Två nya statliga specialskolor 
 Delbetänkande 
 av Utredningen om statliga specialskolor 
 Stockholm 2007 
 SOU 2007:30 
 Till statsrådet vid 
 Utbildningsdepartementet 
 Wolfe 
 Regeringen beslutade den 7 december 2006 att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda och föreslå hur Ekeskolan och Hällsboskolan skall återetableras som statliga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språk- störning. Uppdraget skall i denna del enligt direktiven (dir. 2006:127) redovisas den 15 maj 2007. 
 Enligt direktiven skall utredaren därutöver kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli vid inrättande av en statlig specialskola för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. Utredaren skall vidare enligt direktiven granska ansvarsfördelningen mellan staten och kommunen när det gäller utbildning för döva, hörselskadade eller dövblinda elever. Dessa delar av uppdraget skall redovisas senast den 3 december 2007. 
 Warner, ordförande i riksdagens utbildningsutskott, för- ordnades från och med den 7 december 2006 till särskild utredare. 
 Som sekreterare i utredningen förordnades från och med den 1 januari 2007 Ferguson, kansliråd vid Utbildningsdeparte- mentet. 
 Som sekreterare i utredningen förordnades vidare från och med den 19 februari 2007 Johnston, hovrättsassessor i Hovrätten över Skåne och Blekinge. 
 Som experter i utredningen förordnades från och med den 1 februari 2007 Castro och Meyers, departe- mentssekreterare vid Utbildningsdepartementet, Taylor, departementssekreterare vid Finansdepartementet, Evans, kansliråd vid Finansdepartementet, Vasquez, skolchef i Göte- borg och Dominguez, stf. grundskolechef i Uppsala. 
 Utredningen, som antagit namnet Utredningen om statliga specialskolor (U 2006:11), överlämnar härmed sitt första betänkande Två nya statliga specialskolor (SOU 2007:30). 
 Stockholm den 15 maj 2007 
 Warner 
 /Merja Strömberg 
 Johnston 
 Förord 
 Att känna sig behövd, att kunna vara delaktig och att känna att man lyckas är centrala meningar i vårt liv. Ofta tar vi det för givet att alla kan, att vår gemensamma grundstruktur i samhället passar alla och att likvärdighet betyder likadant. För mig betyder likvärdighet att alla ges en ärlig chans att lyckas, att alla kan vara delaktiga och känna sig behövda utifrån sina egna förutsättningar, möjligheter och mål. 
 Det är en självklarhet att alla ska vara inkluderade i vårt samhälle. Det är ett synnerligen viktigt mål  
 om  
 vi kommer ihåg att vägen dit kan se olika ut. För elever i skolan ser behoven olika ut och vad som är det bästa för den ene passar inte den andre. För att skolan ska kunna bli likvärdig krävs en ökad valfrihet och flexibilitet. Det krävs också utbildningsalternativ som erbjuder specifik specialist- kompetens och specifika hjälpmedel. 
 I denna första del av utredningen ger jag förslag på hur Eke- skolan och Hällsboskolan kan återetableras som statliga special- skolor. Min utgångspunkt har varit en ny flexibel specialskola där nyckelorden är  
 valfrihet, flexibilitet  
 och  
 information 
 . En valfrihet som innebär större möjligheter att kunna välja skolform för den aktuella målgruppen. En flexibilitet som innebär att utbildningen utformas så att den på bästa sätt tillgodoser den enskilde elevens behov. Ökade informationsinsatser som innebär att elever med funktionshinder och deras vårdnadshavare får den information de behöver för att kunna välja antingen en lämplig skolform eller annan form av stöd. Jag har också haft som utgångspunkt att försöka ge förslag som är långsiktigt hållbara. 
 Warner 
 Särskild utredare 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 15 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbete ................................ 
  
 35 
  
 1.1 
  
 Uppdraget................................................................................. 
  
 35 
  
 1.2 
  
 Utredningsarbetet.................................................................... 
  
 35 
  
 2 
  
 Bakgrund .................................................................. 
  
 37 
  
 2.1 
  
 Specialskolan före den 1 juli 2000 ........................................... 
  
 37 
  
 2.2 
  
 Specialskolan i dag ................................................................... 
  
 38 
  
 2.3 
  
 Kommunernas ansvar för skolan............................................. 
  
 40 
  
 2.4 
  
 Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken......... 
  
 41 
  
 2.5 
  
 Handikappolitiska överenskommelser ................................... 
  
 41 
  
 3 
  
 Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som 
  
 statliga specialskolor .................................................. 
  
 43 
  
 3.1 
  
 Skolornas organisation ............................................................ 
  
 46 
  
 3.2 
  
 Hemkommunernas roll ........................................................... 
  
 47 
  
 3.3 
  
 Behovet av utbildningsplatser ................................................. 
  
 48 
  
 3.4 
  
 Ikraftträdande .......................................................................... 
  
 50 
  
 3.5 
  
 Barn och ungdomar med synskada ......................................... 
  
 50 
  
 3.6 
  
 Uppföljning och utvärdering................................................... 
  
 51 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2007:30 
  
 4 
  
 Ekonomiska konsekvenser ........................................... 
  
 53 
  
 5 
  
 Författningskommentar ............................................... 
  
 55 
  
 5.1 
  
 Förslag till lag om ändring i skollagen .................................... 
  
 55 
  
 5.2 
  
 Förslag till förordning om ändring i 
  
 specialskoleförordningen......................................................... 
  
 57 
  
 5.3 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen med 
  
 instruktion för Specialpedagogiska institutet......................... 
  
 61 
  
 5.4 
  
 Förslag till förordning om upphävande av förordningen om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter och förordningen om ersättning för elever som fullgör sin 
  
 skolplikt i särskilda resurscenter 
  
 .............................................62 
  
 5.5 Övriga författningsförslag ....................................................... 
  
 62 
  
 Bilaga ............................................................................... 
  
 63 
  
 Kommittédirektiv 2006:127 
  
 8 
 Sammanfattning 
 Mitt uppdrag har varit att utreda och föreslå hur Ekeskolan och Hällsboskolan skall återetableras som statliga specialskolor för ele- ver med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. I uppdraget har ingått att kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli. Min upp- gift har också varit att analysera och föreslå hur skolorna skall orga- niseras och på vilket sätt elevernas hemkommuner kan involveras i elevernas skolgång i en statlig specialskola. Därutöver har i upp- draget ingått att redovisa förslagens administrativa, organisatoriska och ekonomiska konsekvenser samt en kostnadsberäkning för be- rörda myndigheter. I uppdraget har även ingått att föreslå nödvän- diga författningsändringar. 
 Vi har under utredningen samrått med personalen och ledningen vid Ekeskolan och Hällsboskolan, Specialpedagogiska institutet, Specialskolemyndigheten, Sveriges Kommuner och Landsting (SKL), Synskadades Riksförbund (SRF), Unga synskadade (US), Före- ningen för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB), Riksförbundet för döva, hörselskadade och språkstörda barn (DHB), Afasiförbundet/Talknuten och Riksförbundet Ekeskolans Vänkrets. 
 Förslag 
 Mina förslag syftar till att forma en statlig specialskola där det enskilda barnets behov och förutsättningar står i fokus. Utbild- ningen i specialskolan skall vara flexibel. Med en flexibel utbildning avser jag en utbildning som utformas så att den på bästa sätt tillgo- doser de behov eleven har. För att få en bred uppfattning om elevens behov krävs en dialog mellan eleven, elevens vårdnadshavare, skolans personal och hemkommunen. Dialogen bör resultera i en överenskommelse där utbildningen utformas så att eleven ges de 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:30 
  
 bästa möjliga förutsättningarna till största möjliga utveckling både socialt och kunskapsmässigt. 
 Mina förslag syftar även till att öka möjligheterna för elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning att välja skolform. Om elevens behov kräver det skall det vara möjligt för eleven att få sin utbildning i en statlig special- skola. Det är dock av yttersta vikt att specialskolan kontinuerligt följer upp och utvärderar elevens sociala utveckling och kunskaps- utveckling och i samverkan med eleven, elevens vårdnadshavare och hemkommunen utformar en utbildning som bäst främjar elevens utveckling. 
 Med mina förslag vill jag därutöver betona vikten av information. Elever med funktionshinder och deras vårdnadshavare skall ges bästa möjliga information om olika valmöjligheter inför val av skola. 
 Nedan följer mina förslag i sammanfattning. 
 1. Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som statliga specialskolor 
 I 7 kap. 1 § skollagen (1985:1100) införs en bestämmelse med inne- börden att den statliga specialskolan skall omfatta också elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstör- ning. Ändringen föranleder även en del andra författningsändringar. Syftet med återetablerandet av Ekeskolan och Hällsboskolan är främst att öka elevers och vårdnadshavares möjligheter att välja skolform samt att erbjuda en ändamålsenlig utbildning för de mest utsatta eleverna. 
 Jag föreslår också att förordningen om visstidsutbildning vid sär- skilda resurscenter (2004:203) upphör. Anledningen är att jag i stället föreslår en flexibel specialskola vars verksamhet präglas av de goda erfarenheterna från visstidsutbildningen. 
 2. Skolornas organisation 
 Verksamheterna vid Resurscenter tal och språk samt Resurscenter syn Örebro är nära sammanlänkade med skolverksamheten vid Hällsboskolan respektive Ekeskolan. Dessa verksamheter bör enligt min mening inte skiljas åt. Därför föreslår jag att resurscenterverk- samheten och specialskolan hålls ihop. 
 10 
  
 SOU 2007:30 
  
 Sammanfattning 
  
 Resurscenter tal och språk (Hällsboskolan) och Resurscenter syn Örebro (Ekeskolan) är i dag verksamheter inom Specialpeda- gogiska institutet. Specialskolemyndigheten i sin tur har i dag ansvar för den statliga specialskolan för döva och hörselskadade elever. Enligt direktiven Översyn av myndighetsstrukturen inom skol- väsendet (dir. 2007:28) skall utredaren vid utarbetandet av sina för- slag utgå från att en särskild myndighet skall ge råd och stöd i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder samt bedriva undervisning för vissa barn och ung- domar med funktionshinder. Möjligheten att föra Specialskole- myndigheten som en operativ avdelning till myndigheten för statens samlade stöd för funktionshindrade skall i detta samman- hang övervägas. I överensstämmelse med dessa direktiv föreslår jag att resurscenterverksamheten i sin helhet förs över från Special- pedagogiska institutet till Specialskolemyndigheten. 
 3. Hemkommunernas roll 
 Jag föreslår att det i specialskoleförordningen (1995:401) införs be- stämmelser om att specialskolan aktivt skall samverka med elevernas hemkommuner så att dessa involveras i elevens utveckling i den statliga specialskolan. Syftet med detta förslag är att ta vara på de goda erfarenheter som visstidsutbildningen har inneburit. 
 4. Information samt behovet av utbildningsplatser 
 Under min utredning har det framkommit att vårdnadshavare och huvudmän inte alltid har varit medvetna om de möjligheter till ut- bildning som har funnits vid Resurscenter tal och språk (Hällsbo- skolan) och Resurscenter syn Örebro (Ekeskolan). Endast genom att öka elevers, vårdnadshavares och huvudmäns vetskap om vilka alternativ som finns att tillgå kan man förvänta sig att efterfrågan på utbildningsplatser kommer till stånd. I detta syfte föreslår jag att Specialskolemyndigheten ges i uppdrag att aktivt informera olika intressenter, såsom barnavårdscentraler, habiliteringar, skolor, or- ganisationer och övriga ansvariga, om det råd och stöd samt skolor som staten har ett erbjuda. 
 Att bedöma behovet av utbildningsplatser har visat sig vara mycket svårt. Det saknas statistik över elever med de aktuella funktions- 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:30 
  
 hindren. Därför blir alla försök att bedöma behovet mer eller mindre gissningar och uppskattningar. 
 Min bedömning är att efterfrågan inte ökar markant fr.o.m. den 1 juli 2008 då skolorna återetableras eller från den tidpunkten re- geringen bestämmer. Däremot anser jag att inom några år kommer efterfrågan på utbildningsplatser att öka, dock under förutsättning att aktiva informationsinsatser genomförs. 
 5. Uppföljning och utvärdering 
 För att kunna garantera en god kvalitetsutveckling i verksamheten föreslår jag att en utomstående utvärderare på Utbildningsdeparte- mentets initiativ följer upp och utvärderar verksamheten och vid behov föreslår nödvändiga åtgärder. 
 Bakgrund 
 Den statliga specialskolan 
 Enligt 7 kap. 1 § skollagen (1985:1100) skall utbildningen i special- skolan syfta till att ge barn och ungdomar med dövhet eller hörsel- skada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i grundskolan. Av 7 kap. 5 § skollagen framgår att utbildningen i specialskolan skall bedrivas vid flera särskilda enheter samt att regeringen meddelar föreskrifter om enheterna och deras upptagningsområden. Enligt 1 kap. 3 § specialskoleförordningen (1995:401) skall specialskolan ha fem skolenheter med regionala upptagningsområden (region- skolor) och en skolenhet för elever från hela landet (riksskola). 
 Till grund för denna reglering ligger riksdagens beslut med anled- ning av förslagen i propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14). Som en följd av beslutet gavs en organisations- kommitté i uppdrag att utveckla och lägga fram förslag om den konkreta utformningen av en förändrad organisation för statens stöd i specialpedagogiska frågor. Beslutet innebar bl.a. att statens råd och stöd i specialpedagogiska frågor skulle samlas till en myndighet – Specialpedagogiska institutet – varvid även verksamheterna vid Ekeskolan och Hällsboskolan föreslogs överföras till myndigheten. 
 12 
  
