark ägarförvaltas och sköts av myndigheten. Övriga marker brukas av Sveaskog AB på uppdrag av Skogsmyndigheten. Rollen att genomföra köp och försäljning av mark för statens räkning läggs inom koncernen på Sveaskog AB. Därmed säkerställs ett entydigt statligt uppträdande på fastighetsmarknaden. 
 30 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag till ny organisation 
  
 Tabell 15.6  
 Förslag 3: Fördelning av ansvaret för olika roller, oförändrad grund- läggande organisationsstruktur 
  
 Huvudändamål för skogsmarken 
  
 ådesskydd 
  
 ål 
  
 Kommersiellt 
  
 Rekreation 
  
 Omr 
  
 Annat 
  
 ändam 
  
 skogsbruk 
  
 KulturmiljöRennäring 
  
 Andel av den statliga 
  
 produktiva skogsmarken 
  
 63%64% 
  
 1 
 8%5% 
  
 16% 
  
 3% 
  
 Ägarrollen 
  
 Besluta om inriktning av köp 
  
 och försäljning av mark 
  
 S 
  
 D 
  
 N 
  
 Ö 
  
 Besluta om inriktning 
  
 av skötseln 
  
 S 
  
 D 
  
 N 
  
 Ö 
  
 Välja skötselförvaltare 
  
 S 
  
 D 
  
 N 
  
 Ö 
  
 Följa upp verksam- 
  
 hetens resultat 
  
 S 
  
 D 
  
 N 
  
 Ö 
  
 Skötsel- och 
  
 förvaltarrollen 
  
 Köpa och sälja mark 
  
 S 
  
 S 
  
 S 
  
 Ö 
  
 Planera och organisera skötseln 
  
 S 
  
 D,T 
  
 N 
  
 Ö,T 
  
 Följa upp skötseln 
  
 S 
  
 D,T 
  
 N 
  
 Ö,T 
  
 Sälja virke på rot 
  
 S 
  
 D,T 
  
 N 
  
 Ö,T 
  
 Operativ roll 
  
 Genomföra skötseln 
  
 S,T 
  
 D,T 
  
 N,T 
  
 Ö,T 
  
 Sälja virke, köpa virke på rot, 
  
 avverka, transportera, leverera 
  
 S,T 
  
 D,T 
  
 N,T 
  
 Ö,T 
  
 Myndighetsroll 
  
 Beslut om områdesskydd 
  
 N 
  
 N 
  
 N 
  
 N 
  
 Förslag 3 
 Nuvarande organisationsstruktur behålls i huvudsak, och ingen ny myndighet skapas. De synergivinster och möjligheter till renodling, som är möjliga att nå inom ramen för befintlig struktur, tas dock till vara. Fastighetsverket Schultz och övriga myndigheter ges i uppdrag att erbjuda Sveaskog AB att sköta markerna i konkurrens med andra tjänsteleverantörer inom området. Rollen att genomföra köp och för- säljning av mark för statens räkning uppdras åt Sveaskog AB via till- lägg till bolagsordningen. Därmed säkerställs ett entydigt statligt upp- trädande på fastighetsmarknaden och ett effektivt utnyttjande av möj- ligheterna att erbjuda ersättningsmarker i samband med reservatsbild- ning. 
 31 
  
 16 
  
 Överväganden om förslag till ny organisation 
  
 Mina överväganden: 
 Av resonemanget nedan framgår att  
 Förslag 1  
 bäst uppfyller direkti- vets målsättningar.  
 Förslag 2  
 är intressant om staten ser det nuva- rande stora ägandet av produktiv skogsmark som en övergångslös- ning, tills mer mark förts över till myndigheten, enligt de beslut riksdagen fattat.  
 Förslag 3  
 stämmer dåligt överens med statens nu- varande syften att äga stora skogsmarksarealer. 
 I utredningens direktiv har nio skäl till varför staten ska äga skogs- mark angetts. De tre olika organisationsförslag som redovisats har be- dömts i relation till statens uttalade motiv att äga skog. Tabell 16.1 Därtill kommer att direktivet tydligt uttalar att ett helhetsgrepp ska tas på verksamheten samt att den ska drivas affärsmässigt och effek- tivt. Min bedömning är att  
 Förslag 1  
 i högre grad än övriga förslag uppfyller de krav som ställs i utredningens direktiv. 
 Utifrån kriterier i utredningens direktiv blir det tydligt att  
 Förslag 1 
 , dvs. där all statlig skogsmark förvaltas i myndighetsform, är den mest ändamålsenliga organisationsformen. Det stora statliga skogsinneha- vet ger stordriftsfördelar och stora möjligheter att utgöra ett föredöme inom branschen. I och med att virkeshandeln läggs i ett särskilt bolag renodlas affärsdelen. Förslaget innebär stora synergivinster och posi- tiva effekter på organisationskulturen i och med att skötsel av mark för skogsbruk och områdesskydd samordnas. Förslaget uppfyller väl kraven på samordning av den statliga skogsförvaltningen. 
  
 Förslag 2  
 utgör ett alternativ som uppfyller kriterierna i direktivet, men i lägre grad än  
 Förslag 1 
 . I  
 Förslag 2  
 förvaltar den nya myndighe- ten stora arealer totalt sett, men arealen skogsmark för virkesproduk- tion är liten. I myndigheten finns enbart mark, som staten av speci- ella skäl vill behålla och där skogsbruket är underordnat andra syften än virkesproduktion. Kommersiell skogsmark och virkeshandel be- 
 33 
  
 Överväganden om förslag till ny organisation 
  
 SOU 2002:40 
  
 hålls i Sveaskog AB för att renodla affärsverksamheten. Myndigheten förvaltar aktierna i Sveaskog AB och därmed åstadkoms samordning av verksamheterna. 
 Markarealerna i Sveaskog AB kan under den närmaste  
 10-årsperio- 
  den användas som markreserv för att successivt öka markinnehavet i myndigheten på det sätt riksdagen bestämt. Myndigheten kan då samla sitt markinnehav med en klar och tydlig målinriktning med stora möjligheter att bli ett föredöme inom sitt område. Förslaget un- derlättar en utveckling i ett senare skede då Sveaskog AB kan fortleva som ett separat bolag och eventuellt senare privatiseras. 
 Den nuvarande organisationsformen, dvs.  
 Förslag 3 
 , är mindre än- damålsenlig, om de kriterier som angivits i utredningens direktiv ska gälla.  
 Förslag 3  
 ger sannolikt en högre kostnad för förvaltning av den skogsmark som finns inom myndigheterna, vilket också omfattar för- valtning av nationalparker och naturreservat. Å andra sidan vägs detta upp av att affärsmässigheten renodlas inom Sveaskog AB. Samord- ningen mellan de olika skogsförvaltarna blir mindre, vilket fortsatt kan ge upphov till konflikter inom vissa områden. 
 34 
  
 SOU 2002:40 
  
 Överväganden om förslag till ny organisation 
  
 Tabell 16.1.  
 Vägning av organisationsförslagen i relation till statens syfte med markägandet 
 Skäl för statens skogsägande enligt direktiven 
 Underlättar långsiktig förvaltning av större samman- hängande områden, t.ex. för att bevara värdefull mark. 
 Kan öka konkurrensen om ved- råvaran och därmed öka till - gången av ved för köpsågver- ken. 
 Bättre arrondering av mark samt underlättar markbyten, bl.a. för att tillgodose friluftsli- vets behov samt natur- och kulturmiljövården. 
 Utveckla nya former för konflikthantering. 
 Stärker allmänhetens känsla för skogen som gemensam till- gång. Värnar friluftslivet samt natur- och kulturmiljön. 
 Skogsbruket ett föredöme för skogsnäringen inom natur- och kulturmiljövård, produktion 
 av virke samt för andra nyttig- heter. 
 Nationalpark ska enligt lag ägas av staten. 
 Användning för speciella ändamål som exempelvis - forskning. 
 Hantera målkonflikter t.ex. på mark ovan odlingsgränsen med intressen både för rennäring och naturvård. 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Förslag 
  
 Kommentarer 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 + + + 
  
 + + 
  
 + + 
  
 En skötselförvaltare för allt 
  
 skogsbruk. I Förslag 1 även för 
  
 områdesskyddad mark. 
  
 + + 
  
 + + 
  
 + + 
  
 Gäller om statens skogsindus- 
  
 triella verksamhet separeras 
  
 från den skogliga. 
  
 + + + 
  
 + + 
  
 + + 
  
 Lättare om en myndighet äger 
  
 marken. Samordnat ansvar för 
  
 genomförande av försäljning 
  
 /köp av mark. 
  
 + + + 
  
 + + 
  
 + 
  
 Ett aktiebolag har inte samma 
  
 krav på helhetssyn som en 
  
 myndighet. 
  
 + + + 
  
 + + 
  
 + 
  
 Ju mer statlig skogsmark 
  
 desto mer hänsyn kan man 
  
 ta till andra värden än de 
  
 ekonomiska. 
  
 + + 
  
 + 
  
 + 
  
 Synergier mellan skogsbruk re- 
  
 spektive natur- och kulturmiljö- 
  
 vård blir betydelsefull när all 
  
 mark finns i samma myndig- 
  
 het, vilket ökar möjligheterna 
  
 att bli föredöme. 
  
 + + 
  
 + 
  
 + 
  
 Underlättas om myndighet 
  
 äger marken från början och 
  
 om fastighetsfrågor samordnas. 
  
 Förslag 2 har liten andel mark 
  
 + + + 
  
 + 
  
 + 
  
 i myndighetsform. Ett aktiebo- 
  
 lag måste ta betalt om forsk- 
  
 ningen inte är motiverad ur ett 
  
 direkt företagsekonomiskt per- 
  
 spektiv. 
  
 Förslag 2 har låg andel vinter- 
  
 + + + 
  
 + + 
  
 + 
  
 betesmarker för rennäringen i 
  
 myndighetsform. I förslag 3 är 
  
 så gott som all vinterbetesmark 
  
 hos bolaget. Regeringen behö- 
  
 ver besluta om sänkt avkast- 
  
 ningskrav för hänsyn till rennä- 
  
 ringen utöver vad som krävs 
  
 enligt lag. 
  
 35 
 17 Förslag 1: En ny myndighet 
 Mitt förslag: 
 Här presenteras mitt huvudförslag till organisation av en ny myn- dighet som förvaltar all statligt ägd skogsmark inklusive sådana na- tionalparker och naturreservat som är skogsbevuxna. Jag föreslår att den nya myndigheten kallas Domänverket och får ansvar för in- köp av skogsmark för att skapa nya naturreservat. Jag föreslår också att myndigheten får rätt att bilda naturreservat och att utfärda inte- rimistiska förbud enligt miljöbalken. 
 Jag anser att  
 Förslag 1  
 bäst uppfyller de krav utredningens direktiv stäl- ler på en statlig förvaltning av skog och skyddad mark. Jag ser dock både för- och nackdelar med att överföra huvuddelen av marken till en myndighet. Genom att föra över förvaltningen till en myndighet tas ett samlat helhetsgrepp på verksamheten i fråga om styrning, po- licy och ambitionsnivåer för den statligt ägda skogsmarken. Det blir också samordningsfördelar mellan natur- och kulturmiljövård och skogsbruket. 
 En nackdel med att skogsmarken förs till en myndighet är att den ekonomiska friheten minskar. Det gäller exempelvis möjligheten att göra större skogsmarksaffärer. För närvarande kräver all markförsälj- ning som uppgår till mer än 50 miljoner kronor riksdagens godkän- nande. För inköp av mark för att bilda naturreservat ska regeringen godkänna affären om summan överstiger 20 miljoner kronor. Det kan också finnas risk för ineffektivitet och byråkrati. 
 Jag bedömer inte detta vara några stora problem. De ambitioner riksdagen givit uttryck för i samband med godkännandet av förvärvet av AssiDomän AB (prop. 2001/02:39) visar klart att riksdagen inte be- traktar skogen som en handelsvara. Det framgår att statens fastighets- affärer i första hand bör bedrivas i syfte att uppnå tydliga och be- stämda samhällsmål. Tydliga mål och effektiv målstyrning av verk- 
 37 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 samheterna kan överbrygga den tröghet som annars lätt uppstår i en myndighet med flera olika mål. 
 Det som talar för en sammanslagning av all statlig skogsmark i en myndighet är återigen att man åstadkommer en samlad styrning av verksamheten med tydliga gemensamma mål och riktlinjer. Helhets- syn och effektiv styrning väger enligt min mening tyngre med tanke på statens mål med sitt skogsinnehav än affärsmässighet och effektivi- tet. De eventuella konflikter som kan uppstå med motstridiga mål bör lösas inom förvaltningen. 
 Fördelar med en gemensam myndighet: 
  
 Helhetsgrepp på styrning, policy och ambitionsnivåer. 
  
