sou 1997 87  
 Till statsrådet och chefen för Arbetsmark- nadsdepartementet 
 Genom direktiv 1994:102 den 15 september 1994 beslutades att tillsätta en särskild utredare för att kartlägga och analysera fördel- ningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Den 19 maj 1995 utsågs landshövding Diaz, Östersund, till utredare. Utredningen har antagit namnet  
 Kvinnomak- tutredningen 
 . 
 Den 1 augusti 1995 tillkallades såsom vetenskapliga experter Davis, professor i sociologi vid Stockholms universitet, Gutierrez, FD och universitetslektor vid Högskolan i Örebro, Gomez, professor i nationalekonomi vid Lunds universitet, Jenkins, docent i företagsekonomi och biträdande professor vid tema Teknik och social förändring vid Linköpings universitet samt Allen, professor i arbetsmarknadspolitik vid Stockholms universitet. Sekreterare i utredningen har varit Robinson, universitetslektor i nationalekonomi och docent vid tema Teknik och social förändring vid Linköpings universitet, och biträdande sekreterare FK Hamilton. 
 Inom ramen för Kvinnomaktutredningen publiceras ett antal monografier och antologier. Experterna har i egenskap av redaktörer och monografiförfattare svarat för urval och utformning av de olika skrifterna, medan de enskilda artikelförfattarna ansvarar för inne- hållet i sina egna bidrag. Experter och artikelförfattare har arbetat under vetenskaplig självständighet. 
 Utredningsarbetet skall vara klart före den 31 december 1997. Skrifter publiceras dock successivt. Föreliggande skrift,  
 Kvinnor, män och inkomster. Jämställdhet och oberoende  
 är den andra i raden. Författare är Robinson. Nelson, utredare vid Statistiska centralbyrån, har genom omfattande bearbetningar av databaser tagit fram sifferunderlaget till denna rapport samt bidragit med synpunkter och visst textunderlag. 
 Östersund och Linköping i juni 1997 
 Diaz 
  
 / 
 Robinson 
 Innehåll 
  
 1 
  
 Inledning 
  
 1 
  
 2 
  
 Ekonomiskt oberoende och ekonomisk jämställdhet 
  
 2 
  
 Ekonomiskt oberoende ett besvärligt begrepp 
  
 Begreppet ekonomiskt oberoende har olika betydelse 
  
 för kvinnor och män 
  
 Ekonomisk jämställdhet 
  
 3 
  
 Studier av hur inkomster fördelas 
  
 5 
  
 4 
  
 Könsarbetsdelning och inkomster 
  
 6 
  
 Tid är pengar 
  
 Pengar är makt 
  
 5 
  
 Inkomstbildningen 
  
 8 
  
 6 
  
 Jämställda, kvinno- respektive mansdominerade inkomster 
  
 10 
  
 7 
  
 Fler kvinnotimmar och färre manstimmar 
  
 12 
  
 Vem försörjer sig genom lönearbete? 
 Äldre mäns uttåg och storbarnsmödrars intåg 
 Den könssegregerade arbetsmarknaden problemet, inte lönediskriminering Kvinnor och män rationella, inte traditionella 
  
 8 Kvinnors och mäns löneinkomster 
  
 16 
  
 17–18 
  procent utan löneinkomst 
  
 Kvinnolön två tredjedelar av manslön 
  
 Unga ekonomiskt jämställda men fattiga 
  
 9 Kvinnors och mäns arbetsinkomster 
  
 21 
  
 Kvinnors inkomst har ökat med 28.000 kr, mäns har minskat med 27.000 
  
 Kvinnor mer lika män, män mer lika kvinnor 
  
 Färre kvinnor och fler män med låga inkomster 
  
 Högavlönade mindre jämställda än lågavlönade 
  
 10 Kvinnors och mäns inkomster från välfärdsstaten 
  
 27 
  
 Välfärdsstatens dubbla karaktär 
  
 Löne- och försörjningsrelaterade samt behovsprövade bidrag 
  
 Bidragsförskott till kvinnor och arbetsmarknadsstöd till män 
  
 Fler skall försörjas på kvinnornas inkomster 
  
 Mer lönerelaterade bidrag till kvinnor och mer pensioner till män 
  
 11 Är kvinnor mer beroende av välfärdsstaten än män? 
  
 34 
  
 Minskat beroende av män 
  
 12 
  
 Minskar välfärdsstaten inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män? 
  
 36 
  
 Transfereringar eller skatter 
  
 Kvinnors trefjärdedelssamhälle på  
 1970-talet, 
  männens idag 
  
 13 
  
 Kvinnors och mäns inkomster åren 1975 och 1994 
  
 39 
  
 14 
  
 Sammanboende kvinnors ekonomiska oberoende 
  
 41 
  
 Enförsörjarfamiljen sällsynt idag 
  
 Kvinnor med högre inkomst än mannen 
  
 Kvinnors andel av familjeinkomsten 
  
 Familjer med och utan barn 
  
 15 Kvinnors och mäns pensioner 
  
 47 
  
 Olika pensionssystem 
  
 Nästan alla män och två tredjedelar av kvinnorna har ATP 
  
 Allt fler pensionssparar 
  
 Pensionssystemet premierar manlig tidsanvändning 
  
 16 Går vi mot en fattigdomens feminisering? 
  
 52 
  
 Kvinnor och män med inkomster under socialbidragsnormen 
  
 Alternativa socialbidragsnormer 
  
 Kvinnor och män bland socialbidragstagare 
  
 17 
  
 Är män rikare än kvinnor? 
  
 56 
  
 Förmögenheten jämnare fördelad än inkomsten mellan kvinnor och män 
  
 14 procent av kvinnorna och 24 procent av männen äger aktier 
  
 Kvinnors förmögenhet mindre spridd 
  
 18 
  
 Kvinnliga och manliga företagares inkomster 
  
 62 
  
 19 
  
 Mäns beroende av kvinnors oavlönade hushålls- och vårdarbete 
  
 63 
  
 Det könssegregerade hemarbetet 
  
 Efterfrågan på hemstickade strumpor har minskat  
  
 Hushålls- och vårdarbete i barnfamiljer 
  
 Mäns beroende av kvinnors vårdarbete 
  
 20 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 67 
  
 Lönearbete 
  
 Löneinkomster 
  
 Lönerelaterade bidrag 
  
 Försörjningsrelaterade och behovsprövade bidrag 
  
 Ekonomisk jämställdhet och ekonomiskt beroende 
  
 Referenslitteratur 
  
 76 
  
 Om författaren 
  
 79 
  
 Bilaga. Diagram och tabeller. 
  
 80 
  
 Diagram och tabeller 
  
 Figur 1 
  
 Inkomststruktur 
  
 10 
  
 Tabell 1 
  
 Kvinnodominerade, jämställda och mansdominerade inkomstslag, 
  
 miljarder kr, samt kvinnors andel av inkomsten, %, 0  
 år–, 
  1994 
  
 11 
  
 Tabell 2 
  
 Medelarbetstid per person i befolkningen, timmar per vecka, 
  
 1970 och 1992 
  
 13 
  
 Diagram 1 
  
 Andel av sysselsatta kvinnor och män i mansdominerade, 
  
 jämställda och kvinnodominerade yrken, 1996 
  
 15 
  
 Tabell 3 
  
 Kvinnors löneinkomst som andel av mäns 
  
 och andel med löneinkomst, %,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 17 
  
 Diagram 2 
  
 Fördelning av löneinkomster, i 1994 års prisnivå, 
  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 18 
  
 Tabell 4 
  
 Medellön, kr, och kvinnors medellön som andel av mäns, %, 
  
 tjänstemän inom privat sektor efter yrkesnivå, 1994 
  
 19 
  
 Diagram 3A 
  
 Andel med löneinkomst efter ålder och familjesammansättning, 1994 20 
  
 Diagram 3B 
  
 Löneinkomst i kronor efter ålder och familjesammansättning, 1994 
  
 20 
  
 Tabell 5 
  
 Arbetsinkomst, kr, i 1994 års prisnivå, kvinnors arbetsinkomst 
  
 som andel av mäns, %,  
 20–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 22 
  
 Diagram 4 
  
 Fördelning av arbetsinkomsten, kr i 1994 års priser,  
 20–64 
  år, 
  
 kvinnor och män, 1975 och 1994 
  
 23 
  
 Tabell 6 
  
 Antal och andel, %, med arbetsinkomst under 40.000 kr 
  
 i 1994 års prisnivå,  
 20–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 24 
  
 Diagram 5 
  
 Arbetsinkomst,  
 medelvärde,1.000-tals 
  kr i 1994 års priser, heltids- 
  
 och helårsanställda,  
 20–64 
  år utan näringsinkomst,  
 1975–1995 
  
 25 
  
 Diagram 6 
  
 Kvinnors medelinkomst i procent av männens för arbetsinkomst, 
  
 heltids- och helårsanställda,  
 20–64 
  år  
  
 26 
  
 Tabell 7 
  
 Medelinkomsten för samtliga kvinnor och män, kr, samt kvinnors 
  
 medelinkomst som andel av mäns, %,  
 18–64 
  år, 1994 
  
 30 
  
 Tabell 8 
  
 Löne-, 
  försörjningsrelaterade, behovsprövade och övriga bidrags 
  
 andel av de totala transfereringarna, %,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 33 
  
 Tabell 9 
  
 Medelinkomst samt andel av medelinkomsten från marknaden 
  
 respektive välfärdsstaten av bruttoinkomsten, 1994 
  
 35 
  
 Tabell 10 
  
 Andel av medelinkomsten från marknaden respektive 
  
 välfärdsstaten av bruttoinkomsten, %, 1975 och 1994 
  
 35 
  
 Tabell 11 
  
 Medelinkomsten, kr i 1994 års prisnivå, samt kvinnors inkomst 
  
 som andel av mäns, %,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 37 
  
 Diagram 7 
  
 Fördelning av individuell disponibel inkomst, 
  
 kr i 1994 års prisnivå,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 38 
  
 Diagram 8 
  
 Fördelning av respektive inkomst i deciler, kvinnor som andel av 
  
 befolkningen,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 40 
  
 Tabell 12 
  
 Gifta/sammanboende efter arbetstid och medianvärde av disponibel 
  
 inkomst per konsumtionsenhet i procent av medianvärdet för 
  
 samtliga  
 gifta/sammanboende,18–64 
  år, 1975 och 1993 
  
 42 
  
 Diagram 9 
  
 Andel kvinnor med högre förvärvsinkomst än män 
  
 inom familjer, %, 1975 och 1993 
  
 43 
  
 Diagram 10 
  
 Kvinnors andel av familjens skattepliktiga inkomster, %, 
  
 1975 och 1993 
  
 44 
  
 Tabell 13 
  
 Kvinnans inkomst i procent av familjeinkomsten, medelvärden, 
  
 18 år  
 –, 
  1975 och 1993 
  
 45 
  
 Tabell 14 
  
 Kvinnans inkomst i procent av familjeinkomsten, medelvärden, 
  
 18  
 år–, 
  1993 
  
 46 
  
 Tabell 15 
  
 Medelpension, kr i 1994 års prisnivå, samt kvinnors medelpension 
  
 som andel av mäns, %, 65 år  
 –, 
  1975 och 1994 
  
 48 
  
 Diagram 11 
  
 Andel personer med enbart folkpension, 65 år  
 –, 
 1982–1994 
  
 48 
  
 Tabell 16 
  
 Andel med olika pensioner,%, 1994 
  
 49 
  
 Diagram 12 
  
 Olika slag av pensioner, kr, 1994 
  
 50 
  
 Diagram 13A Andel med privat pensionssparande,  
 20–64 
  år,  
 1984–1995 
  
 51 
  
 Diagram 13B Årligt genomsnittligt sparbelopp, kr i 1995 års prisnivå,  
 1984–1995 
  
 51 
  
 Diagram 14 
  
 Andel under socialbidragsnorm,  
 1975–1995 
  
 53 
  
 Diagram 15 
  
 Andel personer i hushåll med inkomst under socialbidragsnormen, 
  
 beräkning med verkliga utgifter, 1994 
  
 54 
  
 Tabell 17 
  
 Andel vuxna personer boende i hushåll med socialbidrag, %, 
  
 1985, 1990 och 1995 
  
 55 
  
 Tabell 18 
  
 Fördelning av vuxna med socialbidrag bland kvinnor och män 
  
 i olika hushåll, %,  
 18–64 
  år,  
 1975–1995 
  
 56 
  
 Tabell 19 
  
 Tillgångar och skulder, miljarder kr, samt kvinnors andel 
  
 av de totala tillgångarna och skulderna, 1992 
  
 57 
  
 Diagram 16 
  
 Nettoförmögenhet till marknadsvärde, medelvärde 
  
 och medianvärde efter ålder, 1992 
  
 59 
  
 Tabell 20 
  
 Nettoförmögenhet till marknadsvärde, medelvärden och percentilvärden, 
  
 1992 
  
 60 
  
 Diagram 17 
  
 Marknadsinkomst, disponibel inkomst och nettoförmögenhet 
  
 i olika åldrar 
  
 61 
  
 Tabell 21 
  
 Kvinnors andel av mäns företagarinkomster, och andel med företagarin- 
  
 komster, %,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 62 
  
 Tabell 22 
  
 Arbetsinkomst för heltidsarbetande i eget företag, kr,  
 20–64 
  år, 1994 
  
 63 
  
 Tabell 23 
  
 Tid till hemarbete, timmar och minuter per vecka, samt mäns 
  
 andel av kvinnors och mäns sammanlagda tid, %, 1990/91 
  
 65 
  
 Tabell 24 
  
 Tid tillsammans med barn, timmar per vecka, samt männens 
  
 andel av mäns och kvinnors sammanlagda tid, 1990/91 
  
 67 
  
 Tabell 25 
  
 Medelarbetstid per vecka, per person i befolkningen, 1994 
  
 68 
  
 Tabell 26 
  
 Medelarbetstid per vecka, per person i arbete, 1994 
  
 69 
  
 Tabell 27 
  
 Löneinkomster, kr, 1994 
  
 70 
  
 Tabell 28 
  
 Lönerelaterade bidrag och pensioner, kr, 1994 
  
 71 
  
 Tabell 29 
  
 Försörjningsrelaterade och behovsprövade bidrag, kr, 1994 
  
 73 
  
 Tabell 30 
  
 Nettotransfereringar och disponibel inkomst, kr, 1994 
  
 74 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 1 Inledning 
 Jämställdhetspolitikens mål är att kvinnor och män skall ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. En hörnsten är kvinnors och mäns lika möjligheter till ekonomiskt oberoende och försörjning genom eget lönearbete. Kvinnomaktutredningen har därför fått i uppdrag att kartlägga och analysera fördelningen av inkomster av olika slag mellan kvinnor och män (Dir. 1994:102). 
 Syftet med denna rapport är att besvara ett antal frågor: 
  
 – 
  
 Vilka inkomster är jämställda, kvinno- respektive mansdomine- rade? 
  
