Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Översyn av Brottsförebyggande rådet 
  
 Dir. 
  
 2003:26 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 6 mars 2003. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av Brottsförebyggande rådet (BRÅ). BRÅ:s verksamhet och organisation skall analyseras. Utredaren skall lämna förslag till hur BRÅ:s framtida verksamhet bör se ut, vilka ansvarsområden som myndigheten bör ansvara för och hur verksamheten bör organiseras. 
 Förslag till en ny förordning med instruktion för BRÅ skall lämnas. 
 Finner utredaren att det finns behov av en mer genomgripande översyn när det gäller hela rättsväsendets forsknings- och utvecklingsverksamhet, kan ett nytt uppdrag komma att ges. 
 Bakgrund 
 BRÅ inrättades 1974 efter det att Kommittén för kriminologisk behandlingsforskning hade konstaterat att forskningen inom det kriminalpolitiska området var starkt eftersatt i Sverige. BRÅ:s huvudsakliga roll skulle därför vara att stärka den kriminalpolitiska forskningen i Sverige. BRÅ har sedan dess utretts flera gånger och myndighetens roll som kunskaps- och informationsorgan har förstärkts. Verksamheten har över tid förändrats i riktning mot att i allt större utsträckning bli regeringens expertorgan i kriminalpolitiska frågor. Sedan 1994 har BRÅ även ansvaret för den officiella statistiken på området Rättsväsendet. 
 153 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:18 
  
 Den senaste utredningen genomfördes 1997 och redovisades i Ds 1997:28 Forskning för rättsväsendet. Riksdagen beslutade i samband med 1998 års budgetproposition i enlighet med regeringens, och utredarens, förslag att forskningen inom Rikspolisstyrelsen (RPS) skulle flyttas över till BRÅ, som skulle fungera som ett centrum för forsknings- och utvecklings- verksamheten för rättsväsendet. Vid BRÅ inrättades ett rådgivande organ (referensgruppen) med företrädare för rättsväsendets myndigheter och Justitiedepartementet. Referensgruppen lämnar förslag till prioriteringar för forsknings- och utvecklings- verksamheten. Vid BRÅ finns även en vetenskaplig nämnd som också fungerar som ett rådgivande organ. Nämnden består av forskare och inrättades för att säkerställa att en hög vetenskaplig kvalitet upprätthålls i arbetet. 
 År 1996 fattade regeringen beslut om ett nationellt brottsförebyggande program, Allas vårt ansvar. I samband med detta tillsattes Kommittén för brottsförebyggande arbete (KBA), som fick i uppgift att stödja utvecklingen av det brottsföre- byggande arbetet. BRÅ tog 1998 över uppgiften att stödja det lokala brottsförebyggande arbetet och fördela de av regeringen särskilt avsatta medlen till denna verksamhet. 
 BRÅ tilldelades särskilda medel för att under åren  
 1998–2002 
  verka för att forskningen om ekonomisk brottslighet samt miljöbrott utvecklades vid universitet och högskolor. I samband med BRÅ:s årsredovisning för år 2001 presenterades ett förslag till hur den fortsatta forskningen på detta område skulle kunna organiseras. 
 Från och med 2003 har BRÅ även i uppgift att fördela finansieringsbidrag om 18 miljoner kronor årligen till medlings- verksamhet samt att svara för frågor om utbildning, metodutveckling och kvalitetssäkring inom området. 
 BRÅ har idag en viktig samordnande roll och är ett centrum för forsknings- och utvecklingsverksamhet för hela rättsväsendet. BRÅ fungerar också som ett expertorgan i kriminalpolitiska frågor och har utvecklats till att i allt högre grad vara ett stabsorgan till regeringen. 
 154 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 1 
  
 Behovet av en översyn 
 Regeringen har i budgetpropositionen för 2003 (utgiftsområde 4, Rättsväsendet) uttalat att en översyn av BRÅ bör äga rum. 
 Kriminalpolitiska frågor har under de senaste åren fått allt större betydelse i samhällsdebatten, vilket flera opinionsundersökningar också visar. BRÅ, som skall vara den myndighet som står för en stor del av kunskapen på detta stora och prioriterade politik- område, är en relativt liten myndighet med begränsade resurser. Under årens lopp har BRÅ:s ansvarsområden blivit allt fler och allt mer olikartade. Det finns därför ett behov av att se över BRÅ:s verksamhet för att analysera om myndighetens roll kan renodlas och tydliggöras. 
 Samtidigt som BRÅ skall fungera som ett oberoende centrum för forskning och utveckling inom rättsväsendet, skall myndig- heten vara regeringens stabsorgan. I regleringsbrevet för 2003 har regeringen tydliggjort myndighetens roll som stabsorgan. Det är därför angeläget att BRÅ, inom befintliga ramar och med kort varsel, har möjlighet att ta hand om uppgifter som regeringen har behov av att få utförda. 
 Kriminalpolitiken berör flera olika politikområden. Under de senaste åren har flera myndigheter, både inom och utom rättsväsendet, visat stort intresse för att ta del av BRÅ:s kunskap och att samarbeta med BRÅ. Samtidigt har regering och myndigheter behov av att få olika reformer och annan typ av verksamhet utvärderad av ett av verksamheten oberoende organ. Dessa båda typer av ansvarsområden kan vara svåra att förena. 
 Det förekommer att BRÅ stödjer och bidrar med kunskap i andra myndigheters verksamheter, och samtidigt har i uppdrag att utvärdera verksamheten i fråga. 
 Myndigheten har under de senaste åren fått en rad resurs- krävande arbetsuppgifter, som att ge stöd och fördela bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete och till medlingsverksamhet. Det bör övervägas om också andra liknande uppgifter skall ingå i BRÅ:s verksamhet. BRÅ har sedan 1994 ansvaret för den officiella statistiken inom området Rättsväsendet. Förändringen har inte varit helt problemfri. Myndigheten har också övertagit själva produktionen av statistiken. Samtidigt som det är en fördel för hela myndighetens verksamhet att BRÅ har ansvar för kriminal- statistiken, belastar produktionen av statistiken en stor del av myndighetens resurser. 
 155 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:18 
  
 Det är angeläget att regeringen och rättsväsendets myndigheter har kunskapsunderlag av hög kvalitet. Det statsfinansiella läget gör emellertid att det för närvarande inte finns utrymme för någon betydande förstärkning av resurserna. I stället måste möjligheterna att använda redan befintliga resurser inom rättsväsendet på ett effektivare sätt utredas. 
 Uppdraget 
 En särskild utredare skall göra en översyn av BRÅ. BRÅ:s verksamhet, organisation och arbetsformer skall analyseras. Utredaren skall lämna förslag till hur BRÅ:s framtida verksamhet bör se ut, vilka ansvarsområden som myndigheten bör ansvara för och hur verksamheten bör organiseras. Följande frågor skall belysas särskilt: 
  
 BRÅ:s ledningsstruktur (inklusive styrelse och rådgivande organ), 
  
 BRÅ:s roll som stabsorgan, 
  
 BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet, 
  
 former för och omfattning av stödet till det lokala brottsförebyggande arbetet (inklusive stödet till medlingsverksamheten), 
  
 BRÅ:s informationsverksamhet, särskilt myndighetens webbplats, 
  
 statistikverksamheten, särskilt produktionen av kriminal- statistiken, 
  
 möjligheten till effektivare resursutnyttjande i verksamheten. 
  
 Som grund för utredarens analys och förslag skall inledningsvis en kartläggning göras av hur BRÅ för närvarande strukturerar sin verksamhet och fördelar sina resurser. 
 För att kunna ta ställning till omfattningen av BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet behöver en översiktlig kartläggning göras av vilket behov rättsväsendets myndigheter anser sig ha av forsknings- och utvecklingsverksamhet på sina respektive områden. 
 Vid kartläggningen bör utredaren särskilt uppmärksamma frågan om hur den framtida forskningen skall bedrivas beträffande ekonomisk brottslighet och miljöbrott samt när det gäller kriminalvårdens och polisens verksamhet. 
 156 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 1 
  
 Syftet med uppdraget är att ta fram en ny instruktion för BRÅ med inriktning på en modern, effektiv och ändamålsenlig verksamhet samt att få en översiktlig analys av hur behovet av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom rättsväsendet kan tillgodoses. 
 Utredaren skall lämna förslag till hur BRÅ:s framtida verksamhet och struktur bör se ut. Olika förslag på lösningar och de konsekvenser dessa kan medföra bör diskuteras och jämföras. Vidare skall utredaren uppskatta de kostnader som förslaget kan medföra. Förslag till en ny förordning med instruktion för BRÅ skall därför lämnas av utredaren. 
 Om utredaren finner det lämpligt bör även ett nytt namn för myndigheten övervägas. 
 Redovisning av uppdraget 
 Uppdraget skall redovisas senast den 30 september 2003. 
 Bedömer utredaren att det finns behov av en fortsatt utökad översyn när det gäller hela rättsväsendets forsknings- och utvecklingsverksamhet skall detta tydliggöras. Det kan då komma att beslutas om ett nytt uppdrag. 
 Justitiedepartementet 
 157 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
 Tilläggsdirektiv till 2003 års  
 BRÅ-utredning 
  Dir. 2003:108 
 Beslut vid regeringssammanträde den 18 september 2003. 
 Sammanfattning av tilläggsuppdraget 
 Utredaren för 2003 års  
 BRÅ-utredning 
  (Ju 2003:01) skall, utöver nuvarande uppdrag, göra en utvidgad kartläggning av den forsknings- och utvecklingsverksamhet som är relevant för kriminalpolitikens mål att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Kartläggningen skall användas som underlag för utredarens analys, överväganden och förslag gällande Brottsförebyggande rådets (BRÅ:s) framtida roll. 
 Utredaren får förlängd tid för att slutföra sitt arbete. Uppdraget skall redovisas senast den 30 januari 2004. 
 Bakgrund 
 Den 6 mars 2003 beslutade regeringen om direktiv till en utredning om en översyn av BRÅ (dir. 2003:26). I samband härmed tillkallades en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till hur BRÅ:s framtida verksamhet bör se ut, vilka ansvarsområden som myndigheten bör ha och hur verksamheten bör organiseras. 
 Utredningen har antagit namnet 2003 års  
 BRÅ-utredning. 
  BRÅ bedriver bl.a. tillämpad forsknings- och utvecklingsverksamhet på det kriminalvetenskapliga området. Forsknings- och utvecklings- verksamhet som är av relevans för kriminalpolitikens mål att minska brottsligheten och öka människors trygghet finansieras eller bedrivs även vid andra myndigheter, både inom och utom rättsväsendet. Forskning som bidrar med kunskap för 
 159 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:18 
  
 verksamheten inom rättsväsendet, förekommer även inom flera olika discipliner vid universitet och högskolor. 
 För att kunna bedöma vilken roll och vilka ansvarsområden BRÅ skall ha i framtiden har utredaren gjort bedömningen att det är nödvändigt att utvidga den kartläggning som skall användas som grund för den analys och de förslag utredaren skall redovisa till regeringen. 
 Regeringen delar denna bedömning. Det är av stor vikt att den verksamhet som bedrivs inom rättsväsendet bygger på kunskap. Det är därför angeläget att utredningen kan få en heltäckande bild av den samlade forsknings- och utvecklingsverksamhet som bedrivs och har relevans för den kriminalpolitiska delen av rättsväsendets verksamhet. Mot en sådan bakgrund har utredaren bättre möjlighet att göra en väl avvägd bedömning när han föreslår hur BRÅ:s framtida verksamhet skall se ut. 
 Uppdraget 
 Utredaren skall göra en utvidgad kartläggning av den forsknings- och utvecklingsverksamhet, som har relevans för kriminalpolitikens mål att minska brottsligheten och öka människors trygghet och som bedrivs vid 
  
 myndigheterna inom rättsväsendet, 
  
 övriga statliga myndigheter som bedriver eller finansierar verksamhet som har särskild relevans för detta mål, och 
  
 universitet och högskolor. 
  
 Utredaren är fri att göra de begränsningar som anses nödvändiga. Kartläggningen skall användas som underlag för utredarens analys, överväganden och förslag gällande BRÅ:s framtida roll. 
 Utredaren skall samråda med den utredare som tillkallats för att göra en översyn av Brottsoffermyndigheten (dir. 2003:104). 
 Utredaren får förlängd tid för att slutföra sitt arbete. Uppdraget skall redovisas senast den 30 januari 2004. 
 Justitiedepartementet 
 160 
  
 .bild Egen Källa: 
  
 161 
  
 Styrelse 
  
 Referensgrupp för 
  
 Vetenskaplig nämnd 
  
 Elva ledamöter 
  
 rättsväsendet 
  
 Förordnas av styrelsen 
  
 Sammansättningen bestäms i 
  
 förordningen med instruktioner 
  
 för BRÅ 
  
 Enheten för 
  
 Enheten för 
  
 Generaldirektör 
 Presstjänst 
  
 lokalt 
  
 individinriktade 
  
 IT 
  
 statistik 
  
 brottsförebyggande 
  
 åtgärder 
  
 arbete 
  
 information 
  
 administration 
  
 reformutvärdering 
  
 brottsutvecklingen 
  
 och förlag 
  
 inklusive en jurist 
  
 rådets Brottsförebyggande 2003 organisation 
  
 3 Bilaga 
 Bilaga 4 
 Förteckning över personer som utredningen varit i kontakt med 
 Intervjuade personer samt personer som utredningen i övrigt talat med 
 Dunn, Boyd, generaldirektör vid BRÅ 
 Ackum Agell, Cortez, generaldirektör vid Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering 
 Moreno, Townsend, personalrepresentant för SACO vid Peters, Pena, personalrepresentant för  
 ST-DT 
  vid BRÅ 
 Begler,  
 Walker, 
  överdirektör vid Rikspolisstyrelsen (tidigare generaldirektör vid BRÅ) 
 Bergenstrand, Levy, riksåklagare 
 Ferrell, Wilson, generaldirektör vid Brottsoffermyndigheten 
 Eberstein, Cortez, vice ordförande i Justitieutskottet samt ordförande i BRÅ:s styrelse 
 Adams, Andrews, chef för Statens Kriminaltekniska Laboratorier Engwall, Maldonado, personalrepresentant för  
 ST-DT 
  vid King, Shelton, rektor vid Polishögskolan 
 Heckscher, Barker, rikspolischef 
 Hellsvik, Garcia, generaldirektör vid Patent- och registreringsverket 
 163 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:18 
  
 Collier, Wilson, tidigare generaldirektör vid Ekobrotts- myndigheten 
 Jones, Dalton, utredare vid Polishögskolan (tidigare generaldirektör vid BRÅ) 
 Högne, Scott, överdirektör vid Kriminalvårdsstyrelsen Knutsson, Ortiz, professor vid Polishögskolan i Oslo Levander, Barker, professor vid Lunds universitet 
 Persson, Young, professor vid Rikspolisstyrelsen Sarnecki, Richards, professor vid Stockholms universitet Sporre, Ramsey, personalrepresentant för SACO vid BRÅ Torstensson, Rios, docent vid Växjö universitet Törnqvist, Vargas, utredare vid Svenska Kommunförbundet Miller, Ballard, personalrepresentant för SACO vid BRÅ Weibull, Barnes, professor vid Göteborgs universitet Wikström, Reyes, professor vid Cambridge universitet Villius, Ferguson, kurator vid Rättsmedicinalverket 
 Härutöver har utredningen varit i kontakt med ytterligare ett antal personer för kortare samtal. 
 164 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 4 
  
 Personer som deltagit i av utredningen anordnat FoU- seminarium 
 Alalehto, Decker, FD, universitetslektor 
 Dunn, Mitchell, universitetslektor 
 Hydén, Richardson, FD, docent, universitetslektor 
 Kühlhorn, Phillips, professor 
 Lindgren,  
 Kim, 
  docent, universitetslektor 
 Brady, Moore, FD, docent, universitetslektor 
 Garcia, Turner, professor 
 Thompson, Peterson, professor Bell, Barnes, professor Luna, Brown, professor Avila, Melendez, forskarsamordnare 
 165 
 Bilaga 5 
 Publicerat av BRÅ  
 1997–2003 
  
 Publicerat av BRÅ år 1997 
 Rapporter 
 Våld mot kvinnor  
 (BRÅ-rapport 
  1997:2) 
 Antologi baserad på en konferens om våld mot kvinnor. Presentation av våldet mot kvinnor ur olika synvinklar. 
 Det barbariska straffet  
 (BRÅ-rapport 
  1997:3) 
 Redovisning bland annat för hur dödsstraffet används i olika länder liksom för dödstraffets ställning inom folkrätten. 
 Tio års erfarenheter av brottsförebyggande arbete i Nederländerna.  
 (BRÅ-PM 
  1997:1) 
 Exempel på olika brottsförebyggande projekt och resultaten av dem liksom en diskussion om vilka hinder som kan finnas för brottsförebyggande verksamhet. 
 Att arbeta med förebyggande projekt.  
 (BRÅ-PM 
  1997:2) 
 En kritisk granskning av förebyggande verksamhet. 
 Situationell brottsprevention.  
 (BRÅ-PM 
  1997:3) 
 Argument för situationell brottsprevention, hur den bör utformas och varför. 
 Our Collective Responsibility  
 (BRÅ-report 
  1997:1) 
 Översättning av regeringens brottsförebyggande program, Allas vårt ansvar, Ds 1996:59. 
 Current Swedish Legislation on Narcotic Drugs and Psychotropic Substances  
 (BRÅ-report 
  1997:2) Översättning av narkotika- strafflagen. 
 167 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:18 
  
 Statistikpublikationer 
 Domstolsstatistik 1997  
 (BRÅ-rapport 
  1997:1) 
 Domstolsstatistik 1995  
 (BRÅ-rapport 
  1997:4) 
 Kriminalstatistik 1995  
 (BRÅ-rapport 
  1997:5) 
 Övriga publikationer 
 Prognoser för brottsutvecklingen  
 1997–1998 
  (Kortfakta PM). 
 Anmälda brott 1996. Kvartalsstatistik (Kortfakta PM). 
 Svenska folket om brott och brottsförebyggande åtgärder. Redovisning av resultaten av en opinionsundersökning om 
 allmänhetens syn på brottslighet och andra ordningsstörningar och vad man kan göra för att minska problemen. 
 Varningsblad om bedrägerier (BRÅ, Företagarnas Riksorganisa- tion, Polisen och Svenska Arbetsgivareföreningen). 
 Vad är Ekobrott. 
 Genomgång av vad som räknas som ekobrott. 
 Videofilmen Klipp som lockar. 
 Film om ett fall av ekonomisk brottslighet för visning i gymnasieskolan. 
 Lärarhandledning Klipp som lockar. 
 Videofilmen Dog Han? Om filmvåld och verklighet (BRÅ, Rädda Barnen, Riksförbundet Hem och Skola och Våldsskildringsrådet). 
 Film för åk  
 7–9 
  om skillnaden i konsekvenser mellan filmvåld och verkligt våld. Till filmen gjordes också en studiehandledning. 
 Information på UR:s webbplats på Internet i samband med TV- serien STOP Om brott , våld och gäng. (Utbildningsradion och BRÅ). 
 Studies on Crime  Crime Prevention (Vol. 6 No 1 och 2, 1997). 
 168 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 5 
  
 Publicerat av BRÅ år 1998 
 Rapporter 
 Rattfylleri. Utvärdering av 1994 års reform av trafiknykterhets- lagstiftningen.  
 (BRÅ-rapport 
  1998:7) 
 På jakt efter den svenska normen  
 (BRÅ-PM 
  1998:1) Konferensrapport med inlägg som diskuterar om det allmänna 
 rättsmedvetandet är en gemensam norm i det svenska samhället och om det stämmer överens med de värderingar som styr lagar och rättsväsende. 
 Brottslighet och utsatthet för brott  
 (BRÅ-PM 
  1998:2) Intervjuundersökning bland svenskar och invandrare från 
 Finland, Polen och Chile för att få en bild av svenskars inställning till invandrare liksom några invandrargruppers inställning till andra invandrare och svenskar. 
 Drograttfylleri. Omfattning, olycksrisker och bevisproblem (BRÅ- PM 1998:3) 
 Uppgifter från sex undersökningar, bland andra en om förekomsten av alkohol och andra trafikfarliga medel hos förare som omkommit eller skadats svårt i trafikolyckor. 
 Brottsutvecklingen i Sverige  
 1995–1997. 
 (BRÅ-rapport 
  1998:2) 
 Statistikpublikationer 
 Kriminalstatistik 1996.  
 (BRÅ-rapport 
  1998:1) 
 Kriminalstatistik 1997.  
 (BRÅ-rapport 
  1998:3) 
 Domstolsstatistik  
 1996–1997. 
 (BRÅ-rapport 
  1998:4) 
 Övriga publikationer 
 Crime Prevention in the Nordic Context. The Nordic Model. Beskrivning av de brottsförebyggande råden i de nordiska 
 länderna, deras organisation och verksamhet. 
 169 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:18 
  
 European Crime Prevention Awards 1998. De fem svenska bidragen till den europeiska tävlingen. 
 Konsten att läsa statistik om brott och brottslingar. 
 Handledning i hur man tolkar och använder kriminalstatistiken. 
 Man ville vara hjälte (BRÅ och Våldsskildringsrådet) Djupintervjuer med unga pojkar om deras upplevelser och tankar 
 om våld i verkligheten och på film. 
 När behövs polisen bäst? 
 En analys av utryckningsverksamheten vid polismyndigheten i Stockholms län. 
 Pedofili. Barnpornografi och sexuella övergrepp mot barn. Sammanställning av den aktuella forskningen om pedofili, bland 
 annat faktorer som inverkar vid pedofili, behandling av pedofili och pornografins betydelse för pedofilen. 
 Publicerat av BRÅ år 1999 
 Rapporter 
 Ungdomar, droger och polisens insatser  
 (BRÅ-rapport 
  1999:1) Resultat från två undersökningar av polisens förebyggande 
 strategier mot narkotikaproblemet bland ungdomar. 
 Internationella jämförelser  
 (BRÅ-rapport 
  1999:3) Redovisning av en internationell brottsofferundersökning. 
 Intensivövervakning med elektronisk kontroll  
 (BRÅ-rapport 
  1999:4) 
 Utvärdering av 1998 års försöksverksamhet med intensiv- övervakning med elektronisk kontroll. 
 Bygga upp brottsförebyggande arbete. Idéskrift 1  
 (BRÅ-rapport 
  1999:5) 
 Vägledning för hur man bygger upp lokalt brottsförebyggande arbete. 
 170 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 5 
  
 MC-brott 
 (BRÅ-rapport 
  1999:6) 
 Kunskapsöversikt över fenomenet  
 MC-gäng 
  och motstrategier för att bemöta problemet. 
 Forskning om ekonomisk brottslighet  
 (BRÅ-rapport 
  1999:7) Översikt av ekobrottsforskningen i Danmark, Finland, Norge 
 och Sverige. 
 Antologi. 8 reflektioner om kriminalpolitik  
 (BRÅ-rapport 
  1999:9) Forskare i BRÅ:s vetenskapliga nämnd ger sin syn på utvecklingsbehov, problem och tänkbara förändringar inom 
 kriminalpolitiken. 
 Vit maktmusik  
 (BRÅ-rapport 
  1999:10) 
 Fallstudie om den vita maktmusikens roll för tillväxten av den svenska rasideologiska undergroundkulturen. 
 Medling vid brott. Rapport från en försöksverksamhet (BRÅ- rapport 1999:12) 
 Kartläggning, problemanalys och prioriteringar. Idéskrift 2 (BRÅ- rapport 1999:13) 
 Beskrivning av hur man i lokalt brottsförebyggande arbete kan bygga upp och använda kunskap om lokala problem och förhållanden. 
 Medling vid brott. Gärningsmän berättar  
 (BRÅ-rapport 
  1999:14) 
 Kvinnors brottslighet  
 (BRÅ-rapport 
  1999:15). Kartläggning av kvinnors brottslighet i Sverige. 
 Statistikpublikationer 
 Narkotikastatistik 1996 och 1997  
 (BRÅ-rapport 
  1999:2) 
 Domstolsstatistik 1998  
 (BRÅ-rapport 
  1999:11) 
 171 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:18 
  
 Övriga skrifter 
 Kodning av brott. Anvisningar för brottskodning. 
 Den organiserade cigarettsmugglingen. Från ax till limpa 
 En undersökning av såväl den legala som illegala handeln med cigaretter och av effektiviteten i kontrollåtgärderna. 
 Cigarettsmugglingens struktur, omfattning och utveckling under senare delen av  
 1990-talet. 
  Från limpa till lunga 
 Kartläggning av cigarettsmugglingens struktur, omfattning och utveckling under senare delen av  
 1990-talet. 
  
 Råd för framtiden. Rapport från en studiedag med de lokala brottsförebyggande råden. 
 Prognos för brottsutvecklingen  
 1999–2000. 
  
 40 poäng tillämpad kriminologi. Informations- och anmälnings- broschyr till kurs anordnad av Stockholms universitet och BRÅ. 
 European Crime Prevention Awards 1999. 
 Broschyr om de svenska tävlingsbidragen. 
 Svensk polis i förändring. 
 En granskning av närpolisreformen (publicerad på BRÅ:s webbplats). 
 Internationella jämförelser av kriminalstatistiken (publicerad på BRÅ:s webbplats). 
 Publicerat av BRÅ år 2000 
 Rapporter 
 Brottsförebyggande åtgärder i praktiken. Idéskrift 3  
 (BRÅ-rapport 
  2000:1) 
 Exempel på brottsförebyggande åtgärder som genomförts i Sverige och andra länder. 
 172 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 5 
  
 IT-relaterad 
  brottslighet  
 (BRÅ-rapport 
  2000:2) 
 En kunskapsöversikt av  
 IT-relaterad 
  brottslighet och vilka åtgärder som bör sättas in mot den. 
 Strategiska brott  
 (BRÅ-rapport 
  2000:3) 
 En analys av olika typer av kriminella karriärer, vilka debutbrotten är och vilka risker de innebär. 
 Förbud mot köp av sexuella tjänster  
 (BRÅ-rapport 
  2000:4) Kartläggning av tillämpningen av lagen under dess första år. 
 Utvärdering  dokumentation. Idéskrift 4  
 (BRÅ-rapport 
  2000:5) Beskrivning av hur utvärderingar kan genomföras, från att 
 granska målen till att avgöra om åtgärderna påverkat brottsligheten. 
 Ungdomar som rånar ungdomar i Malmö och Stockholm (BRÅ- rapport 2000:6) 
 Kartläggning av ungdomsrånens omfattning, utveckling och karaktär i Malmö och Storstockholm. 
 Påföljdssystemet för unga lagöverträdare  
 (BRÅ-rapport 
  2000:7) Undersökning av samtliga lagföringar under  
 1980–1998 
  som 
 gäller ungdomar i  
 15–17 
  årsåldern. 
 Medling vid brott. Slutrapport från en försöksverksamhet (BRÅ- rapport 2000:8) 
 Perspektiv på ekobrottsligheten.  
 (BRÅ-rapport 
  2000:10) 
 En antologi. Med utgångspunkt från 1977 års översyn av lagstiftningen gällande den ekonomiska och organiserade brottsligheten ger författarna sina perspektiv på hur den ekonomiska brottsligheten har utvecklats och hur samhällets motstrategier utvecklats. 
 Grov kvinnofridskränkning.  
 (BRÅ-rapport 
  2000:11) En kartlägg- ning av hur rättsväsendet tillämpat den nya bestämmelsen och polisens och åklagarväsendets insatser mot kvinnovåld. 
 173 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:18 
  
 Sannolikheten att dömas till fängelse. En statistisk analys (BRÅ- rapport 2000:13) 
 Redovisning av skillnader mellan landets tingsrätter i andelen fängelsedomar. 
 Brott på karta. Idéskrift 5  
 (BRÅ-rapport 
  2000:14) 
 Beskrivning av hur man med hjälp av datateknik kan använda kartor i det brottsförebyggande arbetet. 
 Barnmisshandel. En kartläggning av polisanmäld misshandel av små barn  
 (BRÅ-rapport 
  2000:15) 
 Stöld, våld och droger bland pojkar och flickor i årskurs 9 (BRÅ- rapport 2000:17) 
 Självdeklarationsundersökning av brottsligheten bland ett urval av ungdomar i åk 9. 
 Utvisning på grund av brott. De dömda och deras barn (BRÅ- rapport 2000:18) 
 Beskrivning bland annat av hur många barn som berörs av att en förälder döms till utvisning och de avvägningar som rättsväsendet ställs inför i dessa situationer. 
 Finansiella offshoremarknader och skatteparadis  
 (BRÅ-rapport 
  2000:19) 
 Förklaring av begreppet offshore och hur det används i finansiella sammanhang. 
 Från anstalt till livet i frihet. Delrapport I  
 (BRÅ-rapport 
  2000:20) 
 Undersökning av hur anstalterna arbetar med behandlings- undersökningar och behandlingsplaner för de intagna. 
 Kriminaliseringen av narkotikabruk  
 (BRÅ-rapport 
  2000:21) Utvärdering av vilka konsekvenser kriminaliseringen av 
 narkotikabruk år 1988 och skatteskärpningen år 1993 har haft för rättsväsendets arbete mot narkotikamissbruk. 
 Grannsamverkan. Idéskrift 6  
 (BRÅ-rapport 
  2000:22) 
 Beskrivning av grannsamverkan i olika typer av områden, från storstädernas ytterområden till mindre orter med mindre problem. 
 174 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 5 
  
 Statistikpublikationer 
 Narkotikastatistik 1998  
 (BRÅ-rapport 
  2000:9) 
 Kriminalstatistik 1998  
 (BRÅ-rapport 
  2000:12) 
 Domstolsstatistik 1999  
 (BRÅ-rapport 
  2000:16) 
 Publicerat av BRÅ år 2001 
 Rapporter 
 White Collar Crime Research  
 (BRÅ-rapport 
  2001:1) 
 Bidrag från en internationell forskarkonferens om ekonomisk brottslighet. 
 Från anstalt till livet i frihet. Efter muck  
 (BRÅ-rapport 
  2001:2) Delrapport från en studie av kriminalvårdsanstalternas 
 frigivningsförberedelser. 
 Upprepad utsatthet för brott  
 (BRÅ-rapport 
  2001:3) 
 Underökning av 30 000 polisanmälningar rörande upprepad utsatthet för misshandel och hot, inbrott i skolor, butiker och bostäder samt bilrelaterade brott. 
 Hur – Var  
 –Närpolis? 
 (BRÅ-rapport 
  2001:5) 
 En granskning av närpolisreformen. 
 Brott och annan misskötsamhet under permission  
 (BRÅ-rapport 
  2001:6) 
 Undersökning av hur vanligt det är att intagna missköter sin permission. 
 Hets mot folkgrupp  
 (BRÅ-rapport 
  2001:7) 
 Kartläggning av brottet hets mot folkgrupp och av hur lagen om det har tillämpats. 
 Exit  
 (BRÅ-rapport 
  2001:8) 
 En uppföljning och utvärdering av organisationen Exit för avhoppare. 
 175 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:18 
  
 Brottsförebyggande arbete i skolan. Idéskrift 7  
 (BRÅ-rapport 
  2001:9) 
 Exempel bland annat på åtgärder för att motverka mobbning, lösa konflikter och öka elevinflytandet. 
 Brottsutvecklingen i Sverige  
 1998–2000 
 (BRÅ-rapport 
  2001:10) Beskrivning och analys av utvecklingen av olika brott, med 
 tonvikt på åren  
 1998–2000. 
  
 Dödligt våld mot kvinnor i nära relationer  
 (BRÅ-rapport 
  2001:11) Genomgång av alla fall av dödligt våld mot kvinnor i nära 
 relationer under  
 1990-talet. 
  