 Samla markinnehavet för att få stordriftfördelar, bl.a. när det gäller planering, karthantering, à jourhållning och utvecklingskostnader m.m. 
  
 Naturvården kan dra nytta av skogsbruket genom bl.a. samordning av planering och upphandling av skötselåtgärder. Det kan gälla av- verkningar och virkesförsäljningar i samband med skötsel av mar- Johnson. 
  
 Skogsbruket kan dra nytta av kompetensen inom naturvården, för att utveckla brukandet av den kommersiella skogsmarken i riktning mot effektivare naturvård och högre värdeskapande. 
  
 Markförvärv för naturvårdsändamål blir effektivare vid samman- slagning av all skogsmark, eftersom organisationen förfogar över både köp- och säljkompetens samt bytesmark. 
  
 Takten i bildandet av naturreservat kan öka. 
  
 Naturvårdsförvaltningen kan bli mer effektiv genom att man på sikt kan hålla högre kompetens. 
  
 Statens ägande blir mer samlat med enhetliga och tydliga regler. 
  
 Statens inflytande över verksamheten ökar jämfört med aktiebo- lagsformen. 
  
 Nackdelar med en gemensam myndighet: 
  
 En stor myndighet med flera verksamheter och ibland disparata mål kan bli tungrodd och kräver tydlig målstyrning för att inte bli byråkratisk och ineffektiv. 
  
 Den ekonomiska handlingsfriheten inskränks jämfört med att vara ett aktiebolag. 
  
 38 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 Risk för ökade kostnader för administration, planering och skogs- vård. 
  
 Risk för splittrat fokus genom att både myndighetsuppgifter och kommersiell verksamhet samsas i samma organisation. 
  
 Handlingsfriheten för markförsäljning inskränks i och med att riks- dagsbeslut krävs för försäljning av mark över 50 miljoner kronor. 
  
 Myndigheten måste överta Sveaskog AB:s skuld, lösa den och ta upp lån genom Riksgäldskontoret. 
  
 Konflikter om behovet av naturskyddade områden på brukad skogsmark som tillhör staten ska lösas av en myndighet som själv bedriver skogsbruk. 
  
 Det samlade naturvårdsansvaret hos dagens länsstyrelser går delvis förlorat om en ny myndighet tar över skötselansvar för reservaten. 
  
 Det finns risk att man tappar tempo den närmaste tiden genom en omorganisation. 
  
 I förslaget till samlat ägande och förvaltning måste nackdelarna i möj- ligaste mån förebyggas. När det gäller myndighetens affärsmässiga verksamhet regleras ramarna för den i myndighetsinstruktionerna. De samhällsekonomiska nyttorna bör redovisas på liknande sätt som de företagsekonomiska vinsterna. I övrigt bör natur- och kulturmiljöin- tressen liksom andra samhällsintressen garanteras genom att sådan kunskap finns representerad i myndighetens styrelse. 
  
 17.1 
  
 Ett nytt Domänverk 
  
 Den föreslagna nya myndigheten har till uppgift att utöva ägarrollen både för områdesskyddad mark och statens övriga skogsmark. På skogsmarken bedrivs kommersiellt skogsbruk och på vissa ställen, som i tätortsnära skog, skog inom kulturhistorisk intressanta områden m.m. finns vissa restriktioner i skogsbruket. Stor vikt läggs också vid att öka rekreationsvärdet i de statliga skogarna och att informera all- mänheten om strövområden och naturupplevelser. Uppgifterna på- minner mycket om  
 1960-talets 
  policy för Domänverket. Jag har här valt att kalla denna stora och delvis disparata myndighet för Domän- verket, eftersom jag föreslår en framåtsyftande organisation med hel- hetssyn på skogsmarkens brukande. 
 Sveaskog AB behålls i detta förslag som bolag för virkesförsäljning och logistik. Bolagets aktier förvaltas av Domänverket för att åstad- komma en effektiv styrning och samordning av verksamheterna. Myndigheten bedriver själv en viss affärsverksamhet och det bör där- 
 39 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 för i myndighetsinstruktionerna framgå inom vilka områden myndig- heten har befogenhet att agera affärsmässigt. Olika intressen bör ga- ranteras genom att kompetens inom dessa områden finns represente- rad i styrelsen. 
 Målen för de olika markerna kan skilja sig åt och intressekonflikter kan uppstå. Det blir en organisation med flera disparata mål som kan vara svår att styra och effektivisera. En kraftfull ledning med tydliga mål behövs. 
 Den totala markarealen inklusive skogsmark, fjäll, myrmark och andra impediment kommer för Domänverket att bli ca 12 miljoner ha. Den produktiva skogsmarksarealen utgör 4,8 miljoner ha, varav 3,4 miljoner ha klassificeras som Skog. Förslaget innebär att det nya Domänverket utövar ägarrollen för nästan all statligt ägd skogsmark. Det årliga virkesuttaget är närmare 7 miljoner m 
 3 
 fub eller knappt 13 procent av avverkningarna i landet. 
 Vissa myndighetsuppgifter rörande områdesskyddet bör föras över till myndigheten. I första hand gäller det den juridiska rätten att bilda reservat och besluta om skötselplaner för den skogsmark som förvär- vas av myndigheten för att bli naturreservat. I övrigt blir det främst en förvaltningsmyndighet med ansvar för mark och ingående bolag. 
  
 17.2 
  
 Det nya Domänverkets markinnehav 
  
 För att åstadkomma det önskade helhetsgreppet på styrning, policy och ambitionsnivåer, bör så gott som all av staten direkt eller indirekt ägd skogsmark integreras i den nya myndigheten. De marker, som jag föreslår ska föras till myndigheten för förvaltning av skog och områ- desskyddad mark, redovisas nedan liksom den skogmark som myn- digheten bör ha brukningsansvar för via avtal med andra myndighe- ter. Både för köp av mark från Sveaskog AB och överföring av stora arealer mark mellan myndigheter krävs riksdagsbeslut. 
 Mark som bör ingå i Domänverket 
 Sveaskog AB:s marker 
 Sveaskog AB förfogar i och med förvärvet av AssiDomän AB över stora arealer mark. Total markareal är 4,4 miljoner ha varav ca 3,3 miljoner ha är produktiv skogsmark. Av detta klassificeras 3,0 miljo- ner ha som mark för skogsbruk. Marken i bolaget säljs eller överförs på annat sätt till Domänverket. 
 40 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 Statens fastighetsverk FD Skog (rennäringens  
 året-runtmarker) 
  
 Statens fastighetsverk FD Skog sköter all skog som definierats som rennäringens  
 året-runtmarker. 
  Totalt förvaltas över 6,56 miljoner ha mark varav ca 1 miljon ha är produktiv skogsmark. Till den produk- tiva skogsmarken räknas ca 0,4 miljoner ha naturreservat, ca 0,3 mil- joner ha för virkesproduktion och ca 0,2 miljoner ha oindelad mark i den fjällnära skogen. 
 Statens fastighetsverk FD 4 (marker kring slott och kungsgårdar) 
 Staten äger via Fastighetsverket FD 4 vissa marker av kulturhistoriskt intresse och marker runt slott och kungsgårdar, som vid Domänver- kets bolagisering 1992 behölls i statens ägo. Delar av detta innehav, som inte har en omedelbar koppling till byggnader av betydelse, före- slås föras över till Domänverket. Exempel på innehav som avses är Miller och stora delar av Bogesundslandet, vilket omfattar omkring 7 000 ha. 
 Naturvårdsverkets mark (nationalparker och naturreservat) 
 Naturvårdsverkets mark består av nationalparker och naturreservat. Totalt 1,2 miljoner ha (år 2000), varav knappt 0,4 miljoner ha var produktiv skogsmark. Ingen mark används primärt för virkesproduk- tion, men viss avverkning förekommer i samband med skötsel för att främja natur- och kulturvärden. Här föreslås att nationalparker och naturreservat som i huvudsak består av skogsmark överförs till den nya myndigheten. 
 Skogsbruksavtal med andra myndigheter 
 Ett antal statliga myndigheter disponerar skogsmarker, som används för speciella ändamål eller inte brukas alls. För att även i fortsätt- ningen säkerställa att de speciella ändamålen tillgodoses föreslås här att ägarförvaltningen ligger kvar på respektive myndighet och att själva skogsbruket sköts av Domänverket. Skogsbruket regleras via av- tal mellan myndigheterna. Längre fram bör ägarförvaltningen kunna omprövas och eventuellt överföras till Domänverket. De myndighe- ter som avses är i första hand: 
 Fortifikationsverket 
 Fortifikationsverket brukar 107 000 ha skogsmark. Skogsbruket är helt underställt Försvarsmakten och brukandet av skogen regleras via avtal mellan Fortifikationsverket och Försvarsmakten. En del av mar- 
 41 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 Johnson hyser byggnader, t.ex. ammunitionsförråd och övningsanlägg- ningar. Vid nedläggning av försvarsanläggningar avyttras vanligen marken. Skogsmark eller annan mark som är värdefull från natur- el- ler kulturmiljösynpunkt, som Fortifikationsverket avser att sälja, bör överföras till det nya Domänverket. Befintligt avtal mellan Fortifika- tionsverket och Försvarsmakten när det gäller skogsbruket bör tas över av Domänverket. 
 Delar av Statens fastighetsverk FD 4 m.fl. 
 Skog på fastigheter som hyser slott och kungsgårdar sköts i dag av Carter tens fastighetsverk FD 4. Skogsbruket är utlagt på entreprenad. Totalt handlar det om 12 779 ha mark varav drygt 10 283 ha för virkespro- duktion. Riksdagen beslutade (rskr 107:1991/92, FiU8: 1991/92) att egendom som hör till slott och kungsgårdar av kulturhistoriska skäl ska hållas samman. Riksantikvarieämbetet kommer inom kort att lämna förslag till föreskrifter om hur byggnader samt jordbruk och skogsmark ska skötas samordnat på dessa marker. 
 Förvaltning av slott och kungsgårdar bör således hållas ihop. Även Harpsunds och Yxtaholms egendomar, som i dag förvaltas av Statens fastighetsverk, bör hållas samman. Dessa egendomar föreslår jag be- hålls av Fastighetsverket, men brukas av det nya Domänverket. För övriga arealer inom Statens fastighetsverk FD 4, t.ex. Miller och huvuddelen av Bogesundslandet, har jag redan föreslagit att de ska överföras till Domänverket. 
 Luftfartsverket m.fl. 
 Luftfartsverket har skog som barriärer mellan vissa flygplatser och kringliggande bebyggelse. Aktivt skogsbruk bedrivs på marken. Det är rationellt att ägarförvaltningen behålls hos Luftfartsverket, men att Domänverket ansvarar för själva skogsbruket. Även Sveriges lant- bruksuniversitet (SLU) och Skogsstyrelsen förvaltar skogsmark vars praktiska skötsel bör överföras till Domänverket. Detta bör regleras i avtal mellan myndigheterna. Avtal mellan myndigheter kan göras utan upphandling i konkurrens. 
  