 SOU 2007:30 
  
 Sammanfattning 
  
 För Ekeskolan innebar beslutet att de fasta skoldelarna vid Eke- skolan skulle avvecklas successivt med början den 1 juli 2001. Be- slutet innebar också att verksamheterna vid Ekeskolans resurscenter och Tomtebodaskolans resurscenter skulle slås ihop till ett gemen- samt resurscenter. 
 Även för Hällsboskolan innebar beslutet att de fasta skoldelarna skulle avvecklas successivt fr.o.m. den 1 juli 2002 samtidigt som det vid skolan skulle finnas ett resurscenter för barn och ungdomar med grav språkstörning. 
 Både för Ekeskolan och för Hällsboskolan innebar beslutet att resurscenterverksamheten skulle stärkas i takt med att skolverksam- heten minskade. Vid resurscentren skulle det dessutom enligt riks- dagens beslut finnas en mindre skoldel för visstidsplaceringar. Med en sådan placering avsågs att en elev erbjuds insatser från resurs- centrets sida som ett led i sin utbildning i hemkommunens skola. 
 Beslutet innebar dessutom att barn och ungdomar med synskada och ytterligare funktionshinder samt barn och ungdomar med grav språkstörning inte längre omfattades av specialskolans målgrupp. 
 Visstidsutbildning vid särskilda resurscenter 
 Enligt 10 kap. 3 a § skollagen får barn som är synskadade eller gravt språkstörda fullgöra sin skolplikt i särskilda resurscenter. Bestäm- melsen reglerar placeringar under viss tid vid särskilda resurscenter. 
 Enligt förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid sär- skilda resurscenter skall det finnas visstidsutbildning vid Resurs- center syn Örebro (Ekeskolan) och vid Resurscenter tal och språk (Hällsboskolan). Syftet med utbildningen vid resurscentren är att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar. Utbildningen skall vidare syfta till att ge eleven förutsättningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller hemkom- munen. 
 Handikappolitiska principer 
 Den svenska handikappolitiken utgår från den nationella handlings- planen för handikappolitiken Från patient till medborgare (prop. 1999/2000:79). I handlingsplanen slås bl.a. fast att elever med funk- 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:30 
  
 tionshinder bör, på samma sätt som övriga barn och ungdomar, ha möjlighet att bo med sina föräldrar eller i deras närhet och gå i skola i närheten av hemmet. Till grund för handlingsplanen ligger flera internationella överenskommelser, t.ex. FN:s standardregler, barnkonventionen samt Salamancadeklarationen. 
 Kommunernas ansvar för skolan 
 Enligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) skall alla barn och ungdomar ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet obero- ende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska för- hållanden. I princip har alla barn som är bosatta i Sverige skolplikt enligt 3 kap. 1 § skollagen. Skolplikten motsvaras av en rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. 
 I 4 kap. 1 § skollagen föreskrivs att särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. 
 Det är således i första hand kommunerna som har ansvaret för utbildningen och det särskilda stödet i det offentliga skolväsendet. 
 Specialskolemyndigheten 
 Den 1 juli 2000 inrättades Specialskolemyndigheten som enligt specialskoleförordningen (1995:401) skall ha fem skolenheter med regionala upptagningsområden (regionskolor) och en skolenhet för elever från hela landet (riksskola). Regionskolorna är avsedda för döva eller hörselskadade elever som inte behöver särskilda insatser vid riksskolan. 
 Specialpedagogiska institutet 
 Den 1 juli 2001 inrättades Specialpedagogiska institutet som enligt sin instruktion (2001:286) skall i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder ge råd och stöd till huvudmän med ansvar för bl.a. förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg, utbildning inom det offentliga skolväsendet samt sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn. Därutöver ingår ansvar för att bedriva resurscenterverksamhet i institutets uppdrag. 
 14 
 Författningsförslag 
 Vid utformning av författningsförslagen har det antagits att dessa träder i kraft den 1 juli 2008. Som anförs i avsnitt 3.4 bör emellertid ikraftträdandet samordnas med utredningen om Översyn av myn- dighetsstrukturen inom skolväsendet m.m. (dir. 2007:28). Om re- geringen bestämmer en annan dag för ikraftträdande måste följakt- ligen förslagen justeras i vissa delar. 
  
 1 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i skollagen (1985:1100) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100)  
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 dels att 10 kap. 3 a § skall upphöra att gälla, 
 dels att 1 kap. 6 §, 3 kap. 3 §, 7 kap. 1 § och 15 kap. 7 § skall ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 kap. 
  
 6 § 
 TPF 
 2 
 FPT 
 För barn som på grund av dövhet eller hörselskada inte kan gå i grundskolan eller motsva- rande del av särskolan finns spe- cialskolan. Staten är huvudman för specialskolan. 
 För barn som är synskadade och har ytterligare funktionshin- der, döva, hörselskadade eller gravt språkstörda och som därför eller av andra synnerliga skäl inte kan gå i grundskolan eller mot- svarande del av särskolan finns specialskolan. Staten är huvud- man för specialskolan. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Lagen omtryckt 1997:1212. 
 Senaste lydelse av 10 kap. 3 a § 1999:886.  
 2 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 1999:886. 
 15 
  
 Barn som är synskadade och har ytterligare funktionshinder, döva, hörselskadade eller gravt språkstörda och som därför eller av andra synnerliga skäl inte kan gå i grundskolan eller särskolan skall tas emot i specialskolan. 
  
 Vid prövningen om barnet kan gå i grundskolan eller särskolan skall barnets bästa sättas i främsta rummet. 
  
 Författningsförslag SOU 2007:30 
 3 kap. 
  
 3 § 
 TPF 
 3 
 FPT 
 Barn i allmänhet skall tas emot i grundskolan. 
 Barn som bedöms inte kunna nå upp till grundskolans kun- skapsmål därför att de är utvecklingsstörda skall tas emot i sär- skolan. 
 Barn som inte kan gå i grund- skolan eller särskolan därför att de är döva eller hörselskadade skall tas emot i specialskolan. 
 7 kap. 
 Utbildningen i specialskolan skall syfta till att ge barn och ungdomar med dövhet eller hör- selskada en till varje elevs förut- sättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt mot- svarar den utbildning som ges i grundskolan. 
  
 1 § 
 TPF 
 4 
 FPT 
 Utbildningen i specialskolan skall syfta till att ge barn och ungdomar med synskada och ytterligare funktionshinder, döv- het, hörselskada eller grav språk- störning en till varje elevs förut- sättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt mot- svarar den utbildning som ges i grundskolan. 
 15 kap. 
  
 7 § 
 TPF 
 5 
 FPT 
 Socialstyrelsen har den centrala tillsynen över elevhemsboende vid  
 Rh-anpassad 
  utbildning, spe- cialskolor och resurscenter samt vid viss utbildning för elever 
 Socialstyrelsen har den centrala tillsynen över elevhemsboende vid  
 Rh-anpassad 
  utbildning och specialskolor samt vid viss ut- bildning för elever med utveck- 
  
 3 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 1999:886. 
  
 4 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 1999:886. 
  
 5 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 1999:886. 
 16 
  
 SOU 2007:30 
  
 Författningsförslag 
  
 med utvecklingsstörning som bedrivs enligt avtal med staten. 
 Länsstyrelserna har tillsyn över verksamheten vid sådant elev- hemsboende som avses i första stycket och får då inspektera verksamheten. 
 lingsstörning som bedrivs enligt avtal med staten. 
 Länsstyrelserna har tillsyn över verksamheten vid sådant elev- hemsboende som avses i första stycket och får då inspektera verksamheten. 
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 1. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2008. 
  
 2. 
  
 Har elever före den 1 juli 2008 tagits emot till utbildning enligt 10 kap. 3 a § skall utbildningen fortsättningsvis anordnas till dess eleverna har avslutat den. Äldre bestämmelser skall tillämpas på sådan utbildning. 
  
 17 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2007:30 
  
 2 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i specialskoleförordningen (1995:401) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om specialskoleförordningen (1995:401) 
 dels att 1 kap. 3, 5, 8 och 9 §§, 2 kap. 6 §, 3 kap. 5 § och 8 kap. 8 §, rubriken närmast före 1 kap. 8 § samt punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordningen (2000:448) om ändring i specialskoleförordningen (1995:401) skall ha följande lydelse, 
 dels att det skall införas nya paragrafer, 1 kap. 11 a §, 2 kap. 2 a och 2 b §§, 3 kap. 5 a §, 6 kap. 8 och 9 §§ och 10 kap. 1 a §, samt närmast före 6 kap. 8 § en ny rubrik av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 kap. 
  
 3 § 
 TPF 
 6 
 FPT 
 Specialskolan skall ha fem skol- enheter med regionala upptag- ningsområden (regionskolor) och en skolenhet för elever från hela landet (riksskola). 
 Specialskolan skall ha fem skol- enheter med regionala upptag- ningsområden (regionskolor) och tre skolenheter för elever från hela landet (riksskolor). 
 En del av elevernas utbildning i specialskolan får i samverkan med elevens hemkommun ske i kommunens grundskola eller sär- skola. 
  
 5 § 
 TPF 
 7 
 FPT 
 I denna förordning avses med 
  
 1. 
  
 hörselskada 
  
 U  
 : 
 U  
 nedsättning av hörseln, 
  
 2. 
  
 skoldagar 
  
 U  
 : 
 U  
 de dagar under ett läsår under vilka utbildning skall äga rum, 
  
 3. 
  
 styrelsen 
  
 U  
 : 
 U  
 styrelsen för Spe- cialskolemyndigheten, 
 I denna förordning avses med 
  
 1. 
  
 hörselskada 
  
 U  
 : 
 U  
 nedsättning av hörseln, 
  
 2. 
  
 språkstörning 
  
 U  
 : 
 U  
 specifik stör- ning av tal- och språkutvecklingen, 
  
 3. 
  
 synskada 
  
 U  
 : 
 U  
 nedsättning av syn- förmågan, 
  
 4. 
  
 funktionshinder 
  
 U  
 : 
 U  
 fysiska funk- 
  
 6 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2000:448. 
  
 7 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2000:448. 
 18 
 SOU 2007:30 Författningsförslag 
  
 4.  
 undervisningstid 
  
 U  
 : 
 U  
 arbete som 
  
 tionshinder; medicinskt, psykiskt 
  
 planerats av lärare och elever 
  
 eller neurologiskt betingade funk- 
  
 tillsammans och som 
  
 eleverna 
  
 tionsnedsättningar; svåra läs- och 
  
 genomför under lärares ledning, 
  
 skrivsvårigheter (dyslexi) samt ut- 
  
 5.  
 ämne 
  
 U 
  
 : 
 U  
 ämne för vilket re- 
  
 vecklingsstörning och andra funk- 
  
 geringen eller, efter bemyndi- 
  
 tionshinder som avses i 1 kap. 
  
 gande av 
  
 regeringen, 
  
 Statens 
  
 16 § skollagen (1985:1100), 
  
 skolverk har fastställt en kurs- 
  
 5.  
 skoldagar 
  
 U 
  
 : 
 U  
 de dagar under 
  
 plan. 
  
 ett läsår under vilka utbildning 
  
 skall äga rum, 
  
 6.  
 styrelsen 
  
 U 
  
 : 
 U 
  
 styrelsen för Spe- 
  
 cialskolemyndigheten, 
  
 7.  
 undervisningstid 
  
 U  
 : 
 U  
 arbete som 
  
 planerats av lärare och elever 
  
 tillsammans och som eleverna 
  
 genomför under lärares ledning, 
  
 8.  
 ämne 
  
 U 
  
 : 
 U  
 ämne för vilket re- 
  
 geringen eller, efter bemyndi- 
  
 gande av regeringen, Statens skol- 
  
 verk har fastställt en kursplan, 
  
 9.  
 hemskola 
  
 U 
  
 : 
 U  
 den skola där ele- 
  
 ven skulle ha fullgjort sin skol- 
  
 gång om eleven inte hade mot- 
  
 tagits för utbildning vid special- 
  
 skolan. 
  
 Riksskolan 
  
 8 
  
 Riksskolor 
 TPF 
  
 FPT 
  
 8 § 
 TPF 
 9 
 FPT 
 Riksskolan, som skall finnas i Gnesta (Åsbackaskolan), är av- sedd för döva eller hörselskadade elever som på grund av utveck- lingsstörning inte kan få sin ut- bildning i en regionskola. 
 Riksskolor skall finnas i 
  
 1. 
  
 Gnesta (Åsbackaskolan). Skolan är avsedd för döva eller hörselskadade elever som på grund av utvecklingsstörning inte kan få sin utbildning i en re- gionskola. 
  
 2. 
  
 Örebro (Ekeskolan). Skolan är avsedd för elever med synskada och ytterligare funktionshinder. 
  
 8 
  
 PT  
 Senaste lydelse av rubriken närmast före 1 kap. 8 § 2000:448. 
  
 TP 
  
 9 
  
 PT  
 Senaste lydelse 2002:238. 
  
 TP 
  
 19 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2007:30 
  
 3. Sigtuna (Hällsboskolan). Skolan är avsedd för elever med grav språkstörning. 
  
 9 § 
 TPF 
 10 
 FPT 
 Vid riksskolan skall också tas emot elever som är dövblind- födda. 
 Vid Åsbackaskolan skall också tas emot elever som är döv- blindfödda. 
 11 a § 
 Specialskolemyndigheten skall i slutet av varje läsår underrätta elevernas hemkommun om elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling. 
 2 kap. 
 2 a § 
 Specialskolemyndigheten skall erbjuda specialpedagogisk utred- ning inom resurscenter för 
 1. barn och ungdomar med synskada samt barn och ung- domar med synskada och ytter- ligare funktionshinder, 
 2. barn och ungdomar med grav språkstörning, 
 3. döva och hörselskadade barn och ungdomar som också är ut- vecklingsstörda, och 
 4. barn och ungdomar som är dövblindfödda. 
 Verksamheten vid ett resurs- center skall omfatta barn och ung- domar med sådana funktions- hinder i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, i det offentliga skolväsendet, i sådana fristående- skolor som står under statlig 
  
 10 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2000:448. 
 20 
  
 SOU 2007:30 
  
 Författningsförslag 
  
 tillsyn enligt 9 kap. skollagen (1985:1100), i sådan utbildning som avses i 10 kap. 1 § och 2 §§ skollagen och i utbildning som motsvarar förskoleklassen och som inte bedrivs av en godkänd fristående skola. 
 Vid ett resurscenter får även ingå specialpedagogisk träning. I verksamheten vid ett resurscenter skall ingå information till och utbildning av lärare och annan personal samt av vårdnadshavare. 
 Utredning och träning får vid behov även omfatta barn som inte har börjat i de verksamheter som avses i andra stycket. 
 2 b § 
 Specialskolemyndigheten skall bedriva undervisning för barn och ungdomar som enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) i dess lydelse före den 1 juli 2008 får fullgöra sin skolplikt i särskilda resurscenter och för barn och ung- domar som avses i punkterna 2, 3, 7 och 8 i övergångsbestämmel- serna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen. 
  
 6 § 
 TPF 
 11 
 FPT 
 Inom Specialskolemyndigheten skall finnas ett kansli med säte i Örebro. 
 För varje skolenhet skall det finnas en rektor. 
 Vid Specialskolemyndigheten skall det finnas sådana resurs- center som avses i 2 a och 2 b §§. 
 Specialskolemyndigheten bestämmer i övrigt själv sin organisation. 
  
