12 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Alla statliga skogsförvaltare har genom en enkät fått ange total förval- tad markareal, areal produktiv skogsmark samt svara på hur stor andel av den produktiva skogsmarken som huvudsakligen används för vir- kesproduktion respektive för andra ändamål. De har också fått uppge taxeringsvärde, samt uppgifter om virkesförråd, tillväxt och bonitet för den mark som huvudsakligen används för virkesproduktion. Om- fattningen av reservat, andra skyddsformer samt frivilliga avsättningar och nyckelbiotoper har redovisats. I de fall förvaltarna tillämpar mål- klassning av den produktiva skogsmarken, har det redovisats. De olika markernas användning för andra ändamål än skogsbruk har kartlagts. De andra ändamål som efterfrågats är: 
  
 – 
  
 Naturvård 
  
 – 
  
 Kulturvård 
  
 – 
  
 Hänsyn till rennäring 
  
 – 
  
 Hänsyn till luftfart, vägar och järnvägar 
  
 – 
  
 Utbildning och vetenskapliga ändamål 
  
 – 
  
 Övnings- och skjutfält 
  
 – 
  
 Friluftsliv och rekreation 
  
 Som ett led i beskrivningen av förvaltarna har aktuella och relevanta propositioner, betänkanden och riksdagsskrivelser studerats. Dess- utom har myndighetsinstruktioner, regleringsbrev, bolagsordningar och årsredovisningar för de statliga förvaltarna gåtts igenom. 
 12.1 Kommentarer till redovisningarna 
 Under utredningen har en del problem med materialet framkommit. Ett exempel är att taxerad areal enligt skattemyndighetens fastighets- taxering inte alltid stämmer överens med hur marken brukas och klas- 
 97 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 sificeras i interna skogliga system och skogsbruksplaner. Ett annat exempel är osäkerheten i arealuppgifterna, något som Riksrevisions- verket (RRV) tidigare uppmärksammat i sin rapport Statens markin- nehav (RRV 1996:48). 
 Det finns en del felkällor i de arealskattningar som är registrerade hos de statliga förvaltarna, t.ex. om arealen verkligen avser produktiv skogsmark eller inte, om marken alls är indelad, färskheten i areal- uppskattningarna etc. För flera av de statliga förvaltarna stämmer inte areal produktiv skogsmark enligt fastighetstaxeringen överens med den areal som brukas för virkesproduktion. Detta gäller för Sveaskog AB, Statens fastighetsverk och Fortifikationsverket. 
 Sveaskog AB har en större areal produktiv skogsmark i sitt interna skogliga register jämfört med uppgiften i fastighetstaxeringen. Delvis beror det på att en del fastigheter år 2000 fortfarande var samtaxerade med AssiDomän AB och att Sveaskog AB:s innehav hela tiden för- ändras genom förvärv och avyttringar. Skattemyndighetens taxering har en eftersläpning på  
 1–2 
  år på grund av processen från fastighets- bildning till omtaxering och ligger därför aldrig i fas med Sveaskog AB:s arealuppgifter. 
 Problemen för Statens fastighetsverk berör i huvudsak Ross, som år 2000 hade 333 810 ha produktiv skogsmark för virkesproduk- tion i sitt skogliga register. Av den produktiva skogsmarken var 46 864 ha undantaget från skogsbruk, eftersom den klassats som NO- och  
 NS-objekt 
  i den naturvärdesinventering som då pågick. Till detta kommer oindelad produktiv skogsmark som inte ligger i reservat och skogsmark som är avsatt som naturreservat, men där man inte vet hur stor del som är produktiv skogsmark. Bedömningen är att arealen oindelad produktiv skogsmark utanför reservat är ca 200 000 ha och arealen produktiv skogsmark inom reservaten är 402 827 ha (70 pro- cent av totalarealen 575 000 ha). 
 Sammantaget innebär det att den totala produktiva skogsmarks- arealen inom Fastighetsverket FD Skog bedöms uppgå till 983 071 ha. Bristen på ordentlig kartläggning medför att en sammanställning av arealerna för FD Skog är behäftad med stor osäkerhet när det gäller den del av marken som inte är fastighetstaxerad eller finns registrerad i verkets interna skogliga register. 
 Ytterligare en felkälla är det faktum att typkoderna i fastighetstaxe- ringen inte stämmer överens med hur marken brukas. Detta gäller ex- empelvis för Fortifikationsverket och Vägverket. Fortifikationsverket har en stor del mark taxerad som försvarsfastighet, men bedriver bl.a. skogsbruk på delar av den. Ungefär hälften av Fortifikationsverkets 
 98 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 produktiva skogsmark är fastighetstaxerad som skogsmark och resten som försvarsfastighet. För Vägverket är endast 152 ha av 521 ha taxe- rad som produktiv skogsmark. Resten är t.ex. taxerad som lantbruks- enhet eller småhus med ett värde som understiger 1 000 kr, som gatu- eller parkmark på industrienhet eller som kommunikations- eller för- svarsbyggnad. 
 En annan orsak till att redovisade arealer i förvaltarbeskrivningarna inte alltid stämmer med uppgifter i enkätmaterialet är att uppgifterna är hämtade från olika interna register. Det kan exempelvis bero på att det tillkommit underlag i form av skogsbruksplaner, som inte varit tillgängliga tidigare. Redovisningen av förvaltarnas totala markinne- hav innehåller stora osäkerheter när det gäller de mindre förvaltarna, då dessa inte alltid uppgivit all övrig mark utan endast skogsmarks- arealer. 
 För en del förvaltare stämmer inte redovisningen av arealerna med uppgifterna i enkätmaterialet. Orsaken är att det finns övrig mark som inte redovisats. 
 Arealen produktiv skogsmark som redovisats som naturreservat är i de flesta fall osäker. Det beror på att andelen produktiv skogsmark endast skattats för de flesta av dessa områden. 
 Kartor 
 Förutom uppgifter om arealer har utredningen även sammanställt kartmaterial för statens fyra större skogsförvaltare och AB Göta kanal- bolag. Arealerna för Statens fastighetsverk omfattar endast arealer nedanför barrskogsgränsen. Samtliga nationalparker och naturreser- vat är utmärkta på kartorna. För flera av förvaltarna har endast fastig- hetsbeteckningar funnits tillgängliga och det har inte gått att få fram samtliga koordinater. Kartorna kan därför misstämma något med verkligheten. Dock finns alla större markinnehav med på de presente- rade kartorna. Endast i undantagsfall finns arealer mindre än 500 ha med. 
 Allmänna arvsfonden 
 Allmänna arvsfondens speciella karaktär och syfte gör att den inte kan jämföras med de övriga statliga skogförvaltarna och kommer där- för inte att redovisas i detta material. Den är emellertid intressant att beakta utifrån perspektivet att skogsmark som tillhör fonden kan an- vändas som bytesmark vid reservatsbildning. 
 99 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 När Allmänna arvsfonden tar emot kvarlåtenskap, som omfattar egendom av väsentlig betydelse ur kulturhistorisk eller natur- eller kulturvårdssynpunkt, kan fonden avstå från arvet till en juridisk per- son som anses ha särskilda förutsättningar att ta hand om egendo- men. En sådan begäran ställs till Kammarkollegiet. Exempel på detta kan vara att en ideell förening, en kommun eller liknande tar kontakt med Allmänna arvsfonden eller den gode man som fonden utsett. Vid ansökningar som är av intresse från naturvårdssynpunkt ansöker Naturvårdsverket, som i den frågan samarbetar med länsstyrelsen. 
 Allmänna arvsfonden får varje år mellan 500 och 600 arv. Av dem är det ca 50 som omfattar skog. År 2000 var skogsarealen 700 ha, år 2001 var den 1 100 ha. Fondens målsättning är att 70 procent av dessa fastigheter ska säljas inom 12 månader. Efter en värdering sker försäljning på marknaden genom fondens gode man på orten. 
 Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en sär- skild fond. Fondens bokförda värde uppgick den 31 december 2000 till ca 1,1 miljarder kronor och marknadsvärdet var ca 3,9 miljarder kronor. Kostnaderna för fondens förvaltning för år 2000 var ca 15 miljoner kronor. 
 Donationsfastigheter 
 Uppsala och Lunds universitet förvaltar sedan en lång tid egendomar som bl.a. donerats av svenska kungar och andra mecenater. Under se- nare delen av  
 1900-talet 
  har det framförts olika uppfattningar om do- nationsegendomar ska anses vara statlig egendom eller om de är stif- telser och därmed egna rättsobjekt. På grund av de ställningstaganden Justitiekanslern gjort under senare tid, får det för närvarande anses att egendomarna inte ska betraktas som statliga. De berörs därför inte i utredningen. 
  
 12.2 
  
 Redovisning av förvaltare 
  
 Nedan följer beskrivningar av de myndigheter och helstatliga bolag som år 2000 förvaltade statlig skogsmark. Varje förvaltare beskrivs ut- ifrån sin historik, sitt förvaltningsuppdrag och verksamhetens inne- håll, organisation och ekonomi. Vidare redovisas markinnehavet och dess användning. De redovisade siffrorna och värdena avser år 2000 om inget annat anges. 
 100 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Av de myndigheter som bedriver skogsbruk redovisas de fyra största myndigheterna först, därefter redovisas övriga myndigheter i alfabetisk ordning. 
 Sveaskog AB inklusive Hjälmare Kanal AB 
 AssiDomän AB 
 Statens fastighetsverk inklusive Harpsundsnämnden 
 Fortifikationsverket 
 Naturvårdsverket/Naturvårdsfonden 
 AB Göta kanalbolag 
 Akademiska Hus AB 
  
 Loussavaara-Kiirunavaara 
  AB (LKAB) 
 Luftfartsverket 
 Skogsvårdsorganisationen (SVO) 
 Specialfastigheter Sverige AB 
 Statens jordbruksverk/Jordfonden 
 Statens järnvägar 
 Svenska Kraftnät 
 Svenska Skogsplantor AB 
 Sveriges geologiska undersökning (SGU) 
 Sveriges lantbruksuniversitet (SLU) 
 Vasakronan AB 
 Vasallen AB 
 Vattenfall AB 
 Vägverket 
  
 12.3 
  
 Sveaskog AB 
  
 Sveaskog AB är ett av staten helägt skogsbolag. Det bildades 1998 som ett dotterbolag till AssiDomän AB, som delade ut Sveaskog AB till sina aktieägare. Staten förvärvade Sveaskog AB genom att lösa in bolagets aktier mot en del av sitt aktieinnehav i AssiDomän AB. Där- igenom minskade statens ägarandel i AssiDomän AB från 51 procent till ca 35 procent. Staten ansåg att det fanns flera positiva effekter med ett separat statligt skogsbolag, t.ex. konkurrens om vedråvara, ar- rondering av mark vilket underlättar markbyten på kommersiella vill- kor och genom att det blir lättare att överföra mark till staten för stat- liga ändamål (prop. 1998/99:1). 
 I samma proposition anges även att mark, som är skyddsvärd och  
 icke-kommersiell, 
  skulle komma att föras över från Sveaskog AB till 
 101 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Statens fastighetsverk. Där angavs också att mark skulle komma att överföras från Statens fastighetsverk till Sveaskog AB för att uppnå en renodling av verksamheterna i bolaget och myndigheten. 
 Sveaskog AB:s markinnehav är huvudsakligen beläget i Norrlands inland samt norra Dalarna, Uppland, Sörmland och sydvästra Sverige. 
 Förvaltarens uppdrag 
 Enligt bolagsordningen ska Sveaskog AB äga och förvalta fast och lös egendom samt bedriva skogsbruk och skogsindustriell verksamhet och därmed förenlig verksamhet. De övergripande målen för Miller skog AB:s verksamhet är skogsförvaltning, att utveckla andra värden såsom upplevelser och att vara en oberoende aktör på den svenska virkesmarknaden. Målsättningen är att bedriva ett kommersiellt och effektivt skogsbruk samtidigt som miljöarbetet och respekten för na- turvärden är centrala i verksamheten. 
 Det överlåtelseavtal som slöts mellan staten och dåvarande Domän AB för att reglera överförandet av mark till bolaget (se avsnittet om AssiDomän AB) kom att gälla även för Sveaskog AB. Sveaskog AB förvärvade fast egendom som omfattas av detta avtal när bolaget knoppades av från AssiDomän AB. Villkoren i avtalets punkter 9.10.5, 9.10.6 och 9.12 gäller nu även för Sveaskog AB (Huvudavtal avseende etablering av Sveaskog AB mellan AssiDomän AB och Sveaskog AB). 
 Miljöcertifiering 
 Sveaskog AB:s skogar och skogsbruk är certifierade enligt ISO 14001 respektive FSC. För bolagets verksamhet finns ett övergripande miljö- mål och nio särskilda miljömål fastställda. Miljömålen omfattar bl.a. upprättandet av ekologiska landskapsplaner, bränning, ekologiska bokslut och minskad användning av fossila bränslen. Enligt Sveaskog AB:s miljöpolicy ska företaget bedriva ett kretsloppsanpassat och ut- hålligt skogsbruk. Biologisk mångfald ska tryggas och skogsbruket ska ge en god ekonomisk avkastning. 
 Forskning och utveckling 
 Eftersom företaget förvaltar merparten av de skogliga försöksparkerna i landet har man ett nära samarbete med olika företrädare för den skogliga forskningen i landet. Sveaskog AB bidrar med 197 000 kr per 
 102 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 år till SkogForsk, utöver den obligatoriska  
 50-öringen 
  och bolaget är representerat i styrelsen och i en rådgivande grupp. Sveaskog AB del- tar även på olika sätt i en rad forskningsprojekt inom olika områden till en sammanlagd kostnad av 0,70 kr per avverkad m 
 3 
 fub. Sveaskog AB samarbetar med bl.a. Sveriges lantbruksuniversitet (SLU), Hög- skolan i Dalarna, några samebyar, Linköpings Universitet, Artdata- banken, Svenskt Trä och Nordic Timber Council. För år 2002 är 2,9 miljoner kr budgeterade till forskning och utveckling inom områdena skogsbruk, miljö, virkesmarknad och upplevelser, varav ca 500 000 kr utgörs av den obligatoriska  
 50-öringen 
  till SkogForsk. 
 Hösten 2001 påbörjades ett utbildningsprogram i ekologi och miljö för i första hand planerare. Utbildningen sker inom ramen för Linköpings Universitet och omfattar 5 poäng. Även distriktschefer och andra berörda ska så småningom genomgå utbildningen. 
 Skogsförvaltningen 
 Sveaskog AB har en geografisk organisationsstruktur som omfattar ett huvudkontor i Kalix och nio distrikt spridda över landet: 
  
 – 
  
 Norrbotten (Kalix) 
  
 – 
  
 Västerbotten (Vilhelmina) 
  
 – 
  
 Mellannorrland (Östersund) 
  
 – 
  
 Ljusdal 
  
 – 
  
 Särna 
  
 – 
  
 Uppland (Täby) 
  
 – 
  
 Södermanland (Strängnäs) 
  
 – 
  
 Norra Götaland (Kinna) 
  
 – 
  
 Södra Götaland (Osby). 
  
 Dessutom finns ett kontor i Hedemora med vissa stabsfunktioner för verksamhetsområdena skogsbruk och miljö, virkesmarknad och eko- nomi. Även distriktskontoret i Östersund hyser några stabsfunktio- ner. Sveaskog AB sysselsätter totalt 147 årsarbeten varav ca 50 är tjänstemän. År 2000 uppgick det sammanlagda antalet anställda till 203 och personalkostnaden till totalt 89 miljoner kr, dvs. 71 kr/avver- kad m 
 3 
 fub. 
 Sveaskog AB anser att en bra fördelning vid avverkning ligger mel- lan 40 och 60 procent anställda och resten entreprenörer. Vidare anser Sveaskog AB att en viss andel egna anställda i avverkning behövs för t.ex. benchmarking och systemstödsutveckling. Avverkningen utförs i 
 103 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 dag av 43 procent anställda och 57 procent entreprenörer. Skogsvårds- arbetet utförs av 25 procent anställda och 75 procent entreprenörer. 
 Distrikten ansvarar för den operativa verksamheten inom skogs- bruk, miljö, virkesmarknad och upplevelser. Distrikten har fullt resul- tat- och verksamhetsansvar, vilket även gäller virkesaffärerna. Resulta- tet mäts på distriktsnivå, men uppföljningar görs även på verksam- hetsområdesnivå. På distrikten arbetar sammanlagt 19 tjänstemän (år 2000). 
 Verksamheten är indelad i fyra verksamhetsområden som sysselsät- ter 30 tjänstemän: 
  
 – 
  
 Skogsbruk och miljö (4,4 tjänster) 
  
 – 
  
 Virkesmarknad (3 tjänster) 
  
 – 
  
 Upplevelser (1,5 tjänster) 
  
 – 
  
 Koncerngemensamma funktioner (20,5 tjänster). 
  
 Koncerngemensamma funktioner inbegriper bl.a. kommunikation, affärsutveckling, ekonomi, fastighetsadministration och personal. 
 Verksamhetsområdena ska stödja, utveckla och leda distrikten inom respektive område. 
 Skogsbruk och miljö 
 Verksamhetsområde Skogsbruk och miljö ska bedriva ett lönsamt skogsbruk i kombination med skötsel av marker med höga naturvär- den. Sveaskog AB har ett internt åtagande att på sitt innehav inte sänka andelen äldre skog under 20 procent per distrikt och omlopps- tid (ca 100 år). Detta åtagande, liksom skogsinnehavets åldersklassför- delning, avsättningar i enlighet med  
 FSC-standarden 
  och andra in- terna avsättningsrestriktioner, påverkar volymuttagets storlek. 
 Virkesmarknad 
 Verksamhetsområde Virkesmarknad ska avyttra Sveaskog AB:s virkes- volymer så att företagets målsättning om att vara en oberoende vir- kesleverantör på marknaden uppfylls. Alla kunder är externa, då före- taget inte äger någon egen industri (år 2000). Fokus för verksamheten är kundanpassning och flexibilitet, vilket ska åstadkommas med hjälp av analys, kundstruktur och produktutveckling. Inom verksamhets- området har ett par förbättringsområden identifierats: 
  
 – 
  
 leveranssäkerhet – här bedöms den största förbättringspotentialen finnas 
  
 – 
  
 apteringsuppföljning. 
  
 104 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 I Norrland har det under senare år skett en del strukturella föränd- ringar bland köparna av cellulosafiber. Tidigare fanns endast tre aktö- rer, i dag finns sju, varav flera inte har egen skog. Detta innebär in- tressanta framtidsperspektiv för Sveaskog AB som råvaruleverantör. 
 Upplevelser 
 Målsättningen är att verksamhetsområde Upplevelser inom en  
 10-års- 
  period ska omfatta 10 procent av omsättningen. I dag svarar områ- Powell jakt och fiske för ca 3 procent av omsättningen. Verksamheten har ännu inga lönsamhetsmål utan är i ett uppbyggnadsskede. För år 2001 budgeterades 3 miljoner kr och för år 2002 budgeterades 4 mil- joner kr. Strategin är att arbeta tillsammans med främst lokala aktörer. De står för själva arrangemangen, medan Sveaskog AB genom att stå för upplåtandet av mark, jakt, fiskevatten och genom att vara en aktiv partner till aktörerna bidrar till en fördjupad upplevelse. Företaget kommer inte att investera i anläggningar eller byggnader. 
 Sveaskog AB har inlett ett samarbete med den finska Forststyrelsen och dess motsvarighet till verksamhetsområde Upplevelser och som kallas för Davis. Verksamhetsområde Upplevelser har även drivit ett projekt i nordvästra Dalarna där personalen utför skogs- vårdsarbete hos Sveaskog AB under sommaren och arbetar på Idre Fjäll under vintern. 
 Markinnehavet 
 Skattemyndighetens fastighetstaxering och de markarealer som Miller skog AB har i sitt indelningsregister stämmer inte överens. Eftersom processen från fastighetsbildning till omtaxering tar  
 1–2 
  år är skatte- myndighetens taxering mer statisk än Sveaskog AB:s indelningsregis- ter som förändras genom förvärv och avyttringar. Nedan redovisas arealerna enligt Sveaskog AB:s indelningsregister. Taxeringsvärdet för Sveaskog AB:s produktiva skogsmark uppgick år 2000 till 3,4 miljar- der kr (exkl. Hjälmare Kanal AB). 
 105 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Markinnehav Sveaskog AB – total areal 1 270 049 ha (exkl. Hjälmare Kanal AB) 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 898 464 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 754 040 ha 
  
 (84 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 144 424 ha 
  
 (16 %) 
  
 Naturreservat 
  
 38 401 ha 
  
 (4 %) 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 96 422 ha 
  
 (11 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 9 601 ha 
  
 (1 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 68 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 2,7 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 3,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 69 % 
  
 I arealen produktiv skogsmark avsatt för naturvård (96 422 ha) ingår 259 ha egna reservat och 96 163 ha frivilliga hänsynsområden. Area- len nyckelbiotoper uppgår till 9 169 ha. Arealen avsättningar för an- nat än naturvård uppgår till 9 601 ha av vilka ungefär 6 500 ha är för- söksparker för Sveriges lantbruksuniversitets forsknings- och utbild- ningsverksamhet och ca 2 000 ha är avsatta med hänsyn till rennä- ringen. Arealen naturreservat är 38 401 ha. 
  
 Hjälmare Kanal AB  
 är ett helägt dotterbolag till Sveaskog AB. Verk- samheten består av kanalrörelse och skogsbruk. Hjälmare kanal AB äger 1 045 ha produktiv skogsmark varav 944 ha brukas och resten, 101 ha är avsatt för andra ändamål. I avsättningen för naturvårdsän- damål (68 ha) ingår 7 ha nyckelbiotoper. 33 ha är avsatt för det rörliga friluftslivet. År 2000 var taxeringsvärdet för den produktiva skogsmar- ken 16 miljoner kr. 
 106 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Markinnehav Hjälmare Kanal AB – total areal 1 236 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 1 045 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 944 ha 
  
 (90 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 101 ha 
  
 (10 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 68 ha 
  
 (7 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 33 ha 
  
 (3 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 151 m 
 3 
 sk/ ha 
  
 Tillväxt 
  
 Uppgift saknas 
  
 Bonitet 
  
 Uppgift saknas 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Eftersom Sveaskog AB:s verksamhet bedrivs som en integrerad del av bolagets övriga verksamhet särredovisas inte Hjälmare Kanal AB utan behandlas hädanefter som en del av Sveaskog AB. 
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 År 2000 avverkades sammanlagt 1 253 000 m 
 3 
 fub fördelat på 58 pro- cent sågtimmer och 42 procent massaved. Av Sveaskog AB:s sågtim- merkunder utgjordes ungefär 10 procent av bolagssågverk och 80 pro- cent av köpsågverk. 
 År 2000 var Sveaskog AB:s nettoomsättning 448 miljoner kr och rörelseresultatet 136 miljoner kr. Av nettoomsättningen utgör virkes- leveranserna 85 procent, virkestransporterna 11 procent samt jakt, fiske, upplåtelser och kanaldrift 4 procent. Av investeringskostnaden på 95 miljoner kr utgjorde förvärv av skogsmark 81 miljoner kr. 12 miljoner kr investerades i maskiner och inventarier och ytterligare 2 miljoner kr i andra anläggningstillgångar. 
 107 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Försäljning av mark genererade 27 miljoner kr, vilket till största de- len avser försäljning av skogsmark i samband med Sveaskog AB:s uppdrag att tillhandahålla ersättningsmark vid bildandet av naturre- servat. Övriga rörelseintäkter uppgick till 11 miljoner kr, vilket i hu- vudsak avser realisationsvinster vid fastighetsförsäljningar. 
 I de studier av effektiviteten i det statliga skogsbruket som Stewart Forsk och Skogs- och Lantarbetsgivareförbundet (SLA) har gjort på uppdrag av utredningen framgår att drivningskostnaderna per avver- kad m 
 3 
 fub för Sveaskog AB i Norrland och Svealand totalt sett ligger i nivå med storskogsbrukets kostnader. Bilden ser lite annorlunda ut om man tittar separat på slutavverkning respektive gallring. Kostna- derna för slutavverkning i norra Sverige ligger åtminstone 15 procent högre än medelkostnaden för det privata storskogsbruket. När det gäl- ler gallring har Sveaskog AB ca 8 procent lägre kostnader i norra Norrland, men ca 20 procent högre i södra Norrland än jämförelse- materialet. I Götaland ligger Sveaskog AB däremot ca 35 procent högre i slutavverkningskostnader än jämförelsematerialet, men i nivå med genomsnittet för gallring. 
 När det gäller kostnader för skogsvård har Sveaskog AB både i norra och södra Sverige i stort sett likvärdiga kostnader per hektar, som det privata storskogsbruket. 
 Sveaskog AB:s kostnader för administration är drygt dubbelt så höga som det privata storskogsbrukets. Sammanfattningsvis låg driv- ningskostnaderna i nivå med det privata storskogsbruket i Svealand, men  
 20–30 
  procent högre i resten av landet. 
 När det gäller intäkterna har Sveaskog AB den jämnaste prisbilden i södra Norrland. Sveaskog AB:s timmerpriser i Svealand ligger 5 pro- cent högre för talltimmer, men 8 procent lägre för grantimmer jäm- fört med det privata storskogsbruket. I Götaland ligger priset för tall- timret 15 procent lägre jämfört med det privata storskogsbruket. Massavedspriset ligger  
 6–17 
  procent lägre än för jämförda bolag. Det kan förklaras av de långa medeltransportavstånden för Sveaskog AB i norra Sverige. I övrigt är medeltransportavstånden för Sveaskog AB normala för respektive landsdel. 
 Sveaskog AB sålde  
 6–7 
  procent av årsvolymen som avverknings- rätter i de norra regionerna och  
 13–16 
  procent i de södra. År 2000 hade Sveaskog AB både i Norrland och i Svealand en högre andel slutavverkning än medeltalet för respektive landsdel  
 (8–16 
  procent högre), vilket ger en positiv effekt på både kostnader och intäkter. 
 Förhållandet var däremot det omvända för Sveaskog AB i Göta- land där andelen virke från slutavverkning låg 8 procent lägre. Sam- 
 108 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 manfattningsvis ligger Sveaskog AB relativt bra till när det gäller net- tot per avverkad m 
 3 
 fub i södra Norrland, mycket bra till i Svealand, men betydligt lägre än det privata storskogsbruket i norra Norrland och Götaland. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 För att nå de uppställda miljömålen bedriver Sveaskog AB ett stånd- orts- och miljöanpassat skogsbruk och medarbetarna fortbildas hela tiden i vardaglig naturvårdshänsyn. Sveaskog AB har upprättat ekolo- giska landskapsplaner över skogsinnehavet och arbetar kontinuerligt med att förbättra dessa. Bolaget har även definierat mål för det ekolo- giska bokslutet. 
 Sveaskog AB:s målsättning för det ekologiska bokslutet år 2000 var att uppnå medelbetyget 4,0 på en femgradig skala, vilket inte riktigt lyckades. Medelbetygen låg i intervallet  
 3,4–4,1. 
  För föryngringsav- verkning 4,1, för gallring 3,4 och för röjning 3,8. 
 Sveaskog AB tillämpar inte fullt ut målklassificering av sitt bestånd. Däremot används målklasserna NO respektive NS för t.ex. nyckelbio- toper och frivilliga hänsynsområden i det landskapsekologiska arbe- tet. I brukandet av skogen arbetar man utifrån målklassningens prin- ciper och använder AssiDomän AB:s handbok i ämnet. 
 I det skogliga miljöarbetet diskuteras för närvarande om Sveaskog AB ska utforma sina naturvårdsansträngningar efter skogsregionernas landskapsekologiska behov, enligt en ny modell med tröskelvärdesin- dex. Denna modell anger vid vilket tröskelvärde arter försvinner på grund av förändringar i skogslandskapet dvs. när blir antalet livsmil- jöer så få att populationerna och arterna försvinner. 
 Det finns 8 400 ha skogsmark i s.k. försöksparker som är upplåtna till SLU för forskning och utbildning genom ett nyttjanderättsavtal mellan Sveaskog och SLU. Det finns fyra försöksparker, från Ätna- rouva i Tornedalen till Tönnersjöheden i Halland. SLU betalar inget arrende för nyttjanderätten av försöksparkerna. Däremot ersätter SLU de merkostnader vid avverkningar som deras verksamhet ger upphov till. Virket tillfaller Sveaskog AB som tar hänsyn till SLU:s verksam- het vid alla former av skogsåtgärder inom försöksparkerna, vilket sker i en dialog med respektive försöksparksledning. 
 Samråd med olika myndigheter och intresseorganisationer kostar årligen ca 118 000 kr (0,09 kr per avverkad m 
 3 
 fub). 
 Sveaskog AB:s ambition är att utveckla sin hemsida till en mötes- plats för skogsfrågor. Den ska så småningom fungera som ett forum 
 109 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 för kunskapsutbyte i samverkan med SLU:s hemsida. Genom hem- sidan vill Sveaskog AB öka kommunikationen mellan dem som är in- tresserade av skogsfrågor, bl.a. genom att lägga ut de ekologiska land- skapsplanerna. 
 Bolaget vill också genom hemsidan förnya de egna försäljningsvä- garna. För år 2003 är målsättningen att 30 procent av Sveaskog AB:s virkesförsäljning ska ske via nätet där traktbanken ska finnas tillgäng- lig för kunder. Då ska också upplevelseprodukterna vara tillgängliga på hemsidan för allmänheten. 
  
