11 Författningskommentar 
 Inledningsvis kan konstateras att utredningen lägger fram förslag med ändringar av bestämmelserna i lagen (1962:381) om allmän försäkring, AFL, föräldraledighetslagen (1995:584), socialför- säkringslagen (1999:799) och semesterlagen (1977:480). För att öka läsvänligheten och möjligheten att tillgodogöra sig lagtexten borde de ändringar som föreslås i AFL ha föranlett en omarbetning av 4 kap. AFL. Utredningen har även övervägt om inte graviditets- penningen borde ligga i 4 kap. Med hänsyn till den begränsade tid som stått till förfogande för författningsarbetet och till att Utred- ningen om samordning av socialförsäkringslagarna, SamSol, (S 2001:04), har till uppgift att genomföra en teknisk översyn av bl.a. AFL har utredningen emellertid inskränkt sig till att föreslå ändringar och tillägg i 3 och 4 kap. AFL utan några större omarbet- ningar. 
 När det gäller graviditetsledigheten innebär förslaget att en kvinna även skall ha möjlighet att vara delledig. De regler som finns i dag om mammaledighet avser enbart rätt till hel ledighet. Utred- ningen ser det därför nödvändigt att införa en ny bestämmelse i föräldraledighetslagen. Det kan då ifrågasättas om inte reglerna om mammaledighet kan bli överflödiga eller i vart fall kan komma att behöva arbetas om. Med hänsyn till den begränsade tid som stått till förfogande för författningsarbetet har denna fråga inte hunnit övervägas närmare. 
 421 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2005:73 
  
 11.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring 
  
 3 kap. 
 5 § 
  
 Tredje stycket 5  
 har ändrats så att en förälder som helt eller delvis avstår från förvärvsarbete för vård av barn får bibehålla sin sjuk- penninggrundande inkomst, SGI, ända fram till barnet fyllt ett och ett halvt år. Tidigare hade föräldern motsvarande rätt att bibehålla sin SGI tills barnet fyllt ett år. 
 9 § 
 Paragrafen innehåller regler om den nya graviditetspenningen. Förmånen ersätter helt den tidigare havandeskapspenningen. Även de kvinnor som har besvär som inte anses som sjukdom och där- med inte ger möjlighet att få sjukpenning, eller har ett arbete som inte anses tillräckligt fysiskt påfrestande för att få havandeskaps- penning kan vara berättigade till graviditetspenningen. 
 Av  
 första stycket 1  
 framgår att en gravid kvinna som avstår från förvärvsarbete har rätt till graviditetspenning. Den tidigare rätten till havandeskapspenningen på grund av risker i arbetsmiljön har infogats i första stycket 2. 
 Gravida kvinnor som avstår från förvärvsarbete i slutet av gravi- diteten, både anställda och egenföretagare, omfattas av rätten till graviditetspenning. Arbetstagares rätt att vara ledig från förvärvs- arbetet finns i en ny paragraf, 3 a §, i föräldraledighetslagen. Tim- anställda kvinnor och kvinnor som är anställda  
 dag-för-dag 
  med flera grupper har också rätt till graviditetspenning. Om det inte kan utredas hur kvinnan skulle ha förvärvsarbetat kan en jämförelse göras med hur kvinnan arbetat innan hon vill vara ledig med gravi- ditetspenning. En sådan metod används för sjukpenningen och för den tidigare havandeskapspenningen. Jämförelseperioden bör inte anges till en viss tidslängd utan kan variera från fall till fall. Den bör dock inte sträcka sig alltför långt bakåt i tiden. Försäkringskassan får utreda hur kvinnan har arbetat tidigare före den period som hon söker ersättning för att avgöra om det är troligt att hon skulle ha förvärvsarbetat om hon inte varit gravid. 
 422 
  
 SOU 2005:73 
  
 Författningskommentar 
  
 I  
 andra stycket  
 anges att i de fall kvinnan avstår från förvärvarbete kan graviditetspenning börja tas ut från och med 30:de dagen före beräknad förlossning och tas ut fram till och med dagen före faktisk förlossning. Det innebär att en kvinna som föder barn efter beräknad förlossning kan få mer än 30 dagar med graviditets- penning medan en kvinna som föder barn före beräknad förloss- ning blir berättigad till färre än 30 dagar med graviditetspenning. I tredje stycket sägs att gravida kvinnor i riskabla arbetsmiljöer (som omfattades av den tidigare havandeskapspenningen) har rätt till ersättning från förbudstidpunkten. Antalet möjliga dagar har utökas till att gälla samtliga dagar som förbudet gäller och längst till och med dagen före faktiskt förlossning. Tidigare ersattes endast dagar fram till tio dagar före beräknad förlossning. 
 För kvinnor med graviditetsbesvär för tid före 30 dagar före beräknad förlossningen finns liksom tidigare möjlighet att ta ut förtida uttag av föräldrapenning enligt 4 kap. AFL. Leder gravidi- teten till besvär som kan anses som sjukdom skall kvinnan i stället ges rätt till sjukpenning enligt AFL. Se även 8.3. 
 9 a § 
 Paragrafen innehåller bestämmelser om hur graviditetspenningen beräknas. 
 I  
 första stycket  
 anges att ersättningen liksom tidigare havande- skapspenningen är kalenderdagsberäknad. Graviditetspenningens belopp följer också reglerna om sjukpenning, vilket överensstäm- mer med vad som gällde för den tidigare havandeskapspenningen. 
 Av  
 andra stycket  
 framgår att graviditetspenningens ersättnings- nivåer omfattar hel, tre fjärdedels, halv samt en fjärdedels ersätt- ning. 
 I  
 tredje stycket  
 anges att kvinnan endast kan ta ut graviditets- penningen under arbetsfria dagar om hon är ledig i direkt anslut- ning till dessa. Om t.ex. lördag och söndag är arbetsfria dagar kan kvinnan ta ut ersättning på heltid dessa dagar om hon är ledig på heltid antingen fredag eller måndag och för den tiden tar ut gravi- ditetspenning. 
 423 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2005:73 
  
 9 b § 
 Paragrafen är ny. 
 I  
 andra stycket  
 anges att en skiftlig ansökan skall göras hos För- säkringskassan beträffande graviditetspenning som beviljas på grund av förbud mot arbete under graviditet, men att det för gravi- ditetspenning enligt  
 första stycket  
 räcker med en anmälan. 
 Enligt  
 tredje stycket  
 kan Försäkringskassan bevilja förmånen även för tid innan ansökan eller anmälan inkommit hos kassan om det förelegat hinder för sådan ansökan eller anmälan eller om det annars föreligger särskilda skäl (se prop. 1984/85:78 s. 88 f. och 120 där det vad gäller ansökan angavs att det räcker med en muntlig ansökan). 
  
 Fjärde stycket  
 reglerar förhållanden som i de delar det rör förbud för fortsatt arbete överförts från havandeskapspenningen. Försäk- ringskassans möjlighet att ställa krav på att en kvinna styrker sin rätt till graviditetspenning till följd av förbud för fortsatt arbete till följd av graviditet genom ett särskilt intyg av arbetsgivaren eller annan som kan ge upplysning om arbetsförhållandena bibehålls. 
  
 Femte stycket  
 överensstämmer med de regler som tidigare gällde beträffande havandeskapspenning och som nu överförts till gravi- ditetspenningen. 
 9 c § 
 Paragrafen är ny.  
 Första och andra styckena  
 har till större delen flyttats över från tidigare 9 a §. Reglerna överensstämmer med de som gäller för föräldrapenningsförmånerna i 4 kap. 17 § andra stycket AFL (se prop. 1993/94:220). 
  
 Tredje stycket  
 är helt nytt. Reglerna hindrar inte en kvinna som uppbär graviditetspenning att byta ut ersättningen mot semester. 
 4 kap. 
 1 § 
 I  
 första stycket  
 anges nu även den särskilda föräldrapenningen som en föräldrapenningförmån. Försäkringskassan kan under vissa för- utsättningar bevilja en annan försäkrad som avstår från förvärvs- 
 424 
  
 SOU 2005:73 
  
 Författningskommentar 
  
 arbete särskild föräldrapenning för att vårda ett barn. Se vidare 4 b § och avsnitt 8.13. 
 Hänvisningen i  
 fjärde stycket  
 till de s.k. pappadagarna har tagits bort då dessa dagar slopats. 
 2 § 
  
 Andra stycket  
 är nytt och innebär att en annan försäkrad som har rätt till särskild föräldrapenning i viss utsträckning likställs med en förälder som avses i första stycket, dvs. en vårdnadshavare. 
 3 § 
 Ändringen i  
 första stycket  
 innebär att föräldrapenning med anled- ning av barns födelse eller adoption numera utges under högst 
 450 dagar sammanlagt för föräldrarna. Se avsnitt 8.4. 
  
 Sjätte stycket  
 är nytt. Den förälder som vårdar barnet när den andre föräldern är intagen i kriminalvårdsanstalt skall ha rätt att under vissa förutsättningar själv uppbära den intagne förälderns föräldrapenning. För att Försäkringskassan skall konstatera att den förälder som vårdar barnet skall ha rätt att själv nyttja hela tiden med föräldrapenning krävs det att den föräldern har tagit ut samt- liga sina föräldrapenningdagar samt att föräldern som är intagen i kriminalvårdsanstalt är förhindrad att uppbära föräldrapenning under den tid som föräldrapenning längst kan utges, dvs. fyra år. Utredningen har inte ansett det rimligt att dagarna skall kunna användas av den andre föräldern i de fall den intagne föräldern vistas på särskilt av Kriminalvården kontrollerade hem tillsammans med barnet, genomgår annan typ av utslussning med vård av barnet eller enligt särskilda regler vistas på anstalt tillsammans med späd- barn. De olika typer av kriminalvårdspåföljder och begrepp som utredningen nämner följer de föreslag som lagts av Kriminalvårds- kommittén (SOU 2005:54). Det krävs inte något medgivande från den intagne föräldern att denna avstår från sin rätt. De omständig- heter som nu redovisas är tillräckliga för att konstatera att den in- tagne föräldern är förhindrad att nyttja sin rätt till föräldrapenning och inte kan vårda barnet. Om det senare skulle visa sig att Försäk- ringskassans bedömning av förälderns situation är felaktig torde Försäkringskassan rimligen inte kunna neka den intagne föräldern 
 425 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2005:73 
  
 sin rätt till föräldrapenning, om föräldern i övrigt uppfyller kraven för föräldrapenning. Det kan ju visa sig att föräldern som avtjänar ett fängelsestraff beviljas resning, målet tas upp tillförnyad pröv- ning i domstol och föräldern sedermera frikänns. Jämför RÅ 2004 ref 89, där en förälder felaktigt har uppburit föräldrapenning på sjukpenningnivå med anledning av barns födelse under samtliga dagar för vilka sådan föräldrapenning kan utges och där den andra föräldern härefter ändå ansetts ha rätt att uppbära sin del av för- äldrapenningen på sjukpenningnivå. Se även avsnitt 8.4. 
 I  
 sjunde stycket  
 återfinns bestämmelserna om en förälders rätt att avstå rätt att uppbära föräldrapenning till förmån för den andre för- äldern. Tiden för rätt till avstående har ändrats så att den tid under vilken förälder inte kan avstå rätt att uppbära föräldrapenning till förmån för den andre föräldern förlängts till 150 dagar per barn eller vid flerbarnsbörd för barnen gemensamt. Se även avsnitt 8.4. 
 I  
 åttonde stycket  
 återfinns bestämmelserna om de dagar föräldra- penning längst kan utges. Uttaget av föräldrapenningdagar har begränsats till dess barnet fyllt fyra år, mot tidigare till dess barnet fyllt åtta år eller den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. 
 4 a § 
 I en ny paragraf införs möjligheten för  
 båda  
 föräldrarna att vara hemma med barnet gemensamt i nära anslutning till barnets födelse eller adoption (s.k. dubbeldagar). Båda föräldrarna har rätt att upp- bära föräldrapenning  
 samtidigt för samma  
 barn under trettio dagar av den individuella tiden för respektive förälder. Härigenom görs ytterligare ett undantag från huvudregeln att föräldrapenning till- kommer den förälder som har den huvudsakliga vården om barnet. Dubbeldagarna kan användas när den andre föräldern närvarar vid förlossningen och för att vårda barnet och sköta hemmet. Dagarna kan användas på samma sätt som de tidigare pappadagarna, men dagarna har utökats till trettio mot tidigare tio dagar. Föräldrarnas gemensamma rätt begränsas. Dagarna kan tas ut tidigast i samband med barnets födelse och som längst inom sextio dagar efter barnets hemkomst efter förlossningen. Uttrycket barnets hemkomst efter förlossningen finns sedan tidigare i t.ex. 4 kap. 4 § AFL. Uttrycket skall användas på samma sätt som tidigare. För adopterade barn 
 426 
  