 17.3 
  
 Överväganden om aktiebolag 
  
 Till den nya myndighetskoncernen bör utöver Sveaskog AB ytterli- gare några bolag knytas som passar i strukturen eller som av andra skäl kan tillföra resurser. Bolagens skogsbruk bör skötas av myndighe- ten. 
 42 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 Aktiebolag som bör ingå i koncernen 
 AB Göta kanalbolag 
 Aktiebolaget är statligt ägt och har turism som huvudsaklig verksam- het. Bolaget äger och ansvarar för underhåll av Göta kanal. AB Göta kanalbolag äger 3 388 ha mark för kommersiellt skogsbruk, utöver själva kanalfastigheterna. Ursprungligen var detta innehav avsett att bekosta underhåll av kanalen. I dag överstiger underhållskostnaden betydligt avkastningen från skogsinnehavet, varför bolaget är bero- ende av ett statsbidrag på 15 miljoner kr årligen. 
 Bolaget odlar i begränsad skala ek för att ersätta virke i slusspor- tarna och skogen utnyttjas även som rekreationsområde. Skogen och kanalen bör behållas som en enhet. AB Göta kanalbolag bör behållas som eget aktiebolag och involveras i koncernen. Aktierna i AB Göta kanalbolag ska då överlåtas till Domänverket. Därmed kan myndig- heten sköta skogen och AB Göta kanalbolag tillför myndigheten kompetens inom området turism och marknadsföring. Ändringar be- hövs i bolagsordningen för att formellt överlåta aktierna till myndig- heten. 
 Hjälmare Kanal AB 
 Hjälmare Kanal AB äger 1 045 ha mark och har ansvar för kanalen. Bolaget ingår i dag i Sveaskogskoncernen och skogsbruket sköts av Sveaskog AB. Jag föreslår att aktierna i Hjälmare Kanal AB överförs till Domänverket med syfte att göra Sveaskog AB till ett rent rörelse- drivande logistik och virkesförsörjningsföretag inom koncernen. 
 Aktiebolag som inte bör ingå i myndighetskoncernen 
  
 Svenska Skogsplantor AB  
 har endast skogsmark som utgör skydd för plantor, bolaget saknar således produktiv skog. Riksdagen har beslutat (prop. 1992/93:226) att företaget behövs för att på affärsmässiga grun- der garantera privata skogsägare tillgång till bra och billigt plant- och frömaterial. Svenska Skogsplantor AB är i dag ett fristående helstatligt aktiebolag. Svenska Skogsplantor AB ges i uppdrag att tillsammans med Sveaskog AB föreslå hur de båda bolagens plantskoleverksamhe- ter ska kunna samordnas. Översynen görs med ett brett perspektiv, och bör även kunna leda till förslag som berör företag utanför den statliga sfären. Till dess att klarhet om den framtida strukturen ska- pats, bör Svenska Skogsplantor AB fortsätta att vara ett fristående konkurrensutsatt statligt bolag. 
 43 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 Sågverk och fiberindustri i statlig ägo 
 Staten äger via Sveaskog AB sågverksbolaget AssiDomän Timber AB och Frövi kartongbruk. Riksdag och regering har tydligt uttalat att sta- ten inte långsiktigt ska vara ägare till skogsindustrier. I samband med att Sveaskog AB inordnas som ett bolag inom den nya myndigheten, bör AssiDomän Timber AB bilda ett eget fristående statligt företag i väntan på att det ska avyttras. 
 För att förbereda den beslutade försäljningen bör relationen till sågverksrörelsen så fort som möjligt utvecklas till en normal kommer- siell kundrelation. En fortsatt nära koppling mellan de stora skogstill- gångarna i det nya Domänverket och AssiDomän Timber AB väcker frågor kring huruvida virket från statens skogar säljs på marknadsmäs- siga grunder. 
 Den kraftfullaste åtgärden för att uppnå det av riksdagen uttalade syftet med statens förvärv av AssiDomän AB – att öka konkurrensen om vedråvaran – är att separera skogsbruksrörelsen från sågverksrörel- sen. Samma resonemang kan föras beträffande Frövi kartongbruk. In- dustrierna ska säljas och fram till dess ligga som egna bolag utanför den nya Domänverkskoncernen. 
  
 17.4 
  
 Nationalparker och naturreservat 
  
 Jag föreslår att förvaltning av ägaransvaret för de nationalparker och naturreservat som till huvuddelen består av skogsmark överförs från Naturvårdsverket till den nya myndigheten. Samordningsfördelar kan nås genom att sköta den marken tillsammans med kommersiellt bru- kad skogsmark. Jag kan se fördelar med att även överföra ägarförvalt- ningen av övrig områdesskyddad mark till den nya myndigheten. Därmed skapas en myndighet med samlat ägaransvar för den skyd- dade marken. En sådan överföring av ytterligare mark till Domänver- ket bör övervägas i ett senare skede. 
 Även skötselförvaltning av nationalparker och naturreservat som i huvudsak består av skogsmark bör överföras från länsstyrelserna till den nya myndigheten. Därmed garanteras en rationell och kostnads- effektiv skötsel. Tillsynen har utredningen inte haft i uppdrag att titta närmare på. Här föreslås således inget förslag till förändring. Om en ny organisation för statens skogsförvaltning genomförs kan även till- synen behöva ses över. I väntan på en sådan översyn bör fältpersona- len i den nya myndigheten utses till naturvårdsvakter för att ha vissa 
 44 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 tillsynsbefogenheter, som att avvisa folk som beträder reservat med tillträdesförbud eller att beslagta jakt- och fångstredskap. 
 Inköp av mark och uppgiften att bilda reservat 
 Jag anser att Naturvårdsverket fortsatt bör ha en viktig roll när det gäl- ler att prioritera vilka markområden som ska köpas in i syfte att bli naturreservat. Jag föreslår att regeringen är den som fattar beslut om vilka områden som slutligen ska bli naturreservat. Det är rationellt att överföra både ansvar för inköp av mark och uppgiften att bilda natur- reservat samt besluta om skötselplaner för den inköpta skogsmarken till den nya myndigheten. Detta kräver ändringar i miljöbalken och dess förordningar. 
 Det är en fördel för Domänverket att ha möjlighet att bilda reser- vat samt att besluta om interimistiska förbud i samband med förvärv av marker för naturskyddet. Kritiken mot detta kan vara att myndig- heten både bedriver aktivt skogsbruk och utfärdar reservatsbestäm- melser på skogsmark. Jag menar dock att detta inte är ett problem om myndigheten endast har den operativa rollen att förvärva mark och därmed inte själv beslutar om vilka marker som ska köpas in. 
 En annan kritik som framförts mot detta förslag är att länsstyrel- sens samlade naturvårdsansvar och överblick splittras om Domänver- ket övertar ansvaret enligt ovan. Var gränssnittet ska ligga samt om länsstyrelserna behöver förstärkningar för att behålla sin kompetens bör noga övervägas i samband med att markskötsel och uppgiften att besluta om reservat flyttas över till den nya myndigheten. 
 Om allt ansvar samlas i samma hand blir processen rationellare med färre överlämningar. Behovet av att samla markinköp och upp- giften att bilda reservat i samma myndighet ska också ses i ljuset av att områdesskyddet har låg prioritet hos vissa länsstyrelser. Bl.a. har detta kommit fram i Riksrevisionsverkets rapport (1998:62) samt i Svenska Naturskyddsföreningens rapport Är skogen skyddad om 10 år? (SNF 2001). Genom att samma myndighet genomför hela processen skapas dessutom en samlad och mer likformig hantering av de olika markägarna vid förhandlingar om köp, bytesmark och intrångsersätt- ning. Statens agerande blir tydligare. 
 Skötselförvaltning 
 Skötselförvaltning av skogsmark i nationalparker och naturreservat bör överföras från länsstyrelserna till den nya myndigheten för att 
 45 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 åstadkomma de tänkta rationaliseringsvinsterna. Även annan mark som t.ex. skötsel av ängs- och hagmarker kan med fördel skötas av det nya Domänverket. Sannolikt är det rationellt att föra över all skötsel av nationalparker och naturreservat till den nya myndigheten. Läns- styrelserna kan ta initiativ till överlåtelse av skötselansvaret för olika objekt. Här föreslås att Domänverket i första hand tar över skötselan- svar för den naturskyddade skogsmarken, eftersom analys av skogs- marken varit utredningens speciella uppdrag. 
 Vissa nationalparker och reservat sköts redan nu av annan part än länsstyrelsen. Exempel på detta är Tyresta nationalpark som förvaltas av Stiftelsen Tyresta skogar, Skärgårdsstiftelsen i Stockholm, som skö- ter flera av länets naturreservat, och skogsvårdsstyrelsen som sköter naturreservaten i Kronobergs län. Väl fungerande och ekonomiskt ef- fektiva skötselförvaltare bör tills vidare behållas även i den nya orga- nisationen. Så småningom bör skötselförvaltning av samtliga natio- nalparker och naturreservat ses över. Min uppfattning är att det blir rationellare att lägga allt inom samma myndighet. 
 De föreslagna förändringarna kräver vissa ändringar både i miljö- balken och dess förordningar. Miljöbalkskommittén arbetar för när- varande med översyn av miljöbalken. Jag föreslår att den får ett till- läggsuppdrag att se över rätten att bilda områdesskydd, skötselförvalt- ning samt se över tillsynen över nationalparker och naturreservat i syfte att rationalisera detta arbete. 
  
 17.5 
  
 Framtida köp och försäljning av mark 
  
 Domänverkets markinnehav består i mitt förslag dels av mark som staten ska behålla i form av nationalparker och naturreservat samt rennäringens  
 året-runtmarker 
  (prop.1990/91:87) och dels av kommer- siellt brukad skogsmark som kan användas till bytesmark eller som kan säljas upp till en viss årlig areal i syfte att förbättra arronderingen. 
 I samband med att staten förvärvade AssiDomän AB beslöts att Sveaskog AB skulle sälja  
 5-10 
  procent av det totala markinnehavet för att underlätta utkomstmöjligheterna och lokal utveckling i skogs- och landsbygd. Det innebär att 300 000 ha av den kommersiellt bru- kade marken ska säljas för att förstärka enskilt skogsbruk (prop. 2001/ 02:39). 
 Vidare ska Sveaskog AB, enligt avtal med staten, underlätta för sta- ten att bilda reservat på företagets marker. I bolagsordningen stadgas också att Sveaskog AB ska tillhandahålla ersättningsmarker som be- 
 46 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 hövs för att underlätta reservatsbildandet. Naturvårdsverket har till utredningen angett ett behov av att förvärva 300 000 ha mark från Sveaskog AB, varav 140 000 ha utgörs av mark som ska bli naturreser- vat och 160 000 ha utgörs av ersättningmark till privata markägare. Min bedömning är att arealen ersättningsmark som behövs fram till 2010 kommer att bli lägre. Jag har här räknat med ca 60 000 ha för detta ändamål. 
 För att säkerställa skog för friluftsliv och rekreation föreslår jag vi- dare att det nya Domänverket ges i uppdrag att förvärva tätortsnära områden, där staten i dag inte har så stora markinnehav. Det kan handla om ca 50 000 ha, vilket kan kompenseras genom försäljning av annan skogsmark. 
 Den stora omfattningen och de delvis motstridiga syften, som dri- ver de olika typerna av markaffärer, gör att behovet av en samlad styr- ning av statens köp- och försäljningsaktiviteter är uppenbart. Även andra myndigheters eller statliga bolags köp och försäljning av skogs- mark bör kunna ske via den nya myndigheten för att samordna det statliga agerandet på marknaden. 
  
 17.6 
  
 Styrning av det nya Domänverket 
  
 En samordnad myndighetsförvaltning lyder under en rad lagar och förordningar, bl.a. under verksförordningen (1995:1322), förvalt- ningslagen (1986:223), betalnings- och medelsförvaltningsförord- ningen (1994:14) och lagen om offentlig upphandling (1992:1528). En myndighet har rätt att skriva avtal med andra myndigheter utan föregående upphandling i konkurrens. Myndigheter revideras av Riksrevisionsverket. 
 Myndighetens verksamhet styrs av en myndighetsinstruktion, som beslutas av regeringen. Därtill kommer de årliga regleringsbreven som mer i detalj kan styra myndighetens verksamhet. Staten kan således utöva större inflytande över en myndighet än över ett aktiebolag. I myndighetens regelverk anges verkets mandat när det gäller affärer, egna investeringar respektive medel som ska gå in till statskassan. Därmed kan en myndighet ges mandat att göra affärer och besluta om sina egna investeringar inom vissa fastställda ramar. Även aktie- bolag kan ingå i myndighetens ansvar genom att myndigheten förval- tar bolagets aktier och man skapar därmed en myndighets- eller af- färsverkskoncern. 
 47 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 Den nya myndigheten rapporterar till något av departementen en- ligt beslut som fattas av regeringen. Jag föreslår här att det nya Do- mänverket rapporterar sin verksamhet till både Näringsdepartementet och Miljödepartementet. Till Näringsdepartementet när det gäller det kommersiella skogsbruket och till Miljödepartementet när det gäller ansvar för nationalparker och naturreservat samt rekreation och fri- luftsliv. Det är ovanligt att en myndighet faller under två departe- ment och detta förslag kan upplevas svåradministrerat av myndighe- ten. I Finland rapporterar Forststyrelsen sin verksamhet till två minis- terier och hittills har det gått utmärkt. Det kan säkert fungera även i Sverige. 
 För aktiebolagen gäller bl.a. aktiebolagslagen, bolagsordningen och vad som beslutas vid bolagsstämman. Vissa bolag ska enligt mitt för- slag involveras i myndighetens ansvarsområde för att skapa en sam- ordnad styrning av verksamheten. Därmed måste bolagens aktierna överlåtas till Domänverket, myndigheten utser då representanter till bolagsstämman. Genom att på detta sätt inordna de statliga skogsbo- lagen inom myndigheten, tas ett helhetsgrepp på verksamheten i fråga om styrning, policy och ambitionsnivåer inom det statliga skogsbruket. 
 48 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 Figur 17.1  
 Affärsverkskoncern för skogsbruk och markskötsel 
 MYNDIGHETSKONCERN 
  
 Domänverket  
 äger bolagens aktier och utser representanter till bolagsstämmorna i de bolag som ingår i koncernen. 
 Myndigheten styrs av: 
 Förvaltningslagen 
 Verksförordningen Myndighetsinstruktioner Regleringsbrev 
 Andra beslut 
 Domänverket 
 Förvaltning och skötsel av mark: 
 Kommersiell skogsmark Kombinationsbruk, mark för rekreation, kulturmiljö och rennäring 
 Naturvård 
  