 LUPP. En lokal uppföljnings-  prognosprocedur i problem- orienterat arbete mot brott. Idéskrift 8  
 (BRÅ-rapport 
  2001:13) 
 Modell för en procedur som fullt utvecklad kan bli ett hjälpmedel för att analysera och styra framför allt närpolisens arbete mot vardagsbrottsligheten. 
 Kriminell utveckling. Tidiga riskfaktorer och förebyggande åtgärder  
 (BRÅ-rapport 
  2001:15) 
 Översiktlig bild av nationell och internationell kunskap om tidiga individ- och familjefaktorer som medför ökad risk för att utveckla allvarlig kriminalitet. 
 Miljödriven utveckling – på gott och ont?  
 (BRÅ-rapport 
  2001:17) Forskningsprojekt finansierat av BRÅ inom ramen för 
 regeringens uppdrag att verka för forskning om ekonomisk brottslighet. 
 Brottsligheten i olika länder  
 (BRÅ-rapport 
  2001:18) 
 Resultaten från brottsofferundersökningen år 1999 som Sverige deltog i tillsammans med 16 andra industriländer. 
 Statistikpublikationer 
 Narkotikastatistik 1999  
 (BRÅ-rapport 
  2001:4) 
 Kriminalstatistik 1999  
 (BRÅ-rapport 
  2001:12) 
 176 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 5 
  
 Narkotikastatistik 2000  
 (BRÅ-rapport 
  2001:19) 
 Domstolsstatistik 2000  
 (BRÅ-rapport 
  2001:14) 
 Kriminalstatistik 2000  
 (BRÅ-rapport 
  2001:16) 
 Övriga skrifter 
 Crime Prevention in Sweden 
 Crime Prevention in the Nordic Context – The Nordic Model 
 Crime Trends in Sweden  
 1998–2000. 
  English summary 
 European Crime Prevention Awards 2001 – de fjorton bidragen till den svenska uttagningstävlingen 
 Publicerat av BRÅ år 2002 
 Ekobrott – utvecklingen av några centrala brottstyper (2002:1) Summering av utvecklingen av några centrala brottstyper och 
 diskussion om ekobrottsligheten i ett vidare perspektiv. 
 Crime Trends in Sweden 1998 – 2000 (2002:2) Översättning av Brottsutvecklingen i Sverige 1998 – 2000. 
 Lugna Gatan (2002:3) 
 Undersökning av två av Lugna Gatans verksamheter, tunnelbane- och juniorverksamheten. 
 Varför har brottsuppklaringen minskat? (2002:4) 
 Analys av orsakerna till varför brottsuppklaringen minskar. 
 Brottsnivåerna i landets kommuner (2002:5) 
 Undersökning som genom statistiska metoder tar hänsyn till många av de förutsättningar som påverkar brottsnivåerna i kommunerna. 
 177 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:18 
  
 Just in time (2002:6) 
 Ekobrottslighet inom svensk och norsk långtradartransport. 
 Organiserad brottslighet ((2002:7) 
 Några empiriska data om den ekonomiska brottsligheten. 
 Att förebygga våld mot kvinnor i nära relationer (2002:8) 
 Exempel på verksamheter som inriktas på att förhindra våld mot kvinnor i nära relationer. 
 Hatbrott (2002:9) 
 En uppföljning av rättsväsendets insatser mot hatbrott. 
 Miljöstraffrätt i praktiken (2002:10) 
 En studie av rättstillämpningen. 
 Att lära ut ett nytt sätt att tänka (2002:11) 
 Utvärdering av Cognitive  
 Skills-programmet 
  i kriminalvården  
 1995–2000. 
  
 Giftfabriken som sprängdes (2002:12) 
 En skildring av hur BT  
 Kemi-skandalen 
  lade grunden till begreppet miljöbrott och hur det har utvecklats sedan den tiden. 
 Våld mot kvinnor (2002:14) 
 Undersökning om denna typ av brottslighet och om gärningsmännen och offren. 
 Butiksrån (2002:16) 
 Fakta om butiksrån, exempelvis var, när och hur brotten begås. 
 Sju ungdomar om sin rättegång (2002:18) 
 Som en del i arbetet med att utvärdera 1999 års påföljdsreform för unga gjordes denna studie om sju ungdomars syn på sin rättegång. 
 Vad händer med unga lagöverträdare? (2002:19) 
 Om överlämnande till socialtjänsten. 
 178 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 5 
  
 Statistikpublikationer 
 Kriminalstatistik 2001 (2002:13) 
 Domstolsstatistik 2002 (2002:15) 
 Narkotikastatistik 2001 (2002:17) 
 Övriga publikationer 
 Åklagares, domares och socialtjänstens syn på påföljdssystemet för unga (webbrapport) 
 Butiksstölder – problembild och åtgärder (PM med fakta) 
 Bebyggelseinriktade åtgärder mot brott och otrygghet. (Rapport- PM) 
 Du  jag, rätt  fel. En lärarhandledning för temaarbete i åk 6  
 –9 
  
 Det går att reducera bilbrottslighet. 
 Ett idédokument vars förslag till organisation och arbetsrätt är inspirerat av liknande strategier i Nederländerna och Storbritannien. 
 ECPA. Tio bidrag till den svenska uttagningstävlingen 
 En plattform är lagd. Dokumentation från fyra regionala konferenser. 
 Publicerat av BRÅ år 2003 
 Förebygga ekobrott. Behov och metoder (2003:1) 
 Rapporten utgör en grund för utvecklingen av det förebyggande arbetet på ekobrottsområdet. 
 Besöksförbud (2003:2) 
 En utvärdering av lagen om besöksförbud och dess tillämpning. 
 179 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:18 
  
 Samhällstjänst – i samhällets tjänst? (2003:3) 
 En utvärdering av den utvidgade samhällstjänsten med fokus på hur samhällstjänstpåföljderna utvecklats och hur de tillämpas rättsligt och praktiskt. 
 Fängelse i frihet (2003:4) 
 En utvärdering av intensivövervakning med elektronisk kontroll. 
 Stöld, våld och droger bland ungdomar i årskurs nio (Rapport 2003:5) 
 Resultat från fyra självdeklarationsundersökningar. 
 Föräldrastöd i teori och praktik. Idéskrift 10 (Rapport 2003:6) Presentation av ett urval olika föräldrastödjande verksamheter 
 som har haft dokumenterad effekt på barn- och ungdoms- kriminalitet. 
 KRIS (Rapport 2003:7) 
 En kartläggning av föreningen Kriminellas Revansch I Samhället. 
 Förebyggande metoder mot ekobrott (Rapport 2003:10) 
 Antologi. Bidragen är skrivna av allt från internationellt etablerade forskare till initierade och engagerade praktiker som dagligen bekämpar ekobrott. 
 Kameraövervakning i brottsförebyggande syfte (Rapport 2003:11) Presentation av de första fallstudierna av kameraövervakning och 
 en sammanställning av de tidigare, främst internationella, erfarenheterna på området. 
 Polisens insatser mot narkotikabrottsligheten (Rapport 2003:12) Utvärdering av effekterna av polisens arbete mot narkotika- 
 brottsligheten. 
 Tio lokala brottsförebyggande råd. Idéskrift 11. (Rapport 2003:13) Beskrivning av verksamheten i tio lokala brottsförebyggande råd, byggd på intervjuer med samordnarna i råden, och exempel på hur de andra nordiska länderna organiserar det lokala brottsföre- 
 byggande arbetet. 
 Attityder till ekonomisk brottslighet 1988 och 2000 (webb) 
 180 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 5 
  
 Resultat av en enkätundersökning om allmänhetens inställning till ekobrott. 
 Från anstalt till frihet. Förstärkta frigivningsförberedelser (webb) Delrapport om utvärdering av försöksverksamheten med 
 förstärkta frigivningsförberedelser, som beskriver verksamheten och redogör för hur kriminalvården arbetade med frigivnings- förberedelser i början av försöksperioden. 
 Skattefifflare och tjuvar (webb) 
 En studie av sociala förhållanden och brottsbelastning hos två grupper av lagförda gärningsmän. 
 Brottsförebyggande insatser i utsatta områden  
 (Rapport-PM). 
  
 En studie av de brottsförebyggande frågorna inom ramen för storstadsarbetet. 
 Indikatorer på trygghet inom storstadsarbetet (webb) Kartläggning av de brottsförebyggande insatser som gjorts och 
 en analys av det brottsförebyggande storstadsarbetet med fokus på hur det skulle kunna utvecklas i framtiden. 
 Dödligt våld i kriminalstatistiken (webb) 
 Undersökning med syfte att avgöra det faktiska antalet anmälda fall av dödligt våld år 2002. 
 Vård av missbrukare i anstalt  
 (Rapport-PM) 
  
 Utvärdering av kriminalvårdens särskilda satsning på narkotikabekämpning. 
 Klotter. En inventering av förebyggande åtgärder  
 (Rapport-PM) 
  Undersökning av det klotterförebyggande arbetet i Sverige och 
 en inventering av de förebyggande åtgärder som har vidtagits. 
 Återfall i brott. En översikt (webb) 
 En studie av personer lagförda för brott och andelen som återfaller i ny lagföring. 
 181 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:18 
  
 Statistikpublikationer 
 Kriminalstatistik 2002 (Rapport 2003:8) 
 Narkotikastatistik 2002 (Rapport 2003:9) 
 Övriga publikationer 
  
 ECPA-broschyr. 
  De fjorton svenska bidragen till den europeiska tävlingen. 
 182 
 Bilaga 6 
 Utvärdering av BRÅ:s statistikverksamhet 
 Statskontorets PM  
 2003-11-28 
  
 Dnr  
 2003/391-5 
  
 Sammanfattning och Statskontorets bedömningar 
  
 Regeringen bör säkerställa att de uppgifter som rättsväsendets myndigheter lämnar till BRÅ håller hög kvalitet. 
  
 Regeringen bör rikta ett särskilt uppdrag till BRÅ för att säkerställa att kriminalstatistiken kvalitetsgranskas. 
  
 Utvecklingsarbetet bör ges högre prioritet inom BRÅ 
  
 Syftet med kriminalstatistiken måste tydliggöras. 
  
 Statistikrådets sammansättning bör ses över och BRÅ bör ta större hänsyn till ledamöternas synpunkter. 
  
 BRÅ bör genomföra bredare användarundersökningar. 
  
 Regeringen bör styra kriminalstatistikens utveckling tydligare genom särskilda uppdrag och preciserade återrapporterings- krav. 
  
 Regeringen bör ta ett starkare grepp om det myndighets- gemensamma utvecklingsarbetet inom rättsväsendet. 
  
 Möjligheten att lägga ut nya statistikprodukter på extern leverantör bör undersökas. 
  
 Uppdraget 
 Den särskilda utredaren som har till uppgift att göra en översyn av Brottsförebyggande rådets (BRÅ) verksamhet och organisation (Dir. 2003:26) har uppdragit åt Statskontoret att granska hur BRÅ:s utvecklingsarbete när det gäller rättsstatistiken fungerar. Även den löpande produktionen av statistik, samordningen med andra myndigheter inom rättsväsendet samt kostnadsutvecklingen ska belysas. Statskontoret genomförde ett liknande uppdrag år 
 183 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2004:18 
  
 1997. Utredaren har ansett att det är angeläget att undersöka hur arbetet med rättsstatistiken har utvecklats sedan dess. 
 BRÅ:s statistikansvar 
 BRÅ fick statistikansvar för rättsstatistiken i samband med den s.k. statistikreformen år 1994. Avsikten med statistikreformen var att regeringen eftersträvade ökad flexibilitet och minskade kostnader i statistikproduktionen. Detta skulle åstadkommas genom att användarnas inflytande stärktes. År 1996 överfördes även produktionen av rättsstatistiken från SCB till BRÅ. Övertagandet av produktionen var förknippat med en rad problem, som bland annat resulterade i att statistiken blev kraftigt försenad. Även kostnaderna för produktionen ökade. 
  
 Beställar–utförarmodell 
  införd 
 Efter Statskontorets tidigare utredning av statistikverksamheten har det skett en uppdelning av verksamheten i en statistikenhet som beställare och en  
 IT-enhet 
  som utförare. Själva driften av BRÅ:s  
 IT-system 
  har lagts ut på en extern leverantör. BRÅ har även infört en förvaltningsmodell i verksamheten. Förvaltnings- modellen har tillsammans med uppdelningen av verksamheten lett till en tydligare ansvars- och arbetsordning. 
 Statistiken i tid och BRÅ är inte längre konsultberoende 
 BRÅ:s produktion av kriminalstatistik har förändrats i flera avseenden sedan år 1997. Den löpande produktionen har för- bättrats avsevärt under senare år. Den bristande kontinuitet och de förseningar som fanns i statistikproduktionen under åren närmast efter BRÅ:s övertagande har i huvudsak återhämtats. Statistiken kommer numera ut i tid. Dessutom har  
 IT-kompetensen 
  vid BRÅ utvecklats och myndigheten är i dag i princip inte beroende av externa konsulter för produktionen av statistik. Driften av IT- systemen har dock lagts ut på extern leverantör. 
 184 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 6 
  
 Få resultat i utvecklingsarbetet 
 BRÅ har initierat utvecklingsarbete på flera områden. Merparten av utvecklingsprojekten har handlat om kriminalstatistikens innehåll. Många projekt har pågått under flera år, men få har lett till konkreta resultat. Orsaken till att vissa projekt har avstannat ligger delvis utanför BRÅ, exempelvis när det gäller flödesstatistiken och det nya brottskodningssystemet. BRÅ har dock en samordnande roll i dessa frågor. Statskontoret anser därför att myndigheten borde driva på arbetet i större utsträckning än vad man hittills gjort. 
 I andra fall handlar det om att BRÅ har prioriterat att komma i kapp med den löpande produktionen. Detta är enligt Statskontoret en rimlig prioritering. I och med att produktionen började fungera bättre efter år 2001 anser Statskontoret dock att högre krav kan ställas på BRÅ:s utvecklingsarbete. Trots att resurser har satsats på vissa utvecklingsprojekt under de senaste åren finns ännu inget färdigt resultat av arbetet, vilket Statskontoret anser är anmärkningsvärt. Två projekt som enligt BRÅ beräknas kunna slutföras under slutet av år 2003 och i början av år 2004 är återfallsstatistiken och utveckling av webbplatsen –  
 SOL-projektet. 
  
 Statistikens tillgänglighet och aktualitet prioriterad 
 I utvecklingsarbetet har BRÅ prioriterat att tillgängliggöra statistiken och att få fram aktuella uppgifter så snabbt som möjligt. Myndigheten har under det senaste året arbetat intensivt med att utveckla statistiken på webbplatsen. Statskontoret anser dock att BRÅ:s prioritering av detta arbete kan ifrågasättas, eftersom den innebär att andra viktiga delar av utvecklingsarbetet riskerar att hamna i skymundan. Detta gäller exempelvis arbetet med statistikens tillförlitlighet. Resurserna för utvecklingsarbete är begränsade och utvecklingen av webbplatsen är förknippad med höga kostnader. Två tredjedelar av de totala utvecklings- kostnaderna för år 2002 har gått till  
 SOL-projektet. 
  
 Brister i statistikens tillförlitlighet 
 Uppgiftslämnarna anser att det finns bristande tillförlitlighet i de uppgifter som levereras till BRÅ. De huvudsakliga bristerna finns i misstanke- och belastningsregistret och i polisens anmälnings- 
 185 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2004:18 
  
 system RAR. Hos de uppgiftslämnande myndigheterna görs inga systematiska kvalitetsgranskningar av den information som skickas till BRÅ. BRÅ tvingas därför avsätta stora personalresurser för att rätta underlaget. Det mandat som BRÅ har för att begära in uppgifter av god kvalitet är dessutom begränsat. 
 Mot bakgrund av de brister som finns när det gäller tillförlitlighet anser Statskontoret att regeringen i högre grad bör säkerställa att de uppgifter som rättsväsendets myndigheter lämnar till BRÅ håller hög kvalitet och att uppgifterna granskas av uppgiftslämnarna innan de skickas till BRÅ. Regeringen kan styra denna fråga exempelvis genom myndigheternas regleringsbrev. 
 På ett fåtal områden har BRÅ genomfört mer grundläggande kvalitetsgranskningar av kriminalstatistiken och bland annat upptäckt allvarliga felaktigheter i anmälningsstatistiken. Sådana undersökningar har dock inte genomförts systematiskt. Det ligger i BRÅ:s roll som statistikansvarig myndighet att svara för att statistiken är tillförlitlig. Statskontoret anser att det är en allvarlig brist att myndigheten inte har undersökt statistikens kvalitet mer grundligt. Med tanke på att utvecklingsprojekten riskerar att nedprioriteras i BRÅ:s statistikverksamhet bör det kvalitetsarbete som BRÅ planerar inför år 2004 säkerställas genom ett riktat uppdrag till myndigheten. 
 Ökade kostnader för utvecklingsarbetet 
 En granskning av kostnaderna för statistikverksamheten visar att utvecklingsarbetet utgjorde en obetydlig del av statistik- verksamheten år 1998. Utvecklingsarbetet svarade då för cirka två procent av kostnaderna för statistikverksamheten. Kostnaderna har därefter successivt ökat till närmare 30 procent år 2002. I takt med att produktionen av kriminalstatistiken börjat fungera bättre har BRÅ således satsat mer resurser på utvecklingsarbete. Det är framför allt utvecklingen av webbplatsen och arbetet med ett nytt brottskodningssystem som BRÅ har investerat i under senare år. 
 186 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 6 
  
 Omprioriteringar inom BRÅ nödvändiga 
 Även om BRÅ arbetar mer med att utveckla statistiken i dag är inte utvecklingsarbetet lika högt prioriterat som den löpande produktionen och de olika serviceåtaganden som BRÅ har gentemot användarna. Denna prioriteringsordning har i praktiken inneburit att utvecklingsarbetet har fått stå tillbaka. Det viktigaste är att statistiken kommer i tid. 
 Statskontoret anser att det är rimligt att den löpande produk- tionen prioriteras, men för att säkerställa att utvecklingsarbetet leder till resultat bör dock detta arbete ges högre prioritet inom myndigheten än i dag. 
 Flera syften med kriminalstatistiken 
 Kriminalstatistiken har flera syften. Enligt statistiklagen ska den finnas såväl för allmäninformation som för utredningsverksamhet och forskning. Dessutom ska statistiken utgöra underlag för regeringens och myndigheternas verksamhetsplanering. Det finns ingen rangordning av dessa tre syften. Vilken typ av statistik som efterfrågas och vad den ska användas till får konsekvenser för vilken statistik som produceras. Till stor del kan statistiken säkerligen användas till flera olika ändamål. Statskontoret anser ändå att de olika syftena riskerar att konkurrera med varandra. I praktiken har de båda syftena om verksamhetsuppföljning och allmäninformation prioriterats, genom att BRÅ framför allt har valt att satsa på att utveckla statistikens tillgänglighet. Såsom situationen ser ut i dag är resurserna för utvecklingsarbete vid BRÅ begränsade och myndigheten är därför tvungen att göra prioriteringar i detta arbete. Statskontoret anser att syftet med kriminalstatistiken behöver tydliggöras för att BRÅ ska kunna göra välmotiverade prioriteringar i utvecklingsarbetet. 
 Användarnas inflytande över statistikverksamheten svagt 
 För att få stöd i utvecklingsarbetet har BRÅ inrättat ett statistik- råd. Rådet ska framför allt spegla BRÅ:s användare. Ledamöterna i statistikrådet anser generellt att ett användarråd fyller en viktig funktion. Däremot förefaller statistikrådets sammansättning inte vara ändamålsenlig om syftet är att rådet ska spegla viktiga 
 187 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2004:18 
  
 användargrupper. Flera av de myndigheter som finns representerade i rådet använder inte statistiken i någon större utsträckning och ett antal av BRÅ:s prioriterade målgrupper saknas. Ledamöterna har dessutom begränsade möjligheter att påverka kriminalstatistiken. BRÅ använder rådet i huvudsak som ett forum för informationsspridning. 
 Statskontoret anser att ett användarråd behövs och att BRÅ:s statistikråd bättre bör spegla de prioriterade användargrupperna. De målgrupper som ska prioriteras bör också ligga i linje med syftet med kriminalstatistiken. Dessutom bör BRÅ ge ledamöterna större utrymme att lämna synpunkter på utvecklingsarbetet och även ta hänsyn till dessa synpunkter i arbetet. Det finns ett intresse från BRÅ:s sida att ta reda på hur användarna uppfattar kriminalstatistiken. De undersökningar som har genomförts handlar dock uteslutande om statistikens tillgänglighet och förståelighet via webbplatsen. Det saknas bredare användar- undersökningar som avser statistikens innehåll, tillförlitlighet, aktualitet och jämförbarhet. Det finns inga formella krav på en statistikansvarig myndighet att genomföra sådana användar- undersökningar, men det borde ligga i myndighetens intresse att mer systematiskt ta reda på användarnas önskemål och behov. 
 Svag styrning av utvecklingsarbetet från regeringens sida 
 BRÅ måste ta hänsyn till en rad aktörer i arbetet med kriminalstatistiken. Ramarna för verksamheten sätts av regeringen och de regleringar som omgärdar den officiella statistiken. Regeringen har tidigare inte styrt utvecklingen av statistiken i någon större omfattning, förutom när det gäller statistikens tillgänglighet. Under de senaste åren har dock regeringen försökt utöva större inflytande över utvecklingsarbetet, exempelvis när det gäller återfallsstatistiken. 
 Grundprincipen är att en statistikansvarig myndighet själv ansvarar för att statistiken utvecklas. Statskontoret anser dock att det kan finnas behov av tydligare styrning från regeringens sida om det framkommer att vissa delar av statistiken systematiskt blir eftersatta. Regeringen skulle därför på angelägna områden kunna styra BRÅ:s utvecklingsarbete tydligare genom särskilda uppdrag och mer preciserade återrapporteringskrav i regleringsbrevet. 
 188 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 6 
  
 Statskontoret anser också att regeringen bör ta ett starkare grepp om det myndighetsgemensamma utvecklingsarbetet inom rätts- väsendet. För att arbetet med det nya brottskodningssystemet och flödesstatistiken ska komma vidare krävs tydligare styrning från regeringens sida av samtliga berörda myndigheter och en precisering av myndigheternas ansvar i dessa frågor. 
 Mest fördelar med BRÅ som producent 
 Det finns både för- och nackdelar med att BRÅ både är beställare och utförare av kriminalstatistiken. Den främsta fördelen är att BRÅ kan dra nytta av myndighetens kunskap inom det kriminalpolitiska området i arbetet med att producera och utveckla statistiken. Beställarrollen blir också enklare genom att myndigheten kan samordna den verksamhetsanknutna delen av kriminalstatistiken med det tekniska kunnandet. En nackdel med att BRÅ även producerar statistik är att statistikverksamheten riskerar att bli sårbar eftersom myndigheten är liten. Förändringar i omvärlden tenderar att få betydande konsekvenser för BRÅ:s statistikproduktion. Även om produktionen fungerar bra i dag finns en uppenbar risk för att ytterligare förändringar i omvärlden framöver kan leda till nya problem i produktionen. 
 Bland användarna och uppgiftslämnarna anser man att statistikproduktionen även fortsättningsvis bör bedrivas vid BRÅ. Det finns en farhåga bland de intervjuade att ytterligare en flytt skulle leda till nya störningar i produktionen. 
 Nya statistikprodukter bör på försök läggas ut 
 Statistikverksamheten har redan i dag begränsade personalresurser, som gör det svårt att hinna med utvecklingsarbetet. Samtidigt finns det ett behov av att komplettera statistiken med andra typer av undersökningar, som exempelvis årliga brottsofferundersökningar. För att undvika att produktionen av nya statistikprodukter tar upp för stor del av medarbetarnas tid anser Statskontoret att BRÅ bör undersöka möjligheterna att lägga ut nya statistikprodukter på extern leverantör. Det gäller framför allt statistikprodukter som inte baseras på registerdata. 
 189 
 Bilaga 7 
 Redovisning av enkätsvar från rättsväsendets myndigheter samt Statens institutionsstyrelse 
 I syfte att översiktligt kartlägga vilket behov rättsväsendets myndigheter anser sig ha av forsknings- och utvecklingsverksamhet inom sina respektive områden har utredningen genomfört dels en enkätundersökning, dels intervjuer med ett antal myndighetschefer för att komplettera uppgifterna. Enkäten har även skickats till Statens institutionsstyrelse (SiS). 
 Utredningen har i kap. 7 kortfattat redovisat vad som framkommit vid enkätundersökning och vid intervjuerna. Nedan följer en närmare redogörelse av vad som framkommit vid undersökningen. 
 I vilken mån bedriver rättsväsendets myndigheter egen  
 FoU-verksamhet? 
  
 Riksåklagaren (RÅ) 
 RÅ uppger att de inte bedriver någon forskningsverksamhet men däremot viss utvecklingsverksamhet med inriktning på rättslig utveckling, metod- och  
 IT-utveckling 
  samt verksamhets- uppföljning. Myndigheten har upprättat en utvecklingsplan. Man beräknar att ca 3 årsarbetskrafter används för metodutveckling och samverkansfrågor samt att ca 4 årsarbetskrafter används för IT- utveckling inklusive deltagandet i  
 RIF-samverkan. 
  Man har under de tre senaste åren haft kostnader mellan 7,5 miljoner kr och 11 miljoner kr per år för  
 IT-projekt, 
 IT-förvaltning 
  mm. samt mellan 2 miljoner kr och 3,5 miljoner kr per år för ren utvecklings- verksamhet. RÅ deltar aktivt i utvecklingen av en samordnad informationsförsörjning inom rättsväsendet  
 (RIF-verksamheten) 
  t.ex. genom arbetet med att utarbeta ett nytt brotts- kodsystem och gemensamma begrepp. Vidare har RÅ kontakt med universiteten och har därvid lämnat förslag till uppsatsämnen som 
 191 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2004:18 
  
 haft betydelse för åklagarväsendet. RÅ deltar vidare i ett stort antal projekt runt om i landet med syfte att bekämpa våld mot kvinnor. Oftast är det kommunerna som varit initiativtagare till projekten. RÅ deltar också aktivt dels i utvärderingar av rättsväsendet som RRV genomfört, dels i RPS utvecklingsverksamhet mm. RÅ har även deltagit i flera  
 BRÅ-projekt 
  samt deltar frekvent i statliga utredningar. 
 Rikspolisstyrelsen (RPS) 
 På RPS bedrivs generellt sett inte någon myndighetsgemensam organiserad forskningsverksamhet med undantag för SKL (Statens Kriminaltekniska Laboratorium) som bedriver forskning inom det forensiska området. Däremot bedriver myndigheten egen metod- och systemutveckling med utgångspunkt i polisens huvudprocesser (brottsreduktion, brottsutredning och extern service) och stödprocesser (ledning och styrning). På utvecklings- och strategienheten (USE) beräknas de senaste tre åren ca  
 20–22 
  årsarbetskrafter per år tas i anspråk för utvecklingsverksamhet (inkluderar även sådant som inte direkt är relevant för BRÅ) samt på  
 IT-enheten 
  beräknas ca  
 9–13 
  årsarbetskrafter per år för sådant arbete. När det gäller kostnaderna för detta arbete vid USE har dessa beräknats till mellan 69 miljoner kr och 102 miljoner kronor per år under de senaste tre åren. RPS uppger vidare att man samverkar med andra aktörer när det gäller att tillgodogöra sig forsknings- och utvecklingsresultat. Man nämner t.ex. ett nära samarbete med Vägtrafikverket och Väg- och transportforsknings- institutet beträffande effekterna av automatisk hastighets- övervakning, samverkan med Växjö universitet i ett arbete med målsättningen att få fram effektivare insatser mot våld riktat mot kvinnor samt att myndigheten tillfälligt knutit till sig en doktorand på brottsofferområdet från Stockholms universitet i syfte att denne skall tillföra myndigheten sina kunskaper. Det senare samarbetet har resulterat i en studie om brottsoffer, deras reaktioner och hur polisen skall förhålla sig till dem. 
 192 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 7 
  