 SOU 2005:73 
  
 Författningskommentar 
  
 gäller motsvarande regler från den tidpunkt då föräldrarna fått barnet i sin vård. Se även avsnitt 8.5. 
 4 b § 
 Paragrafen är ny och reglerar den särskilda föräldrapenning som är ett stöd till ensamvårdande föräldrar under den tid som föräldra- penning utges. Den särskilda föräldrapenningen redovisas utförligt i kapitel 8.13. 
 I  
 första stycket  
 anges att det är Försäkringskassan som prövar och beviljar en annan försäkrad särskild föräldrapenning, efter med- givande av den ensamvårdande föräldern. Avsikten är att den andra eller andre försäkrade skall vårda barnet i förälderns ställe när för- äldern blir sjuk eller smittad. För att en annan försäkrad än för- äldern skall kunna få del av förmånen förutsätts att förälderns för- måga är så nedsatt att han eller hon inte kan vårda barnet på grund av sjukdom eller smitta. Det krävs vidare att föräldern beviljats och skulle ha uppburit föräldrapenning om han eller hon inte blivit sjuk eller smittad och att föräldern inte får föräldrapenning endast av det skälet att han eller hon för samma tid får sjukpenning eller motsvarande förmån. Undantag skall också göras för en förälder som inte fyllt 18 år och kvinnor som vid tiden för förlossningen är intagna i kriminalvårdsanstalt eller hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. När det gäller den gruppen finns det redan särbestämmelser i 4 kap. 18 § tredje och fjärde styckena AFL. 
 Med ensamvårdande förälder avses en förälder som har ensam vårdnad om ett barn, föräldrar som har gemensam vårdnad om barnet men där den andre föräldern inte har rätt till föräldra- penning och de fall då en förälder på grund av sjukdom eller handi- kapp varaktigt saknar förmåga att vårda barnet och den andre för- äldern själv har rätt att uppbära föräldrapenning, se 3 § fjärde och femte styckena AFL. Se förtydligandet i avsnitt 8.13 av vad som menas med annan försäkrad. Förutsättningarna för rätt till den särskilda föräldrapenningen överensstämmer i övrigt i stort med de som gäller för att beviljas den tillfälliga föräldrapenningen som avses i 4 kap. 11 a §; jämför även 3 kap. 7 § sjunde stycket AFL vad gäller sjukdomsbegreppet. 
 Av  
 andra stycket  
 framgår att Försäkringskassan kan låta inhämta läkarutlåtande för att styrka förälderns sjukdom eller smitta. 
 427 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2005:73 
  
 I  
 tredje stycket  
 anges att särskild föräldrapenning kan beviljas tidigast för tid efter barnets födelse, dock längst till dess barnet har fyllt fyra år. En utsträckt tid gäller dock för adopterade barn enligt 4 kap. 5 § AFL. 
 Någon avräkning för förälderns föräldrapenning skall inte ske. Den särskilda föräldrapenningen utges för tid motsvarande de för- äldrapenningdagar som föräldern har kvar att ta ut, men inte fler. 
 5 § 
 Ändringen innebär att den särskilda föräldrapenningen skall kunna användas även när en ensamvårdande förälder som har ett adopterat barn blir sjuk eller smittad. 
 6 § 
 I  
 första stycket  
 har begreppet lägstanivå tagits bort då det inte finns behov av att ha det kvar. Beloppet för grundnivån har höjts från 180 kronor till 230 kronor. 
 I  
 andra stycket  
 används endast grundnivåbegreppet. I stycket läggs också till att den särskilda föräldrapenningen skall utges mot- svarande den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Syftet med att lägga till den särskilda föräldrapenningen i stycket är att frita den från  
 240-dagarsvillkoret. 
  I övrigt gäller bestämmelserna om sjukpenninggrundande beräkningar även för en sådan för- säkrad, se 4 kap. 2 §. 
 I  
 tredje och fjärde styckena  
 har de extra 90 dagarna med belopp enligt lägstanivån tagits bort. Observera att 180 dagar med ersätt- ning bibehålls vid flerbarnsbörd. 
 I paragrafens sjätte och sjunde stycke fanns tidigare bestämmel- ser om beräkningen av särskilt skydd för föräldrapenningens nivå. Dessa regler har nu slopats. Se närmare kapitel 8.9. 
 7 § 
 Ändringen i  
 första stycket  
 föranleds av att förmånsnivån mot- svarande en åttondels förmån i föräldraförsäkringen har slopats. Se även avsnitt 8.8. 
 428 
  
 SOU 2005:73 
  
 Författningskommentar 
  
 8 § 
 Paragrafen har ändrats så att en åttondels förmån och lägstanivån i föräldraförsäkringen slopats. 
 10 § 
 I  
 tredje stycket  
 har bestämmelser om den nya förmånen barndagar införts. I bestämmelsen anges att en förälder till barn som fyllt fyra år men inte tio år har rätt till tillfällig föräldrapenning även när föräldern helt avstår från förvärvsarbete i samband med vård av barn eller för besök i barns förskola, skola eller fritidshem (barndagar). Barndagarna är inte möjliga att överföra mellan åren och inte heller mellan föräldrar. Barnets föräldrar har möjlighet att ta ut barndagarna samtidigt. Se även avsnitt 8.11. 
 I  
 fjärde stycket  
 återfinns den särskilda rätt som en förälder till barn som omfattas av 1 § lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, har till tillfällig föräldrapenning från barnets födelse tills barnet fyllt 16 år när föräldern avstår från för- värvsarbete i samband med besök i barns förskola, skola eller fritidshem (kontaktdagar). Kontaktdagarna bibehålls oförändrade som ett särskilt stöd till denna grupp. Föräldern har liksom tidigare rätt att välja mellan att ta ut hela eller delar av dagar till skillnad mot barndagarna som endast gäller hela dagar. Dessutom gäller kontaktdagarna under längre tid. Observera att dessa föräldrar också har rätt att med stöd av barndagarna i tredje stycket ta ut tillfällig föräldrapenning under två dagar per år för att vårda sitt barn som fyllt fyra år men inte tio. Se även avsnitt 8.11. 
 I  
 femte stycket  
 återfinns den tillfälliga föräldrapenningen som för- säkringskassan kan besluta att annan försäkrad än en förälder kan få rätt till i vissa uppräknade situationer i samband med barns födelse eller adoption. Förutsättningarna och ändamålen för att få rätt till förmånen är i stort desamma som tidigare. Omständigheter som kan utgöra sannolika skäl för att den andre föräldern inte kommer att nyttja sina dagar och det av andra omständigheter kan vara oskäligt är desamma som tidigare. Exempel på situationer när det skulle vara oskäligt att inte låta föräldern avstå från sin rätt är när föräldrarna inte har någon kontakt med varandra eller inte har för avsikt att leva tillsammans. Exempel på situationer när den andre föräldern inte kan ta del av vården av sitt barn är att föräldern ålagts 
 429 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2005:73 
  
 besöksförbud eller är intagen på institution, t.ex. sjukhus, krimi- nalvårdsanstalt eller dylikt. Se även proposition 2000/01:44 s.  
 28–30 
  och 43 f. samt betänkande 2000/01:SfU10 s. 15. Det är fortfarande så att Försäkringskassan fattar beslut om att bevilja förmånen och att den försäkrade skall avstå från förvärvsarbete för att kunna uppbära den. I likhet med tidigare utges förmånen under högst tio dagar och under viss tid, se vidare 12 §. Bestämmelserna har till viss del fått ny karaktär. Möjligheterna att bevilja tio dagarna till annan försäkrad begränsas av att dagarna endast kan nyttjas om föräldern sannolikt inte kommer att kunna nyttja tio av de dagar som han eller hon har rätt till enligt 4 a §, dvs. dubbeldagarna. Av paragrafen framgår vilka situationer som avses. Om en förälder tar ut färre dagar än tio så har en annan försäkrad rätt att i motsvarande mån uppbära tillfällig föräldrapenning för den eller de dagar som åter- står. Om föräldern t.ex. redan tagit ut tre dagar av sina reserverade dagar som samtida uttag tillsammans med den andre föräldern så har den andre försäkrade rätt till tillfällig föräldrapenning för reste- rande sju dagar. Eftersom föräldern sammantaget har rätt till 30 reserverade dagar med föräldrapenning så går föräldern inte miste om samtliga sina dubbeldagar utan det återstår ändå 20 dagar för föräldern att använda för samtidigt uttag tillsammans med den andra föräldern. Andra förändringar som gjorts i stycket är att ordet fader bytts ut mot förälder i de fall det har varit möjligt. Se i övrigt avsnitt 8.12. 
 I  
 sjunde stycket  
 har hänvisningen till pappadagarna tagits bort. Se även avsnitt 8.5. 
 12 § 
 I  
 andra stycket  
 införs att varje förälder har möjlighet att ta ut två barndagar per förälder och år. Barndagar kan endast tas ut i form av hela dagar. Se avsnitt 8.11. 
 I  
 tredje stycket  
 återfinns särreglerna om barndagar för funktions- hindrade barn (kontaktdagar). Se även avsnitt 8.16. 
 I  
 fjärde stycket  
 återfinns nu den tillfällig föräldrapenning om tio dagar till en annan försäkrad än en förälder som utges efter i stort sett samma förutsättningar som tidigare. Tidigare avräknades dessa tio dagar gentemot de s.k. pappadagarna, vilket inte längre är fallet. Nu begränsas i stället rätten att få tillfällig föräldrapenning av att dessa dagar endast kan nyttjas under de förutsättningar som anges i 
 430 
  
 SOU 2005:73 
  
 Författningskommentar 
  
 10 §. Den tid under vilken en annan försäkrad än en förälder kan få tillfällig föräldrapenning är densamma som tidigare. Se även avsnitt 8.12. 
 14 § 
 Ändringen i  
 första stycket  
 föranleds av att förmånsnivån mot- svarande en åttondels förmån i föräldraförsäkringen har slopats. 
 14 a § 
 Ändringen i bestämmelsens  
 första punkt  
 är i konsekvens med att havandeskapspenningen har tagits bort och graviditetspenningen har införts. 
 16 § 
 I konsekvens med att ytterligare viss del av föräldrapenningen kan utges till båda föräldrarna för samma tid och barn har uppräk- ningen av undantagen i  
 första stycket  
 utökats med 4 a §. 
 17 § 
 I  
 första stycket  
 utökas reglerna om samordning med graviditets- penningen som utges för samma tid som föräldrapenning. 
 18 § 
 Ändringen i  
 andra stycket  
 föranleds av att förmånsnivån motsva- rande en åttondels förmån i föräldraförsäkringen har slopats. 
 431 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2005:73 
  
 11.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i föräldraledighets- lagen (1995:584) 
  
 3 § 
 Till följd av att det införs en ny rätt till ledighet i 3 a § – gravidi- tetsledighet – införs en ny punkt 2 i  
 första stycket 
 . Punkterna i para- grafen har därmed förskjutit i sin helhet. I 4 punkten läggs den nya rätten till barnledighet (se 5 a §) till. I 5 punkten tas förkortningen av normal arbetstid med en åttondel bort. I 7 punkten läggs ledig- het med särskild föräldrapenning (se 8 §) till. 
 I  
 andra stycket  
 införs att det inte fordras någon kvalifikationstid för graviditetsledigheten. Se närmare 8.3.2. 
 3 a § 
 Paragrafen och rubriken närmast före paragrafen är ny. Rätten till graviditetsledighet möjliggör för en förvärvsarbetande kvinna att vara helt ledig såväl som delledig från arbetet trettio dagar före förlossningen. Under graviditetsledigheten har kvinnan rätt till graviditetspenning enligt lagen (1962:380) om allmän försäkring, AFL. I 4 § finns bestämmelser om att kvinnor kan vara helt lediga under en sammanhängande tid om sju veckor före den beräknade tiden före förlossningen och sju veckor efter förlossningen (mam- maledighet). 
 5 a § 
 Paragrafen är ny och innebär att en ny rätt till ledighet införs – barnledighet. 
 I  
 första stycket  
 anges att en förvärvsarbetande förälder har rätt till ledighet enligt föräldraledighetslagen med åtta dagar per år för vård av barn i åldrarna som anges i paragrafen. Ledigheten kan endast tas ut i form av hel ledighet. Barnledighet enligt denna paragraf täcks inte av någon motsvarande rätt till tillfällig föräldrapenning enligt AFL. Enligt 8 § har föräldern dock rätt att vara ledig från arbetet under ytterligare två barndagar, i dessa fall med tillfällig föräldra- penning enligt AFL (se 8 §). Se avsnitt 8.11. 
 Av  
 andra stycket  
 framgår att det krävs att arbetstagaren varit anställd viss tid hos arbetsgivaren för att ha rätt att utnyttja dagarna 
 432 
  