 – 
  
 Hur stora är kvinnors och mäns inkomster och varifrån kommer de? 
  
 – 
  
 I vilken utsträckning är kvinnor och män ekonomiskt jämställda och hur har detta förändrats mellan  
  
 1970-talet 
  och  
 1990-talet? 
  
 – 
  
 I vilken utsträckning får kvinnor och män sina inkomster från marknaden respektive välfärdsstaten? 
  
 – 
  
 Är kvinnor mer beroende av välfärdsstaten än män? 
  
 – 
  
 Ökar eller minskar välfärdsstaten inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män? 
  
 – 
  
 I vilken utsträckning är sammanboende kvinnor ekonomiskt beroende av män? 
  
 – 
  
 Stärker välfärdsstaten kvinnors ekonomiska oberoende i famil- jen? 
  
 – 
  
 Hur påverkar kön och vårdansvar inkomsterna? 
  
 – 
  
 Har kvinnor och män olika inkomster som pensionärer? 
  
 – 
  
 Går vi mot en fattigdomens feminisering? 
  
 – 
  
 Är män rikare än kvinnor? 
  
 – 
  
 Vilka skillnader finns mellan kvinnliga och manliga företagares inkomster? 
  
 – 
  
 I vilken utsträckning är sammanboende män beroende av kvin- nors oavlönade hushålls- och vårdarbete? 
  
 Innan vi söker svar på dessa frågor diskuteras begreppen ekono- miskt oberoende och ekonomisk jämställdhet. 
 1 
 Robinson 
 2 Ekonomiskt oberoende och ekonomisk jämställdhet 
 Ekonomiskt oberoende ett besvärligt begrepp 
 Ekonomiskt oberoende är ett besvärligt begrepp. En anledning till detta är att begreppet har olika betydelse för kvinnor och män avhängigt av kvinnors och mäns skilda historiska erfarenheter. Kvinnor har i alla tider fått arbeta. De har arbetat i hushållet, i ladugården, på åkrarna och i arbetsmarknadens utkanter med osäkra, lågt betalda arbeten. Att få arbeta har inte varit kvinnors problem (Nyberg 1989). Problemet har varit att få tillträde till utbildningar och yrken, att få lönearbeta och en lön som är i nivå med mäns och som går att leva på samt att få bestämma över de egna pengarna. Det gäller särskilt gifta kvinnor. 
 Alltsedan kvinnorörelsens början har dess viktigaste krav varit ekonomiskt oberoende, att kvinnor ska kunna försörja sig själva och därmed ha makt att besluta över sitt eget liv. Det kravet kom före kravet på delaktighet inom det politiska området. Redan år 1873 organiserade sig kvinnor för ekonomiska rättigheter i Föreningen för gift kvinnas äganderätt, medan det dröjde till år 1903 innan de organiserade sig för politiska rättigheter i Landsföreningen för kvinnans politiska rösträtt. 
 År 1845 fick kvinnor och män lika arvsrätt, men om kvinnan var gift var det ändå mannen som bestämde över familjens ekonomi. Han kunde med stöd av lagen ta hand om hustruns förtjänst och ensam avgöra vad pengarna skulle användas till. År 1874 kom den lag som gav gifta kvinnor rätt att bestämma över sin lön och år 1884 den lag som gav dem förfoganderätt även över sin förmögenhet. Däremot dröjde det ända till år 1920 innan gifta kvinnor formellt blev myndiga. Först år 1950 fick modern samma bestämmanderätt över barnens ekonomi som fadern, och ända fram till  
 1960-talet 
  fanns särskilda kvinnolönelistor inom industrin  
 (Hamrin-Thorell 
  1969; Coleman  Strömberg 1997). 
 Män har också alltid fått arbeta, men har inte haft samma problem som kvinnor. De har själva kunnat bestämma över sin inkomst och sin förmögenhet, i den mån de hade någon. De har inte på grund av sitt kön varit utestängda från yrken och utbildningar. De har haft och har högre löner än kvinnor. 
 Industrialiseringen och urbaniseringen medförde att allt fler män- niskor blev beroende av lönearbete. Nya grupper uppstod i samhället 
 – industriägare och industriarbetare. De män som inte ägde kapital förväntades sälja sin arbetskraft på arbetsmarknaden på heltid. 
 2 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Avlönat arbete garanterade dock inte en inkomst hela tiden och hela livet. Vid sjukdom, arbetskada, arbetslöshet och ålderdom riskerade lönearbetaren sitt ekonomiska oberoende. Det behövdes någon form av skyddsnät när försörjningen sviktade. De s.k. arbetarförsäkringar- na 
 – som skulle garantera ett minimum av inkomsttrygghet – började diskuteras. Syftet var att lönearbetarna inte skulle behöva bli beroende av fattigvården. Den som anlitade fattigvården förlorade sina medborgerliga rättigheter och hamnade under fattigvårdsstyrel- sens förmyndarskap (Olofsson 1996). 
 I slutet av  
 1800-talet 
  och början av  
 1900-talet 
  började de olika system växa fram som blev grunden för det socialförsäkringssystem vi har idag. På  
 1930-talet, 
  i spåren av den stora depressionen, tog utbyggnaden av välfärdsstaten fart. Åtgärderna hade dock mest en selektiv prägel genom att endast vissa grupper berördes. Under efterkrigstiden började en mer generell välfärdspolitik att bedrivas. Levnadsstandarden hade stigit och nu låg det delvis en annan filosofi bakom utbyggnaden. Strävan var inte endast att garantera en grundtrygghet, utan att utjämna för inkomstbortfall, vid t.ex. sjukdom eller ålderdom. Gemensamt för dessa stöd är att de på olika sätt är kopplade till den löneinkomst man har eller har haft (Ringqvist 1996). 
 Fram till  
 1960-talet 
  dominerade den manliga försörjarmodellen som norm för familjen. Mannen och staten skulle i varierande proportioner stå för de ekonomiska insatserna och modern för omsorgsarbetet. Denna syn förändrades under slutet av  
 1960-talet 
  och  
 1970-talet. 
  Familjepolitiken omformades och fick som uttryckligt syfte att möjliggöra en ny familjetyp – tvåförsörjarfamiljen (Wennemo 1996). 
 Begreppet ekonomiskt oberoende 
 har olika betydelse för kvinnor och män 
 På grund av kvinnors och mäns olika historiska erfarenheter har begreppet ekonomiskt oberoende olika betydelse beroende på om det syftar på kvinnor eller män. En ekonomiskt oberoende kvinna är en kvinna som lönearbetar och som försörjer sig själv: hon är  
 ekonomiskt oberoende av en man 
 . 
 Ekonomiskt oberoende män talas det sällan om. När uttrycket förekommer, så syftar det inte på en man som är ekonomiskt oberoende av en kvinna, utan en man som kan försörja sig utan att lönearbeta. Han är  
 ekonomiskt oberoende av lönearbete  
 . Tidigare menades med en ekonomiskt oberoende man, en gentleman med så stor förmögenhet att han kunde leva på den. Alternativet till lönear- 
 3 
 Robinson 
 bete har dock aldrig, utom för ett mycket litet fåtal, varit en stor förmögenhet, utan ett socialförsäkringssystem som minskar lönear- betarnas beroende av marknaden och arbetsgivarna. 
 Begreppet ekonomiskt oberoende uttrycks på det viset i klasster- mer när det gäller män, men i könstermer när det gäller kvinnor. Ekonomiskt oberoende män befrias  
 från  
 lönearbete och ekonomiskt oberoende kvinnor  
 genom  
 lönearbete. 
 I denna rapport är undersökningen i vilken utsträckning kvinnor är ekonomiskt oberoende av män begränsad till att gälla gifta/samman- boende kvinnor. Kvinnors ekonomiska oberoende av män mäts genom att kvinnors andel av familjeinkomsten undersöks. Man kan emellertid även hävda att män är beroende av kvinnors oavlönade hemarbete (hushålls- och vårdarbete). Detta mäts genom att männens andel av familjens hemarbete undersöks. 
 En annan anledning till att begreppet ekonomiskt oberoende är besvärligt är att det antyder att det faktiskt är möjligt att vara ekonomiskt oberoende. Att i någon absolut mening vara ekonomiskt oberoende är dock inte möjligt. De allra flesta människor, kvinnor och män, lever idag i en kombination av beroenden av marknaden, välfärdsstaten samt eventuellt en partner. Mycket få erhåller, särskilt sett i ett livsperspektiv, sina inkomster enbart från en av dessa källor. Kvinnor som är ekonomiskt oberoende av män är till exempel i stället ekonomiskt beroende av marknaden och/eller välfärdsstaten. Om välfärdsstatens bidrag ökar så minskar beroendet av marknaden och/eller en partner, men beroendet av välfärdsstaten och politiska beslut ökar, och vice versa. 
 Ekonomisk jämställdhet 
 Begreppet  
 ekonomisk jämställdhet  
 används när vi undersöker hur stora kvinnors och mäns inkomster är och varifrån de kommer. Det gäller då både de ensamstående och de sammanboende. Ekonomisk jämställdhet föreligger när inkomster fördelas i lika hög grad till kvinnor som till män och när kvinnors inkomster är lika stora som mäns. Detta mäts genom att undersöka hur stor andel av kvinnorna respektive männen som har en särskild inkomst, kvinnors andel av den totala inkomstsumman och kvinnors medelinkomster som andel av mäns. Vi visar t.ex. hur stor andel kvinnor respektive män som har löneinkomster, hur den totala lönesumman fördelas på kvinnor och män samt kvinnors medellöneinkomst som andel av mäns. Även om kvinnor och män i en kategori är ekonomiskt jämställda, betyder det inte nödvändigtvis att de kan försörja sig på denna inkomst. Därför 
 4 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 kompletterar vi uppgifterna om kvinnors andel av mäns inkomster med inkomstens storlek i kronor räknat. 
 Vi undersöker hur stora kvinnors och mäns inkomster är och varifrån de kommer: från marknaden respektive välfärdsstaten. Begreppet  
 marknaden  
 används i motsats till välfärdsstaten. Markna- den består av både arbets- och kapitalmarknader, men här är det i första hand arbetsmarknaden och inkomsterna därifrån som intresse- rar oss. Fokus ligger främst på kvinnor och män i arbetsför ålder. 
  