 Kriminalvårdsstyrelsen (KVS) 
 KVS arbetar i viss mån med tillämpad forskning i betydelsen att systematiskt och metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer med en bestämd tillämpning i sikte samt med utvecklings- verksamhet i betydelsen att utnyttja forskningsresultat och vetenskaplig kunskap och nya idéer för att åstadkomma nya produkter, nya processer eller nya system eller väsentliga förbättringar av redan existerande sådana. Man bedriver kvalificerat utredningsarbete och analys av den egna verksamheten. Statistik sammanställs och publiceras för att beskriva verksamheten. Ett flertal rapporter som belyser de olika problemområden som varit aktuella har publicerats under årens lopp. 
 Den största enskilda satsningen inom kriminalvården för närvarande är att skapa brotts- och missbruksprogram av hög kvalité utifrån de kunskaper den så kallade What Works- forskningen kommit fram till. En arbetsgrupp har sedan 1999 i uppdrag att arbeta för att på sikt kunna införa bl.a. evidensbaserade nationella program mot brott och missbruk i svensk kriminalvård. 
 Kriminalvårdens Forskningskommitté bildades den 1 februari 1999 och består av ledamöter utsedda av generaldirektören. Ledamöterna är samtliga anställda på central eller lokal nivå inom KVS. Kommittén skall utgöra en resurs i frågor som rör uppföljning, utvärdering och forskning, bevaka forskningsbehov och komma med förslag till forskningsprojekt. Kommittén formulerar uppdrag och beställer forskning i första hand från universitet och högskolor. Resultaten av de beställda forsknings- uppdragen publiceras i forskningskommitténs rapportserie. När uppdrag formuleras av kommittén prioriteras de behov som föreligger inom strategiskt viktiga områden. Ett prioriterat område är för närvarande olika frågor i anslutning till utvecklingen av nationella brotts- och missbruksprogram. 
 KVS:s personal deltar i samverkansprojekt inom  
 FoU-området 
  och KVS bistår med statistiska uppgifter, särskilda register- körningar och vissa databearbetningar till extern forskning och utredningsverksamhet. 
 Den projektverksamhet som drivs centralt inom myndigheten har beräknats omfatta ca  
 7–8 
  årsarbetskrafter per år de senaste tre åren. I kostnader beräknas ca  
 4–5 
  miljoner kr årligen tas i anspråk för egna tjänster och driftskostnader. Därtill kommer köpta tjänster via forskningskommittén med ca  
 2,5–3 
  miljoner kr samt 
 193 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2004:18 
  
 beställar- och administrationskostnader med ytterligare ca 500 000 kr per år. Dessa kostnader har varit likartade de tre senaste åren. 
 Brottsoffermyndigheten (BrOM) 
 BrOM driver externt finansierade forsknings- och utvecklings- projekt. Myndigheten har i princip kontinuerligt haft EU- finansiering för sådana under de senaste åren. Myndigheten har arrangerat nordiska konferenser och har för dessa fått ekonomiskt stöd av Nordiska ministerrådet. Vidare har man bl.a. drivit samverkansprojekt om integration med finansiering av Integrationsverket. Andra exempel är omfångsundersökningen Slagen dam. Mäns våld mot kvinnor i jämställda Sverige som genomfördes på uppdrag av regeringen och med särskilda medel samt rapporten Ofrid? Våld mot äldre kvinnor och män – en omfångsundersökning i Umeå kommun som finansierades med medel från Socialstyrelsen. 
 BrOM ansvarar för Brottsofferfonden vilket inkluderar uppfölj- ning och presentation av beviljade forskningsprojekt. Man har ett omfattande samarbete med forskare inom det viktimologiska forskningsfältet. Detta avspeglas i de konferenser, temadagar och seminarier som myndigheten arrangerar på olika håll i landet. Forskare bjuds med jämna mellanrum in till BrOM för att föreläsa. Myndigheten samarbetar dessutom med de stora statliga forskningsfinansiärerna i syfte att utveckla och sprida kunskap om brottsofferforskning. 
 Ekobrottsmyndigheten (EBM) 
 EBM har bl.a. i uppgift att beskriva och ge en samlad bild av den ekonomiska brottslighetens former och omfattning samt dess orsaker och effekter. Myndigheten skall kontinuerligt följa utvecklingen och avrapportera i första hand till regeringen samt sprida kunskap on den ekonomiska brottslighetens utveckling till politiker och andra beslutsfattare samt till andra intressenter såsom näringslivets organisationer. 
 Myndigheten har inom den nationella stabsfunktionen bl.a. en utvecklingsenhet som har sekreterar- och kanslifunktioner i förhållande till  
 EKO-rådet. 
  Rådet består av myndighetscheferna i 
 194 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 7 
  
 de myndigheter som har till uppgift att bekämpa den ekonomiska brottsligheten. Genom detta samarbete har EBM kunnat engagera specialister inom de övriga myndigheterna som representeras i rådet för specifika utredningsuppdrag och även kunnat sätta samman arbetsgrupper för sådana uppdrag. Dock är behovet av djupstudier mycket större än vad som kan täckas av sådana insatser. 
 EBM:s utvecklingsenhet har tillsammans med Ekorådets arbetsgrupp fått i uppdrag av Ekorådet att bedriva en samlad hotbildsanalys av ekobrottsligheten, ett pågående arbete där behovet av specifika djupstudier är många. 
 EBM har i anslagsframställningen för år 2004 ansökt om medel till djupstudier för att kunna lägga ut uppdrag på forskare och andra experter. 
 EBM har ett uppdrag från regeringen att utarbeta ett samlat system för uppföljning av ekobrottsbekämpningen. Man har tillsammans med de övriga samverkande myndigheterna utvecklat rutiner för fortlöpande insamling av grundinformation på ärendenivå med direkt anknytning till anmälda misstänka ekonomiska brott. Denna information skall lagras fortlöpande i en central databas hos EBM. Med hjälp av denna databas skulle en heltäckande, jämförbar och relevant statistik avseende den upptäckta ekonomiska brottsligheten och dess bekämpning kunna redovisas och göras allmänt tillgänglig. Syftet är att skapa ett korrekt, lättillgängligt och aktuellt underlag för statsmakterna, myndigheterna och näringslivet när det gäller att följa eko- brottslighetens utveckling och att besluta om åtgärder mot denna. 
 Ett projekt för att ta tillvara och utnyttja vunna erfarenheter har påbörjats inom EBM. Projektet benämns EkoBank. En förstudie med fördjupad analys av förutsättningar och problem samt förslag till utveckling och implementering av ett system för insamling, lagring och tillhandahållande av erfarenheter och kunskaper inom EBM har genomförts. En begränsad pilotverksamhet avses genomföras under hösten 2003 och vintern/våren 2004. 
 På EBM har mellan två och en halv och tre årsarbetskrafter arbetat med  
 FoU-frågor 
  inom analys- och utvecklingsfunktionen under de tre senaste åren. Kostnaden för dessa har beräknats till ca 2,6 miljoner kr – 3,9 miljoner kr per år. Det högre beloppet inkluderar särskilda projektmedel. Härutöver förekommer visst  
 FoU-arbete 
  inom stabsfunktionen och inom de operativa avdelningarna. EBM finansierar en 20 % professur i Rätt och samhälle vid Internationella Handelshögskolan i Jönköping. 
 195 
 Bilaga 7 SOU 2004:18 
 Statens institutionsstyrelse (SiS) 
 SiS finansierar forskning för ca 9 miljoner kr årligen. Forskningen utförs till övervägande del vid universiteten. Ingen forskning utförs vid myndigheten. Utvecklingsverksamhet tar även den ca 9 miljoner kr i anspråk årligen. 
 Forskningsanslag delas ut efter ett årligt ansökningsförfarande. Projekten, som skall ta sin utgångspunkt i SiS forskningsprogram, studerar främst SiS verksamhet, personal och klienter. Utvecklings- projekten avser dels projekt som initieras och bedrivs av SiS- institutioner, dels den klientdokumentationsverksamhet som SiS  
 FoU-enhet 
  genomför tillsammans med institutionerna. Vidare bedrivs sedan 2002 en omfattande personalutbildning i huvud- kontorets regi, Enheten för verksamhetsutveckling. 
 Under de senaste tre åren har vid SiS huvudkontor mellan 8,5 och 10 årsarbetskrafter arbetat med forsknings- och utveckl- ingsverksamhet. Verksamheten har beräknats kosta mellan 22,8 miljoner kr och 28,8 miljoner kr årligen. Härutöver kommer den verksamhet som bedrivs vid Enheten för verksamhets- utveckling. 
 Rättsmedicinalverket (RMV) 
 RMV bedriver forskning inom områdena rättspsykiatri, rättsmedicin, rättskemi och rättsgenetik i syfte att utveckla verksamheterna samt bibehålla och utveckla ett vetenskapligt arbetssätt. 
 Den rättspsykiatriska forskningen är inriktad på frågor kring personlighetsstörning och neuropsykiatriska störningar samt olika riskbeteenden som kan vålla återfall till kriminellt och asocialt beteende. Denna forskning bedrivs i samarbete med universiteten. 
 Den rättsmedicinska forskningen har under lång tid till viss del varit inriktad på skadeprevention. Forskningsarbetet sker i nära samarbete med universitetsinstitutioner. 
 Rättskemisk och rättstoxikologisk forskning är inriktad på metodanpassning för att följa den utveckling som sker inom droganvändningen. Arbetet sker i nära samarbete med institutionen för farmakologi vid Hälsouniversitetet i Linköping samt med Läkemedelsverket och andra myndigheter inom det farmakologiska och toxikologiska området. 
 196 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 7 
  
 Den rättsgenetiska forskningen rör dels utveckling av metoder för identifiering av personer utgående från tillvarataget biologiskt material, dels undersökningar av den genetiska variation som gör människor olika mottagliga för förgiftningar orsakade av läkemedel och droger. Forskningen sker i nära samarbete med RMV:s rättskemiska avdelning och med institutioner inom Hälsouniversitetet i Linköping och andra institutioner. 
 Under de senaste tre åren beräknar myndigheten att mellan 9 och 15 årsarbetskrafter har tagits i anspråk för forsknings- och utvecklingsverksamhet. Kostnader härför har beräknats till mellan 10 och 15 miljoner kr per år. Dock har reservation gjort för att uppgifterna är osäkra. 
 Vidare deltar myndigheten i  
 FoU-projekt 
  som ligger utanför myndigheten bl.a. genom att myndigheten bekostar ett antal adjungerande tjänster. Kostnaderna för detta beräknas till mellan ca 1,1 miljoner kr och 1,8 miljoner kr årligen. 
 Vid myndigheten finns en  
 FoU-nämnd 
  som bereder frågor av  
 FoU-karaktär. 
  Nämnden har även möjlighet att föreslå tilldelning av projektbidrag i mindre omfattning, ca 1,3 miljoner kr årligen. Projektmedlen har bidragit till att flera projekt kommit till stånd och kunnat genomföras. 
 Domstolsverket (DV) 
 Domstolsverket bedriver inte någon regelbunden forskning eller utvecklingsverksamhet inom det kriminalpolitiska området. 
 Hur uppfattas BRÅ av rättsväsendets myndigheter? 
 Riksåklagaren (RÅ) 
 RÅ uppger att man använder resultaten av BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet som input till den interna utvecklings- verksamheten men att värdet av dem är begränsat eftersom rapporterna oftast inte är inriktade mot åklagarväsendet utan mot polisens verksamhet. Man menar också att rapporterna ofta är relativt övergripande i sin analys vilket påverkar värdet av dem. Man menar att BRÅ:s hemsida är en viktig informationskälla när det gäller framför allt statistikuppgifter samt att hemsida håller hög kvalitet och är tidsbesparande både för RÅ och BRÅ. 
 197 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2004:18 
  
 Rikspolisstyrelsen (RPS) 
 RPS har pekat på sina nära relationer med BRÅ och uppger att polisen medverkat i en mängd olika  
 BRÅ-rapporter. 
  Man har från RPS sida anlitat forskare och utredare vid BRÅ på olika sätt och i olika sammanhang för medverkan i samverkansprojekt, t.ex. i samband med uppföljning av projekt i Södermanland och Örebro län under år 2002 och i samband med utbildning och vid seminarier. Myndigheten följer BRÅ:s rapporter och beaktar dessa i utvecklingsarbetet avseende metodutveckling och informations- försörjning. Man pekar särskilt på Strategiska brott  
 BRÅ-rapport 
  2000:3 och Upprepad utsatthet för brott BRÅ- rapport 2001:3, vilka ligger till grund för metodutvecklingsarbete inom ramen för brottsreduktion och brottsutredning. RPS anger också att myndigheten samverkar inom ramen för olika ämnesområden med BRÅ genom att lämna underlag till deras rapporter. Som exempel nämns bl.a. BRÅ:s utvärdering av närpolisverksamheten, bebyggelseplanering i brottsförebyggande syfte, förebyggande av bilrelaterad brottslighet, särskilda gänginsatser och Östersjöbrott. Man framhåller från RPS att myndigheten har mycket stor nytta av den nationella kriminal- och rättsstatistiken som presenteras av BRÅ och påpekar att statistiken från BRÅ ingår som en näst intill omistlig del av analysen av polisens verksamhet – åtminstone på nationell nivå. Myndigheten anser dock att kriminal- och rättsstatistiken skulle kunna bli ännu mer användbar om statistikuppgifterna kunde brytas ner till lokal nivå, t.ex. närpolisområdesnivå. Lokal brottsstatistik är mycket efterfrågat såväl bland medarbetare som medborgare och näringsliv. 
 Kriminalvårdsmyndigheten (KVS) 
 Det finns exempel på att KVS ändrat arbetssätt eller påskyndat en process med utgångspunkt i resultat som kommit fram i BRÅ:s rapporter. Ett exempel är rapporterna Från anstalt till frihet som satte fokus på och påskyndade KVS arbete med mer strukturerad verkställighetsplanering och dokumentation. Rapporten om Cognitive  
 Skills-programmet 
  används i den fortsatta utvecklingen av nationella program och av kriminalvårdens ackrediteringspanel som ett bedömningsunderlag för programmets kvalité. 
 198 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 7 
  
 Rapporterna används vid t.ex. interna seminarier som underlag för eventuella ställningstagande om förändring och utveckling. 
 BRÅ:s hemsida är väl strukturerad och mycket informativ. Det är en värdefull källa, både för att få en överblick av rapport- produktionen och för att kunna hämta flertalet rapporter i Fitzpatrick format samt för att snabbt få tillgång till statistikfunktionen. 
 Ett exempel på där KVS beställt ett uppdrag från BRÅ är uppdraget om Brott och annan misskötsamhet under permission. I övrigt har BRÅ utfört och utför fortfarande en mängd projekt som direkt rör kriminalvården. Dessa uppdrag kan komma till på olika sätt. Representanter från BRÅ och KVS brukar träffas på tjänstemannaplanet ca två gånger per år för att överföra kunskaper om pågående verksamheter samt att diskutera BRÅ:s förutsättningar till uppdrag som KVS har intresse av att få utförda. Andra sätt är att uppdrag kommer till efter en dialog mellan myndigheternas ledningar eller regeringsuppdrag. 
 Brottsoffermyndigheten (BrOM) 
 BrOM använder sig sällan av resultatet av BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet. Man använder sig inte heller av BRÅ:s hemsida i någon större utsträckning. I den mån den används är det framför allt i syfte att få fram uppgifter ur kriminalstatistiken. 
 Ekobrottsmyndigheten (EBM) 
 De fortlöpande sammanställningarna av forskning och de kontaktskapande aktiviteter mellan forskning och operativ verksamhet som BRÅ initierat inom  
 eko-brottsområdet 
  har varit värdefulla. EBM har använt sig av de empiriska forskningsresultat inom  
 eko-brottsområdet 
  som BRÅ publicerat fram till 1998. Därefter har i stort sett denna forskning upphört inom BRÅ. Relevansen av BRÅ:s arbete i övrigt har varit låg för EBM:s del. 
 När det gäller BRÅ:s hemsida har EBM främst haft användning för statistikuppgifterna. Myndigheten har inte anlitat BRÅ för något uppdrag. Däremot har man sökt pengar för forskning av de speciella medel för  
 eko-brottsforskning 
  som BRÅ administrerat men myndigheten har fått avslag. 
 199 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2004:18 
  
 Statens institutionsstyrelse (SiS) 
 SiS har uppgett att man läser och refererar till BRÅ:s rapporter samt att de används i utbildning och utredningsverksamhet m.m. Det förekommer att man hämtar rapporter från hemsidan samt att man beställer statistik från BRÅ. 
 Rättsmedicinalverket (RMV) 
 De olika verksamheterna inom myndigheten har inte i någon större utsträckning använt resultat från forskning vid BRÅ. I viss mån har dock uppgifter från BRÅ:s officiella statistik kommit till användning i anslutning till några forskningsprojekt. Det har främst skett i anslutning till rättspsykiatrisk forskning kring sexualbrott. Information inhämtas i ringa omfattning vilket delvis kan förklaras av att statistikuppgifterna tidigare varit sent tillgängliga. 
 Man anlitar inte BRÅ för uppdrag då BRÅ saknar kompetens inom RMV:s verksamhetsområden, särskilt vad gäller den medicinska och biovetenskapliga kompetensen. 
 Domstolsverket (DV) 
 I mindre omfattning använder DV uppgifter från kriminal- statistiken i t.ex. utbildningsverksamhet och vid utveckling av verksamheten vid enskilda domstolar. I de fall myndigheten behöver uppgifter är det sannolikt att de hämtas från BRÅ:s hemsida. DV har inte anlitat BRÅ för några uppdrag under de tre senaste åren. 
 Vilka krav ställer rättsväsendets myndigheter på BRÅ och vilka behov har dessa myndigheter av  
 FoU-verksamhet 
  inom respektive område? 
 Rent allmänt har de flesta myndigheterna uppgett att det finns ett omfattande behov av forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendets område och att behovet på intet sätt är uppfyllt. 
 200 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 7 
  
 Riksåklagaren (RÅ) 
 RÅ menar att BRÅ skulle kunna fylla en viktig funktion när det gäller att vara ett rådgivande organ och en kunskapsbank. Man vill kunna få kalla fakta om brottsligheten och dess utveckling i landet. Ett önskemål är att BRÅ kunde göra framtidsprognoser som brottslighetens utveckling, hotbilder m.m. Det har vidare framförts att man nog måste välja om BRÅ skall ägna sig åt rådgivning eller åt utvärderingar då det är svårkombinerade uppgifter ur ett trovärdighetsperspektiv. 
 RÅ har vidare framfört synpunkter på att en helhetssyn och ett rättskedjeperspektiv borde genomsyra BRÅ:s verksamhet i betydligt större utsträckning. Som ett exempel på en rapport som har ett tydligt helhetsperspektiv anges rapporten Hatbrott. En uppföljning av polisens insatser. (BRÅ:s rapport 2002:9). Man efterlyser en tätare dialog med rättsväsendet i samband med verksamhetsplaneringen. Man menar vidare från RÅ att BRÅ bör ges utrymme att ägna sig åt framtidsfrågor såväl som analys av den nuvarande verksamheten. BRÅ borde fungera som informations- inhämtare och inspiratör för nya metoder och idéer samt skulle kunna ha till uppgift att samla rättsväsendets representanter för diskussion och bidra med stöd för projekt gemensamma för rättsväsendet. Ytterligare ett önskemål är att analysen av den nuvarande verksamheten görs djupare; färre men kvalitativt mer utvecklade projekt efterfrågas. Önskemål om att rapporter som läggs ut på hemsidan borde finnas tillängliga under längre tid har framförts. Man har vidare framfört önskemål om att BRÅ skulle utföra analyser av t.ex. lagföringen (RÅ har inte haft några resurser att finansiera sådana uppdrag.). 
 Rikspolisstyrelsen (RPS) 
 RPS anser att det föreligger ett stort behov av forskning kopplat till polisens kärnverksamhet inom t.ex. beteendevetenskapen, juridik, kriminologi, forensisk psykologi och informationsförsörjning. Myndigheten menar att det på sikt på grundval av polisforskningen bör utvecklas ett vetenskapligt ämne, som skulle kunna benämnas polisvetenskap eller polisiärt arbete och att detta är viktigt för utvecklingen av polisverksamheten. RPS menar att BRÅ:s forsknings- och utvecklingsverksamhet måste integreras mer med 
 201 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2004:18 
  
 polisverksamheten än vad som sker i dagsläget. Det är angeläget, enligt RPS, att BRÅ i samverkan med polisen kan prova egenutvecklade hypoteser och antaganden som kan underlätta för polisen att nå de övergripande verksamhetsmålen. BRÅ bör få möjlighet att mer systematiskt bygga upp kunskap inom olika områden än vad som hittills varit möjligt. BRÅ bör också ha möjlighet att bistå myndigheterna inom rättsväsendet med att förbättra sina rutiner att följa upp respektive verksamhet systematiskt och kontinuerligt. Vidare bör BRÅ, enligt RPS, utveckla en mer offensiv forskningsverksamhet genom att tillsammans med de rättsvårdande myndigheterna identifiera viktiga strategiska forskningsområden inom ramen för respektive myndighets verksamhetsområde. BRÅ bör även utveckla sin hemsida ytterligare i syfte att sprida kunskap inom sitt ansvarsområde till myndigheter och allmänheten då det finns ett stort behov av att få tillgång till en elektronisk erfarenhetsbank där erfarenheter från olika brottsbekämpande projekt och åtgärder redovisas. 
 När det gäller BRÅ:s rapporter menar RPS att de är föredömligt korta och lättillgängliga men lyfter fram att problemet är att de sällan leder till operativa konsekvenser i verksamheten. Man påtalar att det naturligtvis ligger ett stort ansvar för detta hos mottagaren av rapporterna men efterlyser samtidigt nya vägar för BRÅ, t.ex. genom att skapa en erfarenhetsbank på hemsidan för att positioner sig på den ständigt växande informationsarenan. 
 Kriminalvårdsstyrelsen (KVS) 
 KVS har tillsammans med BRÅ gjort en inventering av kunskapsläget samt föreslagit en plan för det fortsatta  
 FoU-arbetet 
  på kriminalvårdsområdet. Uppdraget redovisades till regeringen den 30 juni 2003. Förslaget innebär att ett antal områden definieras som viktiga byggstenar i en  
 FoU-plan 
  med syfte att utveckla det återfallsförebyggande arbetet. Dessa byggstenar är följande. 
  
 Forskningsinventeringar och sammanställningar av kunskapsläget 
  
 Utarbetandet av mätinstrument för uppföljning och utvärdering och kontinuerlig insamling av data 
  
 Löpande statistiska uppföljningar 
  
 Fördjupade kartläggningar och analyser av data 
  
 202 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 7 
  
 Effektutvärderingar 
  
 Löpande dialog och återkoppling till personal 
  
 I planen föreslås hur de olika uppgifterna skall fördelas mellan kriminalvården, BRÅ och universiteten. 
 BRÅ bör, enligt KVS, i framtiden inrikta sig på reform- utvärderingar och brottsförebyggande arbete. Myndighetens styrka har inte varit att arbeta med behandlingsforskning eller med forskning kring effekter av insatser inom kriminalvård. Frågan är om BRÅ, som är en mycket begränsad resurs, har förmåga att rekrytera, bibehålla och utveckla detta komplexa och svåra forskningsfält. 
 Trots förslag i tidigare utredningar på området har det, enligt KVS, aldrig kommit till stånd en etablering av akademiskt förankrad behandlingsforskning med inriktning på kriminalvård. Långt utarbetade förslag om etableringar inom forskningsfältet (t.ex. Örebro universitet, Mills, Ingram, Rivera m.fl.) har inte kommit längre än till diskussionsnivå. Det saknas helt enkelt akademiska miljöer där forskningsfältet kriminalvård kan hämta den kompetens och näring som verksamheten behöver. 
 Brottsoffermyndigheten (BrOM) 
 BrOM har haft regeringens uppdrag att ta fram ett viktimologiskt forskningsprogram som innehåller en inventering av befintlig viktimologisk forskning samt förslag till prioriteringar för hur forskningen bör utvecklas. I korthet kan sägas att tre områden pekas ut, brottsoffer i rättsväsendet, barn som brottsoffer samt brottsoffer och etnicitetsfrågor. 
 Enligt myndigheten bör BRÅ även fortsättningsvis ha ansvar för brottsförebyggande åtgärder och för att utvärdera kriminalpolitiska åtgärder. 
 Ekobrottsmyndigheten (EMB) 
 EBM har ett stort behov av medel för riktade djupstudier för att kunna ge den samlade bild av  
 eko-brottsligheten 
  som myndigheter har fått i uppdrag att framställa. Baker menar att det vore mest ändamålsenligt om en större del av forsknings- och utrednings- 
 203 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2004:18 
  
 verksamheten kunde kanaliseras genom eller påverkas av EBM när det gäller  
 eko-brottsforskningen. 
  Det är, enligt myndigheten, angeläget att EBM får del av de ytterligare resurser för forskning och utveckling som satsas på  
 eko-brottsforskningen 
  i framtiden. Rent generellt föreligger ett stort behov av  
 FoU-insatser 
  när det gäller att bedöma vilka effekter ny lagstiftning eller lagändringar kommer att få beträffande brottslighet överhuvudtaget. 
 Statens institutionsstyrelse (SiS) 
 SiS behöver utveckla sin uppföljningsverksamhet av klienterna med data ur brottsregister m.m. Fortlöpande information om ungdomsbrottslighetens utveckling behövs samt hur olika påföljder fungerar för olika grupper. Såväl forskning som utveckling behövs. SiS skall fortsätta sin forskningsverksamhet i enlighet med forskningsprogrammet. I utvecklingsarbetet kommer implemen- tering och utvärdering av evidensbaserade metoder att prioriteras. 
 BRÅ bör, enlig myndigheten, fortsätta med sina nuvarande arbetsuppgifter statistikföring och statistikproduktion, forskning om kriminalitet och dess utveckling samt policyfrågor. 
 Rättsmedicinalverket (RMV) 
 RMV efterlyser en mer samordnad syn på forskning och utveckling. En förändring i riktning mot forskning inom mer övergripande frågeställningar pågår inom myndigheten. För att få tillräcklig effekt i arbetet saknas främst möjlighet att avsätta mer tid till sammanhållet projekt arbete. En ökad samverkan med universiteten i syfte att öka antalet forskarstuderande inom RMV:s olika verksamhetsområden bör eftersträvas. 
 Den egna  
 FoU-verksamheten 
  är av allra största betydelse för att ta till sig ny kunskap. 
 RMV har i sitt svar presenterat en idé över en framtida organisa- tion för rättsväsendets utrednings- och forskningsverksamhet. Den innebär i stora drag nuvarande RMV samt hela eller delar av Statens kriminaltekniska laboratorium samt eventuellt socialt och psykologiskt inriktad utredningsverksamhet tillsammans skulle kunna bilda en egen myndighet direkt under Justitiedepartementet. Delar av den utrednings- och forskningsverksamhet som i dag är 
 204 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 7 
  
 samlad till BRÅ skulle ingå i en division med samhälls- och beteendevetenskaplig kompetens. I förhållande till BRÅ:s nuvarande organisation skulle detta innebära en mer sammanhållen länk till övrig brottsförebyggande verksamhet av utrednings- och forskningskaraktär. 
 Domstolsverket (DV) 
 DV har uppgett att eftersom verket inte regelmässigt utnyttjar BRÅ:s kompetens har verket inte några närmare synpunkter i fråga om DV:s behov av forsknings- och utvecklingsverksamhet på det aktuella området. 
 205 
 Bilaga 8 
 Redovisning av enkätsvar avseende pågående  
 FoU-projekt 
  
 Utredningen har tillställt ett antal universitetsinstitutioner, högskolor, statliga myndigheter och forskningsråd en enkät i syfte att kartlägga  
 FoU-verksamhet 
  relevant för det kriminalpolitiska målet att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Det efterfrågade området är naturligtvis svårt att avgränsa. I syfte att klargöra vilket område som efterfrågades angav utredningen ett antal ledord i samband med enkäten. Dessa ledord var  
 brott och dess orsaker, gärningsmän, brottsoffer, polisiära arbetsmetoder, kriminalvård, brottsförebyggande åtgärder, trygghetsfrågor och övriga frågor som har samband med rättsväsendet och kriminalvetenskap. 
  
 Enkätsvaren har sammanställts av forskningssekreterare Shah vid Rättsmedicinalverket i Göteborg. Vi har valt att här redovisa svaren avseende pågående projekt (september 2003). Vidare finns en lista över dem som uppgett att det för närvarande inte pågår några för utredningen relevanta projekt. Bland de senare har vi även redovisat dem som inte svarat då vi tolkat detta som att inga projekt av den efterfrågade karaktären pågår. 
 1.1 Pågående projekt (september 2003) 
 STOCKHOLMS UNIVERSITET 
 Humanistiska fakulteten 
 Filosofiska institutionen 
 Projektperiod Projektmedel 
 Nelson (professor) 
 Grundforskning rörande påföljder och omhändertagande av personer som begår brott 
 207 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2004:18 
  
 under inflytande av psykisk störning samt tvångsvård av missbrukare 
 Institutionen för journalistik, medier och kommunikation (JMK) 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Williams (doktorand), 
  
 2003–2004 
  
 379.000 kr från 
  
 Horton (FD) 
  
 Brottsoffer- 
  
 Offer och gärningsmän. 
  
 myndigheten 
  
 Berättelser om etnicitet och kön 
  
 i mediers rapportering kring 
  
 våldsbrott (grundforskning) 
  
 Centrum för genusforskning 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Brown (FD)  
 Våld i 
  
 2003–2004 
  
 593.000 kr/år 
  
 samkönade parrelationer – en 
  
 svensk kartläggning 
  
 (tillämpad forskning) 
  
 Samhällsvetenskapliga fakulteten 
 Centrum för forskning om internationell migration och etniska relationer (CEIFO) 
 Samarbetsprojektet Brott etnicitet och boendesegregation redovisas under Kriminologiska institutionen nedan. 
 Kriminologiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Kriminalpolitik 
  
 Ballard Hofer (professor), 
  
 648.000 kr 
  
 Conrad (professor) 
  
 (6 årsarbets- 
  
 Svensk brottslighet och 
  
 krafter) 
  
 208 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 kriminalpolitik i europeisk 
  
 belysning 
  
 Ballard Hofer (professor) 
  
 648.000 kr 
  
 Svensk brottslighet och 
  
 (6 årsarbets- 
  
 kriminalpolitik under 
  
 krafter) 
  
 mellankrigstiden 
  
 Conrad (professor), 
  
 648.000 kr 
  
 Ballard Hofer (professor) 
  
 (5 årsarbets- 
  
 Svensk kriminalpolitik 1950– 
  
 krafter) 
  
 2000 
  
 James (FK) 
  
 324.000 kr 
  
 Brottsförebyggande arbete inom 
  
 (2 årsarbets- 
  
 ramen för storstadssatsningen 
  
 krafter) 
  
 Bauer Flyghed (professor) 
  
 500.000 kr 
  
 Gränsöverskridande 
  
 (2,25 årsarbets 
  
 brottslighet. En analys av det 
  
 krafter) 
  
 svenska samhällets beredskap att 
  
 möta internationell brottslighet 
  
 Davidson (professor) 
  
 639.000 kr 
  
 Kriminalpolitikens 
  
 (2 årsarbets- 
  
 internationalisering och dess 
  
 krafter) 
  
 konsekvenser 
  
 Walters (FD) 
  
 623.000 kr 
  
 Diskriminering inom 
  
 (2 årsarbets- 
  
 rättsväsendet 
  
 krafter) 
  
 Ballard Hofer (professor) 
  
 111.000 kr 
  
 Nordic Criminal Statistics 
  
 (0,2 årsarbets- 
  
 krafter) 
  
 Ekonomisk brottslighet 
  
 Hale du Rées (JK) 
  
 324.000 kr 
  
 Miljöbrott i näringsverksamhet 
  
 (4 årsarbets- 
  
 krafter 
  
 Ballard Hofer (professor) 
  
 324.000 kr 
  
 Statistik om ekonomisk 
  
 (2 årsarbets- 
  
 brottslighet 
  
 krafter) 
  
 Conrad (professor) 
  
 324.000 kr 
  
 Ekonomisk brottslighet i 
  
 (2 årsarbets- 
  
 skandinavisk trailertransport – 
  
 krafter) 
  
 avvikelse eller normalitet? 
  
 209 
  
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 Drogpolitik 
  
 Mcdaniel (professor) 
  
 Narkotikamissbruk och 
  
 kontrollstrategier i ett Europa 
  
 under förvandling 
  
 My Lilja (FM) 
  
 324.000 kr 
  
 Narkotikafrågan i Ryssland 
  
 (4 års arbets- 
  
 krafter) 
  
 Mcdaniel (professor) 
  
 216.000 kr 
  
 Gäller den s.k. totalkonsum- 
  
 (1,5 årsarbets- 
  
 tionsmodellen också narkotika? 
  
 krafter) 
  
 Nash (professor, Center for 
  
 648.000 kr 
  
 social research on alcohol and 
  
 (4 årsarbets- 
  
 drugs)  
 Narkotikamissbruk bland 
  
 krafter) 
  
 sociala marginalgrupper 
  
 Fisher 
  Rytterbro (FD) 
  
 2003–2005 
  
 450.000 kr 
  
 Narkotikamissbruk från polisens 
  
 (2 årsarbets- 
  
 och socialtjänstens perspektiv – 
  
 krafter) från 
  
 problemuppfattning, samverkan 
  
 Mobilisering 
  
 och handlingsutrymme 
  
 mot narkotika 
  
 Unga lagöverträdare 
  
 Riley (professor) 
  
 324.000 kr 
  
 Brottsliga nätverk i Stockholm 
  
 (3 årsarbets- 
  
 krafter) 
  
 Riley (professor), 
  
 2003–2005 
  
 324.000 kr 
  
 Allen (MSc) 
  
 (2 årsarbets- 
  
 Kriminella nätverk 
  
 krafter) 
  
 Utbildnings- 
  
 bidrag 
  
 Riley (professor) 
  
 324.000 kr 
  
 Nätverksanalys av fängelsegäng 
  
 (4 årsarbets- 
  
 krafter 
  
 Riley (professor) 
  
 200.000 kr 
  
 Offender spatial behaviour 
  
 (0,6 årsarbets- 
  
 krafter) 
  
 Riley (professor) 
  
 324.000 kr 
  
 Nätverkseffekter av 
  
 (1 årsarbets- 
  
 rånkommissionens insatser i 
  
 kraft) 
  
 Västerort 
  
 210 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 Riley (professor), 
  
 2003–2004 
  
 324.000 kr 
  
 Garner (FM) 
  
 (1 årsarbets- 
  
 Särskilda gänginsatser i 
  
 kraft) från 
  
 Botkyrka 
  
 BRÅ 
  
 Riley (professor), 
  
 2003–2006 
  
 605.000 kr 
  
 Brown (FL), Robinson 
  
 (4,8 årsarbets- 
  
 (forskar ass)  
 Hur går det för f.d. 
  
 krafter) från 
  
 §  
 12-ungdomar? 
  Uppföljning av 
  
 SiS 
  
 ungdomar inskrivna på särskilda 
  
 ungdomshem åren  
 1997–2001 
  
 Riley (professor) 
  
 324.000 kr 
  
 Klotter och klottrare 
  
 (4 årsarbets- 
  
 krafter) 
  
 Riley (professor), 
  
 324.000 kr 
  
 Gonzales (professor), 
  
 (4 årsarbets- 
  
 Centrum för forskning om 
  
 krafter) 
  
 internationell migration och 
  
 etniska relationer – Reed) 
  
 Brott, etnicitet och 
  
 boendesegregation 
  
 Walters (FD) 
  
 300.000 kr 
  
 Masculinities and violence in 
  
 (0,7 årsarbets- 
  
 youth cultures 
  
 krafter) 
  
 Gonzalez 
  
 Murphy (FD) 
  
 Nyckelinformanter om problem, 
  
 brott och brottsprevention 
  
 Murphy (FD)  
 Utsatthet och 
  
 550.000 kr 
  
 rädsla för brott bland barn, 
  
 (2 årsarbets- 
  
 ungdomar och vuxna i Tyresö 
  
 krafter) 
  
 Smith 
  
 324.000 kr 
  
 Upprepad viktimisering 
  
 (2 årsarbets- 
  
 krafter) 
  
 Lee (forsk ass) 
  
 Utsatthet och oro för våld – En 
  
 studie av den ojämlika 
  
 utsatthetens mekanismer 
  
 Vasquez (FM) 
  
 Var rädd om dig! Uppfattningar 
  
 211 
  
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 om rädsla för brott hos folket, 
  
 medier och politiker 
  
 Fisher 
  Rytterbro (FD) 
  
 324.000 kr 
  
 Medling mellan offer och 
  
 (3 årsarbets- 
  
 gärningsman – praktik, ideologi 
  
 krafter) 
  
 och form 
  
 Garza (FK) 
  
 Viktimisering, trygghet och 
  
 brottsprevention 
  
 Marginalisering 
  
 Conrad (professor) 
  
 324.000 kr 
  
 Social exclusion as a 
  
 (2 årsarbets- 
  
 multidimensional process 
  
 krafter) 
  
 Neal  
 Marginalisering 
  
 324.000 kr 
  
 och social identitet i en 
  
 (3 årsarbets- 
  
 inkluderande välfärdsstat 
  
 krafter) 
  
 Conrad (professor) 
  
 324.000 kr 
  
 Fängelsedömdas 
  
 (4 årsarbets- 
  
 levnadsnivåundersökning 
  
 krafter) 
  
 Mcdaniel (professor)  
 Kvinnorna 
  
 324.000 kr 
  
 utanför – om narkotika, 
  
 (3,5 årsarbets- 
  
 kriminalitet och prostitution 
  
 krafter) 
  
 Bauer Flyghed (professor), 
  
 Edwards (FD) 
  
 Den svenska ofärden. 
  