 SOU 2005:73 
  
 Författningskommentar 
  
 med barnledighet (kvalifikationstid). Observera att motsvarande inte gäller för rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning enligt 8 §. Se vidare avsnitt 8.11. 
 I  
 tredje stycket  
 har införts en regel för att underlätta för arbets- givaren att få kännedom om hur många dagar som arbetstagare som byter anställning redan nyttjat hos tidigare arbetsgivare. I de flesta fall kan man förmoda att arbetsgivaren får förlita sig på arbets- tagarens uppgifter, annars ringa och kontrollera med tidigare arbetsgivare. 
 6 § 
 Bestämmelsen har ändrats till följd av att förkortningen av normal arbetstid med en åttondel tagits bort. Se närmare avsnitt 8.8. 
 8 § 
 I rubriken har en ny ledighetsrätt lagts till. I paragrafen har till- kommit att en arbetstagare har rätt till ledighet under den tid han eller hon har rätt till särskild föräldrapenning. Ledigheten kan i likhet med föräldrapenning tas ut som hel ledighet eller i form av förkortning av normal arbetstid. Rätten till ledighet gäller till dess barnet fyllt fyra år, men inte längre. Någon rätt till ledighet där- efter föreligger inte. För adoptivföräldrar gäller dock en utsträckt tid. Se närmare avsnitt 8.13. Enligt 8 § har en förälder också rätt att vara ledig från arbetet för dagar som motsvarar barndagarna i AFL. 
 13 § 
 I  
 första stycket  
 har lagts till att en arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet med särskild föräldrapenning enligt 8 § skall anmäla detta till arbetsgivaren minst två månader före ledighetens början eller, om det inte kan ske, så snart som möjligt. Se vidare 8.13. I första stycket har vidare den andra meningen flyttats med till ett nytt tredje stycke. 
 Ett nytt  
 andra stycke  
 har införts där det framgår att en arbets- tagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 3 a § skall anmäla detta till arbetsgivaren minst två veckor före ledighetens början eller, om det inte kan ske, så snart som möjligt. 
 433 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2005:73 
  
 Tredje stycket  
 motsvarar det tidigare första styckets andra mening. 
  
 Fjärde stycket  
 är nytt och motsvarar det tidigare tredje stycket. 
  
 11.3 
  
 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkrings- lagen (1999:799) 
  
 3 kap. 
 1 § 
 Ändringen i  
 andra punkten  
 har gjorts till följd av att begreppet lägstanivå har tagits bort från föräldrapenningen. Det är nu möjligt att få föräldrapenning med som lägst 230 kronor i stället för som tidigare 60 kronor om dagen. Se vidare 8.7. 
 4 § 
 I  
 första punkten  
 införs graviditetspenningen som helt har ersatt havandeskapspenningen. 
 I  
 andra punkten  
 införs grundnivån som helt har ersatt lägsta- nivån. 
 8 § 
 I  
 första stycket  
 införs grundnivån som helt har ersatt lägstanivån. 
  
 11.4 
  
 Förslaget till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) 
  
 17 § 
 I  
 första stycket  
 2 har den nya graviditetspenningen införts, som helt har ersatt havandeskapspenningen. Dessutom har införts att från- varo från arbetet under tid för vilken särskild föräldrapenning utges är semesterlönegrundande. 
 434 
 Särskilda yttranden 
 Särskilt yttrande  
 av Taylor 
  
 Ytterligare individualisering av föräldraförsäkringen 
 I enlighet med nuvarande utformning av föräldraförsäkringen kan en fullödig statistik över föräldrarnas uttag av föräldrapenningdagar inte ges tidigare än då barnen uppnått en ålder av 8 år. Detta inne- bär att det inte finns någon tillgänglig komplett statistik över för- delningen av föräldrapenning för barn födda senare än 1997. Stati- stik över den årliga fördelningen av föräldrapenninguttaget visar dock att 18,7 % av dagarna används av fadern. Enligt uppgifter från Försäkringskassan var andelen män som tagit ut föräldrapenning 43 % år 2004. Under 2004 tog fäderna ut ca 33 dagar i snitt. Mot- svarande siffra för mödrarna var 108 dagar. De flesta dagarna tas ut under barnets två första levnadsår. Männens andel av dagarna tas i de flesta fall ut när barnet är mellan  
 1–1 
  ½ års ålder. Undersök- ningar utförda av Försäkringskassan visar att en majoritet av för- äldrarna är nöjda med den fördelning av föräldrapenninguttaget som man utifrån individuella och familjerelaterade utgångspunkter har gjort. 
 Besluten kring föräldraledighet i samband med barnafödande är beslut som fattas utifrån familjens behov, önskemål och befintliga situation. Utredningen har i stor omfattning diskuterat frågor kring skälen till att fördelningen av föräldrapenningdagar på årlig basis är ojämn mellan könen. I synnerhet har skäl i form av statistisk diskriminering, ojämlika könsförhållanden i parrelationer, arbetsgivares negativa inställning till föräldraledighet samt en ojäm- ställd arbetsmarknad diskuterats. I liten eller ingen utsträckning har det faktum att de enskilda familjernas individuella val eller pre- 
 435 
  
 Särskilda yttranden 
  
 SOU 2005:73 
  
 ferenser kan göras utifrån individuella utgångspunkter som är oberoende av könsdiskriminerande skäl berörts. 
 Utredaren föreslår att en ytterligare del av försäkringen skall individualiseras på sådant sätt att föräldrarna tilldelas en individuell del om 5 månader vardera samt 5 månader som kvarstår att dela på i enlighet med det individuella önskemålet (5+5+5). 
 Genom en modell enligt vilken lagstiftaren anger den indivi- duella familjens fördelning av föräldraförsäkringen, kommer natur- ligtvis ambitionen att uppnå en jämnare fördelning av försäkringen mellan män och kvinnor att uppnås betydligt snabbare i förhållande till den alternativa lösningen att arbeta med en attitydspåverkan som på längre sikt skulle kunna förändra ett icke önskvärt hand- lingsmönster. Innan sådant beslut fattas bör dock lagstiftaren ställa sig frågan om det är ett önskvärt och ett avvägt handlande att genom lag styra den individuella familjens val av fördelning av för- äldraförsäkringen. Det är en styrmekanism som enligt erfarenhet även kan leda till att samlat minskat uttag av föräldraförsäkrings- dagar för det enskilda barnet. 
 I samband med diskussionerna om ytterligare individualisering, har i mycket liten eller ingen utsträckning beaktats de olika levnads- och arbetssituationer som olika individer befinner sig i. Givet att alla individer levde i synonyma vardags- och arbetsför- hållanden, är de individuella konsekvenserna av en ytterligare kvotering av föräldraförsäkringen i linje därmed också synonyma. Emellertid ter sig verkligheten på annat sätt och det finns skäl att framhålla grupper som inte på samma sätt låter sig passas in i det föreslagna försäkringsmönstret. Utan avsikt att göra någon uttömmande beskrivning av vilka dessa fall kan vara, lämnas dock några exempel: 
 Arbetstidsförläggning 
 Arbetstidsförläggning varierar kraftigt mellan olika branscher och olika arbetsuppgifter. Närvaro i familjen är i många fall inte bero- ende av att den allmänna försäkringen medger längre ledighetsmöj- ligheter med bibehållen ersättning. I många fall är den ene för- älderns arbetstid förlagd på sådant sätt att familjen som helhet får mer gemensam tid tillsammans genom att den förälder med mest ordinär arbetsvecka tar ut så stor del av ledigheten som möjligt. 
 436 
  
 SOU 2005:73 
  
 Särskilda yttranden 
  
 Den möjligheten minskas genom ökad individualisering av försäk- ringen. 
 Ingen fast förankring på arbetsmarknaden 
 Det finns ett stort antal personer som inte har en fast förankring på arbetsmarknaden i formell mening, t.ex. på grund av tidsbegränsade anställningar eller vikariat. Ett förvärvsavbrott motsvarande fem månader kan i dessa fall medföra att de fjärmas ännu mer från den etablerade arbetsmarknaden eller tvingas avstå från ett förvärvs- arbete som erbjuds. 
 En yrkesarbetande och en studerande förälder 
 En studerande som inte uppfyllt kvalifikationsvillkoren för rätt till föräldraförsäkring på  
 SGI-nivå, 
  har rätt till ersättning på lägstanivå. Under föräldraledighetstid då ersättning från föräldraförsäkringen uppbärs och om inga studier utförs, kvarstår inte rätten till studie- stödsersättning under motsvarande period. Familjeekonomin samt flexibilitetsmöjligheterna i dessa situationer föranleder att det finns skäl att anta att dessa familjer även fortsättningsvis har behov av stor flexibilitet vad avser uttaget av föräldraledighet. 
 Egenföretagare 
 För en få- eller enmansföretagare vilar företagets existens på den egna insatsen i form av tid och kompetens och det erfordras en stor följsamhet i förhållande till omvärlden och rådande marknadssitua- tion. För de flesta är det svårt eller omöjligt att planera längre ledighet och frånvaro från arbetet, då detta leder till att verksam- heten avstannar. Konsekvensen av att vara frånvarande från den egna verksamheten i fem månaders tid kan för en egenföretagare vara att verksamheten upphör, i frånvaro av den individ som de fakto  
 är  
 verksamheten. 
 Minskade möjligheter att överlåta föräldraledighet mellan för- äldrarna får olika effekter för olika grupper. Det kan på goda grunder antas att företagare har större behov än andra grupper att fritt få fördela ledigheten mellan sig, eftersom ledigheten måste anpassas så att företaget kan drivas vidare. Förslaget får alltså nega- 
 437 
  
 Särskilda yttranden 
  
 SOU 2005:73 
  
 tiva effekter för småföretagarna, och den gruppen är förhållandevis stor. Ett tecken på detta är att det finns omkring 850 000 företag i intervallet  
 0–49 
  anställda. Här finns det förstås ett antal företagare som av olika skäl, exempelvis ålder, inte berörs av föräldraledighet. Men det verkar klart att en relativt stor grupp berörs negativt av förslaget. 
 Förslaget kan sannolikt leda till negativa effekter avseende män- niskors vilja att starta företag. Så är förstås fallet bara för den grupp som är i fertil ålder och som dessutom funderar på att starta före- tag. Men eftersom nystarten av företag är låg här i landet, så är det viktigt att ta varje möjlighet att underlätta detta, och att undvika förslag som går i motsatt riktning, som det nu aktuella. 
 De ovan redovisade situationerna visar att förslaget om att minska rätten att överlåta ledighet missgynnar vissa grupper fram- för andra. Redan detta borde vara ett skäl att inte genomföra för- slaget, förutsatt att en föreslagen förändring inte motiveras av starka skäl. Och några sådana är svåra att se. 
 Statistisk diskriminering – konsekvensen av ett ojämnt uttag av föräldraförsäkringen? 
 Svenskt Näringsliv har i juni 2005 presenterat en rapport om män och kvinnor i lönestatistiken. Undersökningen som utgår från uppgifter rörande 1,5 miljoner anställda inom den privata sektorn visar att det finns mindre löneskillnader som är oförklarade, men att det sammantaget inte finns grund för påståendet att det före- kommer lönediskriminering i de privata företagen. Då löneskillna- der mellan män och kvinnor rensas för skillnader i yrke, ålder och utbildning är den återstående löneskillnaden 4,8 procent för hela den undersökta gruppen. För gruppen tjänstemän är skillnaden 6,5 procent och för gruppen arbetare 2,2 procent. I statistiken saknas dock variabler som antalet år i yrket, antal år i företaget, arbetets svårighetsgrad och komplexiteten i arbetsuppgifterna. Genom andra undersökningar som genomförts vet man att sådana variabler har betydelse för lönesättningen i det individuella fallet. 
 Enligt utredaren, anses dock denna oförklarliga löneskillnad bero på det som benämns statistisk diskriminering, dvs. det faktum att kvinnor som genom sitt könsrelaterade handlingsmönster väljer att vara föräldralediga under längre tid än mannen behandlas som högre riskfaktorer enbart genom sin könstillhörighet och därmed 
 438 
  