 Välfärdsstaten  
 syftar här endast på transfereringarna till hushållen. Den offentliga sektorns tjänsteproduktion och den offentliga sektorn som arbetsgivare tas inte upp i denna rapport, men kommer att analyseras i andra rapporter till Kvinnomaktutredningen. 
 3 Studier av hur inkomster fördelas 
 Studier av hur inkomsterna fördelas är relativt vanliga. Kvinnomak- tutredningens undersökning skiljer sig från dessa i två viktiga avseenden. I traditionella fördelningsstudier undersöks inkomstens fördelning mellan olika  
 hushåll  
 och syftet är att mäta den  
 ekonomiska välfärden  
 (t.ex. Gustafsson  Uusitalo 1990; Fritzell 1991; Blair  Fritzell 1992; Jansson  Sandqvist 1993). Officiell statistik från SCB, som publiceras varje år, visar fördelningen av inkomster mellan hushåll. 
 Ibland använder man ett individperspektiv, men man utgår då ifrån hushållets samlade inkomster och fördelar dem på alla hushållsmed- lemmar. Vårt syfte är att undersöka kvinnors och mäns  
 individuella inkomster  
 så långt möjligt, inte hushållens. 
 Kvinnomaktutredningens syfte är inte heller i första hand att undersöka kvinnors och mäns ekonomiska välfärd, utan att studera hur stora kvinnors och mäns inkomster är och varifrån de kommer, den ekonomiska jämställdheten och det ekonomiskt oberoendet, dvs. hur kvinnor och män försörjer sig och i vilken mån de försörjer sig  
 själva  
 oavsett om inkomsterna kommer från marknaden eller välfärds- staten. Alternativt skulle man kunna hävda att ekonomisk välfärd inte endast är en fråga om konsumtionsnivå, utan att rätten till  
 egna  
 inkomster är en väsentlig del av den ekonomiska välfärden. 
 Vi söker svar på de frågor som nämndes inledningsvis främst med hjälp av data, som SCB tagit fram särskilt för Kvinnomaktutredning- en. Jämförelser görs mellan 1970- och  
 1990-talen, 
  vilket beror på att vi vill få en övergripande bild av utvecklingen och undersöka hur förändringarna i kvinnors och mäns lönearbete påverkat kvinnors och mäns inkomster samt deras beroende av marknaden, välfärdsstaten respektive partner. 1975 är det första år med inkomstdata som är 
 5 
 Robinson 
 jämförbara med dagens, och 1994 är det senaste år för vilket data har funnits tillgängliga för denna analys. I slutet av rapporten finns en tabellbilaga. 
 I kommande rapporter till Kvinnomaktutredningen kommer kvin- nors och mäns avlönade och oavlönade arbete, löner, transfereringar, skatter och mycket mera att analyseras och redovisas mer ingående. 
 4 Könsarbetsdelning och inkomster 
 Tid är pengar 
 Avgörande för kvinnors och mäns inkomster är fördelningen av avlönat och oavlönat arbete mellan könen. Kvinnor arbetar idag mer eller lika mycket som män, men de ägnar mer tid till oavlönat arbete än till avlönat (Rydenstam 1992; Flood  Gråsjö 1995; Nyberg 1996a). Vare sig de lönearbetar eller inte så är det fortfarande kvinnorna som har huvudansvaret för vård av barn och hushållsarbe- te. Männen däremot ägnar sig, i stort sett oavsett familjeförhållanden, i huvudsak åt lönearbete. Könsarbetsdelningen är grundläggande för 
 inkomstskillnader mellan kvinnor och män. Den begränsar kvinnors möjligheter till ekonomisk jämställdhet och ekonomiskt oberoende av män. 
 Kvinnor får betalt för färre arbetstimmar än män och har dessutom lägre lön per timme. Därtill kommer att transfereringar ofta är knutna till löneinkomsterna. Lönearbete innebär inte endast att man får en lön, man kvalificerar sig också för sjukpenning, föräldrapenning, pension m.m., dvs. man är berättigad till en inkomst även när man inte lönearbetar. Hushållsarbete, vård av barn och gamla i familjen är däremot oavlönat och berättigar inte heller i allmänhet till någon ersättning när man inte utför det. 
 Löneinkomster har till att börja med ett samband med hur mycket en person lönearbetar – hur många timmar per dag, hur många dagar per år och hur många år – och för det andra lönen per tidsenhet. 
 Löneinkomstens storlek påverkar i sin tur rättigheterna i förhållande till välfärdsstaten. Är löneinkomsten låg kan behovsprövade bidrag som bostads- och socialbidrag bli aktuella. Har man barn och därmed försörjningsansvar får man barnbidrag och bidragsförskott. Inkomst- försäkringar som t.ex.  
 ATP-pension 
  och sjukpenning är däremot lönerelaterade. Kvinnor lönearbetar kortare tid och har lägre löneinkomster än män. Sammantaget talar detta för att skillnader i inkomster från lönearbete mellan kvinnor och män återskapas i välfärdssystemen (Persson 1993). 
 6 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Lönenivån och den tid vi ägnar åt lönearbete spelar således en avgörande roll för våra totala inkomster. Det är framför allt på arbetsmarknaden som rätten till ekonomiska resurser grundläggs. Därmed handlar könsarbetsdelningen inte bara om fördelningen av arbetsuppgifter, utan i allra högsta grad om fördelningen av inkoms- ter. Förhandlingar om tidens användning i familjen gäller i förläng- ningen löneinkomster, pensionspoäng m.m. 
 Könsarbetsdelningen i familjen, det vill säga det faktum att kvin- nor ägnar mer tid till oavlönat arbete än män och män mer tid till avlönat arbete än kvinnor, påverkar alltså kvinnors och mäns ställning på arbetsmarknaden och i förhållande till välfärdsstatens transfere- ringar. Men påverkan går även i motsatt riktning: villkoren på arbetsmarknaden och transfereringarnas utformning påverkar könsarbetsdelningen mellan oavlönat och avlönat arbete i hemmet. De kan såväl stödja som motverka ekonomisk jämställdhet och kvinnors ekonomiska oberoende av män. 
 Pengar är makt 
 Sociologer och ekonomer har betraktat kvinnors ekonomiska beroende som oproblematiskt. Familjesociologer har betonat könsrollerna, där kvinnan specialiserar sig på de emotionella aktiviteterna och män på de instrumentella (Parsons 1942). På liknande sätt har ekonomer förklarat arbetsdelningen inom familjen som ett sätt att maximera den materiella välfärden. Om kvinnor är mer produktiva än män i hemarbetet och lika eller mindre produktiva i lönearbetet (= har lägre lön), så är det gynnsamt för familjens ekonomiska välfärd att kvinnorna specialiserar sig på hemarbete och män på lönearbete. I teorin antas en altruistisk hushållsföreståndare kontrollera resurserna och fatta beslut i hela hushållets intresse (Becker 1965; 1981). 
 Andra forskare har ifrågasatt dessa teorier. Man har bl.a. undrat hur den man, som på marknaden antas uppföra sig som en egoistisk, konkurrerande Bradley kan förvandlas till en altruistisk, omtänksam Diaz inom familjen (Cox 1993). Där finns också ett cirkelreso- nemang. Kvinnor specialiserar sig på oavlönat hemarbete därför att de har lägre lön och har lägre lön därför att de specialiserar sig på hemarbete (Cox  Birnbaum 1977). Man menar också att synen på familjen som en enhet inte tar hänsyn till intressekonflikter och maktrelationer inom familjen (Folbre  Hartmann 1988; England 1993; Strassman 1993). Sådana förekommer dock. Även om båda parter har intresse av att samarbeta för att maximera den gemensam- 
 7 
 Robinson 
 ma materiella levnadsstandarden, så kan de ha olika åsikter om hur överskottet ska fördelas (Sen 1985). 
 Familjen kan ses som en arena för förhandlingar där diskussioner- na bl.a. rör fördelningen av tid och pengar. När parterna tycker olika avgörs frågan genom förhandlingar som antingen slutar i en kompro- miss eller genom att någon ger med sig. Vad resultatet blir är beroende av parternas förhandlingsstyrka. Den part som har den bästa  
 fall  
  
 back 
 -positionen, 
  dvs. den som klarar sig bäst efter en separation eller skilsmässa, har en starkare förhandlingsposition. Med högre utbildning och en egen inkomst får kvinnor större förhandlingsstyrka, ju högre inkomst mannen har och om det finns barn desto mindre förhandlingsstyrka har hon (Ott 1992). Kvinnors ställning i familjen beror således på deras möjligheter att lönearbeta, men också på tillgång till transfereringar från välfärdsstaten. De har betydelse för kvinnors  
 fall  
  
 back 
 -position 
  och möjligheterna att försörja sig och eventuella barn vid en separation eller skilsmässa. 
 Könsfördelningen av avlönat och oavlönat arbete i familjen påver- kar kvinnors och mäns ställning på arbetsmarknaden och rättigheter i förhållande till välfärdsstaten. Men förhållandena på arbetsmarkna- den och välfärdsstatens transfereringar påverkar också kvinnors och mäns situation i familjen. Arbetsmarknaden och välfärdsstatens regelsystem skapar tillsammans de ekonomiska incitament som antingen stärker eller motverkar den ekonomiska jämställdheten och kvinnors ekonomiska oberoende av män. 
 5 Inkomstbildningen 
 Innan vi undersöker hur inkomster fördelas på kvinnor och män beskrivs hur inkomsterna byggs upp från löner över bidrag och skatter till egen disponibel inkomst. 
 Till att börja med erhåller individerna inkomster i form av lönein- komster eller näringsinkomst (= företagarinkomst) samt avkastning på kapital. Dessa inkomster klassificeras som inkomster från  
 marknaden 
 . Ibland kallas de faktorinkomster, dvs. de utgör inkomster från produktionsfaktorerna arbete och kapital. 
 I nästa steg kommer transfereringar från  
 välfärdsstaten  
 . Kategori- seringen av dessa kan göras och görs på olika sätt. Vårt syfte är att studera fördelningen av inkomster mellan kvinnor och män och vi delar in bidragen i vad vi kallar lönerelaterade bidrag, pensioner, försörjningsrelaterade (generella) och behovsprövade (selektiva) bidrag. 
 Syftet med de  
 lönerelaterade  
 – sjukpenning, arbetsmarknadsstöd och föräldrapenning – är att utjämna inkomster mellan perioder av 
 8 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 lönearbete respektive ej lönearbete.  
 Pensionerna  
 är en blandform av lönerelaterade och generella bidrag.  
 ATP-systemet 
  och de kollektiva avtalspensionerna är en form av lönerelaterade bidrag. Man är försäkrad mot inkomstförluster när man går i pension. Folkpensionen och eventuella pensionstillskott är däremot generella bidrag. Själva folkpensionen är lika för alla, alltså oavsett tidigare inkomster. Lönerelaterade bidrag och pensioner är skattepliktiga. I undersök- ningen skiljer vi inte på olika slag av pensioner. 
 De  
 försörjningsrelaterade  
 bidragen – barnbidrag och bidragsför- skott – har andra syften. Syftet med barnbidraget är dels att utjämna inkomsterna mellan familjer med respektive utan barn, dels att trygga barnens uppväxt eftersom hela samhället är beroende av kommande generationers produktion och skatteinbetalningar. Syftet med bidrags- förskottet är att barn inte skall drabbas vid en separation eller skils- mässa. Om bara den ena föräldern har vårdnaden om det gemen- samma barnet, så har barnet vanligen rätt till underhållsbidrag från den andra föräldern. Om den underhållskyldige inte kan eller vill betala får barnet ändå ett stöd, bidragsförskottet, från staten. Barnbidrag och bidragsförskott ges i form av generella bidrag utan behovsprövning. 
 Syftet med de selektiva  
 behovsprövade  
 bidragen – social- och bostadsbidrag – är att förstärka köpkraften för människor med låga inkomster och/eller barn. Socialbidragen ska garantera alla medbor- gare en skälig levnadsnivå. Rätten till socialbidrag beror på den sökandes aktuella ekonomiska situation. Bostadsbidraget är inkomst- prövat och beräknas efter hushållens storlek beräknat i antal vuxna och barn och det utgår delvis i relation till bostadskostnaden (Ringqvist 1996). 
  
 Barn-, 
  bostads- och socialbidrag har i denna studie, när det gäller gifta/sammanboende par, delats med hälften till kvinnan respektive mannen. Barnbidrag och bidragsförskott registreras på föräldrarna, inte på barnen. Detta gäller även studiebidrag till  
 16–17-åringar, 
  vilka utgör en liten del av det totala skattefria studiebidraget. 
 Därtill har vi en kategori,  
 övriga bidrag  
 , som i huvudsak består av skattefria och skattepliktiga studiestöd. 
 Därefter har vi de  
 negativa transfereringarna 
 . De består främst av  
 inkomst-, 
  fastighets- och förmögenhetsskatt, men inkluderar även återbetalt studielån och underhållsbidrag. 
 Slutligen har vi den  
 disponibla inkomsten 
 , dvs inkomsterna från marknaden och välfärdsstaten minus negativa transfereringar. 
 9 
 Robinson 
 Figur 1 Inkomststruktur 
  
 Marknaden 
  
 + 
  
 Löne- och näringsinkomst 
  
 (=faktorinkomst) 
  
 + 
  
 Ränta 
  
 + 
  
 Utdelning 
  
 + 
  
 Reavinst 
  
 Välfärdsstaten 
  
 + 
  
 Sjukersättning 
  
 Lönerelaterade bidrag 
  
 + 
  
 Föräldrapenning 
  
 (skattepliktiga) 
  
 + 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 + 
  
 Pensioner 
  
 Försörjningsrelaterade bidrag + 
  
 Barnbidrag 
  
 (skattefria) 
  
 + 
  
 Bidragsförskott 
  
 Behovsprövade bidrag 
  
 + 
  
 Bostadsbidrag 
  
 (skattefria) 
  
 + 
  
 Socialbidrag 
  
 Övriga 
  
 + 
  
 Skattepliktigt och skattefritt studiestöd 
  
 + 
  
 Övriga skattepliktiga och skattefria bidrag 
  
 Negativa transfereringar 
  
 – 
  
 Skatt 
  
 – 
  
 Återbetalt studielån 
  
 – 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 = 
  
 Disponibel inkomst 
  
 6 
  
 Jämställda, kvinno- 
  
 respektive mansdominerade inkomster 
 Tabellen nedan visar olika slag av inkomster uppdelade på kvinno- dominerade, jämställda och mansdominerade inkomstslag. (Som jämställda räknas inkomstslag där inget kön har mindre än 40 procent av inkomsterna). Därefter följer de s.k. negativa transfere- ringarna (skatter, återbetalt studielån m.m.) samt kvinnors respektive mäns egna disponibla inkomst. Samtliga uppgifter gäller kvinnors och mäns samlade inkomster av olika slag, de totala negativa transfere- ringarna och den totala disponibla inkomsten i miljarder kronor i Sverige år 1994. 
 10 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Tabell 1 
 Kvinnodominerade, jämställda och mansdominerade inkomstslag, miljarder kr, samt kvinnors andel av inkomsten, %, 0  
 år–, 
  1994 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors andel 
  