 11 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2000:448. 
 21 
 Författningsförslag SOU 2007:30 
 3 kap. 
  
 12 
  
 För specialskolan gäller den 
  
 5 § 
 TPF FPT 
  
 Birgittaskolan, Sanchez 
  
 För 
  
 timplan som framgår av bilagan 
  
 skolan, 
  
 Manillaskolan, 
  
 Väner- 
  
 till denna förordning. 
  
 skolan, Östervångsskolan, Åsbacka- 
  
 skolan 
  
 och Hällsboskolan 
  
 gäller 
  
 den timplan som framgår av 
  
 bilagan till denna förordning. 
  
 Timplanen anger den minsta totala undervisningstid i timmar som skall erbjudas elever i årskurserna  
 1–10. 
  
 Specialskolemyndigheten beslutar om fördelningen av undervis- ningstiden på ämnen, ämnesgrupper, språkval och elevens val. När särskolans kursplaner skall tillämpas gäller dock i stället 6 §. 
 5 a § 
 I Ekeskolan skall eleverna i årskurserna  
 1–10 
  erbjudas en minsta total undervisningstid på 7 465 timmar. När de kursplaner som avses i 2 och 3 §§ skall tillämpas beslutar Specialskole- myndigheten om fördelningen av undervisningstiden på ämnen eller ämnesgrupper som finns i grundskolans timplan samt på språkval och elevens val. 
 6 kap. 
 Utbildning i hemkommunen 
 8 § 
 Specialskolemyndigheten får efter att ha hört elevvårdskonfe- rensen och samrått med elevens hemkommun besluta att del av elevens utbildning skall ske i kommunens grundskola eller sär- skola. Syftet med att utbildningen skall ske i kommunens skola skall 
  
 12 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2000:448. 
 22 
  
 SOU 2007:30 
  
 Författningsförslag 
  
 vara att ge eleven förutsättningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller hemkommunen. 
 Innan ett beslut enligt första stycket meddelas skall elevens vårdnadshavare eller, om eleven har fyllt 18 år, eleven få tillfälle att yttra sig i frågan. 
 Vid prövningen om del av elevens utbildning skall ske i hemkommunens grundskola eller särskola skall elevens bästa sättas i främsta rummet. 
 9 § 
 Specialskolemyndigheten och elevens hemkommun skall gemensamt planera elevens fort- satta utbildning inför elevens övergång till utbildning i hem- skolan eller hemkommuen. Ele- vens vårdnadshavare skall hållas informerad om elevens utbild- ning. Eleven och elevens vård- nadshavare skall beredas tillfälle att delta i Specialskolemyndighe- tens och hemkommunens plane- ring. 
 Vid utvecklingssamtal skall företrädare för hemskolan eller hemkommunen medverka i den utsträckning som behövs för att syftet med utvecklingssamtalet skall kunna uppnås. 
 8 kap. 
  
 8 § 
 TPF 
 13 
 FPT 
 När betyg sätts efter det att ett ämne eller ämnesblock har avslutats, skall betyget bestämmas med hjälp av 
  
 13 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2007:55. 
 23 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2007:30 
  
 1. 
  
 de mål som eleverna enligt kursplanerna skall ha uppnått i specialskolan, och 
  
 2. 
  
 de betygskriterier som har fastställts för ämnena och ämnes- blocken. 
  
 Betyget Godkänt skall motsvara de mål som eleverna enligt kurs- planerna skall ha uppnått i ämnena i slutet av det tionde skolåret. Statens skolverk får meddela föreskrifter om betygskriterier för be- tygen Väl godkänt och Mycket väl godkänt. Betygskriterierna skall precisera vilka kunskaper enligt kursplanerna som krävs för respek- tive betyg. 
 Om det finns särskilda skäl får läraren vid betygssättningen bortse från enstaka mål som ele- ven skall ha uppnått i slutet av det tionde skolåret. Med sär- skilda skäl avses funktionshin- der, utöver dövhet eller hörsel- skada, eller andra liknande per- sonliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven skall kunna nå ett visst mål. 
 Om det finns särskilda skäl får läraren vid betygssättningen bortse från enstaka mål som ele- ven skall ha uppnått i slutet av det tionde skolåret. Med sär- skilda skäl avses funktionshin- der, utöver synskada och ytterli- gare funktionshinder, dövhet, hörselskada eller grav språkstör- ning, eller andra liknande per- sonliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven skall kunna nå ett visst mål. 
 10 kap. 
 1 a § 
 Specialskolemyndighetens beslut i fråga som avses i 6 kap. 8 § denna förordning om att del av elevs utbildning skall ske i hem- kommunens grundskola eller sär- skola får överklagas hos Guerrero väsendets överklagandenämnd. 
 Beslutet får överklagas endast av elevens vårdnadshavare eller, om eleven har fyllt 18 år, av eleven. 
  
 --------------- 
  
 24 
  
 SOU 2007:30 
  
 Författningsförslag 
  
 2 
 TPF 
  
 14 
  
 FPT 
 . Om inte något annat sägs i punkt 3 skall bestämmelserna i 1 kap. 4, 5 och  
 10–12 
  §§ samt  
 3–10 
  kap. tillämpas även i fråga om elever som avses i punkterna 2, 3, 7 och 8 i övergångsbestäm- melserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100). 
 Vad som sägs om Specialskole- myndigheten skall i dessa fall avse Specialpedagogiska institutet. 
 2. Om inte något annat sägs i punkt 3 skall bestämmelserna i 1 kap. 4, 5 och  
 10–12 
  §§ samt  
 3–10 
  kap. tillämpas även i fråga om elever som avses i punkterna 2, 3, 7 och 8 i övergångsbestäm- melserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100). 
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2008. 
  
 2. 
  
 I fråga om synskadade eller talskadade elever som avses i punk- terna 2, 3 och 7 i övergångsbestämmelserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen (1985:1100) skall punkten 2 i över- gångsbestämmelserna till förordning (2002:238) om ändring i specialskoleförordningen (1995:401)fortfarande gälla. 
  
 14 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2002:238. 
 25 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2007:30 
  
 3 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (2001:286) med instruktion för Specialpedagogiska institutet 
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2001:286) 
 TPF 
  
 15 
  
 FPT  
 med instruktion för Specialpedagogiska institutet 
 dels att nuvarande 3, 4, 12, 15, 16 och 20 §§ skall upphöra att gälla, 
 dels att 1, 7, 11 och 14 §§ skall ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 § 
 TPF 
 16 
 FPT 
 Specialpedagogiska institutet skall i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder ge råd och stöd till huvudmän med ansvar för 
  
 – 
  
 förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, 
  
 – 
  
 utbildning inom det offentliga skolväsendet, 
  
 – 
  
 sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn enligt 9 kap. skollagen (1985:1100), 
  
 – 
  
 sådan utbildning som avses i 10 kap. 1 och 2 §§ skollagen, och 
  
 – 
  
 utbildning som motsvarar förskoleklassen och inte bedrivs av en godkänd fristående skola. 
  
 Institutet skall därutöver be- driva undervisning för barn och ungdomar som enligt 10 kap. 3 a § skollagen får utbildning vid ett särskilt resurscenter och för barn och ungdomar som avses i punk- terna 2, 3, 7 och 8 i övergångs- bestämmelserna till lagen (1999:886) om ändring i skollagen. 
 Med funktionshinder avses i denna förordning fysiska funk- tionshinder, medicinskt, psykiskt eller neurologiskt betingade funktionsnedsättningar, svåra läs- och skrivsvårigheter (dyslexi) samt utvecklingsstörning och andra funktionshinder som avses i 1 kap. 16 § skollagen. 
  
 15 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse av 12 § 2004:202. 
  
 16 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2004:202. 
 26 
  
 SOU 2007:30 
  
 Författningsförslag 
  
 7 § 
 Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på institutet med undantag av 2, 4, 5, 17, 21, 27, 28 och  
 33–35 
  §§. 
 Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på institutet med undantag av 2, 4, 5, 17, 21, 27, 28, 33 och 34 §§. 
 11 § 
 Institutets huvudkontor skall ligga i Härnösand. 
 Regionkontor skall finnas i Umeå, Örebro, Stockholm, Göteborg och Malmö. Vid varje regionkontor skall det finnas en regionchef. 
  
 Vid institutet skall det finnas 
  
 sådana resurscenter som avses i 1 
  
 och 3 §§. 
  
 14 § 
  
 Generaldirektören skall avgöra 
  
 Generaldirektören skall avgöra 
  
 ärenden som inte skall avgöras 
  
 ärenden som inte skall avgöras 
  
 av styrelsen, personalansvars- 
  
 av styrelsen eller personal- 
  
 nämnden eller någon annan 
  
 ansvarsnämnden. 
  
 enligt föreskrifter i specialskole- förordningen (1995:401). 
 Om sådana ärenden som avses i första stycket inte behöver av- göras av generaldirektören, får de avgöras av någon annan tjänste- man. Hur detta skall ske skall anges i arbetsordningen eller i sär- skilda beslut. 
 Andra stycket gäller inte föreskrifter och sådana ärenden som avses i 13 §  
 1–3 
  verksförordningen (1995:1322). 
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2008. 
  
 2. 
  
 7 § i sin äldre lydelse och 20 § gäller fortfarande för beslut som rektor eller lärare har meddelat enligt föreskrifter i special- skoleförordningen (1995:401) före den 1 juli 2008. 
  
 27 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2007:30 
  
 4 
  
 Förslag till 
  
 förordning om upphävande av förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter och förordningen (SKOLFS 2000:156) om ersättning för elever som fullgör sin skolplikt i särskilda resurscenter 
 Regeringen föreskriver att följande förordningar skall upphöra att gälla den 30 juni 2008: 
  
 1. 
  
 förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter, och 
  
 2. 
  
 förordningen (SKOLFS 2000:156) om ersättning för elever som fullgör sin skolplikt i särskilda resurscenter. 
  
 TPF 
  
 17 
  
 FPT 
  
 Övergångsbestämmelser 
  
 1. 
  
 De upphävda förordningarna gäller fortfarande i fråga om elever som före den 1 juli 2008 har tagits emot till utbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100). 
  
 2. 
  
 Vad som i förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter föreskrivs om Specialpedagogiska institutet skall efter den 1 juli 2008 i stället avse Specialskolemyndigheten. 
  
 17 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse SKOLFS 2007:3. 
 28 
  
 SOU 2007:30 
  
 Författningsförslag 
  
 5 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. 
 Härigenom föreskrivs att 5 § förordningen (1997:702) om kvali- tetsredovisning inom skolväsendet skall ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 18 
  
 5 § 
 TPF FPT 
  
 Det som sägs om skolor i 
  
 Det som sägs om skolor i 
  
 1–4 
  §§ gäller även för 
  
 sådana 
  
 1–4 
  §§ gäller även för 
  
 sådana 
  
 fristående 
  
 skolor 
  
 som 
  
 avses i 
  
 fristående 
  
 skolor 
  
 som 
  
 avses i 
  
 9 kap. 1, 
  
 8 
  
 och 
  
 8 b skollagen 
  
 9 kap. 1, 
  
 8 
  
 och 
  
 8 b skollagen 
  
 (1985:1100), 
  
 riksinternatskolorna 
  
 (1985:1100) 
  
 och 
  
 riksinternat- 
  
 och sådana särskilda resurscenter 
  
 skolorna. 
  
 som anordnar utbildning enligt 
  
 10 kap. 3 a § skollagen. 
 Det som sägs i  
 1–3 
  a §§ om skyldighet för en kommun gäller också i tillämpliga delar för andra huvudmän inom det offentliga skolväsendet. 
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2008. 
  
 2. 
  
 I fråga om resurscenter som anordnar utbildning för elever som före den 1 juli 2008 har tagits emot till utbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) tillämpas äldre bestämmelse. 
  
 18 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2006:279. 
 29 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2007:30 
  
 6 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för skolhuvudmännen inom det offentliga skolväsendet m.m. 
 Härigenom föreskrivs att 1 § förordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för skolhuvudmännen inom det offentliga skol- väsendet m.m. skall ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 19 
  
 1 § 
 TPF FPT 
  
 Statens skolverk får meddela föreskrifter om skyldighet att lämna uppgifter dels för uppföljning och utvärdering av skolväsendet, för- skoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, dels för Skolverkets 
  
 nationella utvärderingsprojekt. 
  
 Föreskrifterna får omfatta upp- 
  
 Föreskrifterna får omfatta upp- 
  
 gifter som lämnas av 
  
 gifter som lämnas av 
  
 1. skolhuvudmännen inom det 
  
 1. skolhuvudmännen inom det 
  
 offentliga skolväsendet, 
  
 offentliga skolväsendet, 
  
 2. skolhuvudmännen för så- 
  
 2. skolhuvudmännen för så- 
  
 dana fristående skolor som avses 
  
 dana fristående skolor som avses 
  
 i 9 kap. 1, 5, 8 och 8 b §§ skol- 
  
 i 9 kap. 1, 5, 8 och 8 b §§ skol- 
  
 lagen (1985:1100), 
  
 lagen (1985:1100), 
  
 3. skolhuvudmännen för så- 
  
 3. skolhuvudmännen för så- 
  
 dana fristående skolor som har 
  
 dana fristående skolor som har 
  
 ställts under statlig tillsyn med 
  
 ställts under statlig tillsyn med 
  
 stöd av 3 kap. 1 § förordningen 
  
 stöd av 3 kap. 1 § förordningen 
  
 (1996:1206) om fristående skolor, 
  
 (1996:1206) om fristående skolor, 
  
 4. huvudmannen för utbild- 
  
 och 
  
 ningen vid sådana särskilda resurs- 
  
 4. en kommun, om det gäller 
  
 center som avses i 10 kap. 
  
 3 a § 
  
 förskoleverksamhet 
  
 och skol- 
  
 skollagen, och 
  
 barnsomsorg som 
  
 bedrivs av 
  
 5. en kommun, om det gäller 
  
 kommunen. 
  
 förskoleverksamhet 
  
 och 
  
 skol- 
  
 barnsomsorg som 
  
 bedrivs av 
  
 kommunen. 
  
 Föreskrifterna skall begränsas till vad som behövs för en effektiv uppföljning och utvärdering av de mål för skolverksamheten, för- skoleverksamheten och skolbarnsomsorgen som har bestämts av 
  
 19 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2005:610. 
 30 
  
 SOU 2007:30 
  
 Författningsförslag 
  
 riksdagen och regeringen. 
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2008. 
  