 Styrelse-GD-Affärsverksledning 
  Regioner 
 Gemensamma styr- och stödfunktioner 
 Skogsbruk Områdesskydd Markupplåtelser 
  
 Bolagen styrs av: 
  
 Sveaskog AB 
  
 Aktiebolagslagen 
  
 Virkesförsäljning 
  
 Bolagsordningen 
  
 Avverkning 
  
 Bolagsstämman 
  
 AB Göta kanalbolag 
  
 Hjälmare Kanal AB 
  
 I figuren redovisas den föreslagna myndighetskoncernen. Det nya Domänverket förvaltar så gott som all statlig skogsmark inklusive nationalparker och naturreservat. Sveaskog AB ingår som ett statligt aktiebolag med ansvar för den affärsdrivande delen, dvs. avverkning och virkesförsäljning. Skogsskötseln sker i regi av myndigheten och avverkningen sköts av Sveaskog AB. Sveaskog AB kan här betraktas som ett dotterbolag" till myndigheten i och med att Domänverket ska förvalta aktierna i Sveaskog AB. Detsamma gäller övriga bolag som föreslås samordnas av myndigheten. 
 Myndigheten styrs av en generaldirektlr (GD), som utses av regeringen. Närmast GD finns en verks- och koncernledning som samordnar och tar ett helhetsgrepp på verksamheten. På central nivå finns gemensamma resurser för både myndigheten och bolagen. Den gemensamma stödfunktionen ska utgöra stöd i verksamheten för ledningen och för regionerna. Geografiskt är myndigheten uppdelad i regioner dit även delar av bolagen knyts. Sveaskog AB är ett virkeshandelsbolag. AB Göta kanalbolag bidrar med kompetens främst inom turism och marknadsföring. 
 49 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 17.7 
  
 Mål och riktlinjer för det nya Domänverket 
  
 De övergripande målen för den nya koncernen bör vara att sköta marken på ett långsiktigt hållbart sätt. Värden i vid mening ska skapas samtidigt som skogsmarken ska ge bra ekonomisk utdelning och god avkastning på insatt kapital. 
 Det kommersiella skogsbruket genererar ett resultat, som i normal- fallet motsvaras av ett fritt utdelningsbart kassaflöde. Behovet av in- vesteringar är begränsat, och det överstiger i regel inte avskrivning- arna. Om inte myndigheten ges ett tydligt uppdrag att investera i nya verksamheter, bör överskottet från det kommersiella skogsbruket i sin helhet levereras till statskassan. De problem, som normalt infinner sig i organisationer utan möjligheter att investera genererade överskott i expansion av den egna verksamheten, bör förebyggas med genom- tänkta incitamentsprogram. Alternativt tillförs myndigheten ett fi- nansieringsansvar för någon investeringskrävande verksamhet. 
 Marken bör skötas för att uppfylla samhällsmålen när det gäller t.ex. biologisk mångfald, bevarandet av kulturmiljövärden, hänsyn till rennäringen och det rörliga friluftslivet. Ekologisk landskapsplanering och målklassning av den produktiva skogsmarken bör även i fortsätt- ningen vara viktiga verktyg i verksamheten. 
 Lokal förankring av skötseln bör eftersträvas, t.ex. via samråd med allmänheten och intresseorganisationer. Mångbruk av skogsmarken bör prioriteras. Genom att nyttja skogsmarken för både virkesproduk- tion och andra ändamål främjas sysselsättning och regional utveck- ling. 
 Årsredovisningen bör vara pedagogisk och förutom uppgifter om myndighetens allmänna verksamhet och ekonomi även redovisa sam- hällsekonomiska kostnader och nyttor. 
 Arbetet bör vara process- och kundorienterat med en platt organi- sation. Arbetsmiljön bör utformas för att ge förutsättningar att alla anställda orkar arbeta fram till ålderspensionen. Nyckeltal behöver utvecklas för att effektivt styra verksamheten och öka effektiviteten. Jämförelser internt mellan olika regioner och med omgivningen bör göras i syfte att sprida goda exempel. De vanliga finansiella nyckelta- len behövs liksom nyckeltal för arbetsmiljön. De behöver dock kom- pletteras med nyckeltal för att styra mot effektiva processer och kund- orientering samt mot de mål samhället har för en god förvaltning. Nyckeltal behöver särskilt utvecklas för den gröna sidan, dvs. för sköt- sel av nationalparker och naturreservat vad avser tillgänglighet, be- 
 50 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 söksfrekvens, ökad biologisk mångfald samt bevarandet av kulturmil- jön. 
 För att säkerställa transparens och möjliggöra korrekta avvägningar när det gäller statens åtaganden, är det nödvändigt att särskilja kostna- derna för drift och skötsel av marker för naturskydd och rekreation från övriga skogsbrukskostnader. Kostnader för drift och skötsel bör täckas via särskilda anslag över statsbudgeten. Eventuellt kan del av avkastningen från det kommersiella skogsbruket stanna i myndighe- ten för att gå direkt till markskötsel samt åtgärder för friluftslivet. Det bör då tydligt framgå i myndighetens redovisning. Kraven på en rätt- visande redovisning av kostnader för olika verksamheter och resultat från olika delar av markinnehavet kommer att vara stora. 
 Mål för områdesskydd och dess förvaltning: 
  
 Bevara och förmera områdenas värden för den biologiska mångfal- den och dess kulturmiljövärden. 
  
 Bevara den genetiska variationen och vidmakthålla ekologiska pro- cesser. 
  
 Uppnå målet att skydda ytterligare 320 000 ha produktiv skogs- mark i naturreservat och nationalparker. 
  
 Ha en kostnadseffektiv förvaltning med kvalitetsrevision. 
  
 Införa revision av förvaltning och skötsel av områdesskyddet. 
  
 Upprätta skötselplaner i 5- eller  
  
 10-årsperioder 
  och där redovisa kostnader och kommande års skötselbehov. 
  
 Inordna de skyddade områdena i större övergripande landskaps- planer tillsammans med intilliggande markägare. 
  
 Årligen redovisa skyddade arealer inklusive tillskott under året. 
  
 Redovisa bevarandestatus för de olika områdena. 
  
 Göra områdena tillgängliga för allmänheten. 
  
 Informera allmänheten både om de olika områdenas värden och möjligheter till friluftsliv samt om allemansrätten. 
  
 Informera allmänheten om varför mark avsätts för framtiden. 
  
 Mål för skogsbruket: 
  
 Generera avkastning i nivå med de krav som normalt ställs på kapi- tal bundet i ett  
  
 FSC-certifierat 
  skogsbruk. Delar av kapitalet kan befrias från krav på ekonomisk avkastning när kraven på annat vär- deskapande höjs utöver kraven enligt  
 FSC-certifieringen. 
  
 51 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 Skapa förutsättningar för en framtida valfrihet i användningen av skogsråvaran genom att anlägga bestånd med hög skogsproduktion och bra virkeskvalitet. 
  
 Bedriva ett effektivt och lönsamt skogsbruk i kombination med fö- redömlig hänsyn till miljön. 
  
 Utnyttja avverkningspotentialen på ett långsiktigt uthålligt sätt. 
  
 Slå vakt om markens mångfald, dvs. flora och fauna samt dess kul- turmiljövärden för att uppnå statens miljökvalitetsmål (prop. 2000/01:130). 
  
 Använda ekologisk landskapsplanering och målklassning av mar- kerna. 
  
 Förmera och redovisa de samhällsekonomiska värdena i den stat- liga skogen. 
  
 Miljöcertifiera förvaltningen samt  
  
 FSC-certifiera 
  skogsbruket. 
  
 Göra skogen tillgänglig för rekreation och friluftsliv, särskilt i tät- ortsnära områden. 
  
 Ta hänsyn till andra intressen som samhället har med markinneha- vet. 
  
 Ha en god viltvård och upplåta mark för jakt och fiske. 
  
 Ge utrymme för rennäring och andra näringar som kan ge syssel- sättning och regional utveckling. 
  
 Ha långsiktigt syftande samråd i  
  
 10-årsperioder 
  med rennäringen för att minska framtida konflikter och långsiktigt garantera rennä- ringen betesmark. 
  
 Utveckla dialogen med allmänheten och intresseorganisationer in- för planering av skogsbruket för att åstadkomma lokal förankring. 
  
 Informera allmänheten om de statliga skogsområdena och alle- mansrätten. 
  
 Skapa kompetens att överföra kunskaper till andra länder om hur man bedriver ett rationellt och målinriktat skogsbruk med stor hänsyn till natur- och kulturmiljövärden samt rekreation och fri- luftsliv. 
  
 17.8 
  
 Myndighetens organisation 
  
 Domänverket leds av en generaldirektör (GD) med ansvar gentemot regeringen för verksamheten. Verket har också en styrelse vars leda- möter bör ha kompetens inom skogsbruk, rennäring, naturvård och kulturmiljövård. Styrelsen utses av regeringen, uppgifter och befogen- 
 52 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 heter regleras i myndighetsinstruktionen. Domänverket äger aktierna i koncernens bolag och utser representanter till deras bolagsstämmor. 
 Koncernens ledning bör vara liten och innehålla den kompetens GD behöver för sitt arbete som verksledare och för att myndigheten ska kunna utöva ägarrollen effektivt. Verksamhet som bedrivs i myn- dighetsform är skötsel av mark för skogsbruk och områdesskyddad mark, upplåtelse av mark, genomförandet av köp och försäljning av mark samt områdesskydd. Övriga delar av verksamheten inom kon- cernen bedrivs inom dotterbolagen, och då särskilt inom Sveaskog AB. Myndighetens redovisning och rapportering bygger således i vä- sentlig grad på redovisningen från dessa dotterbolag. 
 GD har ansvar för verksamheten, bl.a. ska årliga rapporter om ver- kets ekonomiska effektivitet i förhållande till liknande verksamheter redovisas. Även samhällsekonomiska och ekologiska redovisningar ska finnas i de årliga berättelserna över verksamheten. I dessa bör det framgå hur väl verket uppfyller samhällets mål vad avser biologisk mångfald, bevarandet av värdefulla kulturmiljöer, rekreation och fri- luftsliv samt jämställdhet. Även ansvar för sysselsättning inklusive rennäring bör belysas i den årliga redovisningen. 
 Arbetet med långsiktigt syftande samråd med rennäringen och dia- log med allmänheten och intresseorganisationer vad avser skötsel av skogsmarken och den områdesskyddade marken samt inköp av nya reservat bör också årligen redovisas. 
 Gemensamma funktioner för styrning och stöd 
 De gemensamma funktionerna för styrning är till för att säkerställa att Domänverket kan utöva ägarrollen på ett effektivt sätt. Här ligger olika former av strategiarbete, uppföljning och jämförelser med om- givningen vad gäller effektivitet och resultat. 
 De gemensamma stödfunktionerna tillför organisationen specia- listkompetens och utvecklingskraft. Myndigheten ska bedriva egen utveckling och medverka i olika projekt direkt relaterade till den egna verksamheten eller projekt med bredare intresse. Exempel på bredare projekt kan vara forskning eller utveckling för att öka skogens lavpro- duktion i rennäringens kärnområden eller för att förbättra skogsbru- ket i andra länder. Sådana uppdrag får ej störa eller riskera kärnverk- samheten. 
 Myndigheten ska ha gemensamma resurser för omvärldsbevakning, information och marknadsföring. Myndigheten har ett särskilt ansvar för att ta fram skolmaterial eller annan information för att öka all- 
 53 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 mänhetens kunskap om och intresse för den skog och natur som för- valtas av myndigheten. 
 En central enhet för områdesskydd skapas för att fatta beslut om områdesskydd och fastställa skötselplaner. Enheten innehåller vidare kompetens och resurser för övergripande planering av arbetet med områdesskydd samt specialiststöd för regionernas arbete. Det opera- tiva arbetet med att ta fram förslag på områdesskydd och skötselpla- ner samt sköta områdesskyddade marker sker inom Domänverkets re- gionala organisation och i samarbete med länsstyrelserna. 
 Den närmaste tioårsperioden behöver det nya Domänverket arbeta intensivt med inköp och försäljning av mark. Det gäller både försälj- ning av 300 000 ha produktiv skogsmark till det privata skogsbruket (prop. 2001/02: 39) samt förvärv av omkring 120 000 ha mark som ska bli naturreservat (prop. 2000/01:130). Fastighetsenheten föreslås bestå av både en central enhet för ledning och lokala resurser för ge- nomförande av fastighetsaffärer och överenskommelser om intrångs- ersättningar. 
 Expansion av områdesskyddet kräver skötselresurser 
 De närmaste åren ska takten i bildandet av nya reservat öka kraftigt. Under perioden  
 1997–2000 
  skyddades årligen ca 10 000 ha produktiv skogsmark i reservat och nationalparker. För att nå miljökvalitetsmå- let 320 000 ha skyddad produktiv skogsmark i nya reservat till år 2010, måste takten tredubblas. Den befintliga reservatsarealen domi- neras av ett antal stora urskogsreservat i inre Norrland och norra Sve- aland. Såväl bildande av reservaten och den årliga skötseln har där- med kunnat ske med relativt små insatser utslaget per hektar. Fram- tida nya reservatsarealer kommer i högre grad att avsättas i mer tätbe- folkade delar av landet med ett splittrat markinnehav och omfatta mer skötselkrävande skogstyper, som lövskogar av olika slag. Behovet av skötselinsatser ökar med varje nytt reservat, och förutom att de nya reservaten är mer skötselkrävande, finns det inom det gamla skötsel- åtagandet avsevärda eftersläpningar. 
 Sammantaget leder det tecknade scenariot enligt min bedömning till ett krav på en tredubbling av nuvarande skötselmedel för att klara områdesskyddet om detta sker i planerad takt. Jag bedömer samtidigt att det är orealistiskt att räkna med en tredubbling av resursinsatserna, vilket bl.a. skulle innebära att det årliga skötselanslaget höjdes från 118 miljoner kronor till 354 miljoner kronor. Uppgiften måste lösas 
 54 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 genom en kombination av resurstillskott, nya arbetssätt, specialise- ring, kompetenshöjning, ny teknik, och institutionell utveckling. 
 Arbetssätt och organisatoriska lösningar, som hittills varit ända- målsenliga, måste i ljuset av den kraftigt förändrade uppgiften omprö- vas. Ett realistiskt mål är att den tredubblade verksamhetsvolymen ska klaras med en  
 50-procentig 
  ökning av resursinsatsen. Målet inne- bär därmed indirekt att produktiviteten måste dubbleras. Den ökade verksamhetsvolymen leder genom enkla skaleffekter mer eller mindre automatiskt till ökad produktivitet. Grovt räknat måste dock två tred- jedelar av produktivitetsökningen erhållas genom ett aktivt föränd- rings- och utvecklingsarbete. Utan detta skulle den årliga kostnaden för skötseln av reservaten öka från beräknade 177 till 295 miljoner kronor per år. 
 Kvalitetsuppföljning för områdesskydd och skötsel 
 Satsningen på produktivitetsökning inom områdesskydd och skötsel av skyddade marker måste kombineras med kvalitetsmål och ett ak- tivt kvalitetsarbete. För att säkerställa att den nya myndigheten når uppställda mål, föreslår jag att nya system för intern kvalitetsuppfölj- ning och revision av oberoende tredje part införs. På detta sätt skapas drivkrafter för ständiga förbättringar och utveckling i arbetet. Erfaren- heterna från införandet av ekologiska bokslut i skogsbruket visar att man snabbt kan få genomslag för kvalitativa mål genom detta arbets- sätt. Ett system för intern kvalitetsuppföljning kan avse faktorer som: 
  