 SOU 2005:73 
  
 Särskilda yttranden 
  
 ges lägre lön. Utredaren redogör över huvud taget inte för anled- ningen till att detta antas vara fallet, men menar att en ytterligare individualisering av försäkringen skulle minska den på förhand antagna hypotesen om en förekommande statistisk diskriminering. 
 Förlängning av försäkringen 
 Utredaren föreslår en förlängning av antalet dagar med ersättning för inkomstbortfall på  
 SGI-nivå 
  i föräldraförsäkringen samt att nuvarande 90 dagar på lägstnivå föreslås tas bort. Bakgrunden till detta är att förslaget också inkluderar en förkortning av den tids- period under vilken förälder kan göra anspråk på försäkringen. Redan idag är den svenska föräldraförsäkringen den mest generösa i världen och utredaren har inte närmare redogjort för vilka bakom- liggande behov som föranleder förslaget och de kostnader som det medför. 
 I utredningsmaterialet framhåller utredaren vikten av att närvaro på arbetsplatsen är en indikator på lönesituationen. I och med den föreslagna förlängningen av föräldraledighet med inkomstbortfalls- ersättning, i kombination med de föreslagna kontaktdagarna, blir frånvaron i samband med barnafödande än mer omfattande. Med eller utan ökad kvotering blir konsekvensen att personer i barna- födande ålder kan antas vara frånvarande från arbetet i ännu högre utsträckning än idag. Således, i enlighet med det resonemang som utredningen för, skulle en förlängning av försäkringen innebära att de negativa konsekvenserna för föräldralediga föräldrar förstärks. 
 Kontaktdagar i åldrarna  
 4–10 
  år 
 Utredaren föreslår att de 90 dagarna på lägstanivå skall tas bort. Dessa skall istället ersättas av en ledighetsrätt för varje förälder motsvarande 10 dagar per barn och år i åldrarna  
 4–10 
  år. Av de tio dagarna skall två dagar ersätta inkomstbortfallet på  
 SGI-nivå. 
  De övriga åtta årliga dagarna skall endast vara kopplad till en ledighets- rätt. 
 Förslaget innebär att dagens 90 dagar med en ersättning på lägstanivå ersätts med en ledighetsrätt motsvarande 120 dagar för- delade på två föräldrar. Sammantaget innebär detta att förslaget 
 439 
  
 Särskilda yttranden 
  
 SOU 2005:73 
  
 resulterar i 30 extra ledighetsdagar fördelade på 6 år för varje barn i åldrarna  
 4–10 
  år, förutsatt att föräldrarna utnyttjat ledighetsrätten. 
 Till utredningen har inte fogats någon beräkning av kostnaden för det produktionsbortfall denna ledighetsrätt innebär. Som en jämförelse kan hänvisas till nationaldagsutredningen som i sitt betänkande SOU 2004:58 konstaterade att införandet av en extra helgdag utan andra förändringar medför ett årligt inkomstbortfall inom tillverkningsindustrin på omkring 0,3 procent. Enligt utreda- ren ansågs det inte rimligt att i rådande ekonomiska läge införa ytterligare helgdagar. Motsvarande överväganden bör göras även i förhållande till den ytterligare ledighetsrätt som utredaren föreslår i form av s.k. kontaktdagar. 
 Finansiering 
 Utredaren föreslår i sitt betänkande en rad åtgärder inom ramen för  
 föräldraförsäkrings-lagstiftningen 
  som genererar kostnader i den offentliga budgeten. 
 För att rimligheten i ett förslag som innebär en ökning av de offentliga utgifterna skall kunna värderas och en avvägning i för- hållande till andra offentliga utgifter skall kunna göras, är ett syn- liggörande av finansieringen en förutsättning. Att finansieringen skall ske inom ramen för ett reformutrymme kan inte anses som tillräckligt klargörande. 
 En principiell fråga är huruvida föräldraförsäkringen kan karakteriseras som en försäkring i generell bemärkelse, mot bak- grund av att den är en sammanblandning av såväl bidragssystem som en inkomstbortfallsersättning. Detta bör som en följd speglas i finansieringen av föräldraförsäkringen. Den övergripande frågan är rimligheten i att kostnaden för familjepolitiska bidragssystem skall bäras av arbetsgivarkollektivet. Försäkringen bör till större del finansieras av allmänna skattemedel då den är en för alla gemensam angelägenhet. 
 I det fall försäkringen även framgent kommer att finansieras medelst arbetsgivaravgifter, skall sådana inte tas ut på lönedelar som inte kompenseras av försäkringen. 
 440 
  
 SOU 2005:73 
  
 Särskilda yttranden 
  
 Särskilt yttrande  
 av Lindsey 
 Föräldraförsäkringsutredningen har regeringens uppdrag att göra en översyn av reglerna för föräldraförsäkringen. Utredningen lyder under kommittéförordningen (1998:1474). 
 Finansiering av utredningens förslag 
 Av 14 § i nämnda förordning framgår bl.a. att utredningen skall föreslå en finansiering om dess förslag medför kostnadsökningar för staten. Detta framgår också av utredningens direktiv där det framhålls att särskild vikt skall läggas vid att redovisa förslag till finansiering i de delar förslagen innebär ökade kostnader eller minskade intäkter för det allmänna. Ökade kostnader anses i detta sammanhang uppkomma om förslagen leder till högre kostnader än de som gäller för dagens föräldraförsäkring. 
 Utredningen har för finansieringen av sina förslag valt att till stora delar hänvisa till ett reformutrymme på ytterligare två måna- der som anvisats i regeringens och samarbetspartiernas överens- kommelse om politiken för mandatperioden. Det kan dock konstateras att detta reformutrymme inte ingår i utgifterna för dagens föräldraförsäkring. Vidare kan konstateras att regeringens och samarbetspartiernas överenskommelse tydligt anger att reformer bara kan genomföras under förutsättning att de ekono- miska ramarna så medger. För viktiga delar av utredningens förslag saknas således förslag på finansiering. 
 441 
 Litteraturförteckning 
 Adsera, A., 2004, Evans Rates in Developed Markets. The Impact of Labor Market Institutions, Journal of Popula- tion Economics, Vol. 17, s.  
 17–43. 
  
 Adsera, A., 2005, Differences in Desired and Actual Fertility: An Economic Analysis of the Spanish Case, Discussion Paper Series, IZA DP No 1584, Institute for the Study of Labor (IZA), Bonn. 
 Ahn. N. och Vasquez, P., 2001, Brown bust, baby bust? Evidence from Spain, Journal of Population Economics, Vol. 14, s.  
 505–521. 
  
 Cross, Peters och Roman, C., 1997, Hemmet, barnen och makten. För- handlingar om arbete och pengar i familjen. Rapport till Utred- ningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:139. Crawford, Stockholm. 
 Akerlof, Green och Smith, Lee, 2000, Economics and Identity, Quarterly Journal of Economics, Vol. CXV, No. 3, s. 715 753. 
 Albrecht, Saunders, Maxwell,  
 P-A., 
  Garcia, M. och Vroman, S. B., 1997, Kvinnors och mäns löner – förvärvsavbrottens bety- delse, i Sanders, Lawson, E. (red.), Kvinnors och mäns löner – varför så olika?, Rapport till Utredningen om fördel- ningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:136. Crawford, Stockholm. 
 Albrecht, Saunders, Maxwell,  
 P-A., 
  Garcia, M. och Vroman, S. B., 1999, Hernandez: A Reexamination Using Swedish Data, Journal of Human Resour- ces, Vol. XXXIV, No. 2, s. 294 311. 
 Albrecht, Saunders, Fuller, A., och Vroman, S. B., 2003, Is There a Glass Ceiling in Sweden?, Journal of Labor Economics, Vol. 21 No. 1, s. 145 177. 
 443 
  
 Litteraturförtecking 
  
 SOU 2005:73 
  
 White, Smith, 1996, Forældre og barn i forandring. Akademisk avhandling. Universitet i Trondheim, Trondheim. 
 Huffman, Peters, 1999, Childbearing Williams in Sweden  
 1961–1997, 
  
 European Journal of Population, Vol. 15, s.  
 1-24. 
  
 Huffman, Peters, 2002, Fertility developments in Norway and Sweden since the early 1960s, Demographic Research, Vol. 6, No. 4, s.  
 67–86. 
  (Finns på:  
  
 http://www.demographic-research.org/Volumes/Vol6/4.) 
  
 Huffman, Peters, 2004, Childbearing developments in Denmark, Norway, and Sweden from the 1970s to the 1990s: A compa- rison, Demographic Research Special Collection Vol. 3, No. 7, s.  
 155–176. 
  (Finns på  
  
 http://www.demographic-research.org.) 
  
 Huffman, Hernandez, Huffman, Baker, James, Kim, Estes,  
 A-K., 
  Beltran, Ford och Hayes, Smith, 2004, Kan välfärdens framtid finansieras? LO om LU. LO, Stockholm. 
 Andersson, Robinson och Wright, Colon, 2005, Lika eller inte – om kvinnor och män i lönestatistiken, Rapport, Svenskt Närings- liv, Stockholm. 
 Angrist, Gray och Allen, Jones, 2000, Clark in Long, i Bell, Randolph och Rasmussen, Hernandez (red.), 
 Handbook of Labor Economics, Vol. 3A.  
 North-Holland, 
  Amsterdam. 
 Arai, M. och Hayes, Smith, 1997, Individ- och yrkesskillnader mellan kvinnor och män: Hur påverkar de lönen?, i Sanders, Lawson, E. (red.), Kvinnors och mäns löner – varför så olika?, Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, 
 SOU 1997:136. Crawford, Stockholm. 
 Arrow, K., 1972, Models of job discrimination, i Gonzalez, Smith (red.), Racial discrimination in economic life. Lexington Books, Lexington. 
 Arrow, K., 1973, The theory of discrimination, i Bell, Randolph och Cline, A. (red.), Discrimination in labor markets. Prince- ton University Press, Rose. 
 Arrow, K., 1976, Economic Dimensions of Occupational Segre- gation: Comment 1, Signs, Journal of Women in Culture and Society 1, s.  
 233–237. 
  
 Barnombudsmannen, 2003, Vem bryr sig?, Rapport, Barnom- budsmannen, Stockholm. 
 Barnombudsmannen rapporterar, BR 2004:06, Upp till 18 – fakta om barn och ungdom, Barnombudsmannen, Stockholm. 
 444 
  
 SOU 2005:73 
  
 Litteraturförteckning 
  
 Barnombudsmannen rapporterar, BR 2005:03, Hur kul är det, på en skala? Barnombudsmannen, Stockholm. 
 Batljan, I., 2005, Föräldraförsäkring – en fråga om framtiden. Bilaga 2 till En reformerad föräldraförsäkring – kärlek, omvårdnad, trygghet, SOU 2005:73. Crawford, Stockholm. 
 Becker, Simmons, 1957, The Economics of Discrimination, 2:a upplagan (reviderad 1971). University of Chicago Press, Chicago. 
 Becker, Simmons, 1965, A Theory of the Allocation of Time, Econo- mic Journal, LXXV (September 1965), s. 493 517. 
 Becker, Simmons, 1985, Human Capital, Effort and the Sexual Divi- sion of Labor, Journal of Labor Economics, Vol. 3, s. 33 58. 
 Becker, Simmons, 1991, A Treatise on the Family. Fuller Press, Cambridge. 
 Bekkengen, L. 1996, Föräldraledighet om man så vill, Arbets- rapport 96:15, Jämställdhetscentrum, Högskolan i Karlstad. 
 Bekkengen, L., 2002, Man får välja – om föräldraskap och föräldra- ledighet i arbetsliv och familjeliv. Liber, Stockholm. 
 Bengtsson, M., 2001, Tid, rum, kön och identitet. Studentlitteratur, Lund. 
 Rodriguez, Colon och Smith, P. (red.), 2002, Familjeangelägenheter. Modern historisk forskning. Om välfärdsstat, genus och politik. Symposion, Stockholm. 
 Bergsten, B. och  
 Ewing, 
  M., 1997, Det moderna föräldra- skapet. En studie av familj och kön i förändring. Natur och Kultur, Stockholm. 
 Bergstrom, T., 1998, A Survey of Theories of the Family, i Smith och Watkins (red.), Handbook och Population and Family Economics, Vol. 1A.  
 North-Holland, 
  Amsterdam. 
 Fuller, Smith, Maxwell,  
 P-A., 
  Erickson, Rice, E., 2000, Arbetsmarknaden, 2:a upplagan. SNS Förlag, Stockholm. 
 Fuller, Smith, Hopkins, T., Mathis, Kim och Rivera, M., 2001, Ny kris i befolkningsfrågan? Välfärdspolitiska rådets rapport 2001. 
 SNS Förlag, Stockholm. 
 Dixon, U., 1994, Mäns familjeorientering i förändring, i Dixon, U., Nunez,  
 A-K. 
   Sandoval, A. (red.), Ford  Genus. Om kön och social identitet i familj och samhälle. Green berg, Stockholm. 
 445 
  
 Litteraturförtecking 
  
 SOU 2005:73 
  
 Walker, Garza, 1997, Familj, makt och ekonomiska resurser den nya familjeekonomin, i Cross, Clark och Sanders, I. (red.), Familj, makt och jämställdhet, Rapport till Utredningen om fördel- ningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:138. Crawford, Stockholm. 
 Bongaarts, Bailey, 2001, Fertility och reproductive preferences in post- transitional societies, i Bulatao, Baker och Hunt, Bailey (red.), 
 Global Fertility Transition. A Supplement to Population och Development Review, Vol. 27, s.  
 260–281. 
  