 Marginaliseringsprocesser bland 
  
 straffade, vräkta och hemlösa 
  
 Murphy (FD) 
  
 324.000 kr 
  
 Kartläggning av kunskap om 
  
 (1 årsarbets- 
  
 prostitution i Sverige 
  
 kraft) 
  
 Mord och dråp 
  
 Evans 
  
 324.000 kr 
  
 Dödligt våld i Stockholm i ett 
  
 (3 årsarbets- 
  
 historiskt perspektiv 
  
 krafter) 
  
 Ellison 
  
 324.000 kr 
  
 Dödligt våld i Sverige 1990– 
  
 (2 årsarbets- 
  
 1998 
  
 krafter 
  
 212 
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
 Nationalekonomiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Martinez (forsk stud) 
  
 –2004 
  
 Income inequality and crime: the 
  
 Swedish evidence (tillämpad 
  
 forskning) 
  
 Torres (professor 
 ), 
  
 Watson (professor, Institutet 
  
 för internationell ekonomi vid 
  
 Stockholms Universitet – ILES) 
  
 Type I and type II errors in the 
  
 economics of crime 
  
 (grundforskning) 
  
 Centre for health equity studies (CHESS) 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Morales (professor), 
  
 2003–2005 
  
 380.000 kr/år 
  
 Brown (professor) 
  
 (75 % 
  
 Monoaminergic mechanisms 
  
 årsarbetskraft) 
  
 related to personality and drug 
  
 abuse 
  
 Morales (professor), 
  
 2001–2004 
  
 950.000 kr/år 
  
 Cameron 
  Campbell (professor) 
  
 (1,5 arbets- 
  
 Tidiga riskfaktorer, alkoholvanor 
  
 kraft/år) 
  
 och dryckesmönster hos ungdomar 
  
 samt stöd till barn med 
  
 missbrukande föräldrar 
  
 (utvecklingsverksamhet) 
  
 White (doktorand), 
  
 2002–2004 
  
 80.000 kr/år 
  
 Mendoza (professor), 
  
 Morales (professor) 
  
 Några bakgrunds- och 
  
 personlighetsfaktorers inverkan på 
  
 återfall i brott: Faktorer som 
  
 särskiljer gravt kriminella män som 
  
 återfaller respektive icke återfaller i 
  
 brott (tillämpad forskning) 
  
 213 
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
 Psykologiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Harris (professor), 
  
 2003–2006 
  
 550.000 kr/år 
  
 Nguyen (docent, 
  
 (1,25 % 
  
 Psykologiska institutionen, 
  
 årsarbetskraft) 
  
 Göteborgs Universitet) 
  
 Barn som utsatts för brott: Vad de 
  
 minns och berättar 
  
 Harris (professor) 
  
 2002–2005 
  
 25 % 
  
 Vad gärningsmän minns från 
  
 årsarbetskraft 
  
 dödligt våld 
  
 Jensen (docent) 
  
 Gill and Alexander – 
  
 behaviour patterns among young 
  
 male delinquents with a combined 
  
 abuse of alcohol and 
  
 benzodiazepines: biological and 
  
 psychological indicators 
  
 Jensen (docent) 
  
 Central arousal mechanisms in 
  
 sexual offenders 
  
 Jensen (docent) 
  
 Dyslexia in young criminal men 
  
 who underwent forensic 
  
 psychiatric assessment: biological, 
  
 social, and psychological 
  
 indicators 
  
 Institutionen för socialt arbete 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Burgess (univ lektor), 
  
 2002–2004 
  
 En heltid under 
  
 Guzman (doktorand) 
  
 2 år finansiering 
  
 Utsatta invandrarflickor och 
  
 från 
  
 samhällets stöd (grundforskning) 
  
 Brottsoffer- 
  
 fonden 
  
 Astrid Schlytter (univ lektor), 
  
 2003–2004 
  
 500.000 kr 
  
 Guzman (doktorand) 
  
 fördelat mellan 
  
 Våld i närrelationer bland etniska 
  
 de nordiska 
  
 214 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 minoriteter i Norden 
  
 länderna 
  
 (tillämpad forskning) 
  
 Nordisk 
  
 Samarbetsprojekt mellan 
  
 Forsker- 
  
 nordiska forskare. 
  
 utdannings- 
  
 akademi 
  
 Cortez (professor)  
 Straff 
  
 2001–2004 
  
 400.000 kr/år 
  
 eller vård – ett paradigmskifte i 
  
 från SiS 
  
 synen på unga lagöverträdare 
  
 (grundforskning) 
  
 Cortez (professor) 
  
 2001–2004 
  
 400.000 kr/år 
  
 Omedelbara omhändertaganden 
  
 från FAS 
  
 och häktning av ungdomar 
  
 Centre for social research on alcohol and drugs (soRAD) 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Wilcox (professor) 
  
 2000–2004 
  
 1 ½ tjänst/år + 
  
 Unga vuxnas erfarenheter av 
  
 cirka 417.000 kr 
  
 alkohol som orsak och ursäkt för 
  
 för survey från 
  
 våld (grundforskning) 
  
 FAS, 
  
 Folkhälso- 
  
 institutet, 
  
 Kriminologiska 
  
 institutionen, 
  
 SU 
  
 Eckart Kühlhorn (professor) 
  
 Socialtjänstens reaktioner på 
  
 ungdomars första lagföring för 
  
 narkotikabrott för eget bruk 
  
 Eckart Kühlhorn (professor) 
  
 Sluten ungdomsvård 
  
 (tillämpad forskning) 
  
 Eckart Kühlhorn (professor) 
  
 Effekter av socialtjänstens 
  
 reaktioner på första narkotikabrott 
  
 (tillämpad forskning) 
  
 Eckart Kühlhorn (professor) 
  
 Återfall i brott för unga 
  
 lagöverträdare efter sluten 
  
 ungdomsvård, fängelse och 
  
 215 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2004:18 
  
 alternativa straff utanför anstalter (tillämpad forskning) 
 Eckart Kühlhorn (professor) 
 Återfall i brott för unga lagöverträdare efter sluten ungdomsvård, fängelse och alternativa straff utanför anstalter (tillämpad forskning) 
 Sociologiska institutionen 
 Projektperiod Projektmedel 
  
 Coleman 
  Hart  
  
 2000–2004 
  
 (professor emeritus), 
 Williams (doktorand) 
 Social control and socialisation 
  
 Webb (professor emeritus) 
 Youth justice in Sweden 
 KAROLINSKA INSTITUTET 
 Institutionen för folkhälsovetenskap 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Miller (doktorand), 
  
 1996 och fort- 
  
 500.000 kr/år 
  
 Calhoun (docent) 
  
 löpande 
  
 (1 årsarbetskraft 
  
 Ansvarsfull alkoholservering 
  
 100 %) från SLL, 
  
 på krogen Ett aktionsinriktat 
  
 FAS, FHI 
  
 forskningsprojekt för att 
  
 minska problem relaterade till 
  
 alkoholkonsumtion på krogen. 
  
 Centrum för våldsprevention 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Arias (docent) 
  
 2002–2006 
  
 220.000 kr/år 
  
 Våld mot kvinnor – en 
  
 (0,5 årsarbetskraft) 
  
 prospektiv studie med risk- 
  
 för  
 2002–2003 
  
 216 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 bedömning, programbaserad 
  
 450.000 kr 
  
 behandlingsverksamhet och 
  
 (1 årsarbetskraft) 
  
 långtidsuppföljning av 
  
 för  
 2004–2006 
  
 resultat 
  
 Arias (docent) 
  
 2001–2006 
  
 Kostnad: cirka 1,5 
  
 Contextual factors that 
  
 miljoner kr/år från 
  
 mediate violence risk 
  
 Vårdalstiftelsen 
  
 (COMET) 
  
 Hale, 
  RMV 
  
 (tillämpad forskning) 
  
 och berörda 
  
 landsting 
  
 Thornton (docent) 
  
 400.000 kr/år (ca 
  
 Tidig utvärdering av risk- och 
  
 1 årsarbetskraft) 
  
 skyddsfaktorer för utagerande 
  
 och missbruk bland barn 
  
 (TURE)  (tillämpad 
  
 forskning registrerad vid 
  
 annan institution) 
  
 Thornton (docent) 
  
 2002–2005 
  
 450.000 kr/år 
  
 Samhällsomhändertagna 
  
 (1 årsarbetskraft) 
  
 ungdomar med 
  
 Doktorand 
  
 aggressionsproblematik: risk 
  
 finansierad av 
  
 för missanpassning på 
  
 Vårdalsstiftelsen 
  
 institution och återfall i brott 
  
 Thornton (docent) 
  
 800.000 kr/år (2,5 
  
 Utvärdering av individuellt 
  
 årsarbetskrafter) 
  
 kognitivt beteendeterapeutiskt 
  
 Knutna till 
  
 behandlingsprogram för 
  
 projektet är en 
  
 ungdomar med svår 
  
 doktorand och en 
  
 våldsproblematik (IKBT+) 
  
 projektkoordinator 
  
 (tillämpad forskning) 
  
 finansierade från 
  
 SiS 
  
 Thornton (docent) 
  
 150.000 kr/år 
  
 Avvikande sexuella 
  
 (0,3 årsarbets- 
  
 preferenser, attityder och 
  
 krafter) 
  
 beteenden av betydelse för 
  
 risken att begå sexuella 
  
 övergrepp: 
  
 populationsbaserade och 
  
 beteendegenetiska studier 
  
 (grundforskning i samarbete 
  
 med forskare i Kanada) 
  
 217 
  
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
 Arias (docent) Psykisk sjukdom och brott (grundforskning) 
 KUNGLIGA TEKNISKA HÖGSKOLAN 
 Institutionen för bioteknologi 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Daniel (FD), 
  
 Flerårigt och 
  
 Från bl.a. 
  
 Gregory (professor) 
  
 pågående 
  
 VINNOVA och 
  
 Detektion och analys av 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 biologiska prover (hår) från 
  
 husdjur (hund) 
  
 Etablering av världens största 
  
 genetiska (mitokondrier) 
  
 databas för hund. 
  
 Daniel (FD) 
  
 Flerårigt och 
  
 Från bl.a. 
  
 Gregory (professor) 
  
 pågående 
  
 VINNOVA och 
  
 Framtagande av ny DNA 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 teknik för analys av mycket 
  
 små provmängder av kärn- 
  
 DNA från människor 
  
 Greer 
 Juridiska fakulteten 
 Juridiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Baker (docent) 
  
 –2005 
  
 Från 
  
 Från tanke till gärning – om 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 möjligheterna att ingripa mot 
  
 allvarlig planerad brottslighet 
  
 Horn 
  
 (professor emeritus) 
  
 Brott och straff under 1900- 
  
 talet, Översikt över svensk 
  
 straffrätt, Meddelanden sub 
  
 218 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
 rosa (studier i rättshistoria och gällande rätt) 
 Combs (JK, doktorand)  
 Internationell straffrättsprocess. Gränsöver- skridande användning av tvångsmedel i brottsmål 
  
 Sanchez (JK, doktorand)  
 Uppsåt och psykisk avvikelse 
  
 Huber (JK, doktorand)  
 Straffrättslig konkurrens – problem och principer Sammanträffande av brott och förändring av påföljd 
  
 Medicinska fakulteten 
 Institutionen för folkhälso- och vårdvetenskap 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Castillo (MD) 
  
 Start och slut 
  
 Ofinansierat 
  
 Intervjuer med brottsoffer 
  
 2004 
  
 med utvecklingsstörning 
  
 (Grundforskning angående 
  
 offentlig bemötande efter det 
  
 att man utsatts för övergrepp 
  
 eller misstänkt brottsliga 
  
 handlingar. 
  
 Cruz (doktorand) 
  
 Från 
  
 Bemötande av 
  
 Handikapp- 
  
 funktionshindrade personer i 
  
 förbundets 
  
 samband med 
  
 samarbetsorgan 
  
 brottsutredningar. 
  
 Medvetandegörande av 
  
 problematik vid olika former av 
  
 funktionshinder 
  
 Edwards (docent) 
  
 Formellt och informellt tvång 
  
 inom psykiatrisk vård 
  
 219 
  
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 James (professor), 
  
 2000–2005 
  
 Perry (MDSci), 
  
 Townsend (MD), 
  
 French (doktorand) 
  
 Aktivitetsförmåga hos 
  
 psykiskt störda lagöverträdare 
  
 Institutionen för kvinnors och barns hälsa (Rikskvinnocentrum 
 – RKC) 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Stevenson (docent), 
  
 1997–2005 
  
 1.778.000 kr 
  
 Dawson (docent), 
  
 från 
  
 Carter (doktorand 
 ) 
  
 Brottsoffer- 
  
 Våld under graviditet 
  
 myndigheten 
  
 Stevenson (docent), 
  
 Från RKC:s 
  
 Dawson (docent), 
  
 universitetsdel 
  
 Carter (doktorand) 
  
 Pågående studie där samtliga RKC 
  
 patienter följs sedan februari 2003 
  
 för att kartlägga situationen för 
  
 misshandlade kvinnor och deras 
  
 barn med speciellt fokus på 
  
 rättsprocessen 
  
 Garcia 
  
 2002–2004 
  
 (docent, rättsmedicin), 
  
 Stevenson (docent) 
  
 Pågående studie där våldsutsatta 
  
 kvinnor undersöks av rättsläkare 
  
 även om polisanmälan skett I 
  
 samarbete med den rättsmedicinska 
  
 avdelningen vid Uppsala 
  
 Universitet. 
  
 220 
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 Historisk-filosofiska 
  institutionen 
 Centrum för genusvetenskap 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Ritter (FD), 
  
 2003–2004 
  
 Planerings- 
  
 Winters (FD) 
  
 bidrag 
  
 Lika inför lagen. Brottsoffer 
  
 150.000 
  
 kr 
  
 med funktionshinder 
  
 från 
  
 Brottsoffer- 
  
 fonden 
  
 Samhällsvetenskapliga institutionen 
 Institutionen för freds- och konfliktforskning 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Barrett (FD), 
  
 2003–2005 
  
 800.000 kr/år 
  
 Romero (FD) 
  
 (1,5 årsarbets- 
  
 Drug trade in Eurasia 
  
 krafter) 
  
 Nationalekonomiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Bell (doktorand) 
  
 Avhandling 
  
 Does public spending on youths 
  
 beräknad till 
  
 Ford? 
  
 hösten 2004 
  
 Empirisk undersökning på svensk 
  
 data av kommunala skol- och 
  
 fritidsutgifters påverkan på 
  
 ungdomsbrottslighet. 
  
 Bell (doktorand) 
  
 Avhandling 
  
 Size and quality of schools and 
  
 beräknad till 
  
 youth crime 
  
 hösten 2004 
  
 Empirisk undersökning på 
  
 amerikansk data om effekter av 
  
 skolstorlek och skolkvalitet på 
  
 ungdomsbrottslighet 
  
 221 
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
 Institutionen för psykologi 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Kim (FD), 
  
 2003–2004 
  
 50.000 kr 
  
 Hall (professor 
 ) 
  
 Gymnasieungdomars syn på 
  
 alkohol och trafik 
  
 Sociologiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Hardin (universitets 
  
 2001–2003 
  
 lektor) 
  
 (dec) 
  
 Husockupationen i Linköping 
  
 Bailey (doktorand) 
  
 2003 (apr)– 
  
 Mäns våld, föräldraskap och 
  
 2003 (dec) 
  
 vardagsliv efter separationer i 
  
 Sverige 
  
 LINKÖPINGS UNIVERSITET 
 Rektor redovisar relevanta forskningsinriktningar för hela universitetet. Specifika projekt presenteras nedan. 
 Ekonomiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Baker 
  
 – nov 2003 
  
 Från SNS 
  
 (adj professor), 
  
 Le (professor), 
  
 Moyer (universitets adj), 
  
 Lawrence (universitets lektor), 
  
 Mcintyre (doktorand), 
  
 Holder (professor) 
  
 Donationer, tillväxt och skatter 
  
 i en globaliserad värld 
  
 (grundforskning och tillämpad 
  
 forskning) 
  
 222 
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 Lawrence (universitets lektor) 
  
 Från 
  
 Kunskapsutveckling och 
  
 Nordiska 
  
 beskattning 
  
 Skatte- 
  
 vetenskapliga 
  
 Forsknings- 
  
 rådet och 
  
 Vetenskaps- 
  
 rådet 
  
 Centre for Education 
  
 and 
  
 Research on Economic Crime 
  
 and Crisis (CEREC) 
  
 Clarke (doktorand)  
 – 
  
 Samtliga 
  
 Cirka 
  
 miljöbrott (incitament för 
  
 projekt 
  
 450.000 
  
 återvinning av bilskrot) 
  
 avslutas 2006– 
  
 kr/person 
  
 Brown (doktorand)  
 – 
  
 2008 
  
 och år 
  
 uppkomst och förhindrande av 
  
 miljöbrott 
  
 Wu Mantaye (doktorand)  
 – 
  
 ansvar vid stora miljöolyckor 
  
 Harrison (doktorand)  
 – 
  
 skattekontroll och 
  
 skattebrottslighet 
  
 Mcintyre (doktorand)  
 – 
  
 företagsetik i relation till 
  
 ekonomisk brottslighet 
  
 Smith (doktorand)  
 – 
  
 aktiebolagsrättens incitament till 
  
 ekonomisk brottslighet 
  
 Institutionen för datavetenskap 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Laboratoriet för ekonomiska 
  
 informationssystem 
  
 Allen (adj professor) 
  
 1997–2005 
  
 1,2 miljoner kr 
  
 Utveckling av metoder och 
  
 (20 % i 8 år = 
  
 modeller för optimal användning 
  
 1,6 årsarbets- 
  
 av begränsade kontrollresurser, i 
  
 krafter) 
  
 223 
  
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 första hand för skattekontroll, i 
  
 andra hand även för andra 
  
 myndigheter samt för revision i 
  
 näringsverksamhet 
  
 Allen (adj professor) 
  
 2003–2005 
  
 0,2 miljoner kr 
  
 Empirisk testning av 
  
 (10 % i 2 år = 
  
 kontrollstrategier i samarbete 
  
 0.2 årsarbets- 
  
 med Riksskatteverket 
  
 krafter) 
  
 Meyer (FK, Högskolan i 
  
 2003–2005 
  
 Cirka 
  
 Borås), 
  
 0,5 miljoner kr 
  
 Allen (adj professor) 
  
 Ekonomisk brottslighet i 
  
 samband med kommunal 
  
 verksamhet (lic avh) 
  
 Allen (adj professor), 
  
 2000–2004 
  
 0,4 miljoner kr 
  
 Orr (universitets lektor, 
  
 Högskolan i Dalarna) 
  
 Behovet av förtroendeskapande 
  
 åtgärder inom  
 e-handel 
  till 
  
 konsument 
  
 Beteendevetenskapliga institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Forskargruppen för klinisk 
  
 psykologi och socialpsykologi 
  
 Ramirez (docent) 
  
 1998–2003 
  
 2.483.000 kr 
  
 Utvärdering av Hartman 
  
 från SiS 
  
 behandlingshem 
  
 (tillämpad forskning) 
  
 Johnson (professor) 
  
 2000–2003 
  
 1.163.000 kr 
  
 Förutsättningar för en god 
  
 från SiS 
  
 behandlingsallians mellan 
  
 personal och elever på 
  
 ungdomshem 
  
 (tillämpad forskning) 
  
 Mcclain (professor) 
  
 2001 och 
  
 250.000 kr för 
  
 Göteborgskravellerna som 
  
 framåt 
  
 2001–2002 
  från 
  
 attitydskapande fenomen 
  
 Styrelsen för 
  
 224 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 (grundforskning) 
  
 psykologiskt 
  
 försvar 
  
 Mcclain (professor) 
  
 2003–2006 
  
 1.325.000 kr 
  
 Fredliga demonstrationers 
  
 från 
  
 förvandling till 
  
 Krisberednings- 
  
 konfrontationer 
  
 myndigheten 
  
 (grundforskning) 
  
 Forskargruppen för kognition, 
  
 kommunikation, 
  
 utveckling 
  
 och handikapp 
  
 Larson 
  Mckenzie 
  
 2002–2005 
  
 1.530.000 kr 
  
 (docent) 
  
 från 
  
 Barn, brott och handikapp 
  
 Brottsoffer- 
  
 (grundforskning) 
  
 fonden 
  
 Larson 
  Mckenzie 
  
 2001–2004 
  
 300.000 kr från 
  
 (docent) 
  
 Socialstyrelsen 
  
 Samtal med barn som 
  
 misstänks fara illa 
  
 (grundforskning) 
  
 Institutionen för molekulär och klinisk medicin 
 Projektperiod Projektmedel 
 Avdelningen för medicinsk kvinnoforskning 
 Studier som bl.a. rör frågor om övergrepp mot kvinnor 
 UMEÅ UNIVERSITET 
  
 Medicinsk-odontologiska 
  fakulteten 
 Institutionen för omvårdnad 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Russell (docent), 
  
 1996–2004 
  
 Från Vårdal- 
  
 Murphy (docent, 
  
 stiftelsen 
  
 225 
  
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 Institutionen för hälso- och 
  
 beteendevetenskap, Kalmar), 
  
 Nguyen (doktorand, 
  
 Kalmar) 
 Våld i samband med 
  
 vård och omsorg (äldreomsorg) 
  
 (grundforskning) 
  
 Parker (doktorand), 
  
 1998–2005 
  
 Från Mitchell 
  
 Russell (docent) 
  
 FAS 
  
 Våld i samband med vård och 
  
 omsorg för personer med psykisk 
  
 utvecklingsstörning 
  
 (grundforskning) 
  
 Phelps (doktorand), 
  
 2001–2005 
  
 Från FAS 
  
 Russell (docent) 
  
 Våld mot vårdare: Upplevelser 
  
 och etiska resonemang 
  
 (äldreomsorg, transkulturellt 
  
 projekt) (grundforskning) 
  
 Russell (docent) 
  
 2003–2006 
  
 Anslag för 
  
 Kommunikation och interaktion 
  
 3 år från 
  
 i vård och omsorg för personer 
  
 Vetenskaps- 
  
 med psykisk utvecklingsstörning 
  
 rådet 
  
 (grundforskning) 
  
 Russell (docent), 
  
 2003–2006 
  
 Sökes 
  
 Solis (MD, Institutionen 
  
 för geriatrik), 
  
 Santana (MD, 
  
 Handikappförvaltningen, 
  
 Västerbottens läns landsting) 
  
 Faktorer i omvårdnaden som 
  
 påverkar användning av tvång 
  
 (fysiska begränsningsåtgärder) i 
  
 psykogeriatrisk vård och 
  
 omsorger för personer med 
  
 psykisk utvecklingsstörning 
  
 (grundforskning) 
  
 226 
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
 Samhällsvetenskapliga fakulteten 
 Juridiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Övergripande projekt 
  
 Från Kempe- 
  
 Brottsoffer i rättsväsendet 
  
 stiftelserna, 
  
 bedrivs med hjälp av anslag från 
  
 Brottsoffer- 
  
 fonden, 
  
 Morrison och 
  
 Richardson 
  
 Harris 
  
 Minnesfond, 
  
 RJ och Umeå 
  
 Universitet 
  
 Johnson (JD), 
  
 –2006 
  
 Intern- 
  
 Harper (doktorand) 
  
 finansierat 
  
 Relationernas betydelse vid 
  
 bedömning av ett brotts 
  
 svårighetsgrad och straffvärde – 
  
 en genusteoretisk studie 
  
 Johnson (JD), 
  
 2003–2007 
  
 Från Morrison 
  
 Walker (doktorand) 
  
 och Richardson 
  
 Barns rättigheter och rättsliga 
  
 Harris 
  
 skydd när de utsätts för våld av 
  
 Minnesfond 
  
 vårdnadshavare 
  
 Brown (doktorand) 
  
 – 2005 
  
 Från 
  
 Den straffrättsliga 
  
 Brottsoffer- 
  
 konstruktionen av mäns fysiska 
  
 fonden 
  
 och psykiska våld mot kvinnor 
  
 Boyd (doktorand) 
  
 – 2004 
  
 Intern- 
  
 De politiska partiernas 
  
 finansierat 
  
 rättspolitik 
  
 Pedagogiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Mendoza (univ. adjunkt), 
  
 2003–2008 
  
 Beräknad 
  
 Patel (univ. lektor) 
  
 kostnad 
  
 av 
  
 227 
  
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 Arbetskravsanalys för 
  
 poliser 
  
 arbetsinsats 
  
 med inriktning mot 
  
 psykisk 
  
 cirka 
  
 förberedelse 
  
 950.000 kr 
  
 Psykologiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Flores (professor), 
  
 3-årsperiod 
  
 Från 
  
 Hood (FD) 
  
 Brottsoffer- 
  
 Betydelsen av tidig diagnostik 
  
 fonden 
  
 och behandling av brottsoffer: 
  
 en prospektiv longitudinell 
  
 studie 
  
 Hood (FD) 
  
 Polisutbild- 
  
 Applied information logistics 
  
 ningen Umeå 
  
 in criminal intelligence 
  
 Universitet och 
  
 polismyndig- 
  
 heten i 
  
 Västerbotten 
  
 Sociologiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Richards (professor), 
  
 2003 
  
 Haley (doktorand) 
  
 Exposure to crime and 
  
 poverty 
  
 Kvinnovetenskapligt forum/Centre for womens studies 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Williams (FD) 
  
 2003–2004 
  
 1.050.000 
  
 Mödrar och moderskap i det 
  
 norska kr från 
  
 könsrelaterade våldets vardag 
  
 Nordiska 
  
 Ministerrådet 
  
 228 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 8 
  
 Nationellt centrum för värdegrund – livsvetenskap 
 Institutionen har svarat i huvudsak följande. Allt arbete med värdegrundsfrågor i ett multikulturellt samhälle är också ett preventivt arbete för att minska brottslighet. Detta gäller inte minst förebyggande insatser mot mobbning och kränkande behandling. Man bedriver ett stort antal aktiviteter med olika samarbetspartners, men det är svårt att redovisa dessa här då de sällan formulerar syften som explicit lyfter fram kriminalpolitiska frågor. 
 Institutionen för klinisk vetenskap – Enheten för psykiatri 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Davis 
  
 1999–2004 
  
 Cirka 300.000 
  
 (doktorand/socionom), 
  
 kr/år från SFR, 
  
 Perez (professor) 
  
 RMV, Söd- 
  
 Schizofreni och familjevåld 
  
 Rodriguez 
  
 (avhandlingsarbete) 
  
 Larson 
 Sahlgrenska akademin 
 Institutionen för kvinnors och barns hälsa 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Baker 
  
 2002 och 
  
 Från 
  
 (professor), 
  
 minst 3 år 
  
 Vetenskaps- 
  
 Hartman (docent), 
  
 framöver 
  
 rådet, 
  
 Jones (MD), 
  
 Systembolaget 
  
 Stanley (docent) 
  
 och Rodriguez 
  
 Patterson 
  
 and adolescent psychiatry twin 
  
 Carrillo 
  
 study 
  
 stiftelse. 
  