 Kvinnodominerade inkomstslag 
  
 Bidragsförskott 
  
 5,8 
  
 0,8 
  
 87,9 
  
 Föräldrapenning 
  
 14,0 
  
 3,6 
  
 79,5 
  
 Bostadsbidrag 
  
 13,5 
  
 4,5 
  
 75,0 
  
 Skattepliktigt studiestöd 
  
 2,4 
  
 1,4 
  
 63,2 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 3,7 
  
 2,3 
  
 61,7 
  
 Summa 
  
 39,4 
  
 12,6 
  
 75,8 
  
 Jämställda inkomstslag 
  
 Barnbidrag 
  
 10,0 
  
 7,2 
  
 58,1 
  
 Skattefritt studiestöd 
  
 7,4 
  
 5,9 
  
 55,6 
  
 Socialbidrag 
  
 5,1 
  
 4,5 
  
 53,1 
  
 Sjukersättning 
  
 9,5 
  
 9,3 
  
 50,5 
  
 Pensioner 
  
 96,2 
  
 120,3 
  
 44,4 
  
 Ränta, utdelningar 
  
 16,6 
  
 22,6 
  
 42,3 
  
 Reavinst 
  
 24,2 
  
 34,9 
  
 40,9 
  
 Arbetsmarknadsstöd, kontantersättning 
  
 14,9 
  
 22,1 
  
 40,3 
  
 Summa 
  
 183,9 
  
 226,8 
  
 44,8 
  
 Mansdominerade inkomstslag 
  
 Löner 
  
 254,7 
  
 386,5 
  
 39,7 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 0,7 
  
 1,2 
  
 36,8 
  
 Arbetsmarknadsstöd, 
  
 6,4 
  
 11,2 
  
 36,4 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 Näringsinkomst 
  
 4,7 
  
 13,0 
  
 26,6 
  
 Summa 
  
 266,5 
  
 411,9 
  
 39,3 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 115,4 
  
 184,7 
  
 38,5 
  
 Återbetalt studielån 
  
 1,9 
  
 1,5 
  
 55,9 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 0,3 
  
 1,8 
  
 14,3 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 117,8 
  
 188,1 
  
 38,5 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 372,4 
  
 463,5 
  
 44,6 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. (Se även Bilaga, tabell  
 1–16.) 
  
 Tabellen visar att kvinnor får mer än män av bidragsförskott och föräldrapenning (men inte av barnbidrag, som fördelas jämställt). Männen får däremot mer av inkomsterna från arbetsmarknadsutbild- ning och näringsinkomst. Jämställd fördelning har förutom barnbi- dragen även skattefritt studiestöd, socialbidrag, sjukersättning, pensioner, ränta, utdelningar, reavinst och arbetslöshetsersättning. 
 11 
 Anita Nyberg 
 Marknaden står för merparten av de totala inkomsterna för både kvinnor och män. Av 757 miljarder kronor i löner, företagarinkomster och kapitalinkomster går knappt 40 procent till kvinnor och resteran- de 60 procent till män. Minst pengar går till de kvinnodominerade inkomstslagen och mest till de mansdominerade. Det sistnämnda beror dock på att rubriken löner hamnar precis under 40- procentsgränsen för jämställda inkomster. 
 En mycket stor andel av transfereringarna, 56 procent, består av pensioner, 24 procent av lönerelaterade bidrag, 7 procent av behovsprövade och 6 procent av försörjningsrelaterade. Återstår 7 procent övrigt. Av de negativa transfereringarna, dvs. i huvudsak skatt, står kvinnor för 38,5 procent och männen för resterande 61,5 procent. Av den disponibla inkomsten går 45 procent till kvinnor och 55 procent till män. 
 7 Fler kvinnotimmar och färre manstimmar 
 Grundläggande för möjligheterna att försörja sig är att ha ett lönearbete. Det är dock inte helt lätt att avgöra vem som försörjer sig genom lönearbete. De som är i arbete, som termen lyder i arbets- kraftsundersökningar, kan utan tvekan sägas försörja sig genom lönearbete (inklusive företagarinkomster). Men hur skall man se på dem som är frånvarande från sitt arbete med sjuk- eller föräldrapen- ning? Försörjer de sig genom lönearbete? 
 Vem försörjer sig genom lönearbete? 
 Andelen i arbetskraften används ofta som ett mått på i vilken utsträckning kvinnor respektive män försörjer sig genom lönearbete. Men i arbetskraften ingår inte bara de som är i arbete, utan också de som är arbetslösa, sjuka, föräldralediga eller av någon annan anledning frånvarande från sin arbetsplats. Här använder vi till att börja med en snäv definition av att försörja sig genom lönearbete och undersöker hur den tid kvinnor och män ägnar lönearbete har utvecklats. Det gör vi genom att jämföra medelarbetstiden per kvinna respektive man i befolkningen. Medelarbetstiden beräknas genom att det totala antalet arbetstimmar för personer i arbete divideras med samtliga personer i samma kategori av befolkningen, oavsett om de ingår i arbetskraften eller ej. Därigenom fångar vi upp förändringar både i andelen kvinnor och män i arbete och i arbetstidens längd. Jämförelsen görs mellan åren 1970 och 1992 (jämförbara data för senare år saknas). Kvinnor och män, med och utan barn, särredovisas. Kvinnor med barn  
 7–16 
  år i tabellen betyder t.ex. kvinnor med barn 
 12 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 från och med 7 till och med 16 år, oavsett moderns ålder, och män  
 16–24 
  år betyder män i den ålderskategorin utan barn (se Jones 1996a). 
 Tabellen är uppställd så att de kategorier vars arbetstid ökat mest kommer högst upp, och de vars arbetstid minskat mest kommer längst ner. 
 Tabell 2 
 Medelarbetstid per person i befolkningen, timmar per vecka, 1970 och 1992 
  
 1970 
  
 1992 
  
 Förändring 
  
 Kvinnor med barn  
 7–16 
  år 
  
 18,0 
  
 26,1 
  
 8,1 
  
 Kvinnor  
 45–54 
  år 
  
 19,1 
  
 26,5 
  
 7,4 
  
 Kvinnor  
 55–64 
  år 
  
 11,9 
  
 16,5 
  
 4,6 
  
 Kvinnor med barn  
 0–6 
  år 
  
 11,4 
  
 15,7 
  
 4,3 
  
 Kvinnor  
 25–44 
  år 
  
 26,1 
  
 27,5 
  
 1,4 
  
 Män  
 45–54 
  år 
  
 35,8 
  
 33,6 
  
 -2,2 
  
 Män med barn  
 7–16 
  år 
  
 39,4 
  
 36,4 
  
 -3,0 
  
 Män  
 25–44 
  år 
  
 34,0 
  
 30,6 
  
 -3,4 
  
 Män med barn  
 0–6 
  år 
  
 38,6 
  
 33,2 
  
 -5,4 
  
 Män  
 16–24 
  år 
  
 21,7 
  
 15,6 
  
 -6,1 
  
 Kvinnor  
 16–24 
  år 
  
 20,9 
  
 14,8 
  
 -6,1 
  
 Män  
 55–64 
  år 
  
 31,2 
  
 22,8 
  
 -8,4 
  
 Källa: Nyberg 1996a. 
 Äldre mäns uttåg och storbarnsmödrars intåg 
 Av tabellen framgår att medelarbetstiden ökat för kvinnor i samtliga kategorier, utom för de yngsta, medan den minskat för samtliga kategorier män. Både andelen kvinnor i arbete och den tid kvinnor lönearbetar har ökat under perioden, medan utvecklingen varit den motsatta för männen. Minskningen i männens arbetstid beror bl.a. på övergången från 45- till  
 40-timmarsvecka 
  mellan åren 1966 och 1973, men också på att många män lämnat arbetsmarknaden. Den största minskningen gäller äldre män. Deras uttåg är mycket tydligt och markant. I början av  
 1960-talet 
  ingick ca 40 procent av männen mellan 65 och 74 år i arbetskraften. Idag finns de knappast alls kvar. Den faktiska pensionsåldern är idag i realiteten inte 65 utan 59 år! 
 Även för ungdomar har antalet arbetstimmar minskat kraftigt, särskilt under  
 1990-talet 
  med dess höga arbetslöshet. Detta gäller både unga män och kvinnor. För övriga kvinnokategorier har arbetstiden ökat, mest för kvinnor med stora barn  
 (7–16 
  år). Det sägs ofta att småbarnsfäder är de som arbetar mest. Det stämmer dock inte med tabellens siffror, som visar att män med stora barn och även män utan barn  
 45–54 
  år lönearbetar mer, vilket bland annat beror på att 
 13 
 Robinson 
 fäder med riktigt små barn har högre frånvaro; de är föräldralediga. Kvinnor i samtliga kategorier lönearbetar kortare tid än män. Mest jämställda med avseende på lönearbetstiden är idag yngre kvinnor och män utan barn och minst småbarnsföräldrar. 
 1992 års siffror visar att kvinnor och män delar mer lika på det avlönade arbetet idag än på  
 1970-talet. 
  Det är dock viktigt att uppmärksamma att den ökade jämställdheten i detta avseende inte bara beror på att  
 kvinnorna lönearbetar mer  
 , utan också på att  
 männen lönearbetar mindre  
 . 
 Det minskade antalet manstimmar hör samman med de stora förändringar som skett på arbetsmarknaden. Produktiviteten har ökat inom varuproduktionen, och därmed behövs mindre arbetskraft trots att produktionen ökar i jordbruket, industrin och b yggnadssektorn. Här har många manliga arbetstillfällen försvunnit. Minskningen av antalet sysselsatta har pågått inom jordbruket åtminstone ända sedan förra seklets slut, inom industrin sedan mitten av  
 1960-talet 
  och inom byggsektorn sedan 1970. 
 Samtidigt som industrisektorn minskat i betydelse ur sysselsätt- ningssynpunkt, så har tjänstesektorn ökat i betydelse. Ofta hävdas att den arbetskraft som friställdes från industrin övergick till den offentliga sektorn (se t.ex. Åberg 1996; Sander  Holmer 1996). Det är dock tveksamt om så är fallet. Det är och var framför allt män som arbetade i industrin och det är kvinnor som arbetar i den offentliga sektorn. Många av de män som inte längre fick arbete i den privata sektorn lämnade arbetskraften. De som fick anställning i den offentliga sektorn var kvinnor som tidigare inte lönearbetat. Det är alltså i högre grad en fråga om männens uttåg ur arbetskraften och kvinnornas intåg än ett flöde av individer från stagnerande till expanderande sektorer (Nyberg 1996a). Detta är bakgrunden till ökningen i antalet kvinnotimmar. Sedan  
 1960-talet 
  har de flesta nya arbetstillfällena tillkommit på områden som sedan länge utgjort kvinnors verksamhetsfält, framför allt undervisning, sjukvård och social omsorg. 
 Den könssegregerade arbetsmarknaden problemet, inte lönediskriminering 
 Förändringarna har på ett sätt gjort kvinnor och män mer jämställda, men har på ett annat sätt inte påverkat jämställdheten särskilt mycket. Ett stort antal kvinnor har kommit in på arbetsmarknaden och ett stort antal män har lämnat den. Kvinnor och män finns idag på arbets- marknaden i ungefär lika hög grad. Det betyder dock inte att kvinnor övertagit mäns platser. I praktiken har Sverige i hög grad två skilda 
 14 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 arbetsmarknader; en för män och en för kvinnor. I en mycket liten sektor däremellan finns de könsmässigt jämställda yrkena  
 (40–60 
  procent kvinnor). Bara tio procent av de sysselsatta kvinnorna och åtta procent av männen arbetar i jämställda yrken. Över 70 procent av kvinnorna finns i kvinnodominerade yrken  
 (60–100 
  procent kvinnor), och mer än tre fjärdedelar av männen i mansdominerade  
 (0–40 
  procent kvinnor). 
 Diagram 1 
 Andel av sysselsatta kvinnor och män i mansdominerade, jämställda och kvinnodominerade yrken, 1996 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 0-40 
  