 Bowlby, Bailey, 1958, The nature of the child´s tie to his mother, 
 International Journal of Psychoanalysis, 39, s.  
 350–373. 
  Phillips, Bailey och Weaver, N., 2002, A Comparison of Child Benefit 
 Packages in 22 Countries. Department for Work and Pensions, Research Report No. 174. Corporate Document Services, Leeds. 
 Brandth, B. och Kvande, E., 2003, Flexible fedre. Universitets- forlaget, Oslo. 
 Allison, S., 2002, Sociala skillnader i ohälsa bland barn och unga i Sverige, Rapport 2002:13, Statens Folkhälsoinstitut, Stock- holm. 
 Thomas, Smith, Brown och Marshall, T., 2003, Klinisk barnpsykologi. Utveckling på avvägar. Natur och Kultur, Stockholm. 
 Wise, E., 1994, Deconstructing developmental psychology. Rout- ledge, London. 
 Bygren, M. och Barker  
 A-Z., 
  2004, Ingen annan på jobbet har ju varit pappaledig ...  Papporna, deras arbetsplatser och deras pappaledighetsuttag, i Wheeler, M., Ford, M. och Nermo, M. (red.), Familj och arbete – vardagsliv i förändring. SNS Förlag, Stockholm. 
 Case. A., Jimenez, Hernandez och Martinez, C. 2002, Economic Status och Health in Childhood: The Origins of the Gradient, American Economic Review, Vol. 92, s.  
 1308–1334. 
  
 Smith, Smith, 2004, Föräldraledig pappa. Mäns erfarenheter av delad föräldraledighet. Akademisk. avhandling. Sociologiska institutionen, Göteborgs universitet. 
 Davis, Hernandez, 2000, Family policies, working life arrangements, och the third child in two  
 low-fertility 
  populations. A compa- rative study of contemporary France och Sweden, SRRD No. 140, Demografiska enheten, Stockholms universitet. 
 Council of Europe, 2004, Recent demographic developments in Europe 2004. Council of Europe Publishing, Strasbourg. 
 446 
  
 SOU 2005:73 
  
 Litteraturförteckning 
  
 Delander, L., 1978, Studier kring den arbetsförmedlande verksam- heten, i Arbetsmarknadspolitik i förändring, SOU 1978:60. Crawford, Stockholm. 
 Direktiv till Familjestödsutredningen, S 1974:01. 
 Ds S 1976:5, Ökade möjligheter till föräldraledighet genom föräldra- försäkringen: rapport med principförslag till ett utbyggnadsprogram av en särskilt tillkallad arbetsgrupp. Socialdepartementet. 
 Ds 2001:57, Barnafödandet i fokus – Från befolkningspolitik till ett barnvänligt samhälle. Socialdepartementet. 
 Ds 2002:56, Hållfast arbetsliv – för ett föränderligt arbetsliv, (av Arbetslivsinstitutet, Stockholm), Näringsdepartementet. 
 Duncan, G.,  
 Burns, 
  Bailey, Dodson, Williamson och Walton, Kelly, 1998, How much does childhood poverty affect the life chances of children?, American Sociological Review, Vol. 63, s.  
 406–423. 
  
 Easterlin, Zamora, 1968, Population, Labor Force, och Long Swings in Economic Growth: The American Experience. Colombia University Press, New York. 
 Easterlin, Zamora, 1973, Relative Economic Status och the American Fertility Swing, i Obrien, Brown (red.), Familiy Economic Behavior: Problems och Prospects. Lippincott, Philadelphia. 
 Ekberg, Bailey, Wright, R. och Marks, G., 2004, Sharing responsi- bility? Short- and long- term effekts of Sweden´s daddy- month reform, Working Paper 3/2004, Institutet för social forskning, Stockholms universitet, Stockholm. 
  
 Elvin-Nowak, 
  Roberts, 1999, Accompanied by guilt. Modern motherhood the Swedish way. Akademisk avhandling. Psykologiska institu- tionen, Stockholms universitet, Stockholm. 
  
 Elvin-Nowak, 
  Roberts, 2001, I sällskap med skulden. Om den moderna mammans vardag. Johnson Förlag, Stockholm. 
  
 Elvin-Nowak, 
  Roberts, 2002a, Mamma får inte bete sig som vilken pappa som helst. FöräldraNätet. 
  
 Elvin-Nowak, 
  Roberts, 2002b,  
 Nästan-mamman 
  och  
 Back-up-mam- 
  man. Om faderskaps- och moderskapspositioner i det jäm- ställda Sverige. Presentation vid konferensen Subjekt, politikk og kjønnskonstruktioner, Stockholm. 
  
 Elvin-Nowak, 
  Roberts, 2004, Nya maskuliniteter i skarven mellan omsorg och arbete – En studie av yrkesarbetande fäders upplevelser av skuld, ansvar och krav. Forskningsrådet för Arbetsliv och Samhälle, Stockholm. 
 447 
  
 Litteraturförtecking 
  
 SOU 2005:73 
  
 Elvin-Nowak, 
  Roberts, 2005a, Världens bästa pappa. Om mäns relationer och strävan efter att göra rätt. Johnson Förlag, Stock- holm. 
  
 Elvin-Nowak, 
  Roberts, 2005b, Den som passar bäst gör mest. Bilaga 3 till 
 En reformerad föräldraförsäkring – kärlek, omvårdnad, trygghet, SOU 2005:73. Crawford, Stockholm. 
  
 Elvin-Nowak, 
  Roberts och Clark, Colon, 2003, Att göra kön. Johnson Förlag, Stockholm. 
  
 Elvin-Nowak, 
  Roberts och Clark, Colon, 2004, Att ha kul och visa vad man går för. Om kvinnors och mäns karriärer. SNS Förlag, Stockholm. 
  
 Evans, 
  Peters, 1990, The Three Worlds of Welfare Capita- lism. Princeton University Press, Rose, NJ. 
  
 Evans, 
  Peters, 1996, Welfare States in Transition: National Adaptations in Global Economies. Sage Publications, London. 
  
 Evans, 
  Peters, 1999, Social Foundations of Postindustrial Economies. Oxford University Press, New York. 
 European Commission, 2004, Europeans Attitudes to Parental Leave, Eurobarometer 59.1  
 March-April 
  2003. 
 Eurostat, 2005, European social statistics. Office for Official Publi- cations of the European Communities, Luxembourg. 
 Evertsson, M., 2004, Formal  
 On-the-job 
  training. A Gender- Typed Experience and  
 Wage-Related 
  Advantage?, European Sociological Review, Vol. 20, No. 1, s. 79 94. 
 Ferrarini, T., 2003, Parental Leave Institutions in Boyd  
 Post-War 
  Welfare States. Swedish Institute for Social Research – Disserta- tions Series 58. Institutet för social forskning, Stockholms uni- versitet, Stockholm. 
 FN, 1979, Konventionen om avskaffandet av all slags diskrimine- ring av kvinnor (kvinnokonventionen). 
 FN, 1989, Konventionen om barnets rättigheter (barnkonventio- nen). 
 Fransson, Smith och Gardner, I., 2004, Mellan princip och praktik. En rapport om föräldraförsäkringen, LO, Stockholm. 
 Franzblau, Crawford, 1999, Historizing Attachment Theory: Binding the Ties that Bind, Feminism och Psychology, vol. 9, 1, s.  
 22–31. 
  
 Frejka, T. och Rogers, Peters, 2000, The cohort fertility story: industri- alised countries in the second half of the 20th och in the early 21st century, Paper presented to the Annual Meeting of the Population Association of America, Los Angeles, Cline  
 23–25. 
  
 448 
  
 SOU 2005:73 
  
 Litteraturförteckning 
  
 Frejka, T. och Rogers, Peters, 2001, Cohort reproductive patterns in the Nordic Countries, Demographic Research Vol. 5, No. 5, s.  
 125–186. 
  
 Bush, Bailey och Östberg, Evans, 2003, Ekonomi och barns välfärd, 
 Socialmedicinsk tidskrift, Vol. 3, s.  
 228–236. 
  
 le Grand, C., 1991, Explaining the  
 Male-Female 
  Martinez: Job Segregation and Solidarity Wage Bargaining in Sweden, Acta Sociologica, Vol. 34, s. 261 278. 
 le Grand, C., 1997, Kön, lön och yrke – yrkessegregering och lönediskriminering mot kvinnor i Sverige i Sanders, Lawson, E. (red.), Kvinnors och mäns löner – varför så olika?, 
 Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:136. Crawford, Stockholm. 
 Booth, Kim och Sanders, Colon, 2004, Kvinnor och mäns karriär- vägar på den svenska arbetsmarknaden, i Gonzales, Å. (red.), 
 Den könsuppdelade arbetsmarknaden, SOU 2004:43. Crawford, Stockholm. 
  
 Gutierrez-Domenech, 
  M., 2002, The Impact of the Labor Market on the Timing of Marriage and Births in Spain, CEP Working Paper. London School of Economics and Political Science, Centre for Economic Performance, London. 
 Haas, Flynn, 1992, Equal Parenthood and Social Policy. A Study of Parental Leave in Sweden. State University of New York Press. Albany. 
 Haas, Flynn och Blake, P., 2000, Programs and Policies Promo- ting Women´s Economic Equality and Men´s Sharing of Child Care in Sweden, i Gutierrez, Flynn, Blake, Hernandez och Wilkinson, Peters (red.), Organizational Change and Gender Equity. International Perspectives of Fathers and Mothers at the Workplace. Sage Publi- cations, Inc., London. 
 Haavind, H., 1973, Myten om den gode mor i Haavind, H. m. fl. (red.) Myten om den gode mor. Pax, Oslo. 
 Haavind, H., 1987, Liten og stor: Mødres omsorg og barns utvik- lingsmuligheter. Scandinavian University Press, Oslo. 
 Haavind, H., 2001, The gendered code of love and care in hetero- sexual couples, Presentation vid 109th APA Convention i San Fransisco. 
 Halldén, G., 1992, Föräldrars tankar om barn. Dillon, Stockholm. Hansen, B., 1955, Finanpolitikens ekonomiska teori, SOU 1955:25. 
 449 
  
 Litteraturförtecking 
  
 SOU 2005:73 
  
 Hantrais, L., 2004, Family policy matters: Responding to family changes in Europe, Policy Press, s.  
 11–36, 
  Cambridge. 
 Hicks, A. och Wagner, L., 2002, Varieties of Welfare Capita- lism, Luxembourg Income Study Working Paper No. 316, Luxembourg. 
 Sparks, Roberts, 2001, Genus – om det stabilas föränderliga former. Liber, Stockholm. 
 Hoem, Shaffer, 1990, Social policy and recent fertility change in Sweden, Population and Development Review, Vol. 16, s. 735– 748. 
 Hoem, Shaffer, 1993. Public policy as the fuel of fertility: effects of a policy reform on the pace of childbearing in Sweden in the 1980s, Acta Sociologica, Vol. 36, s.  
 19–31. 
  
 Hoem, B., 1998, Barnafödande och sysselsättning, SCB Demo- grafiska rapporter 1998:1, Statistiska centralbyrån, Stockholm. 
 Hoem, B. och Hoem, Shaffer, 1999, Fertility trends in Sweden up to 1996, Population Bulletin UN 40/41, s.  
 318–333. 
  