 12.4 
  
 AssiDomän AB 
  
 År 1992 ombildades Domänverket till ett aktiebolag som fick namnet Domän AB. År 1993 gick de helstatliga skogsbolagen Domän AB och AB Statens Skogsindustrier (Assi) samman och blev AssiDomän AB. Året efter förvärvade AssiDomän AB genom erbjudande samtliga ak- tier i Ncb AB där staten redan ägde 50,9 procent. 
 AssiDomän AB blev därigenom det fjärde största skogsindustrifö- retaget i Sverige och Europas tredje största skogsägare. Bland de stora internationella skogsindustriföretagen var AssiDomän AB den näst största ägaren av produktiv skogsmark. Förutom 3,2 miljoner ha skogsmark ägde AssiDomän AB sågverk och ett flertal massa- och pappersindustrier både i Sverige och utomlands. Tillverkningen var koncentrerad till förpackningspapper och sågade trävaror för i huvud- sak den europeiska marknaden. År 1995 hade AssiDomän AB ungefär 70 olika produktionsenheter med ca 13 000 anställda, varav 7 000 i Sverige. Hela koncernen omsatte då ca 18 miljarder kr. 
 År 1998 bildades dotterbolaget Sveaskog AB och delades ut till AssiDomän AB:s aktieägare. Staten erbjöd samtidigt aktieägarna att byta aktierna i Sveaskog AB mot  
 AssiDomän-aktier. 
  Staten minskade på så sätt sin ägarandel i AssiDomän AB från 51 procent till ca 35 procent (prop. 1998/99:1). Samtidigt inleddes en strukturomvandling av AssiDomän AB. Den resulterade i att de flesta massa- och pappers- bruken och andra pappersrelaterade industrier både inom och utom landet såldes. Kvar i bolaget blev skogen, sågverksrörelsen samt massa- och pappersbruket i Frövi. Målsättningen var att bli ett renod- lat skogsföretag utan egen industri. Staten återtog sitt ägande av Assi- Domän AB i december 2001 (prop. 2001/02:39) då Sveaskog AB för- värvade hela AssiDomän AB och bolaget avnoterades på börsen. 
 110 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Domänverket och Naturvårdsverket träffade 1991 en överenskom- melse om hur skyddet för de s.k. domänreservaten skulle säkerställas och hur oskyddad domänmark, som är prioriterad ur naturskyddssyn- punkt, snabbt skulle ges skydd enligt naturvårdslagen. Denna över- enskommelse skulle komma att bli ogiltig vid Domänverkets bolagi- sering. I samband med bolagiseringen slöts därför ett överlåtelseavtal mellan staten och dåvarande Domän AB (senare AssiDomän AB). Syftet med avtalet var att reglera överförandet av mark till bolaget, bl.a. med hänsyn till naturvårdsintressen. 
 I avtalets punkt 9.10.5 stipuleras att Domän AB ska vara staten be- hjälplig när staten vill förvärva mark i syfte att skydda värdefull natur genom att överlåta mark till staten. I punkt 9.10.6 stipuleras att bola- get ska vara staten behjälplig vid markbyten genom att tillhandahålla ersättningsmark för olika samhällsnyttiga insatser. Överlåtelserna ska ske till gängse marknadspris. 
 AssiDomän AB:s markinnehav är (år 2001) koncentrerat till två in- dustriella kärnområden, ett i norr och ett i söder. Det norra kärnom- rådet i Norr- och Västerbotten försörjer de tidigare egna massabruken i Karlsborg och Piteå samt sågverken i Seskarö, Piteå och Malå. Det södra kärnområdet sträcker sig från Bergslagen ner över Götaland och försörjer massa- och pappersbruken i Frövi och Skärblacka samt såg- verken i Skinnskatteberg, Davis, Mathews, Hestra och Vim- merby. 
 AssiDomän AB är organisatoriskt delat på ett flertal affärsenheter där Forestry svarar för skogsbruket och Wood Supply för avverkning och virkesförsörjning. 
 Förvaltarens uppdrag 
 Enligt bolagsordningen ska AssiDomän AB äga och förvalta fast och lös egendom, bl.a. aktier och andelar i andra företag, direkt eller indi- rekt driva industriell rörelse, företrädesvis skogsbruk och skogsindu- stri och annan därmed förenlig verksamhet. 
 Miljöcertifiering 
 Hela AssiDomän AB:s skogsbruk är ISO  
 14001-certifierat 
  och all skogsmark är certifierad enligt FSC. När det gäller FSC har Assi- Domän AB varit en föregångare både nationellt och internationellt genom att som första större skogsbolag gå med som medlem i FSC 
 111 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 och genom att tidigt certifiera hela sitt omfattande markinnehav se- dan den svenska  
 FSC-standarden 
  färdigställts. Bolagets  
 FSC-certifikat 
  fungerar även som ett paraplycertifikat som andra skogsägare kan an- sluta sig till. År 1998 etablerade AssiDomän AB ett s.k. partnerskap med Världsnaturfonden (WWF) för att främja utvecklingen av ett hållbart skogsbruk. AssiDomän AB har även tagit fram en särskild po- licy för import av vedråvara. Bolaget håller på att utveckla ett verk- samhetsledningssystem för hela sin skogsförvaltning. 
 Samtliga AssiDomän AB:s sågverk utom ett är certifierade för spår- barhet av  
 FSC-certifierad 
  råvara (Chain of Custody). 
 Alla sågverken är certifierade enligt ISO 14001 och fyra av dem är dessutom  
 EMAS-certifierade. 
  AssiDomän AB:s ställning som före- gångare internationellt bekräftas också av att företaget, som ett av fyra skogsföretag i världen, funnits med på den amerikanska börsens aktie- index för hållbara företag, Dow Jones Sustainability Group Indexes. 
 Forskning och utveckling 
 År 2000 var budgeten inom Forestry för forskning och utveckling (FoU) 3,5 miljoner kr. De största anslagen går till IT- och systemut- veckling och SkogForsk får ca 900 000 kronor (exklusive den obliga- toriska  
 50-öringen) 
  i forskningsanslag. Man har också långsiktiga stora åtaganden i utveckling och nyanläggning av fröplantager eftersom det anses vara en strategiskt viktig fråga.  
 FoU-projekten 
  initieras i själva verksamhetsprocesserna och de bedrivs ofta tillsammans med andra, t.ex. SkogForsk eller Sveriges lantbruksuniversitet. Forestry medverkar t.ex. vid utveckling av alternativa metoder för att hindra snytbaggar- nas angrepp på skogsplantor, metoder för naturvårdsanpassad skötsel och uppföljning av populationsutveckling hos vedskalbaggar. Man deltar också i många utvecklingsgrupper och forskningsråd. 
 Skogsförvaltningen 
 Skogsförvaltningen i AssiDomän AB är organisatoriskt delad på två enheter, Forestry, som omfattar skogsbruket och Wood Supply som omfattar avverkning och virkesförsörjning. Formellt är Forestry ägare till skogsmarken. Fram till halvårsskiftet 2001 redovisades det ekono- miska resultatet hos Forestry, därefter redovisas resultatet istället hos Lewis. Forestry sköter skogen fram till avverkning. Därefter är det Rodriguez uppgift att avverka skogen samt köpa och sälja 
 112 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 virke för att klara sitt försörjningsavtal med industrin. Wood Supply är uppdelad i en nordlig och en sydlig del. De skogliga enheterna job- bar processinriktat utifrån verksamheternas identifierade huvud- och stödprocesser. 
 Uppdelningen på separata organisationer för skötsel och virkesför- sörjning ger ökad effektivitet och minskade kostnader. Denna organi- sationsförändring skedde år 1999. Ett år efter omorganisationen ge- nomfördes inom Wood Supply en utvärdering av förändringen riktad både mot den egna personalen och mot kunderna. Utfallet visade att kunderna upplevde en klar förbättring av kundnyttan. Den egna per- sonalen upplevde processen som mycket arbetsam, men ansåg att både effektiviteten och kundnyttan hade ökat. Gemensamma stöd- funktioner för hela koncernen är ekonomikontroll, personaladminis- tration, samordning av forskning och utveckling samt marknads- och miljöuppföljning. 
 Forestry 
 Forestry har 136 heltidsanställda varav 67 tjänstemän och 69 kollek- tivanställda. Dessutom har enheten 48 säsongsanställda, merparten är äldre f.d. maskinförare. Forestry är uppdelat i åtta distrikt som sam- manlagt har ca 100 anställda,  
 10–15 
  per distrikt. Förutom distrikten består Forestry bl.a. av en fastighetsavdelning, en marknadsavdelning, en enhet för upplåtelser, kronofisket i Mörrum och enheten frö- och plant. Frö- och plant har två plantskolor, Cunningham i norr och Bålsta i söder. Forestry har, jämfört med andra skogsbolag, en liten central stab, men är välbemannad ute på distrikten. 
 Forestry har som mål att hålla motsvarande två årsvolymer färdig- planerade i den s.k. traktbanken. Det innebär att återväxtplanering, snitsling av trakterna och avverkningsanmälan till skogsvårdsstyrelsen ska vara avslutat innan områdena läggs in i traktbanken. I efterhand gör Forestry stickprovskontroller av hur avverkningarna utförts. Vä- garna utgör, enligt AssiDomän AB:s synsätt, en del av fastighetskapi- talet och lyder därför under Forestry som också har ansvar för vägpla- nering. 
 Wood Supply 
 Wood Supply är ett virkesförsörjningsbolag som lämnar över varan till kund (sågverket eller massaindustrin) vid inmätning av virket. Ar- betslagen gör en detaljplanering av avverkningen utifrån den åter- växtplanering som Forestry gjort. Det åligger också Wood Supply att följa upp och uppdatera de skogliga registren efter utförd avverkning. 
 113 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Verksamheten inom Wood Supply ska täcka sina kostnader och Forestry fick från början en ersättning per m 
 3 
 fub som motsvarade det inmätta virkespriset minus en avtalad avverkningskostnad. Senare ändrades detta så att Forestry inte skulle redovisa någon virkesintäkt utan Lewis skulle redovisa hela affären. 
 Wood Supply hade år 2000 försörjningsavtal gentemot egna och andra industrier som omfattade drygt 9 miljoner m 
 3 
 fub trots att vir- kesproduktionen på den egna marken endast var 5,2 miljoner m 
 3 
 fub. 
 Wood Supply driver tillsammans med Forestry ett projekt med skördarprissättning i södra Sverige. Det innebär att den av skördaren registrerade volymen, sortimentet och kvaliteten ligger till grund för prissättningen på det aktuella virket. Det helt dominerande är annars att mätningen av virket sker vid de oberoende virkesmätningsfören- ingarnas inmätningsstationer. 
 Wood Supply har, utifrån ett tydligt kundperspektiv, fokuserat på att hålla nere ledtider och lagernivåer till industrin. I dag har Wood Supply North ett timmerlager vid sågverken som motsvarar fem dygns förbrukning. Lagernivåerna i cellulosaindustrin har i det när- maste halverats från år 2000 fram till i dag. 
 Genom att förändra avverkningstekniken och förbättra avverk- ningsutrustningen har kapsprickor i sågtimmer minskat rejält, vilket har stor ekonomisk betydelse. Genom den nya organisationen klarar Wood Supply i dag att leverera enligt sågverkens alltmer specialise- rade specifikationer, bl.a. på tider som passar dem. 
 Utvecklingen inom Wood Supply, liksom inom den övriga skogs- näringen, går mer och mer mot en större andel entreprenörer. I de fall företaget har valt att ha egna arbetslag går utvecklingen mot att leasa maskiner från maskintillverkarna och att bemanna dem med egna ar- betslag. Leasingavtalen är utformade så att de omfattar vilken typ av maskin det ska vara, vilken utrustning som ska ingå, vilken utbildning som maskintillverkaren ska tillhandahålla för maskinförarna och hur serviceavtalen ska vara utformade, etc. 
  
 Lewis  
 är uppdelad i en sydlig och en nordlig enhet – Wood Supply South respektive Wood Supply North. 
  
 Wood Supply South  
 har 211 anställda varav 50 tjänstemän. Enhets- kontoret ligger i Örebro. Avverkningskapaciteten består till hälften av egna arbetslag. Vid gallring utförs större delen av uppdragen av entre- prenörer. Wood Supply South omsätter drygt 6 miljoner m 
 3 
 fub per år, varav ca 2,5 miljoner m 
 3 
 fub avverkas i egen skog och ca 3,5 miljo- ner m 
 3 
 fub köps externt. 
 114 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Wood Supply North  
 har 242 anställda varav 50 är tjänstemän. En- hetskontoret ligger i Piteå. Vid slutavverkning utgörs 40 procent av kapaciteten av egna arbetslag och 60 procent av entreprenörer. Vid gallring anlitas till 80 procent entreprenörer och till 20 procent egna arbetslag. 
 Den årliga virkesomsättningen är även för Wood Supply North drygt 6 miljoner m 
 3 
 fub, varav hälften kommer från egen skog och hälften köps externt. 
 Markinnehavet 
 AssiDomän AB:s produktiva skogsmark är till största delen (94 pro- cent) kommersiellt brukad. AssiDomän AB:s egna avsättningar består till 95 procent (ca 131 000 ha) av frivilliga hänsynsområden. Resten är egna reservat (ca 7 000 ha), dvs. gamla domänreservat och naturvårds- områden (ca 350 ha). Taxeringsvärdet för den produktiva skogsmar- Hughes uppgick år 2000 till ca 16,2 miljarder kronor. 
 Den totala arealen nyckelbiotoper är ca 27 000 ha, men arealen är något överskattad då det ingår ytor som endast till en del är nyckel- biotoper. 
 Markinnehav AssiDomän AB – total areal 3 130 000 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservat. Andelen av tillväxten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 2 367 404 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 2 223 267 ha 
  
 (94 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 144 137 ha 
  
 (6 %) 
  
 Naturreservat 
  
 5 714 ha 
  
 (0,2 %) 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 138 423 ha 
  
 (6 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 90 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 3,9 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 4 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 74 % 
  
 115 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Ungefär 41 procent av AssiDomän AB:s virkesomsättning kommer från egen skog. Det är en fördel med en stor andel egen skog då det ger en stark virkesbalans, som möjliggör ett effektivt nyttjande av re- surserna för bolagets kundstruktur. Det har resulterat i att bland- ningen massaved och sågverksflis respektive björkmassaved och löv- massaved har blivit mer ändamålsenlig för fiberindustrin. Lagren har minskat, vilket medför färskare råvara som i sin tur ger lägre åtgångs- tal i processen. Detta ger i sin tur ett större utbyte och därmed ökad produktivitet. Lägre lager ger också lägre kapitalkostnader. Även såg- verken har kunnat sänka sina kapitalkostnader i lager av samma an- ledning och dessutom fått en färskare råvara. För sågverkens del har det nya arbetssättet också resulterat i bättre sönderdelning och tillred- ning av virket. Sågverken använder i dag en mycket detaljerad leve- ransspecifikation gentemot avverkningsorganisationen och det klarar Wood Supply att leva upp till. 
 År 2000 var den sammanlagda virkesomsättningen 12,8 miljoner m 
 3 
 fub, varav 8,8 miljoner m 
 3 
 fub var rundvirke, flis och biobränsle som förbrukades i AssiDomän AB:s egna industrier. Avverkningsvo- lymen var totalt 5,8 miljoner m 
 3 
 fub, varav 5,2 miljoner m 
 3 
 fub från egen skog. 65 procent av den avverkade volymen kom från föryng- ringsavverkningar och 28 procent från gallringar. Avverkningsvoly- men från egen skog fördelade sig på 3 miljoner m 
 3 
 fub timmer, 2 mil- joner m 
 3 
 fub massaved och 0,2 miljoner m 
 3 
 fub övrigt. Hälften av den avverkade volymen från egen skog levererades till interna kunder. År 2000 var den sammanlagda importen 1,1 miljoner m 
 3 
 fub och utgjor- des av både sågtimmer, massaved och färsk sågverksflis. 
 Enligt en extern jämförelseanalys ligger AssiDomän AB (år 2000) kostnadsmässigt högre  
 (4–11procent) 
  än konkurrenterna när det gäl- ler produktionskostnaden fram till bilväg. 
 Drivningskostnaden, som står för den absolut största delen av pro- duktionskostnaden, ligger  
 4–14 
  procent över konkurrenternas kostna- der. Andelen gallringar i avverkningarna är högre för AssiDomän AB än för jämförelsematerialet, vilket till en del kan förklara det högre kostnadsläget. Gallringsandelen är 16 procent för övriga i norr jäm- fört med 23 procent för AssiDomän AB. I söder är 29 procent av av- verkningarna gallringar för konkurrenterna och 35 procent för Assi- Domän AB Svealand respektive 42 procent för AssiDomän AB Göta- land. 
 116 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Skogsvårdskostnaden för AssiDomän AB varierar från 3 procent lägre till 10 procent högre än de jämförda aktörernas beroende på var i landet åtgärderna utförs. Det är främst planteringskostnaden som är högre än de övrigas:  
 9–47 
  procent beroende på det geografiska läget i landet. Markberedningskostnaden ligger mellan  
 4–10 
  procent lägre för AssiDomän AB. Kostnaden för röjning varierar från ungefär 5 procent lägre till 5 procent högre jämfört med de övriga. 
 Administrationskostnaden för AssiDomän AB i norra Sverige är 47 procent och i söder 86 procent av konkurrenternas kostnad. Kostna- derna för vägar och övriga kostnader är sammantaget något högre för AssiDomän AB än för jämförelsematerialet. 
 Under år 2000 såldes fastigheter med en total areal på 15 000 ha varav ca 8 000 ha produktiv skogsmark. Samtidigt förvärvades 3 960 ha produktiv skogsmark. 
 År 2000 svarade Jones för 26 procent av AssiDomän AB:s rörel- seresultat och 6 procent av den externa nettoomsättningen. Den sam- manlagda nettoomsättningen för Jones och Wood Supply var 4 709 miljoner kr och rörelseresultatet 890 miljoner kr. Jämförelsevis kan nämnas att AssiDomän Timber svarade för 1 procent av koncer- nens rörelseresultat och 9 procent av den externa nettoomsättningen. Hela koncernens rörelseresultat var 3 473 miljoner kr och nettoresul- tatet 2 818 miljoner kr. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 AssiDomän AB driver sedan länge ett ståndortsanpassat skogsbruk och anses vara en föregångare inom detta område. Under början av  
 1990-talet 
  var man också först med ekologiska bokslut. I dag är ekolo- gisk landskapsplanering, ståndortsanpassning och naturhänsyn vid all avverkningsplanering grundstenar i arbetet att nå uppställda mål. Medarbetarna fortbildas kontinuerligt i ståndortsanpassning, vardag- lig naturhänsyn och uppföljning. 
 Skogsinnehavet är målklassat och i arealerna för NS och NO ingår frivilliga hänsynsområden, domänreservat och områden med natur- vårdsavtal. Naturreservatsarealen, 5 714 ha (0,2 procent av den pro- duktiva skogsmarksarealen), är undantagen i redovisningen nedan. 
 117 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 I 2000 års ekologiska bokslut fick föryngringsavverkningarna högre betyg för både ståndortsanpassning, naturvård och vattenvård jämfört med 1999. Framförallt var förbättringen i ståndortsanpassning påtag- lig, vilket tillskrivs de utbildningsinsatser som gjordes i samband med introduktionen av en ny intern handbok i återväxtplanering 1999. 
 Betyget för ståndortsanpassning i gallringar var oförändrat jämfört med 1999. Hänsynen till naturvården hade förbättrats, medan hänsy- nen till vattendrag och växtligheten längs vattendrag fick ett något sänkt betyg. Det beror främst på att det lämnas för få lövträd i kant- zoner längs vattendrag. För röjningarna blev betyget i stort sett oför- ändrat jämfört med föregående år. 
 AssiDomän AB distribuerar varje år ca 50 000 foldrar Ut i skogen i fickformat till skolor, organisationer och privatpersoner. Detta är ett led i att öka kunskapen och tillgängligheten till de egna skogsmar- kerna. Foldern beskriver bl.a. naturens kretslopp, olika växt- och djur- arter, skogens historia och modernt skogsbruk. 
 Rennäringen 
 AssiDomän AB har som  
 FSC-certifierat 
  företag samrådsplikt med be- rörda samebyar när det gäller vissa skogsåtgärder såsom föryngrings- avverkning och markberedning på marker där renskötsel bedrivs. Den renskötsel som bedrivs på AssiDomän AB:s marker omfattar både vinterbete och åretruntbete. Överlag upplever AssiDomän AB att samrådsförfarandet fungerar bra. Det tar dock mycket resurser i an- språk i form av energi, tid och pengar. Totalt har AssiDomän AB att samråda med ett  
 35-tal 
  samebyar och det blir minst ett fältbesök per berörd sameby vid samråden. Man har beräknat att det går åt ungefär 
 118 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 ett dagsverke i samesamråd per 10 000 m 
 3 
 fub avverkat virke till en kostnad på ca 2 000 kr per dagsverke. 
 Berörda samebyar kallas till samråd med en framförhållning på mellan ett och sju år. AssiDomän AB har provat att samråda om pla- nerade skogsbruksåtgärder upp till sju år framåt med skiftande motta- gande hos olika samebyar. Vanligen är framförhållningen dock två år. I de fall man inte kommer överens lämnas det planerade objektet utan åtgärd så länge. 
 I samråden kommer parterna oftast fram till någon form av kom- promiss när det gäller de planerade skogsbruksåtgärderna. Det kan gälla skogsbilvägars sträckning, avverkningstidpunkt, avverkningens utformning t.ex. en överhållande gallring i stället för föryngringsav- verkning och om hur det ska markberedas m.m. Totalt medför an- passningar i skogsbruket med hänsyn till rennäringen ett bortfall på ca 15 000 m 
 3 
 fub virke för AssiDomän AB i Norrbottens län, vilket motsvarar ca 27 årsarbeten. Beräkningen inkluderar alla kostnader för AssiDomän AB fritt bilväg. Kostnaden inbegriper inte transporter till industri och inte vidare kostnader för inkomstbortfall av olika slag vid industri. 
 Man har sedan länge väl utarbetade rutiner för att tillhandahålla husbehovsvirke och ved i enlighet med vad rennäringslagen stadgar. 
  