 40-60 
  
 60-100 
  
 andel kvinnor i yrket 
 Källa: Beräknat från AKU. 
 Den könssegregerade arbetsmarknaden är en av förklaringarna till löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Könssegregeringen är problemet, inte direkt lönediskriminering. Lönerna är låga på de arbetsplatser och befattningar där kvinnor arbetar och högre där männen arbetar (Meyerson  Petersen 1997). När kvinnor och män med likvärdiga kvalifikationer jämförs, får kvinnor högre lön i offentlig sektor och män i privat sektor (Santiago 1990; le Grand 1991). 
 Könssegregeringen efter yrke är mycket tydlig i diagrammet ovan. Ännu tydligare skulle den bli om yrkena också delades in efter offentlig och privat sektor. Vissa yrken är mycket koncentrerade till offentlig sektor t.ex. lärare och vårdpersonal. Andra yrken förekom- mer inom såväl offentlig som privat sektor t.ex. jurister eller ingenjörer. Kvinnliga jurister och ingenjörer återfinns i högre grad än 
 15 
 Robinson 
 manliga inom den offentliga sektorn. Av samtliga sysselsatta kvinnor arbetade år 1995 56 procent inom den offentliga sektorn och 44 procent i det privata näringslivet. Motsvarande siffror för män är 22 respektive 78 procent (SOU 1996:56 s. 13). 
 Kvinnor och män rationella, inte traditionella 
 Varför finns då kvinnorna i så hög grad i den offentliga sektorn och männen i den privata? Flera olika teorier har framförts. En går ut på att det är lättare att kombinera vård av barn och lönearbete i den offentliga sektorn än i den privata och att kvinnors större vårdansvar har mindre betydelse för lön och karriär i offentlig sektor än i den privata. Det s.k. vårdavdraget är lägre i den förstnämnda än den sistnämnda (Nordli Hansen 1997). 
 Män har sällan huvudansvaret för vård av barn. De kan därför söka sig till högavlönade mansdominerade yrken i den privata sektorn. Även kvinnor har goda möjligheter att få hög lön i mansdo- minerade yrken i det privata näringslivet, men eftersom vård- avdraget är högre gäller detta endast de kvinnor som är mycket inriktade på att göra karriär. 
 Den offentliga sektorn erbjuder kvinnor relativt höga löner och lägre vårdavdrag. Mycket tyder på att det är så kvinnor uppfattar situationen. Kvinnor med stort eller ökande familjeansvar, mätt med antal barn och barnens ålder, är de som framför allt flyttar till kvinnodominerade yrken i den offentliga sektorn från andra delar av arbetsmarknaden (Nordli Hansen 1997). Dagens kvinnor är mycket mer välutbildade än gårdagens, ändå väljer de i hög grad könstypiska utbildningar som leder till arbeten i den offentliga sektorn. Särskilt lockande är den offentliga sektorns mansdominerade yrken, där kvinnor kan få relativt höga löner och vårdavdraget är lågt. Andelen kvinnor inom sådana yrken, t.ex. domstolsjurist, läkare, psykolog och ekonom, har ökat kraftigt på senare tid. Någon motsvarande ökning återfinns inte inom det privata näringslivet. Kvinnors, och mäns, val är mot denna bakgrund rationella, snarare än som det ofta hävdas, traditionella. 
 Den offentliga sektorns och det privata näringslivets skilda för- hållningssätt till vårdansvar i familjen bidrar till att styra kvinnor och män till olika sektorer och yrken. 
 8 Kvinnors och mäns löneinkomster 
 Om nu dagens kvinnor i högre grad och män i lägre grad lönearbetar än vad som var fallet på  
 1970-talet, 
  så bör detta ha påverkat förhål- 
 16 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 landet mellan kvinnors och mäns löneinkomster. Detta har också mycket riktigt förändrats. Den ekonomiska jämställdheten har ökat. Av den totala lönesumman på 641 miljarder kronor år 1994 gick nästan 40 procent till kvinnor och 60 procent till män. År 1975 var motsvarande andelar 30 procent och 70 procent. 
 Kvinnornas andel av löneinkomsterna har ökat hur beräkningarna än görs. Även om man ser till kvinnors andel av mäns medellön i hela befolkningen eller endast till dem som haft lön under året, så har den ekonomiska jämställdheten ökat. 
 Tabell 3 
 Kvinnors löneinkomst som andel av mäns och andel med löneinkomst, %,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 1975 
  
 1994 
  
 Kvinnors andel av mäns medellön 
  
 samtliga 
  
 45,1 
  
 66,5 
  
 löntagare 
  
 54,7 
  
 67,0 
  
 Andel med löneinkomst 
  
 kvinnor 
  
 74,3 
  
 82,1 
  
 män 
  
 90,2 
  
 82,8 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen (Se Bilaga tabell  
 1–16.) 
  
 Den nedersta delen av tabellen visar att 1994 har en större andel av kvinnorna idag löneinkomster än 1975, medan männen har det i mindre grad. Nu ligger könen nästan exakt lika, strax över 82 procent. 
  
 17–18 
  procent utan löneinkomst 
 Diagram 2 nedan visar fördelningen av löner för kvinnor och män åren 1975 och 1994. Mellan de två åren har kraftiga förändringar skett. År 1975 saknade omkring 25 procent av kvinnorna helt löneinkomst, medan motsvarande siffra för män bara var tio procent. År 1994 saknade  
 17–18 
  procent av både kvinnor och män helt löneinkomster. 
 Diagrammet visar två mindre inkomsttoppar för kvinnor år 1975. Den ena ligger vid 100.000 kr och den andra vid 150.000 kr. Den första representerar de kvinnor som lönearbetade deltid och den andra de heltidsarbetande. Männen, som ju i huvudsak arbetar heltid, var koncentrerade omkring 180.000 kr. År 1994 är kvinnors och mäns lönefördelning mer lika. Idag arbetar en större andel kvinnor lång deltid eller heltid. Därmed försvinner de två inkomsttopparna och fördelningen liknar männens, fast på en lägre nivå. De verkligt höga 
 17 
 Anita Nyberg 
 inkomsterna finns fortfarande hos männen. Över sju procent av männen och mindre än två procent av kvinnorna hade 1994 en löneinkomst som översteg 300.000 kr. 
 Diagram 2 
 Fördelning av löneinkomster, i 1994 års prisnivå,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
 1975 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 Tusen kronor 
  
 1994 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500  
 Tusen kronor 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Kvinnolön två tredjedelar av manslön 
 Även om skillnaden i löneinkomst mellan könen minskat, så är gapet fortfarande stort. Kvinnor har bara omkring tvåtredjedelar av mäns medellön. Huvudskälen till detta är att kvinnor lönearbetar kortare tid än män, att kvinnor i samma yrkeskategori som män ofta har lägre lön, och att kvinnor i högre grad än män återfinns inom yrken med låg lön. 
 Tabellen nedan, som gäller gruppen tjänstemän i privat sektor, visar detta mycket tydligt. Kvinnors medellön totalt sett uppgår till knappt 16.000 kr/månad, medan mäns uppgår till drygt 20.000 kr. Kvinnorna har inom var och en av de fyra kategorierna lägre lön än männen. Dessutom finns en majoritet av kvinnorna i kategorin kvalificerat arbete där lönen är låg, och en majoritet av männen i kategorin självständigt kvalificerat arbete där lönen är betydligt högre. 
 18 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Tabell 4 
 Medellön, kr, och kvinnors medellön som andel av mäns, %, tjänstemän inom privat sektor efter yrkesnivå, 1994 
  
 Yrkesnivå 
  
 Medelvärden* 
  
 Andel 
  
 Beräknat antal** 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Ledande ställning 
  
 33.080 
  
 35.900 
  
 92 
  
 5.100 
  
 29.700 
  
 Självständigt kvalificerat arbete 
  
 19.450 
  
 21.890 
  
 89 
  
 84.300 
  
 235.200 
  
 Kvalificerat arbete 
  
 14.840 
  
 16.480 
  
 90 
  
 163.900 
  
 141.300 
  
 Rutinarbete 
  
 13.060 
  
 13.780 
  
 95 
  
 Jones 
  
 31.900 
  
 Totalt 
  
 15.970 
  
 20.560 
  
 78 
  
 339.000 
  
 438.100 
  
 * Heltid 
  
 ** Heltid och deltid 
  
 Källa: SCB, Lönestatistik. 
 Unga ekonomiskt jämställda men fattiga 
 I samtliga åldrar  
 18–64 
  år är andelen kvinnor och män som har löneinkomst ungefär lika hög. Hur höga kvinnornas inkomster är i förhållande till männens varierar däremot mellan olika ålderskatego- rier (se Bilaga diagram 1). De unga är mest jämställda ekonomiskt sett. I ålderskategorin  
 18–24 
  år uppgår kvinnornas löneinkomster till 82 procent av männens. Det handlar dock om ekonomisk jämställdhet på en så låg nivå att löneinkomsterna knappast räcker att leva på: 45.000 kr för de unga kvinnornas del, 55.000 kr för de unga männens. Att inkomsterna är så låga i medeltal beror dels på att många ungdomar studerar, dels på den höga ungdomsarbetslösheten. Ungdomar har idag svårare att försörja sig genom lönearbete än på  
 1970-talet. 
  
 Det är sämre med den ekonomiska jämställdheten bland kvinnor och män över 25 år. Kvinnors löneinkomster i förhållande till mäns uppgår t.ex. endast till 69 procent i ålderskategorin  
 45–54 
  år. Här är lönerna i gengäld högre: kvinnornas löneinkomst ligger runt 134.000 kr, männens runt 195.000 kr. Även om kvinnornas andel av männens löneinkomster är lägre, så är deras möjligheter att försörja sig på sin lön betydligt bättre än bland ungdomarna. 
 19 
 Anita Nyberg 
 Diagram 3A 
 Andel med löneinkomst efter ålder och familjesammansättning, 1994 
  
 100 
 ,0 
  
 80,0 
  
 60,0 
  
 Kvinnor 
  
 40,0 
  
 Män 
  
 20,0 
  
 0,0 
  
 18- 30- 50- 
  
 18- 30- 50- 
  
 1 b 2 b 
  
 3+ 
  
 29 
  
 49 
  
 64 
  
 29 
  
 49 
  
 64 
  
 b 
  
 Ensamst 
  
 Sammanboend 
 e  
 Ensamst Sammanboend 
 e 
  
 utan barn 
  
 utan barn 
  
 med barn 
  
 med barn 
  
 Diagram 3B 
  
 Löneinkomst i kronor efter ålder och familjesammansättning, 1994 
  
 200 000 
  
 kronor 
  
 150 000 
  
 100 000 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 50 000 
  
 0 
  
 18- 30- 50- 
  
 18- 30- 50- 
  
 1 b 
  
 2 b 
  
 3+ 
  
 29 
  
 49 
  
 64 
  
 29 
  
 49 
  
 64 
  
 b 
  
 Ensamst 
  
 Sammanboende 
  
 Ensamst 
  
 Sammanboende 
  
 utan barn 
  
 utan barn 
  
 med barn 
  
 med barn 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Ser man till olika faser i livscykeln visar det sig att en större andel eller lika stor andel kvinnor som män har löneinkomster. Undantagen utgörs bara av två grupper: sammanboende utan barn i åldern  
 50–64 
  år och barnfamiljer med tre eller flera barn. Ser vi sedan till kvinnor- nas löneinkomst i procent av männens, så uppmäts inte oväntat de minsta skillnaderna för ensamstående utan barn. Ensamstående kvinnor  
 30–49 
  år utan barn har i genomsnitt lika hög löneinkomst som män. Den största skillnaden hittar vi bland gifta/sammanboende med tre eller flera barn, där kvinnorna har mindre än hälften, 46 procent, av männens löneinkomst. 
 20 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Ensamstående med barn kan tyckas ha större behov av att lönear- beta än sammanboende. Därför kan det verka märkligt att andelen lönearbetare är lägre bland ensamstående mödrar och fäder än bland gifta/sammanboende kvinnor med barn. En delförklaring är att ensamstående föräldrar har högre arbetslöshet än sammanboende. 
 Sammanfattningsvis kan sägas att kvinnor och män idag är mer ekonomiskt jämställda vad avser löneinkomster än vad som var fallet på  
 1970-talet. 
  Kvinnor lönearbetar mer och män mindre. Fortfarande har kvinnorna trots allt bara två tredjedelar av männens löneinkoms- ter i medeltal. Ungdomar är relativt jämställda, men har så låga löneinkomster att de knappast kan försörja sig på dem. Medelålders är mindre jämställda, men har betydligt högre inkomster. Det är en sak att vara ekonomiskt jämställd, en annan om inkomsten är hög nog att leva på. 
 9 Kvinnors och mäns arbetsinkomster 
 Vi har hittills använt oss av begreppet löneinkomst. Men det finns också ett annat användbart begrepp som ofta förekommer i inkomst- fördelningsstudier, arbetsinkomst. Arbetsinkomsten används om man vill inkludera inte bara dem som är i arbete och har en lön utan också dem som har ett arbete men är tillfälligt frånvarande på grund av t.ex. sjukdom eller för vård av barn. I arbetsinkomsten ingår lön, näringsinkomst, sjuk- och föräldraförsäkring samt ersättningar i samband med militär repetitionsutbildning och civilförsvar. Pensioner och arbetslöshetsförsäkring ingår däremot inte. 
 Som vi sett ovan har stora förändringar ägt rum på arbetsmarkna- den för såväl kvinnor som män sedan  
 1970-talet. 
  Antalet kvinnotim- mar har ökat och antalet manstimmar minskat. Därmed har kvinnorna inte endast fått ökade löneinkomster, utan också del av välfärdssta- tens lönerelaterade bidrag. 
 Kvinnors inkomst har ökat med 28.000 kr, mäns har minskat med 27.000 
 År 1975 var medelvärdet för  
 samtliga kvinnors  
 arbetsinkomst 44 procent av samtliga mäns (se tabell 5 nedan). År 1994 hade det ökat till 69 procent. Ser vi bara till de kvinnor och män som  
 hade en anställning  
 ökade kvinnors arbetsinkomst dock betydligt mindre, från 62 procent till 70 procent. Och ser vi slutligen endast på dem som hade en  
 heltidsanställning  
 uppgår ökningen bara till en procentenhet, från 76 till 77 procent. De minskade skillnaderna i arbetsinkomster mellan kvinnor och män beror alltså inte i första hand på att kvinnor- 
 21 
 Robinson 
 nas löner ökat i jämförelse med männens, utan på att kvinnornas sysselsättning ökat och männens minskat. 
 Tabell 5 
 Arbetsinkomst, kr, i 1994 års prisnivå, kvinnors arbetsinkomst som andel av mäns, %,  
 20–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel 
  
 Samtliga 
  
 1975 
  
 83.899 
  
 188.814 
  
 44,4 
  
 1994 
  
 112.132 
  
 161.950 
  
 69,2 
  
 Förändring 
  
 28.233 
  
 –26.864 
  
 Del+heltidsanställda 
  
 1975 
  
 128.556 
  
 207.014 
  
 62,1 
  
 1994 
  
 145.153 
  
 208.869 
  
 69,5 
  
 Förändring 
  
 16.597 
  
 1.855 
  
 Heltidsanställda 
  
 1975 
  
 166.880 
  
 220.060 
  
 75,8 
  
 1994 
  
 182.849 
  
 238.117 
  
 76,8 
  
 Förändring 
  
 15.969 
  
 18.057 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. (Se även Bilaga, diagram  
 2–3.) 
  