 2. 
  
 I fråga om huvudmannen för utbildningen vid resurscenter som anordnas för elever som före den 1 juli 2008 har tagits emot till utbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) tillämpas äldre bestämmelse. 
  
 31 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2007:30 
  
 7 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (2002:1160) med instruktion för Statens skolverk 
 Härigenom föreskrivs att 3 § förordningen (2002:1160) med instruktion för Statens skolverk skall ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 3 § 
 TPF 
 20 
 FPT 
 Skolverket skall ha tillsyn över 
  
 1. 
  
 det offentliga skolväsendet samt den av det allmänna an- ordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, 
  
 2. 
  
 kommunernas skyldighet att se till att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning, 
  
 3. 
  
 utbildning vid sådana skolor med enskild huvudman (fristående skolor) som avses i 9 kap. skollagen (1985:1100), 
  
 4. 
  
 utbildning vid riksinternat- skolor, 
  
 5. 
  
 utbildning vid särskilda ung- domshem enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 
  
 6. 
  
 särskild undervisning enligt 10 kap. 3 § skollagen för skol- pliktiga elever på sjukhus eller motsvarande, 
  
 7. 
  
 visstidsutbildning vid sådana särskilda resurscenter som avses i 10 kap. 3 a § skollagen, 
  
 8. 
  
 hur kommunerna fullgör sitt tillsynsansvar i fråga om verk- samhet som avses i 2 a kap. 13 § skollagen och i 2 b kap. 6 § skol- lagen, 
  
 Skolverket skall ha tillsyn över 
  
 1. 
  
 det offentliga skolväsendet samt den av det allmänna an- ordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen, 
  
 2. 
  
 kommunernas skyldighet att se till att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning, 
  
 3. 
  
 utbildning vid sådana skolor med enskild huvudman (fristående skolor) som avses i 9 kap. skollagen (1985:1100), 
  
 4. 
  
 utbildning vid riksinternat- skolor, 
  
 5. 
  
 utbildning vid särskilda ung- domshem enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, 
  
 6. 
  
 särskild undervisning enligt 10 kap. 3 § skollagen för skol- pliktiga elever på sjukhus eller motsvarande, 
  
 7. 
  
 hur kommunerna fullgör sitt tillsynsansvar i fråga om verk- samhet som avses i 2 a kap. 13 § skollagen och i 2 b kap. 6 § skol- lagen, 
  
 8. 
  
 kommunernas handläggning av frågor enligt 10 kap. 4 § skol- lagen, 
  
 20 
  
 TP PT  
 Senaste lydelse 2005:612. 
 32 
 SOU 2007:30 Författningsförslag 
  
 9. kommunernas handläggning 
  
 9. Nationellt 
  
 centrum för 
  
 av frågor enligt 10 kap. 4 § skol- 
  
 flexibelt lärande, när det gäller 
  
 lagen, 
  
 utbildning som kompletterar den 
  
 10. Nationellt 
  
 centrum för 
  
 kommunala vuxenutbildningen, 
  
 flexibelt lärande, när det gäller 
  
 10. vissa andra statsstödda 
  
 utbildning som kompletterar den 
  
 skolor och utbildningar för barn, 
  
 kommunala vuxenutbildningen, 
  
 ungdomar och vuxna i den om- 
  
 11. vissa andra statsstödda 
  
 fattning som följer av särskilda 
  
 skolor och utbildningar för barn, 
  
 bestämmelser eller särskilda be- 
  
 ungdomar och vuxna i den om- 
  
 slut, och 
  
 fattning som följer av särskilda 
  
 11. kommunernas 
  
 uppfölj- 
  
 bestämmelser eller särskilda be- 
  
 ningsverksamhet 
  
 som 
  
 omfattas 
  
 slut, och 
  
 av 1 kap. 18 § skollagen. 
  
 12. kommunernas 
  
 uppfölj- 
  
 ningsverksamhet 
  
 som 
  
 omfattas 
  
 av 1 kap. 18 § skollagen. 
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 2008. 
  
 2. 
  
 I fråga om tillsyn över visstidsutbildning vid resurscenter som anordnas för elever som före den 1 juli 2008 har tagits emot till utbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) tillämpas äldre bestämmelse. 
  
 33 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 1.1 
  
 Uppdraget 
  
 Jag skall enligt utredningens direktiv Statliga specialskolor – bättre förutsättningar och tydligare ansvarsfördelning (dir. 2006:127) utreda och föreslå hur Ekeskolan och Hällsboskolan skall återetableras som statliga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. I uppdraget ingår att kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli. 
 I uppdraget ingår vidare att 
  
 analysera och föreslå hur skolorna skall organiseras, 
  
 analysera och föreslå hur elevernas hemkommuner kan involve- ras i elevernas skolgång i en statlig specialskola, 
  
 redovisa förslagens administrativa och organisatoriska konse- kvenser, 
  
 redovisa övergripande ekonomiska konsekvenser, 
  
 redovisa en kostnadsberäkning för berörda myndigheter, samt 
  
 föreslå nödvändiga författningsändringar. 
  
 1.2 
  
 Utredningsarbetet 
  
 Förutom utredningsdirektiven har vårt arbete i utredningen i första hand utgått ifrån riksdagens beslut om propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (prop. 1998/99:105) samt förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter. I propositionen och förordningen lades grunden för den organisation som i dag gäller för elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning. 
 Under utredningstiden har vi haft ett gemensamt halvdagsmöte med experterna. 
 35 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 SOU 2007:30 
  
 För att höra synpunkter från personalen och ledningen vid Ekeskolan och Hällsboskolan har utredningen besökt skolorna/ resurscentren. Vidare har vi träffat ledningarna för Specialpedago- giska institutet och Specialskolemyndigheten. 
 Utredningen har därutöver haft kontinuerliga kontakter och samtal med Sveriges Kommuner och Landsting (SKL), i syfte att få synpunkter från berörda kommuner. 
 För att höra synpunkter från olika intresseorganisationer har vi träffat Synskadades Riksförbund (SRF), Unga synskadade (US), Föreningen för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB), Riksförbundet för döva, hörselskadade och språkstörda barn (DHB), Afasiförbundet/Talknuten samt Riksförbundet Ekeskolans Vänkrets. 
 Mitt primära syfte och strävan under utredningen har varit att komma fram till långsiktigt hållbara förslag samt att öka dels lik- värdigheten i utbildningen för elever med funktionshinder, dels elevers och vårdnadshavares möjligheter att i ökad omfattning kunna välja skolform. De genomförda träffarna och besöken har varit till stor hjälp i mina ställningstaganden. 
 36 
 2 Bakgrund 
 Den statliga specialskolan 
 Riksdagens beslut med anledning av regeringens proposition Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (1998/99:105) innebar förändringar i organisation och målgrupp för specialskolan. Förändringarna trädde i kraft den 1 juli 2000. De två resurscenter som kan ta emot elever för visstidsplaceringar, Resurscenter syn Örebro och Resurscenter tal och språk, var tidigare statliga special- skolor. 
  
 2.1 
  
 Specialskolan före den 1 juli 2000 
  
 Målgruppen för den statliga specialskolan var barn och ungdomar med synskada, dövhet, hörselskada eller talskada. För döva och hörselskadade elever fanns liksom i dag fem regionala skolor. Dessutom fanns tre riksskolor med hela landet som upptagnings- område: Åsbackaskolan, Hällsboskolan samt Ekeskolan. 
 Vid varje riksskola fanns i enlighet med då gällande specialskole- förordning (1995:401) ett specialpedagogiskt resurscenter. För synskadade elever fanns dessutom Tomtebodaskolans resurscenter. 
 Varje specialskola, samt Tomtebodaskolans resurscenter, var en egen statlig myndighet med egen styrelse. Varje skolas styrelse be- slutade bl.a. om mottagandet av elever till skolan. När en elev tagits emot i specialskolan övertog denna ansvaret från hemkommunen för elevens skolgång. Hemkommunen hade t.ex. inget uppfölj- ningsansvar för elevens skolsituation. 
 37 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2007:30 
  
 Ekeskolan 
 Ekeskolan var enligt 1 kap. 7 § då gällande specialskoleförordning avsedd för synskadade elever, samt elever som också var döva, hör- selskadade eller utvecklingsstörda. I praktiken erbjöd dock Eke- skolan en individuellt anpassad skolgång för elever med synskada och ytterligare funktionshinder. 
 Hällsboskolan 
 Hällsboskolan var enligt 1 kap. 7 § då gällande specialskoleförord- ning avsedd för dels talskadade elever, dels döva eller hörselskadade elever som inte kunde gå i en regionskola på grund av beteende- störningar eller av andra speciella skäl än synskada eller utvecklings- störning. 
 Åsbackaskolan 
 Åsbackaskolan var enligt 1 kap. 7 § då gällande specialskoleförord- ning avsedd för döva eller hörselskadade elever som också var ut- vecklingsstörda. 
  
 2.2 
  
 Specialskolan i dag 
  
 I propositionen Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd (1998/99:105) lade regeringen fram förslag till ändringar av specialskolan. Förslagen antogs av riksdagen 1999 och trädde i kraft den 1 juli 2000. De viktigaste förändringarna för specialskolan var: 
  
 Specialskolan som skolform bibehålls endast för döva, hörsel- skadade eller dövblindfödda barn och ungdomar. Specialskolans målgrupp omfattar inte längre syn- eller talskadade barn. Den fasta skoldelen vid Ekeskolan resp. Hällsboskolan avvecklas successivt. 
  
 Möjligheten att efter fullgjord skolplikt erbjudas annan utbild- ning i specialskolan tas bort. 
  
 En mindre skoldel för placeringar under viss tid skall finnas i anslutning till verksamheten vid Ekeskolans resurscenter och Hällsboskolans resurscenter. 
  
 38 
  
 SOU 2007:30 
  
 Bakgrund 
  
 Riksdagens beslut innebar således att specialskolans målgrupp av- gränsades till döva, hörselskadade och dövblindfödda barn som be- höver en teckenspråkig miljö för sin kommunikation. För dessa skolor finns en myndighet, Specialskolemyndigheten. Inom myn- digheten finns de sex nuvarande statliga specialskolorna. 
 Från och med den 1 juli 2001 utgör det tidigare Ekeskolans re- surscenter, tillsammans med det tidigare Wallace resurs- center, Resurscenter syn. Det tidigare Hällsboskolans resurscenter utgör Resurscenter tal och språk. Dessa båda resurscenter ingår i Specialpedagogiska institutet. 
 Specialskolemyndigheten 
 Den 1 juli 2000 bildades Specialskolemyndigheten som enligt spe- cialskoleförordningen (1995:401) skall ha fem skolenheter med re- gionala upptagningsområden (regionskolor) och en skolenhet för elever från hela landet (riksskola). Regionskolorna är avsedda för döva eller hörselskadade elever som inte behöver särskilda insatser vid riksskolan. Regionskolorna skall finnas i Örebro, Härnösand, Stockholm, Vänersborg och Lund (2000:448). Riksskolan skall finnas i Gnesta och är avsedd för döva eller hörselskadade elever som på grund av utvecklingsstörning inte kan få sin utbildning i en regionskola (2002:238). Vid riksskolan skall också tas emot elever som är dövblindfödda (2000:448). 
 Specialpedagogiska institutet 
 Den 1 juli 2001 inrättades Specialpedagogiska institutet som enligt sin instruktion (2001:286) skall i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder ge råd och stöd till huvudmän med ansvar för bl.a. förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg, utbildning inom det offentliga skolväsendet samt sådana fristående skolor som står under statlig tillsyn. I institutets uppdrag ingår bl.a. specialpedagogisk rådgivning, kompetensutveck- ling och information. Därutöver ingår i uppdraget fyra resurscenter, bl.a. Resurscenter tal och språk (Hällsboskolan) och Resurscenter syn Örebro (Ekeskolan). Utöver skolverksamhet genomför resurs- centren också specialpedagogiska utredningar och erbjuder s.k. träningsbesök. 
 39 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2007:30 
  
 2.3 
  
 Kommunernas ansvar för skolan 
  
 Enligt 1 kap. 2 § skollagen (1985:1100) skall alla barn och ung- domar ha lika tillgång till utbildning oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden. Barn som är bosatta i landet har skolplikt och skolplikten motsvaras av en rätt att få utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom enligt 3 kap. 1 § skollagen. 
 I 5 kap. 1 § grundskoleförordningen (1994:1194) och 5 kap. 1 § särskoleförordningen (1995:206) föreskrivs att om det genom upp- gifter från skolans personal, en elev, elevens vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att eleven kan ha behov av särskilda stödåt- gärder, skall rektorn se till att behovet utreds. Om utredningen visar att eleven behöver särskilt stöd, skall rektorn se till att ett åt- gärdsprogram utarbetas. Av programmet skall det framgå vilka be- hoven är, hur de skall tillgodoses samt hur åtgärderna skall följas upp och utvärderas. Eleven och elevens vårdnadshavare skall ges möjlighet att delta när åtgärdsprogrammet utarbetas. För grund- skolan gäller också enligt 5 kap. 4 § grundskoleförordningen att en elev skall ges stödundervisning om det kan befaras att eleven inte kommer att nå de mål som minst skall ha uppnåtts vid slutet av det femte och det nionde skolåret eller om eleven av andra skäl behöver särskilt stöd. Stödundervisningen kan anordnas antingen i stället för utbildning enligt timplan eller som komplement till sådan ut- bildning. Enligt 5 kap. 5 § grundskoleförordningen skall särskilt stöd ges till elever med behov av specialpedagogiska insatser. Sådant stöd skall i första hand ges inom den klass eller grupp som eleven tillhör. Om det finns särskilda skäl får sådant stöd i stället ges i en särskild undervisningsgrupp. 
 Enligt 6 kap. 1 § skollagen syftar särskolan till att ge utvecklings- störda barn och ungdomar en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i grundskolan och gymnasieskolan. I 5 kap. 3 § särskoleförordningen anges att särskilt stöd skall ges till elever med behov av specialpeda- gogiska insatser. Sådant stöd skall ges inom den klass eller grupp som eleven tillhör eller i en specialklass. 
 Kommunen har således ett långtgående ansvar men också en stor frihet att organisera undervisningen i sina skolor. Det statliga stödet bör ses som ett komplement till det stöd som kommunerna svarar för. 
 40 
  
 SOU 2007:30 
  
 Bakgrund 
  
 2.4 
  
 Den nationella handlingsplanen för handikappolitiken 
  
 Regeringens proposition Från patient till medborgare – en nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop. 1999/2000:79) antogs av riksdagen i maj 2000. 
 Enligt handlingsplanen bör elever med funktionshinder, på samma sätt som övriga barn och ungdomar, ha möjlighet att bo med sina föräldrar eller i deras närhet och gå i skola i närheten av hemmet. 
 Enligt handlingsplanen kommer en av specialpedagogikens mest angelägna uppgifter att vara att bidra till utveckling av den vanliga pedagogiken så att beredskapen i skola och förskola ökar att möta variationen av behov hos barn och ungdomar. 
  