 12.5 
  
 Statens fastighetsverk (SFV) 
  
 I prop. 1991/92:44, som behandlade ombildningen av Byggnadssty- relsen, föreslogs att en ny myndighet skulle bildas för att samordna fastighetsförvaltningen av de fastigheter som beslutats vara kvar i myndighetsform. År 1993 bildades därför Statens fastighetsverk (SFV). 
 Vid bolagiseringen av Domänverket 1992 undantogs vissa områ- den som av hänsyn till det kulturhistoriska arvet, naturvården och rennäringen borde kvarstå i statlig ägo. Dessa områden tillfördes det nybildade Fastighetsverket. Även vid ombildandet av Byggnadsstyrel- sen undantogs på liknande sätt fastigheter och egendomar som be- dömdes ha ett sådant kulturhistoriskt värde för landet att de borde vara kvar i statlig ägo. 
 Under de senaste åren har staten ställt ett avkastningskrav på 2,8 procent på genomsnittligt myndighetskapital för hela Fastighetsver- ket. 
 119 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Fastighetsverket är organiserat i en stab och sex distrikt: Utrikes fastighetsdistrikt, Fastighetsdistrikten  
 1–4 
  och Fastighetsdistrikt Skog. Verkets förvaltningsansvar är delegerat till fastighetsdistrikten. Endast två distrikt förvaltar skogsmark: Fastighetsdistrikt Skog (FD Skog) och Fastighetsdistrikt 4 (FD 4). 
 Förvaltarens uppdrag 
 Fastighetsverkets förvaltningsuppdrag omfattar delar av statens fasta egendom: utrikesfastigheter, de kungliga slotten, Djurgårdsförvalt- ningen, regeringsbyggnaderna, vissa av statens kulturfastigheter, gamla fästen, monument, vissa älvsträckor och markområden samt vissa donationsfastigheter (SFS 1996:312). Enligt verkets myndighets- instruktioner ska Fastighetsverket förvalta sina fastigheter på ett sätt som ger god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet samti- digt som fastigheternas kultur- och naturvärden bevaras. 
 I prop. 1991/92:134, vilken behandlar bolagiseringen av Domän- verket, anges att den faktiska förvaltningen och skötseln bör ske på det mest effektiva sättet och att den på sikt bör läggas ut på entrepre- nad. Verket lyder under verksförordningen 1995:1322 och myndig- hetsinstruktionen för Statens fastighetsverk 1996:312. Varken myn- dighetsinstruktionerna eller regleringsbreven innehåller bestämmelser för Fastighetsverkets skogliga uppdrag. 
 Två av donationsfastigheterna, Harpsund och Gonzalez, har en särställning i organisationen. Förvaltningsansvaret ligger under Fastig- hetsverket FD 4, men ansvaret för drift och skötsel av själva jord- och skogsbruket ligger på Harpsundsnämnden. 
 12.5.1 Statens fastighetsverk FD Skog 
 Fastighetsverket FD Skog ansvarar för Fastighetsverkets marker i norra Sverige. Innehavet omfattar statens mark väster om odlingsgränsen i Norr- och Västerbottens län, renbetesfjällen i Jämtlands län och markområden i norra Dalarna. Till detta kommer mark utefter vissa sträckor av de skyddade naturresursälvarna. 
 Förvaltarens uppdrag 
 Fastighetsverket FD Skog är en egen resultatenhet inom Fastighetsver- ket. Medan avkastningskravet på hela Fastighetsverket är 2,8 procent 
 120 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 på genomsnittligt kapital är det 2 procent för redovisningsenheten Freeman, som består av Fastighetsverket FD 4 och Fastighetsverket FD Skog (regleringsbrev 18/95). 
 Fastighetsverket Gillespie skogsbrukande uppdrag utgår enbart från skogsvårdslagens första paragraf. Fastighetsverket anger bl.a. i sin verksamhetsidé att skogsbruket på rennäringens  
 året-runtmarker 
  ska bedrivas med respekt och hänsyn till den samiska renskötseln på ett sätt som gör att det långsiktigt ska kunna bedrivas renskötsel på dessa marker. Vidare ska Fastighetsverket verka för att råvaran förädlas lo- kalt och att skogsbruket ska vara miljöanpassat, samhällsnyttigt och ekonomiskt bärkraftigt. 
 Miljöcertifiering 
 Miljöarbetet för hela Fastighetsverket redovisas årligen i en miljöre- dovisning som är gemensam för hela verket. Skogsbruket i Fastighets- verket FD Skog är  
 FSC-certifierat 
  och arbete pågår med att införa ett miljöledningssystem certifierat enligt både ISO 14001 och EMAS. Dessa beräknas vara klara hösten 2002. Däri ingår också Fastighetsver- kets miljö- och skogspolicy. 
 Av de  
 FSC-certifierade 
  skogsägarna som har mark inom den fjäll- nära skogen har Fastighetsverket det absolut största innehavet. För att tillvarata naturvårdsintressena finns det inom detta område särskilda restriktioner i  
 FSC-standarden. 
  Dessa restriktioner minskar avsevärt möjligheterna för virkesuttag och får därför konsekvenser för skogs- brukets omfattning. Eftersom skogsbruk fortfarande har stor bety- delse för sysselsättningen för de boende i det här området och den as- pekten också ska beaktas enligt  
 FSC-standarden, 
  har, på Fastighetsver- kets initiativ, det svenska  
 FSC-rådet 
  tillsatt en utredning. Syftet är att klargöra vilka metoder som tar hänsyn till naturvård, produktion samt till sociala aspekter och därför är lämpliga att användas i det fjällnära skogsbruket. 
 Forskning och utveckling 
 År 2000 avsatte Fastighetsverket FD Skog 1,70 kr/avverkad m 
 3 
 fub till forskning och utveckling. Fastighetsverket Ross har också bidragit med finansiellt stöd till ett gödslingsprojekt, ett projekt med främ- mande trädslag och en renbetesinventering. Renbetesinventeringen har skett inom ramen för ett  
 EU-projekt 
  Sambruk i taigan där Skogsvårdsstyrelsen i Västerbottens län är huvudman och Sveriges 
 121 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 lantbruksuniversitet bistår med vetenskaplig kompetens. Fastighets- verket FD Skog har förutom ett finansiellt bidrag till själva invente- ringen även bidragit med ett försöksområde norr om Hornavan i Ar- jeplogs kommun. Totalt har sex områden med olika markägare inven- terats. Fastighetsverket FD Skog agerar även markvärd inom ett pro- jekt med främmande trädslag. För närvarande deltar Fastighetsverket FD Skog som medfinansiär tillsammans med bl.a. SCA och Sveaskog AB i ett projekt om problematiken kring markberedning och rennä- ring. 
 Skogsförvaltningen 
 Organisationen är geografiskt uppdelad på ett förvaltningskontor i Östersund, varifrån verksamheten leds, och fyra skogvaktardistrikt: 
  
 Mullins 
  
 (Kiruna, Gällivare och Jokkmokks kommuner) 
  
 Arjeplog 
  
 (Arjeplogs och Sorsele kommuner) 
  
 Vilhelmina 
  
 (Storumans, Vilhelmina och Dorotea kommuner) 
  
 Östersund 
  
 (Jämtlands län). 
  
 Varje skogvaktardistrikt är en egen resultatenhet och leds av en skog- vaktare. På förvaltningen finns en stab på fyra tjänstemän: en förval- tare, en ekonomiansvarig, en skoglig specialist och en naturvårdsspe- cialist. Totalt består Fastighetsverket FD Skog av åtta tjänstemän. Inom områdena juridik, ekonomi och personaladministration är vissa tjänster gemensamma med Fastighetsverket centralt. Personalkostna- derna uppgick år 2000 till 6,8 miljoner kr. 
 Markinnehavet 
 Skogsbruket bedrivs mestadels inom rennäringens  
 året-runtmarker. 
  Stora delar av innehavet utgörs av ej indelad mark, t.ex. fjäll. Simpson angivelserna är därför ungefärliga när det gäller total areal. Den oin- delade arealen som innehåller även produktiv skogsmark, uppskatt- ningsvis 200 000 ha, redovisas som  
 Ej brukad skogsmark  
 i tabellen nedan. Fastighetsverket FD Skog har sammantaget ca 575 000 ha skogsmark i naturreservat. Utredningen har uppskattat att ungefär 30 procent utgörs av impediment, i huvudsak myr, och att den produk- tiva skogsmarken i naturreservat därför är ca 402 000 ha. För den bru- kade skogsmarksarealen och den avsatta arealen skogsmark är den dock noggrant skattad i det egna indelningsregistret. Taxeringsvärdet för den produktiva skogsmarken uppgick år 2000 till 859 miljoner kr. 
 122 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Markinnehav Fastighetsverket FD Skog – total areal 6,56 miljoner ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark (333 810 ha). 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 783 071 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 333 810 ha 
  
 (43 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 449 261 ha 
  
 (57 %) 
  
 Naturreservat 
  
 402 397 ha 
  
 (51 %) 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 46 864 ha 
  
 (12 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 60 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 1,5 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 2,1 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 39 % 
  
 I Skogsstatistisk årsbok anges Fastighetsverket FD Skogs areal till 1,1 miljoner ha produktiv skogsmark. Differensen mellan denna uppgift och 983 000 ha (ca 117 000 ha) kan i stort sett hänföras till att 30 pro- cent av skogsmark i naturreservat antas vara impediment, men även till osäkerheten i länsstyrelsernas arealuppskattning av naturreservats- arealerna på Fastighetsverket FD Skogs mark. 
 Den oindelade arealen produktiv skogsmark, uppskattningsvis 200 000 ha, motsvarar ca 20 procent av den totala arealen produktiv skogsmark. Av den är 46 procent avsatt för naturvårdsändamål. Unge- fär 402 000 ha av den avsatta arealen är naturreservat och 46 700 ha utgörs av frivilliga hänsynsområden i vilka de arealer ingår, som av- satts till och med år 2000 enligt en naturvärdesinventering. Den fort- satte även år 2001 med resultatet att ytterligare ca 26 000 ha har av- satts och att den brukade arealen i dag omfattar 307 947 ha, vilket är en minskning med 7,7 procent jämfört med år 2000. 
 123 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Fastighetsverket FD Skog bedriver ett skogsbruk på kommersiella vill- kor med hänsyn till rennäringens verksamhet. Skogsinnehavet känne- tecknas av låg bonitet, klena medelstamvolymer och relativt långa ter- rängtransportavstånd, vilket ger återverkningar på det ekonomiska ut- fallet av skogsbruket. 
 Ambitionen hos Fastighetsverket FD Skog är att sälja sitt virke på den lokala rotpostmarknaden. Det finns flera skäl till denna inrikt- ning: skogsbrukets betydelse för sysselsättningen i Norrlands inland, tillgången på råvara för den lokala förädlingsindustrin och att mins- kade transporter är billigare och ger mindre miljöpåverkan. 
 I anbudsunderlaget för rotposter anges att urvalet sker utifrån det bud som är ekonomiskt mest fördelaktigt utifrån vissa specificerade kriterier, t.ex. de krav som anges i  
 FSC-standarden. 
  I enstaka fall kan detta innebära att det bud som antas inte har det nominellt högsta priset per m 
 3 
 sk. 
 År 2000 avverkades totalt 159 300 m 
 3 
 fub. Av det var 129 000 m 
 3 
 fub avverkningsuppdrag och 37 000 m 
 3 
 sk rotposter eller leverans- rotköp. Sammanlagt avverkades 29 procent av tillväxten. Timmer ut- gör 51 procent, massaved 39 procent och det övriga sortimentet 10 procent av den avverkade volymen. 
 I de undersökningar som SkogForsk respektive Skogs- och Lantar- betsgivareförbundet (SLA) har gjort av effektiviteten inom de statliga förvaltningarna är Fastighetsverket FD Skogs kostnader för drivning i nivå med storskogsbruket. Kostnaderna per hektar för markbered- ning, plantering och röjning är lägre än storskogsbrukets, men när skogsvårdskostnaden ställs i relation till den avverkade volymen (kr/ m 
 3 
 fub) ligger den drygt 50 procent över storskogsbrukets. 
 Förklaringen till detta är delvis att kostnaden för skogsvård fördelas på en relativt liten avverkad volym virke. Arealen markberedning och plantering korresponderar mot den avverkade arealen, men arealen röjning ligger högt. 
 Administrationen kostar nästan tre gånger så mycket per avverkad m 
 3 
 fub för Fastighetsverket FD Skog jämfört med storskogsbruket, vil- ket till viss del beror på skogarnas låga bonitet vilket ger lägre volymer vid avverkning. 
 År 2000 hade Fastighetsverket FD Skog extraordinära kostnader i verksamheten i form av en stor naturvärdesinventering och upprust- ning av byggnader, vilket gav höga övriga kostnader. Justerat för dessa 
 124 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 extraordinära kostnader ligger övriga kostnader ändå mycket över storskogsbrukets. 
 På intäktssidan ligger Fastighetsverket FD Skog väl till beträffande priser på grantimmer, men talltimmerpriset ligger 16 procent lägre än storskogsbrukets snittpris. Även priset för massaved ligger lägre (ca 21 procent) jämfört med storskogsbruket. Prisskillnaderna för talltimmer och massaved kan förklaras med de långa transportavstånden till in- dustrin vid kusten. Medeltransportavståndet för Fastighetsverket FD Skog till fiberindustrin är 27 mil och till sågverken 18,5 mil, vilket kan jämföras med ett normalt medeltransportavstånd på 10 mil. De längre transportavstånden medför en merkostnad på  
 55–75 
  kr/m 
 3 
 fub. För talltimret gäller också att klena timmerdimensioner ger lägre pri- ser. Dessutom påverkar långa transportavstånd för sågverksflisen indi- rekt timmerpriset. 
 Sammantaget är nettot per avverkad m 
 3 
 fub ca 37 procent lägre för Fastighetsverket FD Skog än för storskogsbruket. 
 När det gäller vägkostnaden svarar nybyggnation för ca hälften och resten utgörs av drift och underhåll av befintligt vägnät. År 2000 kos- tade sommarunderhållet och driften av vägarna  
 1,4–1,5 
  miljoner kr. Ungefär 1 miljon kr härrör från kostnader på samfällt ägda vägar. En del av drifts- och underhållskostnaden beror på åtagandet att under barmarksperioden hålla vägnätet öppet för allmänheten vilket kräver att vägarna håller en viss standard. 
 Resultatet (netto) år 2000 var 14 miljoner kr för Fastighetsverket FD Skog. Intäkterna uppgick till 48,5 miljoner kr och kostnaderna till 34,9 miljoner kr. Virkesintäkterna utgör 95 procent, jakt/fiske 0,4 pro- cent och upplåtelser 2,3 procent. På kostnadssidan utgör driftskostna- derna i skogsbruket 67 procent, personalkostnaderna 19 procent och posten övriga kostnader 13 procent. Resultatmässigt svarade Fastig- hetsverket FD Skog för 3 procent av hela Fastighetsverkets resultat före avskrivningar. 
 Entreprenadupphandling 
 Fastighetsverket FD Skog anlitar i huvudsak lokala entreprenörer i sin verksamhet, men har också en del säsongsanställd personal. All av- verkning och det mesta av skogsvården upphandlas genom anbuds- förfarande (84 procent). För den återstående delen (16 procent) anli- tas säsongsanställd personal. 
 Skogvaktarna sköter all upphandling som rör verksamheten på di- strikten. Huvuddelen av avverkningsentreprenörerna har  
 3-årsavtal 
  men även kortare avverkningsuppdrag upphandlas. Skogsvårdsentre- 
 125 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 prenörer handlas upp på  
 1-åriga 
  säsongsavtal. I entreprenadavtalen ställs krav på utbildning i natur- och kulturmiljövård. Entreprenö- rerna ska också delta i gemensam utbildning ett visst antal dagar per år. 
 Fastighetsverket FD Skog handlar upp det mesta enligt lagen om offentlig upphandling, även när det gäller belopp under 150 000 kr. Vid skogsvård, särskilt vid röjning, kan anbudsförfrågan utformas så att den antingen omfattar alla objekt inom exempelvis ett distrikt el- ler enstaka objekt. 
 Verksamheten ger totalt upphov till drygt 100 årsarbeten (alla an- ställda och alla kategorier) inom områdena skogsbruk och virkestran- sport fram till industri, varav ca 15 kan hänföras till de säsongsan- ställda skogsvårdarna. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 Drygt hälften av den produktiva skogsmarken ligger skyddad i natur- reservat. Den areal produktiv skogsmark som enligt det interna skog- liga registret finns tillgänglig för brukande uppgår totalt till 380 674 ha. År 2000 utgjorde den frivilliga avsättningen 4 procent av totalare- alen produktiv skogsmark. De frivilliga avsättningarna uppgick till 12 procent av denna areal. Kvar för brukande fanns då 333 947 ha. Fram till i dag har den avsatta arealen ökat till 19,1 procent och den bru- kade arealen har, som en följd av resultaten från en naturvärdesinven- tering, minskat till 307 947 ha. 
 Den brukade arealen skogsmark har delvis målklassats enligt syste- met i SVS:s Gröna skogsbruksplaner (arealen avser år 2001): 
 126 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Varje år upprättas ett s.k. ekologiskt bokslut. Bokslutet för år 2000 vi- sar att nivån på ståndortsanpassningen vid avverkningar låg på 3,8 (betygsskala  
 1–5). 
  Betyget för hänsyn till naturvården i avverkningar ökade från 3,6 (1999) till 3,9 – en ökning med 8 procent. När det gäl- ler hänsyn till vattendrag och växtlighet längs bäckar har betyget sänkts med 12 procent (från 4,3 till 3,8) jämfört med år 1999 och hela 24 procent jämfört med år 1998. Trenden var sjunkande men det bör beaktas att antalet inventerade objekt som berör vattenvård var rela- tivt få, genomslaget blir därför stort för varje enskilt objekt. 
 Vid utgången av år 2000 hade 75 procent av den brukade arealen inventerats i en naturvärdesinventering. Resultatet av den är att totalt ca 47 000 ha innehåller så höga naturvärden att de undantagits från skogsbruk, vilket motsvarar 12 procent av den brukade arealen före inventeringen. 
 Fastighetsverket FD Skog har också en ambition att utarbeta ekolo- giska landskapsplaner. År 2000 fanns ekologiska landskapsplaner för 18 procent av arealen. 
 Kultur- och miljövård 
 Statens fastighetsverk har bl.a. i uppdrag att förvalta det nationella kulturarvet. Fastighetsverket Ross har därför en strategi för avsätt- ning av områden för kulturmiljövård i enlighet med det nationella uppdraget. Fastighetsverket FD Skog har påbörjat en kartläggning av gamla byggnader (gamla skogskojor och dyl.) på sitt innehav. Avsik- ten är att restaurera några objekt och/eller miljöer för att åskådliggöra olika delar av skogshistorien. Kartläggningen är dock inte systematisk och Fastighetsverket FD Skog har ännu inte bestämt hur allmänheten ska få tillgång till de olika objekten. 
 Fastighetsverket FD Skog bistår gärna med material till olika lokala kulturmiljöändamål inom sitt markinnehav, man har t.ex. hjälpt till med broar, spänger och vindskydd vid färdigställandet av Pilgrimsle- den. Projekten ska dock ha en klar koppling till både kultur och skog. 
 Vägnätets tillgänglighet 
 Policyn inom Fastighetsverket FD Skog är att allmänheten ska ha till- gång till skogsbilvägnätet. Drygt 95 procent av Fastighetsverket FD Skogs skogsbilvägar är öppna för allmänheten året om. Vägar kan i undantagsfall vara stängda på grund av önskemål från berörd sameby eller därför att den vägsamfällighet som Fastighetsverket FD Skog är delägare i har beslutat hålla vägen stängd. Snöröjning sker endast på de vägar där egen verksamhet pågår. 
 127 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Rennäringen 
 Fastighetsverket har en ambition att verka för en god och långsiktig samverkan mellan rennäringens och skogsbrukets intressen. Det be- drivs renskötsel på all mark som Fastighetsverket FD Skog förvaltar, men det viktiga vinterbetet sker huvudsakligen öster om Fastighets- verkets marker. 
 Enligt rennäringslagen (1971:437) har Fastighetsverket FD Skog inte rätt att upplåta mark för jakt eller fiske. Det är länsstyrelserna som handhar upplåtelser ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen. Nedan odlingsgränsen upplåter Fastighetsverket FD Skog fiske längs de älvsträckor, som ligger under deras förvaltning. 
 För rätten att bedriva skogsbruk på renbetesfjällen i Jämtlands län avsätts till Kammarkollegiet varje år en indexreglerad summa, som se- dan förs över till Samefonden. Bakgrunden till det är att staten en gång köpte in dessa marker för att säkerställa rennäringens behov av renbete i området. År 2000 uppgick avsättningen till Samefonden till 8 kr/avverkad m 
 3 
 fub. 
 Inför alla föryngringsavverkningar och dragningar av nya vägar hålls obligatoriska samesamråd med berörda samebyar. I ungefär 1/3 av samesamråden kommer parterna överens, i 1/3 vill berörd sameby inte att den planerade avverkningen ska ske och i 1/3 görs en gemen- sam syning i fält, som efter viss jämkning i åtgärdsförslagen oftast le- der till en överenskommelse. När parterna inte kan komma överens avvaktar Fastighetsverket FD Skog med skogsbruksåtgärder och vanli- gen dröjer det minst fem år innan frågan tas upp igen. Kostnaden för samråden särredovisas inte. 
 Det virkesuttag som sker enligt samernas rätt till fritt byggnadsvirke för husbehov följer en utarbetad rutin. Kostnaden för administration och virke bokförs inte separat utan ingår i de skyldigheter Fastighets- verket har enligt rennäringslagen. Fastighetsverket Ross, Sveaskog AB och AssiDomän AB har en överenskommelse om att det fria vir- ket stämplas ut där det ska användas, oavsett vem av dem som är markägare. 
 Där det är biologiskt och produktionsmässigt möjligt väljs skogs- bruksmetoder som är anpassade till rennäringens behov. Fastighets- verket FD Skog och rennäringen har ibland olika syn på hur det ska röjas och gallras (1:a gallring). Rennäringen vill i allmänhet av fram- komlighetsskäl ha glesare förband än vad Fastighetsverket av skogs- skötselmässiga skäl vill ha. 
 I Domänverket fanns många stugor, kojor och s.k. kronotorp i skogarna som arrenderats ut till enskilda. De som låg på mark som 
 128 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 fördes över till Fastighetsverket FD Skog följde med liksom bl.a. kost- naden för underhåll. 
 Enligt rennäringslagen (1971:437) ska länsstyrelsens rennäringsen- het hantera frågor om upplåtelser på renbetesfjällen och statlig mark väster om odlingsgränsen. I Jämtlands och Västerbottens län har där- för dessa byggnader förts över till respektive länsstyrelse, men så har inte skett i Norrbotten. 
 Den sammanlagda särredovisade kostnad som Fastighetsverket FD Skog har för rennäringen är inbetalningar till Samefonden och kost- nader för betesinventering. För år 2000 uppgick kostnaden till 1 350 000 kr. 
 Övrigt 
 Fastighetsverket FD Skog kommer emellanåt i konflikt med allmän- heten i olika frågor. År 2000 kostade samråd med olika myndigheter och intresseorganisationer (hembygdsföreningar, naturvårdsorganisa- tioner, rennäringen m.fl.) cirka 64 000 kr, det motsvarar 40 öre/avver- kad m 
 3 
 fub. 
 För boende ovan odlingsgränsen har Fastighetsverket FD Skog en utarbetad rutin för försäljning av ved från de egna markerna. Verk- samheten inbringar ingen större intäkt utan är mer en lokal samhälle- lig service. 
  