 Motiv för reservatsbildning i relation till bristanalyser och hotbil- der. 
  
 Den lokala förankringen av genomförandeprocessen. 
  
 Skötselstatus i relation till skötselmål. 
  
 Tillgänglighet. 
  
 Besöksfrekvens. 
  
 En revision av arbetet med områdesskydd och skötsel av områdes- skyddad mark bör genomföras av en oberoende tredje part. Revisio- nen bör ske med ett internationellt perspektiv. På sikt kan en sådan revision utvecklas till ett system för certifiering av skyddade marker, vilket skulle verka drivande för bevarande av biologisk mångfald på ett globalt plan. Sverige bör aktivt verka för en sådan utveckling inom ramen för arbetet med konventionen för biologisk mångfald. 
 55 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 Dialog med allmänheten och intresseorganisationer 
 Dialog med allmänheten och långsiktigt syftande samråd med same- byarna är viktigt både för Domänverket och Sveaskog AB. 
 Samråd med allmänheten och intresseorganisationer har tidigare inte skett systematiskt. Det statliga skogsbruket och naturvården be- rör alla medborgare och därför är det angeläget med lokal förankring som bygger på att ekologiska landskapsplaner, skötselplaner för reser- vaten m.m. kommuniceras. Samråd för flera marker inklusive natur- skyddad mark bör kunna samordnas. Samråden bör annonseras ut på myndighetens hemsida och i ortspressen. Rutiner för samråden bör utarbetas, vilket innefattar dokumentation och analys av de förslag som kommer in. Protokoll från samråden bör biläggas skogsbrukspla- ner eller motsvarande. 
 Långsiktigt syftande samråd med samebyarna 
 Samråd med samebyar bör ske både på mark som omfattar rennäring- ens  
 året-runtmarker 
  samt vinterbetesmarker. Samråden bör kunna omfatta  
 5–10-årsperioder, 
  för att underlätta långsiktig planering både inom rennäringen och skogsbruket. Nya metoder för att kombinera renskötsel och skogsbruk måste utvecklas och prövas. Ambitionen vad gäller röjning och gallring i dessa områden behöver höjas, efter- som detta gynnar både skogsbruk och rennäring. 
 Markupplåtelser 
 Domänverket ska svara för markupplåtelser bl.a. genom jakt- och fis- kekort. Dock föreslås här ingen ändring när det gäller den upplåtelser- ätt som länsstyrelserna har på rennäringens  
 året-runtmarker. 
  
 Upplåtelse av mark för övernattningsstugor, vandringsleder, rast- platser m.m. bör ske liksom försäljning av ved på rot för närboende. Strategier för markupplåtelser med syfte att gynna det lokala närings- och föreningslivet bör upprättas. 
 Sveaskog AB ett föredöme 
 Goda exempel bör lyftas fram för att öka effektiviteten. Det är angelä- get att använda redovisningssystem som kontinuerligt stämmer av kostnader och resultat i skogsvårdsarbetet. Det gäller avverkning, kap- ning av virke, transporter och andra operationer. Därmed kan åter- koppling göras till arbetslagen och andra som verkar i organisationen. 
 56 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 Kompetensutveckling, upphandling av nya effektiva maskiner, bättre dataprogram m.m. är sätt att öka produktiviteten och kvalite- ten i arbetet. Det ska hela tiden ske en återkoppling till arbetslagen om produktivitet, om kunden är nöjd med leveransen och om vad virket används till. Samma krav på kompetens, maskiner och övrig ut- rustning ska ställas på anlitade entreprenörer som på de anställda. 
 Sveaskog AB bör ta ett särskilt ansvar för teknikutveckling på mas- kinsidan. Sveaskog AB bör tillsammans med SkogForsk initiera tek- nikupphandling av skördare och markberedare i syfte att få mer funk- tionella, energisnåla och miljövänliga maskiner med bra arbetsmiljö för de anställda. 
 Sveaskog AB måste vara aktiv på virkesmarknaden både för att sälja virke från den statliga skogen och köpa in leveransvirke och skog på rot från andra skogsägare för att klara sina försörjningsavtal. Bolaget bör kunna åta sig avverkning och gallring åt skogsägare på kommersi- ella villkor. 
 Sveaskog AB bör som stor aktör på ett innovativt sätt driva utveck- lingen av nya instrument och modeller för virkeshandel. Det finns ett stort behov av att öka konkurrens och transparens hos virkesmarkna- den. Exempel på nya instrument och modeller är virkesoptioner. Sveaskog AB kan på detta sätt skapa värden, som överstiger de värden virkesvolymerna i sig betingar. 
  
 17.9 
  
 Genomförande 
  
 Åtgärder beträffande Sveaskog AB 
 Sveaskog AB behålls i  
 Förslag 1  
 som ett bolag inom affärsverkskoncer- nen, men utan skogsmark. Sveaskog AB föreslår jag utvecklas till ett ledande logistik- och distributionsbolag med ansvar för virkesförsälj- ning, virkesinköp, avverkning, transporter och leveranser. 
 Köpet av AssiDomän AB medförde för Sveaskog AB ett omfat- tande försörjningsansvar för de massaindustrier som nyligen avyttrats. De kvarvarande sågverken och Frövi kartongbruk ska enligt riksda- gens beslut säljas, men även detta kommer sannolikt att kräva långsik- tiga virkesförsörjningsavtal. Sveaskog AB:s virkesförsörjningsavtal kommer därmed att omfatta totalt ca 8 miljoner m 
 3 
 fub, vilket är mer än det statliga skogsinnehavet genererar. Sveaskog AB behåller enligt förslaget ansvaret för de långsiktiga virkesförsörjningsavtalen. Detta innebär att bolaget under överskådlig tid även ska operera som kö- pare av virke och rotstående skog på marknaden. 
 57 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 Den nya organisationen, som för närvarande utvecklas inom Durham skog AB, innebär en tydlig uppdelning i verksamhetsområdet  
 Skogs- bruk  
 för skötsel av skogen och verksamhetsområdet  
 Virkesmarknad  
 för virkesrörelsen. Den nya organisationen inom Sveaskog AB utvecklas i en riktning som stämmer väl med de uppgifter bolaget ska ansvara för enligt mitt förslag. 
 I  
 Förslag 1  
 köper Sveaskog AB virke på rot från det nya Domänver- ket, som erhåller betalning för den rotstående skogen enligt mark- nadsmässiga priser. För att Sveaskog AB på ett trovärdigt sätt ska kunna operera både som virkesförsörjande part till de industrier man har långsiktiga avtal med och som säljare av virke från statens skogs- innehav är det nödvändigt med tydlighet på denna punkt. Som stor aktör kommer Sveaskog AB att ha god information om marknadspris- nivån. Det föreslagna interna gränssnittet har tidigare använts inom AssiDomän AB, och det tillämpas allmänt inom skogsbruksföretag i andra länder. 
 Marken i Sveaskog AB bör köpas av det nya Domänverket och detta kräver riksdagsbeslut. I samband med att marken överförs till den nya myndigheten, betalas den skuld Sveaskog AB har sedan för- värvet av AssiDomän AB. Myndigheten tar upp lån hos Riksgälds- kontoret. Det tekniska upplägget av transaktionen måste bli föremål för särskilda analyser och överväganden. Juridiska förutsättningar, skattemässiga konsekvenser och effekter på statsskulden måste beak- tas. Aktierna i Sveaskog AB överförs till det nya Domänverket. Även åtaganden gentemot personalen, som t.ex. pensioner måste regleras för den nya myndigheten. 
 Marker och verksamhet inom nuvarande statliga myndigheter 
 Marker som förvaltas av Statens fastighetsverk och Naturvårdsverket kan överlåtas till den nya myndigheten genom beslut av regeringen enligt förordningen (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter. I vissa fall krävs också andra följdbeslut, t.ex. när det gäller förvalt- ning av nationalparker och naturreservat, som regleras i miljöbalken och olika förordningar. 
 Vissa ändringar i miljöbalken och därtill hörande förordningar krävs i samband med överföring av markskötsel och reservatsbeslut till den nya myndigheten enligt vad jag tidigare redovisat. 
 Hela verksamheten för skötsel och tillsyn av naturskyddade marker förutsätts även fortsättningsvis finansieras över statsbudgeten. År 2002 var medelstilldelningen 118 miljoner kronor. Även med beak- 
 58 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 tande av förväntade rationaliseringar och synergivinster, räknar jag med att den summan behöver höjas i takt med att nya mer skötselkrä- vande reservat köps in. Här räknas med en  
 50-procentig 
  ökning av detta anslag inom de närmaste åren. Därtill kommer vissa administra- tiva tjänster, som inte ingår i de budgeterade skötselmedlen. Medels- tilldelningen kommer successivt att behöva öka till ca 210 miljoner kronor. 
 Det årliga anslaget för inköp av skogsmark för att bilda naturreser- vat är för närvarande 550 miljoner kronor. Därutöver tillkommer kostnader för administration av verksamheten. De medel som i dag går till Naturvårdsverket för markinköp och skötsel bör gå direkt till det nya Domänverket. Naturvårdsverket eller riksdagen beslutar om vilka markområden som ska prioriteras i reservatsarbetet. I övrigt bör myndigheten själv prioritera hur medlen fördelas internt. 
 Kvalitetsuppföljning och revision garanterar uppföljning och kon- troll av att medlen används på ett effektivt sätt och att fastställda mål uppnås. 
 Konsekvenser för personal hos Naturvårdsverket 
 Det nya Domänverket föreslås i  
 Förslag 1  
 överta ansvaret för att för- värva mark för områdesskydd, vilket i dag görs av Naturvårdsverket. Detta innebär att resurser inom Naturvårdsverkets enhet för markåt- komst bör föras över till den nya myndighetens fastighetsenhet. Markåtkomstenheten hos Naturvårdsverket består av ca 35 personer. Till detta kommer ett  
 10-tal 
  experter av olika slag på andra avdel- ningar inom Naturvårdsverket. Dessutom anlitar enheten ett  
 20-tal 
  fristående konsulter, för att genomföra markaffärer i anslutning till områdesskyddet. Enheten för också naturvårdsregister över landets samlade områdesskyddade arealer. 
 Naturvårdsverkets personalresurser på ca 45 personer bör tillsam- mans med motsvarande resurser i Sveaskog AB utgöra grunden för den nya myndighetens fastighetsenhet. Sveaskog AB:s verksamhets- område fastigheter består i dag av ca tio personer. Till detta kommer resurser i form av mäklarkonsulter. Skapandet av en sammanhållen fastighetsenhet, som får ansvar att genomföra köp och försäljning av skogsmark för områdesskydd samt för registerhållning beräknas med- föra betydande synergi- och rationaliseringsvinster. Effektiviteten be- höver öka de närmaste åren och därför förutses ingen minskning av den ordinarie personalen den närmaste  
 10-årsperioden. 
  Antalet kon- sulter bör dock kunna minska. 
 59 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förutom markåtkomst är Naturvårdsverket tillsynsvägledande myndighet för länsstyrelserna och beslutar om föreskrifter och all- männa råd för tillsynen. Naturvårdsverket är också skötselvägledande myndighet för nationalparker och naturreservat. Inom dessa områden föreslås ingen förändring. 
 Naturvårdsverket prioriterar vilka områden som staten ska köpa in för områdesskydd. Jag föreslår här att besluten fattas av regeringen för att åstadkomma en tydligare beslutsordning. 
 Konsekvenser för personal hos länsstyrelserna 
 Ambitionen är att skapa en mer rationell organisation än den nuva- rande bl.a. genom att förenkla beslutsvägarna. Målet är att tredubbla effektiviteten i arbetet med områdesskydd och skötsel av dessa mar- ker samtidigt som kostnaderna för skötseln inte ska öka med mer än 50 procent. Ambitionen bör vara att revidera skötselplaner vart 10:e år och att följa upp områdenas bevarandestatus ungefär lika ofta. De personer som i dag arbetar med dessa frågor bör erbjudas att flytta med till den nya myndigheten. 
 Ansvar för skötsel av skogsmark m.m. förs i förslaget till det nya Domänverkets regionala organisation. Den nya myndighetens regio- nala organisation ges vidare ansvar för vissa leder, övernattningsstu- gor, Naturum och annan infrastruktur, som behövs för att öka till- gängligheten till både områdesskyddad och övrig mark. Den perso- nal, som idag arbetar med detta bör flytta över till den nya myndighe- ten. 
 Länsstyrelserna har också tillsyn över områdesskyddet. Någon för- ändring i detta avseende föreslås inte. Dock föreslås att operativ per- sonalen i den nya myndigheten utses till naturvårdsvakter för att kunna utöva den praktiska tillsynen över markerna, t.ex. i form av att kunna avvisa personer som beträder mark med tillträdesförbud. Jag anser att det behövs en översyn över vad tillsynen över områdesskyd- det ska omfatta och också var de olika delarna av tillsynen ska ligga. 
 Konsekvenser för personal inom skogsbruket 
 Jag bedömer att ett föredömligt skogsbruk bör kunna drivas med en genomsnittlig administrationskostnad på  
 19–23 
  kr/m 
 3 
 fub. Det inne- bär att skogsbruket i sin administration kommer att ha 150 till 160 personer anställda. Utöver detta tillkommer den operativa personalen som är betydligt fler i antal. En del av skogsvården och avverkninga- 
 60 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 1: En ny myndighet 
  