 Baker 
  
 Fortlöpande 
  
 Kostnad för 
  
 (professor), 
  
 under flera år 
  
 provtagning 
  
 Hartman (docent), 
  
 ca 80.000 kr/år 
  
 Jones (MD) 
  
 och 
  
 The Göteborg 
  
 250.000 kr/år 
  
 229 
  
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 neuropsychiatric genetics 
  
 för löne- 
  
 project. 
  
 kostnader från 
  
 LUA-medel 
  
 Institutionen för samhällsmedicin 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Reynolds (docent), 
  
 Davis (MD), 
  
 Kim (MD) 
  
 Women and alcohol in 
  
 Göteborg 
  
 En longitudinell studie av 
  
 kvinnors alkoholproblem med 
  
 intervjuer av stora kohorter 
  
 1990, 1995 och 2000 
  
 Kim (MD), 
  
 Från Västra 
  
 Harris (FK) 
  
 Götalands- 
  
 Utvärdering av VADÅ- 
  
 regionen 
  
 projektet (alkohol- och 
  
 drogprevention i Västra 
  
 Götaland) 
  
 Humanistiska fakulteten 
  
 Filosofiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Projekt 
  
 relativism 
  
 (behandlar 
  
 Från 
  
 frågan om det är rätt att 
  
 Riksbankens 
  
 bestraffa 
  
 brott 
  
 mot 
  
 mänskliga 
  
 Jubileumsfond 
  
 rättigheter som 
  
 begåtts under 
  
 diktaturregimer) 
  
 230 
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
 Samhällsvetenskapliga fakulteten 
 Psykologiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Inga Tidefors (FD) 
  
 2003–2006 
  
 50 % årsarbets- 
  
 Forskning om unga förövare av 
  
 kraft i 3 år från 
  
 sexuella övergrepp i Sverige 
  
 SiS 
  
 Inga Tidefors (FD) 
  
 Gruppterapiprojekt för män 
  
 dömda till rättspsykiatrisk vård 
  
 för sexuella övergrepp (pågår 
  
 vid Rättspsykiatriska kliniken, 
  
 Växjö) 
  
 Research unit for criminal, legal 
  
 and investigative psychology 
  
 (CLIP) 
  
 Nguyen (docent) 
  
 2001–2004 
  
 365.000 kr/år 
  
 Att förbättra människors 
  
 (1 årsarbets- 
  
 förmåga att skilja mellan 
  
 kraft) från 
  
 sanning och lögn 
  
 Vetenskaps- 
  
 (tillämpad forskning) 
  
 rådet 
  
 Nguyen (docent) 
  
 2001–2004 
  
 650.000 kr/år 
  
 Barns vittnesmål: Hur skiljer 
  
 (1,5 årsarbets- 
  
 sig autentiska utsagor från 
  
 kraft/år) från 
  
 fabricerade? (tillämpad 
  
 FAS 
  
 forskning) 
  
 Mckenzie (professor, 
  
 2001–2004 
  
 100.000 kr/år 
  
 Uppsala Universitet) 
  
 (0,25 årsarbets- 
  
 Muntlighet vid domstol. En 
  
 kraft/år) från 
  
 rättsvetenskaplig, 
  
 Nordiska 
  
 rättspsykologisk och 
  
 samarbets- 
  
 rättssociologisk studie av 
  
 nämnden för 
  
 presentationsformernas 
  
 samhälls- 
  
 betydelse i förfarandet vid 
  
 forskning 
  
 domstol (tillämpad forskning) 
  
 231 
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
 Institutionen för socialt arbete 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Barber 
  Hodge (docent) 
  
 2003–2006 
  
 1.777.999 kr 
  
 Exitprocesser ur kriminalitet 
  
 från ESF och 
  
 och missbruk, egenmakt och 
  
 Kriminal- 
  
 social integration 
  
 vårdsstyrelsen 
  
 Johns (docent) 
  
 2001–2004 
  
 2.057.773 kr 
  
 Bland huliganer och 
  
 från RJ 
  
 fotbollsälskare på 
  
 ståplatsläktaren – en 
  
 socialpsykologisk studie om 
  
 identitet, maskulinitet och 
  
 supporterkultur 
  
 Garcia (docent), 
  
 2000–2003 
  
 1.100.000 kr 
  
 Logan (doktorand) 
  
 från FAS 
  
 Brödraskap utanför lagen? En 
  
 studie om etableringen av en 
  
 MC-klubb 
  och dess inträde i 
  
 den lokala  
 outlaw-bikerkulturen 
  
 i Västsverige 
  
 Sociologiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Ford (professor), 
  
 2002–2004 
  
 År 1: 
  
 Johnson (doktorand) 
  
 600.000 kr 
  
 Separationsfasen i ett 
  
 (80 % 
  
 misshandelsförhållande 
  
 årsarbetskraft) 
  
 (grundforskning) 
  
 År 2: 600.000 
  
 kr (80 % 
  
 årsarbetskraft) 
  
 från 
  
 Brottsoffer- 
  
 myndigheten 
  
 Parks (docent), 
  
 2001–2004 
  
 1.364.000 kr 
  
 Reynolds (FD) 
  
 (85 % 
  
 Revisorns roll i kontroll- 
  
 årsarbetskraft 
  
 systemet – uppkomsten och 
  
 2001, 75 % 
  
 effekterna av en lagstadgad 
  
 2002, och 75 % 
  
 232 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 anmälningsskyldighet vid 
  
 2003) från 
  
 misstanke om ekonomisk 
  
 Brottsoffer- 
  
 brottslighet (grundforskning) 
  
 myndigheten 
  
 Parks (docent), 
  
 2001–2005 
  
 600.000 
  
 Jackson (doktorand) 
  
 kr/år(25 % och 
  
 Offentliga föreställningar om 
  
 100 % 
  
 kön och sexualitet. 
  
 årsarbetskrafter 
  
 Rättssystemets granskning och 
  
 för de första tre 
  
 bedömning av våldtäktsfall 
  
 åren) från SFR, 
  
 (grundforskning) 
  
 FAS 
  
 Abby Peterson (docent) 
  
 2002–2004 
  
 År 2002: 
  
 Polisen och politiska protester: 
  
 490.000 + 
  
 en jämförande studie av polisens 
  
 650.00 kr 
  
 hantering av protestaktioner i 
  
 År 2003: 
  
 Sverige och England 
  
 500.000 + 
  
 (grundforskning) 
  
 650.000 kr, 
  
 År 2004: 
  
 430.000 kr från 
  
 Vetenskaps- 
  
 rådet 
  
 Mills (docent) 
  
 2003 (april – 
  
 239.000 (40 % 
  
 Att droga ibland 
  
 december) 
  
 arbetskraft) 
  
 (uppdragsforskning, 
  
 från Centre for 
  
 grundforskning), 
  
 social research 
  
 on alcohol and 
  
 drugs(soRAD) 
  
 Stocholms Univ 
  
 Parks (docent), 
  
 2003–2005 
  
 År 2003: 
  
 Newman (FD) 
  
 702.000 kr 
  
 Finansiella mellanhänder och 
  
 (75 % +2 5% 
  
 ekonomisk brottslighet 
  
 arbetskraft). 
  
 (grundforskning) 
  
 År 2004: 
  
 536.000 kr 
  
 (75 % arbets- 
  
 kraft). 
  
 År 2005: 
  
 525.000 kr 
  
 (75 % arbets- 
  
 kraft) från 
  
 Vetenskaps- 
  
 rådet 
  
 233 
  
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 Ford (docent), 
  
 2003–2005 
  
 År 2003: 
  
 Turner (doktorand) 
  
 900.000 kr 
  
 Bostadslöshet som politik och 
  
 (100 %+10 % 
  
 karriär (grundforskning) 
  
 arbetskraft). 
  
 År 2004: 
  
 650.000 kr 
  
 (100 % arbets- 
  
 kraft). 
  
 År 2005: 
  
 650.000 kr 
  
 (100 % arbets- 
  
 kraft) från FAS 
  
 Ford (docent) 
  
 2003–2005 
  
 År 2003: 
  
 Myndigheters 
  
 530.000 kr 
  
 trovärdighetsbedömningar 
  
 (35 % arbets- 
  
 (grundforskning) 
  
 kraft). 
  
 År 2004: 
  
 556.000 kr 
  
 (70 % arbets- 
  
 kraft). 
  
 År 2005, 
  
 572.000 kr 
  
 (75 % arbets- 
  
 kraft) från 
  
 Vetenskaps- 
  
 rådet 
  
 Ford (docent) 
  
 Årligt 
  
 500 Euro/år 
  
 European Observatory on 
  
 löpande 
  
 (5 % årsarbets- 
  
 Homelessness (FEANTSA) 
  
 kraft) från 
  
 (tillämpad forskning) 
  
 FEANTSA 
  
 Handelshögskolans fakultet 
 Juridiska institutionen 
 Projektperiod Projektmedel 
 Gomez (professor) 
 Ett flertal projekt har eller kommer att få anknytning till det aktuella området. Ex. 
 234 
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
 Paralegalprojektet, Utvärdering av brottsförebyggande arbete m.m. 
 LUNDS UNIVERSITET 
 Juridiska fakulteten 
 Juridiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Baker (doktorand), 
  
 2001 och 
  
 Från 
  
 Crawford (professor), 
  
 pågående 
  
 Brottsföre- 
  
 Hines 
  
 byggande rådet 
  
 (docent) 
  
 och Juridiska 
  
 Samband mellan ekonomisk 
  
 fakulteten 
  
 och organiserad brottslighet 
  
 Medina 
  
 2003 och 
  
 Från 
  
 (doktorand), 
  
 pågående 
  
 Brottsförebygg 
  
 Crawford (professor) 
  
 andet rådet, 
  
 Hines 
  
 Försäkrings- 
  
 (docent) 
  
 förbundet och 
  
 Personförsäkringsbedrägeri 
  
 Juridiska 
  
 fakulteten 
  
 Riley (doktorand), 
  
 2003 och 
  
 Från Juridiska 
  
 Per Huber (professor), 
  
 pågående 
  
 fakulteten 
  
 Aleksander Peczenik (professor) 
  
 Den straffrättsliga 
  
 utvecklingen inom EU – en 
  
 analys av legitimiteten i 
  
 straffrättslig kompetens på 
  
 EU-nivå 
  
 Adams (doktorand), 
  
 1999 och 
  
 Från Juridiska 
  
 Per Huber (professor) 
  
 pågående 
  
 fakulteten 
  
 Criminal acts, criminal 
  
 jurisdiction, and criminal 
  
 justice 
  
 Carter (doktorand), 
  
 Slutförs under 
  
 Från 
  
 Crawford (professor) 
  
 2004 
  
 Brottsföre- 
  
 Den ekonomiska 
  
 byggande rådet 
  
 235 
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 brottslighetens straffsubjekt – 
  
 och Juridiska 
  
 Möjligheter och 
  
 fakulteten 
  
 förutsättningar för ett 
  
 kollektivt eller korporativt 
  
 straffansvar 
  
 Lee (doktorand), 
  
 1996 och 
  
 Från Juridiska 
  
 Per Huber (professor) 
  
 pågående 
  
 fakulteten 
  
 Den straffrättsliga 
  
 hanteringen av sexuell 
  
 integritet, med andra ord den 
  
 straffrättsliga regleringen av 
  
 sexuella övergrepp som 
  
 återfinns i Brottsbalkens 
  
 bestämmelser om sexualbrott 
  
 Medicinska fakulteten 
 Avdelningen för allmän psykiatri och rättspsykiatri 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Wall (professor), 
  
 Beräknas 
  
 Ursprungligen 
  
 Alexander (MD) 
  
 slutfört cirka 
  
 finansierat av 
  
 After care study 
  
 2007 
  
 EU och 
  
 (Ett internationellt multi- 
  
 sedermera 
  
 centerprojekt med avsikt att 
  
 beroende av 
  
 karakterisera, riskevaluera och 
  
 lokal 
  
 följa upp personer som dömts 
  
 finansiering 
  
 till rättspsykiatrisk vård.) 
  
 Wall (professor), 
  
 Pågående 
  
 För närvarande 
  
 Johnson (MD), 
  
 ingen 
  
 Castro (FK) 
  
 Avvikande alkoholreaktioner 
  
 och brott 
  
 Wall (professor) 
  
 Pågående 
  
 För närvarande 
  
 Kumlaprojektet (Alla 
  
 ingen 
  
 personer som dömts till mer 
  
 än 4 års fängelse för våldsbrott 
  
 och passerat Riksmottag- 
  
 ningen på Kumlafängelset 
  
 1998–2001 
  har undersökts 
  
 236 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 med psykiatriska, 
  
 psykologiska och vissa 
  
 biologiska metoder.) 
  
 Williams (adj professor), 
  
 Ingen 
  
 Sullivan (MD), 
  
 Wall (professor) 
  
 Riskbedömningar inom olika 
  
 brottspopulationer 
  
 Wall (professor), 
  
 Pågående 
  
 100.000 kr 
  
 Mosley (leg psykolog) 
  
 under 2004 från 
  
 Tillräknelighetsbegreppet 
  
 RMV 
  
 (Inför den förväntade 
  
 övergången från nuvarande 
  
 LRV.) 
  
 Huff (professor, 
  
 För närvarande 
  
 Enheten för medicinsk etik), 
  
 ingen 
  
 Wall (professor), 
  
 Miller (doktorand) 
  
 En medicinsk genomgång av 
  
 rättspsykiatrisk vård 
  
 Humanistiska fakulteten 
 Filosofiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Wlodek Rabinowocz 
  
 1998 och 
  
 Från 
  
 (professor), 
  
 pågående 
  
 Riksbanken, 
  
 Wright (docent, 
  
 Kulturveten- 
  
 Filosofiska institutionen, 
  
 skapliga fonden 
  
 Uppsala Universitet), 
  
 Brewer, 
  
 Lester (FD) 
  
 Att handla rationellt över 
  
 tiden. Dynamiska val i 
  
 beslutsteori, ekonomi och 
  
 moralfilosofi 
  
 237 
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
 Historiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Good 
  
 Planerad 
  
 (forskarassistent)  
 i samarbete 
  
 2001, medel 
  
 med 14 forskare inklusive 
  
 söks för 
  
 historiker, idéhistoriker, 
  
 2004–2007 
  
 sociologer och 
  
 religionshistoriker. 
  
 Våldets gränser. Legitimt och 
  
 illegitimt våld från 
  
 tidigmodern tid till 
  
 modernitet. Ett komparativt 
  
 perspektiv på dagens Sverige 
  
 Good 
  
 2002–2005 
  
 Lön för en 
  
 (forskarassistent) 
  
 forskarassistent- 
  
 Från husbondemakt till 
  
 tjänst för 3 år 
  
 jämställda makar (fokus på 
  
 våld inom kärnfamiljen från 
  
 1800-tal 
  till nutid) 
  
 (grundforskning och tillämpad 
  
 forskning) 
  
 Samhällsvetenskapliga fakulteten 
 Centrum för genusvetenskap 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Rodriguez (professor, Tema 
  
 2001–2004 
  
 100 % 
  
 kultur och samhälle vid 
  
 doktorandtjänst 
  
 Linköpings Universitet), 
  
 och 15 % 
  
 Adams 
  
 projektledning 
  
 (doktorand) 
 Rädslans rum II 
  
 från Vägverket 
  
 – Om kvinnors erfarenheter 
  
 och Banverket 
  
 och den fysiska planeringens 
  
 lösningar (Fortsättning på 
  
 Rädslans rum – trygghetens 
  
 rum I fokuserad på kvinnors 
  
 upplevelser av otrygghet i det 
  
 offentliga rummet.) 
  
 238 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
 Socialhögskolan 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Adams (doktorand) 
  
 – 2004 
  
 Två års 
  
 Patrullerande polisers 
  
 finansiering 
  
 yrkeskultur i ord och 
  
 med heltidslön 
  
 handling 
  
 från fakulteten 
  
 (grundforskningskaraktär) 
  
 Cannon (vik. 
  
 2002–2003 
  
 Från 
  
 universitetslektor) 
  
 Brottsoffer- 
  
 Stödpersonernas 
  
 sociala 
  
 fonden 
  
 arbete 
  
 med 
  
 brottsoffer 
  
 (grundforskning) 
  
 Skolpersonalens 
  
 inställning 
  
 2003–2004 
  
 Från 
  
 till drogförebyggande arbete 
  
 Mobilisering 
  
 (grundforskning) 
  
 mot narkotika 
  
 Acosta 
  
 Heule 
  
 (projekt- 
  
 2003– 
  
 assistent) 
  
 Utvärdering av projektet 
  
 Bättre frigivning 
  
 Sociologiska institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Braun (doktorand), 
  
 2001–2003 
  
 994.000 kr från 
  
 Martinez (professor) 
  
 Brottsoffer- 
  
 Barn som brottsoffer 
  
 fonden 
  
 Davis (doktorand 
 ) 
  
 Pågående 
  
 Från Centrum 
  
 Berättelser om mutor – det 
  
 för Europa- 
  
 korruptas betydelse bland 
  
 forskning, 
  
 svenska affärsmän i Öst- och 
  
 Lunds 
  
 Centraleuropa. 
  
 Universitet, 
  
 Brottsoffer- 
  
 myndigheten 
  
 samt intern 
  
 doktorand- 
  
 tjänst 
  
 Bean (professor), 
  
 1999 och 
  
 Från 
  
 Parsons (doktorand) 
  
 pågående 
  
 Brottsoffer- 
  
 Brottsofferjourernas 
  
 myndigheten 
  
 239 
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 professionalisering och 
  
 1999–2000, 
  
 preciseringssträvanden 
  
 därefter internt 
  
 finansierad 
  
 doktorand- 
  
 tjänst 
  
 Jones (FD) 
  
 Indragning av sjukpenning – 
  
 ur rättsligt, ekonomiskt och 
  
 socialt perspektiv. 
  
 Arbetsskadeförsäkringen. Från 
  
 autonom till responsiv rätt – 
  
 och tillbaka 
  
 Olson (doktorand), 
  
 2002 och 
  
 335.000 kr 
  
 Jones (professor 
  
 pågående 
  
 beviljas för ett 
  
 rättssociologi) 
  
 år åt gången 
  
 Kvinnomisshandel – mellan 
  
 från 
  
 rättsordning och 
  
 Brottsoffer- 
  
 genusordning 
  
 fonden 
  
 Bean (professor), 
  
 2001 och 
  
 Finansierad 
  
 Randall (doktorand) 
  
 pågående 
  
 från 
  
 Mutor och moral – Moraliska 
  
 Vetenskaps- 
  
 dilemman och kluvna 
  
 rådet 2001– 
  
 yrkesideal bland 
  
 2003, därefter 
  
 biståndsarbetare 
  
 intern 
  
 finansiering av 
  
 doktorand- 
  
 tjänst 
  
 Bean (professor), 
  
 Pågående 
  
 1.500.000 kr 
  
 Fisher (FD), 
  
 från BRÅ 
  
 Kelley (doktorand) 
  
 Mutor i svensk gestaltning 
  
 Bean (professor), 
  
 Pågående 
  
 800.000 norska 
  
 Miller (doktorand) 
  
 kr från 
  
 Män som offer för våld – 
  
 NORFA 
  
 dilemman i gestaltningen av 
  
 maskulinitet 
  
 Bean (professor), 
  
 2000–2003 
  
 1.500.000 kr 
  
 White (FD, 
  
 från 
  
 Socialhögskolan) 
  
 Vetenskaps- 
  
 Pensionärerna och våldet 
  
 rådet 
  
 240 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 Shelton (professor) 
  
 Polisen i förändring. 
  
 Intervjuer med de anställda 
  
 och analys av deras 
  
 arbetsmiljö 
  
 (polismyndigheten i Skåne) 
  
 Bean (docent) 
  
 2003–2004 
  
 Cirka 
  
 Socialarbetare i centrum – 
  
 150.000 kr 
  
 försök att fånga upp ungdomar 
  
 i riskzonen 
  
 Thomas (docent), 
  
 1999–2003 
  
 Totalt 
  
 Mcconnell (docent), 
  
 7 miljoner, 
  
 Bean (docent), 
  
 varav delar gått 
  
 Cox (doktorand) 
  
 till brottsföre- 
  
 Storstadssatsningen i Malmö 
  
 byggande 
  
 – en utvärdering 
  
 projekt 
  
 VÄXJÖ UNIVERSITET 
 Institutionen för humaniora 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Webb (FM) 
  
 2002–2007 
  
 Doktorandlön, 
  
 Den man älskar agar man? 
  
 cirka 350.000 kr 
  
 Mäns våld mot kvinnor ur ett 
  
 genus- och klassperspektiv, 
  
 1850–1950 
  (grundforskning) 
  
 Samhällsvetenskapliga institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Thomas 
  
 2001 och 
  
 Från SiS 
  
 (docent) 
  
 pågående 
  
 Kvinnors antisocialitet och 
  
 kriminalitet i ett livsförlopps- 
  
 perspektiv 
  
 Thomas 
  
 2003 och 
  
 Från Region- 
  
 (docent), 
  
 pågående 
  
 psyk. klin. 
  
 Barrett (doktorand) 
  
 Växjö och 
  
 241 
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 Psykisk störning, antisocialitet 
  
 Region 
  
 och kriminalitet bland kvinnor. 
  
 Kronoberg 
  
 Möjligheter till prediktion, 
  
 för  
 2003–2005 
  
 prevention och intervention 
  
 Thomas 
  
 2003 och 
  
 Från 
  
 (docent) 
  
 pågående 
  
 Brottsoffer- 
  
 Utsatthet för brott och 
  
 myndigheten 
  
 otrygghet bland äldre 
  
 Thomas 
  
 För 
  
 (docent), 
  
 närvarande 
  
 Fisher 
  Coleman (MD, Lunds 
  
 inga medel 
  
 Universitet) 
  
 Cox, neighbourhood, 
  
 and crime 
  
 Thomas 
  
 För 
  
 (docent), Wall 
  
 närvarande 
  
 (professor, Lunds Universitet) 
  
 inga medel 
  
 Fear of crime and personality 
  
 Jones (FD) 
  
 Internt anslag 
  
 Rättsväsendets bemötande av 
  
 Från Växjö 
  
 brottsoffer 
  
 Universitet 
  
 Thomas 
  
 Internt anslag 
  
 (docent) 
  
 Från Växjö 
  
 Problemorienterat arbetssätt 
  
 Universitet 
  
 och närpolisarbete i Sverige 
  
 under  
 1990-talet. 
  Erfarenheter 
  
 av implementering, strategier 
  
 och konkreta åtgärder 
  
 Thomas 
  
 För 
  
 (docent) 
  
 närvarande 
  
 Problem-oriented 
  policing: 
  
 inga medel 
  
 The RD approach 
  
 Nunez (FK, Polisutbildningen 
  
 Växjö Universitet), 
  
 Thomas 
  
 (docent) 
  
 Implementering av problem- 
  
 orienterat polisarbete i Örebro 
  
 län 
  
 242 
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 Wright (doktorand), 
  
 Doktorand- 
  
 Adams (professor) 
  
 tjänst Växjö 
  
 Lärande och poliskultur. 
  
 Universitet 
  
 Utbildningens betydelse för 
  
 socialisation in i poliskulturen 
  
 Thomas 
  
 2002–2003 
  
 Från Malmö 
  
 (docent), 
  
 Stad 
  
 West (doktorand) 
  
 Utvärdering av påverkans- 
  
 programmet Vägvalet 
  
 (Påverkansprogram för unga 
  
 pojkar som dömts för brott.) 
  
 Brown (FD, Centrum 
  
 2003–2006 
  
 Från 
  
 för kulturforskning, Växjö 
  
 Vetenskaps- 
  
 Universitet) 
  
 rådet 
  
 Från cellfängelse till 
  
 elektronisk fotboja. Fängelse, 
  
 kriminalpolitik och välfärdsstat 
  
 1940–2000 
  
 Institutionen för vårdvetenskap och socialt arbete 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Moore (Dr Med Vet), 
  
 2003–2004 
  
 Cirka 
  
 Meyer (MD) 
  
 150.000 kr 
  
 Polisers bemötande av personer 
  
 med psykiatriska problem 
  
 (Samverkansprojekt med 
  
 Polisutbildningen vid Växjö 
  
 Universitet.) 
  
 Young (Dr Med Vet), 
  
 2002–2004 
  
 Cirka 
  
 Moore (Dr Med Vet) 
  
 380.000 kr 
  
 Psykosocial vårdmiljö och 
  
 omvårdnad för patienter som 
  
 vårdas inom rättspsykiatrisk vård 
  
 243 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2004:18 
  
 Fleming 
 Institutionen för  
 beteende-, 
  social- och rättsvetenskap 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Avdelningen för psykologi ett 
  
 Årlig budget 
  
 Från 
  
 stort antal undersökningar som 
  
 för 
  
 Vetenskapsrå 
  
 kan sammanfattas under 
  
 centrumbild- 
  
 det, RJ, 
  
 rubrikerna 
  
 ningen 
  
 HSFR, 
  
 Brott och dess orsaker, 
  
 uppgår till 3– 
  
 Wenner- 
  
 Brottsförebyggande åtgärder, 
  
 4 miljoner kr 
  
 Grenska 
  
 Institutionaliserade vuxna, 
  
 Samfundet, 
  
 Psykopatiska personlighetsdrag 
  
 STINT, CuS, 
  
 hos ungdomar och Barn med 
  
 SiS,  
 Hill 
  
 normbrytande och aggressivt 
  
 Shepard 
  
 beteende. Omfattande 
  
 Stiftelse, 
  
 publicering, varav endast ett fåtal 
  
 Statens 
  
 exempel från varje 
  
 Folkhälso- 
  
 problemområde presenteras 
  
 institut 
  
 nedan. 
  
 Avdelningen för sociologi 
  
 Garza (doktorand), 
  
 Rogers (doktorand) 
  
 Kontinuitet som 
  
 förändringsagent i socialt arbete 
  
 med tvångsomhändertagna 
  
 ungdomar på institution – en 
  
 studie med fokus på relationen 
  
 som transformatör 
  
 Peterson Cater (doktorand) 
  
 Pappas våld mot mamma – 
  
 normalitet och avvikelser ur barns 
  
 perspektiv 
  
 Reid (FD), 
  
 Wyatt (FD), 
  
 Tate (FD) 
  
 Kvinnors erfarenheter av livet på 
  
 Dunn 
  
 Anstaltskulturen på Kumla 
  
 anstalten 
  
 244 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
 Samhällsvetenskapliga institutionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Centrum 
  
 för 
  
 stadsmiljö- 
  
 forskning 
  
 Thompson (professor) 
  
 2000–2003 
  
 400.000 kr/år 
  
 Staden, våldet och tryggheten 
  
 (1,5 årsarbets 
  
 (grundforskning inom ramen för 
  
 kraft) från 
  
 forskningsprogrammet Staden 
  
 FORMAS 
  
 som livsmiljö) 
  
 LULEÅ TEKNISKA UNIVERSITET 
 Institutionen för industriell ekonomi och samhällsvetenskap 
 Projektperiod Projektmedel 
 Utveckling av medling vid brott Från BRÅ enligt medlingslagen i 
 14 kommuner i Norrbotten 
 BLEKINGE TEKNISKA HÖGSKOLA 
 Centrum för elektronisk säkerhet 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Mitchell (professor) 
  
 Cirka 
  
 Projekt med viss anknytning till 
  
 2 miljoner 
  
 aktuellt område 
  
 kr/år 
  
 HÖGSKOLAN I JÖNKÖPING 
 Internationella Handelshögskolan 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Fox (adj professor) 
  
 2000–2003 
  
 Genomförs på 
  
 Företagskonkurser och 
  
 (dec) 
  
 20 % av full 
  
 ekonomisk brottslighet 
  
 arbetstid 
  
 (grundforskning och tillämpad 
  
 forskning) 
  
 245 
  
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 Estes (professor), 
  
 2001–2003 
  
 Bender (doktorand) 
  
 Bedrägerier i samband med 
  
 gränsöverskridande handel 
  
 (grundforskning och tillämpad 
  
 forskning) 
  
 Jones (docent) 
  
 2001–2004 
  
 Manipulationer av priset på 
  
 värdepapper (grundforskning 
  
 och tillämpad forskning) 
  
 Jones (docent) 
  
 2003–2005 
  
 Culpa och ansvar i 
  
 näringsverksamhet: Om ansvar 
  
 för oaktsamma transaktioner, 
  
 särskilt beträffande 
  
 offentligrättsligt ansvar på de 
  
 finansiella marknaderna 
  
 (grundforskning och tillämpad 
  
 forskning) 
  
 Allen 
 Institutionen för beteendevetenskap 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Briggs 
  
 Lopez 
  
 (universitets 
  
 1998–2004 
  
 Från 
  
 adjunkt, doktorand vid Psykolog- 
  
 Brottsoffer- 
  
 iska 
  
 institutionen, 
  
 Stockholms 
  
 myndigheten 
  
 Universitet) 
  
 och internt 
  
 Undersökning om hur attityder 
  
 relaterar till förhörsutfallet 
  
 MALMÖ HÖGSKOLA 
 Hälsa och samhälle – Avdelningen för socialt arbete 
 Projektperiod Projektmedel 
  
 Sven-Axel 
  Smith (professor) 
 Är droger coolt? – En studie om 
 246 
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 ungdomars navigeringsstrategier i 
  
 det svenska droglandskapet 
  
 Townsend (docent), 
  
 –2004 
  
 Från 
  
 Mccullough (docent, 
  
 Folkhälso- 
  
 Stockholms Universitet) 
  
 institutet 
  
 Heroinmissbrukares 
  
 försörjningssätt 
  
 Townsend (docent) 
  
 2002–2004 
  
 Från SiS 
  
 Rymningar inom tvångsvården 
  
 Young (docent), 
  
 Från 
  
 Cook (socionom) 
  
 Allmänna 
  
 Barn till frihetsberövade 
  
 Barnhuset 
  
 mödrar 
  
 Young (docent), 
  
 Från 
  
 Harper (docent, 
  
 Allmänna 
  
 Socialhögskolan i Lund) 
  
 Barnhuset 
  
 Behandlarnas berättelser om 
  
 problem och möjligheter i socialt 
  
 arbete med barn och ungdom – 
  
 sett ur ett genusperspektiv 
  
 Mitchell (FD) 
  
 Skolvåld och antisociala 
  
 beteenden i Europeiska skolor 
  
 (samarbetsprojekt med ett flertal 
  
 europeiska forskare) 
  
 Turner 
  (Dr Med 
  
 Vet) 
  
 International dating violence 
  
 (samarbetsprojekt med nationella 
  
 och internationella 
  
 forskningsgrupper) 
  
 Ellison (JK, doktorand vid 
  
 2000–2004 
  
 1,5 miljoner 
  
 Avdelningen för rättssociologi i 
  
 kr på cirka 
  
 Lund), 
  
 90 % arbets- 
  
 Martinez (professor) 
  
 tid 
  
 Rättssäkerhet och tvångsvård. 
  
 En rättssociologisk studie av 
  
 rättssäkerheten vid vård av 
  
 missbrukare enligt LVM 
  
 247 
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
 CHALMERS TEKNISKA HÖGSKOLA 
 Arkitektursektionen 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Farley (docent), 
  
 2002–2004 
  
 Från 
  
 Mckinney (TD), 
  
 Göteborgs 
  
 Macdonald (universitets 
  
 kommun 
  
 lektor), Myers (TL), 
  
 (1,5 årsarbets 
  
 Hart (forskar Howell.) 
  
 krafter) 
  
 Utvärdering av storstads- 
  
 satsningen i Göteborg – Del 3: 
  
 Delaktighet, trygghet och 
  
 förbättrad folkhälsa 
  
 (tillämpad forskning) 
  
 MITTHÖGSKOLAN 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Williams (professor) 
  
 Familjerelaterat våld – 
  
 prevalens, incidens, prevention, 
  
 behandling och rehabilitering 
  
 Williams (professor) 
  
 Utveckling av riskbedömning 
  
 och riskhantering vid våldsbrott 
  
 Williams (professor) 
  
 2002 och 
  
 Psykopati – validitet och 
  
 pågående 
  
 reliabilitet i befintlig diagnostik 
  
 (grundforskning) 
  
 HÖGSKOLAN I GÄVLE 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Murphy (doktorand, 
  
 Samtliga 
  
 Uppsala Universitet) 
  
 projekt har 
  
 Incidentrapportering av våld i 
  
 erhållit olika 
  
 skolan genom SMS- 
  
 former av stöd, 
  
 meddelande 
  
 ex stöd till 
  
 Interventionsstrategier mot 
  
 professuren, 
  
 248 
  
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 våld i och utanför skolan 
  
 amanuens- 
  
 Vad har du varit med om? 
  
 anställningar 
  
 (kartläggning av individers 
  
 och bidrag från 
  
 (förskola till vuxna) faktiska 
  
 Högskolan i 
  
 våldserfarenheter) 
  
 Gävle. 
  