 2.5.2 
  
 Statens fastighetsverk FD 4 
  
 Statens fastighetsverk FD 4 har ett rikstäckande förvaltningsområde. Distriktet ansvarar för residens, slott, fästningar och andra byggnader från Östergötland och upp till Riksgränsen, dock inte i Stockholm. Förutom byggnader ingår kronoholmar längs östkusten i distriktets ansvar. 
 Jord- och skogsbruksförvaltningen inom Fastighetsverket FD 4 för- valtar ett  
 35-tal 
  egendomar som är värda att bevara från Skåne i söder till Uppsala i norr. Det är egendomar som ingår i det s.k. nationella kulturarvet och utgör främst Kungsgårdar som Svartsjö, Tullgarn, Alvastra m.fl. Dessutom förvaltas andra egendomar som är värda att bevara som t.ex. Drottningholm/Lovö, Bogesund, Henry samt några donationsfastigheter, t.ex. Huseby. De flesta är belägna nära tätorter eller ligger så att de ofta besöks av allmänheten. 
 I prop. 1992/93:37 anges att de kungliga slotten ska behållas sam- manhållna med den tillhörande produktionsmarken, vilket särskilt 
 129 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 avses de fastigheter där Byggnadsstyrelsen och Domänverket tidigare delade på förvaltningen. 
 Riksantikvarieämbetet (RAÄ) är övervakande myndighet när det gäller det nationella kulturarvet och det finns ett nära samarbete mel- lan myndigheten och Fastighetsverket FD 4. Riksantikvarieämbetet håller f.n. på att utarbeta förslag till utökade skyddsföreskrifter för hur de kulturhistoriskt intressanta jord- och skogsbruksegendomarna ska skötas och bevaras långsiktigt. Dessa skyddsföreskrifter som också omfattar skogsmarken fastställs sedan av regeringen. 
 Förvaltarens uppdrag 
 Uppdraget från staten innebär att fastigheterna ska förvaltas så att kul- tur- och naturmiljövärden brukas, bevaras, förädlas och levande- görs (rskr. 2000/01:123). Fastighetsverket FD 4 får inget anslag från staten för vård och drift av själva byggnaderna på jordbruksegen- domarna utan de ska finansieras av jord- och skogsbruket. Skogsbru- ket fungerar därmed som en ekonomisk buffert för jordbruket. Histo- riskt har egendomarna varit en ekonomisk enhet och tanken är att de ska fortsätta att fungera så. 
 I regleringsbrevet för 1999 (regleringsbrev 31/99) anger staten att Fastighetsverket ska ha som målsättning att på längre sikt minska un- derskottet när det gäller de s.k. bidragsfastigheterna. 
 Liksom Fastighetsverket FD Skog är Fastighetsverket FD 4 en egen resultatenhet inom Fastighetsverket med samma avkastningskrav, 2 procent på genomsnittligt kapital (regleringsbrev 18/95). 
 Miljöcertifiering 
 Skogsmarken är certifierad enligt ISO 14001 och FSC.  
 FSC-certifika- 
  tet innehas under Skogssällskapets paraplycertifikat. Ekologiska bok- slut har upprättats sedan år 2001. 
 Skogsförvaltningen 
 På avdelningen Jord och Skog inom Fastighetsverket FD 4 arbetar i dag fyra tjänstemän: två förvaltare (jorden), en biträdande förvaltare (skogen) och en administratör. Totalt arbetar 27, inklusive driftsper- sonal, inom Fastighetsverket FD 4. Förvaltarna har det ekonomiska 
 130 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 och tekniska ansvaret för verksamheten. De flesta tjänster som be- hövs i verksamheten handlas upp. 
 Avdelningen Jord och Skog använder koncerngemensamma resur- ser i form av datasystem för ekonomi, fastighetsdata, kartor m.m. ef- tersom man samarbetar med avdelningen som förvaltar själva byggna- derna på egendomarna. All personaladministration är också koncern- gemensam. 
 Fastighetsverket FD 4 har upphandlat all praktisk drift och skötsel av skogen av Skogssällskapet. På Skogssällskapet finns för närvarande ca 12 skogliga tjänstemän som på deltid är sysselsatta med brukandet av Fastighetsverket FD 4:s skogsmark. Inte heller Skogssällskapet har egna avverknings- och skogsvårdsresurser utan handlar upp dessa tjänster på entreprenad. 
 I avtalet med Skogssällskapet ställer Fastighetsverket FD 4 tydliga krav på hur skogen ska skötas. Avtalet är förlängt t.o.m. år 2002, där- efter ska en ny upphandling ske. 
 Markinnehavet 
 Fastighetsverket FD 4 förvaltar i dag ett  
 25-tal 
  egendomar där skogs- mark ingår på sammanlagt ca 19 400 ha mark. I denna areal ingår de s.k. kronoholmarna. Skogsmarkens taxeringsvärde har inte uppgivits. 
 131 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Markinnehav Fastighetsverket FD 4 – total areal 19 395 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark, naturreservat och kulturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive natur- och kulturre- servatsarealen. Andelen av tillväxten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark (10 283 ha). 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 12 779 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 10 283 ha 
  
 (80 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 2 496 ha 
  
 (20 %) 
  
 Naturreservat 
  
 430 ha 
  
 (3 %) 
  
 Kulturreservat 
  
 3 ha 
  
 (0,02 %) 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 1 498 ha 
  
 (12 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 565 ha 
  
 (5 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 166 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 6,5 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 7,1 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 84 % 
  
 Den produktiva skogsmarksarealen inkluderar Brämön, hela Boge- sund, Rosersberg och Vaberget. Den brukade arealen är exklusive de 562 ha på Bogesund som arrenderas och brukas av Skogsvårdsstyrel- sen (SVS) Mälardalen. Den av SVS Mälardalen brukade arealen ingår i kolumn  
 Ej brukad skogsmark  
 ovan. 
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Vid en jämförelse med övriga större statliga förvaltare och ett jämfö- relsematerial av privata egendomar bedömdes Fastighetsverket FD 4 ha det lägsta driftsnettot i förhållande till sina produktionsförutsätt- ningar. Bland de jämförda statliga förvaltarna är Fastighetsverket FD 4 den enda som i sin helhet har lagt ut skogsbruket på entrepre- nad. 
 För Fastighetsverket FD 4 är skogsvårdskostnaderna genomgående högre än för övriga statliga förvaltare i jämförelsematerialet. Till en del kan det bero på en större lövskogsandel på de egendomar man förvaltar. 
 132 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Flera av skogsområdena är öar vilket fördyrar skogsbruket. På Vi- singsö har avverkningarna de senaste åren utgjort ca 10 procent av årsvolymen för Fastighetsverket FD 4. 
 Inom Fastighetsverket FD 4 utgör avdelningen Jord och Skog en egen resultatenhet med en omsättning på 33 miljoner kr. Ställt i rela- tion till omsättningen för hela Fastighetsverket FD 4, som är 137 mil- joner kr, så utgör det ca 10 procent av omsättningen. 
 År 2000 avverkades ca 37 000 m 
 3 
 fub. Den totala driftskostnaden för den skogliga verksamheten på Fastighetsverket FD 4 uppgick till 9 miljoner kr, vilket var en minskning med 2 miljoner kr från 1998. Or- saken till minskningen var att en större andel slutavverkades jämfört med föregående år. Intäkterna i skogsbruket uppgick till 12,6 miljoner kr, vilket ger ett resultat på 3,7 miljoner kr för år 2000. 
 Hänsyn till annat ändamål än skogsbruk 
 Eftersom förvaltningsuppdraget för Fastighetsverket FD 4 är att be- vara och vårda ett nationellt kulturarv i form av egendomar av olika slag sker allt skogsbruk med detta intresse för ögonen. En orsak till de höga kostnaderna kan vara den generella kulturmiljöhänsyn som tas runt slott och kungsgårdar, men även att en stor del av skogsbruket sker nära tätorter. Från och med år 2002 kommer det att bli ökade satsningar för att öka allmänhetens tillgänglighet. Detta ska bl.a. ske genom skyltning, iordningställande av parkeringsplatser, grillplatser, framför allt på fastigheterna runt Stockholm. 
 Fastighetsverket FD 4 försöker samråda med lokala hembygdsför- eningar åtminstone en gång per år för att förankra åtgärder inom drift och skötsel på egendomarna. 
 På Henry finns ett förvaltningsråd och när det gäller kungens dis- positionsrätt till vissa egendomar samarbetar Fastighetsverket FD 4 med Ståthållarämbetet. Dessutom har man kontakt med länsstyrelser, kommuner och i en del fall Friluftsfrämjandet, som då representerar allmänheten. 
 12.5.3 Harpsundsnämnden 
 Harpsundsnämnden är en egen myndighet under Finansdepartemen- tet. Nämnden svarar för driften av de två donationerna Harpsund och Yxtaholm utanför Flen i Södermanland, men formellt är Statens fastighetsverk förvaltaransvarig för egendomarna. Harpsund testa- menterades till staten 1952 för att tjäna som rekreationsbostad åt Sve- 
 133 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 riges statsminister. Gonzalez kom i statens ägo genom en donation 1985. Avkastningen därifrån ska enligt testamentsvillkoren användas för att gynna naturvården i Södermanland. 
 Förvaltarens uppdrag 
 Enlig förordningen SFS 1999:241 är Harpsundsnämndens uppgift att leda driften av jord- och skogsbruket på Harpsund. Nämnden ska även sköta parken och trädgården. Nämnden svarar dock inte för un- derhåll av huvudbyggnaden och tillhörande flygelbyggnader. Det an- svarar Statens fastighetsverk för. Om verksamheten, efter eventuella avsättningar för investeringar, genererar ett överskott ska det betalas in till Statens fastighetsverk. Överskottet används för att minska stats- ministerns boendekostnad på egendomen. Delar av verksförord- ningen SFS 1995:1322 gäller även för Harpsundsnämnden. 
 I donationsvillkoren för Harpsund anges att avkastningen från egendomen ska användas till gediget underhåll av byggnader och an- läggningar, till förbättringar av jord- och skogsbruket och till yttre un- derhåll av huvudbyggnaden med tillhörande byggnader. Dessutom uttrycks i donationsvillkoren en önskan att jord- och skogsbruket ska utgöra ett föredöme för trakten. 
 Yxtaholm är en separat donation till staten där Harpsundsnämn- den har löst vissa lån m.m. Enligt ett regeringsbeslut, regleringsbrev 6/86, har nämnden i uppdrag från Finansdepartementet att vårda och förvalta Yxtaholms säteri. Den ekonomiska verksamheten ska med hänsyn till villkor i donationen redovisas separat från Harp- sundsnämndens övriga verksamhet. Avkastningen från Gonzalez överlämnas till länsstyrelsen i Södermanlands län och ska användas till att gynna naturvården i länet för bevarandet av det sörmländska landskapet. 
 Miljöcertifiering 
 Den skogsmark Harpsundsnämnden sköter om är  
 FSC-certifierad 
  Walker AB:s paraplycertifikat. 
 Skogsförvaltningen 
 Skötseln av skogen på Harpsund och Gonzalez sker delvis med egen personal och då främst när det är lågsäsong i jordbruket. Entreprenö- 
 134 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 rer utnyttjas vid större avverkningar och i viss mån vid planteringar och röjningar. Harpsundsnämnden har i dag en förvaltare och två kollektivanställda som är skogsutbildade och som arbetar både i jord- bruket och i skogen. För att kunna erbjuda fast anställning till perso- nal i jordbruket används arbetet i skogen som en regulator. 
 Harpsundsnämnden lämnar varje år en offert på skötsel av park och trädgård till Statens fastighetsverk. 
 Markinnehavet 
 Harpsund omfattar 1 551 ha mark, varav 1 082 ha produktiv skogs- mark. Yxtaholms säteri innefattar 366 ha mark, varav 208,5 ha pro- duktiv skogsmark. 
 Markinnehav Harpsund – totalt 1 551 ha och Gonzalez – totalt 366 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
 Harpsund 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 1 082 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 1 007 ha 
  
 (93 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 75 ha 
  
 (7 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 75 ha 
  
 (7 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 149 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 5,9 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 7,0 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 135 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Gonzalez 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 209 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 181 ha 
  
 (87 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 28 ha 
  
 (13 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 28 ha 
  
 (13 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 175 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 6,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 8,2 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 År 2000 avverkade Harpsundsnämnden 4 240 m 
 3 
 fub, vilket var högre än det årliga uttag på 3 000 m 
 3 
 fub som skogsbruksplanen rekommen- derar. Det höga virkesuttaget berodde på stormfällningarna hösten 1999. Totalt uppgick volymen upparbetad och tillvaratagen storm- fälld skog till 1 500 m 
 3 
 fub. 
 År 2000 var bruttointäkten 1 318 000 kr. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 Skogsmarken på egendomarna är i stor utsträckning integrerad i be- teslandskapet. Harpsundsnämnden har därför under de senaste åren lagt ner mycket arbete för att återskapa igenvuxna betesmarker. Ett område om 13 ha har avsatts inom ramen för Natura 2000. 
 Egendomen Harpsund kommer under år 2002 att för uppvärm- ning gå över från olja till ved och flis från den egna skogen. Därige- nom ökar egendomens självförsörjningsgrad och transporterna mins- kar. 
 Skogsinnehavet är målklassat enligt SVS:s system i Gröna skogs- bruksplaner: 
 136 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 12.6 
  
 Fortifikationsverket 
  
 I början av  
 1990-talet 
  gjordes en översyn av de statliga fastigheternas förvaltning. I prop. 1992/93:37 föreslogs att dåvarande Fortifikations- förvaltningen skulle läggas ner och att en ny avgiftsfinansierad för- valtningsmyndighet skulle bildas under Försvarsdepartementet. Den nya förvaltningsmyndigheten, Fortifikationsverket, som bildades 1994 är central förvaltningsmyndighet för Försvarsmaktens fastighe- ter, s.k. försvarsfastigheter (ändamålsfastigheter). 
 Fortifikationsverkets fastigheter är spridda över landet och utgörs i huvudsak av övnings- och skjutfält. Allt skogsbruk som Fortifika- tionsverket bedriver är helt underställt militära ändamål och regleras i en tjänsteskrivelse  
 (1996-03-19) 
  över tillämpningen av ramavtalet mellan Fortifikationsverket och Försvarsmakten. Den stadgar att det för skogsbruket ska upprättas  
 10-åriga 
  skogsbruksplaner och  
 3-åriga 
  skogsavverknings- och skogsvårdsplaner. 
 Förvaltarens uppdrag 
 Fortifikationsverket har till uppgift att förvalta de statliga fastighe- terna inom försvarsområdet (SFS 1996:102). Verksamheten regleras via myndighetsinstruktionen och regleringsbreven. De tar inte upp skogsbruk, däremot poängteras att hänsyn ska tas till miljö- och kul- turvärden. 
 Fortifikationsverkets skogsbruk regleras av ett ramavtal mellan ver- ket och Försvarsmakten  
 (1994-03-25) 
  samt av en tjänsteskrivelse som 
 137 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 reglerar tillämpningen av ramavtalet. Enligt ramavtalet ska Fortifika- tionsverket företräda staten som ägare och förvaltare av skogsmarken. 
 På uppdrag av Försvarsmakten svarar Fortifikationsverket för till- ståndsansökningar för tillståndspliktig verksamhet som regleras ge- nom miljöbalken. Det kan t.ex. vara skjutbanor och skjutfält. Under- lag för den fysiska planeringen enligt de krav som finns i plan- och bygglagen arbetas fram i samråd mellan Försvarsmakten, Fortifika- tionsverket och Boverket. 
 Miljöcertifiering 
 Inom hela Fortifikationsverket pågår miljöcertifiering enligt ISO 14001. Det finns en miljöpolicy och en särskild skogs- respektive domänpolicy håller på att utarbetas. Skogsenheten är inte  
 FSC-certi- 
  fierad, men skogsbruksplanerna är anpassade till denna standard. Av de marker som enligt nyttjanderättsavtal tidigare brukades av AssiDo- män AB var Loka 35:5  
 FSC-certifierad. 
  Loka 35:5 avcertifierades dock när avtalet upphörde i och med utförsäljningen av Sveaskog AB från AssiDomän AB. 
 Forskning och utveckling 
 Till forskning och utveckling avsätts ca 100 000 kr/år. 
 Skogsförvaltningen 
 Fortifikationsverket har sex anställda som ansvarar för skogsförvalt- ningen. Organisation består av en skogsavdelning med en skogschef, en administratör och fyra skogsinspektörer. Skogschefen och admi- nistratören är lokaliserade till Eskilstuna, skogsinspektörerna är lokali- serade till Boden/Luleå, Eskilstuna, Skövde och Karlskrona. Personal- budgeten omfattar 2,7 miljoner kr. 
 Skogsenheten kommer att nyttja en del av Fortifikationsverkets ge- mensamma funktioner, bl.a. ekonomiadministration och juridik. Skogsenhetens totala kostnader inklusive fortbildning, resor och kon- sulter kommer att vara ca 5 miljoner kr. 
 Markinnehavet 
 Fortifikationsverket förvaltar totalt 422 000 ha mark uppdelat på ca 2 000 fastigheter. 54 280 ha är taxerad som produktiv skogsmark, va- 
 138 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 rav 27 407 ha används för virkesproduktion (år 2000). Taxeringsvär- det för denna mark uppgick år 2000 till 470 miljoner kr. Skogsbruk bedrivs även på annan mark. Totalt har Fortifikationsverket 107 000 ha skog på försvarsfastigheterna. 
 I Norrland och Svealand är andelen självföryngrad areal 10 respek- tive 8 procent, i Götaland var andelen självföryngring mycket liten. 
 Markinnehav Fortifikationsverket – total areal 422 000 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 107 000 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 73 870 ha 
  
 (69 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 33 130 ha 
  
 (30 %) 
  
 Naturreservat 
  
 760 ha 
  
 (1 %) 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 11 654 ha 
  
 (11%) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 20 716 ha 
  
 (19 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 115 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 4,0 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 4,8 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 56 % 
  
 Det ovan angivna virkesförrådet, tillväxten, bonitet och andel av till- växten som avverkas är beräknade på den brukade arealen, dvs. 73 870 ha och avverkningsvolymen 136 000 m 
 3 
 fub. 
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 År 2000 såldes totalt 186 600 m 
 3 
 fub, vilket är ett något högt uttag jämfört med de årliga uttagen över en längre tidsperiod. På den bru- kade arealen avverkades samma år 136 000 m 
 3 
 fub. Resten av volymen utgjordes exempelvis av avverkningar på tomtmark och i parker, träd- bevuxna hagmarker som behövde rensas och andra avverkningar av tillfällig karaktär. Större delen av virket såldes som avverkningsrätter 
 139 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 och en stor del som rotposter. Virkesuttaget sker oftast som gallring och annan avverkning (övrig avverkning), dvs. det gäller sällan för- yngringsavverkning i traditionell mening. Faktorer som minskar lön- samheten är främmande föremål och mekaniska skador på träden, vil- ket gör att andelen bränslesortiment är stort. Till detta kommer att skogsområdena ofta är små och spridda över landet. 
 Av virkesuttaget sker endast omkring en femtedel i norra delen av landet (Norra förvaltningsavdelningen), trots att det största markinne- havet ligger där. Intäkterna från virkesförsäljningen var 41,8 miljoner kr. Verksamhetens resultat blev 24,4 miljoner kr, vilket innebär ett netto på 131 kr/m 
 3 
 fub. Avkastningskravet för hela Fortifikationsver- ket är 8 procent. Den skogliga verksamheten utgör endast 1 procent av verkets totala budget. 
 Försvarsmakten betalar ersättning till Fortifikationsverket för dis- position av marken baserat på markens bokförda värde. Skogsbrukets nettoresultat kommer Försvarsmakten till godo. 
 Skogsskötsel 
 Fortifikationsverket och Försvarsmakten tar fram särskilda övnings- och miljöanpassade skötselplaner för övnings- och skjutfält som är större än 500 ha eller hyser mycket stora naturvärden, t.ex. att det finns Natura  
 2000-objekt 
  på fastigheten. Planerna ska beskriva den militära verksamheten, biologisk mångfald, jakt, skyddsområden, riks- intressen, fornminnen, geologi och hydrologi. De omfattar också be- stämmelser om hur skog och mark ska skötas. Samråd sker med andra intressenter t.ex. natur- och kulturvårdsorganisationer. Planerna ska kontinuerligt uppdateras och ska vara av sådan kvalitet att de kan an- vändas som underlag vid miljökonsekvensbeskrivningar enligt miljö- balken samt vid tillståndsprövning av övnings- och skjutfält. 
 Försvaret vill undvika normal markberedning på sina övningsmar- ker. Anledningen är att de militära fordonen har svårare att ta sig fram och drar mer bränsle på markberedda områden. Fortifikations- verket måste därför också ibland rensa undan ris och annat efter skogsvårdsåtgärder för att så lite som möjligt ska ligga kvar på mar- ken. 
 Ett problem vid skogsbruksåtgärder är den låga tillgängligheten till försvarets övningsområden. Ofta är det endast under några få perio- der, t.ex. kring jul, som skogen är tillgänglig mellan olika övningar. Eftersom ammunition av olika slag kan ligga kvar eller av olika skäl hamna fel kan riskerna för dem som går in och avverkar vara stora. Utbildning av entreprenörer liksom ansvarsfrågan får då stor bety- 
 140 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 delse och då är det en fördel att avtalen med entreprenörerna löper under längre tid. 
 Entreprenadupphandling 
 En stor del av skogsbruket sker genom upphandling av entreprenörer. En stor del sker också genom försäljning av avverkningsrätter där ibland en del skogsvårdstjänster ingår (markberedning, röjning m.m.) Fortifikationsverket har ansvar för planering, upphandling av avtal (bl.a. ramavtal) med skogsföretag och organisationer samt för den ekonomiska redovisningen. Försvarsmakten kan ibland ansvara för genomförandet av skogsbruket och under vissa förutsättningar träffa underavtal med de skogsföretag och organisationer som Fortifika- tionsverket träffat ramavtal med. Ansvarsfördelningen mellan Fortifi- kationsverket och Försvarsmakten kommer dock att se annorlunda ut från och med år 2002. 
 Skogsinspektörerna gör de flesta upphandlingarna. Vanligast före- kommande är s.k. förenklad upphandling, men det förekommer också en del direktupphandling när entreprenadbeloppen understiger fyra basbelopp. 
 De entreprenader som handlas upp omfattar främst skogsvård, t.ex. markberedning, plantering och röjning. Även en del inventering, tax- ering och stämpling upphandlas. Merparten av virket säljs som av- verkningsrätter, främst rotposter och leveransrotposter och därför sker upphandling av avverkningstjänster i liten utsträckning. 
 Avtal och arrenden 
 Försvarsmakten tecknar avtal om jakt- och fiskerättigheter med de jakt- och fiskeklubbar som finns inom de berörda områden som För- svarsmakten hyr. På övriga områden som försvaret hyr tecknar Fortifi- kationsverket jakt- och fiskerättskontrakt med de jakt- och fiskeklub- bar som finns inom områdena. 
 På mark som Försvarsmakten hyr beslutar Fortifikationsverket i samråd med Försvarsmakten om arrenden av jordbruksmark. Utar- renderingen genomförs sedan av Försvarsmakten. 
 Beskrivningen ovan av ansvarsfördelningen mellan Fortifikations- verket och Försvarsmakten för hantering av arrenden och upplåtelser gällde fram till och med år 2001. Från och med år 2002 ansvarar For- tifikationsverket för tecknandet av alla former av upplåtelser som rör försvarsfastigheter, oavsett om de nyttjas av Försvarsmakten eller an- dra försvarsnära myndigheter. 
 141 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 Den totala areal, oavsett markslag, som avsatts för naturreservat är 4 000 ha. Av skogsmarken har 760 ha avsatts som naturreservat. Drygt 11 000 ha av den produktiva skogsmarken är avsatt för natur- vård och ytterligare drygt 20 000 ha är avsatt för annat, huvudsakli- gen till övnings- och skjutfält. Dessa avsättningar har dock ingen for- mell status som skyddsområden utan där bedrivs skogsbruk anpassat efter försvarets verksamhet. Den särskilda hänsyn som tas inför skogs- bruksliknande åtgärder omfattar information till och samråd med be- rörd länsstyrelse, kommun eller lokal organisation/ideell förening. 
 Ett ekologiskt bokslut har på uppdrag av utredningen genomförts för år 2001 och omfattar totalt 25,3 ha fördelat på sex slutavverk- ningar. Medelstorleken på avverkningarna var 4,2 ha och den avver- kande volymen var i snitt 193 m 
 3 
 sk/ha. Nivån på ståndortsanpass- ningen var i snitt 4,3 (betygsskala  
 1–5) 
  och medelbetyget på natur- vårdshänsynen var 3,7. Hänsyn till vattendrag och växtligheten längs vattendrag har endast bedömts på ett objekt varför resultatet (betyg 5,0) inte säger så mycket. 
 En nyckelbiotopsinventering pågår. Förutom några större skjutfält och övningsfält är mer än hälften av den produktiva skogsmarken (år 2000 ca 53 000 ha) inventerad och målklassad enligt SVS:s system i Gröna skogsbruksplaner. All skogsmark beräknas vara målklassad vid utgången av år 2004. Andelen död ved är omkring 5 m 
 3 
 sk/ha. 
 Fortifikationsverket har inga fastställda rutiner för att följa upp hän- syn till natur- och kulturmiljövård i skogsbruket. Dock gäller att när t.ex. Choi och Floyd utför åtgärder ska de ha samma rutiner som på egen mark, vilket innebär att det sker en uppföljning och utvärde- 
 142 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 ring av natur- och kulturmiljövården även på Fortifikationsverkets marker. Detta gäller dock inte rena försvarsanpassade avverkningar, t.ex. för skjutsektorer och flygsäkerhet. 
 Samråd med allmänheten, rennäringen m.m. beräknas omfatta ca 18 dagar per år. Dessutom utförs åtgärder för ca 200 000 kr årligen för att tillfredställa allmänna ändamål, t.ex. rensning av buskar och träd vid badplatser och nära tätorter, vid forn- och kulturlämningar, alléer, parker, scoutläger m.m. 
  
 12.7 
  
 Naturvårdsverket 
  
 Naturvårdsverket fick rollen som fastighetsförvaltande myndighet den 1 juli 1976. Då överfördes naturskyddade fastigheter från Do- mänverket till Naturvårdsverket. De fastigheter som ingick var bl.a. nationalparkerna och andra naturvårdsobjekt i statens ägo. Totalt överläts ca 650 000 ha mark och av detta utgjorde drygt 600 000 ha nationalparker. Fastigheterna bokfördes under den s.k. Naturvårds- fonden hos Naturvårdsverket (dnr.  
 215-3515-76 
  Nu). 
 När Domänverket bolagiserades år 1992 överfördes de marker som skulle behållas i myndighetsform till Statens fastighetsverk. Det gällde bl.a. marker ovan odlingsgränsen i Norrbottens och Västerbot- tens län, renbetesfjällen i Jämtlands län, fjällområden i Dalarnas län samt objekt på den s.k. oskyddade listan. Till den senare hörde områ- den som ansågs skyddsvärda av naturvårdsskäl, men som ännu inte fått lagligt skydd. Mellan Naturvårdsverket och Statens fastighetsverk gjordes en överenskommelse år 1995 om vilka marker som skulle stanna kvar hos Statens fastighetsverk och vilka som skulle överföras till Naturvårdsverket (Ds 1995:72, dnr  
 30-1685/95 
  respektive dnr 231- 6501/95). 
 Med undantag för nationalparkerna kvarstår enligt överenskom- melsen mark ovan odlingsgränsen och på renbetesfjällen i Jämtlands län liksom de kungliga slotten, kungsgårdar och kronoholmar hos Statens fastighetsverk. Naturreservaten i Dalarnas fjällområden över- fördes till Naturvårdsverket liksom huvuddelen av de områden som stod på den s.k. oskyddade listan. 
 När Domän AB bildades skrevs ett avtal mellan staten och Domän AB. Avtalet reglerade bl.a. hur fjällnära domänreservat, särskilt värde- fulla domänreservat och övriga domänreservat skulle hanteras i sam- band med bolagiseringen av Domänverket. Avtalet innehöll vidare reglering av villkoren för statens möjligheter att förvärva mark för na- 
 143 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 turskydd liksom statens möjligheter att förvärva ersättningsmark bl.a. i syfte att skydda värdefull natur. I avtalet står att bolaget ska vara staten behjälplig med att tillhandahålla bytesmark när staten ska förvärva mark för allmänna ändamål, exempelvis för att bilda naturre- servat. 
 När Domän AB blev AssiDomän AB följde avtalet med liksom när Sveaskog AB avknoppades från AssiDomän AB. Detta fördes också in i Sveaskog AB:s bolagsordning (Bolagsordning  
 2001-05-03, 
  § 3: Bo- laget ska medverka till att markbyten underlättas såväl genom förvärv som försäljningar). 
 År 2000 fanns 26 nationalparker som omfattade 0,65 miljoner ha mark och 2 192 naturreservat som omfattade 3,9 miljoner ha mark. Därefter har det tillkommit ytterligare två nationalparker och ett stort antal naturreservat. År 2000 fanns det totalt 4,6 miljoner ha skyddad mark, av det var ungefär 30 procent skogsmark. Huvuddelen av na- turreservaten är statligt ägd mark, men det finns också många naturre- servat på privat mark där markägaren normalt fått intrångsersättning. 
 Naturvårdsverkets markinnehav finns över hela landet, men hu- vuddelen av arealen ligger i Dalarnas fjällområden och i Norrlands inland och fjälltrakter. Naturvårdsverket förvaltade år 2000 omkring 1,2 miljoner ha och av det var knappt 0,4 miljoner ha skogsmark. Naturvårdsverkets mark finns formellt i den s.k. Naturvårdsfonden. Fastighetsbeståndet bokförs inte på något särskilt konto utan redovi- sas i balansräkningen i Naturvårdsverkets årliga redovisning. 
 År 2000 var förmögenhetsvärdet för Naturvårdsverkets mark 1 868,032 miljoner kr. Det totala taxeringsvärdet uppgick till 331,092 miljoner kr och av det svarade skogsmarken för 279 miljoner kr (pro- duktiv skogsmark 266 miljoner kr, skogsimpediment 13 miljoner kr). 
 Förvaltarens uppdrag 
 I Naturvårdsverkets myndighetsinstruktion (2001:1096) anges att ver- ket för statens räkning ska förvärva särskilt värdefulla naturområden. Naturvårdsverket har också i uppdrag att underhålla byggnader, för- dela skötselanslag m.m. År 2000 användes 345,5 miljoner kr för in- köp av mark, intrångsersättningar, bidrag till kommuners och lands- tingskommunala stiftelsers markförvärv m.m. Ramanslaget för år 2002 är 550 miljoner kr. År 2000 anslogs 72,5 miljoner kr för skötsel av mark. För år 2002 har anslaget för skötsel höjts till 118 miljoner kr. 
 144 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Naturvårdsverket förvaltar ägaransvaret för nationalparker och na- turreservat enligt beslut Fi94/126 samt för nya nationalparker och na- turreservat som staten köper in. Länsstyrelsen är skötselförvaltare av nationalparker och statligt ägda naturreservat med undantag för Got- ska Sandön och Tyresta nationalpark. 
 Naturvårdsverket har till uppgift att ta fram strategier och riktlinjer m.m. för områdesskyddet och i samarbete med länsstyrelserna priori- tera områden som bör naturskyddas samt förvärva mark för områdes- skydd. Avtal om intrångsersättning upprättas av länsstyrelserna efter godkännande av Naturvårdsverket som också betalar ut ersättningen. 
 Naturvårdsverket ska föra ett nationellt register över nationalparker och naturreservat och länsstyrelserna ska föra länsregister. Verket ska också föra register över s.k. Natura  
 2000-områden, 
  vars bevarandesta- tus ska följas upp och redovisas till EU. 
 Förvaltning av naturskyddad mark 
 Syftet med  
 nationalparker  
 är att bevara delar av vårt nationella natur- arv åt kommande generationer. 
  