 2.5 
  
 Handikappolitiska överenskommelser 
  
 Barnkonventionen 
 Förenta Nationernas (FN) generalförsamling antog 1989 enhälligt konventionen om barnets rättigheter, som är en överenskommelse mellan konventionsstaterna. Sverige har ratificerat konventionen och har därigenom en folkrättslig förpliktelse att följa konventio- nens bestämmelser. Barnkonventionen innehåller såväl medborger- liga och politiska rättigheter som ekonomiska, sociala och kultu- rella rättigheter. Alla barn har enligt konventionen lika värde och samma rättigheter, bl.a. rätt till utbildning. 
 Två av konventionens principer anses vara av särskild vikt i na- tionell lagstiftning. Den ena principen uttrycks i artikel 3 och inne- bär att barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn. Den andra principen uttrycks i artikel 12 och gäller barnets rätt att komma till tals vilket innebär att barnet eller dess företrädare skall beredas möjlighet att höras i alla administrativa förfaranden som rör barnet. 
 FN:s standardregler 
 FN:s generalförsamling antog 1993 standardregler om jämlikhet och delaktighet för människor med funktionshinder inom sam- hällets alla områden. Reglerna är inte juridiskt bindande men inne- bär ett moraliskt åtagande. För Sveriges del har standardreglerna 
 41 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2007:30 
  
 varit en utgångspunkt för den nationella handlingsplanen för han- dikappolitiken. Standardreglerna uttrycker konkreta förslag hur ett land kan undanröja hinder för personer med funktionshinder och skapa ett tillgängligt samhälle. I standardreglerna föreskrivs bl.a. att utbildningen för personer med funktionshinder bör vara en inte- grerad del av den ordinarie utbildningen. 
 Salamancadeklarationen 
 Vid en världskonferens 1994 i den spanska staden Salamanca om undervisning av elever i behov av särskilt stöd antog representanter för 92 regeringar och 25 internationella organisationer en gemen- sam deklaration. Deklarationen utgör en handlingsram för special- pedagogiska åtgärder. Salamancadeklarationen uttrycker uppfatt- ningar hos deltagarna i konferensen, men har ingen rättsligt tving- ande innebörd. I deklarationen slås fast att barn och ungdomar i behov av särskilt stöd i undervisningen bör omfattas av de allmänna undervisningssystem som byggts upp för flertalet barn. 
 FN:s konvention om funktionshindrade personers rättigheter 
 FN:s generalförsamling antog med konsensus den 13 december 2006 konventionen om funktionshindrade personers rättigheter och till- hörande fakultativa protokoll om individuell klagorätt. 
 Konventionen bygger på ett rättighetsperspektiv och består bl.a. av ett antal vägledande principer, såsom ickediskriminering, jämlik- het, oberoende, delaktighet, lika möjligheter och allmänna för- pliktelser samt övervakning av efterlevnaden av konventionen. 
 Sverige har undertecknat konventionen och det fakultativa pro- tokollet. Sverige skall nu ta ställning till om konventionen och det fakultativa protokollet skall ratificeras. 
 42 
  
 3 
  
 Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som statliga specialskolor 
  
 Mina förslag: 
  
 1. 
  
 I 7 kap. 1 § skollagen införs en bestämmelse med innebörden att den statliga specialskolan skall omfatta elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. 
  
 2. 
  
 Förordningen om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter (2004:203) upphör. 
  
 Skälen för mina förslag 
 Jag skall enligt mina direktiv utreda och föreslå hur Ekeskolan och Hällsboskolan skall återetableras som statliga specialskolor för ele- ver med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. 
 Det är självklart att alla elever skall så långt som möjligt erbjudas utbildning i sin hemskola eller hemkommun. Det bör också vara en självklar strävan att alla elever skall ha möjlighet att bo hemma med sina föräldrar eller i deras närhet. I enlighet med internationella överenskommelser måste emellertid barnets bästa komma i främsta rummet. 
 Under min utredning har jag konstaterat att verkligheten inte alltid motsvarar de önskemål och strävanden som borde vara själv- klara. Ett sådant önskemål är rätten att välja skola. För många ele- ver är det naturligt att få gå i en önskad skola. För elever med funktionshinder är denna rätt inte lika självklar. I mitt uppdrag in- går inte att lämna förslag för att utöka elevgruppens möjligheter till val av skola, men jag vill genom detta förslag öka elevers och vård- nadshavares möjligheter att välja skolform så att elevers varierande behov bättre kan tillgodoses. Sådana behov kan t.ex. handla om specialistkompetens samt speciella hjälpmedel som elevernas hem- skolor eller hemkommuner inte har möjlighet att tillgodose eleven 
 43 
  
 Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som statliga specialskolor 
  
 SOU 2007:30 
  
 med. Därför anser jag att det skall finnas utbildningsalternativ där både kompetens och hjälpmedel finns att tillgå för de allra mest utsatta eleverna. 
 Mina förslag syftar till att Ekeskolan och Hällsboskolan skall ar- beta på ett flexibelt sätt där elevens individuella behov och förut- sättningar styr utformningen av elevernas utbildning. Under skol- gången utvecklas eleverna både socialt och kunskapsmässigt. Där- för anser jag att elevens kunskapsmässiga och sociala utveckling kontinuerligt bör följas upp och utvärderas i nära samverkan med vårdnadshavarna och hemkommunen. Under utvärderingen kan det framkomma att elevens utbildning måste utformas på ett nytt sätt för att bäst tillgodose elevens behov. När så bedöms vara möjligt skall eleven erbjudas möjlighet att fortsätta sin skolgång i hem- kommunens skola. Vid bedömningen bör elevens individuella för- utsättningar styra och hänsyn skall tas till elevens trygghet, vård- nadshavarnas önskemål samt hemkommunens förutsättningar att ordna utbildning av hög kvalitet. 
 Visstidsutbildning 
 Jag föreslår en statlig specialskola som är flexibel och ser till varje elevs individuella behov och förutsättningar. Jag anser att den stat- liga specialskolan skall ha den verkliga spetskompetensen i landet när det gäller elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstörning. Detta ställer stora krav på de profes- sionella i skolorna att kontinuerligt utvärdera elevernas utveckling i förhållande till familjens situation samt situationen i hemkommu- nen eller hemskolan. Det som är bäst för den enskilde eleven skall alltid vara styrande för utformningen av elevernas utbildning. 
 Under de år möjligheten till visstidsutbildning har funnits kan vi konstatera att förbättringar i specialskolans verksamhet har skett. Sådana förbättringar är bl.a. hemkommunernas vetskap om att ele- ven fullgör en del av sin skolplikt i en statlig skola, hemkommu- nernas större ansvarstagande för sina elever, ökade valmöjligheter för eleverna och vårdnadshavarna, större flexibilitet i elevens skol- gång samt möjligheten för eleven att få vara tillsammans med sin familj. Dessa positiva inslag vill jag föra in i den nya flexibla special- skolan. 
 I mina samtal med personalen vid Ekeskolan och Hällsboskolan har det framkommit att det inte är önskvärt med både en special- 
 44 
  
 SOU 2007:30 
  
 Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som statliga specialskolor 
  
 skola där eleverna är inskrivna och visstidsutbildning. Jag föreslår att det i stället införs en flexibel specialskola där de positiva erfa- renheterna från visstidsutbildning tas till vara. Skolorna skall där- med även fortsättningsvis aktivt samverka med elevernas hemkom- muner. 
 Specialskolemyndigheten bör för alla sina elever ha en skyldighet att i slutet av varje läsår underrätta elevernas hemkommun om ele- vens kunskapsutveckling och sociala utveckling. Härigenom får hemkommunen kunskap om elevens skolgång i specialskolan. Detta underlättar ett ansvarstagande hos kommunen. I enlighet med grunderna för den kommunala självstyrelsen ankommer det på kommunerna att själva utforma verksamhetsformer för att på ett effektivt sätt kunna ta emot informationen. En lösning skulle kunna vara att det inom kommunen finns en kontaktperson som följer elevens utveckling. 
 I syfte att ge eleverna förutsättningar för fortsatt utbildning i sin hemskola eller hemkommun skall en del av elevens utbildning få ske i hemkommunens grundskola eller särskola. Detta måste ske i samverkan med kommunen. Föreslagen kontaktperson skulle kunna underlätta denna samverkan. Vidare bör Specialskolemyn- digheten och kommunen gemensamt planera elevens fortsatta ut- bildning. Eleven och elevens vårdnadshavare skall också beredas tillfälle att delta i planeringen. 
 Slutligen bör företrädare för hemskolan eller hemkommunen medverka vid utvecklingssamtal i den utsträckning som behövs för att syftet med samtalet skall kunna uppnås. 
 Jag föreslår också att denna nya flexibla specialskola inte bör endast avse Ekeskolan och Hällsboskolan utan alla statliga special- skolor. 
 45 
  
 Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som statliga specialskolor 
  
 SOU 2007:30 
  
 3.1 
  
 Skolornas organisation 
  
 Mina förslag: 
  
 3. 
  
 Resurscenterverksamheten är nära sammanlänkad med verk- samheten inom specialskolan. Dessa verksamheter bör inte skiljas åt utan de bör hållas ihop. 
  
 4. 
  
 Resurscenterverksamheten i sin helhet samt Ekeskolan och Hällsboskolan förs över från Specialpedagogiska institutet till Specialskolemyndigheten. 
  
 Skälen för mina förslag 
 Skola och resurscenter hör ihop 
 Såväl Resurscenter tal och språk som Resurscenter syn Örebro be- sitter en omfattande kompetens inom sina respektive områden. Barnen och ungdomarna i specialskolan Ekeskolan och Hällsbo- skolan kan inte enbart ses som elever som fullgör sin skolplikt där. Skolan har ansvaret att se till att eleverna erbjuds undervisning av hög kvalitet. Skolan och resurscentret skall se till att regelbundna uppföljningar och utvärderingar av elevernas utveckling görs. Sko- lorna och resurscentren skall därutöver kontinuerligt informera vård- nadshavarna samt hemskolan eller hemkommunen om elevernas kunskapsutveckling. En helhetssyn kring elevernas hela livssituation är således nödvändig för att kunna skapa de bästa förutsättningarna för elevernas fortsatta utbildning och utveckling. Skolornas verk- samhet hör därför intimt ihop med resurscentrens verksamhet att erbjuda specialpedagogisk utredning och att ge information till och utbildning av personal och vårdnadshavare. Verksamheterna vid skolorna och resurscentren bör därför hållas samman. 
 Specialskolemyndigheten som en operativ myndighet 
 Enligt sina direktiv Översyn av myndighetsstrukturen inom skol- väsendet (dir. 2007:28) skall utredaren vid utarbetandet av sina för- slag utgå från att en särskild myndighet skall ge råd och stöd i specialpedagogiska frågor som rör barn, ungdomar och vuxna med funktionshinder samt bedriva undervisning för vissa barn och ung- domar med funktionshinder. Utredaren skall därvid överväga möjlig- 
 46 
  
 SOU 2007:30 
  
 Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som statliga specialskolor 
  
 heten att föra Specialskolemyndigheten som en operativ avdelning till myndigheten för statens samlade stöd till funktionshindrade. 
 Specialskolemyndigheten har redan i dag ansvar för skolverksam- heten när det gäller döva, hörselskadade eller dövblindfödda elever. Specialskolemyndigheten är således en myndighet med ett operativt uppdrag. I linje med detta uppdrag och de ovannämnda direktiven föreslår jag att Specialskolemyndigheten ges uppdraget att även be- driva resurscenterverksamheten. Förändringen bör lämpligen genom- föras den 1 juli 2008 eller då – med hänsyn till den ovannämnda ut- redningen (dir. 2007:28) – regeringen bestämmer. 
  
 3.2 
  
 Hemkommunernas roll 
  
 Mitt förslag: 
  
 5. 
  
 I specialskoleförordningen införs bestämmelser om att special- skolan aktivt skall samverka med hemkommunen så att hem- kommunen involveras i elevens utveckling i den statliga special- skolan. 
  
 Skälen för mitt förslag 
 Enligt förordningen om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter (2004:203) skall visstidsutbildning finnas vid Resurscenter syn Örebro (Ekeskolan) och vid Resurscenter tal och språk (Hällsbo- skolan). Utbildningen skall syfta till att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar. Utbild- ningen skall vidare syfta till att ge eleven förutsättningar för fort- satt utbildning i hemskolan eller hemkommunen. 
 Visstidsutbildningen har framförallt inneburit kommunernas aktiva ansvarstagande för elever i visstidsutbildning. Kritik har dock riktats mot visstidsutbildning när det gäller kontinuiteten i utbildningen. Elever och vårdnadshavare upplever osäkerhet när de inte vet hur länge eleven får behålla sin plats i visstidutbildning. Jag anser att de positiva inslagen måsta tas till vara i den nya flexibla specialskolan. Det är dock viktigt att eleverna och vårdnadshavarna kan känna trygghet med utbildningen i specialskolan. Av denna anledning före- slår jag att det i specialskoleförordningen skrivs bestämmelser som möjliggör skolornas samverkan med hemskolan eller hemkommunen 
 47 
  
 Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som statliga specialskolor 
  
 SOU 2007:30 
  
 samtidigt som inskrivningen i specialskolan ger en möjlighet till kon- tinuitet i utbildningen. 
  
 3.3 
  
 Behovet av utbildningsplatser 
  
 Mitt förslag: 
  
 6. 
  
 Specialskolemyndigheten ges i uppdrag att aktivt informera olika intressenter, såsom barnavårdscentraler, habiliteringar, skolor, organisationer och övriga ansvariga, om det råd och stöd samt skolor som staten genom myndigheten har att erbjuda. 
  