 Hoem, Shaffer, Huffman, Peters och Barker,  
 A-Z., 
  2005, Speed- premium effects in Swedish fertility in the 1980s and 1990s, opublicerat manuskript. 
 Jones, Smith, 1993, Det kallas kärlek. Anamma, Göteborg. 
 HTF, 2001, Är arbetslivet barntillåtet?, En gallupundersökning bland  
 HTF-medlemmar 
  19 39 år. HTF, Stockholm, 
 Hwang, Hernandez, 1999, Spädbarnets psykologi. Natur och Kultur, Stock- holm. 
 Hwang, P., 2000, Småbarnspappor i familjen, i Blake, P. (red.), Faderskap i tid och rum. Natur  Kultur, Stockholm. 
 Hwang, Hernandez och Estrada, B., 2001, Föräldrastöd och spädbarns psy- kiska hälsa. Statens folkhälsoinstitut 2001:37. Statens folk- hälsoinstitut, Stockholm. 
 Hörnqvist, M., 1997, Familjeliv och arbetsmarknad för män och kvinnor i Cross, Peters och Sanders, I. (red.), Familj, makt och jämställdhet, Rapport till Utredningen om fördelningen av eko- nomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1997:138. Crawford, Stockholm. 
 Henry, Kim, 1979, Små barns sociala utveckling. Akademisk avhandling. Pedagogiska institutionen, Stockholms universitet, Stockholm. 
 Rogers,  
 A-C., 
  2003, Arbetslöshet och barnafödande, Demografiska rapporter 2003:6, Statistiska centralbyrån, Stockholm. 
 450 
  
 SOU 2005:73 
  
 Litteraturförteckning 
  
 Vaughan, M., 2001, Livets dubbla vedermödor. Om moderskap och arbete. Akademisk avhandling. Statsvetenskapliga institutionen, Stockholms universitet, Stockholm. 
 Jonsson, Ritter och Roach, Smith, 2001, The sooner the better? Parental leave duration and women´s accupational career i Burton, Ritter och Roach, C. (red.) Cradle to Grave.  
 Life-course 
  change in modern Sweden. Sociologypress, Durham. 
 JämO, 1992, Det borde vara en merit – Sexton föräldralediga pap- por om arbetet, familjen och ledigheten. JämOs rapportserie nr 1. Jämställdhetsombudsmannen, Stockholm. 
 JämO, 2001, Problem i arbetslivet i samband med graviditet och föräldraskap. JämOs erfarenheter från 2000 2001, Jämställd- hetsombudsmannen, Stockholm. 
 van de Kaa, D., 2001, Postmodern fertility preferences: from changing value orientation to new behaviour, i Bulatao, Baker och Hunt, Bailey (red.), Global Fertility Transition. A Supplement to Population och Development Review Vol. 27, s.  
 290–331. 
  
 Wells, R., 2002, Göra pappa med barn. Den svenska pappapolitiken 
  
 1960–95. 
  Boréa Förlag, Umeå. 
 Krieger, Colon, 2004, No future without children: Demographic developments in Europe, Paper presented at the EU ministerial conference: Family means Future - Joint Family Policy Thrust in the European Union. Berlin, December 2. 
 Lesthaeghe, R. och Stewart, Peters, 2000, Recent trends in fertility och household formation in the industrialised world, Review of Population and Society, No 9. 
 Lundberg, Hicks, 1993, The Impact of Childhood Living Conditions on Illness och Abbott in Mitchell, Social Science  Medi- cine, Vol. 36, s.  
 1047–1052. 
  
 Taylor, E., 2001, Politics, psychology, and gender in hetero- sexual coupes: Welfare Hall for the future?, Presentation vid 109th APA Convention i San Fransisco. 
 McCall, Bailey, 1972, The simple mathematics of information, job search and prejudice, i Gonzalez, Smith (red.), Racial discrimina- tion in economic life. Lexington Books, Lexington. 
 McDonald, P., 1996, Demographic life transitions: an alternative theoretical paradigm, Health Transition Review. Supplement 6, s.  
 385–392. 
  
 McDonald, P., 2001, Theory pertaining to low fertility. Interna- tional perspectives on low fertility: Mitchell, theories och poli- cies, Tokyo,  
 21–23 
  Cline. 
 451 
  
 Litteraturförtecking 
  
 SOU 2005:73 
  
 Mincer, Nelson, 1958, Investment in Human Capital and Personal Income Distribution, Journal of Political Economy, Vol. 6, No. 4, s.  
 281–302. 
  
 Mincer, Nelson, 1962,  
 On-the-Job 
  Training: Costs, Returns and Some Implications, Journal of Political Economy, Vol. 50, No. 5, Part 2, S50 S79. 
 Mincer, Nelson, 1974, Taylor, Experience and Earnings. National Bureau of Economic Research, New York. 
 Mincer, Nelson och Polachek, Perez, 1974, Family investments in human capital: Earnings of women, Journal of Political Eco- nomy, Vol. 82, s. 576 608. 
 Nermo, M., 1999, Structured by Gender. Swedish Institute for Social Research – Dissertation Series No. 41. Institutet för social forskning, Stockholms universitet, Stockholm. 
 Nyberg, Smith, 2003, Deltidsarbete och deltidsarbetslöshet en uppfölj- ning av  
 DELTA-utredningen 
  (Utredningen angående arbetslös- hetsersättning och deltidsarbete, SOU 1999:27). Arbetslivs- rapport nr 2003:19, Arbetslivsinstitutet, Stockholm. 
 Nyberg, Smith, 2004, Parental leave, public child care and the dual-  
 earner/Brown 
  model in Sweden, Discussion Paper, Swedish National Institute for Working Life, Stockholm. 
 (Finns på  
 http://www.peerreview-employment.org./pdf/ 
  sweden04/Montes.) 
 Nyström Peck, M. och Aguilar, Hicks, 1995, Short Stature as an Effect of Economic och Social Conditions in Childhood, 
 Social Science  Medicine, Vol. 41, s.  
 733–38. 
  
 Näsman, E., 1993, Parental leave in Sweden – a workplace issue?, SRRD No. 73. Demografiska enheten, Stockholms universitet. 
 Näsman, E., 1997, Föräldraskapets synlighet i arbetsplatskultu- rer, i Bonke, J. (red.), Goodman arbejdsliv – familieliv i Norden. Socialforskningsinstituttet 97:5, Nordisk Ministerråd Tema Nord 1997:534. 
 OECD, 2001, Starting Strong, Early Childhood Education and Care. OECD, Paris. 
 OECD, Employment Outlook, olika utgåvor. OECD, Paris. 
 Oláh, L., 1998, Do public policies influence fertility? Evidence from Sweden and Hungary from a gender perspective, SRRD No. 129. Demografiska enheten, Stockholms universitet, Stock- holm. 
 452 
  
 SOU 2005:73 
  
 Litteraturförteckning 
  
 Oláh, L., 2001, Gender and family stability, Dissolution of the first parental union in Sweden and Hungary, Demographic Research, Vol. 4, Article 2. 
 Oláh, L., 2002, Jämställd familj håller längst, Välfärdsbulletinen 2002:2, Statistiska centralbyrån, Stockholm. 
 Palme, M. och Chen, Lee, 1992, Gender discrimination and compensating differentials in Sweden, Applied Economics, 
 Vol. 24, s.  
 751–759. 
  
 Stevens, Bailey, 2004, The impact of a reduced fertility rate on women's health, BMC Women's Health 2004, 4 Suppl 1:S11, (Finns på:  
  
 http://www.biomedcentral.com/1472-6874/4/S1/S11.) 
  
 Sanders, Smith och Batljan, I., 2005, Välfärdsprojektet. Manuskript, Socialdepartementet. 
 van Peer, C., 2000, Comparative analysis of differences in desired och realised fertility, Paper presented at the FFS Flagship Conference, Brussels,  
 29–31 
  May. (Finns på:  
 http://www.unece.org/ead/pau/flag/papers/vanpeer.pdf.) 
  
 Phelps, E. S., 1972, The Statistical Theory of Racism and Sexism, 
 American Economic Review, Vol. 62, s. 659 661. 
 Plantin, L. 2001, Mäns föräldraskap. Om mäns upplevelser och erfa- renheter av faderskapet. Akademisk avhandling. Institutionen för socialt arbete, Göteborgs universitet, Göteborg. 
 Power, Smith och Pierce, Smith, 1999, Health,  
 Well-Being, 
  och Coping Skills, i Keating och Pierce (red.), Developmental Health och the Wealth of Nations. The Guilford Press, New York. 
 Prop. 1975/76:133, Om utbyggnad av föräldraförsäkringen m.m. Prop. 1975/76:170, Om ändring i föräldrabalken, m.m. 
 Prop. 1977/78:104, Förslag om utvidgad rätt till ledighet för vård av barn, m.m. 
 Prop. 1978/79:168, Om föräldrautbildning och förbättringar av för- äldraförsäkringen m.m. 
 Prop. 1984/85:78, Om förbättringar inom föräldraförsäkringen, havandeskapspenningen och vissa regler inom sjukpenningförsäk- ringen. 
 Prop. 1988/89:69, Om utbyggnad av föräldraförsäkringen och för- stärkt föräldraledighet. 
 Prop. 1989/90:107, Om godkännande av  
 FN-konventionen 
  om barnets rättigheter. 
 Prop. 1993/94:147, Delad makt, delat ansvar. 
 453 
  
 Litteraturförtecking 
  
 SOU 2005:73 
  
 Prop. 1994/95:150, Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret 1995/96, m.m. (kompletteringsproposition). 
 Prop. 1994/95:207, Obligatorisk mammaledighet. Prop. 1997/98:104, Behandlingen av häktade. 
 Prop. 1997/98:182, Martin för att förverkliga FN:s konvention om barnens rättigheter i Sverige. 
 Prop. 2000/01:44, Föräldraförsäkring och föräldraledighet. 
 Prop. 2002/03:80, Ny sambolag. 
 Prop. 2004/05:1, Budgetpropositionen för 2005. 
 Regeringens skrivelse 2002/03:140, Jämt och ständigt – Regeringens jämställdhetspolitik och handlingsplan för mandatperioden. 
 Regeringens skrivelse 2003/04:47, Utveckling av den nationella strategin för förverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter. 
 RFV analyserar 2002:14, Spelade pappamånaden någon roll?, Riksförsäkringsverket, Stockholm. 
 RFV analyserar 2003:7, Gravida kvinnors situation, Riksförsäk- ringsverket, Stockholm. 
 RFV analyserar 2003:8, När har vi råd att skaffa fler barn?, Riksförsäkringsverket, Stockholm. 
 RFV analyserar 2003:19,Mamma vet bäst. En kunskapsmätning om föräldrapenning och föräldraledighet, Riksförsäkrings- verket, Stockholm. 
 RFV analyserar 2004:14, Flexibel föräldrapenning – hur mammor och pappor använder föräldraförsäkringen och hur länge de är lediga, Riksförsäkringsverket, Stockholm. 
 RFV anser 1992:1, Bailey av havandeskapspenning, Riksförsäkringsverket, Stockholm. 
 RFV anser 1995:5, Gravida kvinnors sjukskrivning, Riksförsäk- ringsverket, Stockholm. 
 RFV redovisar 2000:1, Båda blir bäst, Riksförsäkringsverket, Stockholm. 
 RFV, 2003, Socialförsäkringsboken 2003. Riksförsäkringsverket, Stockholm. 
  