 Syftet med  
 naturreservaten  
 är 
  
 – 
  
 att bevara biologisk mångfald 
  
 – 
  
 att vårda, bevara, skydda och återställa eller nyskapa naturmiljöer 
  
 – 
  
 att tillgodose behov av områden för det rörliga friluftslivet 
  
 – 
  
 att skydda, återställa eller nyskapa livsmiljöer för skyddsvärda arter. 
  
 Naturvårdsverket ansvarar för tillsyns- och skötselvägledning av na- turreservaten medan den operativa tillsynen sköts av länsstyrelserna. Nationalparker bildas med stöd av miljöbalken genom beslut av riks- dag och regering. Genom miljömålspropositionen har riksdagen fast- ställt målet att skydda 900 000 ha produktiv skogsmark (prop. 2000/ 01: 130). Av detta är det tänkt att 500 000 ha ska skyddas frivilligt av markägaren och 400 000 ha ska områdesskyddas enligt miljöbalken (1998:808, 7 kap). Målet är att skapa ytterligare 320 000 ha naturreser- vat till år 2010. 
 De olika markåtkomstmetoder som myndigheterna har för att skapa dessa naturreservat är inköp av mark eller intrångsersättning. Naturvårdsverket har i uppdrag att köpa in marken. 
 145 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Markinnehav och skötsel 
 Naturvårdsverket förvaltade 1,2 miljoner ha år 2000. Av detta var 388 278 ha produktiv skogsmark. Stora arealer lämnas för fri utveckling. Skötseln innebär att markera reservaten, hålla rågångar och stigar öppna. Ibland uppförs också rastplatser, vindskydd, toaletter, över- nattningsstugor och parkeringsplatser. Informationsskyltar, Naturrum och annan information är också en uppgift för den som sköter mar- Hughes. 
 Marker som inte lämnas för fri utveckling har någon form av sköt- sel. Detta gäller oftast odlingsmarker. Det kan vara avverkning i syfte att gynna speciella arter, betning av djur eller ängsslåtter för att be- hålla biologisk mångfald. Även på dessa marker iordningställs rast- platser m.m. för att gynna friluftsliv och rekreation. Avgifter för ser- vice kan tas ut enligt förordningen om betalnings- och medelsförvalt- ning (1994:14) men får i så fall endast täcka kostnaderna. 
 Markinnehav Naturvårdsverket – total landareal 1,2 miljoner ha (år 2000) 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 388 278 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 0 ha 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 388 278 ha 
  
 (100 %) 
  
 Nationalparker 
  
 116 434 ha 
  
 (30 %) 
  
 Naturreservat 
  
 185 525 ha 
  
 (48 %) 
  
 Markinköp för reservatsbildning 
  
 86 319 hat 
  
 (22 %) 
  
 Skötsel av nationalparker och naturreservat bekostas, med undantag av kommunala reservat, med statliga medel. Naturvårdsverket förde- lar skötselmedel till länsstyrelserna. Förutom de bidrag som redovisas i tabellen på sidan 147 anslås medel från länsstyrelsens egen budget, för t.ex. administration. Andra inkomstkällor kan vara arbetsmark- nadspengar,  
 EU-bidrag 
  och bidrag från fonder eller kommuner. Mer- parten av skötselbudgeten utgörs av bidrag från Naturvårdsverket. 
 Länsstyrelserna äskar medel från Naturvårdsverket som därefter gör en prioritering. Länsstyrelserna rekvirerar pengar två gånger per år och redovisar vid årets slut hur de använts. Länsstyrelserna ska också följa upp och utvärdera naturvårdsnyttan av utförd skötsel för varje enskilt objekt (Allmänna råd 90:8). 
 146 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Naturvårdsverket utvärderar slutligen skötselanslaget och anordnar årliga konferenser och utbildningar med länsstyrelserna om både skydd och skötsel. 
 Fjällenheten, som underhåller leder, broar och Naturvårdsverkets stugor i fjällregionen, är lokaliserad till länsstyrelsen i Norrbotten. Fjällenhetens verksamhet finansieras direkt via det statliga anslaget till länsstyrelsen. 
 Redovisning av skötselmedel för år 2000 
  
 Typ av skötsel 
  
 Miljoner kr 
  
 Procent 
  
 Löpande årlig skötsel 
  
 15,5 
  
 17,7 
  
 Betes- och slåtterersättningar 
  
 3,7 
  
 4,2 
  
 Restaureringar, t.ex. av betesmark 
  
 11,2 
  
 12,8 
  
 Utmärkning av gränser 
  
 0,6 
  
 0,7 
  
 Friluftsliv, inklusive renhållning, leder och information 
  
 14,5 
  
 16,5 
  
 Byggnader och fastighetskostnader 
  
 7,1 
  
 8,1 
  
 Personal och tillsynskostnader 
  
 16,2 
  
 18,5 
  
 Administration 
  
 8,1 
  
 9,2 
  
 Uppföljning och utvärdering 
  
 2,2 
  
 2,5 
  
 Bidrag till kommuner, stiftelser m.fl. 
  
 1,5 
  
 1,7 
  
 Fjälleder 
  
 7,1 
  
 8,1 
  
 Summa kostnader 
  
 87,7 
  
 100,0 
  
 Källa: Naturvårdsverket Dnr  
 318-135-01 
  
 Markförvärv 
 Naturvårdsverket gör i samarbete med länsstyrelserna en prioritering av vilka områden som ska naturskyddas. En beskrivning görs för varje område som ska skyddas som reservat. Alla länsstyrelser redovisar år- ligen till Naturvårdsverket hur långt de kommit i arbetet med att bilda reservat. De gör också en prioriteringslista för de kommande budgetåren. 
 Naturvårdsverket gör treåriga investeringsplaner enligt de principer som lagts fast i Naturvårdsplan för Sverige. Naturvårdsverket har 
 147 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 ramavtal med oberoende konsulter dels för värdering av marker för intrångsersättning eller för köp och dels för förhandling med markä- gare. Principen är att värdering och förhandling inte får utföras av samma person. 
 Det statliga naturskyddet sker för närvarande till 70 procent via markinköp och till 25 procent via intrångsersättning. Naturvårdsver- ket genomför köpen och godkänner länsstyrelsernas överenskommel- ser med markägaren om intrångsersättning. Fem procent av markans- laget används som bidrag till kommuner, landsting och stiftelser för förvärv av mark som ska skyddas som naturreservat. 
 År 2000 förvärvade Naturvårdsverket mark eller godkände intrångs- ersättningsavtal för 197 områden som ska naturskyddas. Köpen och intrångsersättningsavtalen omfattade 21 585 ha mark varav 10 425 ha skogsmark. Kostnaden för markinköpen detta år var 345 miljoner kr. Skyddstakten, både när det gäller markåtkomsten genom köp och in- trångsersättningsavtal och när det gäller beslut om bildande av natur- reservat, har hittills varit för låg för att kunna nå upp till de tidigare beskrivna miljökvalitetsmålen. Om det vittnar både Naturvårdsver- kets redovisning till regeringen (Dnr. M1999/15551) och Natur- skyddsföreningens rapport Är skogen skyddad om 10 år? (SNF, april 2001). 
 Personal 
 Det har varit svårt att få en detaljerad redovisning över antalet perso- ner som arbetar med skydd och skötsel av naturskyddade marker både på Naturvårdsverket och på länsstyrelserna. Det beror på att ar- betet för flertalet är integrerat med andra arbetsuppgifter och att åt- skillnaden i redovisning av antal arbetstimmar inte har delgetts utred- ningen. 
 Bedömningen är dock att det totalt på Naturvårdsverket handlar om ca  
 40–50 
  personer som arbetar med strategier och riktlinjer för ur- val, prioriteringar, markåtkomstfrågor, fördelning av skötselmedel och liknande uppgifter. Därtill kommer ett  
 50-tal 
  konsulter, som motsvarar ca 20 helårsarbetskrafter, som värderar marker och hjälper länsstyrelserna att förhandla. På länsstyrelserna uppskattas antalet an- ställda som arbetar med naturreservatsbildning samt administration till ett hundratal personer. Länsstyrelsernas tillsyn av reservaten lik- som Naturvårdsverkets arbete med tillsynsvägledning och skötselväg- ledning är inte inräknat. 
 148 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 12.8 
  
 AB Göta kanalbolag 
  
 AB Göta kanalbolag bildades 1810 och skogsmarken har funnits i bo- lagets ägo sedan dess. Markinnehavet är beläget inom Töreboda och Laxå kommuner i området mellan Vänern och Vättern i norra Väster- götland. Syftet med markinnehavet är att säkra virkesråvara för bygg- nation och underhåll av kanalen. Under årens lopp har bolaget haft både privata och statliga ägare. Verksamheten inom bolaget omfattar bl.a. drift och underhåll av kanalen och slussar samt viss fastighetsför- valtning. 
 Den kommersiella sjöfarten upphörde på  
 1950-talet 
  och i dag trafi- keras kanalen enbart av fritidsbåtar och speciella kanalkryssningar. 
 Förvaltarens uppdrag 
 AB Göta kanalbolag är sedan 1992 ett av staten direkt helägt bolag som har till uppgift att med hög kvalitet och stor hänsyn till miljö och natur bevara och utveckla Göta kanal som landets största kultur- historiska byggnadsverk. AB Göta kanalbolag ska dessutom erbjuda så många som möjligt tillgång till rekreation och ett aktivt friluftsliv på kanalen och i dess omgivningar. 
 I samband med bolagiseringen av Domänverket (prop. 1991/ 92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) bestämdes att Göta kanal skulle kvarstå i statlig ägo och att det var en statlig angelägenhet att rusta och driva kanalen så att dess värde som kulturhistoriskt bygg- nadsverk och attraktivt turistmål kunde upprätthållas. Vidare besluta- des att staten skulle äga AB Göta kanalbolag och att kanalbolaget och kanalfastigheten skulle vara en sammanhållen enhet. Finansieringen av kanalens upprustning skulle ske via statsmakternas försorg. 
 Riksdagen fattade även beslut om att AB Göta kanalbolags skogs- mark skulle överföras till Domän AB på affärsmässiga villkor. Men innan överföringen hann äga rum föreslogs i prop. 1993/94:100 Bil. 13 att skogsmarken skulle kvarstå i AB Göta kanalbolags ägo. Orsaken till det var att marken har utgjort en tillgång i bolaget ändå sedan star- ten 1810 och att avkastningen från skogen ger ett årligt bidrag till drif- ten av kanalen med ett par miljoner kronor. Näringsutskottet till- styrkte (bet. 1993/94:NU16) och riksdagen beslutade i enlighet med förslaget (rskr. 1993/ 94:224). 
 149 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Miljöcertifiering 
 AB Göta kanalbolags skogsbruk är certifierat enligt  
 FSC-standard 
  Brown paraplycertifikat. Bolaget har fastställt såväl ett antal verksamhetsmål som miljömål. För skogsägandet finns en lång- siktig målsättning utarbetad. Den omfattar virkesproduktion, natur- vårdsmål, skogsinnehavets arrondering, relationer till allmänheten, produktion, uttag av specialvirke och ekonomisk avkastning. 
 Skogsförvaltningen 
 AB Göta kanalbolag har totalt 24 anställda, varav en deltidsanställd skogsförvaltare som är ansvarig för skogsförvaltningen. Skogsförvalta- ren ansvarar för det skogliga registret, planeringen och kontakterna med jaktarrendatorerna. 
 All skogsvård handlas upp av entreprenörer. Uppföljningen av t.ex. plantering görs dock av skogsförvaltaren. Även avverkningar är ut- lagda på entreprenad. AB Göta kanalbolag har  
 3-åriga 
  avtal med en- treprenörerna, som i sin tur har hängavtal med AssiDomän AB vilket garanterar avsättning för virket. 
 Skogsförvaltaren ansvarar även för utsyning av virke till AB Göta kanalbolags egna byggnationer. Virket sågas vid en mindre såg. Bola- get har ett eget snickeri för restaureringsarbeten, bl.a. tillverkas där tidstypiska möbler till de restaurerade byggnaderna. 
 Markinnehavet 
 Skogen har under tidigare perioder bidragit med rörelsekapital för driften av kanalen, något som har påverkat skogstillståndet, som i dag kvalitetsmässigt kan betecknas som ordinärt. Den produktiva skogs- markens taxeringsvärde uppgick år 2000 till 53,6 miljoner kr. 
 150 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Markinnehav AB Göta kanalbolag – 4 072 total areal 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 3 613 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 3 388 ha 
  
 (94 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 225 ha 
  
 (6 %) 
  
 Naturreservat 
  
 12 ha 
  
 (0,3 %) 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 203 ha 
  
 (6 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 9 ha 
  
 (0,2 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 132 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 5,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 7,0 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 75 % 
  
 Skogsinnehavet utgörs i dag av en stor andel medelålders skog och ambitionen är att bestånden ska vara äldre än lägsta slutavverknings- ålder innan föryngringsavverkning sker. Dagens åldersklassfördelning innebär även att skogsinnehavet om 30 år kommer att innehålla en stor andel föryngringsavverkningsbar skog. 
 Den areal som avsatts för naturvård omfattar bl.a. 36 ha nyckelbio- toper, 12 ha naturreservat, 4 ha naturvårdsavtal och 8 ha biotop- skyddsområde. De frivilliga hänsynsområdena uppgår till 191 ha. 
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Skogsbruket ska inte fungera som ett dragspel för resultatet i bolaget utan bedrivas långsiktigt för att uppfylla såväl de kultur- och natur- vårdsmässiga målsättningarna som de ekonomiska. 
 År 2000 omsatte skogsbruket 4,5 miljoner kr brutto. Nettointäkten var ca 2,1 miljoner kr plus 240 000 kr från jaktarrenden. 73 procent (3 100 m 
 3 
 fub) av den totala mängden försålt timmer levererades till lokala sågverk. Totalt föryngringsavverkades 25 ha under år 2000. 
 I de analyser av effektiviteten i statlig skogsförvaltning som utred- ningen låtit göra framgår att AB Göta kanalbolag, liksom de övriga statliga förvaltarna, totalt sett har högre kostnader för skogsbruket på 
 151 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 egen skog än jämförelsematerialet. Det som drar upp kostnadsbilden för AB Göta kanalbolag är de höga drivningskostnaderna, dvs. kost- nader för avverkningsverksamheten som bl.a. omfattar gallring och slutavverkning. Däremot är bolaget klart effektivare när det gäller skogsvård, övrigt och administration än det privata storskogsbruket. De höga drivningskostnaderna kan förklaras av att bolaget år 2000 i princip enbart utfört gallring och bolagets kostnader för gallring lig- ger väl i nivå med storskogsbrukets. 
 AB Göta kanalbolag fick jämförelsevis sämre betalt för sitt virke än storskogsbruket. Sammantaget ger det virkespriser som ligger  
 8–22 
  procent under genomsnittet för marknaden. Det låga timmerpriset är logiskt med tanke på att timret härrör från gallring och att den låga andelen björk jämfört med andra lövträd drar ner massavedspriset. 
 Sedan 1992 har AB Göta kanalbolag årligen fått 15 miljoner kr i bi- drag från staten för upprustning och drift av kanalen. Kanaldriften gav ca 7 miljoner kr i bruttointäkter och fastighetsförvaltningen gav ytterligare ca 7 miljoner kr brutto. För år 2001 beräknas omsättningen till 42 miljoner kr. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 Göta kanal och dess omland har i dag ca 2,5 miljoner besökare per år. Utgångspunkten för verksamheten i AB Göta kanalbolag är att kana- len och dess omgivningar är ett upplevelseområde för en rad olika former av aktiviteter. Detta innebär att olika typer av anläggningar ställs i ordning för besökarna, t.ex. grillplatser, torrdass, vindskydd och båtramper. 
 För att bidra till en ökad upplevelse är AB Göta kanalbolags policy att återgå till ursprungskonstruktioner vid reparationer och underhåll på alla anläggningar och även att så långt möjligt återskapa de ur- sprungliga miljöerna. Målsättningen är att genom anpassad skötsel vara självförsörjande på specialvirke till restaureringen av slussportar och ledverk. 
 Ett led i återställningsarbetet är att all öppen mark ska betas för att inte förbuskas. År 1 (år 2001) uppgick materialkostnaden för nödvän- dig stängsling till ca 250 000 kr. I Västergötland har AB Göta kanal- bolag arrenderat ut merparten av betet. Målsättningen är att betes- verksamheten ska bära sina egna kostnader. 
 Ett annat led i återställningsarbetet är det påbörjade projektet att återskapa den allé som en gång fanns utmed Göta kanal. Projektet be- 
 152 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 räknas pågå i 10 år och hittills har 200 träd planterats till en kostnad av 2 000 kr per träd. 
 95 procent av AB Göta kanalbolags skogsbilvägar hålls öppna för allmänheten. För att förhindra inbrott i fritidsbåtar och stugor är en del vägar bommade på begäran av båtklubbar och stugägare. 
 Sedan år 2001 finns en naturvärdesinventering av skogsmarken. 
 I den gröna skogsbruksplanen är arealen målklassad enligt följande: 
 Det på utredningens uppdrag utförda ekologiska bokslutet för år 2001 visar att nivån på ståndortsanpassningen vid avverkningar låg på 5,0 (betygsskala  
 1–5). 
  Den hänsyn som tagits till naturvård respektive till vattendrag och växtlighet kring vattendrag hade båda betyget 4,5. Underlaget omfattar dock endast två föryngringsavverkningar på sam- manlagt 2,3 ha med en avverkad volym på i snitt 368 m 
 3 
 sk/ha. 
  
 12.9 
  
 Akademiska Hus AB 
  
 Akademiska Hus AB äger huvuddelen av universitetens och högsko- lornas lokaler. De sju helägda dotterbolagen äger och förvaltar fastig- heter på respektive lokaliseringsort. 
 Den skogsmark som tillhör Akademiska Hus AB är belägen i an- slutning till Mitthögskolans lokaler i Bispgården, Ragunda kommun. Sveriges lantbruksuniversitet bedrev tidigare utbildning för skogstek- niker i Bispgården. I samband med rationaliseringar i början av 1990- talet lades utbildningen ner och lokalerna övertogs av Mitthögskolan. 
 År 1996 sålde Civitas Holding AB sitt bolag Vasajorden AB till Akademiska Hus AB. Orsaken till försäljningen var att Vasakronan 
 153 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 AB, som ägs av Civitas Holding AB, ville renodla sin inriktning på förvaltning av kommersiella fastigheter i Stockholmsområdet. 
 I Vasajorden AB ingick marken kring Mitthögskolans filial i Bisp- gården. Marken ägdes tidigare av Domänverket och tanken var att skogsmarken skulle övergå till AssiDomän AB vid bolagiseringen av Domänverket och att skolan med tillhörande tomtmark skulle kvar- ligga i statlig ägo. Men vid bolagiseringen av Domänverket och om- bildandet av Kungliga Byggnadsstyrelsen överfördes marken i Bisp- gården till både AssiDomän AB och Vasajorden AB, s.k. tvesalu. Innan någon rättelse hade förhandlats fram såldes Vasajorden AB och då övergick ägandet i sin helhet till Akademiska Hus AB. 
 I prop. 1991/92:44 om ombildningen av Byggnadsstyrelsen angavs att med hänsyn till särarten hos de fastigheter som upplåts till univer- sitet och högskolor borde dessa samlas i ett särskilt dotterbolag till den statliga fastighetskoncernen. I prop. 1992/ 93:37 om ny organisa- tion av statens fastigheter hade tankegångarna utvecklats och univer- sitets- och högskolefastigheterna föreslogs nu ligga i en egen fastig- hetskoncern med lokala dotterbolag på respektive utbildningsort. 
 Förvaltarens uppdrag 
 Akademiska Hus AB ska enligt bolagsordningen äga och förvalta fast egendom och bedriva byggnadsverksamhet och byggnadsadministra- tion och därmed förenlig verksamhet. Skogsbruk nämns inte specifikt i bolagsordningen men kan ingå i förvaltningen av fast egendom. 
 Miljöcertifiering 
 Akademiska Hus AB har en miljöpolicy som gäller hela verksamhe- ten och fastighetsinnehavet. Markinnehavet är dock inte certifierat enligt någon standard och det finns heller inga planer på certifiering. 
 Skogsförvaltningen 
 Organisatoriskt ligger ansvaret för marken i Bispgården hos Akade- miska Hus i Norr AB. Skogssällskapet har gjort en skogsbruksplan för markinnehavet, men det finns ännu inte något uppdragsavtal tecknat. För närvarande finns ett muntligt avtal med forskarna på Mitthögsko- lan om att de kan använda skogen i Bispgården för forskning och un- dervisning. 
 154 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Markinnehavet 
 Av den totala arealen 487 ha utgör 86 procent produktiv skogsmark – resten är i huvudsak skogsimpediment. En tomt på ca 2 ha där skol- byggnaderna är belägna ingår också. Taxeringsvärdet har inte uppgi- vits. 
 Markinnehav Akademiska Hus AB (Bispgården) – total areal 487 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark (414 ha). 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 418 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 414 ha 
  
 (99 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 3,5 ha 
  
 (1 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 3,5 ha 
  
 (1 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 118 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 3,4 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 4,1 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 77 % 
  
 Den för naturvård avsatta arealen består av ett område med höga na- turvärden och en nyckelbiotop. 
 Om de avverkningar som finns föreslagna i skogsbruksplanen ge- nomförs kommer 77 procent av tillväxten att avverkas. 
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Akademiska Hus AB har inte avverkat mark sedan 1996, utan har an- passat sig efter hyresgästens behov för undervisning och forskning. Enligt skogsbruksplanen finns ett avverkningsbehov framöver. 
 För skogsmarken i Bispgården finns inget specifikt avkastningskrav. 
 155 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 Den brukade arealen skogsmark har målklassats enligt SVS:s system i Gröna skogsbruksplaner: 
 Marken är en resurs för den skogsutbildning som Mitthögskolan be- driver i Bispgården. Så var även fallet då marken tillhörde Domänver- ket, senare AssiDomän AB, och Sveriges lantbruksuniversitet bedrev undervisning där. Eftersom det är en tillämpad utbildning är det nöd- vändigt med tillgång på skogsmark för fältundervisningen. Eleverna utnyttjar också marken under sin fritid, bl.a. för jakt. Utöver de krav som skogsvårdslagen och miljöbalken ställer, tas inga speciella hän- syn i skogsbruket till naturvård, friluftsliv eller rennäring. 
 Mitthögskolan har beslutat att från och med hösten 2003 lägga ner sin verksamhet i Bispgården. Ragunda kommun har i det läget sökt och beviljats  
 EU-bidrag, 
  s.k. Mål  
 1-medel, 
  för att bedriva forskning och undervisning inom skog och skogsbruk i Akademiska Hus AB:s anläggning. En del av marken är tänkt att användas som försöks- och undervisningsområde i en forskningspark som kommunen inrättat. 
 12.10  
 Loussavaara-Kiirunavaara 
  AB (LKAB) 
  
 Loussavaara-Kiirunavaara 
  AB (LKAB) är helägt av svenska staten. Fö- retaget producerar högförädlade järnmalmsprodukter och är en av världens största pelletsleverantörer. Råvaran kommer från de egna gruvorna i Kiruna och Malmberget. 
 156 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Markinnehavet är samlat kring gruvorna i Kiruna (Kiirunavaara, Loussavaara och Toullavaara), Malmberget och Svappavaara. Omgi- vande mark förvaltas i Kiruna av Fastighetsverket FD Skog och i Malmberget och Svappavaara av Sveaskog AB. 
 Under 1970- och  
 1980-talen 
  avyttrade LKAB de fastigheter som be- dömdes sakna betydelse för den framtida gruvdriften. LKAB äger en- dast en liten del av den mark i Kiruna där man i dag bedriver gruv- drift. Resten arrenderar LKAB av Statens fastighetsverk. I Malmberget och Svappavaara äger däremot LKAB all den mark man använder för sin gruvbrytnings- och förädlingsverksamhet. 
 Förvaltarens uppdrag 
 LKAB:s bolagsordning innehåller inga riktlinjer för förvaltningen av skogsmarken. Den kan därför anses vara helt underordnad bolagets gruvdrift och förädlingsverksamhet. 
 Miljöcertifiering 
 LKAB har en miljöpolicy, som omfattar både inre och yttre miljö. Program finns även för miljökonsekvensbeskrivningar, utsläppskon- troll etc. 
 Skogsförvaltningen 
 LKAB förvaltar skogsmark i Kiruna och Gällivare kommuner. Skogs- marken är i sin helhet avsatt för annat ändamål än skogsbruk – i det här fallet för gruvdrift, s.k. utmål. Skogsmarken administreras tillsam- mans med övriga markfrågor. 
 Markinnehavet 
 Den produktiva skogsmarkens taxeringsvärde uppgick år 2000 till 6, 6 miljoner kr. 
 Skogen används bl.a. som skyddsskog (Kiruna) för att förhindra splitter till angränsande mark och är därför inte lämpad för skogs- bruk. 
 157 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Markinnehav LKAB – total areal 1 306 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 994 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 0 ha 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 994 ha 
  
 (100 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 994 ha 
  
 (100 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 Uppgift saknas 
  
 Tillväxt 
  
 Uppgift saknas 
  
 Bonitet 
  
 Uppgift saknas 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Det bedrivs inget regelrätt skogsbruk på marken utan det virkesuttag som sker är en följd av åtgärder som är knutna till gruvdriften, t.ex. vid vägbyggen. Eventuella avverkningar läggs ut på entreprenad. Det avverkade virket säljs lokalt. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 I Kiruna har LKAB genom avtal med kommunen upplåtit mark för fritidsverksamhet: en golfbana på det nedlagda gruvområdet i Toulla- vaara, en slalombacke på Loussavaara och fiskevatten i en bäck på  
 Loussavaara-området. 
  