 Skälen för mitt förslag 
 I betänkandet Funkis – funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66) konstaterades att ca en halv procent av alla barn och ung- domar har grav språkstörning och att det varje år föds ca 15 gravt synskadade barn i Sverige. I betänkandet Teckenspråk och tecken- språkiga – Översyn av teckenspråkets ställning (SOU 2006:54) konstaterades att antalet personer med språkstörning som är bero- ende av teckenspråk för sin kommunikation uppgår till ca 20 per årskull. 
 I mina samtal med personalen på Ekeskolan och Hällsboskolan, de berörda myndigheterna samt de olika organisationerna har be- hovet av utbildningsplatser uppskattats från 0 till 300. 
 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) har genomfört inter- vjuer med ca 70 procent av de 35 kommuner som i dag har elever vid Resurscenter syn samt Resurscenter tal och språk. SKL konsta- terar att de intervjuade kommunerna överlag är mycket nöjda med stödet som Resurscenter syn och Resurscenter tal och språk er- bjuder. Kommunerna förutsätter att resurscenterverksamheten och möjligheten till besök för utredning samt visstidsutbildning finns kvar. SKL betonar vikten av att kommunen, vårdnadshavarna samt representanter för resurscentren gemensamt går igenom vilka alter- nativ som står till buds och att det sedan är upp till vårdnadshavar- na att ta ställning till de olika alternativen. När det gäller behovet av framtida utbildningsplatser anser kommunerna enligt SKL att när det gäller Hällsboskolans målgrupp kan elevernas behov med rätta hjälpmedel oftast tillgodoses i hemkommunens skola. När det gäller 
 48 
  
 SOU 2007:30 
  
 Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som statliga specialskolor 
  
 Ekeskolans målgrupp uppges svårigheterna emellertid vara betydligt större. 
 Jag anser att efterfrågan på utbildningsplatser är beroende av det utbud som den statliga specialskolan har att erbjuda och den infor- mation som elever och vårdnadshavare har att tillgå. Enligt min be- dömning kommer inte någon större ökning av behovet av utbild- ningsplatser att ske omedelbart efter inrättandet av Ekeskolan och Hällsboskolan. Inom några år kommer behovet av utbildningsplatser sannolikt att öka något om information till olika intressenter ges. 
 Man kan inte söka något som man inte vet existerar! 
 Under utredningen har det framkommit stark kritik mot Special- pedagogiska institutets sätt att informera olika intressenter om de råd- och stödinsatser som finns att tillgå inom institutet. Bl.a. har flera organisationer framfört att en trolig anledning till det låga antalet elever i visstidsutbildning under senare år har berott på missuppfattningar om att Ekeskolan och Hällsboskolan har lagts ner och att informationen inte har varit tydlig. 
 För att Ekeskolan och Hällsboskolan skall bli ett verkligt stöd för de mest utsatta eleverna och familjerna anser jag att det är viktigt att informationsinsatserna om skolornas och resurscentrens möjlig- heter att erbjuda råd, stöd och utbildning skärps. 
 49 
  
 Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som statliga specialskolor 
  
 SOU 2007:30 
  
 3.4 
  
 Ikraftträdande 
  
 Mitt förslag: 
  
 7. 
  
 Ekeskolan och Hällsboskolan inrättas som statliga specialskolor fr.o.m. den 1 juli 2008 eller fr.o.m. den tidpunkt som regeringen bestämmer. 
  
 Skälen för mitt förslag 
 Föreslagna förändringar har nära samband med utredningen Över- syn av myndighetsstrukturen inom skolväsendet m.m. (dir. 2007:28). Förändringarna bör därför samordnas med de förändringar som kan bli resultatet av nämnda utredning. Genom att i tiden samordna de förändringar som berör Specialpedagogiska institutet och Special- skolemyndigheten, ges dessa myndigheter bästa möjliga förutsätt- ningar för att kunna ta sitt arbetsgivarpolitiska ansvar. 
  
 3.5 
  
 Barn och ungdomar med synskada 
  
 Mitt förslag: 
  
 8. 
  
 Utbildningsdepartementet bör ta initiativ till en kartläggning av behovet av förbättrade arbetsformer när det gäller att tillgodose behoven hos barn och ungdomar med synskada. 
  
 Skälen för mitt förslag 
 Det har framkommit under utredningen att barn med synskada riskerar att inte bli upptäckta i tid och att de därmed inte får den hjälp som de är i behov av. Jag föreslår därför att Utbildningsdepar- tementet initierar en kartläggning av behov och föreslår åtgärder så att inget barn med synskador faller mellan stolarna och riskerar att gå miste om den hjälp som de har rätt till. I detta sammanhang bör uppmärksammas ansvarsfördelningen mellan olika huvudmän vilket givetvis gäller för alla grupper av funktionshindrade. 
 50 
  
 SOU 2007:30 
  
 Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som statliga specialskolor 
  
 3.6 
  
 Uppföljning och utvärdering 
  
 Mitt förslag: 
  
 9. 
  
 Utbildningsdepartementet tar initiativ till en uppföljning och utvärdering av verksamheten i den statliga specialskolan efter några års verksamhet och vidtar vid behov nödvändiga åtgärder. 
  
 Skälen för mitt förslag 
 En verksamhets kvalitet bör kontinuerligt granskas och utvärderas. Det är, enligt min mening, det bästa sättet att förbättra kvaliteten i verksamheten. Av denna anledning föreslår jag att verksamheten i den statliga specialskolan efter några år följs upp och utvärderas av en utomstående utvärderare. Utvärderaren skall vid behov föreslå nödvändiga åtgärder för att bibehålla eller förbättra kvaliteten i verksamheten. 
 51 
 4 Ekonomiska konsekvenser 
  
 Min bedömning:  
 De föreslagna ändringarna innebär ökade kost- nader för Specialskolemyndigheten. I motsvarande mån kommer kostnaderna för Specialpedagogiska institutet att minska. I ett längre perspektiv torde förslagen leda till vissa kostnadsökningar för staten. Föreslagna ändringar medför inte några kommunaleko- nomiska effekter. 
 Skälen för mina bedömningar 
 Mina förslag innebär att utbildnings- och resurscenterverksam- heterna förs över från Specialpedagogiska institutet till Special- skolemyndigheten. Sammanlagt kostar dessa verksamheter drygt 146 miljoner kronor per år. Specialskolemyndighetens kostnader bör öka i denna omfattning. I motsvarande omfattning bör Special- pedagogiska institutets kostnader minska. 
 Utbildningsverksamheterna vid Ekeskolan och Hällsboskolan kostar i dag totalt cirka 75 miljoner kronor. Hur stort behovet av utbildningsplatser kommer att bli efter återetableringen av skolorna är svårt att ange en säker prognos för. Enligt min bedömning kom- mer det inte att bli någon större ökning av behovet omedelbart efter återetableringen. Däremot kommer behovet sannolikt att öka inom några år under förutsättning att information ges till olika intressenter. De fasta kostnaderna för skolorna är emellertid så höga att en ökning av antalet elever troligen inte följs av en lika stor ökning av kostnaderna. Skulle elevantalet fördubblas kan kostnads- ökningen uppskattas att ligga i intervallet  
 8–25 
  miljoner kronor. 
 Mina förslag bör inte medföra några kommunalekonomiska effekter. 
 53 
 5 Författningskommentar 
  
 5.1 
  
 Förslag till lag om ändring i skollagen 
  
 1 kap. 
 6 § 
 Föreslagen ändring innebär att specialskolan skall finnas som skolform även för barn med synskada och ytterligare funktionshin- der och för barn med grav språkstörning. Vad gäller synskadade avgränsas således målgruppen till barn med såväl synskada som ytterligare funktionshinder. 
 Vidare innebär föreslagen ändring att det utöver i paragrafen uppräknade funktionshinder kan finns andra synnerliga skäl som medför att barnet inte kan gå i grundskolan eller motsvarande del av särskolan. Vad som avses med synnerliga skäl behandlas närmare i kommentaren till 3 kap. 3 §. 
 3 kap. 
 3 § 
 Föreslagen ändring i tredje stycket är en följd av att specialskolan skall finnas som skolform även för barn med synskada och ytter- ligare funktionshinder och för barn med grav språkstörning. Vidare innebär förslaget att det kan finnas andra synnerliga skäl än barnets funktionshinder som medför att barnet inte kan gå i grundskolan eller motsvarande del av särskolan. Även i dessa undantagsfall är det emellertid en förutsättning att barnet tillhör specialskolans målgrupp. Det skall således vara ett barn med synskada och ytter- ligare funktionshinder, dövhet, hörselskada eller grav språkstörning. 
 Huvudprincipen är att barn så långt som möjligt skall erbjudas utbildning i sin hemskola eller hemkommun. Barn har emellertid olika och varierande behov. Bedömningen om hemskolan eller hemkommunen kan tillgodose dessa behov måste därför grunda sig 
 55 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2007:30 
  
 på en helhetsbedömning av barnets individuella förutsättningar och hemkommunens möjlighet att ordna utbildning av hög kvalitet. Även elevens behov av trygghet och vårdnadshavarnas önskemål skall beaktas. Vid bedömningen skall barnets bästa sättas i främsta rummet. Detta kräver en objektiv bedömning av barnets helhets- situation. 
 Barnets funktionshinder kan innebära att det finns behov av spe- cialistkompetens och speciella hjälpmedel som hemskolan eller hemkommunen inte har möjlighet att tillgodose barnet med. Även om hemkommunen eller hemskolan skulle kunna tillgodose dessa behov kan det finnas andra omständigheter som medför att det får anses vara till barnets bästa att gå i specialskolan. Sådan omständig- het kan vara att barnet på grund av sitt funktionshinder har haft det mycket svårt med utanförskap i sin hemskola eller på annat sätt farit illa. Det är emellertid endast i undantagsfall som det på grund av andra omständigheter än barnets funktionshinder kan anses vara till barnets bästa att gå i specialskolan. Detta framgår av att det skall föreligga synnerliga skäl. 
 Av förslaget till det fjärde stycket, som är nytt, framgår att det vid bedömningen är barnets bästa som skall sättas i främsta rummet. 
 7 kap. 
 1 § 
 Föreslagen ändring är en följd av att specialskolan skall finnas som skolform även för barn med synskada och ytterligare funktionshin- der och för barn med grav språkstörning. 
 15 kap. 
 7 § 
 Föreslagen ändring är en följd av att visstidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § inte längre skall finnas. 
 Övergångsbestämmelser 
 Punkten 2 innebär att elever som före den 1 juli 2008 har tagits emot till visstidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § skall beredas möj- lighet att fullfölja utbildningen i enlighet med äldre bestämmelser. 
 56 
  
 SOU 2007:30 
  
 Författningskommentar 
  
 5.2 
  
 Förslag till förordning om ändring i specialskole- förordningen 
  
 1 kap. 
 3 § 
 Föreslagen ändring i första stycket är en följd av att Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som riksskolor. 
 Andra stycket är nytt och innebär att en del av elevernas utbild- ning får ske i hemkommunens grundskola eller särskola. Förslaget omfattar elever vid alla statliga specialskolor. Det är emellertid en förutsättning att hemkommunen och staten är överens om detta. Utbildningen skall således ske i samverkan med elevens hemkom- mun. I kommentarerna till 6 kap. 8 och 9 §§ behandlas möjligheten till utbildning i hemkommunen närmare. 
 5 § 
 De i paragrafen nya definitionerna är överförda från förordning (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter. Detta är en följd av att möjligheten till visstidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) upphör. I stället föreslås en ny flexibel specialskola som har utformats med utgångspunkt i visstidsutbild- ningen. Av de överförda definitionerna har endast definitionen för hemskola ändrats till följd av att eleven enligt förslaget har motta- gits till utbildning vid specialskolan och inte vid resurscenter. 
 8 § 
 Föreslagen ändring är en följd av att Ekeskolan och Hällsboskolan återetableras som riksskolor. Av paragrafen framgår målgruppen för respektive riksskola. Vad gäller Ekeskolan är målgruppen avgränsad till barn med såväl synskada som ytterligare funktionshinder. 
 9 § 
 Föreslagen ändring är en följd av att det skall finnas fler riksskolor än Åsbackaskolan. 
 11 a § 
 Paragrafen är ny och innebär att Specialskolemyndigheten i slutet av varje läsår skall underrätta elevernas hemkommun om elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling. Förslaget omfattar ele- ver vid alla statliga specialskolor. Syftet med föreskriften är att till- 
 57 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2007:30 
  
 försäkra att hemkommunen får kunskap om elevens skolgång i specialskolan. Därmed skapas förutsättningar för aktivt ansvarsta- gande hos kommunen. I enlighet med grunderna för den kommu- nala självstyrelsen ankommer det på kommunerna att själva ut- forma verksamhetsformer för att på ett effektivt sätt kunna ta emot informationen. En lösning skulle kunna vara att det inom kommu- nen finns en kontaktperson som följer elevens utveckling. 
 2 kap. 
 2 a § 
 Paragrafen är ny och är en följd av att resurscenterverksamheten föreslås att flyttas över från Specialpedagogiska institutet till Specialskolemyndigheten. Paragrafen motsvarar 3 § förordning (2001:286) med instruktion för Specialpedagogiska institutet. Nå- gon förändring i sak är inte avsedd. 
 2 b § 
 Paragrafen är ny och motsvarar 1 § andra stycket förordning (2001:286) med instruktion för Specialpedagogiska institutet. Möjligheten till visstidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) upphör den 1 juli 2008. Barn och ungdomar som dess- förinnan har tagits emot till sådan utbildning skall emellertid be- redas tillfälle att fullfölja utbildningen i enlighet med äldre bestäm- melser. Förslaget innebär att det är Specialskolemyndigheten och inte längre Specialpedagogiska institutet som skall bedriva under- visningen. 
 6 § 
 Det tredje stycket är nytt och är en följd av att resurscenterverk- samheten föreslås att flyttas över från Specialpedagogiska institutet till Specialskolemyndigheten. Paragrafen motsvarar 11 § tredje stycket förordning (2001:286) med instruktion för Specialpedago- giska institutet. 
 3 kap. 
 5 § 
 Föreslagen ändring är en följd av att samma timplan inte är tillämp- lig för Ekeskolan som för övriga specialskolor. 
 58 
  