 Våldets pedagogik 
  
 STATLIGA MYNDIGHETER 
 Institutionen för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Graves (professor, 
  
 Finansierat av 
  
 Stockholms Universitet), 
  
 myndigheten 
  
 Martinez (doktorand, 
  
 Stockholms Universitet) 
  
 Ungdomskriminalitet, 
  
 arbetslöshet och 
  
 arbetsmarknadspolitiska 
  
 åtgärder 
  
 Graves (professor, 
  
 Finansierat av 
  
 Stockholms Universitet), 
  
 myndigheten 
  
 Martinez (doktorand, 
  
 Stockholms Universitet) 
  
 Inkomstspridning och brott 
  
 Boverket 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Inga egna forskningsmedel och 
  
 bedriver således varken egen 
  
 forskning eller finansierar andra 
  
 institutioners eller myndigheters 
  
 forskning. Däremot utför man 
  
 ett antal utvecklingsprojekt: 
  
 Uppföljning och utvärdering av 
  
 miljömålet God bebyggd miljö 
  
 Regeringsuppdrag rörande hur 
  
 den byggda miljön kan bidra till 
  
 att minska risken att bli utsatt 
  
 för brott 
  
 249 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2004:18 
  
 Riksskatteverket 
 Projektperiod Projektmedel 
 Arbetsgrupp utreder sedan feb 2003 hur skattebrottsenheternas brottsförebyggande arbete skall utformas. 
 Myndigheten för skolutveckling 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Ungas livstolkning och skolans 
  
 2000–2003 
  
 Cirka 
  
 värdegrund 
  
 300.000 kr 
  
 Socialstyrelsen – Individ- och familjeenheten 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Johnson (FD) 
  
 2002–2004 
  
 Totalt cirka 
  
 Utvecklingsverksamhet angående 
  
 400.000 kr 
  
 socialtjänstens stöd för unga 
  
 brottsoffer (där brotten begås i 
  
 offentliga miljöer) 
  
 Johnson (FD) 
  
 2002–2004 
  
 Totalt cirka 
  
 Utvecklingsverksamhet angående 
  
 400.000 kr 
  
 barn som bevittnat våld i hemmet 
  
 (=barn i hem där partnerrelaterat 
  
 våld förekommer) 
  
 Johnson (FD) 
  
 2003–2003 
  
 Cirka 
  
 Kartläggning av prostitutionens 
  
 100.000 kr 
  
 omfattning och utveckling i 
  
 (25 % av 
  
 Sverige (återkommande) 
  
 heltid) 
  
 Moore (MD) 
  
 –2003 
  
 Regeringsuppdrag om kopplingen 
  
 mellan våld och psykisk sjukdom 
  
 250 
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
  
 Projekt finansierade av 
  
 myndigheten 
  
 Gonzalez (Kvinnoforum), 
  
 400.000 kr 
  
 Nima Ismail (Kvinnoforum) 
  
 Ungdomar och könsstympning 
  
 (besvär, behov av hjälp, unga 
  
 somaliska mäns attityder mm) 
  
 Lopez (Lunds 
  
 200.000 kr 
  
 Universitet), 
  
 (del- 
  
 Aje Rosales (Lunds Universitet) 
  
 finansiering) 
  
 Somaliska föräldrars beslut att 
  
 könsstympa respektive inte 
  
 könsstympa sina döttrar 
  
 Adkins Hamring (projektledare) 
  
 375.000 kr 
  
 IDIL-projektet: 
  Afrikanska 
  
 (del- 
  
 kvinnor utbildas till informatörer 
  
 finansiering 
  
 som sedan bedriver 
  
 sedan år 
  
 informationsarbete bland sina 
  
 2000) 
  
 landsmän 
  
 Johnson (FD) 
  
 8 miljoner kr 
  
 Utvecklingsprojektet Våld mot 
  
 för 
  
 kvinnor. År 2002 och 2003 har 
  
 utvecklings- 
  
 14 kvinnojourer fått sammanlagt 
  
 projekt 
  
 8 miljoner kr för 
  
 utvecklingsprojekt kring 
  
 våldsutsatta kvinnor med 
  
 funktionshinder, våldsutsatta 
  
 kvinnor med 
  
 missbruksproblematik och 
  
 våldsutsatta kvinnor med 
  
 invandrarbakgrund. 
  
 Statens folkhälsoinstitut 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Ferguson Lalander (docent) 
  
 Totalt 900.000 
  
 Ungdomars heroinanvändning. 
  
 kr för åren 
  
 Om heroinets karaktär, 
  
 2000–2002 
  
 legitimering och betydelse i 
  
 svenska ungdomsgrupper 
  
 251 
  
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
  
 Wilcox (professor, soRAD, 
  
 999.916 kr för 
  
 Stockholms Universitet) 
  
 år 2000 
  
 Utveckling av 
  
 forskningsprogram vid centrum 
  
 för socialvetenskaplig alkohol- 
  
 och drogforskning 
  
 Ruiz (Beroendecentrum 
  
 300.000 kr för 
  
 Nord, Stockholm) 
  
 år 2001 
  
 Uppföljningssystem av 
  
 alkoholrelaterade skador och 
  
 dödlighet 
  
 Klein (Institutionen för 
  
 114.000 kr för 
  
 klinisk neurovetenskap, 
  
 år 2001 
  
 Karolinska Institutet) 
  
 Validering och utvärdering av 
  
 statistiken över 
  
 narkotikarelaterade dödsfall 
  
 Väg- och transportforskningsinstitutet 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Torres 
  
 2001–2003 
  
 Onykterhet i trafiken – 
  
 omfattning och samband med 
  
 polisens övervakning (på 
  
 uppdrag av Vägverket) 
  
 Tullverket 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Fischer 
  
 2001 och 
  
 Utvecklingsprojekt TIGER 
  
 pågående 
  
 med mål att effektivisera 
  
 verkets brottsbekämpnings- 
  
 process 
  
 252 
 SOU 2004:18 Bilaga 8 
 Vägverket 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Projektet Rädslans rum 
  
 2001–2003 
  
 År 2001: 
  
 redovisat av Centrum för 
  
 3.000 kr 
  
 genusvetenskap vid Lunds 
  
 År 2002: 
  
 Universitet 
  
 342.000 kr 
  
 År 2003: 
  
 350.000 kr 
  
 FORSKNINGSRÅD 
 Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 FAS har tillsatt två 
  
 2003–2006 
  
 Total 
  
 forskarassistenttjänster i 
  
 (4 år) 
  
 kostnad 
  
 brottsofferforskning: en 
  
 5.923.000 kr 
  
 inriktad mot etnicitet 
  
 (Stockholms universitet) och en 
  
 mot barn (Göteborgs 
  
 universitet). 
  
 Bradshaw, Malmö 
  
 Sökt: 
  
 Högskola Hälsa och samhälle 
  
 615.000 
  
 Flickors 
  
 och 
  
 kvinnors 
  
 Beviljat: 
  
 brottslighet 
  
 615.000 
  
 Benitez 
  
 Sökt: 
  
 Stockholms Universitet: 
  
 860.000 
  
 Psykologiska institutionen 
  
 Beviljat: 
  
 Ungdomsnormer och 
  
 860.000 
  
 normbrott som förstadier till 
  
 senare kriminellt beteende 
  
 Newton 
  
 Sökt: 
  
 Linköpings Universitet: 
  
 855.000 
  
 Institutionen för molekylär och 
  
 Beviljat: 
  
 klinisk medicin (IMK), Barn- 
  
 200.000 
  
 och ungdomspsykiatri 
  
 Fysisk barnmisshandel – ett 
  
 samhällsproblem 
  
 253 
 Bilaga 8 SOU 2004:18 
 Vetenskapsrådet 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Riley 
  
 2001:450.000 
  
 Stockholms Universitet 
  
 2002: 400.000 
  
 Diskriminering inom 
  
 rättssystemet 
  
 Bean 
  
 2001:355.000 
  
 Lunds Universitet 
  
 2002:370.000 
  
 Mutor och moral – moraliska 
  
 2003:380.000 
  
 dilemman och kluvna yrkesideal 
  
 Riley 
  
 1998:290.000 
  
 Stockholms Universitet 
  
 1999:360.000 
  
 Mätinstrumentens betydelse vid 
  
 2000: 310.000 
  
 studier av självdeklarerad 
  
 brottslighet 
  
 Conrad 
  
 1999:570.000 
  
 Stockholms Universitet 
  
 2000:590.000 
  
 Svensk kriminalpolitik 1950– 
  
 2001:610.000 
  
 2000: en kriminologisk analys 
  
 Riksbankens Jubileumsfond (RJ) 
  
 Projektperiod 
  
 Projektmedel 
  
 Nelson (docent) Umeå 
  
 800.000 kr 
  
 Universitet. 
  
 Sammanlagda 
  
 Brottsoffer i rättsväsendet 
  
 beslutade stöd 
  
 Dessutom under 2002 anslag till 
  
 till området 
  
 ytterligare tre projekt inom 
  
 under 2002 
  
 aktuellt område. 
  
 uppgick till 
  
 4,3 miljoner kr 
  
 254 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 8 
  
 1.2 
  
 Ingen relevant forskning för närvarande (september 2003, här redovisas även de som ej besvarat enkäten) 
  
 STOCKHOLMS UNIVERSITET 
  
 Ekonomisk-historiska 
  institutionen 
 Företagsekonomiska institutionen 
 Institutet för internationell ekonomi 
 Institutet för tillämpad miljöforskning 
 Juridiska institutionen 
 Pedagogiska institutionen 
 SCORE 
 Socialantropologiska institutionen 
 SOFI 
 KAROLINSKA INSTITUTET 
 Institutionen för klinisk neurovetenskap Institutionen för kvinnors och barns hälsa 
 Institutionen för lärande, informatik, management och etik (LIME) 
 Institutionen för omvårdnad 
 Psykiatri Centrum Karolinska – Rättspsykiatriska sektionen 
 UPPSALA UNIVERSITET 
  
 Ekonomisk-historiska 
  institutionen 
 Filosofiska institutionen 
 Företagsekonomiska institutionen 
 Historiska institutionen 
 Institutet för bostads- och urbanforskning 
 Institutionen för farmaci 
 Institutionen för handelsrätt 
 Institutionen för informationsvetenskap 
 Institutionen för kirurgiska vetenskaper 
 Institutionen för läkemedelskemi 
 Institutionen för lärarutbildning 
 Institutionen för neurovetenskap 
 Institutionen för östeuropastudier 
 255 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2004:18 
  
 KARLSTADS UNIVERSITET 
 Institutionen för ekonomi 
 Institutionen för hälsa och vård 
 Institutionen för kultur och kommunikation 
 Institutionen för natur och miljö 
 Institutionen för samhällsvetenskap 
 UMEÅ UNIVERSITET 
 Arbetsenheten för polisutbildning Thomas och klinisk medicin Genusforskarskolan 
 Handelshögskolan vid Umeå Universitet Historiska studier 
 Institutionen för ekonomisk historia Institutionen för filosofi och lingvistik Institutionen för företagsekonomi Institutionen för nationalekonomi 
 Institutionen för samhällsmedicin och rehabilitering Institutionen för socialt arbete 
 Kultur och medier 
 GÖTEBORGS UNIVERSITET 
 Företagsekonomiska institutionen Historiska institutionen Institutionen för genusvetenskap 
 Institutionen för klinisk neurovetenskap Institutionen för miljövetenskap och kulturvård Institutionen för nationalekonomi med statistik Institutionen för omvårdnad 
 LULEÅ TEKNISKA UNIVERSITET 
 Institutionen för arbetsvetenskap 
 LUNDS UNIVERSITET 
  
 Ekonomisk-historiska 
  institutionen 
 Enheten för rättsmedicin 
 Forskningspolitiska institutionen 
 Företagsekonomiska institutionen 
 Institutet för ekonomisk forskning 
 256 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 8 
  
 Institutionen för arkitektur 
 Institutionen för handelsrätt 
 Institutionen för klinisk neurovetenskap 
 Institutionen för omvårdnad 
 Institutionen för psykologi 
 Internationella miljöinstitutet 
  
 LTH-teknik 
  och samhälle 
 Nationalekonomiska institutionen 
 Pedagogiska institutionen 
 Samhällsmedicinska institutionen 
 VÄXJÖ UNIVERSITET 
 Ekonomihögskolan 
 Institutionen för pedagogik 
 ÖREBRO UNIVERSITET 
 Humanistiska institutionen 
 Idrott och hälsa 
 Institutionen för ekonomi, statistik och informatik 
 Institutionen för naturvetenskap 
 Institutionen för teknik 
 Institutionen för vårdvetenskap och omsorg 
 Pedagogiska institutionen 
 HANDELSHÖGSKOLAN I STOCKHOLM 
 HÖGSKOLAN I BORÅS 
 HÖGSKOLAN I DALARNA 
 HÖGSKOLAN I HALMSTAD 
 HÖGSKOLAN I KALMAR 
 HÖGSKOLAN I SKÖVDE 
 HÖGSKOLAN I TROLLHÄTTAN/UDDEVALLA 
 HÖGSKOLAN PÅ GOTLAND 
 MÄLARDALENS HÖGSKOLA 
 SÖDERTÖRNS HÖGSKOLA 
 257 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2004:18 
  
 STATLIGA MYNDIGHETER 
 Glesbygdsverket 
 Kustbevakningen 
 Läkemedelsverket 
 Naturvårdsverket 
 Riksförsäkringsverket 
 Riksrevisionen 
 Räddningsverket 
 Sjöfartsverket 
 Ungdomsstyrelsen 
 FORSKNINGSRÅD 
 Forskningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) 
 258 
 Bilaga 9 
 Kartläggning av kriminalpolitiskt relevanta forskningsprojekt 
 Owens 
 INFORSK, Sociologiska institutionen Umeå universitet 
 Inventeringen av kriminalpolitiskt relevant forskning är baserad på en enkät och syftar till att identifiera aktiva forskningsmiljöer, samt att ge en grov uppskattning av forskningsresursernas storlek. Särskilt intressanta är miljöer med forskning om polisverksamhet, kriminalvård, eko- och miljöbrott, samt forskningsmiljöer där en brottsförebyggande ansats finns. Urvalet av institutioner till vilka enkäten skickades syftade till att täcka in alla universitets- institutioner, högskolor och statliga myndigheter som antogs bedriva  
 FoU-verksamhet 
  relevant för det kriminalpolitiska målet att minska brottsligheten och öka människors trygghet. Enkäten har skickats till samtliga högskolor, samt ett urval av universitetsinstitutioner och statliga myndigheter. Ett första urval av universitetsinstitutioner och statliga myndigheter gjordes hjälp av Statskalendern, vilket granskades av utredningens experter för synpunkter. I enkätens följebrev efterfrågades även synpunkter på urvalet. De påpekanden som inkom ledde till att enkäten skickades till ytterligare institutioner och myndigheter (bilaga 1). I enkäten uppmanas de svarande att redovisa vilka relevanta projekt som pågår samt att ge en uppskattning om projektens finansiering och årsarbetskrafter. 
 259 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2004:18 
  
 Övergripande analys av forskningsaktivitet 
 Universitet och Högskolor 
 Tabell 1: Projekt vid universitet och högskolor 
  
 Universitet och högskolor 
  
 Hum 
  
 Juridik 
  
 Med 
  
 Meyer 
  
 Teknik 
  
 Alla 
  
 ämnen 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Göteborgs universitet 
  
 1 
  
 0 
  
 4 
  
 17 
  
 0 
  
 22 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 0 
  
 4 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Karolinska Institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 8 
  
 0 
  
 0 
  
 8 
  
 KTH 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 Linköpings universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 9 
  
 4 
  
 14 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Lunds universitet 
  
 3 
  
 6 
  
 6 
  
 13 
  
 0 
  
 28 
  
 Malmö högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 8 
  
 0 
  
 8 
  
 Mitthögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 3 
  
 Stockholms universitet 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 63 
  
 0 
  
 66 
  
 Umeå universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 9 
  
 0 
  
 15 
  
 Uppsala universitet 
  
 1 
  
 5 
  
 7 
  
 6 
  
 0 
  
 19 
  
 Växjö universitet 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 12 
  
 0 
  
 15 
  
 Örebro universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 5 
  
 0 
  
 5 
  
 Alla universitet och 
  
 9 
  
 11 
  
 34 
  
 152 
  
 8 
  
 214 
  
 högskolor 
  
 Tabell 1 visar fördelningen av projekt vid universitet och högskolor. Det är 18 av de tillfrågade lärosätena som Tabellen summerar alla projekt som framkommit vid enkäten och skiljer inte på projektens storlek eller om projekten är externt finansierade. Tabellen ger en grov uppskattning av aktiviteten vid de olika lärosätena. Räknat i antalet projekt som rapporterats från lärosätena är det Stockholms universitet som uppvisar den klart största aktiviteten. Aktiviteten är på det hela taget relativt koncentrerad till de större och äldre universiteten, vilka står för ca 77 procent av projekten. När det gäller projektens fördelning över fakulteter så bedrivs de flesta projekten inom ramen för samhällsvetenskaplig fakultet. 
 260 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 9 
  
 Respondenterna uppmanades även att svara på frågor rörande projektens finansiering, samt hur många årsarbetskrafter som ryms inom projekten. För 101 av de 214 projekten som bedrivs vid universitet och högskolor har varken projektmedel eller årsarbetskrafter angivits. På 30 av dessa projekt är individer utan doktorsexamen uppsatta som projektansvariga, vilket indikerar att det handlar om avhandlingsprojekt finansierade av respektive institution. I övriga fall är det vanskligt att avgöra i vilken utsträckning det rör sig om ofinansierad forskning eller forskning som bedrivs inom ramen för internt finansierade forskartjänster. Det är även svårt att avgöra projektens storlek. För ytterligare en del av de svarande har varken anslagens storlek, årsarbetskraft, eller projekttider angivits, trots att man svarat att projekten är finansierade av forskningsråd eller myndigheter. Detta gör estimering av resurstillgång och arbetsinsatsernas storlek problematisk. För de projekt vilka enbart angivit anslagens storlek har årsarbetskraften estimerat genom att jämföra dessa med projekt för vilka både anslagens storlek och årsarbetskraften angivits. 
 Tabell 2: Projektens årsarbetskraft fördelade på universitet och högskolor 
  
 Universitet och högskolor 
  
 Årsarbetskraft 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 10,0 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 1,5 
  
 Göteborgs universitet 
  
 35,5 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 0,6 
  
 Karolinska Institutet 
  
 16,3 
  
 KTH 
  
 6,0 
  
 Linköpings universitet 
  
 29,8 
  
 Lunds universitet 
  
 27,8 
  
 Malmö högskola 
  
 3,6 
  
 Stockholms universitet 
  
 117,7 
  
 Umeå universitet 
  
 12,5 
  
 Uppsala universitet 
  
 14,0 
  
 Växjö universitet 
  
 3,0 
  
 Örebro universitet 
  
 1,5 
  
 Summa årsarbetskraft 
  
 279,7 
  
 Tabell 2 visar på projektens årsarbetskraft fördelade på universitet och högskolor. Antalet organisationer minskar i jämförelse med 
 261 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2004:18 
  
 tabell 1 från 18 organisationer till 14. Men i huvudsak ger fördelningen av projektens resurser samma bild som fördelningen av antal projekt. Jämförelsen av tabell 1 och tabell 2 visar att koncentrationen av resurser är starkare än koncentrationen av projekt. Stockholms universitet svarar för 31 procent av projekten, men 42 procent av årsarbetskraften. Givet den osäkerhet som finns i analysen på grund av bortfallet pekar detta på de större och externt finansierade projekten finns vid de äldre universiteten. 
 Statliga myndigheter 
 Tabell 3: Projekt fördelade efter statlig myndighet 
  
 Statliga myndigheter 
  
 Antal projekt 
  
 Boverket 
  
 1 
  
 IFAU (Institutionen för arbetsmarknadspolitisk utvärdering) 
  
 2 
  
 Myndigheten för skolutveckling 
  
 1 
  
 Riksskatteverket 
  
 1 
  
 Socialstyrelsen – Individ och familjeenheten 
  
 8 
  
 Statens folkhälsoinstitut 
  
 4 
  
 Tullverket 
  
 1 
  
 Väg och transportforskningsinstitutet 
  
 1 
  
 Vägverket 
  
 1 
  
 Totalt antal projekt 
  
 20 
  
 Totalt 20 olika projekt har uppgivits vid olika statliga myndigheter. Framför allt handlar det om projekt vid Socialstyrelsen och Statens folkhälsoinstitut. De redovisade projekten är både projekt som finansieras av myndigheterna, samt projekt som drivs av myndig- heterna. De projekt som finansieras eller bedrivs av Socialstyrelsens behandlar i huvudsak frågor om våld inom familjen, inkluderande frågor relaterade till könsstympningar. Totalt uppgår de projektmedel som är avsatt inom myndigheten till 9,9 miljoner kronor, varav 8 miljoner går till utvecklingsprojektet Våld mot kvinnor. Medel vilka fördelas på 14 kvinnojourer. Vid statens folkhälsoinstitut behandlar alla fyra projekten drogrelaterade problem. Projektmedlen för dessa projekt är 2,3 miljoner kronor. På det hela taget verkar myndigheterna stödja projekt som ligger nära myndighetens verksamhet. För samtliga statliga myndigheter som redovisar projektmedel uppgår dessa till 13,2 miljoner kronor. 
 262 
 SOU 2004:18 Bilaga 9 
  
 Forskningsråd 
  
 Tabell 4: Forskningsrådens 
  
 anslag till 
  
 kriminalpolitisk relevant 
  
 forskning 
  
 Forskningsråd 
  
 Antal projekt 
  
 Totalt anslag till projekt 
  
 Forskningsrådet för arbetsliv och 
  
 4 
  
 7 598 000 
  
 socialvetenskap (FAS) 
  
 Riksbankens jubileumsfond (RJ) 
  
 4 
  
 5 100 000 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 4 
  
 4 685 000 
  
 Totalt 
  
 12 
  
 17 383 000 
  
 Forskningsråden har delat ut 17,3 miljoner kronor till 12 projekt som av svarande ansetts relevanta. Antalet projekt är helt jämt fördelade mellan forskningsråden, men störst anslag har delats ut vid FAS. Det bör noteras att råden svarat lite olika på frågan. FAS och RJ verkar endast redovisat pågående projekt, medan Vetenskapsrådet även redovisat avslutade projekt. 
 De mest aktiva forskningsmiljöerna 
 Tabell 5: De mest aktiva forskningsmiljöerna 
  
 Institution eller motsvarande vid universitet 
  
 Antal projekt 
  
 Årsarbetskrafter 
  
 eller högskola 
  
 Kriminologiska institutionen, Stockholms 
  
 41 
  
 95,65 
  
 universitet 
  
 Institutionen för samhällsvetenskap, Växjö 
  
 12 
  
 1,5 
  
 universitet 
  
 Sociologiska institutionen, Lunds universitet 
  
 12 
  
 11,6 
  
 Hälsa och samhälle - Avdelningen för socialt 
  
 8 
  
 3,6 
  
 arbete, Malmö högskola 
  
 Sociologiska institutionen, Göteborgs 
  
 8 
  
 18,5 
  
 universitet 
  
 Centrum för Våldsprevention, Karolinska 
  
 7 
  
 6,3 
  
 Institutet 
  
 Avd för psykiatri och rättspsykiatri, Lunds 
  
 6 
  
 0 
  
 universitet 
  
 Beteendevetenskapliga institutionen, 
  
 6 
  
 6,6 
  
 Linköpings universitet 
  
 263 
 Bilaga 9 SOU 2004:18 
  
 Juridiska institutionen, Lunds universitet 
  
 6 
  
 0 
  
 soRAD, Stockholms universitet 
  
 6 
  
 7,5 
  
 Institutionen för omvårdnad, Umeå universitet 
  
 5 
  
 3 
  
 Juridiska institutionen, Uppsala universitet 
  
 5 
  
 2,1 
  
 Psykologiska institutionen, Göteborgs 
  
 5 
  
 5 
  
 universitet 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms 
  
 5 
  
 1,05 
  
 universitet 
  
 Folkhälso- och vårdvetenskap, Uppsala 
  
 4 
  
 0 
  
 universitet 
  
 Institutionen för beteende, social och 
  
 4 
  
 0 
  
 rättsvetenskap, Örebro universitet 
  
 Institutionen för datavetenskap, Linköpings 
  
 4 
  
 3,8 
  
 universitet 
  
 Institutionen för socialt arbete, Stockholms 
  
 4 
  
 2 
  
 universitet 
  
 Internationella handelshögskolan, Högskolan i 
  
 4 
  
 0,6 
  
 Jönköping 
  
 Juridiska institutionen, Umeå universitet 
  
 4 
  
 0 
  
 Övriga institutioner 
  
 58 
  
 57,3 
  
 Tabell 5 visar de mest aktiva institutionerna när det gäller antalet projekt som redovisats. Endast institutioner med fler än 3 projekt återfinns namngivna i tabell 5. Den aktivaste institutionen är kriminologiska institutionen vid Stockholms universitet, vilken står för 41 av de 66 projekt som redovisats vid Stockholms universitet. På en delad andra plats återfinns samhällsvetenskapliga institutionen vid Växjö universitet och sociologiska institutionen vid Lunds universitet. Projekten vid kriminologiska institutionen representerar en bred ansats. De områden inom vilken flest projekt rapporterats är kriminalpolitik, forskning om unga lagöverträdare, forskning om brottsoffer, samt drogpolitisk forskning. Forskning finns även om social marginalisering och ekonomisk brottslighet. Vid sociologiska institutionen vid Lunds universitet ligger tyngdpunkten på forskning om brottsoffer med fem projekt, samt forskning om mutor (tre projekt). Vid samhällsvetenskapliga institutionen Växjö universitet ligger är forskningen framförallt fokuserad vid frågor rörande polisväsendet, brottsoffer, samt antisocialitet och kriminalitet bland kvinnor. 
 264 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 9 
  
 Identifiering av forskningsmiljöer med inriktning mot polisverksamhet, kriminalvård, eko- och miljöbrott, samt forskning med brottsförebyggande ansats 
 Forskning om polisverksamhet 
 Nedan är de projekt som forskar om frågor relaterade till polis- verksamhet återgivna. Totalt handlar det om 10 projekt, vilka återfinns på ett relativt stort antal universitet och högskolor. Den forskningsmiljö som har de flesta projekten rörande polis- verksamhet är Växjö universitet med fyra olika projekt. 
  
 Fisher 
  Rytterbro (FD) Kriminologiska institutionen, Stockholms universitet, Narkotikamissbruk från polisens och socialtjänstens perspektiv – problemuppfattning, samverkan och handlingsutrymme, 450 000 kr (2 årsarbetskrafter). 
 Mendoza (universitetsadjunkt), Patel (universitetslektor) Pedagogiska institutionen, Umeå universitet, Arbetskravsanalys för poliser med inriktning mot psykisk förberedelse, Beräknad kostnad av arbetsinsats cirka 950 000 kr. 
 Hood (FD), Psykologiska institutionen, Umeå universitet, Applied information logistics in criminal intelligence. 
 Abby Peterson (docent) Sociologiska institutionen, Göteborgs universitet Polisen och politiska protester: en jämförande studie av polisens hantering av protestaktioner i Sverige och England, År 2002: 490 000 + 650 000 kr, År 2003: 500 000 + 650 000 kr, År 2004: 430 000 kr. 
 Antoinette Hetzler (professor) Sociologiska institutionen, Lunds universitet, Polisen i förändring. Intervjuer med de anställda och analys av deras arbetsmiljö (polismyndigheten i Skåne). 
 Thomas (docent), Samhällsvetenskapliga institutionen, Växjö universitet, Problemorienterat arbetssätt och närpolisarbete i Sverige under  
 1990-talet. 
  Erfarenheter av implementering, strategier och konkreta åtgärder. 
 265 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2004:18 
  
 Nunez (FK, Polisutbildningen Växjö Universitet), Thomas (docent), Samhällsvetenskapliga institutionen, Växjö universitet, Implementering av problemorienterat polisarbete i Örebro län. 
 Wright (doktorand), Adams (professor), Samhällsvetenskapliga institutionen, Växjö universitet, Lärande och poliskultur. Utbildningens betydelse för socialisation in i poliskulturen. 
 Moore (Dr Med Vet), Meyer (MD), Institutionen för vårdvetenskap och socialt arbete, Växjö universitet, Polisers bemötande av personer med psykiatriska problem (Samverkansprojekt med Polisutbildningen vid Växjö Universitet.), ca 150 000 kr. 
 Torres, Väg- och transportforskningsinstitutet, Onykterhet i trafiken – omfattning och samband med polisens övervakning (på uppdrag av Vägverket). 
 Forskning om kriminalvård 
 När det gäller projekt rörande olika aspekter av kriminal vård återfanns 13 projekt var av fem är baserade vid Stockholms universitet. 
 Nelson (professor), Filosofiska institutionen, Stockholms universitet. Grundforskning rörande påföljder och omhändertagande av personer som begår brott under inflytande av psykisk störning samt tvångsvård av missbrukare. 
 Cortez (professor), Institutionen för socialt arbete, Stockholms universitet. Straff eller vård – ett paradigmskifte i synen på unga lagöverträdare (grundforskning)  
 2001–2004, 
  400 000 kr/år. 
 Cortez (professor), Institutionen för socialt arbete, Stockholms universitet. Omedelbara omhändertaganden och häktning av ungdomar  
 2001–2004, 
  400 000 kr/år 
 Eckart Kühlhorn (professor), Centre for social research on alcohol and drugs (soRAD), Stockholms universitet. Sluten ungdomsvård (tillämpad forskning). 
 266 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 9 
  
 Eckart Kühlhorn (professor), Centre for social research on alcohol and drugs (soRAD), Stockholms universitet. Återfall i brott för unga lagöverträdare efter sluten ungdomsvård, fängelse och alternativa straff utanför anstalter (tillämpad forskning) 
 Thornton (docent), Centrum för våldsprevention, Karolinska institutet. Samhällsomhändertagna ungdomar med aggressions- problematik: risk för missanpassning på institution och återfall i brott, 450 000 kr/år (1 årsarbetskraft) 
 Horn (professor emeritus), Juridiska institutionen, Uppsala universitet. Brott och straff under  
 1900-talet 
  
 Ramirez (docent), Beteendevetenskapliga institutionen, Linköpings universitet. Utvärdering av Hartman behandlingshem (tillämpad forskning), 2 483 000 kr 
 Johnson (professor), Beteendevetenskapliga institutionen, Linköpings universitet. Förutsättningar för en god behandlingsallians mellan personal och elever på ungdomshem (tillämpad forskning), 1 163 000 kr. 
 Brown (FD, Centrum för kulturforskning, Växjö Universitet). Från cellfängelse till elektronisk fotboja. Fängelse, kriminalpolitik och välfärdsstat  
 1940–2000. 
  