 12.11 Luftfartsverket 
 Luftfartsverket (LFV) är central förvaltningsmyndighet för den civila flygtrafiken och har ett sektorsansvar för denna verksamhet. Det inne- bär bl.a. att Luftfartsverket ansvarar för och driver de civila statliga flygplatserna. 
 158 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Grunden till innehavet vid Arlanda var förvärvet av egendomarna Altuna och Kolsta på  
 1950-talet. 
  Allteftersom verksamheten har växt har ytterligare förvärv gjorts. Förvärven sker genom expropriation och inför en eventuell utbyggnad med en 4:e landningsbana är det aktu- ellt med nya förvärv. Luftfartsverkets markinnehav består i dag av två fastigheter vid Arlanda flygplats. 
 Innehavet vid Landvetters flygplats ägs av ett holdingbolag till Luftfartsverket,  
 Göteborg-Landvetter 
  flygplatsfastigheter AB. Inneha- vet består av en fastighet vid Landvetters flygplats i Härryda kommun och omfattar totalt ca 1 000 ha mark, varav ca 750 ha skog. Förvärvet av  
 Göteborg-Landvetter 
  flygplatsfastigheter AB skedde i början av år 2001 varför markinnehavet inte vidare behandlas i den här beskriv- ningen. 
 Förvaltarens uppdrag 
 I myndighetsinstruktionen för Luftfartsverket (1988:78) anges att ver- kets uppgifter bl.a. är att ansvara för drift och utveckling av statens ci- vila flygplatser och att svara för skydd mot föroreningar och annan miljöpåverkan från den civila luftfarten. Syftet med den skogsmark som förvaltas av Luftfartsverket är att tillgodose de miljökrav som ställs på flygverksamheten. Skogsbruket är därför helt underställt Luftfartsverkets behov. 
 Miljöcertifiering 
 Skogsinnehavet vid Arlanda genomgår just nu en  
 FSC-certifiering 
  Murray paraplycertifikat. 
 Skogsförvaltningen 
 Centralt inom Luftfartsverket sorterar fastighetsfrågor under juridiska sekretariatet på huvudkontoret i Norrköping. Några speciella tjänster för skogsbruket finns inte. 
 Ansvaret för skogsförvaltningen på Luftfartsverket Arlanda ligger ytterst på flygplatschefen. Organisatoriskt lyder skogsfrågorna under platschefen på Markanläggning Arlanda. 
 Skogsförvaltningen sköts på entreprenad av Skogssällskapet efter- som Luftfartsverket bedömt att skogsbrukets omfattning inte ger un- derlag för en heltidstjänst. 
 159 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Skogssällskapet har till uppgift att bedriva ett rationellt skogsbruk med hög miljöprofil utifrån de villkor som luftfartsverksamheten stäl- ler. Avtalet skrivs på två år med option på ett tredje år. Detta upplevs vara en för kort period och önskemålet från Markanläggning Arlanda är avtalsperioder på fem år. 
 Markinnehavet 
 Skogen runt Arlanda fungerar som en barriär för buller och luftför- oreningar, men även som en säkerhetszon, framförallt i landnings- och startbanornas förlängning. Skogsinnehavet omfattar 1 613 ha produktiv skogsmark varav 133 ha har avsatts för naturvårdsändamål. Taxeringsvärdet har inte redovisats. 
 Markinnehav Luftfartsverket (Arlanda) – total areal 3 021 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark (1 613 ha). 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 1 613 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 1 261 ha 
  
 (78 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 353 ha 
  
 (22 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 133 ha 
  
 (8 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 220 ha 
  
 (14 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 113 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 5,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 6,2 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 86 % 
  
 Övriga avsättningar uppgår till 220 ha fördelat på 20 ha till en motor- crossbana (f.d. täktmark) och 200 ha av hänsyn till luftfarten. En ny bergtäkt för eget bruk håller på att tas upp, vilken som mest kommer att omfatta 33 ha. 
 160 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Fördelningen mellan trädslagen är i dag 80 procent barrträd och 20 procent löv. Målet är att öka andelen lövträd till 40 procent. En an- nan målsättning är att öka andelen äldre skog för att få en jämnare ål- dersklassfördelning. 
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 År 2000 var avverkningsvolymen 10 000 m 
 3 
 fub och intäkterna upp- gick till ca 3 miljoner kr brutto. Kostnaderna uppgick till ca 1,5 miljo- ner kr och återstoden, 1,5 miljoner kr, inlevererades till Luftfartsver- ket Division Arlanda. 
 Utifrån tillväxtpotential, åtgärder enligt skogsbruksplanen och öv- riga målsättningar med skogsbruket har Luftfartsverket målsättningen att skogen långsiktigt ska generera en årlig intäkt på ca 1 miljon kr och ett netto på 500 000 kr. 
 Omfattningen av de mark- och utbyggnadsprojekt som pågår med- för att avverkningsvolymerna skiljer sig ganska mycket mellan olika år. För år 2001 budgeterades en avverkningsvolym på 12 000 m 
 3 
 fub och en intäkt på 3,6 miljoner kr brutto, vilket genererade ett netto på ca 1,1 miljoner kr. För år 2002 är den budgeterade bruttointäkten be- tydligt lägre: 1,1 miljoner kr. 
 År 2000 såldes 80 procent av det avverkade sågtimret till lokala såg- verk. Av den avverkade arealen var 25 ha föryngringsavverkning. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 Av de 133 ha som avsatts till naturvårdsändamål har 125 ha avsatts till frivilliga hänsynsområden (lövskog lämnat till fri utveckling) och 7 ha till egna reservat. 
 Skogsinnehavet är målklassat enligt SVS:s system i Gröna skogs- bruksplaner: 
 161 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Ett f.d. grustag har under 22 år gratis upplåtits för en motocrossbana. Det finns även en bana för terränglöpning, som tidigare användes av personalen, men som i dag ligger för fäfot. Man upplåter även mark för terrängkörning till olika föreningar. Jakten är utarrenderad och de som jagar på marken har även ansvar för att bedriva skyddsjakt inom området. Ungefär en fjärdedel vägarna är tillgängliga för allmänheten under större delen av året. 
 12.12 Skogsvårdsorganisationen (SVO) 
 Skogsvårdsorganisationen (SVO) omfattar Skogsstyrelsen och skogs- vårdsstyrelserna. Skogsvårdsstyrelserna är elva till antalet och utgör skogsvårdsorganisationens regionala organisation. Skogsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet med sektorsansvar för att implemen- tera den antagna skogspolitiken och se till att dess mål och ambitio- ner uppnås. Skogsstyrelsen är chefsmyndighet för skogsvårdsstyrel- serna. 
 Skogsvårdsorganisationens skogsfastigheter är i huvudsak tidigare skogsvårdsgårdar inriktade på utbildning. Förvaltare är Skogsstyrelsen men brukandet och skötseln ligger hos skogsvårdsstyrelserna. 
 Skogsvårdsstyrelserna köpte eller fick genom donationer under pe- rioden  
 1904–1980 
  olika skogsfastigheter. Syftet med ägandet har främst varit att informera och undervisa om skogsbruk genom prak- tiska övningar och demonstrationsytor, men också bedriva skoglig försöksverksamhet både genom egen försorg och som markvärd åt universitet och forskningsinstitutioner. I princip är därför skogsbru- ket underställt verksamhetens övriga behov. Inte sällan har fastighe- terna tidigare fungerat som skogsvårdsgårdar, skogsbruksskolor etc. 
 Skogsvårdsstyrelserna tillkom 1905 och var från början självstän- diga enheter som offentligrättsliga organ med statlig överinsyn och med bidrag från staten för sin verksamhet. Verksamheten reglerades i lagen om skogsvårdsstyrelserna. Skogsstyrelsen tillkom i början av  
 1940-talet 
  som en central myndighet på skogsområdet, bl.a. för att ha tillsyn över skogsvårdsstyrelserna. År 1981 förstatligades skogsvårds- styrelserna (prop.1980/81:136, bet. 1980/81:JoU25, rskr. 1980/ 81:295) med skogsstyrelsen som chefsmyndighet. I början av  
 1990-ta- 
  let genomgick skogsvårdsorganisationen en genomgripande föränd- ring och rationalisering. I stället för en skogsvårdsstyrelse per län bil- dades genom sammanslagningar elva regioner (prop.1992/93:226?). 
 162 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Förvaltarens uppdrag 
 Skogsvårdsorganisationen ska verka för att landets skogar förvaltas så att de av staten beslutade målen för skogspolitiken kan uppnås (SFS 1995:1335). Vidare ska skogsvårdsorganisationen särskilt 
  
 – 
  
 verka för att skogen och skogsmarken nyttjas effektivt och ansvars- fullt för en uthålligt god avkastning 
  
 – 
  
 verka för biologisk mångfald och en rik och varierad kulturmiljö enligt sitt sektorsansvar och i samråd med de myndigheter som an- svarar för naturvård och kulturmiljövård 
  
 – 
  
 vara tillsynsmyndighet för skogsvårdslagen (1979:429) och de före- skrifter som meddelats med stöd i lagen så att de efterlevs 
  
 – 
  
 medverka i frågor om hushållning med naturresurser 
  
 – 
  
 medverka i den yttre rationaliseringen av skogsfastigheter 
  
 – 
  
 medverka i den regionalpolitiska planeringen 
  
 – 
  
 informera om landets skogar och skogsbruk. 
  
 Skogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna får ta ut ersättning för tjäns- ter, varor, utbildning, rådgivning, information och övrig verksamhet som är förenlig med organisationens uppgifter. 
 Skogsstyrelsen ska särskilt 
  
 – 
  
 leda och samordna de statliga åtgärderna på skogsbrukets område 
  
 – 
  
 vara huvudman för skogsvårdsstyrelserna, dvs. ange mål och rikt- linjer för verksamheten och tillika följa upp och utvärdera den 
  
 – 
  
 ta fram statistik och underlag till nytta för skogsbruket och samhäl- lets och näringslivets planering med anknytning till skogsbruk 
  
 – 
  
 verka för att skogen skyddas mot skador av luftföroreningar, djur och sjukdomar 
  
 – 
  
 vidta åtgärder för att bevara den ärftliga variationen hos de inhem- ska skogsträden 
  
 – 
  
 verka för utveckling och tillämpning av skogsbruksmetoder anpas- sade till de naturgivna förutsättningarna 
  
 – 
  
 verka för en långsiktig och god försörjning med skogsodlingsmate- rial 
  
 – 
  
 medverka i bevakningen av internationella skogsfrågor 
  
 – 
  
 ha tillsyn över virkesmätningen 
  
 – 
  
 förvalta skogsvårdsorganisationens fasta egendomar och andra till- gångar. 
  
 163 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Skogsvårdsstyrelserna ska särskilt 
  
 – 
  
 följa skogsbrukets utveckling och vidta eller föreslå lämpliga åtgär- der för att främja skogsnäringen 
  
 – 
  
 bedriva rådgivning och informera för att främja ett rationellt skogs- bruk och biologisk mångfald 
  
 – 
  
 besluta om statligt stöd till skogsbruket 
  
 – 
  
 i möjligaste mån vara andra myndigheter behjälplig inom skogs- bruksområdet 
  
 – 
  
 i den mån det finns resurser, utföra tjänster åt skogsägare som bi- drar till en hållbar utveckling av skogen. 
  
 Markinnehavet ska ge en rimlig avkastning till ägaren men det finns inget definierat avkastningskrav. 
 Miljöcertifiering 
 Skötseln av skogsinnehavet utförs enligt SVS Gröna skogsbruksplan och i enlighet med skogsvårdsorganisationens miljöpolicy. Certifie- ring enligt ISO 14001 pågår eller har just avslutats på i princip hela innehavet. Det sammanlagda taxeringsvärdet uppgick år 2000 till 69 miljoner kr för den produktiva skogsmarken. 
 Skogsförvaltningen 
 Skogsvårdsorganisationen förvaltar totalt 5 083 ha produktiv skogs- mark över hela landet fördelat på nio olika skogsvårdsstyrelser: 
  
 SVS Västerbotten 
  
 658 ha 
  
 SVS Mellannorrland 
  
 1 267 ha 
  
 SVS  
 Dalarna-Gävleborg 
  
 1 176 ha 
  
 SVS  
 Värmland-Örebro 
  
 339 ha 
  
 SVS Västra Götaland 
  
 14 ha 
  
 SVS Östra Götaland 
  
 328 ha 
  
 SVS  
 Jönköping-Kronoberg 
  
 363 ha 
  
 SVS Södra Götaland 
  
 680 ha 
  
 SVS Gotland 
  
 258 ha 
  
 Det är endast en liten del av den ansvariga personalens arbetstid som ägnas åt skogsförvaltningen. 
 Markinnehavet 
 Skogsmarken utgörs i huvudsak av ordinär skog, om än med en högre frekvens av höga naturvärden. 
 164 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Markinnehav Skogsstyrelsen – total areal 6 384 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 5 435 ha 
  
 Brukad areal 
  
 4 809 ha 
  
 (88 %) 
  
 Ej brukad areal 
  
 626 ha 
  
 (12 %) 
  
 Naturreservat 
  
 168 ha 
  
 (3 %) 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 572 ha 
  
 (11 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 39 ha 
  
 (1 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 138 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 5,1 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 5,8 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Arealen nyckelbiotoper uppgår till 136 ha produktiv skogsmark. 
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Det primära syftet med markinnehavet är inte ett kommersiellt skogs- bruk. Det är därför svårt att jämföra kostnader och intäkter för skogs- vårdsstyrelsernas skogliga åtgärder med övriga skogliga aktörer. 
 År 2000 avverkades ca 17 600 m 
 3 
 fub, inklusive försålda avverk- ningsrätter. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 På utredningens uppdrag har ett ekologiskt bokslut upprättats för skogsvårdsorganisationens avverkningar under år 2001. Urvalet om- fattar totalt 12 ha fördelat på fem föryngringsavverkningar. Medel- storleken på avverkningen är 2,4 ha och uttagen virkesvolym är i snitt 282 m 
 3 
 sk/ha. Den utförda ståndortsanpassningen håller en hög nivå med medelbetyget 4,8 (betygsskala  
 1–5). 
  Naturvårdshänsyn har med- 
 165 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 elbetyget 4,2 och hänsyn till vattendrag och växtlighet kring vatten- drag har medelbetyget 5,0. 
 Skogsvårdstyrelserna har vidtagit åtgärder för att gynna det rörliga friluftslivet och har t.ex. ställt i ordning vandringsleder, vindskydd, grillplatser, bryggor, informationsskyltar och informationstavlor. De anordnar även Skogens Dag för allmänheten. 
 Redovisning av varje skogsvårdsstyrelses skogsinnehav 
 SVS Västerbotten 
 Fastigheten är belägen i Umeå kommun och omfattar 658 ha produk- tiv skogsmark. År 2000 var taxeringsvärdet för den produktiva skogs- marken 7,2 miljoner kr. 
 Markinnehav SVS Västerbotten – total areal 823 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 658 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 575 ha 
  
 (87 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 83 ha 
  
 (13 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 83 ha 
  
 (13 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 142 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 4,2 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 4,1 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Sveriges lantbruksuniversitet och grundskolan använder fastigheten för undervisning. Marken nyttjas även för rekreation och friluftsliv. Skogsbilvägarna på fastigheten är öppna för allmänheten. 
 166 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SVS Mellannorrland 
 Innehavet består av fem fastigheter i Västernorrlands och i Jämtland och Härjedalens län. Fastigheterna används i utbildnings- och rådgiv- ningssyfte, t.ex. inom kampanjerna Rikare Skog och Grönare Skog, men de fungerar även som demonstrationsfastigheter för skogsdagar och liknande aktiviteter. Taxeringsvärdet för den produk- tiva skogsmarken var 8 miljoner kr år 2000. 
 Markinnehav SVS Mellannorrland – total areal 1 438 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsareal. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 1 267 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 1 155 ha 
  
 (91 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 112 ha 
  
 (9 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 107 ha 
  
 (8 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 5 ha 
  
 (0,4 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 131 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 4,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 4,6 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 I den areal som avsatts för naturvård ingår 37 ha nyckelbiotoper. Tre av de fem fastigheterna hade år 2000 Grön skogsbruksplan och den fjärde fick under år 2001. Totalt är 48 ha klassat som målklass NO på de tre fastigheterna. På ett par av fastigheterna finns kulturobjekt i form av fångstgropsystem och fäbodar. Volymen död ved är  
 1–3 
  m 
 3 
 sk/ha på den brukade skogsmarken. 
 Vid avverkning och andra åtgärder på fastigheterna tas speciell hän- syn till den omfattande utbildnings- och rådgivningsverksamheten. SVS Mellannorrland uppskattar att ca 10 procent av den produktiva skogsmarksarealen undantas från normalt skogsbruk på grund av den verksamhet som Osborne bedriver på fastigheterna. 
 167 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 År 2000 föryngringsavverkade SVS Mellannorrland 45 ha och sålde allt timmer (3 000 m 
 3 
 sk) till lokala sågverk. Vid försäljning bjuds pos- terna ut till minst tre intressenter. 
 Arbetet med miljöcertifiering enligt ISO 14001 beräknas vara klart årsskiftet 2001/2002. 
 Allmänheten har tillgång till skogsbilvägarna hela året och efter skogsbruksåtgärder rensas och återställs stigar. 
 En av fastigheterna (produktiv skogsmark 5 ha) utgörs av enbart försöksytor där SkogForsk bedriver trädslagsförsök. 
 SVS  
 Dalarna-Gävleborg 
  
 SVS  
 Dalarna-Gävleborg 
  är indelad i sju distrikt. Den operativa sköt- seln av fastigheterna utförs av distriktspersonalen, men är en mycket lite del av arbetsuppgifterna. En tjänsteman på den centrala regions- staben ansvarar för fastigheterna. 
 Markinnehavet består av sju fastigheter i kommunerna Falun, Oconnor ors, Sandviken, Gävle, Bollnäs, Ljusdal och Orsa. Fastigheterna an- vänds i utbildnings- och rådgivningssyfte. År 2000 var det samman- lagda taxeringsvärdet för den produktiva skogsmarken 13 miljoner kr. 
 Markinnehav SVS  
 Dalarna-Gävleborg 
  – total areal 1 413 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 1 176 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 1 042 ha 
  
 (89 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 134 ha 
  
 (11 %) 
  
 Naturreservat 
  
 1 ha 
  
 ( 0,1 %) 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 133 ha 
  
 (11 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 144 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 5,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 5,6 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 168 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Egna avsättningar för naturvård (133 ha) utgörs av frivilliga hänsyns- områden. Av den produktiva skogsmarken har 35 ha klassats som nyckelbiotoper. 
 Huvuddelen av allt virke som säljs av SVS  
 Dalarna-Gävleborg 
  säljs som rotposter till lokala sågverk och virkeshandlare. Under år 2000 föryngringsavverkades 16 ha. Totalt uppgick den försålda virkesvoly- men till 2 050 m 
 3 
 fub under samma år. 
 SVS  
 Dalarna-Gävleborg 
  anlägger demonstrationsytor på fastighe- terna och genomför även en del försöksverksamhet framförallt i sam- arbete med externa intressenter, t.ex. Sveriges lantbruksuniversitet och SkogForsk. Ingen skog undantas från brukande på grund av den pågående övriga verksamheten utan brukandet sker sida vid sida. 
 Alla skogsbilvägarna är öppna för allmänheten. 
 SVS  
 Örebro-Värmland 
  
 Fastigheten är belägen i Karlstads kommun och används för utbild- ning, rådgivning, försök och rekreation. År 2000 var taxeringsvärdet 5,6 miljoner kr för den produktiva skogsmarken. Innehavet beräknas vara certifierat enligt ISO 14001 vid årsskiftet 2001/2002. 
 Markinnehav SVS  
 Örebro-Värmland 
  – total areal 355 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen av tillväxten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 339 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 241 ha 
  
 (71 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 98 ha 
  
 (29 %) 
  
 Naturreservat 
  
 153 ha 
  
 (45 %) 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 98 ha 
  
 (29 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 140 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 4,8 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 5,6 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 169 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Södra delen av fastigheten (153 ha) ingår i naturreservatet Segerstads skärgård i Vänern. Naturreservatet är främst avsatt för att bevara för- utsättningarna för ett naturnära friluftsliv samtidigt som skärgårdsom- rådets speciella naturvärden skyddas. Efter tillstånd får skogsbruk be- drivas inom de 153 ha, som inte omfattas av biotopskydd och/eller är klassat som NO- respektive  
 NS-område. 
  Den produktiva skogsmar- Hughes på fastigheten kan därför delas in i de tre kategorierna: brukad skogsmark (186 ha), brukad skogsmark med tillståndsplikt (55 ha) och ej brukad skogsmark (98 ha). 
 Arealen egna avsättningar för naturvård (98 ha) utgörs av 66 ha fri- villiga hänsynsområden och 32 ha biotopskyddsområden, som är spridda över fastigheten även inom den del som är naturreservat. Av den produktiva skogsmarksarealen klassas 32 ha (9 procent) som nyckelbiotoper. 
 År 2000 föryngringsavverkades 7,1 ha och allt sågtimmer (328 m 
 3 
 fub) såldes till lokala sågverk. 
 Skogsbilvägarna är öppna för allmänheten med undantag av vägar inom ett naturreservat, som berör en del av fastigheten. 
 Den produktiva skogsmarken är målklassad enligt SVS:s Gröna skogsbruksplaner. 
 170 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SVS Västra Götaland 
 Innehavet är skyddat som naturreservat och ägandeförvaltningen lig- ger hos skogsstyrelsen, men skötselansvaret ligger för närvarande hos länsstyrelsen i Västra Götalands län. Naturreservatet är beläget i Borås kommun och omfattar totalt 16,2 ha varav 14 ha produktiv skogs- mark. År 2000 var taxeringsvärdet för den produktiva skogsmarken 400 000 kr 
 Markinnehav SVS Västra Götaland – total areal 16 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 14 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 0 ha 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 14 ha 
  
 (100 %) 
  
 Naturreservat 
  
 14 ha 
  
 (100 %) 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 Uppgift saknas 
  
 Tillväxt 
  
 Uppgift saknas 
  
 Bonitet 
  
 Uppgift saknas 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 SVS Östra Götaland 
 Fastigheterna är belägna i kommunerna Linköping och Vimmerby. På marken bedrivs försöksverksamhet, kursverksamhet och informa- tion till skogsägare och allmänhet samt fortbildning för personalen. År 2000 var taxeringsvärdet för den produktiva skogsmarken 13,2 mil- joner kr. 
 171 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Markinnehav SVS Östra Götaland – total areal 873 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 680 ha 
  
 Brukad areal 
  
 615 ha 
  
 (90 %) 
  
 Ej brukad areal 
  
 65 ha 
  
 (10 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 65 ha 
  
 (10 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 126 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 5,7 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 7,7 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Fastigheten består av 680 ha produktiv skogsmark, varav 65 ha är av- satt för naturvårdsändamål. På fastigheterna finns 13 ha produktiv skogsmark som klassats som nyckelbiotop. 
 Den sammanlagda mängden försålt timmer under år 2000 var ca 1 898 m 
 3 
 fub och hela volymen såldes lokalt. 
 De 65 ha som avsatts för naturvårdsändamål fördelar sig på 11 ha biotopskyddsområde, 2 ha eget reservat och 52 ha frivilliga hänsyns- områden. Andelen död ved är ca 2 m 
 3 
 sk/ha. 
 Den produktiva skogsmarksarealen är målklassad enligt SVS:s Gröna skogsbruksplaner. 
 172 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 På en av fastigheterna har staten en s.k. genbanksyta med gran. Den ingår i den skogliga genbankens klonarkiv som ska bevara det ur- sprungliga genetiska materialet i tall och gran. 
 Stigar återställs efter skogsbruksåtgärder och skogsbilvägarna är till- ängliga för allmänheten året runt. 
 SVS  
 Jönköping-Kronoberg 
  