 SOU 2007:30 
  
 Författningskommentar 
  
 5 a § 
 Paragrafen är ny och är en följd av att Ekeskolan återetableras som riksskola. Föreskriften motsvarar vad som gällde före den 1 juli 2000. Det föreskrivs dock, liksom i 5 §, att det är Specialskolemyn- digheten som beslutar om fördelning av undervisningstiden på ämnen eller ämnesgrupper som finns i grundskolans timplan samt på språkval och elevens val. 
 6 kap. 
 8 § 
 Bestämmelsen i paragrafen är ny. Syftet med de nya bestämmel- serna i 6 kap. 8 och 9 §§ är att skapa en flexibel specialskola. Ge- nom att utforma denna med utgångspunkt i visstidsutbildning enligt nuvarande 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) och förord- ning (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter som förebild bör de goda erfarenheterna av nämnda utbildning kunna föras över till specialskolan. Avsikten är således att skapa förutsättningar för hemkommunen att aktivt ta ansvar för eleven och för att därmed kunna anpassa utbildningen efter varje elevs in- dividuella förutsättningar. En sådan lösning ökar möjligheten för eleverna att vara tillsammans med sin familj och vänner. Detta ökar i sin tur elevernas och vårdnadshavarnas valmöjlighet. 
 Enligt den nya bestämmelsen i 1 kap. 3 § andra stycket får i sam- verkan med elevens hemkommun en del av elevernas utbildning ske i kommunens grundskola eller särskola. Av första stycket framgår att syftet med utbildning i hemkommunen är att ge eleven förutsätt- ningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller hemkommunen. 
 Det är Specialskolemyndigheten som beslutar i frågan om en del av elevens utbildning skall ske i kommunens grundskola eller sär- skola. Frågan kan väckas på olika sätt. Således bör såväl skolans personal, eleven som elevens vårdnadshavare kunna väcka frågan. Innan Specialskolemyndigheten fattar beslut skall elevvårdskonfe- rensen ha hörts och samråd med hemkommunen ha skett. Dess- utom skall enligt andra stycket elevens vårdnadshavare eller, om ele- ven har fyllt 18 år, eleven själv fått tillfälle att yttra sig. 
 Av tredje stycket framgår att elevens bästa skall sättas i främsta rummet vid prövning om del av elevens utbildning skall ske i hem- kommunens grundskola eller särskola. Motsvarande bestämmelse föreslås att införas i 3 kap. 3 § fjärde stycket skollagen (1985:1100). Som framgår av kommentaren till nämnda bestämmelse skall pröv- 
 59 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2007:30 
  
 ningen grunda sig på en objektiv bedömning av barnets helhets- situation. Barnets individuella förutsättningar och hemkommunens möjlighet att ordna utbildning av hög kvalitet skall beaktas. Hän- syn skall även tas till elevens behov av trygghet och vårdnadshava- rens önskemål. 
 Bestämmelser om överklagande av beslut enligt denna paragraf föreslås att finnas i en ny paragraf, 10 kap. 1 a §. 
 9 § 
 Paragrafen, som är ny, motsvarar 10 § andra och tredje stycket för- ordning (2004:203) om visstidsutbildning vid särskilda resurscen- ter. Av paragrafen framgår bland annat att Specialskolemyndighe- ten och elevens hemkommun skall gemensamt planera elevens fort- satta utbildning. Hur den enskilda elevens utbildning skall utfor- mas och i vilken omfattning eleven skall gå i kommunens grund- skola eller särskola måste givetvis planeras utifrån elevens indivi- duella förutsättningar. Liksom vid visstidsutbildning skall eleven t.ex. kunna gå några dagar per vecka i grundskolan eller särskolan och övriga dagar i specialskolan. Av 7 kap. 4 § skollagen (1985:1100) framgår att staten skall svara för att eleven kostnadsfritt erhåller för utbildningen erforderliga resor. 
 8 kap. 
 8 § 
 Föreslagen ändring är en följd av att specialskolans målgrupp ut- ökas till att avse även barn med dels synskada och ytterligare funk- tionshinder, dels grav språkstörning. 
 10 kap. 
 1 a § 
 Paragrafen är ny och innebär att det går att överklaga Specialskole- myndighetens beslut i frågan om del av en elevs utbildning skall ske i hemkommunens grundskola eller särskola. Såväl positiva beslut, dvs. att utbildning skall ske i grundskolan eller särskolan, som ne- gativa beslut går att överklaga. I likhet med vad som i dag gäller för beslut om mottagande av elev för visstidsutbildning bör överkla- gande ske hos Skolväsendets överklagandenämnd. Vidare bör be- slutet få överklagas endast av elevens vårdnadshavare eller, om ele- ven fyllt 18 år, av eleven. Detta framgår av andra stycket. 
 60 
  
 SOU 2007:30 
  
 Författningskommentar 
  
 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till förordning (2000:448) om ändring i specialskoleförordningen 
 Föreslagen ändringen är en följd av att det är Specialskolemyndig- heten och inte längre Specialpedagogiska institutet som efter den 1 juli 2008 skall bedriva utbildning för eleverna. För dessa elever innebär förslaget om ändring i specialskoleförordningen också att dem omfattas av de nya bestämmelserna om dels Specialskolemyn- dighetens skyldighet att i slutet av varje läsår underrätta elevernas hemkommun om elevens kunskapsutveckling och sociala utveck- ling, dels att del av elevernas utbildning får i samverkan med ele- vens hemkommun ske i kommunens grundskola eller särskola. 
 Övergångsbestämmelser 
 Andra punkten är en följd av att specialskolans målgrupp har för- ändrats. 
  
 5.3 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen med instruktion för Specialpedagogiska institutet 
  
 1 § 
 Förslaget innebär att det nuvarande andra stycket upphör att gälla. Ändringen är en följd av att Specialpedagogiska institutet inte längre skall bedriva undervisning för i stycket nämnda elever. Det är i stället Specialskolemyndigheten som skall bedriva undervis- ningen. 
 7 § 
 Föreslagen ändring är en följd av att Specialpedagogiska institutet inte längre skall bedriva undervisning. 
 11 § 
 Föreslagen ändring är en följd av att resurscenterverksamheten enligt nuvarande 1 § andra stycket och 3 § flyttas över till Special- skolemyndigheten. 
 14 § 
 Föreslagen ändring är en följd av att Specialpedagogiska institutet inte längre skall bedriva undervisning. 
 61 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2007:30 
  
 Övergångsbestämmelser 
 Av andra punkten framgår att äldre bestämmelse om överklagande skall tillämpas på beslut som rektor eller lärare har meddelat enligt föreskrifter i specialskoleförordningen (1995:401) före den 1 juli 2008. 
  
 5.4 
  
 Förslag till förordning om upphävande av för- ordningen om visstidsutbildning vid särskilda resurscenter och förordningen om ersättning för elever som fullgör sin skolplikt i särskilda resurscenter 
  
 Förslaget är en följd av att möjligheten till visstidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) upphör den 1 juli 2008. Elever som före nämnda dag har tagits emot till sådan utbildning skall emellertid beredas möjlighet att fullfölja utbildningen i enlighet med äldre bestämmelser. Det föreskrivs därför i första punkten i övergångsbestämmelserna att förordningarna fortfarande skall gälla i fråga om dessa elever. Andra punkten i övergångsbestämmelserna är en följd av att det efter den 1 juli 2008 är Specialskolemyndighe- ten och inte längre Specialpedagogiska institutet som bedriver ut- bildningen. 
  
 5.5 
  
 Övriga författningsförslag 
  
 Övriga förslag till ändringar är följder av att möjligheten till viss- tidsutbildning enligt 10 kap. 3 a § skollagen (1985:1100) upphör den 1 juli 2008. 
 62 
 Bilaga 
 Kommittédirektiv 
  
 Statliga specialskolor – bättre förutsättningar 
  
 Dir. 
  
 och tydligare ansvarsfördelning 
  
 2006:127 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 7 december 2006 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Regeringen anser att alla elever har rätt till en bra skola där de kan trivas och utvecklas. Elever har dock olika behov. För att kunna tillgodose de olika behoven behövs olika utbildningsalternativ, ibland med specialistkompetens eller specifika hjälpmedel. Re- geringen anser därför att elevers och vårdnadshavares möjligheter att välja skolform bör öka. 
 En särskild utredare skall därför få i uppdrag att utreda och före- slå hur Ekeskolan och Hällsboskolan skall återetableras som stat- liga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funk- tionshinder respektive grav språkstörning. 
 Utredaren skall också kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli vid inrättande av en statlig specialskola för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterli- gare funktionshinder samt lämna förslag på lämplig dimensionering och organisationsform för en sådan specialskola. 
 Utredaren skall vidare granska ansvarsfördelningen mellan staten och kommunen när det gäller utbildning för döva, hörselskadade eller dövblinda elever och om det finns anledning till ändring lämna nödvändiga förslag. Uppdraget omfattar även utbildning vid riks- gymnasieskolor för döva eller hörselskadade elever samt elever med svåra rörelsehinder. 
 Den del av uppdraget som avser återetablering av Ekeskolan och Hällsboskolan som statliga specialskolor skall redovisas till reger- ingen senast den 15 maj 2007. Uppdraget i övrigt skall redovisas senast den 3 december 2007. 
 63 
  
 Bilaga 
  
 SOU 2007:30 
  
 Bakgrund 
 Den statliga specialskolan 
 Enligt 7 kap. 1 § skollagen (1985:1100) skall utbildningen i special- skolan syfta till att ge barn och ungdomar med dövhet eller hörsel- skada en till varje elevs förutsättningar anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den utbildning som ges i grundsko- lan. Av 7 kap. 5 § skollagen framgår att utbildningen i specialskolan skall bedrivas vid flera särskilda enheter samt att regeringen med- delar föreskrifter om enheterna och deras upptagningsområden. Enligt 1 kap. 3 § specialskoleförordningen (1995:401) skall special- skolan ha fem skolenheter med regionala upptagningsområden (re- gionskolor) och en skolenhet för elever från hela landet (riksskola). 
 Till grund för nuvarande reglering ligger riksdagens beslut med anledning av förslagen i propositionen  
 Elever med funktionshinder – ansvar för utbildning och stöd  
 (prop. 1998/99:105, bet. 1999/ 2000:UbU4, rskr. 1999/2000:14). Som en följd av beslutet gavs en organisationskommitté i uppdrag att utveckla och lägga fram för- slag om den konkreta utformningen av en förändrad organisation för statens stöd i specialpedagogiska frågor. Beslutet innebar bl.a. att statens råd och stöd i specialpedagogiska frågor skulle samlas till en myndighet – Specialpedagogiska institutet – varvid även verk- samheterna vid Ekeskolan och Hällsboskolan föreslogs överföras till myndigheten. 
 För Ekeskolan innebar beslutet att de fasta skoldelarna vid Eke- skolan skulle avvecklas successivt med början fr.o.m. den 1 juli 2001. Beslutet innebar också att verksamheterna vid Ekeskolans resurscenter och Tomtebodaskolans resurscenter skulle slås ihop till ett gemensamt resurscenter. 
 Även för Hällsboskolan innebar beslutet att de fasta skoldelarna skulle avvecklas successivt fr.o.m. den 1 juli 2002 samtidigt som det vid skolan skulle finnas ett resurscenter för barn och ungdomar med grav språkstörning. 
 Både för Ekeskolan och Hällsboskolan innebar beslutet att resurs- centerverksamheten skulle stärkas i takt med att skolverksamheten minskade. Vid resurscentren skulle det dessutom enligt riksdagens beslut finnas en mindre skoldel för visstidsplaceringar. Med en sådan placering avsågs att en elev, som ett led i sin utbildning i hemkommunens skola, erbjuds insatser från resurscentrets sida. 
 64 
  
 SOU 2007:30 
  
 Bilaga 
  
 Beslutet innebar att barn och ungdomar med synskada och ytter- ligare funktionshinder samt barn och ungdomar med grav språk- störning inte längre omfattades av specialskolans målgrupp. 
 Specialskola för döva, dövblinda och hörselskadade 
 Gruppen döva, dövblinda och vissa hörselskadade barn har tecken- språket som sitt första språk. Dessa elevers behov av kommunika- tion och undervisning i teckenspråk är, i de allra flesta fall, inte möjliga att möta i den kommunala skolan. Som en följd av den ovan nämnda propositionen förblev staten huvudman för dessa special- skolor och en gemensam myndighet under ledning av en styrelse inrättades. Möjligheten att anordna utbildning i specialskolan i särskilda undervisningsgrupper förlagda till grundskolan togs sam- tidigt bort. 
 Förlängd skolgång 
 Enligt 7 kap. 6 § andra stycket skollagen i paragrafens lydelse före den 1 juli 2000 får ungdomar som efter skolpliktens upphörande inte bedöms kunna gå i gymnasieskolan därför att de är utvecklings- störda, i mån av plats, genomgå annan utbildning i specialskolan intill utgången av vårterminen det år de fyller 21 år. 
 Bestämmelserna om förlängd skolgång i specialskolan togs bort eftersom det ansågs saknas skäl för att elever i gymnasieåldern skulle tillhöra specialskolans målgrupp. 
 Visstidsutbildning vid särskilda resurscenter 
 Enligt 10 kap. 3 a § skollagen får barn som är synskadade eller gravt språkstörda fullgöra sin skolplikt i särskilda resurscenter. Utbild- ningen skall med nödvändiga avvikelser motsvara utbildningen i grundskolan respektive särskolan. 
 Enligt förordningen (2004:203) om visstidsutbildning vid sär- skilda resurscenter skall det finnas visstidsutbildning vid Resurs- center syn Örebro (Ekeskolan) och vid Resurscenter tal och språk (Hällsboskolan). Syftet med utbildningen vid resurscentren är att ge elever med synskada och ytterligare funktionshinder samt elever med grav språkstörning en utbildning som är anpassad till varje 
 65 
  
 Bilaga 
  
 SOU 2007:30 
  
 elevs förutsättningar. Utbildningen skall vidare syfta till att ge eleven förutsättningar för fortsatt utbildning i hemskolan eller i hemkom- munen. 
 Riksgymnasieutbildning 
 För vissa elever med funktionshinder har staten åtagit sig ett utökat ansvar genom att stödja riksrekryterande gymnasieutbildning för döva och hörselskadade elever i Örebro (RGD/RGH) samt riksre- kryterande gymnasieutbildning med särskilt anpassad utbildning för svårt rörelsehindrade elever  
 (rh-anpassad 
  utbildning) i Kristian- stad, Göteborg, Stockholm och Umeå. I Örebro bedrivs också riksrekryterande verksamhet med statligt stöd för döva och hörsel- skadade elever med utvecklingsstörning. 
 Samtliga riksgymnasier har kommunala huvudmän. För verksam- heten i Örebro kommun finns avtal mellan staten och kommunen, och även den  
 rh-anpassade 
  utbildningen bedrivs enligt överenskom- melser mellan staten och respektive huvudman. 
 Statliga specialskolor i förhållande till kommunernas ansvar och möjlighet att anordna utbildning för elever med vissa funktionshinder 
 I dag finns sex statliga specialskolor. Fem av dem är regionala skolor för döva eller hörselskadade elever och en är en rikstäckande skola för döva eller hörselskadade elever som dessutom har en utveck- lingsstörning. De fem regionala specialskolorna finansieras dels av statliga anslag, dels av bidrag från elevens hemkommun. Hemkom- munen är skyldig att betala en särskild avgift för en elev som blivit antagen till specialskolan. 
 Det finns också sex regionala hörselklasskolor med kommunen som huvudman. Dessa erbjuder i vissa fall tvåspråkig undervisning, dvs. även en teckenspråkig miljö. De regionala hörselklasskolorna finansieras av kommunen i vilken skolan är belägen, av elevernas olika hemkommuner och i ett fall utgår ett särskilt statligt bidrag till skolan. Hemkommunen har dock ingen skyldighet att betala er- sättning. Hemkommunen är inte heller skyldig att stå för skolskjuts- kostnaden. 
 Framväxten av kommunala skolor som erbjuder elever med döv- het eller hörselskada utbildning som till vissa delar motsvarar utbild- 
 66 
  