 Powell, 
  Peters, 2001, Sociala skillnader, utsatthet och ohälsa, i Folkhälsorapport 2001, Socialstyrelsen, Stockholm. 
 Rosen, S., 1986, The Theory of Equalizing Differences, i Ashen- felter, Randolph och Taylor, Baker (red.), Handbook of Labor Econo- mics, Vol. 1.  
 North-Holland, 
  Amsterdam. 
 Nguyen, Zamora och Barnes, Adams, 1991, Gender inequality in the labor market, Acta Sociologica, Vol. 34, s. 207 225. 
 454 
  
 SOU 2005:73 
  
 Litteraturförteckning 
  
 Ruhm, Guzman, 1998, The Economic Consequences of Parental Leave Mandates: Lang from Europe, Quarterly Journal of Economics, Vol. 113, s. 287 317. 
 Rädda barnen, 1998, Barnens rätt till båda föräldrarna. Rädda barnen, Stockholm. 
 Rønsen M. och Garcia, M., 2002, Family policy and after- birth employment among new mothers – Rivera, Norway and Sweden, European Journal of Population, 
 Vol. 18, s. 121 152. 
 SCB, 2003, Tid för vardagsliv. Statistiska centralbyrån, Stockholm. SCB Demografiska rapporter 2003:6, Arbetslöshet och barna- 
 födande, Statistiska centralbyrån, Stockholm. 
 SCB Demografiska rapporter 2004:1, Barnens tid med föräldrarna, Statistiska centralbyrån, Stockholm. 
 SCB, Lönestatistisk årsbok 2003 (utgiven 2004), Statistiska central- byrån, Stockholm. 
 SCB, På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2004, Statistiska centralbyrån, Stockholm. 
 SCB, 2005, Utgifter för det sociala skyddet i Sverige och Europa samt utgifternas finansiering, ESSPROS. Statistiska centralbyrån, Stockholm. 
 Schaffer, Pena, 1971, The Growth of Sociability. Johnson, Spencer. 
 Schaffer, Pena, 1995, Beslut om barn. Psykologiska frågor och svar. 
 Studentlitteratur, Lund. 
 SIF, 2003, Sämre lön hotar föräldralediga. En gallupundersökning bland  
 SIF-medlemmar. 
  SIF, Stockholm. (Finns på https://www.sif.se/templates/Page1__1703.aspx.) 
 Mullen, Peters och E., Lee, 2005 (under publicering), Inte bara socialförsäkringar. Expertgruppen för samhällsekonomiska stu- dier (ESS), Finansdepartementet. 
 Sleebos, Craig, 2003, Low Fertility Rates in  
 OECD-Countries: 
  Facts och Policy Responses. OECD Social, Employment och Migration Working Papers, OECD Paris. (Finns på http://www.oecd.org/dataoecd/13/38/16587241.pdf) 
 Walton, York, Gonzalez, Hernandez, och  
 Ben-Shlomo, 
  Roberts, 2001,  
 Life-course 
  approaches to  
 socio-economic 
  differentials in  
 cause-specific 
  adult mortality, i Jones, Hernandez och Conner, Peters (red.), Poverty, in- equality och health. An international perspective. Oxford University Press, Oxford. 
 455 
  
 Litteraturförtecking 
  
 SOU 2005:73 
  
 Socialstyrelsen, 1999, Barn till psykiskt sjuka föräldrar, SoS Rap- port 1999:11, Socialstyrelsen, Stockholm. 
 SOU 1972:26, Förskolan Del 1. Crawford, Stockholm. SOU 1972:27, Förskolan Del 2. Crawford, Stockholm. 
 SOU 1972:76 Unga lagöverträdare II, Familj, skola och samhälle i belysning av officiella data. Crawford, Stockholm. 
 SOU 1982:36, Enklare föräldraförsäkring. Crawford, Stockholm. SOU 1997:116, Barnets Bästa i främsta rummet. FN:s konvention 
 om barnets rättigheter i Sverige. Crawford, Stockholm. 
 SOU 2001:57, Välfärdens finansiering och fördelning. Crawford, Stockholm. 
 SOU 2003:36, Vaughan, Wallace, Pylkkänen, Ford och Lambert, L., En jäm- ställd föräldraförsäkring?, Bilaga 12 till Långtidsutredningen 2003. Crawford, Stockholm. 
 SOU 2004:43, Den könsuppdelade arbetsmarknaden. Crawford, Stock- holm. 
 SOU 2005:43, Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräld- rars ansvar. Betänkande av 2002 års vårdnadskommitté. Crawford, Stockholm 
 Spence, M., 1973, Job Market Signalling, Quarterly Journal of Economics, Vol. 87, s. 355 379. 
 Thompson, Jones och Garcia, M., 1996, Time Out for Child Care: Signalling and Rebound Effects for Men and Women, Labour, Vol. 10, No. 3, s. 609 629. 
 Statens folkhälsoinstitut, R 2004:17, Fäders betydelse för barns och ungdomars hälsa, utveckling och välbefinnande, Statens folkhälsoinstitut, Stockholm. 
 Statens folkhälsoinstitut, R 2004:49, Nya verktyg för föräldrar – förslag till nya former av föräldrastöd, Statens folkhälso- institut, Stockholm. 
 Stiftelsen Allmänna Barnhusets Skriftserie 2004:02, Att knyta an, en livsviktig uppgift, Stiftelsen Allmänna Barnhuset, Stock- holm. 
 Garcia, M. och Barker  
 A-Z., 
  1998, Föräldraförsäkringen och jämställdheten mellan kvinnor och män, i Sanders, Lawson, E. (red.), Välfärdens genusansikte, Rapport till Ut- redningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekono- miska resurser mellan kvinnor och män, SOU 1998:3. Crawford, Stockholm. 
 456 
  
 SOU 2005:73 
  
 Litteraturförteckning 
  
 Garcia, M. och Barker,  
 A-Z., 
  2002, Gender Division of Childcare and the Sharing of Parental Leave among New Parents in Sweden, European Sociological Review, Vol. 18, No. 4, s.  
 433–447. 
  
 Castro, 
  Bailey, 2003, Are Women Asking for Low Wages? Individual Wage Bargaining and Gender Wage Differentials, i 
 Essays on Gender Differences in Economic  
 Decision-making. 
  
 Swedish Institute for Social Research – Dissertations Series 59. Institutet för social forskning, Stockholms universitet, Stock- holm. 
 Hayes, Smith, 1997, Kvinnors och mäns vägar ut ur arbetslöshet – likheter och skillnader, i Sanders, Lawson, E. (red.), 
 Glastak och glasväggar? Den könssegregerade arbetsmarknaden, 
 Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, 
 SOU 1997:137. Crawford, Stockholm. 
 Hayes, Smith, 2004, Varför tjänar kvinnor mindre? Bilda Förlag, LO, Stockholm. 
 Hayes, Smith, 2005, Föräldraförsäkringens effekter på sysselsättning och löner – olika för kvinnor och män?, Bilaga 7 till En reformerad föräldraförsäkring – kärlek, omvårdnad, trygghet, SOU 2005:73. Crawford, Stockholm. 
 Tyrkkö, A., 1997, Anpasning mellan arbetsliv och familjeliv i Sverige och i Finland, i Bonke, J. (red.), Dilemaet arbejdsliv  familjeliv i Norden. København, Socialforskningsinsitutt. Nordisk Ministerråd Tema Nord 1997:534. 
 Unicef, 2002, Implementation Handbook for the Convention of the Rights of the Child. Unicef. 
 Robertson,  
 A-C., 
  2002, De yngre barnens läroplanshistoria. Garrett dentlitteratur, Lund. 
 Marshall, Bailey, 2001, Uppskjutet föräldraskap bland Europas unga, VälfärdsBulletinen Vol. 3, s.  
 4-8. 
  Statistiska centralbyrån, Stock- holm. 
 Vågerö, D., 1997, Hur påverkar biologiska och sociala förhållan- den tidigt i livet hälsan i vuxen ålder?,  
 EpC-rapport 
  1997:3. Socialstyrelsen, Stockholm. 
 Mcbride, Roberts, 1998, The Formation and Dissolution of Families: Why Howard? Spencer? And What Happens Upon Divorce? i Smith och Watkins (red.) Handbook och Population and Family Economics, Vol. 1A,  
 North-Holland, 
  Amsterdam. 
 457 
  
 Litteraturförtecking 
  
 SOU 2005:73 
  
 Baldwin, Gould och Young, Colon, 2005, Skillnader mellan mam- mans och pappans arbetsinkomst och betydelsen för pappornas uttag av föräldraförsäkringen. Bilaga 8 till En reformerad för- äldraförsäkring – kärlek, omvårdnad, trygghet, SOU 2005:73. Crawford, Stockholm. 
 Östberg, Evans, 2001, Hälsa och välbefinnande, i Barns och ung- domars välfärd, SOU 2001:55. Crawford, Stockholm. 
 458 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Översyn av föräldraförsäkringen 
  
 Dir. 
  
 2004:44 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 7 april 2004. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av reglerna för föräldraförsäkringen. Översynen skall göras med utgångspunkt i att föräldraförsäkringen skall verka för barnets bästa och bidra till en ökad jämställdhet mellan könen. 
 Utredaren skall se över hur föräldraförsäkringen bättre kan bidra till att barnen får tillgång till båda sina föräldrar. Det handlar dels om hur den påverkar båda föräldrarnas möjligheter att ta ansvar för barnet, dels hur den påverkar föräldrarnas möjligheter att delta på arbetsmarknaden på lika villkor. Principen om att föräldra- penningen ersätter förälderns inkomstbortfall i samband med för- äldraledighet skall behållas. 
 Utredaren skall se över och belysa 
 i vilken utsträckning föräldraförsäkringen uppfyller syftet att båda föräldrarna på lika villkor har möjligheter att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete eller studier, 
 vilka incitament som kan vara verkningsfulla för att skillna- derna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska, med beaktande av hur det samlade uttaget av föräldra- penning för barnet påverkas, 
 effekterna av att två månader av föräldrapenningen reserverats för vardera föräldern samt analysera vilka effekter det kan få att på samma sätt reservera ytterligare månader, 
 huruvida reglerna för havandeskapspenning är anpassade till dagens arbetsliv samt vid behov föreslå förändringar, 
 om föräldraförsäkringens regelverk är anpassat till nya familje- begrepp, 
 459 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005.73 
  
 om det finns skäl att göra de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen könsneutrala samt huruvida antalet dagar är väl avvägda utifrån föräldrarnas behov av att vara hemma med barnet samtidigt, 
 eventuella behov av förändringar av  
 240-dagarsvillkoret 
  inom föräldrapenningen med beaktande av att försäkringens regel- verk dels skall vara rättvist och inte diskriminera någon av för- äldrarna, dels skall vara svårt att manipulera och möjliggöra god kontroll. 
 Bakgrund 
 Föräldraförsäkringen infördes år 1974 och ersatte den gällande moderskapspenningen. Syftet var att föräldraförsäkringen skulle bidra till att kvinnor med små barn skulle kunna behålla sin anknytning till arbetslivet, markera vikten av samt ge föräldrarna möjlighet att dela ansvaret för barnets omvårdnad. Allteftersom föräldraförsäkringen byggts ut har den också inneburit en ekono- misk trygghet för familjer med små barn. Syftet med föräldraför- säkringen är att ge båda föräldrarna möjligheter att kombinera för- äldraskap med förvärvsarbete eller studier samt att ge barnet till- gång till båda sina föräldrar. Detta sker bland annat genom att för- äldrapenningen till stor del ersätter förälderns inkomstbortfall i samband med föräldraledighet. 
 Föräldraförsäkringen omfattade från början endast föräldra- penning i samband med barns födelse. Sedan dess har föräldraför- säkringen byggts ut och omfattar nu förutom föräldrapenning även tillfällig föräldrapenning och havandeskapspenning. 
  
 Föräldrapenning  
 är ett ekonomiskt stöd som föräldrar får i sam- band med att ett barn föds eller adopteras. Föräldrapenningen skall göra det möjligt för föräldrar att vara hemma med sina barn längre sammanhängande perioder genom att den täcker upp en del av det inkomstbortfall som föräldern får vid föräldraledighet. Föräldra- penning betalas ut under högst 480 dagar totalt för föräldrarna. Av dessa dagar ersätts 390 enligt s.k. sjukpenningnivå. Resterande 90 dagar är dagar som ersätts enligt den lägsta nivån dvs. med 60 kronor per dag. Föräldrarna har rätt till hälften var av ersättnings- dagarna med möjlighet att överlåta dagar till varandra förutom de dagar som reserverats för mamman respektive pappan.  
 Tillfällig för- äldrapenning  
 skall ge föräldrar ekonomiskt stöd när barn blir sjuka 
 460 
  
 SOU 2005:73 
  
 Bilaga 1 
  
 eller när deras ordinarie vårdnadshavare blir sjuk och föräldern därför behöver avstå från sitt förvärvsarbete. En grundläggande förutsättning för rätt till tillfällig föräldrapenning är att man är för- älder till barnet eller likställs med förälder enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. 
  