 Fastigheten är belägen i Vetlanda kommun och består av 363 ha pro- duktiv skogsmark, varav 35 ha är avsatt som frivilliga hänsynsområ- den. På fastigheten finns 2,7 ha nyckelbiotoper. År 2000 var taxe- ringsvärdet för den produktiva skogsmarken 7,4 miljoner kr. Inrikt- ningen på skogsbruket är virkesproduktion och naturvård. År 2002 kommer innehavet att certifieras enligt ISO 14001. 
 173 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Markinnehav SVS  
 Jönköping-Kronoberg 
  – total areal 429 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 363 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 328 ha 
  
 (90 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 35 ha 
  
 (10 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 35 ha 
  
 (10 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 134 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 5,4 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 7,9 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Fastigheten köptes in 1920 och fungerade först som skogsvårdsgård. Under  
 1960-talet 
  bedrevs en skogsbruksskola där, men i dag är det en kurs- och konferensgård som är öppen för alla. 
 Under år 2000 föryngringsavverkades 6 ha. 
 Skogsbilvägarna på fastigheten är i sin helhet tillgängliga för all- mänheten under hela året. Efter skogsbruksåtgärder rensas och åter- ställs stigar. 
 Arealen är målklassad enligt SVS:s Gröna skogsbruksplaner: 
 174 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SVS  
 Jönköping-Kronoberg 
  har skötselansvar för de flesta naturreser- vaten, länets naturminnen och ansvarar, på uppdrag av länsstyrelsen, för tillsyn av fågelskyddsområden i Kronobergs län. Som naturvårds- förvaltare har skogsvårdsstyrelsen ansvar för att syftet med reservats- beslutet och målen med skötselplanen uppnås. För närvarande arbe- tar ca två tjänstemän på heltid på skogsvårdsstyrelsens kansli och sex skogsvårdskonsulenter på deltid ute på distrikten  
 (10–30 
  dagar per år) med naturvårdsförvaltning. 
 SVS Södra Götaland 
 Innehavet utgörs av fem fastigheter i Skåne (Höörs och Hörby kom- muner), Blekinge (Ronneby kommun) och Halland (Varbergs och La- holms kommuner). Fastigheterna används som utbildnings- och de- monstrationsobjekt och byggnaderna som kursgårdar. Flera av områ- dena är populära för det rörliga friluftslivet. 
 Den produktiva skogsmarksarealen är 680 ha. Sammanlagt är 68 ha avsatta för annat ändamål än skogsbruk, 39 ha för naturvård och 27 ha för utbildningsändamål. Nyckelbiotopsarealen är 20,1 ha. Ande- len död ved på den produktiva skogsmarken är ca 2 m 
 3 
 sk/ha. År 2000 var taxeringsvärdet för den produktiva skogsmarken (680 ha) 12,8 miljoner kr. 
 Markinnehav SVS Södra Götaland – total areal 778 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 680 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 615 ha 
  
 (90 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 65 ha 
  
 (10 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 38 ha 
  
 (6 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 27 ha 
  
 (4 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 172 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 7,5 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 8,2 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 175 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 År 2000 föryngringsavverkades sammanlagt 14,8 ha. Från två av fast- igheterna såldes totalt 1 422 m 
 3 
 fub timmer till lokala sågverk. Övriga fastigheters avverkningar har inte redovisats. 
 Fastigheten i Blekinge har ingått i en landskapsanalys som omfattar ett område på 5 700 ha. Landskapsanalysen syftade till att ställa skogsbruksplanens åtgärdsförslag i relation till förhållandena i det omgivande landskapet. 
 På en av fastigheterna i Halland bedrivs försök med gran under skärm av ädellövträd. Där finns även en demonstrationsyta med i hu- vudsak ädellövträd i olika blandningar. 
 Delar av fastigheten Åkulla i Halland ingår i Ekomuseum Nedre Ätradalen. 
 Skogsbilvägarna på fastigheterna är öppna för allmänheten utom i något fall där vägen är bommad för att förhindra inbrott i byggna- derna. 
 SVS Gotland 
 Fastigheterna är belägna på södra Gotland. Marken är fördelad på två fastigheter varav den ena är mycket liten och eventuellt kommer att säljas. Den andra fastigheten (251 ha) har tidigare varit del av en skogsbruksskola och används som demonstrations- och i viss mån försöksfastighet. Taxeringsvärdet år 2000 för den produktiva skogs- marken uppgick till 1 miljon kr. 
 Markinnehav Gilbert – total areal 258 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 258 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 238 ha 
  
 (92 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 20 ha 
  
 (8 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 13 ha 
  
 (5 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 7 ha 
  
 (3 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 94 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 3,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 3,7 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 176 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Allt virke avsätts lokalt. År 2000 föryngringsavverkades 3,7 ha. Fastigheterna har s.k. Gröna skogsbruksplaner, vilket bl.a. innebär 
 att nyckelbiotopsinventering är gjord, strategier för avsättning för na- tur- och kulturmiljövård finns, interna mål för skogsbruket finns och intern naturvärdesinventering är gjord. 
 På den mindre fastigheten bedrevs tidigare proveniensförsök i liten skala av dåvarande markägaren och marken är i dag undantagen från skogsbruk. 
 Stigar underhålls för att öka tillgängligheten för friluftsliv och ca 75 procent av skogsbilvägarna är tillgängliga för allmänheten. 
 På den större fastigheten bedrivs praktiska försök i liten skala. Nå- got samarbete med forskningsinstitutioner finns inte, för det är verk- samheten för liten. 
 12.13 Specialfastigheter Sverige AB 
 Specialfastigheter Sverige AB är ett helstatligt fastighetsbolag och dot- terbolag till helstatliga Civitas Holding AB. Bolaget ska erbjuda an- passade lokaler till offentliga myndigheter över hela landet. Fastighe- terna består av kriminalvårdsfastigheter, räddningsskolor, specialsko- lor och vissa försvarsfastigheter. Enligt rskr. 1997/98:20 bildades Spe- cialfastigheter Sverige AB som en systerkoncern till Vasakronan AB för förvaltning av  
 icke-kommersiella 
  fastigheter. 
 Skogsmarken är belägen i Småland och Västergötland och fördelad på fyra fastigheter. Det finns även små arealer skog i direkt anslutning till de olika fastigheterna. Där bedrivs inget skogsbruk utan skogen är anpassad till hyresgästernas behov. 
 Miljöcertifiering 
 Specialfastigheter Sverige AB avser att certifiera sitt skogsbruk enligt  
 PEFC-standard. 
  Skogsbruksplanerna för fastigheterna i Eksjö kom- mun är upprättade enligt SVS system med Gröna skogsbruksplaner och uppfyller redan kraven enligt  
 PEFC-standard. 
  
 Fastigheterna i Skövde och Adams kommuner kommer under år 2002 att få skogsbruksplaner som uppfyller kraven enligt dels SVS:s system med Gröna skogsbruksplaner, dels  
 PEFC-standard. 
  
 177 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Skogsförvaltningen 
 Specialfastigheter Sverige AB har totalt 70 anställda fördelade på fem regioner. Förvaltningen av skogen är fördelad på region syd och re- gion väst. 
 Markinnehavet 
 Markinnehavet på de redovisade fastigheterna omfattar 504 ha varav 435 ha är produktiv skogsmark. Taxeringsvärdet har inte uppgivits. 
 Markinnehav Specialfastigheter Sverige AB – total areal 504 ha på redovisade fastigheter 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark (403 ha). 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 435 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 403 ha 
  
 (93 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 32 ha 
  
 (7 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 31 ha 
  
 (7 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 146 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 5,6 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 6,6 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 De redovisade värdena för tillväxt och bonitet avser fastigheterna i Eksjö kommun. Motsvarande uppgifter saknas för innehavet i Skövde och Adams kommuner. 
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Målsättningen med skogsbruket på de två fastigheterna i Eksjö kom- mun är att skogen ska skötas på ett ekologiskt och ekonomiskt riktigt sätt i samband med gymnasieutbildning av elever på de behandlings- hem som drivs på fastigheterna. Kvaliteten på skogsbruket är viktigare än det kvantitativa utfallet. 
 178 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 På fastigheterna i Eksjö kommun tas i den skogliga planeringen hän- syn till befintlig bebyggelse samt institutionernas övriga verksamheter med särskilda åtgärder för trivseln runt behandlingshemmen. De i skogsbruksplanerna föreskrivna naturhänsynen för NO- och  
 NS-om- 
  råden följs. 
 En del av institutionsbebyggelsen har gamla anor, bl.a. som sanato- rium, och delar av bebyggelsen är  
 K-märkt. 
  I dag är den tidigare par- Hughes med tallar och lövinslag en äldre tallskog. 
 I brukandet av marken tas stor hänsyn i skogsbruket till vattendrag och de sump- och våtmarker som finns på fastigheterna. 
 Delar av skogsbilvägarna är öppna för allmänheten hela året. Be- fintliga stigar röjs efter skogsbruksåtgärder. 
 I början av  
 1980-talet 
  utfördes en kulturinventering på Specialfast- igheter Sverige AB:s fastigheter i Eksjö kommun. Vid inventeringen visade det sig att det fanns lämningar både från äldre skogsbruk och odlingar, samt att det skett tre sjösänkningar på en av fastigheterna som lämnat tydliga spår i naturen. 
 Den areal som avsatts för naturvård på fastigheterna i Eksjö kom- mun utgörs av biotopskyddsområden. Skogsinnehavet på fastighe- terna i Eksjö kommun är målklassat enligt SVS:s system i Gröna Skogsbruksplaner: 
 179 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 12.14 Statens jordbruksverk/Jordfonden 
 Statens jordbruksverk har till uppgift att inom jordbrukets och rennä- ringens områden aktivt arbeta för en konkurrenskraftig, miljö- och djurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta för konsumen- terna (SFS 1998:415). En annan av Jordbruksverkets uppgifter är att förvalta Jordfonden. Jordfondens fastigheter ska främst användas för att främja en från allmän synpunkt lämplig utveckling av företag inom jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen (SFS 1989:281). De ska också användas för att främja bosättning och sysselsättning i glesbygd. Jordfonden används även för inlösen av fastigheter enligt jordförvärvslagen. Jordfonden har också aktivt köpt och sålt fastighe- ter för att främja jord- och skogsbrukets rationalisering. 
 I riksdagsbehandlingen av budgetprop. 1994/95:100 beslutades att Jordfonden på sikt ska avvecklas. Den regionala prioriteringen av verksamheten beslutas av regeringen. 
 Jordbruksverket förvaltar anslaget för bidrag till yttre rationalise- ring. Det används i dag huvudsakligen som ekonomiskt stöd vid omarrondering. Anslagets storlek beslutas av riksdagen men fördel- ningen till olika verksamheter görs av Jordbruksverket. Fondkapitalets storlek är beslutad av riksdagen och kräver riksdagsbeslut för att änd- ras. 
 Jordbruksverket har delegerat huvuddelen av ansvaret för förvalt- ningen av jordfondsfastigheterna till länsstyrelserna. Kostnader för länsstyrelsernas förvärv, överlåtelser och förvaltning av jordfondsfast- igheter samt köpeskillingar för avyttrade jordfondsfastigheter bokförs på Jordfonden. Verksamhetens överskott eller underskott bokförs mot statsbudgetens inkomstsida. Jordfonden har hittills gått med vinst. 
 I början av år 2000 var fondkapitalet 194 miljoner kronor fördelat på 129 miljoner i bokfört värde av fastighetsinnehavet och 65 miljo- ner kr i direkt likviditet. Innehavet utgjordes av ca 900 fastigheter som omfattade ca 20 000 ha jord- och skogsmark till ett uppskattat marknadsvärde av 222 miljoner kronor. Taxeringsvärdet för den pro- duktiva skogsmarken uppgick år 2000 till 55 miljoner kronor. 
 180 
 SOU 2002:40 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
 Markinnehav Jordfonden fördelat per län, år 2000 
  
 Län 
  
 Produktiv 
  
 Brukad 
  
 Ej brukad 
  
 skogsmark (ha) 
  
 skogsmark (ha) 
  
 skogsmark (ha) 
  
 Stockholm 
  
 51 
  
 51 
  
 0 
  
 Södermanland 
  
 3 
  
 3 
  
 0 
  
 Blekinge 
  
 256 
  
 256 
  
 0 
  
 Västra Götaland 
  
 1 063 
  
 1 063 
  
 0 
  
 Halland 
  
 140 
  
 135 
  
 5 
  
 Värmland 
  
 1 355 
  
 1 355 
  
 0 
  
 Dalarna 
  
 11 250 
  
 11 250 
  
 0 
  
 Gävleborg 
  
 1 037 
  
 970 
  
 67 
  
 Västernorrland 
  
 247 
  
 247 
  
 0 
  
 Västerbotten 
  
 2 301 
  
 2 301 
  
 0 
  
 Summa 
  
 17 703 
  
 17 636 
  
 67 
  
 I dag är Jordfondens huvudsakliga användningsområde omarronde- ringsverksamhet. Drygt 60 procent av Jordfondens markinnehav lig- ger i omarronderingsområden. Dessa kan endast avvecklas efterhand som förrättningarna slutförs. De aktuella omarronderingsområdena finns främst i Dalarnas län och Västra Götalands län. 
 181 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Markinnehav Jordfonden – uppgift saknas om total areal 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 17 703 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 17 636 ha 
  
 (99,6 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 72 ha 
  
 (0,4 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 72 ha 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 Uppgift saknas 
  
 Tillväxt 
  
 Uppgift saknas 
  
 Bonitet 
  
 Uppgift saknas 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Egna avsättningar för naturvård omfattar 21 ha biotopskyddsområ- den och 4 ha frivilliga avsättningar. 
 12.15 Statens järnvägar 
 Affärsverket Statens järnvägars verksamhet delades den 1 januari 2001 upp i ett antal aktiebolag. Huvuddelen av fastighetsbeståndet över- togs av Jernhusen AB. Statens järnvägar finns dock kvar som en myn- dighet (SFS 2000:1367) under en övergångsperiod och förvaltar de fastigheter som före den 1 januari 2001 ingick i myndighetens verk- samhet och som inte överfördes till bolagen. Den skogsmark som före uppdelningen i olika bolag fanns hos Statens järnvägar är i hu- vudsak kvar inom myndigheten. Jernhusen AB sköter marken på upp- drag av Statens järnvägar. 
 Statens järnvägars markinnehav består i huvudsak av mark under och i anslutning till järnvägsbanorna. Den skogsmark som var av eko- nomisk betydelse har i allt väsentligt sålts. Längs en del av järnvägsnä- 
 182 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 tet i banornas omedelbara närhet finns viss skogbevuxen mark kvar. Grovt skattat rör det sig totalt om 2 500 ha spritt över landet. Det be- drivs inget skogsbruk i egentlig mening utan marken fungerar som en säkerhetszon för järnvägen. Taxeringsvärdet har inte uppgivits. 
 12.16 Svenska Kraftnät 
 År 1992 ombildades Statens Vattenfallsverk till aktiebolag och fick namnet Vattenfall AB. Delar av verksamheten ansågs dock angelägen att behålla i myndighetsform och affärsverket Svenska Kraftnät bilda- des 1993. 
 Svenska Kraftnät säkrar sina markrättigheter för ledningar med s.k. ledningsrätt och har ett mycket begränsat markinnehav med statlig äganderätt. 
 Förvaltarens uppdrag 
 Svenska Kraftnät är ett affärsverk med uppgift att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem, sälja överföringskapacitet samt i övrigt bedriva verksamheter som är anknutna till kraftöverförings- systemet (SFS 1991:2013). 
 Miljöcertifiering 
 Svenska Kraftnät ingår från och med år 2000 bland de statliga myn- digheter som fått regeringens uppdrag att införa ett miljöledningssys- tem. Verket arbetar med ISO  
 14001-standard 
  som grund men siktar i dag inte på att certifiera systemet. Som ett led i miljöledningsarbetet ställer Svenska Kraftnät sedan några år särskilda miljökrav på sina en- treprenörer. Det finns en miljöpolicy och verket har arbetat fram verksamhetens övergripande miljömål utifrån de betydande miljöas- pekter som framkom i en miljöutredning som gjordes hösten 1999. 
 Skogsförvaltningen 
 På anläggningen i Brooks finns en platsansvarig, som har det operativa lokala ansvaret för verksamheten. Verksamheten lyder under avdel- ningen för elberedskap, Swedish Power Repair Unit. I övrigt lyder fastigheten under Svenska Kraftnäts centrala fastighetsavdelning. 
 183 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Markinnehavet 
 Markinnehavet utgörs i huvudsak av en skogsfastighet, Brooks, på 149 ha i Askersunds kommun. Taxeringsvärdet har inte uppgivits. Fastig- heten används för kursverksamhet, civilpliktutbildning och förråds- verksamhet. Skogsmarken används för att öva byggande av ledningar. 
 Markinnehav Svenska Kraftnät – total areal 156 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 129 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 0 ha 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 129 ha 
  
 (100 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 129 ha 
  
 (100 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 140 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 4,5 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 7,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Innan Svenska Kraftnät bildades användes Brooks för att utbilda linje- montörer för krissituationer. Anläggningen byggdes upp på ofri grund med arrendeavtal med markägarna, bl.a. Domänverket. Den består av övningsbanor för bandvagnar, förråd, förläggning och ut- bildningslokaler. Först år 2000 förvärvade Svenska Kraftnät fastighe- ten och på grund av en omfattande fastighetsreglering har taxerings- värdet ännu inte fastställts. Fastighetsregleringarna avslutas först Giles år 2002. 
 184 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Det finns inga ekonomiska förväntningar på skogsbruket utan det är underställt de krav på övningsobjekt som utbildningen ställer. Det finns en skogsbruksplan för fastigheten och skogsbruket bedrivs på ett naturvårdsinriktat sätt. I övrigt följer verket skogsvårdslagen och avverkningarna görs för att kunna utbilda i hur man bygger ledningar i ledningsgator med trädridåer emellan. Vid avverkningar och övriga skogsbruksfrågor anlitades AssiDomän AB som entreprenör. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 Vid anläggning och underhåll av kraftledningsgator röjs underhålls- stigar, enar lämnas kvar och ridåer med träd lämnas mot vägar och bebyggelse. Där intresse finns och där det är lämpligt kan Svenska Kraftnät och markägaren teckna avtal om julgransodling. Det inne- bär att granar får planteras i ledningsgatan. De får dock inte bli mer än tre meter höga innan de huggs. 
 Svenska Kraftnät har varit med och finansierat en inventering av kärlväxter och fjärilsarter i äldre kraftledningsgator vid nedre Daläl- ven, som Upplandsstiftelsen genomförde åren 1999 och 2000. Inven- teringen visade på förekomst av flera utrotningshotade fjärilsarter. Det är troligt att kraftledningsgator har stor betydelse för arter som är beroende av ett gammaldags odlingslandskap som hålls öppet av be- tande djur. Kraftledningsgatorna kan till viss del ersätta gamla betes- marker, som nu är igenvuxna. Genom att röja oftare och rensa bort ri- set från ledningsgatorna gynna både insekter och växter som trivs i öppna betesmarker. 
 På fastigheten i Brooks finns ett elljusspår som även används av all- mänheten och markerna fungerar som strövområde till det närbe- lägna samhället. 
 12.17 Svenska Skogsplantor AB 
 Svenska Skogsplantor AB är ett av staten helägt bolag. Företaget är re- sultatet av en ombildning av Skogsvårdsorganisationens frö- och plantverksamhet till aktiebolag (prop.1992/93:226, Griffith, rskr. 1992/93:352). Sedan starten 1994 har verksamheten mer och mer utvecklats från att enbart sälja frön och plantor till att också sälja skogsvårdstjänster med tonvikt på skogsföryngring. 
 185 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Markinnehavet omfattar ca 1 500 ha åkermark för odling av plan- tor och fröproduktion. Svenska Skogsplantor AB äger ca 700 ha frö- plantager över hela landet. Skogsmarken (200 ha) ligger i anslutning till olika plantskolor, fröplantager och skogliga försöksytor. Skogen fungerar i första hand som vindskydd och sköts med tanke på detta. Något skogsbruk i egentligen mening bedrivs inte. Taxeringsvärdet har inte uppgivits. 
 Försörjningen av skogsodlingsmaterial var från början en uppgift för skogsvårdsstyrelserna. De ålades i lagen om skogsvårdsstyrelserna (1960:267) bl.a. att garantera tillgång på frön och plantor för det en- skilda privata skogsbruket. I 1979 års skogspolitiska beslut under- ströks vikten av en bättre beståndsanläggning och att detta bl.a. kunde uppnås med ett bättre och säkrare skogsodlingsmaterial. För- statligandet av skogsvårdsstyrelserna år 1981 innebar ett fortsatt stat- ligt engagemang i skogsodlingsfrågan. Motivet var att tillgodose främst det enskilda privata skogsbrukets behov av frö- och plantmate- rial av hög kvalitet och till rimliga priser (prop. 1980/81:136). Mcintosh och plantverksamheten skulle bedrivas till självkostnadspris. Enligt myndighetsinstruktionen (1988:855) skulle Skogsstyrelsen tillgodose skogsbrukets behov av skogsodlingsmaterial, i den mån det inte sker på annat sätt. Skogsvårdsstyrelsernas uppgift var att medverka i skogsbrukets frö- och plantförsörjning. 
 Förvaltarens uppdrag 
 Svenska Skogsplantor AB:s verksamhet omfattar att producera och marknadsföra skogsodlingsmaterial och utföra tjänster inom skogs- skötselområdet. 
 Miljöcertifiering 
 Svenska Skogsplantor AB är certifierad enligt ISO 9002 och håller på att certifiera plantskolor och verksamheten med skogsvårdsuppdrag enligt ISO 14001. 
 Dagens verksamhet 
 Svenska Skogsplantor AB har 16 plantskolor från Ljungbyhed i Skåne till Piparböle utanför Umeå. Plantskolornas produktions- och distri- butionskapacitet är 180 miljoner plantor per år. Fröverksamheten är 
 186 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 indelad två regioner, Södra Fröstationen i Lagan och Norra Fröstatio- nen i Piparböle utanför Umeå. Fröproduktionen går i första hand till de egna plantskolorna, men man säljer även frön externt. Produktio- nen består i huvudsak av tall- och granfrö. 
 Svenska Skogsplantor AB erbjuder tjänster inom markberedning, plantering/sådd och skogsbruksplanläggning. Man utför även stämp- ling av rotposter med tillhörande föryngrings- och avverkningsplane- ring. 
 Dotterbolaget Nordic Forest Plants marknadsför Svenska Skogs- plantor AB:s produkter och tjänster på den finska marknaden. 
 12.18 Sveriges geologiska undersökning (SGU) 
 Sveriges geologiska undersökning (SGU) är central förvaltningsmyn- dighet för frågor som rör landets geologiska beskaffenhet och mine- ralhantering. SGU:s uppgift är att tillhandahålla geologisk informa- tion främst för områdena miljö och hälsa, fysisk planering, hushåll- ning och försörjning med naturresurser, jord- och skogsbruk samt to- talförsvar (SFS 1997:1294). Enligt SFS 2000:1470 förvaltar SGU anläggningar och annan egendom som tidigare använts för statens ci- vila beredskapslagring av olja. 
 SGU förvaltar totalt ca 130 ha mark. Skogsmarken utgör en mycket liten del av den marken. Den är fördelad på en mängd olika fastighe- ter över hela landet, från Lycksele i norr till Vetlanda i söder. Den ex- akta arealen skogsmark är inte känd. SGU ansvarar även för efterbe- handlingsåtgärderna för det tidigare gruvområdet i Adak i Malå kom- mun, Västerbottens län. Den fastigheten omfattar 180 ha och har ett samlat skogsbestånd. Taxeringsvärdet för SGU:s innehav har inte uppgivits. 
 Det finns ingen separat fastighetsförvaltning och SGU bedriver inget skogsbruk på fastigheterna. Den verksamhet som bedrivs rö- rande fastigheterna är i huvudsak miljösäkring av oljebergrum och markområden, samt försäljning av fastighetsinnehavet där det är möj- ligt. 
 187 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 12.19 Sveriges lantbruksuniversitet (SLU) 
 Sveriges lantbruksuniversitet (SLU) bedriver forskning och utbildning inom hela den agrara sektorn. Verksamheten är uppdelad på tre fakul- teter: fakulteten för jordbruk, landskapsplanering och trädgårdsbruk, den skogsvetenskapliga fakulteten och den veterinärmedicinska Garner teten. 
 Lantbruksuniversitets fyra största utbildnings- och forskningscentra finns i Alnarp, Uppsala, Umeå och Skara. 
 Inom den skogsvetenskapliga fakulteten bedrivs vid flera stora för- söksparker runt om i landet i första hand försöksverksamhet, men även undervisning. Lantbruksuniversitet disponerar marken enligt nyttjanderättsavtal med markägarna, men äger personal- och labora- toriebyggnader i anslutning till försöksparkerna. Lantbruksuniversi- tets betalar i dag inga arrenden för de områden där det finns nyttjan- derättsavtal (se avsnittet om Sveaskog AB). 
 I prop. 1991/92:44 om riktlinjer för den statliga fastighetsförvalt- ningen och ombildningen av Byggnadsstyrelsen föreslogs bl.a. att fastigheter som upplåts till universitet och högskolor skulle samlas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. Domänverket hade tidi- gare förvaltningsansvar för fastigheter som Lantbruksuniversitet dis- ponerade och använde som försöksparker, övningsskogar och för- söksytor. Lantbruksuniversitet betalade en årlig ersättning till Do- mänverket för nyttjandet. 
 I prop. 1991/92:134 som behandlade bolagiseringen av Domänver- ket, föreslogs att de områden som Lantbruksuniversitet disponerade skulle överlåtas till det blivande bolaget eftersom verksamheten inte innebar något väsentligt hinder för ett rationellt skogsbruk. Det bli- vande bolaget skulle överta Domänverkets överenskommelser. När dessa löpte ut skulle nyttjanderättsavtal upprättas mellan bolaget och Lantbruksuniversitetet. De fastigheter som klassades som ändamåls- fastigheter, t.ex. en del anläggningar som var mycket specialiserade skulle kvarstå i statlig ägo. 
 I prop. 1992/93:37 om ny organisation för förvaltningen av statens fastigheter och lokaler m.m. förslogs att förvaltningsansvaret för de rena jord- och skogsbruksfastigheterna för forsknings- och försöks- verksamhet, som då förvaltades av Domänverket och Byggnadsstyrel- sen, skulle överföras till Lantbruksuniversitetet och att staten skulle fastställa överlåtelsevillkor och löpande ange avkastningskrav. 
 Lantbruksuniversitetet och Domän AB förhandlade under 1993 om vilka fastigheter som skulle föras över från Domänfonden till 
 188 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Lantbruksuniversitetet och formerna för överförandet. De fastigheter som skulle kvarstå i statens ägo tills beslutet var fattat förvaltades Giles tiden av Statens fastighetsverk tillsammans med övriga s.k. vänte- lägesfastigheter. Regeringen fattade 1994 beslut om vilka fastigheter som slutligen skulle föras över till Lantbruksuniversitetet som därefter kom överens med Statens fastighetsverk om formerna för överfö- ringen. 
 Förvaltarens uppdrag 
 I Lantbruksuniversitets förordning (SFS 1993:221) anges att en av uppgifterna är att förvalta universitetets fasta egendomar och andra tillgångar. Totalt har Lantbruksuniversitet förvaltningsansvar för byggnader och/eller mark på 25 orter i landet till ett bokfört värde av 232 miljoner kronor. Det genererar hyresintäkter på 39,8 miljoner kronor varje år. År 2000 genomfördes en marknadsmässig värdering av fastighetsinnehavet. Syftet var att få ett rättvisande förmögenhets- värde för att kunna visa kostnaden för upplåtelsen av dessa fastigheter till forskning och undervisning. Lantbruksuniversitets tekniska byrå har i dag ett genomsnittligt avkastningskrav på 5,5 procent (4 procent på skog) på bokfört värde på den interna egendomsförvaltningen. Av- kastningskravet är fördelat på jord, skog och byggnader. 
 Lantbruksuniversitets markinnehav är fördelat på 32 fastigheter spridda över landet, från Gällivare i norr till Alnarp utanför Malmö i söder. 
 Skogsförvaltningen 
 Lantbruksuniversitets tekniska byrå har ansvar för fastighetsförvalt- ningen. Tekniska byrån lyder under Lantbruksuniversitetets rektor som till sin hjälp har ett förvaltningsråd där en av medlemmarna är sakkunnig inom området skog och skogsförvaltning. 
 Markinnehavet 
 Huvuddelen av Lantbruksuniversitets markinnehav utgörs av jord- bruksmark (3 593 ha). Den produktiva skogsmarken utgör 33 procent av det totala markinnehavet. Taxeringsvärdet för den produktiva skogsmarken uppgick år 2000 till 19 miljoner kr. I arealen egna avsätt- ningar (46 ha) ingår nyckelbiotoper med 7 ha. 
 189 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Markinnehav Sveriges lantbruksuniversitet – total areal 5 715 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. Andelen av tillväx- ten som avverkas är beräknad på den brukade arealen skogsmark. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 1 887 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 1 812 ha 
  