 Garza (doktorand), Rogers (doktorand), Institutionen för  
 beteende-, 
  social- och rättsvetenskap, Örebro universitet. Kontinuitet som förändringsagent i socialt arbete med tvångsomhänder- tagna ungdomar på institution – en studie med fokus på relationen som transformatör. 
 Reid (FD), Wyatt (FD), Tate (FD), Institutionen för  
 beteende-, 
  social- och rättsvetenskap, Örebro universitet. Kvinnors erfarenheter av livet på Hinseberg samt Anstaltskulturen på Kumla anstalten. 
 Townsend (docent), Hälsa och samhälle – Avdelningen för socialt arbete, Malmö högskola. Rymningar inom tvångsvården. 
 267 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2004:18 
  
 Forskning om eko- och miljöbrott 
 Forskning om eko- och miljö brott återfinns i 18 olika projekt varav fyra behandlar frågor rörande miljöbrott. När det gäller forskning om eko- och miljöbrott framstår vissa institutioner som relativt aktiva. Sex projekt pågår vid ekonomiska institutionen vid Linköpings universitet. Fyra projekt drivs vid internationella handelshögskolan i Jönköping och tre projekt pågår vid kriminologiska institutionen vid Stockholms universitet. 
 Hale du Rées (JK), Kriminologiska institutionen, Stockholms universitet. 
 Miljöbrott i näringsverksamhet Projektmedel: 324 000 kr (4 årsarbetskrafter) 
 Ballard Hofer (professor), Kriminologiska institutionen, Stockholms universitet 
 Statistik om ekonomisk brottslighet, 324 000 kr (2 årsarbetskrafter) 
 Conrad (professor), Kriminologiska institutionen, Stockholms universitet 
 Ekonomisk brottslighet i skandinavisk trailertransport – avvikelse eller normalitet?, 324 000 kr (2 årsarbetskrafter) 
 Clarke (doktorand), Ekonomiska institutionen (CEREC), Linköpings universitet 
 Miljöbrott (incitament för återvinning av bilskrot),  
 2006–2008, 
  450 000 per år 
 Brown (doktorand) Ekonomiska institutionen (CEREC), Linköpings universitet 
 Uppkomst och förhindrande av miljöbrott,  
 2006–2008, 
  450 000 per 
 år 
 Adam Mantaye (doktorand) Ekonomiska institutionen (CEREC), Linköpings universitet 
 Ansvar vid stora miljöolyckor,  
 2006–2008, 
  450 000 per år 
 Harrison (doktorand) Ekonomiska institutionen (CEREC), Linköpings universitet 
 Skattekontroll och skattebrottslighet,  
 2006–2008, 
  450 000 per år 
 268 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 9 
  
 Mcintyre (doktorand) Ekonomiska institutionen (CEREC), Linköpings universitet 
 Företagsetik i relation till ekonomisk brottslighet,  
 2006–2008, 
  450 000 per år 
 Smith (doktorand) Ekonomiska institutionen (CEREC), Linköpings universitet 
 Aktiebolagsrättens incitament till ekonomisk brottslighet, 2006– 2008, 450 000 per år 
 Meyer (FK, Högskolan i Borås), Allen (adj professor), Institutionen för datavetenskap, Linköpings universitet 
 Ekonomisk brottslighet i samband med kommunal verksamhet (lic avh) 
  
 Parks (docent), Reynolds (FD), Sociologiska institutionen, Göteborgs universitet 
 Revisorns roll i kontrollsystemet – uppkomsten och effekterna av en lagstadgad anmälningsskyldighet vid misstanke om ekonomisk brottslighet (grundforskning), 1 364 000 kr (85 % årsarbetskraft 2001, 75 % 2002, och 75 % 2003) 
  
 Parks (docent), Newman (FD), Sociologiska institutionen, Göteborgs universitet 
 Finansiella mellanhänder och ekonomisk brottslighet (grundforskning), År 2003: 702 000 kr (75 % +25 % arbetskraft). År 2004: 536 000 kr (75 % arbetskraft). År 2005: 525 000 kr (75 % arbets- kraft). 
 Baker (doktorand), Crawford (professor), Hines (docent), Juridiska institutionen, Lunds universitet 
 Samband mellan ekonomisk och organiserad brottslighet 
 Carter (doktorand), Crawford (professor), Juridiska institutionen, Lunds universitet 
 Den ekonomiska brottslighetens straffsubjekt – Möjligheter och förutsättningar för ett kollektivt eller korporativt straffansvar 
 Fox (adj professor) Internationella Handelshögskolan, Högskolan i Jönköping 
 269 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2004:18 
  
 Företagskonkurser och ekonomisk brottslighet (grundforskning och tillämpad forskning), Genomförs på 20 % av full arbetstid 
 Estes (professor), Bender (doktorand), Internationella Handelshögskolan, Högskolan i Jönköping 
 Bedrägerier i samband med gränsöverskridande handel (grundforskning och tillämpad forskning) 
 Jones (docent), Internationella Handelshögskolan, Högskolan i Jönköping 
 Manipulationer av priset på värdepapper (grundforskning och tillämpad forskning) 
 Jones (docent), Internationella Handelshögskolan, Högskolan i Jönköping 
 Culpa och ansvar i näringsverksamhet: Om ansvar för oaktsamma transaktioner, särskilt beträffande offentligrättsligt ansvar på de finansiella marknaderna (grundforskning och tillämpad forskning) 
 Forskning med brottsförebyggande ansats 
 Elva projekt om brottsförebyggande arbete eller med brottsförebyggande ansats återfanns bland de redovisade projekten. I denna grupp av projekt återfinns några av de statliga myndigheterna. Ingen särskild miljö framstår som mera aktiv inom området. 
 James (FK), Kriminologiska institutionen, Stockholms universitet 
 Brottsförebyggande arbete inom ramen för storstadssatsningen, 324 000 kr (2 årsarbetskrafter) 
 Thornton (docent), Centrum för våldsprevention, Karolinska institutet 
 Utvärdering av individuellt kognitivt beteendeterapeutiskt behandlingsprogram för ungdomar med svår våldsproblematik (IKBT+) (tillämpad forskning), 800 000 kr/år (2,5 årsarbetskrafter) 
 Allen (adj professor), Institutionen för datavetenskap, Linköpings universitet 
 270 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 9 
  
 Utveckling av metoder och modeller för optimal användning av begränsade kontrollresurser, i första hand för skattekontroll, i andra hand även för andra myndigheter samt för revision i näringsverksamhet, 1,2 miljoner kr (20 % i 8 år = 1,6 årsarbetskrafter). 
 Allen (adj professor), Institutionen för datavetenskap, Linköpings universitet 
 Empirisk testning av kontrollstrategier i samarbete med Riksskatteverket, 0,2 miljoner kr (10 % i 2 år = 0.2 årsarbetskrafter) 
 Bean (docent), Sociologiska institutionen, Lunds universitet Socialarbetare i centrum – försök att fånga upp ungdomar i 
 riskzonen, Cirka 150 000 kr 
 Thomas (docent), Mcconnell (docent), Bean (docent), Cox (doktorand), Sociologiska institutionen, Lunds universitet 
 Storstadssatsningen i Malmö – en utvärdering, Totalt 7 miljoner, varav delar gått till brottsförebyggande projekt 
 Thomas (docent), West (doktorand), Samhällsvetenskapliga institutionen, Växjö universitet 
 Utvärdering av påverkansprogrammet Vägvalet (Påverkansprogram för unga pojkar som dömts för brott.) 
 Williams (professor), Mitthögskolan 
 Familjerelaterat våld – prevalens, incidens, prevention, behandling och rehabilitering 
 Murphy (doktorand, Uppsala Universitet), högskolan i Gävle Interventionsstrategier mot våld i och utanför skolan 
 Riksskatteverket 
 Arbetsgrupp utreder sedan februari 2003 hur skattebrottsenheternas brottsförebyggande arbete skall utformas. 
 Johnson (FD), Socialstyrelsen – Individ- och familjeenheten Utvecklingsprojektet Våld mot kvinnor. År 2002 och 2003 har 
 14 kvinnojourer fått sammanlagt 8 miljoner kr för utvecklingsprojekt kring våldsutsatta kvinnor med funktionshinder, våldsutsatta kvinnor med missbruksproblematik och våldsutsatta kvinnor med invandrarbakgrund. 
 271 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2004:18 
  
 Fischer, Tullverket 
 Utvecklingsprojekt TIGER (med mål att effektivisera verkets brottsbekämpningsprocess 
 Avslutande kommentarer 
 Syftet med denna inventering av kriminalpolitiskt relevant forskning var att identifiera aktiva forskningsmiljöer, samt att ge en grov uppskattning av forskningsresursernas storlek. Särskilt intressanta är miljöer med forskning om polisverksamhet, kriminalvård, eko- och miljöbrott, samt forskningsmiljöer där en brottsförebyggande ansats finns. När det gäller den bild av forskningens koncentration framstår Stockholms universitet och framförallt kriminologiska institutionen som den mest aktiva, med en relativt bred ansats. Kriminologiska institutionen vid Stockholms universitet har även den största koncentrationen av forskningsresurser räknat i årsarbetskraft. Å andra sidan är den Stockholms dominans som påtalades i SOU 1992:80 inte lika påtaglig som när den utredningen genomfördes. Ett relativt stort antal projekt bedrivs vid de större universiteten samt vid de nya universiteten och högskolorna. När det gäller koncentrationen av forskning med inriktning mot några av de specifikt efterfrågade områdena är det framförallt när det gäller forskning om polisverksamhet och forskning om eko- och miljöbrott som några miljöer framstår som aktivare än andra. När det gäller forskning om polisverksamhet är Växjö universitet relativt aktiva och när det gäller forskningen om eko- och miljöbrott framstår ekonomiska institutionen vid Linköpings universitet, internationella handels- högskolan vid högskolan i Jönköping, samt kriminologiska institutionen vid Stockholms universitet som de mest aktiva. 
 272 
 Bilaga 10 
 Kartläggning av kriminalpolitiskt relevant forskning i internationella tidskrifter 
 Owens INFORSK 
 Sociologiska institutionen Umeå universitet 
 Syftet med denna studie är att ge övergripande bild av forskning relevant ur ett kriminalpolitiskt perspektiv. Det är framför allt den forskning som är publicerad i vetenskapliga tidskrifter som är intressanta i sammanhanget. De frågeställningar som skall besvaras är hur fördelar sig svensk brottsforskning på olika ämnesområden? Inom vilka organisationer och institutioner bedrivs forskningen? Vilka är de mest produktiva forskarna och vilka är de mest citerade arbetena? Rapporten inkluderar tre typer av litteratursökningar. Dels har en litteratursökning gjorts som med hjälp av en sökprofil med begrepp syftande till att fånga relevant forskning. Sökning syftar till att ge en generell bild av den forskning som publicerats i vetenskapliga tidskrifter. Eftersom det är relativt vanskligt att kartlägga ett så pass löst definierat forskningsområde som brottsforskning har även en specifik sökning efter svenska artiklar kriminologiska tidskrifter utförts med syfte att kartlägga den svenska närvaron. Fördelen med att använda olika sökstrategier är att det ger möjlighet att validera sökprofilen genom att jämföra resultaten. I ett tredje steg har sökningar gjorts för att kartlägga aktiviteten när det gäller forskning om ekobrottslikhet, miljöbrott, kriminalvård samt polisiärverksamhet. 
 Metod och data 
 Sökningen efter artiklar rörande olika aspekter av kriminell verksamhet börjar med att utveckla en sökprofil. Sökprofilen måste utvecklas stegvis eftersom begrepp kan ha en mängd olika betydelser inom olika domäner. Ett problem som blir allvarligare vid sökningar i generella databaser av typen  
 Web of Science 
 . När mångtydiga ord upptäckts så har deras betydelse preciserats antingen med hjälp av booleanska operatorer eller med specifika ord kombinationer. Upprepade sökningar och kvantitativa analyser 
 273 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2004:18 
  
 av titelfälten har även gjort det möjligt att expandera sökprofilen. På grund av begränsningar när det gäller hur många ord en profil får innehålla så har nya begrepp endast inkluderat om de resulterats i träffar i dokument med svenska författare. 
 Web of Science  
 består av  
 Science Citation Index Expanded 
 (inkluderar 5900 tidskrifter från 150 ämnesområden),  
 Social Science Citation Index  
 (indexerar allt från 1725 tidskrifter samt inkluderar för samhällsvetenskaperna relevant material från 3300 vetenskapliga och tekniska tidskrifter) och  
 Art  Humanities Citation Index 
  
 (indexerar allt från 1144 tidskrifter, samt urval av dokument från 6800 naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga tidskrifter). När sökningarna utfördes bestod hela  
 Web of Science  
 av 18 521 367 dokument för perioden 1986 till 2002. 
 Följande sökprofil har använts: 
 TS=(correctional treatment* or imprison* or homicid* or perpetrator* or antisocial or delinquent or sexual assault or sexual violence or sexual abuse* or sexual viola* or sexually abuse* or sexually assault* or sexually viola* or rape and women* or rape and men* or crimes or crime or criminal* or jail or prison or jails or prisons or offender* or battered women or robber* or rape Shaw* or child abuse or fraud* or shell compan* or money launder* or tax eva* or drug abuse* or drug trade* or traffic* and drug* or burglar* or thief or theft or thieving or steal or stealing or violence or felony or offence or forensic* or correctional institu* ) AND AD=(sweden) 
 DocType=All document types; Language=All languages; Database(s)=SCI- EXPANDED, SSCI, A  
 Timespan=1986–2002 
  
 Utan begränsning till dokument med svenska författare gav sökprofilen Roman träffar för perioden 1986 till 2002, varav 1012 var svenska dokument, dvs. 1.04 procent. Resultatet har sedan sparats och bearbetats med hjälp av en för ändamålet utvecklad mjukvara Bibexcel. Efter rensning av duplikat återstod 910 svenska dokument (tabell 1). I analysen av svensk brottsforskning har sedan endast de dokument klassificerade som artiklar inkluderats. 
 274 
 SOU 2004:18 Bilaga 10 
  
 Tabell 1:  
 Resultat av sökning i Web of Science 
  
 Dokument typ 
  
 Antal dokument 
  
 Article 
  
 788 
  
 Book Review 
  
 25 
  
 Editorial Material 
  
 13 
  
 Item About an Individual 
  
 2 
  
 Letter 
  
 11 
  
 Meeting Abstract 
  
 29 
  
 Note 
  
 8 
  
 Review 
  
 34 
  
 Totalt antal 
  
 910 
  
 Tidskriftsartiklar i Web of Science 
 Det första steget i analysen av svensk brottsforskning var att söka efter svenska artiklar i Web of Science. Den sökprofil som använts testades som nämnts ovan i flera steg. Artiklarna klassificerades med avseende på ämnestillhörighet. Det är i sammanhanget viktigt att notera att artiklarna har delats in ämneskategorier med hjälp av klassificeringssystem för tidskrifter. I tabell 2 redovisas hur artiklarna fördelar sig över aggregerade tidskriftskategorier. 
  
 Tabell 2:  
 Fördelningen av artiklar över tidskriftsområden 
  
 Tidskriftens ämnesklass 
  
 Procent artiklar 
  
 Antal artiklar 
  
 Humaniora 
  
 0,9 
  
 7 
  
 Lantbruksvetenskap 
  
 0,3 
  
 2 
  
 Medicin 
  
 64,1 
  
 505 
  
 Naturvetenskap 
  
 5,3 
  
 42 
  
 Samhällsvetenskap 
  
 29,3 
  
 231 
  
 Teknik 
  
 0,1 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 100,0 
  
 788 
  
 Tabell 2 visar på en tydlig medicinsk dominans när det gäller forskning om brottsrelaterade frågor. På grund av att den använda databasen enbart registrerar tidskriftspublikationer kan man anta att andelen medicinsk forskning är något överskattad i relation med andelen samhällsvetenskaplig forskning. Mer oväntat är de två artiklarna inom lantbruksvetenskap. Vid en närmare granskning 
 275 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2004:18 
  
 visar dessa sig behandla frågan om afrikanska bönder som väljer grödor för att förhindra stölder, vilket gör att artiklarna innehåller ordet theft. 
 För att få en mera nyanserad bild av den forskning som bedrivs inom de större ämnesområdena redovisas dessa särskilt i tabell 3 och 4 där artiklarna fördelats med avseende på mera specifika ämnesområden. 
  
 Tabell 3:  
 De medicinska artiklarnas fördelning 
  
 över tidskrifts- 
  
 områden 
  
 Tidskriftens ämnesklass 
  
 Procent artiklar 
  
 Antal artiklar 
  
 Clinical Medicine 
  
 42,4 
  
 214 
  
 Clinical Medicine; 
  
 5,5 
  
 28 
  
 Ecology/Environment 
  
 Clinical Medicine; Immunology 
  
 2,0 
  
 10 
  
 Clinical Medicine; Microbiology 
  
 0,2 
  
 1 
  
 Clinical Medicine; Molecular Biology  
  
 0,2 
  
 1 
  
 Genetics 
  
 Clinical Medicine; Neurosciences 
  
 26,7 
  
 135 
  
 Clinical Medicine; Pharmacology 
  
 1,2 
  
 6 
  
 Clinical Medicine; 
  
 17,4 
  
 88 
  
 Psychology/Psychiatry 
  
 Clinical Medicine; Social Sciences, 
  
 4,4 
  
 22 
  
 General 
  
 Totalt 
  
 100,0 
  
 505 
  
 Tabell 3 visar de medicinska artiklarnas fördelning över olika underavdelningar i tidskriftsområdet klinisk medicin. De medicinska artiklarnas fördelning över dessa underavdelningar visar att för de tidskrifter som tillskrivits en underavdelning så är de flesta artiklarna publicerade in de besläktade ämneskategorierna psykiatri och neurovetenskap. En stor andel av artiklarna är publicerade i tidskrifter endast klassificerade som klinisk medicin. För att få en uppfattning om vad dessa handlar om måste man närmare granska de tidskrifter i vilka artiklarna är publicerade. Av tidskrifternas namn framgår det att 92 av artiklarna i den generella medicinska gruppen är publicerade i rättsmedicinska tidskrifter. 
 276 
 SOU 2004:18 Bilaga 10 
  
 Tabell 4:  
 De samhällsvetenskapliga 
  
 artiklarnas fördelning över 
  
 tidskriftsområden. 
  
 Tidskriftens ämnesklass 
  
 Procent artiklar 
  
 Antal artiklar 
  
 Economics  Business 
  
 2,6 
  
 6 
  
 Education 
  
 0,9 
  
 2 
  
 Law 
  
 0,4 
  
 1 
  
 Psychology 
  
 45,5 
  
 105 
  
 Social Sciences, General 
  
 50,6 
  
 117 
  
 Totalt 
  
 100,0 
  
 231 
  
 I tabell 4 finns de samhällsvetenskapliga artiklarnas fördelning med avseende på ämnesområden. De samhällsvetenskapliga tidskrifterna har inte lika många underavdelningar som de medicinska vilket gör att tabell 4 ger en mycket grov beskrivning. De samhällsveten- skapliga artiklarnas fördelning över ämnesområden är primärt koncentrerade i den generella samhällsvetenskapliga klassen och inom psykologi. En granskning av den generella samhälls- vetenskapliga gruppen visar inte på någon tydlig dominans av något enskilt ämnesområde. Gruppen inkluderar tidskrifter inom socialt arbete, omvårdnad, sociologi och kriminologi. Anmärkningsvärt med fördelningen över ämnesområden är att endast en artikel är publicerade i en tidskrift klassificerad som juridik. 
 Tabell 5 ger en uppfattning om inom vilka organisationer som bedriver forskning inom olika ämnesområdena. Det bör observeras att summan organisationer och summan artiklar inte blir densamma eftersom det är relativt vanligt att författare från flera organisationer samförfattar artiklar. Enbart svenska organisationer med minst sju författare redovisas med namn i tabell 5. 
  
 Tabell 5:  
 Fördelningen av författarskap med avseende på organisa- tion och ämnesgrupp 
 Tidskriftens ämnesklass 
  
 Organisation 
  
 Hum 
  
 Land 
  
 Med 
  
 Natur 
  
 Meyer 
  
 Totalt 
  
 Karolinska institutet 
  
 0 
  
 2 
  
 123 
  
 3 
  
 45 
  
 173 
  
 Göteborgs universitet 
  
 1 
  
 0 
  
 54 
  
 0 
  
 20 
  
 75 
  
 Stockholm universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 22 
  
 3 
  
 44 
  
 69 
  
 Umeå universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 35 
  
 1 
  
 24 
  
 60 
  
 Uppsala universitet 
  
 2 
  
 1 
  
 29 
  
 11 
  
 16 
  
 59 
  
 Lund universitet 
  
 2 
  
 0 
  
 26 
  
 5 
  
 14 
  
 47 
  
 277 
 Bilaga 10 SOU 2004:18 
  
 Huddinge 
  
 0 
  
 0 
  
 24 
  
 0 
  
 5 
  
 29 
  
 universitetssjukhus 
  
 Linköping universitet 
  
 1 
  
 0 
  
 13 
  
 2 
  
 12 
  
 28 
  
 Karolinska sjukhuset 
  
 0 
  
 0 
  
 20 
  
 1 
  
 1 
  
 22 
  
 SKL 
  
 0 
  
 0 
  
 21 
  
 1 
  
 0 
  
 22 
  
 Uppsala 
  
 0 
  
 0 
  
 18 
  
 1 
  
 3 
  
 22 
  
 universitetssjukhus 
  
 Linköping 
  
 0 
  
 0 
  
 18 
  
 2 
  
 1 
  
 21 
  
 universitetssjukhus 
  
 Rättsmedicinalverket 
  
 0 
  
 0 
  
 13 
  
 0 
  
 0 
  
 13 
  
 Lund 
  
 0 
  
 0 
  
 7 
  
 0 
  
 1 
  
 8 
  
 universitetssjukhus 
  
 Brottsförebyggande 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 4 
  
 7 
  
 rådet 
  
 Univ Orebro 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 4 
  
 7 
  
 KTH 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 3 
  
 6 
  
 Sahlgrens 
  
 0 
  
 0 
  
 5 
  
 1 
  
 0 
  
 6 
  
 universitetssjukhus 
  
 Totalt 
  
 antal 
  
 för 
  
 6 
  
 3 
  
 437 
  
 31 
  
 197 
  
 674 
  
 ovanstående 
  
 organisationer 
  
 Andra organisationer 
  
 1 
  
 2 
  
 285 
  
 34 
  
 95 
  
 417 
  
 OBS: Totalt antal organisationer inkluderar även utländska organisationer. 
 Det faktum att Karolinska institutet står för den största andelen är inte förvånande med tanke på den stora andelen medicinsk forskning i materialet. I övrigt återfinner vi de större universiteten och de tillhörande sjukhusen som primära producenter. Förvånande är brottsförebyggande rådets låga andel. För att testa om sökprofilen missat denna organisations publikationer gjordes en särskild sökning. Sökningen efter AD=(Natl Council Crime Prevent* same sweden or brottsforebygg* Barker) gav 16 dokument i  
 Web of Science  
 för perioden 1986 till 2003. Även om detta inte är något större antal artiklar så representerar det en väsentlig del av Brottsförebyggande rådets publikationer i internationella tidskrifter. Vid en närmare granskning av de artiklar som inte fångats med den använda sökprofilen finner vi att de handlar om olika aspekter av alkohol missbruk. Ett begrepp som inte kan användas i profilen eftersom det kommer att fånga allt för många artiklar som inte kan klassificeras som brottsforskning. 
 278 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 10 
  
 När det gäller de olika organisationernas publikationer med avseende på ämnesområde så ser vi att Karolinska institutet även producerar flest artiklar inom det samhällsvetenskapliga ämnes- området. För övriga större organisationer är relationen mellan samhällsvetenskaplig och medicinsk forskning mera balanserad. En avvikare bland universiteten är Uppsala som har relativt många artiklar i naturvetenskapliga tidskrifter. 
 Analys av publikationer i samhällsvetenskapliga tidskrifter 
 Eftersom det finns goda skäl att anta att de använda sökprofilen inte enbart fångat sådant som kan anses relevant för denna undersökning. Den forskning som inte ansågs relevant i samman- hanget behandlade frågor rörande patienters våld mot vårdare. En hel del av de artiklar som gallrats bort behandlade frågor om effekterna av det våld flyktingar blivit utsatta för i hemlandet, samt forskning relaterade till AIDS projekt i Afrika. Av de 126 samhällsvetenskapliga artiklarna återstod efter en granskning av titlarna 55 artiklar publicerade i samhällsvetenskapliga tidskrifter. Artiklar publicerade i psykologiska tidskrifter har inte räknats i den samhällsvetenskapliga gruppen, utan kommer att behandlas särskilt i nästa avdelning. Tabell 6 visar i vilka tidskrifter som de samhällsvetenskapliga artiklarna är publicerade. Det är tydligt att de tidskrifter som framförallt används tillhör ämnesområdena kriminologi, sociologi och socialtarbete. 
  
 Tabell 6:  
 Fördelning av artiklar över 
  
 samhällsvetenskapliga 
  
 tidskrifter 
  
 Tidskrift 
  
 Antal artiklar 
  
 British Journal of Criminology 
  
 12 
  
 Child Holland 
  
 6 
  
 Sociologisk Forskning 
  
 4 
  
 Acta Sociologica 
  
 3 
  
 Scandinavian Journal of Social Welfare 
  
 3 
  
 Journal of Interpersonal Violence 
  
 2 
  
 International Journal of Social Welfare 
  
 2 
  
 Quality  Quantity 
  
 2 
  
 Social Science  Medicine 
  
 2 
  
 Hampton 
  
 1 
  
 279 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2004:18 
  
 Social Networks 
  
 1 
  
 Violence Against Women 
  
 1 
  
 Security and Control of Information Technology 
  
 In 
  
 1 
  
 Society 
  
 Sociology and Social Research 
  
 1 
  
 Womens Studies International Forum 
  
 1 
  
 Studies in Family Planning 
  
 1 
  
 Social Science Research 
  
 1 
  
 Scandinavian Political Studies 
  
 1 
  
 Discourse  Society 
  
 1 
  
 Ethnicity, Crime, and Immigration 
  
 1 
  
 Deviant Behavior 
  
 1 
  
 Accident Analysis and Prevention 
  
 1 
  
 Annals of the Association of American Geographers 
  
 1 
  
 Midwifery 
  
 1 
  
 Risk Analysis 
  
 1 
  
 Journal of Quantitative Criminology 
  
 1 
  
 Interdisciplinary Science Reviews 
  
 1 
  
 Journal of Peace Research 
  
 1 
  
 Totalt antal artiklar 
  
 55 
  
 Tabell 7:  
 Fördelning av de samhällsvetenskapliga artiklarna med avseende på organisation 
  
 Organisation 
  
 Antal författarskap 
  
 Stockholms universitet 
  
 19 
  
 Karolinska institutet 
  
 6 
  
 Linköpings universitet 
  
 4 
  
 Lund universitet 
  
 4 
  
 Umeå universitet 
  
 4 
  
 Uppsala universitet 
  
 3 
  
 Brottsförebyggande rådet 
  
 2 
  
 KTH 
  
 2 
  
 Göteborgs universitet 
  
 2 
  
 Polishögskolan 
  
 2 
  
 Uppsala universitetssjukhus 
  
 1 
  
 Örebro universitet 
  
 1 
  
 Mitthögskolan 
  
 1 
  
 Karlstads universitet 
  
 1 
  
 Huddinge universitetssjukhus 
  
 1 
  
 Socialkontoret, Stockholm 
  
 1 
  
 280 
 SOU 2004:18 Bilaga 10 
  
 Stockholm 
  
 International 
  
 Peace 
  
 1 
  
 Research Institute 
  
 Totalt antal författarskap 
  
 55 
  
 I tabell 7 återfinns de organisationer som i huvudsak står bakom produktionen av artiklar i samhällsvetenskapliga tidskrifter. Effek- ten av granskningen framgår tydligt om man jämför tabell 7 med tabell 5. Efter rensningen framstår Stockholms universitet som den främsta producenten av brottsrelaterad forskning följt av Karolinska institutet och de större universiteten. 
  
 Tabell 8:  
 De mest produktiva författarna i samhällsvetenskapliga tidskrifter 
  
 Författare 
  
 Institution 
  
 Antal artiklar 
  
 Dahlback O 
  
 Sociologiska institutionen, Stockholms universitet 
  
 4 
  
 Stattin H 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms universitet 
  
 4 
  
 Magnusson D 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms universitet 
  
 3 
  
 Rhodes 
  
 Polishögskolan, Stockholm 
  
 3 
  
 POH 
  
 Grann M 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska Institutet 
  
 2 
  
 Estrada F 
  
 Kriminologiska institutionen, Stockholms universitet 
  
 2 
  
 Morgan 
  
 Institutet för bostads- och urbanforskning, Uppsala 
  
 2 
  
 universitet 
  
 Lindblad F 
  
 Barn psykiatri, Huddinge universitetssjukhus 
  
 2 
  
 Kratzer L 
  
 Samhällsmedicinska institutionen, Lund universitet 
  
 2 
  
 Langström N 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska Institutet 
  
 2 
  
 Akerström M 
  
 Sociologiska institutionen, Lunds universitet 
  
 2 
  
 Mckenzie AC 
  
 Institutionen för pedagogik  psykologi, Linköpings 
  
 2 
  
 universitet 
  
 Bilden av Stockholm som det primära centret för brottsforskning förstärks när vi ser till de mest produktiva författarna (tabell 8). Framförallt är det Scott vid sociologiska institutionen och Mills vid psykologiska institutionen som publicerat sig i samhällsvetenskapliga tidskrifter. 
 281 
 Bilaga 10 SOU 2004:18 
  
 Tabell 9:  
 De tio mest citerade artiklarna i samhällsvetenskapliga tidskrifter 
  
 Författare 
  
 Organisation 
  
 År 
  
 Antal citat 
  
 Stattin H; 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms 
  
 1991 
  
 32 
  
 Magnusson D 
  
 universitet 
  
 Somander LKH; 
  
 Rättsmedicinska 
  
 institutionen, 
  
 1991 
  
 31 
  
 Rammer LM 
  
 Lindköpings universitet 
  
 Stanley RJ; 
  
 Pedagogiska institutionen, Stockholms 
  
 1986 
  
 28 
  
 Edfeldt AW 
  
 universitet 
  
 Stattin H; 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms 
  
 Magnusson D; 
  
 universitet 
  
 1989 
  
 16 
  
 Gray 
  
 Belfrage H 
  
 Karolinska institutet 
  
 1998 
  
 15 
  
 Ellsberg M; 
  
 Institutionen för folkhälsa och klinisk 
  
 Heise L; Pena R; 
  
 medicin, Umeå universitet 
  
 2001 
  
 12 
  
 Agurto S; 
  
 Hartman 
  
 Stattin H; 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms 
  
 1995 
  
 12 
  
 Magnusson D 
  
 universitet 
  
 Kane WR; 
  
 Polishögskolan, Stockholm 
  
 1997 
  
 11 
  
 Torstensson M 
  
 Hyden M; 
  
 Institutionen 
  
 för 
  
 socialtarbete, 
  
 Crawford 
  
 Stockholms 
  
 universitet, 
  
 Samt 1994 
  
 11 
  
 Linköping universitet 
  
 Flynn PE 
  
 Sociologiska 
  
 institutionen, 
  
 Göteborgs 
  
 1998 
  
 9 
  
 universitet 
  
 I tabell 9 återfinns de mest citerade svenska artiklarna i det samhällsvetenskapliga materialet (för en fullständig bibliografisk referens se appendix 1). Mills och Valencia från psykologiska institutionen vid Stockholms universitet återkommer i listan med tre olika artiklar, vilka alla är longitudinella studier av kriminella karriärer. Tydliga teman bland de mest citerade samhälls- vetenskapliga artiklarna är även våld inom familjen, t ex våld mot barn och våld mot kvinnor. 
 282 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 10 
  
 Figur 1:  
  
 Co-citerade 
  tidskrifter i de samhällsvetenskapliga artiklarna. 
 Genom att studera författarnas citeringsbeteende med avseende på vilka tidskrifter de väljer kan vi få en kompletterande bild av innehållet i de samhällsvetenskapliga artiklarna. Figur 1 visar på hur olika tidskrifter grupperar sig med avseende på hur de  
 co-citeras 
  i de samhällsvetenskapliga artiklarna. De geometriska relationerna mellan tidskrifterna bestäms med hjälp av en MDS analys, vilken positionerar tidskrifterna utifrån inverterade  
 co-citerings- 
  frekvenser. Tidskrifter som ligger nära varandra är oftare citerade i samma artiklar.  
 Co-citeringar 
  är även representerade med de linjer som går mellan de citerade tidskrifterna. Dessa linjer blir dessutom 
 283 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2004:18 
  
 tjockare om tidskrifterna har citerats tillsamman oftare. Cirklarnas area är proportionerlig mot tidskrifternas citeringsfrekvens vilket betyder att de tidskrifter som citerats oftare i materialet har en större cirkel. För att bättre kunna tolka kartan har även de citerade tidskrifterna klustrats utifrån hur de citerats tillsammans med andra tidskrifter (appendix 2). 
 Den organiserande principen för figur 1 är att de citerade tidskrifterna grupperar i sig i termer av medicinska tidskrifter i figurens övre regioner och kriminologiska och sociologiska tidskrifter i kartans nedre regioner. Ytterligare stöd i tolkningen av MDS analysen ges av klusteranalysen. Här återfinner vi tre kluster. Det kluster som innehåller flest citerade tidskrifter består primärt av kriminologiska och sociologiska tidskrifter. Det näst största klustret består primärt av psykiatriska tidskrifter. Det som utmärker det minsta klustret är att närvaron av tidskrifter som 
 Pediatrics  
 och  
 Child Abuse  Neglect 
 . Med figur 1 som underlag kan vi dra slutsatsen att trots att psykologiska tidskrifter exkluderats från den samhällsvetenskapliga tidskriftsgruppen framstår psykiatriska och psykologiska tidskrifter som central informationskällor för artikelförfattarna i den samhälls- vetenskapliga tidskriftsgruppen. 
  