 I kronor räknat var ökningen för samtliga kvinnor något större än minskningen för män, ca 28.000 kr respektive ca  
 –27.000. 
  För kvinnor och män med anställning har dock arbetsinkomsterna ökat för såväl kvinnor som män. Heltidsarbetande män har lyckats höja sina arbetsinkomster mer än heltidsarbetande kvinnor, med ca 18.000 kr respektive ca 16.000 kr. 
 Kvinnor mer lika män, män mer lika kvinnor 
 I diagram 4 nedan visas fördelningen av arbetsinkomsten för samtliga kvinnor respektive män  
 20–64 
  år för åren 1975 och 1994. Jämför vi diagram 2 (på sidan 18), som visar fördelningen av löneinkomsten, och diagram 4 finner vi vissa likheter. Där finns emellertid en viktig skillnad. Den grupp som i diagram 2 för löneinkomster, helt saknar inkomster försvinner i stort sett i diagram 4, dvs. när sjukersättning och föräldraförsäkring inkluderas. Istället får vi en större inkomsttopp vid låga inkomstnivåer. 
 År 1975 var fördelningen av arbetsinkomsten mycket olika för kvinnor och män. Männens inkomstfördelning var då nära en s.k. normalfördelad kurva, dvs. med en topp för medelinkomster och färre individer med låga respektive höga inkomster, medan fördelningskur- van för kvinnor visar två inkomsttoppar. Den första representerar de kvinnor som saknade eller hade mycket låga löneinkomster och/ eller 
 22 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 sjuk- och föräldrapenning, den andra toppen representerar kvinnor som lönearbetade lång deltid eller heltid. 
 År 1994 är fördelningskurvorna för kvinnor och män ganska lika. Männen har dock fortfarande högre inkomster. Det förefaller som om den första inkomsttoppen i fördelningskurvan för kvinnor år 1975 har tryckts ner och den andra upp, vilket beror på kvinnors ökade lönearbete. För män har det motsatta inträffat. Den enda inkomsttop- pen som visas år 1975 har tryckts ner och ersatts av två mindre inkomsttoppar år 1994. Männens arbetsinkomster har blivit mer lika kvinnornas och kvinnors mer lika mäns. Den ekonomiska jämställd- heten har ökat. Förklaringen är att kvinnorna delvis har höjts upp till männens nivå, men männen har också sänkts till kvinnornas nivå. 
  
 Diagram 4 
  
 Fördelning av arbetsinkomsten, kr i 1994 års priser,  
 20–64 
  år, 
  
 kvinnor och män, 1975 och 1994 
  
 1975 
  
 Kvinnor 
  
 1994 
  
 20 
  
 100 
  
 180 
  
 260 
  
 340 
  
 420 
  
 500 
  
 Tusen kronor 
  
 1975 
  
 Män 
  
 1994 
  
 20 
  
 100 
  
 180 
  
 260 
  
 340 
  
 420 
  
 500 
  
 Tusen kronor 
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomst- och förmögenhetsundersökningen (IoF), storurval. (Se även Bilaga, tabell  
 17–18.) 
  
 23 
 Robinson 
 Färre kvinnor och fler män med låga inkomster 
 Det har alltså skett stora förändringar bland dem som har låga arbetsinkomster mellan åren 1975 och 1994. Fler män än tidigare har ingen eller en låg sådan medan fler kvinnor lönearbetar och har en regelbunden arbetsinkomst. 
 Tabell 6 visar antal och andel kvinnor respektive män som har en låg inkomst, här satt till 40.000 kr om året i 1994 års prisnivå. I mitten av  
 1970-talet 
  hade 874.000 kvinnor en sådan mycket låg inkomst, vilket motsvarade ca 37 procent av samtliga kvinnor mellan 20 och 64 år. Endast 8 procent av männen hade då lika låg inkomst. År 1994 hade andelen låginkomstkvinnor minskat från 37 till 25 procent. Männen har råkat ut för en dramatisk förändring åt motsatt håll: andelen låginkomstmän har ökat från 8 procent till 22 procent. 
 Hur skall man förklara dessa förändringar? Det finns flera förkla- ringar, som samtliga mer eller mindre, har ett samband med den höga arbetslösheten. En förklaring är att andelen studerande har ökat, det gäller även vuxenstuderande. Detta kan ses som positivt, men beror också till en viss del på det kärva läget på arbetsmarknaden. En annan förklaring är att vi sedan 1990 har haft en stor flyktinginvandring, och många av dessa invandrare har haft svårt att finna ett arbete. Andelen förtidspensionärer har dessutom ökat från strax under 300.000 personer år 1975 till över 400.000 personer år 1994. Den samlade effekten av denna samhällsutveckling är att andelen män med låga inkomster har ökat. Andelen kvinnor med låga inkomster har dock minskat. Att kvinnor lönearbetar mer, och längre tid, har alltså betytt mer än arbetslösheten, invandringen och förtidspensioneringen. 
 Tabell 6 
 Antal och andel, %, med arbetsinkomst under 40.000 kr i 1994 års prisnivå,  
 20–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 Antal 
  
 Andel av 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 1975 
  
 874.000 
  
 191.000 
  
 37 
  
 8 
  
 1994 
  
 611.000 
  
 560.000 
  
 25 
  
 22 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Högavlönade mindre jämställda än lågavlönade 
 Ibland används arbetsinkomsten för heltids- och helårsanställda för att jämföra situationen och utvecklingen för kvinnor respektive män. Å ena sidan har det den fördelen att äpplen jämförs med äpplen i den 
 24 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 meningen att det är kvinnor och män som lönearbetar lika mycket som jämförs. Effekten av att kvinnor oftare arbetar deltid än män utesluts. En annan fördel är att de verkliga arbetsinkomsterna visas, inklusive övertidsersättning, extraknäck, sjuk- och föräldrapenning med mera. 
 Å andra sidan innebär det att äpplen jämförs med päron i den meningen att heltids- och helårsarbetande män är betydligt mer representativa för sitt kön än vad de heltids- och helårsarbetande kvinnorna är för sitt. De flesta män arbetar heltid, oavsett familjesitu- ation och utbildningsnivå (Nyberg 1995; SOU 1996:56). Men bara runt 60 procent av kvinnorna. Heltidsarbetande är framför allt storstadskvinnor, ensamstående, utan barn, välutbildade och därmed högavlönade kvinnor – en inte helt representativ grupp med andra ord! 
 Diagrammen visar att arbetsinkomsten för heltidsanställda har utvecklats i stort sett lika för kvinnor och män mellan åren 1975 och 1995. Heltidsarbetande mäns arbetsinkomster har dock som nämndes tidigare ökat med ca 18.000 kr, medan kvinnors endast ökat med ca 16.000. Minst var skillnaden mellan kvinnor och män i början av  
 1980-talet. 
  Skillnaden ökade sedan något, men har därefter under  
 1990-talet 
  legat stilla på samma nivå. 
  
 Diagram 5 
  
 Arbetsinkomst,  
 medelvärde,1.000-tals 
  kr i 1994 års priser, 
  
 heltids- och helårsanställda,  
 20–64 
  år utan näringsinkomst,  
 1975–1995 
  
 300,0 
  
 Män 
  
 200,0 
  
 100,0 
  
 Kvinnor 
  
 0,0 
  
 1975 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Det sista av de fyra diagrammen visar läget för de mycket lågavlöna- de respektive de mycket högavlönade. Skillnaden mellan könen är större bland de högavlönade än bland de lågavlönade. Bland de tio procent som har lägst inkomst (percentilvärde 10, P 10), kommer kvinnorna upp i mellan 80 och 90 procent av männens arbetsinkomst. Bland de tio procent som tjänar mest (percentilvärde 90, P 90), 
 25 
 Robinson 
 kommer kvinnornas arbetsinkomst däremot bara upp i mellan 68 och 73 procent. De lågavlönade kvinnorna tjänar alltså nästan lika mycket som de lågavlönade männen. Medan de högavlönade kvinnorna tjänar väsentligt mindre än de högavlönade männen. 
  