 (96 %) 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 76 ha 
  
 (4 %) 
  
 Naturreservat 
  
 30 ha 
  
 (1,6 %) 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 46 ha 
  
 (2,4 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 0 ha 
  
 Virkesförråd 
  
 119 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 4,1 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 4,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 I Lantbruksuniversitets markinnehav ingår dessutom två donations- fastigheter med skogsmark. I donationerna ställdes inga speciella krav på hur fastigheterna skulle förvaltas. De förvaltas därför inte i stiftel- seform, eftersom den innebär för stora begränsningar för hur fastighe- terna kan användas. 
 År 1996 förvärvade Lantbruksuniversitet egendomen Figueroa utanför Uppsala. Syftet med förvärvet var att gården skulle tjäna som demonstrationsgård för jord- och skogsbruk och trädgårdsnäring uti- från ett kultur- och naturvärdesperspektiv. 
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 År 2000 var avverkningsvolymen ca 2 600 m 
 3 
 sk med en hög andel gallring av den totala avverkningsvolymen. Totalt föryngringsavver- kades 39,8 ha under år 2000. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 Lantbruksuniversitet äger mark utmed Fyrisån, ett omtyckt och vik- tigt rekreations- och strövområde för uppsalaborna. Det finns ett av- 
 190 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 tal med Uppsala kommun om markskötseln för området. Det reglerar ansvarsfördelningen mellan kommunen och Lantbruksuniversitet och innebär bl.a. att kommunen svarar för investeringar som rör till- gängligheten för allmänheten. Om allmänhetens tillträde till marken utgör ett intrång på brukandet har Lantbruksuniversitet rätt till ersätt- ning, men det har ännu inte aktualiserats. 
 Målsättningen på Figueroa är att bruka marken utifrån ett kul- tur- och naturvärdesperspektiv. All produktion på egendomen ska be- drivas i ekologisk form. Skogsbruket ska bedrivas så att undervis- ningen får största möjliga utbyte, att biologisk mångfald stärks och att rekreationsmöjligheter erbjuds. Jordbruket ska drivas som en mjölk- gård för att på så sätt uppnå god naturvård och naturlig växtnä- ringsbalans. Trädgårdsverksamhet ska etableras för att visa möjlighe- terna till frilandsproduktion av trädgårdsprodukter i regionen. 
 Verksamheten på Figueroa ska spegla kopplingarna till Lant- bruksuniversitets grundläggande verksamhetsområden: grundutbild- ning, forskning, information och miljöanalys. 
 Kommunala naturvårdsinventeringar och närrekreationsplaner an- vänds i markskötselplaneringen. 
 Lantbruksuniversitet håller ungefär hälften av skogsbilvägarna öppna för allmänheten, men tätortsnära vägar är inte tillgängliga med bil på grund av problem med nedskräpning och skrot. 
 Andelen död ved på den brukade skogsmarken bedöms vara 1,5 m 
 3 
 sk/ha. 
 På den mark som ligger i områden med renskötsel samråder Lant- bruksuniversitet med berörd sameby ett år före föryngringsavverk- ning. 
 Eftersom det inte finns Gröna Skogsbruksplaner för alla fastigheter kan en målklassning av hela innehavet inte göras. Av samma anled- ning är inte nyckelbiotopsinventering gjord på alla fastigheter. Den görs fortlöpande i takt med att äldre skogsbruksplaner ersätts med gröna planer. 
 12.20 Vasakronan AB 
 I början av  
 1990-talet 
  gjorde staten en översyn av sitt ägande av fast egendom (prop. 1991/92:44 och 1992/93:37). Då bildades ur Kung- liga Byggnadsstyrelsen bl.a. Vasakronan AB, Akademiska Hus AB och Statens fastighetsverk. 
 191 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Vasakronan AB ägs i sin helhet av Civitas Holding AB som ägs av staten via Finansdepartementet. Vasakronan AB har renodlat sin verksamhet och successivt avyttrat de  
 icke-kommersiella 
  fastigheter som övertogs vid bildandet. Bolaget har i dag en inriktning på kom- mersiella lokaler, bl.a. kontor i Stockholm, Göteborg och Malmö. 
 Vasakronan AB äger bl.a. ett större skogsområde på Järvafältet norr om Stockholm. Marken ligger inom Solna och Sundbybergs kommu- ner och utgörs av Svea Livgardes gamla kasern och övningsområde. I dag finns FOA, annan militär verksamhet och Polishögskolan på en del av området. 
 Under år 2001 såldes Vasakronan AB:s markinnehav i stadsdelarna Ursvik och Västerjärva på Järvafältet. Markinnehavet i Ursvik såldes till ett bolag, som till lika delar ägs av Vasakronan AB och NCC och markinnehavet i Västerjärva såldes till ett bolag som till lika delar ägs av Vasakronan AB och Skanska. Anledningen är att Sundbyberg res- pektive Solna kommuner håller på att fastställa översiktsplaner för dessa områden. 
 Förvaltarens uppdrag 
 Vasakronan AB ska enligt bolagsordningen äga och förvalta fast egen- dom och bedriva byggnadsadministration och därmed förenlig verk- samhet. Vasakronans AB ska skapa största möjliga totalavkastning och värdetillväxt på eget kapital. Vasakronan AB:s avkastningskrav på justerat eget kapital är räntan på en  
 5-årig 
  statsobligation plus 5 pro- cent. 
 Vasakronan AB äger främst bebyggda fastigheter, men även en del exploateringsfastigheter där det finns skogsmark. Eftersom bolaget har för avsikt att bebygga sådan mark kan skogsbruket sägas vara helt underordnat annan verksamhet. 
 Miljöcertifiering 
 Vasakronan AB har sedan år 1997 en miljöpolicy och är sedan år 2001 miljöcertifierad enligt ISO 14001. Alla fastigheter är miljödekla- rerade. All projektutveckling och utbildning sker i enlighet med kvali- tetssäkringssystemet Total Quality Management (TQM). 
 192 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Skogsförvaltningen 
 Marknadsområdeschefen för Stockholms norra område ansvarar för Vasakronan AB:s skogsinnehav. Vasakronan AB:s chefsjurist ansvarar för de fastighets- och förvaltningsjuridiska frågorna. 
 Markinnehavet 
 Vasakronans markinnehav på norra Järvafältet omfattade år 2000 sammanlagt 485 ha, varav produktiv skogsmark 245 ha. För området har en skogsbruksplan som omfattar perioden  
 1995–2005 
  tagits fram. 
 Markinnehav Vasakronan AB (Norra Järvafältet) – total areal 485 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 245 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 0 ha 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 245 ha 
  
 (100 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 245 ha 
  
 (100 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 113 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 5,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 6,2 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Vasakronan AB har anlitat en entreprenör för själva den skogsförval- tande delen, som i sin tur anlitar entreprenörer för nödvändiga skogs- bruksåtgärder. 
 Skogsbrukets resultat år 2000 var cirka 220 000 kr brutto och 100 000 kr netto. Avverkningsvolymen uppgick till 774 m 
 3 
 fub. Av- verkningarna gjordes på grund av stormskador, bevarande av hassel- lundar och allmän uppsnyggning intill tomtmark. 
 193 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 Hela Järvafältet har stor betydelse för friluftsliv och rekreation. Fri- luftslivet styr därför skogsbrukets inriktning. Vasakronan AB har tvingats ta hand om bilvrak m.m. som dumpas i området och har där- för satt upp vägbommar för att förhindra dumpning av skrot och an- nat skräp. 
 För delar av Vasakronan AB:s markinnehav på norra Järvafältet finns i dag en fördjupad översiktsplan upprättad. Den ligger i sin tur till grund för en detaljplanläggning. 
 Länsstyrelsen skickade år 1998 ut ett förslag om naturreservat i vil- ket en stor del av Hughes inom Solna och Sundbybergs kommuner ingår, dvs. Vasakronan AB:s mark. Förslaget har ännu inte resulterat i något reservat. 
 Sundbybergs kommun antog i november år 2001 en plan som syf- tar till att göra ett interimistiskt naturreservat av den del av området som heter Kymlinge. 
 12.21 Vasallen AB 
 Vasallen AB, som bildades år 1997, är ett av staten helägt fastighets- bolag. Vasallen AB utgör en koncern med 17 dotterbolag och har till uppgift att utveckla och förädla fastigheter och mark som tidigare till- hört Fortifikationsverket. Målsättningen är att slutligen kunna sälja fastigheterna på kommersiella villkor. 
 Vasallen AB har köpt in de fastigheter som tidigare nyttjats av För- svarsmakten och som enligt försvarsbesluten 1996 och 2000 inte längre ska ingå i den militära verksamheten. 
 Den skogsmark Vasallen AB äger finns på tre fastigheter i Botkyrka, Borås och Uddevalla kommuner. Marken ligger i anslutning till de gamla kasernområdena på nedlagda F18 i Tullinge (Botkyrka), I 15 (Borås) och I 17 (Uddevalla). 
 Förvaltarens uppdrag 
 I rskr. 1997/98:20 anges att ändamålet för Vasallen AB är att överta, förädla och utveckla fastigheterna för civil användning. Detta bör ske i samarbete med berörda kommuner och det lokala näringslivet. Mål- sättningen är att slutligen kunna sälja fastigheterna på kommersiella villkor. 
 194 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Vasallen AB arbetar f.n. för att de aktuella kommunerna och det lokala näringslivet ska kunna få nytta av de f.d. kasern- och övnings- områdena. Fördjupade översiktsplaner och detaljplaner är under utar- betning. 
 Skogsförvaltningen 
 Vasallen AB har ingen egen förvaltning eller egna anställda för att sköta skogen, utan vid behov anlitas entreprenörer. Vasallen AB har egen personal som sköter utveckling och drift av fastighetsinnehavet. 
 Markinnehavet 
 Det sammanlagda taxeringsvärdet för den produktiva skogsmarken uppgick år 2000 till 1 miljon kr. Marken utgörs bl.a. av f.d. övnings- områden samt av f.d. start- och landningsbanor. 
 Markinnehav Vasallen AB (Botkyrka, Borås och Uddevalla) 
 – total areal 510 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 142 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 0 ha 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 142 ha 
  
 (100 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 Ej klart ännu, planarbete pågår 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 142 ha 
  
 (100 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 113 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 5,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 6,2 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 195 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Vasallen AB har i dag inga intäkter från skogen utan huvuddelen av intäkterna kommer från uthyrning av lokaler. Skogen sköts enligt skogsvårdslagens krav, utan att det finns något egentligt syfte att bruka skogen. Markområdena ses som en betydelsefull resurs för stadsdelens utveckling och förädling. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 I dag används skogsmarksområdena i huvudsak för friluftsliv och re- kreation. Vid de skogsskötselåtgärder som utförs tas ingen speciell hänsyn till friluftsliv och naturvård utöver vad lagen anger och de åt- gärder som krävs för att områdena ska kunna vara en tillgång för all- mänheten och fastighetsutvecklingen. 
 Fastighetsbeskrivning per kommun 
 För marken i  
 Borås kommun  
 (22 ha produktiv skogsmark, taxerings- värde 668 000 kr) har en skogsbruksplan upprättats. Diskussioner på- går angående en detaljplan för hela området. Vasallen AB:s vision omfattar ny stadsdel innehållande verksamheter, bostäder och ser- vice. För att uppnå detta arbetar bolaget i ett nära samarbete med Borås kommun och det lokala näringslivet. 
 Markinnehav Vasallen AB, Borås kommun – total areal 72 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 22 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 0 ha 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 142 ha 
  
 (100 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 142 ha 
  
 (100 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 196 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 6,3 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 8,0 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 196 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Alla planer på fortsatt flygverksamhet i Tullinge,  
 Botkyrka kommun  
 av- fördes hösten 2000. Vasallen AB:s fastigheter omfattar ca 375 ha va- rav ca 104 är skogsbevuxen. I stället inriktar sig Vasallen AB på det ex- ploateringsalternativ som innefattar bostadsbebyggelse (3 000 lägen- heter). Det finns ingen skogsbruksplan upprättad för området. För närvarande pågår ett arbete med översiktsplaner i kommunen i syfte att utveckla Riksten i Tullinge, där gamla Tullinge flygplats ingår, till ett område som ska omfatta bostäder, rekreation, verksamheter och service. En exploatering kan troligen tidigast ske om fem år. 
 I den landskapsanalys av Tullinge flygplats som Vasallen AB lät göra i februari 1999 framgår att det finns stora kultur- och naturvårds- värden inom eller alldeles i närheten av området. Området har även mycket stor betydelse för friluftslivet. 
 Kärnområdet för Vasallen AB:s verksamhet i  
 Uddevalla kommun  
 ut- görs av ett kasern- och verkstadsområde, som upptar ungefär en tred- jedel av hela fastigheten. Vasallen AB genomför och planerar för om- byggnad och förädling av området. Andra delen av fastigheten utgörs av ett f.d. övningsområde som i dag nyttjas för rekreation. En del av området är även utredningsområde för framtida exploatering. Udde- valla kommun är intresserad av att förvärva delar av grönområdet. 
 För närvarande pågår ett arbete med att upprätta en detaljplan. För 16 ha produktiv skogsmark, som ingår i området har en Grön skogs- bruksplan upprättats. 
 Markinnehav Vasallen AB, Uddevalla kommun – total areal 63 ha 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 16 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 0 ha 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 16 ha 
  
 (100 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 4 ha 
  
 (25 %) 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 12 ha 
  
 (75 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 174 m 
 3 
 sk/ha 
  
 Tillväxt 
  
 5,0 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Bonitet 
  
 6,1 m 
 3 
 sk/ha, år 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 197 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 I den gröna skogsbruksplanen för skogsmarken i Uddevalla kommun är arealen målklassad enligt följande: 
 För de fornlämningar som finns på området i Uddevalla kommun finns inga särskilda skötselanvisningar i skogsbruksplanen. 
 12.22 Vattenfall AB 
 Vattenfall AB (moderbolaget) ombildades 1992 från statligt verk, Higgins tens Vattenfallsverk till ett aktiebolag. Vattenfall Fastigheter AB är ett dotterbolag för fastighetsinnehav. Båda bolagen äger mark. 
 Orsaken till uppdelningen av markinnehavet är att alla avyttrings- fastigheter ska föras över till dotterbolaget Vattenfall Fastigheter AB. För närvarande pågår en genomlysning av Vattenfall AB:s fastighets- innehav för att fastställa vilka fastigheter som inte behövs för att sä- kerställa verksamheten och som därför kan avyttras. Sammanställ- ningen ska vara klar vid halvårsskiftet 2002. En sådan genomgång har redan genomförts på Vattenfall Fastigheter AB. 
 Vattenfall AB gjorde sina förvärv av skogsmark i samband med vat- tenkraftsutbyggnaden i början av  
 1900-talet 
  och kärnkrafts- och vär- mekraftverksutbyggnaden under 1950- och  
 60-talen. 
  Större delen av skogsmarken ligger i norra Sverige, antingen nära Statens fastighets- verks och/eller Sveaskogs AB:s innehav. 
 198 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 Förvaltarens uppdrag 
 Vattenfall AB och Vattenfall Fastigheter AB har enligt sina bolagsord- ningar inget specifikt skogligt uppdrag, utan bolagen ska bl.a. äga och förvalta fastigheter och bedriva verksamhet som är förenlig med dessa. Skogsbruk kan anses ingå i den fastighetsförvaltning som bola- gen bedriver. 
 Miljöcertifiering 
 Vattenfalls miljöpolicy antogs 1999. De flesta av Vattenfalls verksam- heter har miljöledningssystem varav flertalet är certifierade enligt ISO 14001. En del anläggningar är också certifierade enligt Murphy, t.ex. Älvkarlebys och Bodens kraftstationer. 
 Skogsförvaltningen 
 Eftersom Vattenfall AB anser att viss skogsmark ska finnas kvar för vattenkraftsdriften har ansvaret för skogen kommit att ligga under Vattenfall Produktion AB, men det finns ingen speciell organisation för detta. 
 För Vattenfall Fastigheter AB ligger det organisatoriska skötselan- svaret på de två regioncheferna, vilka upphandlar avverkningar, sköt- seluppdrag etc. I huvudsak använder sig Vattenfall av Skogssällska- pets tjänster. 
 Markinnehavet 
 Vattenfall AB förvaltade 1 575 ha produktiv skogsmark år 2000. Det finns skogsbruksplaner för de flesta fastigheterna. Dessa har dock inte ställts till utredningens förfogande. 
 Vattenfall Fastigheter AB förvaltade 2 010 ha produktiv skogsmark år 2000 och alla fastigheterna har skogsbruksplaner. Totalt förvaltar Vattenfall AB och Vattenfall Fastigheter AB tillsammans 6 346 ha mark. 
 Taxeringsvärdena har inte uppgivits. Vattenfall Fastigheter AB:s två fastigheter i Vilhelmina kommun (791 ha) håller på att avyttras. 
 Fastigheterna kring Forsmarks kärnkraftverk (536 ha) ska behållas som skyddszon eftersom man ska borra för slutförvaring av kärn- bränsle på dessa fastigheter. 
 199 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Fastigheten i Nyköpings kommun (444 ha) ligger inom Studsviks- området och bör delvis vara kvar som skyddszon. Dessutom gränsar fastigheten till ett naturreservat och länsstyrelsen är intresserad av att utöka reservatsarealen. 
 I Norrköpings kommun ligger skogsinnehavet (173 ha) kring ett värmekraftverk. Det finns ännu inget beslut om skogsmarken ska styckas av och säljas. 
 På de två fastigheterna i Jokkmokks kommun (1 757 ha) ska bolaget förmodligen stycka av fallrättsfastigheter från de befintliga fastighe- terna och sälja resten. 
 Vattenfall Fastigheter AB har inte gjort några avsättningar på den produktiva skogsmarken. 
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 På Vattenfall AB:s skogsinnehav bedrivs inte skogsbruk i egentlig me- ning. De åtgärder som görs har betydelse för drift och produktion av vattenkraft, t.ex. röjning av sly kring kanaler, dammar etc. Omfatt- ningen är i ekonomiska termer försumbar i förhållande till övrig verk- samhet. Det finns inget avkastningskrav på skogsmarken och eventu- ella intäkter är t.ex. reavinst vid försäljning. 
 För Vattenfall Fastigheter AB varierar intäkterna från skogsbruket år från år. I princip täcker skogsbruket sina kostnader och genererar ett mindre överskott. Skogsbruket har inget resultatkrav utan man ut- går från vilka åtgärder skogsbruksplanerna anger och när de ska utfö- ras utan att ha några ekonomiska förväntningar på verksamheten. I budgeten tas endast skogsbruket upp vid planerade markförsäljningar. 
 Vattenfall AB omsätter cirka 17 400 miljoner kronor per år. Efter- som bolaget inte bedriver skogsbruk finns ingen ekonomisk redovis- ning av skogen. 
 Vattenfall Fastigheter AB omsätter cirka 240 miljoner kr per år, av det svarar skogsförvaltningen för ungefär 0,5 procent. 
 Hänsyn till andra ändamål än skogsbruk 
 Röjning av sly utefter stränder, dammar och kanaler är en del av det miljöarbete som ingår i det normala underhållsarbetet. Vid vissa vat- tenkraftsstationer har speciella arbetsplaner upprättats för miljöarbe- tet. 
 Söder om Vuollerim har Vattenfall AB ett 30 ha stort naturreser- vat, Vattenfalls Värnområde. Det har avsatts för att skydda värdefulla 
 200 
  
 SOU 2002:40 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 biotoper utmed Lule älv. Inom detta område finns särskilda skötsel- ansvariga som bedriver naturvård enligt upprättade planer. 
 Eftersom Vattenfall AB inte bedriver skogsbruk förekommer inte samråd med rennäringen i den typen av frågor. Däremot finns ett samråd med rennäringen i frågor som rör vattenreglering. 
 12.23 Vägverket 
 År 1947 gick Väg- och vattenbyggnadsstyrelsen samman med regio- nala organ och bildade Väg- och vattenbyggnadsverket. År 1967 om- bildades Väg- och vattenbyggnadsverket till Vägverket, som därmed blev central förvaltningsmyndighet med sektorsansvar för hela väg- transportsystemet. 
 Förvaltarens uppdrag 
 I Vägverkets sektorsansvar ligger bl.a. planering, byggande och drift av det statliga vägnätet. Det finns däremot inga anvisningar om mark- innehavets skötsel. Vägverket regleras av myndighetsinstruktionen (SFS 1997:652). Vägverkets fastigheter är jämnt spridda över Sverige. 
 Skogsförvaltningen 
 Vägverket är indelat i sju regioner och fastigheterna förvaltas av res- pektive region. 
 Markinnehavet 
 Vid en fastighetsinventering, som genomfördes för några år sedan, klassades varje fastighet utifrån den pågående markanvändningen, oavsett hur fastigheten var taxerad enligt fastighetstaxeringen. 169 fastigheter klassades då som skogsmark med ett sammanlagt taxe- ringsvärde på 9 556 000 kr. 
 201 
  
 Redovisning av statliga skogsförvaltare 
  
 SOU 2002:40 
  
 Markinnehav Vägverket – uppgift saknas om total areal 
 Andelen brukad, ej brukad skogsmark och naturreservat är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark. Andelen egna avsättningar är ställda i relation till arealen produktiv skogsmark exklusive naturreservatsarealen. 
  
 Produktiv skogsmark 
  
 521 ha 
  
 Brukad skogsmark 
  
 0 ha 
  
 Ej brukad skogsmark 
  
 521 ha 
  
 (100 %) 
  
 Naturreservat 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för naturvård 
  
 0 ha 
  
 Egna avsättningar för annat 
  
 521 ha 
  
 (100 %) 
  
 Virkesförråd 
  
 Uppgift saknas 
  
 Tillväxt 
  
 Uppgift saknas 
  
 Bonitet 
  
 Uppgift saknas 
  
 Andel av tillväxten som avverkas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Många av Vägverkets fastigheter har förvärvats eller lösts in i sam- band med vägbyggen. En del används för att reglera intrång på fastig- heter vid vägbyggen. Det som återstår av fastigheterna säljs när vä- garna är färdiga. Enligt väglagen är det inte nödvändigt att äga fastig- heter, för väghållningen räcker det med vägrätt. 
 I Vägverkets avyttringsplan finns i dag knappt 3 000 fastigheter och markområden. Dessa är ofta små och ligger i eller i anslutning till ett vägområde. Det är fastigheter och markområden som inte behövs för Vägverkets verksamhet. Av de 169 fastigheter som klassats som skogs- mark är 140 upptagna i avyttringsplanen. De resterande 29 är mark- områden (144 ha totalt) som används eller kommer att användas till trafikplatser, rastplatser, täkter, vägstationer, etc. 
 Virkesproduktion och ekonomiskt resultat 
 Vägverket bedriver inget skogsbruk på fastigheterna. 
 202