 rna kommer att skötas av entreprenörer och därför är det omöjligt att spekulera i hur många anställda som kommer att arbeta inom den nya myndigheten. 
 Den administrativa personalen kommer att vara fördelad dels på myndigheten och dels på Sveaskog AB, som blir ett renodlat logistik- och virkeshandelsbolag. Antal anställda för motsvarande arbetsupp- gifter inom det statliga skogsbruket inklusive AssiDomän AB år 2000 var 235 personer. En av rationaliseringsvinsterna blir att skogsbruket kan använda sig av naturvårdsavdelningens kompetens. 
 De 8 personer som finns hos Fastighetsverket FD Skog bör flytta över till den nya myndigheten och inordnas i den organisationen. Om myndighetsavtal sluts med Fortifikationsverket angående skogs- bruk bör deras personal på 6 personer också flyttas över till den nya myndigheten. De arbetar med att administrera skogsvård och avverk- ning på marker som nyttjas av Försvarsmakten. Därmed behålls den kompetens som utvecklats inom de olika områdena. Statens fastig- hetsverk FD 4, Luftsfartsverket och AB Göta kanalbolag har lagt ut det mesta skogsbruket på entreprenad och där blir skillnaden mini- mal jämfört med i dag. 
 Skapandet av en ny sammanhållen förvaltningsorganisation kom- mer att medföra samordningsvinster. Sammantaget innebär det stora förändringar, som innebär både hot och möjligheter. De största för- ändringarna gäller organisationen av inköp av mark för områdes- skydd samt det formella reservatsbildandet som föreslås flyttas till den nya myndigheten. 
 17.10 Ändringar i myndighetsinstruktioner 
 I myndighetsinstruktionerna bör myndighetens uppgifter och verk- samhet regleras liksom styrelsens sammansättning och uppgifter. Jag föreslår att myndighetsinstruktionens föreskrifter får tillägg med krav på redovisning av samhällsekonomiska konsekvenser av verksamhe- ten. Vidare bör styrelsens sammansättning representera kompetens inom områdena skogsbruk, virkeshandel, rennäring, natur- och kul- turmiljövård, rekreation och friluftsliv samt turism och marknadsfö- ring. 
 61 
  
 18 
  
 Förslag 2: En mindre myndighet och Sveaskog AB 
  
 Mitt förslag: 
 En ny myndighet, Skogsmyndigheten, bildas för att ägarförvalta den skogsmark som i dag förvaltas av olika myndigheter. Sveaskog AB behåller ägaransvaret för den kommersiellt brukade skogsmar- Johnson. Sveaskog AB ingår i myndighetskoncernen. I övrigt enligt  
 För- slag 1 
 . 
 I  
 Förslag 2  
 föreslås att Sveaskog AB i princip behålls intakt och att den mark staten vill behålla i myndighetsform samlas i en mindre myn- dighet som vi här kallar Skogsmyndigheten. Förslaget liknar initialt i allt väsentligt  
 Förslag 1  
 förutom att Sveaskog AB behåller ägaransvaret för den kommersiellt brukade skogsmarken. Därmed skapas större af- färsmässig frihet. Sveaskog AB ingår i myndighetskoncernen och Skogsmyndigheten förvaltar således aktierna i Sveaskog AB. 
 Den nya myndigheten blir betydligt mindre än Domänverket i  
 För- slag 1 
 . Den kommer inte själv att kunna driva skogsbruk utan behöver lägga ut så gott som all planering och verksamhet på Sveaskog AB. Myndighetsdelen kan därmed komma i underläge gentemot bolaget. Man åstadkommer inte heller samma synergieffekter mellan skogs- bruk och naturvård som i det första förslaget med all mark samlad i en myndighet. Jag anser dock att även detta förslag åstadkommer ett helhetsgrepp på verksamheten i fråga om styrning, policy och ambi- tionsnivåer. 
 Mål och verksamhet för den nya Skogsmyndigheten är i huvudsak desamma som gäller för Domänverket i  
 Förslag 1 
 . Dessa resonemang upprepas därför inte här. 
 63 
  
 Förslag 2 : En mindre myndighet och Sveaskog AB 
  
 SOU 2002:40 
  
 18.1 
  
 Ett övergångsförslag 
  
 Förslag 2  
 är ett intressant förslag om staten under en övergångsperiod avser att behålla stora arealer produktiv skogsmark i syfte att göra om- klassificering av vissa delar av marken för att öka andelen mark för na- tur- och kulturmiljövård samt för att främja det rörliga friluftslivet. Staten har därmed möjlighet att ta ett helhetsgrepp och genomföra de förändringar i markinnnehav och ambitionsnivåer som behövs. Sveaskog AB:s stora markinnehav kan användas till markbyten för att säkerställa statens miljökvalitetsmål till 2010. Samtidigt behålls Durham skog AB som ett kommersiellt skogsbolag med fokus på affärsmässig- het. 
 I  
 Förslag 2  
 ökar Skogsmyndighetens markinnehav på bekostnad av Sveaskog AB:s skogsarealer. När de beslutade omarronderingarna av skogsmark är slutförda och Skogsmyndigheten förvärvat den mark som är intressant att behålla i myndighetsform kan Sveaskog AB åter privatiseras om staten så önskar. 
 Fördelar med  
 Förslag 2 
  
 Möjlighet till helhetsgrepp på styrning, policy och ambitionsni- våer. 
  
 All virkeshandel och avverkning sker i bolagsform. 
  
 Markförvärv för naturvårdsändamål kan effektiviseras genom att delegera inköp och förhandlingar till Sveaskog AB där både köp- och säljkompetens finns. 
  
 Naturvårdsförvaltningen blir mer effektiv och renodlad då den sköts av en myndighet med fokus på detta område. 
  
 Statens ägande av skogsmark som ska behållas i myndighetsform samlas i en myndighet. 
  
 Kostnader för planering och skogsvård hålls nere jämfört med hur det är i dag. 
  
 Risk för splittrat fokus då det kan vara svårt att särskilja myndighe- tens verksamhet från Sveaskog AB. 
  
 Nackdelar med  
 Förslag 2 
  
 Liten myndighet kan ha svårt att styra ett stort bolag. 
  
 Skogsbruk och naturvård finns inte i samma organisation. 
  
 64 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 2 : En mindre myndighet och Sveaskog AB 
  
 Det skapas inte lika stora synergieffekter mellan naturvård och skogsvård som i  
  
 Förslag 1. 
  
 Högre administration till följd av behov av beställarkompetens. 
  
 Konflikter om behov av skogsmark för natur- och kulturmiljövård ska lösas mellan myndigheten och Sveaskog AB som är ett kom- mersiellt skogsbolag. 
  
 En temporär lösning med Sveaskog AB i myndigheten kan minska personalens motivation. 
  
 Precis som för  
 Förslag 1  
 kan problem uppstå med kommersiellt skogs- bruk och naturvård inom samma koncern. Nackdelarna behöver identifieras och i möjligaste mån lösas i samband med att den nya or- ganisationen träder i kraft. Natur- och kulturmiljöintressen och andra särskilda samhällsintressen bör garanteras genom att sådan kunskap finns representerad i myndighetens styrelse. 
  
 18.2 
  
 Skogsmarkens fördelning 
  
 I  
 Förslag 2  
 föreslår jag att Skogsmyndigheten ansvarar för ägarförvalt- ning av all skogsmark som i  
 Förslag 1  
 klassificerades som Kombina- tionsbruk och Natur. Det innebär att skogsmark som i dag ägarförval- tas av Statens fastighetsverk FD Skog förs över till den nya Skogsmyn- digheten. Detsamma gäller Naturvårdsverkets nationalparker och na- turreservat som till övervägande del består av skogsmark. Till Skogs- myndigheten förs också de arealer i Sveaskog AB som i  
 Förslag 1  
 om- klassificerades från kommersiell skogsmark till skogsmark med kombinationsbruk samt naturreservat och de markarealer som enligt Naturvårdsverkets önskemål borde bli naturreservat. 
 Skogsmyndigheten kommer enligt mitt förslag att förvalta drygt 7 miljoner ha mark. Av detta är 1,5 miljoner ha produktiv skogsmark, varav 430 000 ha kan användas för virkesuttag. Det innebär ett virkes- uttag på mellan 200 000 och 300 000 m 
 3  
 fub årligen. Övrig mark ut- görs av fjäll, myrmarker, impediment och skogsmark med låg tillväxt, t.ex. fjällskog. Stora arealer har högt samhällsekonomiskt värde i form av viktiga områden för natur- och kulturmiljövården samt för frilufts- liv och rekreation. 
 I detta förslag behålls all kommersiellt brukad skogsmark i Durham skog AB. Bolaget ingår som en del i Skogsmyndighetens verksamhet. Bolaget kommer att förvalta ca 3 miljoner ha skogsmark för virkes- produktion och producera omkring 6 miljoner m 
 3  
 fub årligen. Norton65 
  
 Förslag 2 : En mindre myndighet och Sveaskog AB 
  
 SOU 2002:40 
  
 skog AB blir fortsatt landets största skogsägare och bör i kraft av detta kunna utgöra ett föredöme för andra skogsförvaltare inom området kommersiellt skogsbruk. 
 Mindre del arealer med stora värden för natur- och kulturmiljön samt för friluftslivet har i förslaget förts från Sveaskog AB till den nya myndigheten. Detta kommer inte att påverka Sveaskog AB:s möjlig- heter till miljöcertifiering eller till att skogsmarken kan behålla sin  
 FSC-certifiering. 
  Bolagets storlek gör det möjligt att ha en fortsatt hög ambitionsnivå när det gäller att förbättra skogarnas natur- och kultur- miljövärden samt att öka insatserna för det rörliga friluftslivet på lik- nande sätt som sker hos andra kommersiella skogsförvaltare. 
  