 Havandeskapspenning  
 infördes den 1 januari 1980. Ersättningen kan betalas ut till en kvinna som i slutet av graviditeten inte orkar med ett fysiskt påfrestande arbete. Reglerna omfattar numera även kvinnor som förbjuds fortsätta sitt arbete på grund av risker för fosterskador. I sådana fall kan havandeskapspenning betalas ut under större delen av graviditeten. I båda dessa fall får kvinnan havandeskapspenning om hon inte kan omplaceras till annat arbete. Havandeskapspenning kan betalas ut längst till och med den elfte dagen före den beräknade tidpunkten för förlossningen. Havande- skapspenningen är kalenderdagsberäknad och betalas ut för samt- liga veckodagar. 
 Familjesituationen 
 För att en person skall ha rätt till föräldrapenning krävs det att han eller hon är förälder eller likställs med sådan. Som förälder och därmed likställda personer räknas flera grupper. Inom föräldra- penningen skiljer man mellan föräldrar och vårdnadshavare. Båda grupperna kan ta ut föräldrapenning, men endast den som har vårdnad om ett barn får en självständig rätt till föräldrapenning. Vårdnadshavaren har dock möjlighet att avstå föräldrapenning till en annan förälder. En person som en förälder är eller har varit gift med eller har eller har haft barn med, likställs med förälder om de varaktigt bor tillsammans. Till den gruppen räknas också en registrerad partner, eftersom ett registrerat partnerskap jämställs med äktenskap. Den tillfälliga föräldrapenningen har ett något mer vidsträckt begrepp och omfattar även fosterföräldrar och en person som en förälder bor tillsammans med under äktenskapsliknande förhållanden. 
 461 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005.73 
  
 Behovet av en översyn 
 Fördelning av föräldrapenning mellan föräldrarna 
 För att såväl kvinnor som män skall kunna kombinera förvärvs- arbete eller studier med föräldraskap och tidigt etablera en god kontakt och relation med barnet är det en viktig fråga hur antalet uttagna föräldrapenningdagar, både de s.k. sjukpenningdagarna och lägstanivådagarna, fördelar sig mellan föräldrarna. Männens uttag har ökat de senaste åren men är fortfarande lågt i förhållande till kvinnornas. Det är därför önskvärt att finna anledningarna till den ojämna fördelningen av dagarna och att även uppnå en någorlunda jämn fördelning. 
 En annan viktig fråga är hur föräldrapenningens konstruktion bidrar till föräldrarnas möjligheter att delta i arbetslivet. I detta sammanhang kan dels föräldrapenningens totala antal dagar samt fem olika nivåer ha betydelse, dels de 90 dagar som betalas ut enligt lägstanivån, dvs. hur dessa dagar nyttjas och i vilken omfattning detta sker. 
 Regeringen anser därför att det finns skäl att se över och belysa vilka incitament som kan vara verkningsfulla för att skillnaderna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska, samt vilka effekter föräldrapenningens konstruktion har på för- äldrarnas deltagande på arbetsmarknaden. 
 Sedan år 1995 är en månad och sedan år 2002 två månader av för- äldrapenningen reserverad för vardera föräldern. Det finns skäl att följa upp och belysa vilka effekter införandet av dessa s.k. mamma/pappamånader har haft, samt att analysera vilka effekter det kan få att på samma sätt reservera ytterligare månader. 
 Gravida kvinnors situation 
 Inom socialförsäkringen finns olika alternativ till ledighet i slutet av en graviditet beroende av kvinnans situation. För kvinnor som inte kan förvärvsarbeta i slutet av graviditeten på grund av ett fysiskt ansträngande arbete kan havandeskapspenning beviljas om havandeskapet har satt ned hennes förmåga att utföra uppgifterna i sitt arbete med minst en fjärdedel. 
 Vid sjukdom som sätter ned arbetsförmågan med minst en fjärdedel kan sjukpenning betalas ut. Detta gäller även för gravida kvinnor. 
 462 
  
 SOU 2005:73 
  
 Bilaga 1 
  
 För kvinnor som av andra skäl vill vara hemma från sitt förvärvs- arbete i slutet av graviditeten kan föräldrapenning betalas ut under 60 dagar före beräknad förlossning. 
 Inför en sjukskrivning ställs en behandlande läkare inför många bedömningar där svårigheten ofta ligger i att skilja på om den för- säkrade lider av sjukdom eller om det är andra orsaker som är anledning till att han eller hon inte anser sig kunna arbeta. Svårig- heterna blir än påtagligare när det gäller sjukskrivningar av gravida kvinnor, som på grund av sin graviditet inte orkar fortsätta sitt för- värvsarbete i slutet av graviditeten. 
 I en rapport från år 2003 visar Riksförsäkringsverket att en stor andel, tre fjärdedelar av de studerade gravida kvinnorna, får ersätt- ning från socialförsäkringen någon gång under slutet av gravidi- teten. Resultatet från studien visar att den regionala variationen hos den totala andelen ersatta kvinnor inte är så stor. Däremot finns stora skillnader mellan olika regioner när en uppdelning görs på andelen kvinnor med föräldrapenning, sjukpenning och havande- skapspenning. 
 Den totala andelen ersatta kvinnor varierar alltså inte så mycket mellan länen, men däremot har de tre förmånerna använts i olika grad. För de kvinnor som har svårigheter att arbeta, helt eller delvis, under graviditetens slutskede kan försäkringskassornas olika bedömningar leda till stora orättvisor. 
 Hanteringen av tre olika förmåner samt gränsdragningen mellan dessa orsakar vissa problem. Havandeskapspenningen tillkom under en tid då arbetslivet såg annorlunda ut jämfört med i dag. 
 Reglerna om sjukpenning och föräldrapenning ansågs då miss- gynna kvinnor med fysiskt ansträngande arbete som ofta tvingades att ta ut föräldrapenning före barnets födelse eftersom de inte orkade förvärvsarbeta de sista månaderna av graviditeten. Lagstift- ning och praxis upplevs i dag som svårförståelig och inte anpassad till dagens arbetsliv. Det finns därför anledning att se över reglerna för havandeskapspenning, huruvida de är anpassade efter dagens arbetsliv samt om det eventuellt finns behov av förändringar. 
 Nytt familjebegrepp 
 Föräldraförsäkringen är flexibel och ger föräldrarna möjlighet att utifrån familjens förutsättningar kombinera arbete och barn, dels genom reserverade pappa- och mammamånader, dels genom möj- 
 463 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005.73 
  
 ligheten för föräldrarna att själva bestämma hur ledigheten skall tas ut. Begreppet familj har i dag inte samma innebörd som förr. Nya familjekonstellationer blir allt vanligare, t.ex. har de som registrerar sitt partnerskap rätt att prövas för adoption. Det är angeläget att föräldraförsäkringen utformas med hänsyn tagen till att familje- begreppet har förändrats samt att föräldrar likabehandlas oavsett hur familjekonstellationen ser ut. Utredaren skall därför se över och belysa om föräldraförsäkringens regelverk ytterligare behöver anpassas till de nya familjebegreppen och göras könsneutral. 
 De tio s.k. pappadagarna 
 I samband med barns födelse har en fader rätt till tillfällig föräldra- penning under tio dagar per barn. Dessa dagar brukar kallas pappa- dagar. De tio dagarna ger fadern möjlighet att närvara vid förloss- ning, sköta hemmet eller vårda barn. Vid adoption eller när två personer har utsetts att gemensamt utöva vårdnaden om ett barn tillkommer motsvarande rätt båda adoptivföräldrarna eller de sär- skilda vårdnadshavarna. Konstruktionen av faderns särskilda dagar i samband med barns födelse eller adoption är numera också tillämplig på de familjer där föräldrarna är av samma kön. Dessa tio dagar inom den tillfälliga föräldrapenningen är alltså en rätt till ersättning som inte endast tillkommer en fader. Det finns därför anledning att pröva om denna del av den tillfälliga föräldra- penningen bör göras könsneutral. 
 Den första tiden efter ett barns födelse eller adoption skapar viktiga förutsättningar för en tidig och djup relation till barnet och tillgodoser barnets stora omsorgsbehov i livets början. Det finns därför också anledning att se över om antalet dagar är väl avvägda utifrån föräldrarnas behov att vara hemma med barnet samtidigt. 
 Kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenningen 
 Ett särskilt kvalifikationsvillkor finns för de första 180 dagarna med föräldrapenning. Föräldern skall under minst 240 dagar i följd före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen ha varit försäkrad för en sjukpenning med ett belopp överstigande lägstanivån, dvs. 60 kronor per dag. Om föräldern inte uppfyller 240- dagarsvillkoret, betalas föräldrapenning under de första 180 dagarna 
 464 
  
 SOU 2005:73 
  
 Bilaga 1 
  
 ut enligt grundnivån, dvs. 180 kronor per dag. Utredaren skall analysera om det finns skäl att föreslå förändringar av kvalifika- tionsvillkoret och i analysen väga in att försäkringens regelverk dels skall vara rättvist och inte diskriminera någon av föräldrarna, dels att det ska vara svårt att manipulera och möjliggöra god kontroll. 
 Konventioner 
 Översynen skall göras med bl.a. FN:s konvention om barnets rättigheter (barnkonventionen) som grund. En av barnkonven- tionens grundläggande principer är att barnets bästa skall komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn. Denna princip kommer också till uttryck i föräldrabalken. Principen har införts som en övergripande bestämmelse i 6 kap. föräldrabalken om vård- nad m.m. Föräldrabalkens regler utgår från principen att barn har behov av en nära och god kontakt med båda sina föräldrar. Syftet med föräldraförsäkringen är att stödja båda föräldrarnas möjlig- heter att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete eller studier. Föräldraförsäkringen har därmed även en central roll i jämställd- hetspolitiken. För barnets skull är det viktigt att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och det är därför av stor betydelse att föräldraförsäkringens konstruktion ger båda föräldrarna lika villkor och möjligheter att kunna ta ansvar för barnet. Sverige har vidare ratificerat FN:s konvention om avskaffande av all diskriminering av kvinnor (Kvinnokonventionen). I konventionen slås bl.a. fast att konventionsstaterna ska "med jämställdheten mellan män och kvinnor som grund, säkerställa d) lika rättigheter och skyldigheter som föräldrar, oberoende av civilstånd, som gäller barnen, varvid barnens bästa alltid kommer i första hand" (Artikel 16). 
 Uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av reglerna om föräldraförsäkring med beaktande av att principen för nuvarande system om att föräldrapenning ersätter inkomstbortfall vid för- äldraledighet skall behållas. 
 465 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005.73 
  
 Grundläggande utgångspunkter för översynen är att reglerna för föräldraförsäkringen skall 
 vara rättvisa och inte diskriminera någon av föräldrarna, 
 ge båda föräldrarna likvärdiga möjligheter att vara föräldra- lediga, 
 vara svåra att manipulera och möjliggöra god kontroll, 
 vara enkla att tillämpa för administrerande myndigheter, 
 vara enkla och förutsägbara för föräldrarna. 
 Utredaren skall särskilt se över och belysa 
 i vilken utsträckning föräldraförsäkringen uppfyller syftet att båda föräldrarna på lika villkor har möjligheter att kombinera föräldraskap med förvärvsarbete eller studier, 
 vilka incitament som kan vara verkningsfulla för att skillna- derna i uttag av föräldrapenning mellan barnets föräldrar skall minska, med beaktande av hur det samlade uttaget av föräldra- penning för barnet påverkas, 
 effekterna av att två månader av föräldrapenningen reserverats för vardera föräldern samt analysera vilka effekter det kan få att på samma sätt reservera ytterligare månader, 
 huruvida reglerna för havandeskapspenning är anpassade till dagens arbetsliv samt vid behov föreslå förändringar, 
 om föräldraförsäkringens regelverk är anpassat till nya familje- begrepp, 
 om det finns skäl att göra de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen könsneutrala samt huruvida antalet dagar är väl avvägda utifrån föräldrarnas behov att vara hemma med barnet samtidigt, 
 eventuella behov av förändringar av  
 240-dagarsvillkoret 
  inom föräldrapenningen med beaktande av att försäkringens regel- verk dels skall vara rättvist och inte diskriminera någon av för- äldrarna, dels att det ska vara svårt att manipulera och möjlig- göra god kontroll. 
 Översynen skall göras med FN:s konvention om barnets rättig- heter (barnkonventionen) och FN:s konvention om avskaffandet av all diskriminering av kvinnor som grund. En av barnkonven- tionens grundläggande principer är att barnets bästa komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn. 
 466 
  
 SOU 2005:73 
  
 Bilaga 1 
  
 Översynen skall även beakta den betydelse föräldraförsäkringen har för jämställdhetspolitiken och utredarens förslag skall analyse- ras ur ett jämställdhetsperspektiv. 
 Förslagens konsekvenser skall redovisas enligt vad som anges i 14 ch 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474) varvid särskild vikt skall läggas vid att redovisa förslag till finansiering i de delar för- slagen innebär ökade kostnader eller minskade intäkter för det allmänna. Kostnadsberäkningarna skall även omfatta en separat bedömning av förslagens ekonomiska konsekvenser för social- försäkringens administration. Om något förslag bedöms ha effekter på barnfamiljers ekonomiska situation skall detta belysas. Utredaren skall även identifiera och analysera hur de förslag som lämnas påverkar möjligheterna till kontroll och uppföljning. 
 Därutöver skall utredaren lämna fullständiga förslag till de för- fattningsändringar som följer av förslagen. 
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall redovisa uppdraget senast den 1 september 2005. 
 (Socialdepartementet) 
 467