 SOU 2007:30 
  
 Bilaga 
  
 ningen inom den statliga specialskolan innebär att möjligheterna att välja skola ökar för elever och vårdnadshavare. För att få en belys- ning av kunskapsutvecklingen dels för elever i den statliga special- skolan, dels för elever i skolor med kommunen som huvudman, har regeringen gett Specialskolemyndigheten i uppdrag att i samråd med Statens skolverk analysera och redovisa eventuella skillnader i elevernas måluppfyllelse inom dessa skolformer (U2005/9498/BIA). 
 Samtidigt är hemkommunen inte skyldig att betala ersättning för en elev som blivit antagen i en kommunal hörselklasskola, vilket riskerar begränsa elevers och vårdnadshavares reella möjligheter att välja en skola med anpassad pedagogik och miljö. 
 Behovet av en utredning 
 Den svenska handikappolitiken utgår från den nationella handlings- planen för handikappolitiken  
 Från patient till medborgare  
 (prop. 1999/2000:79). I handlingsplanen slås bl.a. fast att elever med funk- tionshinder bör, på samma sätt som övriga barn och ungdomar, ha möjlighet att bo med sina föräldrar eller i deras närhet och gå i skola i närheten av hemmet. Till grund för handlingsplanen ligger flera internationella överenskommelser, t.ex. FN:s standardregler, barnkonventionen samt Salamancadeklarationen. 
 Regeringens principiella utgångspunkt är att alla elever, oavsett förutsättningar, har rätt till en bra skola där de kan trivas och ges förutsättningar att nå kunskapsmålen. Elever har dock olika behov. För att kunna tillgodose de olika behoven behövs olika utbildnings- alternativ, ibland med specifik specialistkompetens och specifika hjälpmedel. Regeringen anser därutöver att elevers och vårdnadsha- vares möjligheter att välja skolform skall öka. 
 Enligt skollagen skall alla barn och ungdomar ha lika tillgång till utbildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Ut- bildningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Skollagen anger även att särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. 
 Utifrån den ovan beskrivna utgångspunkten har regeringen i bud- getpropositionen för år 2007 (prop. 2006/07:1, utg.omr. 16, s. 103 f.) aviserat att Ekeskolan och Hällsboskolan skall återetableras som statliga specialskolor samt att ett riksgymnasium för elever med synskada och ytterligare funktionshinder skall inrättas. Hur åter- etableringen av Ekeskolan och Hällsboskolan samt inrättandet av 
 67 
  
 Bilaga 
  
 SOU 2007:30 
  
 ett riksgymnasium för elever med synskada och ytterligare funk- tionshinder skall ske behöver utredas. 
 Regeringen anser därutöver att det finns betydande skillnader i förutsättningarna för de skolor som erbjuder utbildning för döva eller hörselskadade elever. Ersättningsnivåerna varierar beroende på vilken typ av anpassad utbildning det rör sig om, vilket leder till olika finansiella förutsättningar för skolorna. Hemkommunens skyl- digheter varierar dessutom, liksom det ansvar staten tar för finan- sieringen. Gränsdragningen mellan det statliga respektive kommu- nala åtagandet när det gäller utbildningen för döva eller hörselska- dade elever blir därmed oklar, vilket leder till att eleverna ges olika förutsättningar att nå skolans mål beroende på funktionshinder och bostadsort. Hur ansvarsfördelningen mellan staten och kommu- nerna kan förtydligas för att varje elev skall ges förutsättningar att nå målen för utbildningen och få möjlighet att gå i en skola där miljön är sådan att han eller hon får de bästa förutsättningarna att utvecklas. 
 Uppdraget 
 Utgångspunkten för utredningen skall vara elev- och föräldraper- spektivet samt varje elevs rätt till en utbildning som ger henne eller honom möjlighet att nå utbildningens mål. 
 Återetablering av Ekeskolan och Hällsboskolan som statliga special- skolor 
 Utredaren skall utreda och föreslå hur Ekeskolan och Hällsbo- skolan skall återetableras som statliga specialskolor för elever med synskada och ytterligare funktionshinder respektive grav språkstör- ning. I uppdraget ingår att kartlägga och analysera hur stort behovet av utbildningsplatser kan förväntas bli. 
 Utredaren skall dessutom analysera och föreslå hur skolorna skall organiseras och på vilket sätt elevernas hemkommuner kan invol- veras i elevernas skolgång i en statlig specialskola. Utredaren skall även redovisa förslagens administrativa och organisatoriska konse- kvenser. 
 Utredaren skall därutöver redovisa både övergripande ekono- miska konsekvenser av förslagen och göra en kostnadsberäkning 
 68 
  
 SOU 2007:30 
  
 Bilaga 
  
 för berörda myndigheter. Därutöver skall utredaren föreslå nöd- vändiga författningsändringar. 
 En specialskola för elever i gymnasieåldern när det gäller elever med synskada och ytterligare funktionshinder 
 Utredaren skall kartlägga och analysera hur stort behovet av utbild- ningsplatser kan förväntas bli vid inrättande av en statlig specialskola för elever i gymnasieåldern med synskada och ytterligare funk- tionshinder. Utredaren bör beakta huruvida en sådan skola bör kunna ta emot elever som befinner sig i olika skolformer såsom gymnasieskola, gymnasiesärskola eller om eleven är i behov av en förlängd skolgång i specialskolan. Utredaren skall analysera och lämna förslag på en lämplig organisationsform för en sådan special- skola samt vid behov lämna förslag till författningsändringar om möjligheten till förlängd skolgång i specialskolan. 
 Utredaren skall även redovisa de ekonomiska konsekvenserna av förslagen samt föreslå övriga nödvändiga författningsändringar. 
 Statliga specialskolor i förhållande till kommunernas ansvar och möjlig- het att anordna utbildning för elever med vissa funktionshinder 
 Utredaren skall kartlägga och analysera hur utbildningen för döva, hörselskadade eller dövblinda elever utifrån behov och efterfrågan bäst kan organiseras så att eleverna ges möjlighet att få en ändamåls- enlig utbildning av hög kvalitet. Utredaren skall särskilt analysera skillnaderna mellan statliga specialskolor för döva och hörselskada- de elever samt regionala hörselklasskolor med kommunen som huvudman, t.ex. Alviksskolan i Stockholm. Denna del av uppdraget omfattar även utbildning vid riksgymnasieskolor för döva eller hör- selskadade elever samt elever med svåra rörelsehinder. 
 Utifrån detta underlag skall utredaren överväga om det krävs förändringar i styrning, organisation eller ansvarsfördelning för ut- bildningen. I det fall utredaren lämnar förslag till åtgärder skall ut- redaren redovisa de ekonomiska konsekvenserna av förslagen samt föreslå nödvändiga författningsändringar. 
 69 
  
 Bilaga 
  
 SOU 2007:30 
  
 Genomförande av uppdraget 
 Utredaren skall i sitt arbete samverka med berörda skolhuvudmän, myndigheter, utredningar och handikapporganisationer samt Sveriges Kommuner och Landsting. 
 Den del av uppdraget som avser återetablering av Ekeskolan och Hällsboskolan som statliga specialskolor redovisas till regeringen senast den 15 maj 2007. 
 Uppdragen skall i övriga delar redovisas senast den 3 december 2007. 
 (Utbildnings- och kulturdepartementet) 
 70 
 SOU och Ds kan köpas från Blake kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Blake Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Alicia Ormazábal Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Edita Sverige AB 
 Stockholm 2007 
 ISBN  
 978-91-38-22740-4 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Statens offentliga utredningar 2007 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Telefonförsäljning. Jo. 
  
 2. 
  
 Från socialbidrag till arbete. 
  
 + 
  
 Bilaga. Fördjupningsstudier. 
  
 + 
  
 Lättläst. Sammanfattning. S. 
  
 3. 
  
 Föräldraskap vid assisterad befrukt- ning. Ju. 
  
 4. 
  
 Trafikinspektionen 
  
 – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. N. 
  
 5. 
  
 Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? Ju. 
  
 6. 
  
 Målsägandebiträdet. 
  
 Ett aktivt stöd i rättsprocessen. Ju. 
  
 7. 
  
 Den nya inskrivningsmyndigheten. M. 
  
 8. 
  
 Nya förutsättningar för ekobrotts- bekämpning. Ju. 
  
 9. 
  
 Svenskan i världen. UD. 
  
 10. 
  
 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft. Fi. 
  
 11. 
  
 Regional utveckling och regional samhällsorganisation. Fi 
  
 12. 
  
 Hälso- och sjukvården. Fi. 
  
 13. 
  
 Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relation. Fi. 
  
 14. 
  
 Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: 
  
 Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. 
 Rapport nr 2: Måste man ha tur? 
 Studier av yngre på bostadsmarknaden i svenska städer. 
 Rapport nr 3: 
 Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. 
 Rapport nr 4: 
 Unga vuxna på bolånemarknaden. M. 
  
 15. 
  
 Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. 
  
 Idébok: 
 Jämställd medborgarservice. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébok för chefer och strateger. 
 Metodbok: 
 JämStöd Praktika. Metodbok för jäm- ställdhetsintegrering. IJ. 
  
 16. 
  
 Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. S. 
  
 17. 
  
 Äktenskap för par med samma kön. Vigselfrågor. Ju. 
  
 18. 
  
 Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. N. 
  
 19. 
  
 Friskare tänder – till rimliga kostnader. S. 
  
 20. 
  
 Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. Jo. 
  
 21. 
  
 GMO-skador 
  
  i naturen och Miljöbalkens försäkringar. M. 
  
 22. 
  
 Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Del 1+2. Ju. 
  
 23. 
  
 Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. Fi. 
  
 24. 
  
 Veterinär fältverksamhet i nya former. Jo. 
  
 25. 
  
 Plats för tillväxt? Fi. 
  
 26. 
  
 Alternativ tvistlösning. Ju. 
  
 27. 
  
 Auktorisation av patentombud. N. 
  
 28. 
  
 Tydliga mål och kunskapskrav i grund- skolan. Förslag till nytt mål- och uppfölj- ningssystem. U. 
  
 29. 
  
 Hur tillämpas expropriationslagens ersättningsbestämmelser? Ju. 
  
 30. 
  
 Två nya statliga specialskolor. + Lättläst+ Daisy. U. 
  
 Statens offentliga utredningar 2007 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Föräldraskap vid assisterad befrukning. [3] 
 Summa summarum – en fristående myndighet för utredning av anmälningar om brott av poliser och åklagare? [5] 
 Målsägandebiträdet. 
 Ett aktivt stöd i rättsprocessen. [6] 
 Nya förutsättningar för ekobrottsbekämpning. [8] 
 Äktenskap för par med samma kön. Vigselfrågor. [17] 
 Skyddet för den personliga integriteten. Kartläggning och analys. Del 1+2. [22] 
 Alternativ tvistlösning. [26] 
 Hur tillämpas expropriationslagens ersätt- ningsbestämmelser? [29] 
 Utrikesdepartementet 
 Svenskan i världen. [9] 
 Socialdepartementet 
 Från socialbidrag till arbete. 
  
 + 
  
 Bilaga. Fördjupningsstudier. 
  
 + 
  
 Lättläst. Sammanfattning. [2] 
  
 Ändrad könstillhörighet – förslag till ny lag. [16) 
 Friskare tänder – till rimliga kostnader. [19] 
 Finansdepartementet 
 Hållbar samhällsorganisation med utvecklings- kraft. [10] 
 Regional utveckling och regional samhälls- organisation. [11] 
 Hälso- och sjukvården. [12] 
 Staten och kommunerna – uppgifter, struktur och relationer. [13] 
 Genomförande av tredje penningtvätts- direktivet. [23] 
 Plats för tillväxt? [26] 
 Utbildningsdepartementet 
 Tydliga mål och kunskapskrav i grundskolan. Förslag till nytt mål- och uppföljnings- system. [28] 
 Två nya statliga specialskolor. + Lättläst+ Daisy. [30] 
 Jordbruksdepartementet 
 Telefonförsäljning. [1] 
 Administrativa sanktioner på yrkesfiskets område. [20] 
 Veterinär fältverksamhet i nya former. [24] 
 Miljödepartementet 
 Den nya inskrivningsmyndigheten. [7] 
 Renovering av bostadsmarknad efterlyses! Om ungas möjligheter till en egen bostad. Rapport nr 1: 
 Om bara någon kunde säga vad jag ska göra för att få en bostad så skulle jag göra det. Rapport nr 2: 
 Måste man ha tur? 
 Studier av yngre på bostadsmarknaden  
 i svenska städer. 
  
 Rapport nr 3: 
 Effektiv bostadsservice och förmedling av bostäder – ur ett dubbelt användar- perspektiv. 
 Rapport nr 4: 
 Unga vuxna på bolånemarknaden. [14] 
  
 Wolfei naturen och Miljöbalkens försäkringar. [21] 
 Näringsdepartementet 
 Trafikinspektionen 
 – en myndighet för säkerhet och skydd inom transportområdet. [4] 
 Arbetsmarknadsutbildning för bristyrken och insatser för arbetslösa ungdomar. [18] 
 Auktorisation av patentombud. [27] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Stöd för framtiden – om förutsättningar för jämställdhetsintegrering. 
 Idébok: 
 Jämställd medborgarservice. Goda råd om jämställdhetsintegreringen. En idébokför chefer och strateger. 
 Metodbok: 
 JämStöd Praktika. Metodbok för jäm- ställdhetsintegrering. [15]