 18.3 
  
 Organisation 
  
 Förslag 2  
 liknar mycket  
 Förslag 1  
 och därför upprepas inte det som skrivits angående Förslag 1 här. Några kommentarer när det gäller or- ganisation och överväganden som gjorts behövs dock. Sveaskog AB är precis som i  
 Förslag 1  
 en del i myndighetskoncernen och Skogs- myndigheten förvaltar aktierna i Sveaskog AB. Skillnaden är som tidi- gare nämnts att Sveaskog AB i detta fall även äger mark. Precis som i  
 Förslag 1  
 förutses alla sågverk, pappers- och massaindustrin i Frövi och Svenska Skogsplantor AB ligga utanför koncernen som egna stat- ligt ägda aktiebolag. Hjälmare Kanal AB och AB Göta kanalbolag fö- reslås även i  
 Förslag 2  
 ingå som egna aktiebolag i myndighetskoncer- nen och därmed bör aktierna förvaltas av Skogsmyndigheten. 
 Aktierna i Hjälmare kanal AB överförs från Sveaskog AB till Skogs- myndigheten för att renodla det kommersiella skogsbruket i Sveaskog AB. Samma argument som i  
 Förslag 1  
 gäller för att införliva AB Göta kanalbolag i den nya myndighetskoncernen. 
 Skogsmyndigheten förvaltar stora arealer naturskyddad mark och mark för det rörliga friluftslivet. Myndigheten bör därför rapportera sin verksamhet till Miljödepartmentet. 
 Liten virkesproduktion i myndigheten 
 Skogsmyndigheten ansvarar för en stor andel skogsmark som är na- tionalparker och naturreservat. Markområden som förutsätts växa are- almässigt är tätortsnära skogsmark med stort rekreationsvärde. Därtill kommer rennäringens  
 året-runtmarker 
  och samt överföringar av delar av Sveaskog AB:s innehav av fjällnära skog. På de sistnämnda area- 
 66 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 2 : En mindre myndighet och Sveaskog AB 
  
 lerna bedrivs ett aktivt skogsbruk på liknande sätt som på de kommer- siella markerna, dock med sänkt avkastningskrav. Den lägre virkesför- tjänsten kompenseras genom högre samhällsekonomiskt värde för denna mark. Totalt blir Skogsmyndighetens virkesproduktion relativt låg och det finns därmed inte utrymme för egen personal för skogs- skötsel eller virkesuttag. 
 Jag föreslår därför att Skogsmyndigheten endast har egen personal för planering, beställning av skogstjänster av olika slag samt kontroll- funktioner. Skogsmyndigheten säljer skog på rot till Sveaskog AB. Bolaget svarar därmed för avverkningsplanering, avverkning och transport till väg eller industrin samt påtar sig även ansvaret för skogs- vården. 
 Gränsdragningsproblem 
 Organisationen i  
 Förslag 2  
 medför en rad gränsdragningsproblem som bör lösas innan organisationsförändringen kommer till stånd. Proble- met som uppstår är att man här skiljer organisatoriskt på skogsbruk och naturvård. De synergieffekter som uppstår mellan dessa områden i  
 Förslag 1  
 kan därför utebli om hänsyn till denna samordning inte sker. Jag föreslår att man löser dessa organisatoriska problem genom att samnyttja resurserna i myndigheten respektive i bolaget. En förut- sättning för detta är att både den centrala administrationen och regio- nerna för myndigheten respektive Sveaskog AB finns i gemensamma lokaler. 
 Skogsmyndigheten kommer att ha stor kompetens inom områdena natur- och kulturmiljövård och friluftsliv. Det innebär att Sveaskog AB bör utnyttja denna kompetens även för sin egen verksamhet. Sveaskog AB kommer att vara den mest kompetenta inom skogsför- valtning, men Skogsmyndigheten måste ändå skaffa sig tillräcklig stra- tegisk kompetens för att kunna beställa den skogsvård eller det skogs- bruk som önskas. Helt rationell blir därmed inte denna organisation, men med ett gott samarbetsklimat kan ändå dessa problem lösas. 
 Samråd med samebyarna och samråd med allmänheten behöver ske både i Skogsmyndigheten och i Sveaskog AB. På mark som Skogs- myndigheten förvaltar bör myndigheten samråda både med samebyar och med allmänheten. Den överenskommelse som görs under samrå- dets gång ska dokumenteras och biläggas skogsbruksplanerna. Där- med blir samrådet känt även av dem som bedriver själva skogsbruket. Dock kan viss skogsbrukskompetens behövas vid genomförandet av samrådet. Jag föreslår därför att Skogsmyndigheten och Sveaskog AB 
 67 
  
 Förslag 2 : En mindre myndighet och Sveaskog AB 
  
 SOU 2002:40 
  
 i möjligaste mån försöker samordna sina respektive samråd i samma region. 
 Skogsmyndigheten förvaltar bolagets aktier och de ingår i samma myndighetskoncern. Därmed har de samma ledning och samma mål- sättning med sitt arbete. Mål och riktlinjer är detsamma som anges i  
 Förslag 1 
 . Även i detta förslag åstadkoms således ett samlat helhets- grepp på verksamheten i fråga om styrning, policy och ambitionsni- våer. 
  
 18.4 
  
 Nationalparker och naturreservat 
  
 Jag föreslår i  
 Förslag 2  
 att den nya Skogsmyndigheten övertar ägarför- valtning och skötselansvar för alla nationalparker och naturreservat som i huvudsak består av skogsmark. Om det visar sig fungera väl bör även annan områdesskyddad mark övergå från Naturvårdsverket och länsstyrelserna till Skogsmyndigheten. Det gäller exempelvis ängs- och hagmarker och områden med stora investeringar i anläggningar för det rörliga friluftslivet.  
 Förslag 2  
 öppnar i än högre grad än  
 Förslag 1  
 för att både ägar- och skötselförvaltning av all statlig områdesskyd- dad mark förs över till Skogsmyndigheten. Något sådant förslag läm- nas emellertid inte eftersom jag endast haft i uppgift att analysera skogsmarkens förvaltning. 
  
 18.5 
  
 Markinköp 
  
 Skogsmyndigheten bör ha det operationella ansvaret för inköp av produktiv skogsmark i syfte att upprätta ytterligare ett stort antal na- turreservat. Det är lämpligt att samnyttja resurserna för markinköp med Fastighetsavdelningen på Sveaskog AB. Organisatoriskt bör Fas- tighetsavdelningen förstärkas med personal från Naturvårdsverket. Sveaskog AB bör inom ramen för myndighetskoncernen få i uppgift att med sin kompetens och med sitt markinnehav effektuera inköp av mark samt hjälpa till med bytesmark. Sveaskog AB bör också vara be- hjälplig med värdering av mark vid förhandling om intrångsersätt- ning. 
 Motivet att överlåta det praktiska arbetet med förvärv av mark till Sveaskog AB är att bolaget är aktivt på marknaden och därmed har kontroll över priser m.m. Bolaget kan också erbjuda egen bytesmark eller köpa in mark på strategiska platser. Det innebär en volymmäs- sigt mycket stor utökning av markförvärv inom Sveaskog AB. Precis 
 68 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 2 : En mindre myndighet och Sveaskog AB 
  
 som i  
 Förslag 1  
 bör en mer samlad verksamhet leda till rationellare hantering. 
 För att skynda på processen med reservatsbildning bör Skogsmyn- digheten få befogenhet att bilda naturreservat på skogsmark som köps in samt besluta om skötselplaner för dessa. Prioritering över vilka om- råden som ska förvärvas ska precis som i  
 Förslag 1  
 ligga utanför myn- digheten. 
  
 18.6 
  
 Styrning, policy och ambitionsnivåer 
  
 Det årliga ramanslaget för inköp av produktiv skogsmark beslutas av riksdagen och medlen ställs till Naturvårdsverkets förfogande genom regeringsbeslut. I  
 Förslag 2  
 bör dessa medel gå direkt till den nya Skogsmyndigheten, som betalar ut ersättning till markägarna. Den operativa personalen inom koncernen bör förordnas som naturvårds- vakter för att säkerställa att den egna personalen ska kunna avvisa per- soner som beträder områden med tillträdesförbud eller kunna be- slagta redskap och dylikt. Det underlättar om Skogsmyndigheten pa- rallellt med länsstyrelserna ges rätt att utse naturvårdsvakter enligt för- ordningen (1998: 1252) om områdesskydd. 
 Skogsmyndigheten kommer att bedriva affärer, t.ex. försäljning av skog på rot. De ekonomiska affärer som myndigheten har tillåtelse att göra bör regleras i myndighetsinstruktionen. Samma förslag till för- ändringar i myndigheternas föreskrifter som i  
 Förslag 1  
 föreslås därför. I och med att Skogsmyndigheten och Sveaskog AB ingår i samma myndighetskoncern åstadkommer man det helhetsgrepp på verk- samheten i fråga om styrning, policy och ambitionsnivåer som rege- ringen efterfrågat i direktivet till utredningen. 
 69 
  
 19 
  
 Förslag 3: Nuvarande struktur behålls 
  
 Mina förslag: 
 Mitt tredje alternativ innebär att nuvarande struktur behålls. Durham skog AB säljer viss mark med särskilda miljövärden eller värden för friluftsliv och rekreation till myndigheterna. Sveaskog AB får också i mitt förslag ett större ansvar för förvärv av mark för naturvårdsän- damål. 
  
 Förslag 3  
 skiljer sig från  
 Förslag 1  
 och  
 2  
 främst genom att Sveaskog AB behålls som ett fristående markägande aktiebolag. Det innebär att da- gens splittrade förvaltningsansvar för statligt ägd skog behålls. Skogs- markens ägaransvar kommer fortsatt att förvaltas av Naturvårdsver- ket, Statens fastighetsverk och Sveaskog AB samt andra aktörer.  
 För- slag 3  
 möjliggör sannolikt större effektivitet vad gäller den kommersi- Davies skogens brukande än vad myndighetsalternativen erbjuder. De synergieffekter som kan uppnås mellan naturvården och skogsbruket i de andra förslagen uteblir. Statens samordning och styrning blir sva- gare, vilket stämmer dåligt med det som efterfrågats i direktivet. 
 Det innebär att samordning av policyn för skogsmarkens förvalt- ning fortsatt kommer att bli en regeringsfråga. 
  
 19.1 
  
 Skogsbrukets affärsmässighet ökar 
  
 Prioritering mellan olika samhällsmål underlättas med strukturen i  
 Förslag 3 
 . Sveaskog AB koncentrerar sig på ett lönsamt och effektivt skogsbruk i enlighet med de krav FSC ställer för certifiering. Sveaskog AB kan fortsätta att vara ett föredöme inom branschen. I kraft av bo- lagets storlek kan avkastningskraven ställas höga. Naturvårdsverket ar- betar fortsatt med natur- och kulturmiljövård, men inköp av mark överlåts till Sveaskog AB för att ta fasta på deras kompetens och till- 
 71 
  
 Förslag 3: Nuvarande struktur behålls 
  
 SOU 2002:40 
  
 gång till bytesmark. Statens fastighetsverk koncentrerar sig på kombi- nationsskogsbruk med hänsyn till rennäring och friluftsliv. 
 Det kan vara intressant att samla myndigheternas skogsinnehav och förvalta skogsmarken samordnat. 
  
 Förslag 3  
 innebär endast mindre förändringar jämfört med i dag. Man får en renodling av verksamheterna på bekostnad av helhets- grepp och statlig styrning av hela skogsinnehavet. Min bedömning är att detta förslag inte uppfyller de målsättningar för den samlade stat- liga skogsförvaltningen som angetts i direktiven till utredningen. 
 Fördelar med att fortsätta som förut 
  
 Statens kommersiella skogbruk sköts affärsmässigt och effektivt en- ligt FSC:s krav på rent företagsekonomisk grund. 
  
 Renodling av verksamheterna gör det lättare för staten att vara ett föredöme inom skogsbranschen i kraft av ägare till Sveaskog AB. 
  
 Risk för fortsatt höga kostnader för skogsbruket inom de små myn- dighetsförvaltningarna. 
  