 Analys av publikationer i psykologiska tidskrifter 
 Även de artiklar som publicerats i psykologiska och psykiatriska tidskrifter har relevans granskats enligt samma princip som artiklarna publicerade i samhällsvetenskapliga tidskrifter. En betydligt större andel av artiklarna överlevde granskningen i denna klass, vilket betyder att den använda sökprofilen ger högre precision i de hårdare vetenskaperna. 
  
 Tabell 10:  
 Fördelning av artiklarna över psykologiska tidskrifter 
  
 Tidskrift 
  
 Antal artiklar 
  
 Nordic Journal of Psychiatry 
  
 15 
  
 Psychology Crime  Law 
  
 10 
  
 Journal of Forensic Psychiatry 
  
 7 
  
 International Journal of Law and Psychiatry 
  
 7 
  
 Personality and Individual Differences 
  
 5 
  
 Social Psychiatry and Psychiatric Epidemiology 
  
 5 
  
 284 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 10 
  
 European Journal of Personality 
  
 4 
  
 European Child  Adolescent Psychiatry 
  
 4 
  
 Applied Cognitive Psychology 
  
 4 
  
 European Journal of Psychiatry 
  
 3 
  
 Journal of the American Academy of Psychiatry and the Law 
  
 3 
  
 Law and Human Behavior 
  
 3 
  
 Behavioral Sciences  the Law 
  
 3 
  
 Journal of Psychoactive Drugs 
  
 2 
  
 Work and Stress 
  
 2 
  
 Journal of Applied Behavior Analysis 
  
 2 
  
 Journal of Adolescence 
  
 2 
  
 Archives of Sexual Behavior 
  
 2 
  
 Nordisk Psykologi 
  
 2 
  
 Bulletin of the American Academy of Psychiatry and the 
  
 2 
  
 Law 
  
 Journal of Consulting and Clinical Psychology 
  
 1 
  
 Journal of Family Violence 
  
 1 
  
 Journal of Personality Assessment 
  
 1 
  
 Journal of Psychology 
  
 1 
  
 Scandinavian Journal of Psychology 
  
 1 
  
 Journal of Youth and Adolescence 
  
 1 
  
 Psychological Reports 
  
 1 
  
 Journal of Reproductive and Infant Psychology 
  
 1 
  
 Studia Psychologica 
  
 1 
  
 Journal of Social Psychology 
  
 1 
  
 Contemporary Family Therapy 
  
 1 
  
 Cognition  Emotion 
  
 1 
  
 Criminal Justice and Behavior 
  
 1 
  
 Feminism  Psychology 
  
 1 
  
 Development and Psychopathology 
  
 1 
  
 American Psychologist 
  
 1 
  
 Aggression and Violent Behavior 
  
 1 
  
 Bulletin of the Menninger Clinic 
  
 1 
  
 Clinical Psychology  Psychotherapy 
  
 1 
  
 Child Development 
  
 1 
  
 Journal of Applied Psychology 
  
 1 
  
 Journal of Anxiety Disorders 
  
 1 
  
 Journal of Business And Psychology 
  
 1 
  
 Journal of Community Psychology 
  
 1 
  
 Journal of Clinical Psychology 
  
 1 
  
 International Journal of Behavioral Medicine 
  
 1 
  
 285 
 Bilaga 10 SOU 2004:18 
  
 International Journal of Behavioral Development 
  
 1 
  
 International Journal of Geriatric Psychiatry 
  
 1 
  
 Journal of Adolescent Research 
  
 1 
  
 Journal of Abnormal Psychology 
  
 1 
  
 Totalt antal artiklar 
  
 117 
  
 Tabell 10 visar hur de 117 artiklarna i psykologi och psykiatri fördelar sig över de olika tidskrifterna. De populäraste tidskrifterna är  
 Nordic Journal of Psychiatry  
 och  
 Psychology Crime  Law 
 . I övrigt återfinns både psykiatriska, rättspsykiatriska och psyko- logiska tidskrifter bland de som är mest frekvent förekommande. 
 Tabell 11 visar på fördelningen av de psykologiska artiklarna med avseende på organisation. I likhet med de artiklar som publicerats i samhällsvetenskapliga tidskrifter så är forskningen tydligt centrerad i Stockholm. Forskningen utförs primärt vid Karolinska institutet och Stockholms universitet: ca 41 procent av artiklarna är författade vid dessa organisationer. 
  
 Tabell 11:  
 Fördelning av psykologiska artiklar med avseende på organisation 
  
 Organisation 
  
 Antal författarskap 
  
 Karolinska institutet 
  
 33 
  
 Stockholms universitet 
  
 20 
  
 Göteborgs universitet 
  
 8 
  
 Linköpings universitet 
  
 8 
  
 Umeå universitet 
  
 8 
  
 Uppsala universitet 
  
 6 
  
 Rättspsykiatri, Växjö 
  
 5 
  
 Uppsala universitetssjukhus 
  
 5 
  
 Huddinge universitetssjukhus 
  
 4 
  
 Lund universitet 
  
 3 
  
 Rättsmedicinalverket 
  
 3 
  
 Örebro universitet 
  
 3 
  
 Brottsförebyggande rådet 
  
 2 
  
 Växjö universitet 
  
 2 
  
 Danderyd sjukhus 
  
 1 
  
 Falun sjukhus 
  
 1 
  
 Karlstad universitet 
  
 1 
  
 Kristianstad universitet 
  
 1 
  
 Linköping universitetssjukhus 
  
 1 
  
 286 
 SOU 2004:18 Bilaga 10 
  
 Mitthögskolan 
  
 1 
  
 Rättspsykiatri, Hisings Backa 
  
 1 
  
 SVK Mottagningen MOS, 
  
 1 
  
 Malmö 
  
 Umeå universitetssjukhus 
  
 1 
  
 Värmdö barnklinik Stockholm 
  
 1 
  
 Totalt antal författarskap 
  
 120 
  
 Tabell 12 visar vilka forskare som utför forskningen och deras institutionella tillhörighet. De mest produktiva författarna kommer framförallt från rättspsykiatri vid Karolinska institutet (framför allt Grann, Ray och West) och psykologiska institutionen vid Stockholms universitet (Hendricks, Valencia och Mills). Dessa forskare står för merparten av de respektive organisation- ernas produktion. Stockholms psykologerna tillhör dessutom de mest produktiva forskarna i de samhällsvetenskapliga tidskrifterna. 
  
 Tabell 12:  
 De mest produktiva författarna i psykologiska tidskrifter 
  
 Författare 
  
 Institution 
  
 Antal artiklar 
  
 Grann M 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 17 
  
 Belfrage H 
  
 Rättspsykiatri, Växjö samt Karolinska institutet 
  
 10 
  
 Langström N 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 10 
  
 Adams 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms universitet 
  
 8 
  
 Tengström A 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 7 
  
 Kullgren G 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet, Umeå 
  
 6 
  
 universitet 
  
 Magnusson D 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms universitet 
  
 6 
  
 Stattin H 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms universitet 
  
 6 
  
 Levander S 
  
 Psykiatri, Lunds universitet 
  
 5 
  
 Stalenheim EG 
  
 Institutionen för Neurovetenskap, psykiatri, 
  
 5 
  
 Uppsala universitetssjukhus 
  
 Williams 
  
 Psykiatri, Umeå universitet 
  
 4 
  
 Hagglöf B 
  
 Psykiatri, Umeå universitet 
  
 4 
  
 Holmberg G 
  
 Rättsmedicinalverket, Stockholm 
  
 4 
  
 Washington 
  
 Rättspsykiatri, Huddinge universitetssjukhus 
  
 4 
  
 Lindblad F 
  
 Barnpsykiatri, Huddinge universitetssjukhus 
  
 4 
  
 Svedin CG 
  
 Barn  ungdomspsykiatri, Linköpings 
  
 4 
  
 von Knorring L 
  
 Institutionen för Neurovetenskap, psykiatri, 
  
 4 
  
 Uppsala universitetssjukhus 
  
 287 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2004:18 
  
 Tabell 13 visar de tio mest citerade artiklarna i publicerade i de psykologiska tidskrifterna (för fullständig bibliografisk information se appendix 3). Precis som vid analysen av artiklar publicerade i samhällsvetenskapliga tidskrifter är det psykologiska institutionen vid Stockholms universitet som står för de mest citerade arbetena. Ser vi närmare på vad de mest citerade artiklarna handlar om blir det tydligt att Mills och Valencia (1989) även i detta sammanhang utför longitudinella studier av kriminella karriärer. Relaterat tema återfinns även i Stattin och Mccann (1993) som behandlar frågan om hur barn utveckling är relaterad till framtida kriminalitet. Även på en andra plats återfinner vi psykologiska institutionen vid Stockholms universitet med en artikel av Hendricks och Martinez (1991), vilken handlar om minnen av traumatiska händelser. Ytterligare två artiklar av Hendricks återfinns bland de mest citerade. Båda dessa hanterar frågan om emotionella reaktioner bland brottsoffer. I övrigt är det framförallt medicinska och då primärt artiklar inom rättspsykiatri som återfinns bland de mest citerade artiklarna. Davis, Martinez  Brown (1999) är resultatet av ett internationellt samarbete mellan en institution baserad i London och Karolinska institutet. Artikeln behandlar frågan om orsaker till aggressivt beteende. Institutionen för rättspsykiatri vid Karolinska institutet är vid sidan av psykologiska institutionen den institution som återkommer flera gånger med högt citerade artiklar. Artiklarna behandlar framförallt frågan om relationen mellan våldshandlingar och olika personlighetsstörningar. 
  
 Tabell 13:  
 De mest citerade artiklarna i psykologiska tidskrifter 
  
 Författare 
  
 Institution 
  
 År 
  
 Antal citat 
  
 Stattin H; Magnusson D 
  
 Psykologiska institutionen, 
  
 1989 
  
 81 
  
 Stockholms universitet 
  
 Adams; Loftus EF 
  
 Psykologiska institutionen, 
  
 1991 
  
 60 
  
 Stockholms universitet 
  
 Sullivan; Martinez P; 
  
 Institutet för miljömedicin, 
  
 1999 
  
 39 
  
 Combs 
  
 Karolinska institutet 
  
 Stattin H; 
  
 Psykologiska institutionen, 
  
 1993 
  
 26 
  
 Mccann I 
  
 Stockholms universitet 
  
 Grann M; Langstrom N; 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska 
  
 1998 
  
 25 
  
 Tengstrom A; 
  
 institutet 
  
 Stalenheim EG 
  
 288 
 SOU 2004:18 Bilaga 10 
  
 Adams; 
  
 Psykologiska institutionen, 
  
 1993 
  
 24 
  
 Mathews 
  
 Stockholms universitet 
  
 Thornton; Grann M; 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska 
  
 2000 
  
 19 
  
 Langstrom N; Kullgren G 
  
 institutet 
  
 Kullgren G; Grann M; 
  
 Psykiatri, Umeå universitet, 
  
 1996 
  
 18 
  
 Holmberg G 
  
 Rättsmedicinalverket, 
  
 Stockholm 
  
 Adams; Forth AE; 
  
 Psykologiska institutionen, 
  
 1996 
  
 18 
  
 Hare RD; Strachan C; 
  
 Stockholms universitet 
  
 Washington; Thorell LH 
  
 Langstrom N; Grann M; 
  
 Rättspsykiatri, 
  
 1999 
  
 15 
  
 Tengstrom A; Lindholm N; 
  
 Karolinska institutet 
  
 Miller; Kullgren G 
  
 I figur 2 återfinns en  
 co-citerings 
  karta baserad på en MDS analys av de mest citerade tidskrifterna i det psykologiska materialet. Stöd för tolkning av kartan ger även klusteranalys som återfinns i appendix 4. Den nätverksstruktur som finns illustrera i figur 2 är starkt sammanhängande. Detta bekräftas av klusteranalysen som grupperat alla de citerade tidskrifterna i samma kluster. Med hjälp av MDS analysen kan vi åtminstone urskilja tendenser till grupperingar. Den vänstra delen av figuren består av psykologiska och några kriminologiska tidskrifter och rör vi oss mot den högra delen av figuren så rör vi oss mot psykiatri och klinisk medicin. 
 289 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2004:18 
  
 Figur 2:  
 Figur 1:  
 Co-citerade 
  tidskrifter i de psykologiska artiklarna 
 Analys av kriminologiska tidskrifter 
 Eftersom sökprofilen kan ha missat relevant litteratur som inte explicit innehåller sökprofilens begrepp har även en sökning efter svenska författare som publicerat sig i kriminologiska tidskrifter gjorts. Sökningen resulterade i 52 dokument varav 50 artiklar. Totalt antal dokument publicerade i dessa 44 tidskrifter var under perioden 1986 till 2003 var 16934, vilket ger en svensk andel på 0.31 procent. Procentandelen är relativt låg med tanke på andelen svenska artiklar i databasen (ca 1.5 procent 2002). 
 290 
 SOU 2004:18 Bilaga 10 
  
 Tabell 14:  
 Svenska publikationer i kriminologiska tidskrifter 
  
 Tidskrift 
  
 Antal svenska artiklar 
  
 Psychology Crime  Law 
  
 15 
  
 British Journal of Criminology 
  
 13 
  
 Journal of Forensic Psychiatry 
  
 7 
  
 Journal of Interpersonal Violence 
  
 3 
  
 Criminal Law Review 
  
 3 
  
 Social  Legal Studies 
  
 2 
  
 Kriminalistik 
  
 1 
  
 Justice System Journal 
  
 1 
  
 Journal of Quantitative Criminology 
  
 1 
  
 Criminal Justice and Behavior 
  
 1 
  
 Crime Law and Social Change 
  
 1 
  
 Aggression and Violent Behavior 
  
 1 
  
 Journal of Family Violence 
  
 1 
  
 International Journal of Offender Therapy 
  
 1 
  
 and Comparative Criminology 
  
 Ethnicity, Crime, and Immigration 
  
 1 
  
 Totalt antal artiklar 
  
 52 
  
 Även när det gäller artiklar publicerade i tidskrifter klassificerade som kriminologiska är närvaron av psykologisk forskningen uppenbar (tabell 14). Tidskrifterna  
 Psychology Crime  Law 
 , 
 Journal of Forensic Psychiatry  
 och  
 Aggression and Violent Behavior  
 har en tydligt psykologisk profil och i dessa tidskrifter återfinner vi 23 av 52 svenska artiklarna. 
  
 I tabell 15 återfinns fördelningen av författare med avseende på organisatorisk tillhörighet. Även när det gäller artiklar publicerade i den primärt samhällsvetenskapliga kategorin kriminologi är Karolinska institutet den organisation som har flest publikationer. Därefter återfinner vi Stockholms universitet och Lunds universitet. 
 291 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2004:18 
  
 Tabell 15:  
 Fördelning av kriminologiska artiklar med avseende på organisation 
  
 Organisation 
  
 Antal författaradresser 
  
 Karolinska institutet 
  
 14 
  
 Stockholms universitet 
  
 12 
  
 Lunds universitet 
  
 6 
  
 Rättspsykiatriskt centrum, Växjö 
  
 4 
  
 Umeå universitet 
  
 4 
  
 Göteborgs universitet 
  
 3 
  
 Linköpings universitet 
  
 3 
  
 Uppsala universitet 
  
 3 
  
 Brottsförebyggande rådet 
  
 2 
  
 Huddinge universitetssjukhus 
  
 2 
  
 Polishögskolan 
  
 2 
  
 Växjö universitet 
  
 2 
  
 Linköpings universitetssjukhus 
  
 1 
  
 Nordiska högskolan för 
  
 1 
  
 folkhälsovetenskap 
  
 RegLak, Karlsborg 
  
 1 
  
 Rättspsykiatri, Sundsvall 
  
 1 
  
 Rättspsykiatriskt centrum, Säter 
  
 1 
  
 SVK Mottagningen MOS 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 63 
  
 I tabell 16 återfinns de svenska författare som mest frekvent publicerat sig i kriminologiska tidskrifter. De författare och institutioner som framstår som mest produktiva i de kriminologiska tidskrifterna är stort de samma som i det samhällsvetenskapliga och psykologiska materialet. Det är även i detta sammanhang rättspsykiatriker från Karolinska institutet och psykologer från Stockholms universitet som är mest produktiva. Nya på listan över mest de produktiva författarna är psykologer från Göteborgs universitet. En tydlig stutsats är att dock att den använda sökprofilen i sig inte producerat resultaten, eftersom vi får samma bild av vilka institutioner och individer som forskar om brottsrelaterade frågor enbart genom att studera vilka som publicerar i kriminologiska tidskrifter. Att vi inte återfinner representanter för kriminologiska institutionen vid Stockholms universitet är förvånande. En granskning av kriminologiska institutionens särtrycksserie visar att institutionens låga synlighet 
 292 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 10 
  
 kan förklaras av att de framförallt publicerar sig i tidskrifter som inte indexeras i  
 Web of Science  
 och då framför allt i  
 Nordisk Tidskrift for Kriminalvedenskab. 
  
 Tabell 16:  
 De mest produktiva författarna i kriminologiska tidskrifter 
  
 Författare 
  
 Institution 
  
 Antal artiklar 
  
 Grann M 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 8 
  
 Belfrage H 
  
 Rättspsykiatri, Växjö samt Karolinska institutet 
  
 5 
  
 Stattin H 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms universitet 
  
 4 
  
 Magnusson D 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms universitet 
  
 3 
  
 Thompson CH 
  
 Karolinska institutet 
  
 3 
  
 Langström N 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 3 
  
 Wikström POH 
  
 Polishögskolan, Stockholm 
  
 3 
  
 Strömwall LA 
  
 Psykologiska institutionen, Göteborgs universitet 
  
 3 
  
 Granhag PA 
  
 Psykologiska institutionen, Göteborgs universitet 
  
 2 
  
 Strand S 
  
 Rättspsykiatriskt centrum, Växjö 
  
 2 
  
 Levander S 
  
 SVK Mottagningen MOS, Malmö 
  
 2 
  
 Lindblad F 
  
 Barnpsykiatri, Huddinge universitetssjukhus 
  
 2 
  
 Dernevik M 
  
 Psykiatri, Linköpings universitetssjukhus 
  
 2 
  
 Dalteg A 
  
 SVK Mottagningen MOS, Malmö 
  
 2 
  
 Christianson SA 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms universitet 
  
 2 
  
 Carlsson B 
  
 Lunds universitet 
  
 2 
  
 Tabell 17 visar på de mest citerade svenska artiklarna som publicerats i kriminologiska tidskrifter. Även denna tabell ger samma bild som tidigare analyser. Vi kan konstatera att de mest citerade artiklarna i de kriminologiska tidskrifterna fångats av sökprofilen. Det är framförallt tre artiklar av Mills och Valencia från psykologiska institutionen i Stockholm, samt Ray från rättspsykiatri vid Karolinska har flera artiklar på listan över de mest citerade arbetena. 
 293 
 Bilaga 10 SOU 2004:18 
  
 Tabell 17:  
 De tio mest citerade artiklarna i kriminologiska tidskrifter 
  
 Författare 
  
 Organisation 
  
 År 
  
 Antal citat 
  
 Stattin H; 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms 
  
 1991 
  
 32 
  
 Magnusson D 
  
 universitet 
  
 Stattin H; 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms 
  
 1989 
  
 16 
  
 Magnusson D; 
  
 universitet 
  
 Gray 
  
 Belfrage H 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 1998 
  
 15 
  
 Grann M; 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 2000 
  
 13 
  
 Belfrage H; 
  
 Wolfe A 
  
 Thiblin I; 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 1997 
  
 13 
  
 Moreno R; 
  
 Anderson 
  
 Belfrage H 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 1998 
  
 12 
  
 Stattin H; 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms 
  
 1995 
  
 12 
  
 Magnusson D 
  
 universitet 
  
 Kane WR; 
  
 Polishögskolan, Stockholm 
  
 1997 
  
 11 
  
 Torstensson M 
  
 Hyden M 
  
 Institutionen för socialtarbete, 
  
 1995 
  
 11 
  
 Stockholms universitet 
  
 Chen; 
  
 Psykiatri, Lunds universitet 
  
 1998 
  
 9 
  
 Levander S 
  
 Analys av publikationer medicinska tidskrifter 
 Eftersom de artiklar som publicerats i den tidskriftsklass som enbart klassats som Clinical medicin inte är särskilt talande med avseende på innehåll har även en analys av dessa publikationer gjorts. Även i denna klass utförs analysen enbart på artiklar. 
  
 Tabell 18:  
 Svenska publikationer i klinisk medicin 
  
 Tidskrift 
  
 Antal artiklar 
  
 Forensic Science International 
  
 27 
  
 Journal of Forensic Sciences 
  
 26 
  
 Swedish Dental Journal 
  
 10 
  
 Acta Paediatrica 
  
 8 
  
 294 
 SOU 2004:18 Bilaga 10 
  
 International Journal of Legal Medicine 
  
 6 
  
 Acta Paediatrica Scandinavica 
  
 5 
  
 American Journal of Forensic Medicine and Pathology 
  
 4 
  
 Acta Obstetricia Et Gynecologica Scandinavica 
  
 3 
  
 Journal of Internal Medicine 
  
 3 
  
 British Journal of Addiction 
  
 2 
  
 British Medical Journal 
  
 2 
  
 Bulletin of the American Academy of Psychiatry and the Law 
  
 2 
  
 Bulletin of the World Health Organization 
  
 2 
  
 Clinical Chemistry 
  
 2 
  
 Journal of  
 Trauma-Injury 
  Infection and Critical Care 
  
 2 
  
 Rubio 
  
 2 
  
 Scandinavian Journal of Gastroenterology 
  
 2 
  
 Scandinavian Journal of Primary Health Care 
  
 2 
  
 Sexually Transmitted Diseases 
  
 2 
  
 Acta Chirurgica Scandinavica 
  
 1 
  
 Patton 
  
 1 
  
 Alexander 
  
 1 
  
 Archives of Gynecology and Obstetrics 
  
 1 
  
 Archives of Orthopaedic and Trauma Surgery 
  
 1 
  
 Bjog-An 
  International Journal of Obstetrics and Gynaecology 
  
 1 
  
 British Journal of Industrial Medicine 
  
 1 
  
 British Journal of Obstetrics and Gynaecology 
  
 1 
  
 British Journal of Pharmacology 
  
 1 
  
 Clinical and Diagnostic Virology 
  
 1 
  
 Clinical Journal of Pain 
  
 1 
  
 Developmental Pharmacology and Therapeutics 
  
 1 
  
 European Journal of Obstetrics Gynecology and Reproductive 
  
 1 
  
 Biology 
  
 European Journal of Surgery 
  
 1 
  
 Family Practice 
  
 1 
  
 International Journal of STD  Aids 
  
 1 
  
 Journal of Clinical Pathology 
  
 1 
  
 Journal of the International Neuropsychological Society 
  
 1 
  
 Nuclear Medicine and Biology 
  
 1 
  
 Obstetrics and Gynecology 
  
 1 
  
 Pediatric Pathology  Laboratory Medicine 
  
 1 
  
 Sexually Transmitted Infections 
  
 1 
  
 Vox Sanguinis 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 135 
  
 295 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2004:18 
  
 Sextiofem av de artiklar som publicerats i tidskriftsklassen klinisk medicin är rättsmedicinska tidskrifter. För övrigt är även pediatrik och gynekologi vanligt förekommande tidskrifter i materialet. 
 I tabell 19 finns de mest produktiva författarna inom tidskriftsklassen klinisk medicin listade. En hel del av namnen har förekommit i de andra tidskriftsgrupperna. Man kan konstatera att det finns en klar Stockholm dominans när det gäller de mest produktiva författarna inom klinisk medicin. 
  
 Tabell 19:  
 De mest produktiva författarna i klinisk medicin 
  
 Författare 
  
 Institution 
  
 Antal 
  
 artiklar 
  
 Grann M 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 24 
  
 Bergman B 
  
 Psykiatri, Huddinge universitetssjukhus 
  
 20 
  
 Jones AW 
  
 Rättsmedicinsk toxikologi, Linköping 
  
 16 
  
 universitetssjukhus 
  
 Jones P 
  
 Institutionen för social medicin, Göteborgs universitet 
  
 14 
  
 Lindblad F 
  
 Barnpsykiatri, Huddinge universitetssjukhus 
  
 14 
  
 Anderson 
  
 Rättsmedicin, Karolinska institutet 
  
 14 
  
 Lidberg L 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 14 
  
 Brismar B 
  
 Psykiatri, Huddinge universitetssjukhus 
  
 13 
  
 Stattin H 
  
 Psykologiska institutionen, Stockholms universitet 
  
 13 
  
 Langstrom N 
  
 Rättspsykiatri, Karolinska institutet 
  
 13 
  
 Williams 
  
 Psykiatri, Umeå universitet 
  
 12 
  
 Hansen S 
  
 Psykologiska institutionen, Göteborgs universitet 
  
 12 
  
 Belfrage H 
  
 Rättspsykiatri, Växjö samt Karolinska institutet 
  
 11 
  
 Fahlke C 
  
 Psykologiska institutionen, Göteborgs universitet 
  
 11 
  
 I tabell 20 finns de 10 mest citerade artiklarna inom klinisk medicin listade. För en fullständig bibliografisk referens se appendix 5. När det gäller de 10 mest citerade artiklarna inom tidskriftsklassen klinisk medicin är fem publicerade i rättsmedicinska tidskrifter. Det är även tydligt när man ser till författarnas adresser att flera av dem kommer från rättsmedicinska enheter antingen vid Karolinska institutet eller Linköpings universitet. 
 296 
 SOU 2004:18 Bilaga 10 
  
 Tabell 20:  
 De tio mest citerade artiklarna i klinisk medicin 
  
 Författare 
  
 Institution 
  
 År 
  
 Antal 
  
 citat 
  
 Walberg P; McKee M; 
  
 Institutionen för 
  
 1998 
  
 61 
  
 Shkolnikov V; Chenet L; Leon DA 
  
 folkhälsovetenskap, Uppsala 
  
 universitet 
  
 Wilkinson; Engstrom AS; Meyers S; 
  
 Biomedicinsk centrum, 
  
 1998 
  
 38 
  
 Handt O; Taylor T; 
  
 Uppsala universitet 
  
 Sullivan; Paabo S; 
  
 Gyllensten U 
  
 Druid H; Holmgren P 
  
 Rättsmedicinsk kemi, 
  
 1997 
  
 35 
  
 Linköpings 
  
 universitetssjukhus 
  
 Lafolie P; Beck O; Blennow G; 
  
 Klinisk farmakologi, 
  
 1991 
  
 30 
  
 Stephens; Borg S; Elwin CE; 
  
 Karolinska institutet; 
  
 Bell; Odelius G; 
  
 Toxikologi, Linköpings 
  
 Jones 
  
 universitetssjukhus 
  
 Verbaan H; Andersson K; 
  
 Avdelningen för 
  
 1993 
  
 30 
  
 Eriksson S 
  
 Gastroenterologi  
  
 Hepatologi, Malmö sjukhus, 
  
 Lunds universitet 
  
 Cunningham 
  
 Rättsmedicinsk toxikologi, 
  
 1993 
  
 26 
  
 Linköping 
  
 universitetssjukhus 
  
 Mornstad H; Pfeiffer H; Teivens A 
  
 Rättsmedicin, Karolinska 
  
 1994 
  
 23 
  
 institutet 
  
 Pollard; Ormstad K; Anderson 
  
 Rättsmedicin, Karolinska 
  
 1988 
  
 22 
  
 institutet 
  
 Befrits R; Hedman M; Blomquist 
  
 Alkohol och narkotika 
  
 1995 
  
 21 
  
 L; Rhodes; Grillner L; 
  
 klinken, Karolinska 
  
 Pugh N; Rubio C; 
  
 sjukhuset 
  
 Smith 
  
 Thiblin I; Finn A; Burton; 
  
 Rättsmedicin, Karolinska 
  
 1999 
  
 19 
  
 Stenfors C 
  
 institutet 
  
 297 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2004:18 
  
 Riktad sökning efter forskning om ekonomisk brottslighet, miljöbrottsforskning, polisiärverksamhet, samt kriminalvård 
 När det gäller sökningen efter forskning om ekonomisk brottslighet, miljöbrottsforskning, kriminalvård samt polisiär- verksamhet blir sökprofilerna mera känsliga. Publiceringar i internationella tidskrifter relaterat till de eftersökta områdena visar att det är ont om svenska publikationer rörande ekonomisk brottlighet och miljöbrott. Det bör påpekas att forskning om brott mot miljön är relativt svår att söka efter på grund av att man måste använda begrepp med mångtydig innebörd och vilka är spridda i många olika sammanhang. Men på grund av att inga svenska artiklar återfanns i Web of Science med hjälp av det snäva sökkriteriet gjordes en ny sökning vilket fångade alla artiklar som överhuvudtaget innehöll något av orden miljö eller brott. Med hjälp av denna strategi återfanns 11 svenska dokument men inget av dessa behandlade frågan om miljöbrott. Däremot gav sökningen efter forskning rörande kriminalvård och polisärverksamhet en bättre träffbild när det gäller svenska dokument. 
 En komplimenterande sökning i Bates har även gjorts. Resultatet från denna är dock mycket osäkert. Eftersom Bates registrerat det mesta är innehåller resultaten mycket annat än vetenskapliga publikationer. Det bör även påpekas att den litteratur som är registrerad i Bates inte behöver ha en svensk författare. 
  
 Tabell 21:  
 Fördelning av dokument över forskningsområden 
  
 Web of Science 
  
 Reed (ämnesord) 
  
 Forsknings- 
  
 Totalt 
  
 Dokument med 
  
 Antal 
  
 Avhandlingar 
  
 området 
  
 antal 
  
 svenska 
  
 publikationer 
  
 dokument 
  
 författare 
  
 Ekonomisk 
  
 780 
  
 6 
  
 312 
  
 3 
  
 brottlighet 
  
 Miljöbrott 
  
 95 
  
 0 
  
 25 
  
 1 
  
 Polisväsende 
  
 9399 
  
 123 
  
 11 
  
 0 
  
 Kriminalvård 
  
 7322 
  
 47 
  
 462 
  
 13 
  
 Använda sökprofiler: 
 Ekonomisk brottlighet: TS=(Economic crim* or economic fraud* or tax eva* or tax fraud* or shell compan* or money launder* or illegal transac* or illegal econ* or corrup* Brady*) 
 Miljöbrotts forskning: Ts=(environmental crim*), Ts=(environm* and crim*) 
 298 
  
 SOU 2004:18 
  
 Bilaga 10 
  
 Kriminalvård: TS=( correctional institu* or jail or prison or jails or prisons or probation*) Polisiärverksamhet: TS=(police or law enforce*) 
 Slutsatser 
 Syftet med denna studie var att ge bibliometrisk belysning av svensk brottsforskning. Den första slutsats som vi kan dra är att forskningen om brott i Sverige generellt sett är dominerad av psykiatri och psykologi. Detta är en tydlig tendens även i de samhällsvetenskapliga och kriminologiska tidskrifterna. Vilken förstärks när vi ser till författarnas institutionella tillhörighet och deras informationsbeteende. Vidare kan konstateras att de forskningsmiljöer som framträder i analysen är Karolinska institutet och Stockholms universitet. De institutioner vid dessa organisationer som framförallt producerar brottsforskning är rättspsykiatri vid Karolinska och psykologiska institutionen vid Stockholms universitet. I övrigt verkar brottsforskningen förekomma mera sporadiskt inom mängd olika organisationer. Att kriminologiska institutionen vid Stockholms universitet inte intar en mera framskjuten position i analysen får sin förklaring om man ser till deras publiceringsbeteende. Det är nordiska och svenska skriftserier som är den främsta publiceringskanalen. Det går vidare att konstatera att det tenderar vara samma forskare som syns i de olika tidskriftsområdena och att även den relativt blygsamma andelen svenska artiklar i kriminologiska tidskrifter produceras av psykologer och rättspsykiatriker. 
 299