 Diagram 6 
  
 Kvinnors medelinkomst i procent av männens för arbetsinkomst, 
  
 heltids- och helårsanställda,  
 20–64 
  år utan näringsinkomst,  
 1975–1995 
  
 100,0 
  
 90,0 
  
 Median 
  
 80,0 
  
 70,0 
  
 Medelvärde 
  
 60,0 
  
 1975 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 100,0 
  
 90,0 
  
 P 10 
  
 80,0 
 70,0 
 P 90 
 60,0 
 1975 1980 1985 1990 1995 
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Sammanfattningsvis kan man alltså konstatera att den ekonomiska jämställdheten har ökat. Kvinnors och mäns löne- och arbetsinkoms- ter är mer lika idag än de var på  
 1970-talet. 
  Det beror dels på att kvinnors inkomster idag är mer lika mäns än år 1975, dels på att mäns inkomster idag är mer lika kvinnors. Att kvinnors inkomstförhållan- den blir mer lika mäns innebär att kvinnors arbetsinkomster höjs. Att män blir mer lika kvinnor är mer problematiskt eftersom det kan innebära att mäns villkor har försämrats. Samtidigt som den ekono- miska jämställdheten ökat, har den ekonomiska jämlikheten inom kategorin kvinnor ökat, dvs. skillnaderna mellan kvinnor med hög 
 26 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 inkomst och kvinnor med låg inkomst är mindre idag än på 1970- talet. Bland männen är det tvärtom. Här är jämlikheten idag mindre än tidigare – skillnaderna mellan män har ökat. 
 10 Kvinnors och mäns inkomster från välfärdsstaten 
 I studier av välfärdsstaten är det vanligt att skilja mellan institu- tionella och marginella välfärdsstater (Wade 1958). Stater som klassificeras som marginella bidrar med en begränsad uppsättning bidrag till en begränsad del av befolkningen. Bidragen är knappt tilltagna och behovsprövade. I institutionella välfärdsstater har utvecklats en bred uppsättning bidrag som i princip är generella och tillgängliga för alla. De skandinaviska välfärdsstater- na betraktas som institutionella  
 (Carr 
  1990; Sainsbury 1996). 
 Framväxten av välfärdsstaten och socialförsäkringssystemen förstås ofta som ett resultatet av arbetarrörelsens kamp för ett mer jämlikt samhälle  
 (Carr 
  1990). Andra förklarar utveck- lingen i termer av modernisering och industrialisering (Wilensky 1975). I båda fallen bortser man ifrån att välfärdsstatens framväxt, industrialiseringen och moderniseringen hade mycket olika effekter för kvinnor respektive män. Männen omvandlades till industriarbetare och kvinnorna till hemmafruar. 
 Under de senaste decennierna har forskning om välfärdsstaten varit inriktad på att studera inkomstskillnader i olika länder och i vilken utsträckning välfärdsstater minskar dessa. Det är då inkomst- spridningen mellan hushåll som fokuseras. Implicit betraktas familjen som en enhet med gemensamma intressen där inkomsterna läggs i en gemensam pott och fördelas lika mellan familjemedlemmarna (Wilensky 1975;  
 Carr 
  1990; Smeeding m.fl. 1990). Denna utgångspunkt utelämnar inkomstskillnader mellan kvinnor och män och vad välfärdsstaten innebär för dessa. 
 Förhållandet mellan välfärdsstaten och kvinnorna har dock även det diskuterats och studerats. Amerikanska och europeiska välfärds- statsforskare pekar ofta på de framsteg skandinaviska kvinnor gjort i form av sociala och ekonomiska rättigheter. Vid jämförelser mellan olika välfärdsstater finner man i allmänhet att de skandinaviska länderna är de mest kvinnovänliga. Det gäller oavsett om man delar in välfärdsstaterna efter försörjarmodeller, efter patriarkatets form och graden av patriarkalitet, efter olika slags genuskontrakt eller efter om kvinnors rättigheter i förhållande till välfärdsstaten har sin grund i deras roll som hustrur, mödrar eller arbetare (Lewis 1993; Siaroff 1994; Walby 1994; Duncan 1996; Sainsbury 1994; 1996). 
 27 
 Anita Nyberg 
 Välfärdsstatens dubbla karaktär 
 Skandinaviska forskare pekar oftare på välfärdsstatens dubbla karaktär i förhållande till kvinnor, vilket innebär att den både har en frigörande potential och reproducerar maktförhållandena mellan kvinnor och män men i ny form. I de skandinaviska länderna lönearbetar kvinnor i hög grad, de har en egen inkomst, den offentliga barnomsorgen är väl utbyggd och i skatte- och transfereringssystemen betraktas kvinnor som individer och arbetare och inte som hustrur och mödrar. Trots det är maktrelationerna mellan kvinnor och män relativt oförändrade. Medborgaren är en manlig medborgare– arbetare, medan kvinnor tills helt nyligen i huvudsak var  
 medborgare–mödrar. 
  Rättigheterna i förhållande till välfärdsstaten bestäms av graden av lönearbete. 
 Utvecklingen karaktäriseras i termer av att kvinnor har gått från ett beroende av individuella män till ett beroende av välfärdsstaten (Hernes 1987). Andra menar att vi gått från ett husmoderskontrakt på  
 1930-talet 
  till ett jämställdhetskontrakt på  
 1970-talet, 
  men att könshierarkin bibehållits och nya former av segregering skapats (Hirdman 1990). Åter andra talar om kvinnorna som juniora partners i den skandinaviska välfärdsstaten. Kvinnor integreras i välfärdsstaten endast om de beter sig som män (Borchorst  Siim 1987). Samma forskare pekar dock även på den skandinaviska välfärdsstatens möjligheter att förändra könsarbetsdelningen, öka jämställdheten och stärka kvinnors ställning. Man talar om den kvinnovänliga staten (Hernes 1987), den ljusa bilden (Hirdman 1990) och att kvinnorna och staten ingått en allians (Siim 1990). 
 Ovan nämnda författare diskuterar i termer av kvinnors arbets- kraftsdeltagande, kvinnors representation i politiken, vårdens organisering, m.m., inte i termer av transfereringarnas utfall i kronor för kvinnor respektive män. Det förefaller dock troligt att välfärds- statens janusansikte visar sig även där. Välfärdsstaten bidrar till att stärka kvinnors ställning, men premierar framför allt typiskt manliga beteendemönster och manlig tidsanvändning. Avlönat arbete betraktas som viktigare än oavlönat och många av välfärdsstatens transfereringar är knutna till löneinkomster. För maximal utdelning krävs att en individ lönearbetar heltid åtminstone under några decennier. Därmed finns en ojämlikhet mellan kvinnor och män inbyggd i transfereringssystemen, som har sin grund i könsarbetsdel- ningen mellan avlönat och oavlönat arbete och den könssegregerade arbetsmarknaden. Det är detta vi ska studera nedan. 
 28 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Löne- och försörjningsrelaterade samt behovsprövade bidrag 
 Välfärdsstatens transfereringar delas ofta in i så kallade inkomstför- säkringar, eller som vi benämner dem lönerelaterade bidrag, som beskattas, och bidrag av mer social karaktär, som inte beskattas. Lönerelaterade bidrag som sjukpenning, föräldrapenning och arbetsmarknadsstöd av olika slag är till för att utjämna inkomsterna mellan perioder av lönearbete och perioder av sjukdom, barnledighet och arbetslöshet. Ersättningarna fungerar alltså som en försäkring under tider då man inte får en lön. Till de lönerelaterade bidragen kan också föras  
 ATP-pensioner 
  och kollektivt avtalade pensioner (men inte folkpensionerna). 
 Syftet med bidrag av social karaktär, som här benämns försörj- ningsrelaterade och behovsprövade bidrag, är ett annat, nämligen att förstärka köpkraften för människor med låga inkomster och/eller barn. Medan de lönerelaterade bidragen är tänkta att utjämna inkomsten för en och samma individ över tid, så utjämnar de sociala bidragen de ekonomiska villkoren mellan dem som har låga och dem som har höga löneinkomster eller mellan dem som har barn och de utan barn. 
 Framför allt lönerelaterade bidrag och behovsprövade bidrag skiljer sig åt både vad gäller ersättningsnivåer, legitimitet och myndighetskontroll. Lönerelaterade bidrag är mer generösa än de behovsprövade. De stöds av många och anses som legitima förtjänade rättigheter, medan det finns en djupt rotad misstänksam- het mot exempelvis socialbidrag och socialbidragstagare. Viljan att med skattepengar vara med och finansiera behovsprövade bidrag är ofta låg. Lönerelaterade bidrag betalas ut genom enkla standardruti- ner, medan behovsprövade bidrag innebär minskad integritet för den enskilde, mer kontroll och ett visst mått av godtycke från myndighe- ternas sida (Halleröd 1996). 
 Män får, kan man anta, som heltidsarbetande och med högre löner än kvinnor, en större andel av de lönerelaterade bidragen. Medan kvinnor som har huvudansvaret för vården av barn och lägre löner är mer beroende av de försörjningsrelaterade och behovsprövade bidragen. Jämförs  
 1970-talet 
  och  
 1990-talet 
  kan kvinnors bidrag från de lönerelaterade bidragen antas ha ökat och från de försörjningsre- laterade och behovsprövade bidragen ha minskat eftersom kvinnor lönearbetar i högre grad idag än tidigare. 
 29 
 Robinson 
 Bidragsförskott till kvinnor 
 och arbetsmarknadsstöd till män 
 Tabellen nedan redovisar medelvärdet för olika inkomster som går till kvinnor och män, fördelat på samtliga av respektive kön  
 18–64 
  år i Sverige. De summor som betalades ut under 1994 till kvinnor respektive män har dividerats med hela antalet kvinnor respektive män i ålderskategorin. 
 Tabell 7 
 Medelinkomsten för samtliga kvinnor och män, kr, samt kvinnors medeli n- komst som andel av mäns, %,  
 18–64 
  år, 1994 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel 
  
 Lönerelaterade bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 3.644 
  
 3.569 
  
 102,1 
  
 Föräldrapenning 
  
 5.400 
  
 1.390 
  
 388,5 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 8.207 
  
 12.774 
  
 64,2 
  
 därav kontantersättning 
  
 5.725 
  
 8.457 
  
 67,7 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 2.482 
  
 4.317 
  
 57,5 
  
 Summa lönerelaterade bidrag exkl. pension 
  
 17.251 
  
 17.733 
  
 97,3 
  
 Pensioner 
  
 11.227 
  
 12.330 
  
 91,1 
  
 Summa lönerelaterade bidrag inkl. pension 
  
 28.478 
  
 30.063 
  
 94,7 
  
 Försörjningsrelaterade bidrag 
  
 Barnbidrag 
  
 3.864 
  
 2.774 
  
 139,3 
  
 Bidragsförskott 
  
 2.236 
  
 302 
  
 740,4 
  
 Summa försörjningsrelateradebidrag 
  
 6.100 
  
 3.076 
  
 198,3 
  
 Behovsprövade bidrag 
  
 Bostadsbidrag 
  
 2.771 
  
 1.341 
  
 206,6 
  
 Socialbidrag 
  
 1.861 
  
 1.661 
  
 112,0 
  
 Summa behovsprövade bidrag 
  
 4.632 
  
 3.002 
  
 154,3 
  
 Övriga bidrag 
  
 Skattefritt studiestöd 
  
 2.711 
  
 2.117 
  
 128,1 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 1.387 
  
 732 
  
 189,5 
  
 Skattepliktigt studiestöd 
  
 919 
  
 540 
  
 170,2 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 172 
  
 320 
  
 53,8 
  
 Summa övriga bidrag 
  
 5.189 
  
 3.709 
  
 139,9 
  
 Totalt 
  
 44.399 
  
 39.850 
  
 111,4 
  
 (inklusive barn- och bidragsförskott) 
  
 Totalt 
  
 38.299 
  
 36.774 
  
 104,1 
  
 (exklusive barn- och bidragsförskott) 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. (Se även Bilaga tabell  
 1–16.) 
  
 Medelinkomsten av de lönerelaterade bidragen uppgick i runda tal för både kvinnor och män till  
 17.000–18.000 
  kr. Pensionerna uppgick till 
 30 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 11.000 kr för kvinnor och 12.000 kr för män, de försörjningsrelatera- de till 6.000 kr för kvinnor och 3.000 kr för män och de behovspröva- de till 4.500 kr respektive 3.000 kr. 
 Resultatet är alltså det förväntade. Kvinnor får mer av de försörj- ningsrelaterade och behovsprövade bidragen och män mer av de lönerelaterade inklusive pensioner. Ser vi till de lönerelaterade exklusive pensioner får dock kvinnor och män ungefär lika mycket. Män får alltså inte högre belopp trots att de lönearbetar mer och trots löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Skälet är att beloppen inte bara beror på lönenivån, utan också på hur stor andel som får sådana inkomster och under hur lång tid. 
 Vad gäller föräldrapenningen så är andelen kvinnor som får sådan mycket högre än andelen män, kvinnor har den under längre perioder och de får därmed också högre belopp i medeltal. En större andel kvinnor får sjukersättning, men de manliga mottagarna av sjukersätt- ning får högre belopp, medelvärdet för samtliga blir därmed ungefär lika högt. 
 Av arbetsmarknadsstödet går ett högre belopp till män än till kvinnor. En förklaring till detta är att mäns öppna arbetslöshet var högre än kvinnors år 1994, 9,1 procent respektive 6,7 procent. År 1975 var kvinnors arbetslöshet högre än mäns, 2 procent respektive 1,3 procent. Kvinnor fick då del av arbetsmarknadsstödet i högre grad än män. Båda åren fick dock de mottagande männen högre belopp än de mottagande kvinnorna. 
 Den transferering som tydligast avspeglar skillnaderna i lönein- komster mellan kvinnor och män är pensionerna. Mäns pensioner är idag mycket högre än kvinnors. Det blir än tydligare om vi inkluderar även de över 65 år. För samtliga i åldern  
 18–64 
  år uppgick kvinnors medelpension till 132 procent av männens år 1975 och till 91 procent år 1994. Den höga andelen år 1975 beror på att en större andel kvinnor (12 procent) än män (7 procent) uppbar pension. Andelen kvinnor var högre även år 1994, men nu är skillnaden betydligt mindre, 15 procent respektive 13 procent. Vi återkommer till pensionärerna i ett särskilt avsnitt. 
 Sammanfattningsvis finns det inget enkelt samband mellan köns- skillnader i löneinkomster och det belopp som kvinnor och män i medeltal under ett år får från olika lönerelaterade bidrag. Männens högre löneinkomster avspeglas i de lönerelaterade bidragen på så sätt att de mottagande männen får högre belopp än mottagande kvinnor vad gäller sjukersättning, arbetsmarknadsstöd och pensioner. Men när det gäller föräldraförsäkringen får kvinnorna högre belopp eftersom en större andel kvinnor får sådana belopp. En större andel kvinnor än män får också sjukförsäkring. Det sistnämnda innebär att sjukförsäk- 
 31 
 Robinson 
 ringen inte endast omfördelar mellan perioder av lönearbete och ej lönearbete, vilket ju är deras primära syfte. De omfördelar också mellan låg- och höginkomsttagare, och därigenom även mellan kvinnor och män, eftersom risken att drabbas av sjukdom är större bland kvinnor och låginkomsttagare än bland män och höginkomstta- gare. Även arbetsmarknadsstödet omfördelar mellan låg- och höginkomsttagare eftersom risken att bli arbetslös är större bland de förstnämnda än de sistnämnda. Det omfördelar däremot inte mellan kvinnor och män eftersom män i högre grad är arbetslösa än kvinnor. Pensionerna avspeglar tydligast löneskillnaderna mellan kvinnor och män eftersom de bygger på manlig tidsanvä ndning under lång tid. Det bör dock påpekas att de lönerelaterade bidragen, till skillnad mot de försörjningsrelaterade och de behovsprövade, är skattepliktiga. 
 Fler skall försörjas på kvinnornas inkomster 
 De lönerelaterade bidragen inklusive pensionerna går alltså, enligt tabell 7, i högre grad till män än till kvinnor. De försörjningsrelatera- de och behovsprövade bidragen går däremot i högre grad till kvinnor än till män. Detta resultat kan dock diskuteras. Frågan är om barnbidraget och bidragsförskottet skall inkluderas i  
 föräldrarnas  
 inkomster 
 – man skulle även kunna se det som  
 barnens  
 inkomster. Anledningen till att kvinnors inkomster i medeltal är högre för 
 bidragsförskott och barnbidrag är att det finns fler ensamstående mödrar än ensamstående fäder. Betraktar vi bidragsförskott och barnbidrag som barnens inkomster istället för föräldrarnas blir skillnaden mellan kvinnor och män vad gäller de försörjningsrelate- rade bidragen mycket mindre. Eftersom bidragsförskott går till den förälder som har vårdnaden om den underhållsskyldige föräldern inte kan eller vill betala, skulle man också kunna betrakta bidragsförskot- ten som en subvention till den underhållsskyldige föräldern snarare än som en inkomst till den som har vårdnaden! 
 Skillnaden mellan kvinnor och män vad gäller behovsprövade bidrag beror främst på att kvinnor får mer i bostadsbidrag än män. Detta har också ett samband med förekomsten av barn. 38 procent av bostadsbidragen i vårt material går till ensamstående föräldrar. Sammantaget innebär det att kvinnor och män totalt sett får ungefär lika höga belopp från välfärdsstaten. 
 Siffrorna i tabellen är också missvisande i den meningen att de inte tar hänsyn till hur många personer som skall dela på inkomsten. Kvinnors totala medelinkomst från välfärdsstaten uppgår till drygt 44.000 kr och männens till knappt 40.000 kr inklusive bidragsförskott 
 32 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 och barnbidrag. Det är emellertid fler personer som får del av kvinnornas transfereringar än männens, eftersom de ensamstående mödrarna är betydligt fler än de ensamstående fäderna. De först- nämnda har dessutom i genomsnitt fler barn än de sistnämnda. Ungefär 300.000 fler barn finns bland kvinnorna än bland männen. Eftersom antalet kvinnor mellan  
 18–64 
  år uppgår till drygt 2,5 miljoner personer så betyder det att ca tolv procent fler personer skall försörjas på kvinnornas inkomster än på männens. Tar man hänsyn till antal personer som får del av transfereringarna, så blir skillnaden mellan kvinnor och män i den totala inkomsten från välfärdsstaten mycket liten. 
 Mer lönerelaterade bidrag 
 till kvinnor och mer pensioner till män 
 Mot bakgrund av kvinnors ökade och mäns minskade lönearbete kan man förvänta sig att kvinnor idag får en större andel av transferering- arna i form av lönerelaterade bidrag och mindre av behovsprövade än år 1975. Så är också fallet. De lönerelaterade bidragen har ökat i betydelse för kvinnor och är oförändrade för män. Pensionernas betydelse har ökat kraftigt för män och minskat något för kvinnor. De försörjningsrelaterade och behovsprövade bidragen har minskat som andel av transfereringarna för både kvinnor och män. 
 Tabell 8 
  