 Medger större koncentration och fokus på varje förvaltares upp- gift. 
  
 Markförvärv blir effektivare eftersom det delegeras till Sveaskog AB där kompetens och bytesmark finns. 
  
 Den ekonomiska handlingsfriheten behålls i Sveaskog AB. 
  
 Olika instanser hanterar naturvård och områdesskydd och man får därmed ingen sammanblandning med skogsbruket. 
  
 Inga omfattande organisationsförändringar och därmed skapas ar- betsro att utveckla respektive verksamheter. 
  
 Nackdelar med att fortsätta som förut 
  
 Risk för ökade kostnader när stordriftsfördelarna uteblir för de små myndighetsförvaltningarna. 
  
 Ingen synergieffekt mellan naturvård och skogsbruk. 
  
 Mindre drivkraft till ökad effektivitet i naturvården då ansvaret lig- ger kvar hos Naturvårdsverket och länstyrelserna med många över- lämningar och därmed mer omfattande administration. 
  
 Delat statligt ägande som minskar samordning och gemensam målstyrning. 
  
 Om man vill ha ökad statlig styrning innebär förslaget en nackdel. 
  
 72 
  
 SOU 2002:40 
  
 Förslag 3: Nuvarande struktur behålls 
  
 I  
 Förslag 3  
 är det viktigt att statens skogsmark delas upp så att den för- valtas av rätt myndighet eller rätt bolag. Exempelvis bör viss mark från Sveaskog AB överföras till Statens fastighetsverk resepektive Na- turvårdsverket och därmed omklassificeras. Hansen och tydliga regler för köp och försäljning av skogsmark respektive byte av skogsmark mellan olika förvaltare behöver upprättas för att undvika framtida konflikter. 
  
 19.2 
  
 Förslag till förändringar 
  
 Följande förändringar behöver genomföras i syfte att renodla rollerna och åstadkomma synergieffekter inom det rådande ramverket: 
  
 1. 
  
 Vissa marker (ca 130 000 ha) inom Sveaskog AB, där miljöhänsyn, rekreationsintressen och/eller hänsyn till rennäringen medför att avkastningskrav inte bör ställas på hela det bundna kapitalet, över- förs till Statens fastighetsverk. Arealen skogsmark, som staten äger via denna myndighet, bör successivt växa över tiden i takt med att mer mark för tätortsnära rekreation förvärvas av myndigheten. För att bilda naturreservat säljs 70 000 ha mark till Naturvårdsverket. 
  
 2. 
  
 Sveaskog AB bör i konkurrens med andra leverantörer erbjuda för- valtningtjänster åt övriga myndigheter, som förvaltar statens skog. 
  
 3. 
  
 Det är önskvärt att utnyttja Sveaskog AB för att vara staten be- hjälplig när det gäller att köpa in mark för naturvårdsändamål. Hur detta ska gå till bör Sveaskog AB och Naturvårdsverket kunna komma överens om. Redan nu är det klart utsagt i bolagsord- ningen att Sveaskog AB ska bidra med bytesmark för att underlätta inköp av bl.a. mark för naturvårdsändamål. 
  
 4. 
  
 De rörelsedrivande skogsindustriella bolagen inom Sveaskog AB anser jag ska läggas som separata bolag utanför Sveaskogskoncer- nen i väntan på avyttring. Detta för att öka utbudet av fritt timmer på marknaden. 
  
 5. 
  
 Svenska Skogsplantor AB bör ges i uppdrag att, tillsammans med Sveaskog AB, föreslå hur de båda bolagens plantskoleverksamheter ska kunna samordnas. 
  
 73 
  
 Förslag 3: Nuvarande struktur behålls 
  
 SOU 2002:40 
  
 19.3 
  
 Ändringar till följd av Förslag 3 
  
 Jag föreslår att om befintlig organisationsstruktur behålls bör Durham skog AB få delvis nya uppdrag. Behovet av rekreationsskogar och öns- kemål om mer mark för biologisk mångfald är stort. Därför bör Durham skog AB i detta alternativ i huvudsak koncentrera sig på den kommer- siella skogsmarken. Övriga markarealer som tidigare klassificerats som kombinationsmarker bör säljas till Naturvårdsverket respektive Carter tens fastighetsverk för att öka det statliga innehavet av marker viktiga för dessa ändamål. Det ska inte innebära att miljömålen sänks i Svea- skog AB. 
 Sveaskog AB bör också i sina årliga redovisningar utveckla sam- hällsekonomiska beräkningar över verksamheten på skogsmarken. 
 74 
 Särskilt yttrande av sakkunniga Chandler och 
 Edwards 
 Förslag till ny organisation 
 Utredningen påbörjade sitt arbete i april 2001 i enlighet med av rege- ringen fastställda kommittédirektiv (Dir. 2000:60). Utredningsarbetet har sammanställt ett värdefullt underlag om förvaltningen av statens skogar. Mot bakgrund av nedan redovisade avgörande affärshändelse under utredningens gång känner vi oss tveksamma till utredningens förslag till ny organisation. 
 Utredningen föreslår att huvuddelen av all mark som idag direkt el- ler indirekt ägs av staten överförs till en ny myndighetskoncern; Do- mänverket. Den nya myndigheten får som huvuduppgift att succes- sivt föra över statens markägande från marker för kommersiellt skogs- bruk till marker av stort värde för naturvården, kulturmiljövärden och friluftslivet. Förslaget innebär bl.a. att all skogsmark som Sveaskog AB idag förvaltar överförs till den föreslagna myndigheten. Sveaskog AB behålls i koncernen som logistikföretag med ansvar för avverk- ning och virkeshandel. Utredningen föreslår också som alternativ en modifiering av förslaget innebärande att bara vissa marker från Durham skog AB med särskilt höga värden för friluftslivet överförs till myn- digheten. Sveaskog AB behålls i detta modifierade alternativ som ett statligt skogsbolag inom myndighetskoncernen. Till vår tveksamhet vill vi anföra följande. 
 I december 2001 förvärvade Sveaskog AB AssiDomän AB vilket innebar att bolagets skogsmarksinnehav ökade från ca 0,9 miljoner hektar produktiv skogsmark till ca 3,3 miljoner produktiv skogsmark. Den förvärvade skogsmarken är i huvudsak mark där kommersiellt skogsbruk skall bedrivas i konkurrens med andra skogsägare. Förut- sättningarna för utredningen har enligt vår mening i och med denna affär förändrats. 
 75 
  
 Särskilt yttrande 
  
 SOU 2002:40 
  
 En statlig skogsförvaltande organisation skall ha den associations- form som är bäst lämpad för den verksamheten som bedrivs. Durham skog AB bedriver ett marknadsdrivet, miljöinriktat och uthålligt skogsbruk på en konkurrensutsatt marknad, varför aktiebolagsformen är mest lämpad. En kommersiell verksamhet, som är en av huvud- uppgifterna för merparten av statens skogsförvaltning, sker enligt vår mening effektivast i aktiebolagsform. De  
 myndighetsupp-gifter 
  som f.n. fullgörs bl.a. av Naturvårdsverket bör även i fortsättningen vara myndighetsuppgifter. Då uppnås en renodling av verksamheterna som är mest effektiv. Staten ombildade dåvarande Domänverket till aktiebolag för tio år sedan av just de skäl som vi här har angett. 
 Enligt riksdagens beslut i samband med Sveaskog AB:s förvärv av AssiDomän AB skall bolaget aktivt verka för att erbjuda omarronde- ringsmöjligheter och tillköpsmöjligheter ägnade att förstärka det en- skilda skogsbruket. Sveaskog AB bör ha som inriktning att genom för- säljning av mark till enskilda underlätta utkomstmöjligheterna och lo- kal utveckling i skogs- och landsbygd. I försäljningsaktiviteterna skall glesbygden prioriteras. På sikt kan den försålda arealen uppgå till 5 à 10 % av den totala arealen i Sveaskog AB. Enligt vår uppfattning kan de försäljningsuppdrag som Sveaskog AB fått av riksdagen genom- föras bättre av ett aktiebolag. 
 Sveaskog AB har också en sådan volym och kapitalstruktur som inte kan överföras till myndighetsform utan betydande utgifter på statsbudgeten bl.a. i form av utökat lånebehov. 
 Vi vill för vår del inte utesluta myndighetsformen, men ser det som en bättre lösning att Sveaskog AB behålls och utvecklas i sin nuva- rande form som ett fristående aktiebolag som förvaltas direkt av Re- geringskansliet. En lösning där myndigheten förvaltar bolaget kan sä- gas vara svårt att förena med den förvaltningsmodell som numera är förhärskande, där statsmakterna eftersträvar en renodling av ägarrol- len avskild från den sektorpolitiska rollen. Den stora tillgångsmassa som Sveaskog AB innehar bör förvaltas direkt av Regeringskansliet och inte av en myndighet med ett relativt begränsat uppdrag. 
 Avslutningsvis kan vi inte heller ställa oss bakom den del av försla- get som innebär att AB Göta kanalbolag läggs in som ett dotterbolag i den nya myndighetskoncernen. Enligt vår uppfattning skall det av riksdagen tidigare fastställda beslutet vidhållas d.v.s. att ett av Sveriges viktigaste kulturhistoriska byggnadsverk skall vara fristående och bi- behållet som en sammanhållen enhet och förvaltas direkt av ett de- partement, och att underhållet av kanalen skall finansieras genom statsmakternas försorg. De undersökningar som utredningen har låtit 
 76 
  
 SOU 2002:40 
  
 Särskilt yttrande 
  
 göra visar bl.a. att kanalbolaget i egen regi bedriver ett skogsbruk lika effektivt och föredömligt som de bästa privata skogsägarna. AB Göta kanalbolags skogsägande och skogsbruk skall av historiska, kulturella och ekonomiska skäl vara kopplat till kanalbolagets övriga verksam- heter såsom drift av kanalen och förvaltning av fastigheter. 
  
 Chandler 
  
 Edwards 
  
 77 
 Särskilt yttrande av sakkunnig Hess 
 Utredningen påbörjade sitt arbete i april 2001 i enlighet med av rege- ringen fastställda kommittédirektiv (Dir. 2000:60). Utredningsarbetet har sammanställt ett värdefullt underlag om förvaltningen av statens skogar. Ambitionen när det gäller att skydda skogsmark och annan mark med höga naturvärden har höjts väsentligt de senaste åren. Tid- punkten att ändra organisationen för genomförandet av det förstärkta områdesskyddet är därför olyckligt vald. Mot bakgrund av detta och nedan redovisade argumentation känner jag mig tveksam till delar av utredningens förslag till ny organisation. 
 Allt förarbete fram till köp av mark för att bilda naturreservat bör ligga kvar på Naturvårdsverket och länsstyrelserna. 
 Detta är vik- tigt eftersom 70% av befintliga reservat inte är skogsmark. Idag ges- hög prioritet till att skydda även andra miljöer än skog, t.ex. marina miljöer. Det är därför inte rimligt att en myndighet vars främsta upp- gift är att förvalta skog ska arbeta med inventeringar och priorite- ringar av områden t.ex. i marin miljö eller på jordbruksmark. 
  
 Länsstyrelsernas roll bör inte ändras mer än absolut nödvändigt. 
 Att överföra länsstyrelsernas roll när det gäller t.ex. inventeringsun- derlag, förankring och lokalkännedom till ett mera grovmaskigt nät regionala kontor ger enbart negativa effekter. Att renodla beställar–  
 genomförande–uppföljningsrollerna 
  i enlighet med bl.a. av Riksrevi- sionsverket framförd kritik ser jag som ett av skälen till att diskutera att föra över naturvårdsmarken från Naturvårdsverket till den nya myndigheten. Förslaget skulle i så fall kunna modifieras enligt nedan- stående: 
  
 fram till prioriteringslista för vad som ska förvärvas ligger uppgif- terna kvar på Naturvårdsverket och länsstyrelserna 
  
 förhandling om köp eller intrångsersättning, markbyten etc., görs av ny myndighet 
  
 79 
  
 Särskilt yttrande 
  
 SOU 2002:40 
  
 beslut om att bilda naturreservat ligger kvar på länsstyrelser och kommuner 
  
 framtagande av skötselplan, bevarandemål etc. ligger kvar på läns- styrelserna 
  
 förvaltning (skötsel) utförs eller upphandlas av ny myndighet 
  
 tillsyn och uppföljning av om målen nås görs av Naturvårdsverket och länsstyrelserna 
  
 På detta sätt skiljs beställarroll och uppföljning från utföraren, något som jag ser som positivt. I dagsläget gör samma myndigheter allt, och man kan då ifrågasätta objektiviteten i utvärderingsarbetet. Dessutom behöver inte den nya myndigheten med inriktning på skog skaffa spjutspetskompetens på t.ex. marin biologisk mångfald. 
 80