 Löne-, 
  försörjningsrelaterade, behovsprövade och övriga bidrags andel av de totala transfereringarna, %,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 1975 
  
 1994 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Lönerelaterade bidrag 
  
 33,9 
  
 44,5 
  
 38,9 
  
 44,5 
  
 Pensioner 
  
 26,0 
  
 25,0 
  
 25,3 
  
 30,9 
  
 Försörjningsrelaterade bidrag 
  
 19,8 
  
 14,5 
  
 13,7 
  
 7,7 
  
 Behovsprövade bidrag 
  
 12,5 
  
 10,0 
  
 10,4 
  
 7,5 
  
 Övriga bidrag 
  
 7,8 
  
 6,0 
  
 11,7 
  
 9,4 
  
 Totalt 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 Medelvärde i 1994 års prisnivå 
  
 21.064 
  
 16.683 
  
 44.399 
  
 39.850 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Utvecklingen beror på att transfereringarna totalt sett ökat i omfatt- ning. De har något mer än fördubblats i fasta priser till både kvinnor och män vid en jämförelse mellan åren 1975 och 1994. Detta beror delvis på den höga arbetslösheten som tar sig uttryck i att arbets- marknadsstödet ökat för båda könen och pensionerna för män. 
 33 
 Robinson 
 Däremot har sjukersättningarnas andel minskat väsentligt, vilket beror på att korttidsfrånvaro på grund av sjukdom numera ersätts direkt av arbetsgivaren. De första fjorton dagarnas sjukperiod kommer därför inte med i beräkningarna för år 1994. År 1975 var det ca hälften av både kvinnor och män som erhöll sjukpenning någon gång under året. 
  
 11 
  
 Är kvinnor mer beroende av välfärdsstaten än män? 
  
 Ibland hävdas att kvinnor är mer beroende av välfärdsstaten än män. Mäns status, inkomster och inflytande bestäms i hög grad av marknaden, medan staten mer än marknaden skapar och förstärker skillnader mellan kvinnor. Kvinnor har gått från ett beroende av enskilda män till ett beroende av staten och kvinnor är mer beroende av staten än vad män är (Hernes 1987). Man syftar då främst på den offentliga sektorns tjänsteproduktion som har förändrat kvinnors och barns liv mer än mäns. Den offentliga sektorn utgör i hög grad kvinnors arbetsmarknad och är också till stora delar en förutsättning för att kvinnor skall kunna kombinera barn och lönearbete. I andra länder är kvinnor mer beroende av välfärdsstaten för socialbidrag och andra transfereringar. Här undersöker vi om kvinnor är mer ekono- miskt beroende av välfärdsstaten än män i termer av transfereringar och om detta beroende har ökat eller minskat. 
 Svaret beror naturligtvis på vad som menas med beroende. Kvinnor är mer beroende av välfärdsstaten än män om man ser till den  
 andel  
 av den totala inkomsten som kommer ifrån välfärdsstaten. Det gäller oavsett om vi ser till kategorin  
 18–64 
  år eller till samtliga kvinnor och män och det gäller även om barnbidrag och bidragsför- skott ses som barnens inkomster. Detta beror dock på att kvinnors inkomster från marknaden är mycket lägre än mäns, inte på att kvinnor får mycket större belopp i kronor räknat än män från välfärdsstaten. 
 I  
 antal kronor  
 är det belopp som går till kvinnor  
 18–64 
  år högre än mäns. Tar vi hänsyn till att vissa inkomster går till barn även om de utbetalas till kvinnor, eller till antalet personer som skall försörja sig på inkomsterna, så får kvinnor och män  
 18–64 
  år i stort sett samma belopp. Utökar vi kategorin till att omfatta samtliga kvinnor och män, dvs. oavsett ålder, går i medeltal högre belopp till män än till kvinnor, 46.000 kr respektive 44.000 kr utan hänsyn taget till barnens inkomster eller hur många som skall dela på inkomsterna. Beaktar vi även detta blir skillnaden större. 
 34 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Tabell 9 
 Medelinkomst samt andel av medelinkomsten från marknaden respektive välfärdsstaten av bruttoinkomsten, 1994 
  
 18–64 
  år 
  
 0 år– 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Marknaden 
  
 Kr 
  
 109.575 
  
 167.175 
  
 70.225 
  
 109.096 
  
 Andel, % 
  
 71 
  
 81 
  
 61 
  
 70 
  
 Välfärdsstaten 
  
 Kr 
  
 44.399 
  
 39.850 
  
 44.371 
  
 46.434 
  
 Andel, % 
  
 29 
  
 19 
  
 39 
  
 30 
  
 Summa 
  
 Kr 
  
 153.974 
  
 207.025 
  
 114.596 
  
 155.530 
  
 Andel, % 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Minskat beroende av män 
 Kvinnors ökade lönearbete och mäns minskade borde, kan man tycka, ha inneburit att kvinnors beroende av välfärdsstaten minskat och mäns ökat. Så är dock inte fallet. Transfereringarnas andel av den totala inkomsten har ökat mellan åren 1975 och 1994 för både kvinnor och män, dvs. båda könen får en större andel av sina inkomster från välfärdsstaten idag än tidigare. Ökningen är större för män än för kvinnor. 
 Tabell 10 
 Andel av medelinkomsten från marknaden respektive välfärdsstaten av bruttoinkomsten, %, 1975 och 1994 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 1975 
  
 1994 
  
 1975 
  
 1994 
  
 18–64 
  år 
  
 Marknaden 
  
 79 
  
 71 
  
 92 
  
 81 
  
 Välfärdsstaten 
  
 21 
  
 29 
  
 8 
  
 19 
  
 Totalt 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 0 år– 
  
 Marknaden 
  
 69 
  
 61 
  
 84 
  
 70 
  
 Välfärdsstaten 
  
 31 
  
 39 
  
 16 
  
 30 
  
 Totalt 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. (Se även Bilaga, diagram 4.) 
 35 
 Robinson 
 Resultatet kan tyckas paradoxalt på flera sätt. För det första lönear- betar kvinnor idag mer än på  
 1970-talet, 
  men får ändå en större andel av sina inkomster i form av transfereringar. Detta beror bl.a. på att välfärdsstaten har byggts ut sedan  
 1970-talet 
  och att allt fler får del av de lönerelaterade bidragen. 
 För det andra kan det förefalla paradoxalt därför att utvecklingen vad gäller lönearbete är helt olika för kvinnor och män, och ändå består bådas inkomster idag i högre grad av transfereringar. Männens löneinkomster har minskat och detta inkomstbortfall har ersatts av transfereringar främst i form av arbetsmarknadsstöd och pensioner. Kvinnors löneinkomster har ökat och de får då del av de lönerelatera- de bidragen. 
 Sammanfattningsvis är kvinnor mer beroende av välfärdsstaten än män när beroendet uttrycks som andel av den totala inkomsten. Det beror på att kvinnor har lägre inkomster från marknaden än män, inte på att kvinnor får högre belopp i kronor räknat. Ser vi till hela befolkningen får män något högre belopp än kvinnor. 
 För kvinnornas del har utvecklingen inneburit ökade löneinkoms- ter och ökade bidrag från välfärdsstaten, och därmed minskat beroende av män. Det är en betydande skillnad att vara beroende av välfärdsstaten som löntagare och mottagare av transfereringar än att vara beroende av en enskild man. För männen har den inneburit minskade löneinkomster och ökat beroende av välfärdsstaten. 
  
 12 
  
 Minskar välfärdsstaten 
  
 inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män? 
 I budgetpropositionen för år 1997 konstateras att spridningen av löneinkomster är den faktor som har störst fördelningspolitisk betydelse och att ett viktigt mål i regeringens politik är att minska inkomstklyftorna (Prop. 1996/97:1 s. 50). Vi vet att skillnaderna i löneinkomster är stora mellan kvinnor och män. Utjämnar välfärds- staten dessa skillnader eller förstärker den dem? 
 Vi undersöker detta genom att jämföra kvinnors andel av mäns  
 marknadsinkomster  
 med kvinnors andel av mäns  
 disponibla inkomster 
 . Disponibel inkomst är marknadsinkomster plus transfere- ringar minus negativa transfereringar (skatter m.m.). 
 Med disponibel inkomst menas kvinnors respektive mäns  
 egna  
 disponibla inkomst. Hur sammanboende kvinnor och män fördelar inkomsterna sig emellan och hur de används studeras inte här. Andra rapporter till Kvinnomaktutredningen kommer dock att undersöka detta. 
 36 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Tabell 11 visar att kvinnornas inkomster från marknaden har ökat med 30.000 kr i fasta priser mellan åren 1975 och 1994, medan männens minskat med 14.000 kr. Kvinnornas medelinkomst från marknaden uppgick år 1975 till 44 procent av männens och den disponibla inkomsten till 58 procent. Välfärdsstaten utjämnade alltså inkomstskillnaderna mellan könen. 
 År 1994 hade kvinnor 66 procent av männens marknadsinkomster men 78 procent av deras disponibla inkomster, vilket innebär att välfärdsstaten också idag minskar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Det betyder dock inte att kvinnor och män har lika höga inkomster. Män har ca 32.000 kr mer i disponibel inkomst. 
 Transfereringar eller skatter 
 Välfärdsstaten utjämnar inkomstskillnaderna mellan könen. Sker detta med hjälp av transfereringar eller skatter? År 1975 betalade kvinnor 4.200 kr mer i skatt än de fick i transfereringar. Trots kvinnors ökade lönearbete på  
 1990-talet 
  fick de ungefär 5.000 kr mer i transfereringar än de betalade i skatt. Transfereringarna ökade alltså mer än skatten. Männen betalade båda åren mer i skatt än de fick i 
 transfereringar, men skillnaden minskade mellan åren 1975 och 1994 från  
 –51.000 
  kr till  
 –20.000 
  kr bland annat beroende på mäns minskade lönearbete. 
 Tabell 11 
 Medelinkomsten, kr i 1994 års prisnivå, samt kvinnors inkomst som andel av mäns, %,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel 
  
 1975 
  
 Marknaden 
  
 79.030 
  
 181.168 
  
 43,6 
  
 +Transfereringar 
  
 100.094 
  
 197.851 
  
 50,6 
  
 - Skatter m.m. 
  
 = Disponibel inkomst 
  
 74.812 
  
 130.085 
  
 57,5 
  
 1994 
  
 Marknaden 
  
 109.575 
  
 167.175 
  
 65,5 
  
 + Transfereringar 
  
 153.974 
  
 207.025 
  
 74,4 
  
 - Skatter m.m. 
  
 = Disponibel inkomst 
  
 114.956 
  
 146.894 
  
 78,3 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsstudien. 
 År 1975 hade skatter och transfereringar ungefär lika stor utjämnande effekt mellan kvinnors och mäns inkomster. År 1994 hade transfere- ringarna större betydelse än skatterna. Det beror dels på att kvinnor 
 37 
 Robinson 
 betalar mer skatt idag än tidigare och männen mindre, dels på skattereformen 1990/91. Den avsågs att vara fördelningsmässigt neutral mellan olika hushåll genom förändringar av både skatte- och bidragssystemen. Det är dock tveksamt om den var fördelningsmäs- sigt neutral ur ett könsperspektiv eftersom kvinnor har lägre löne- inkomster än män – skattesystemets utjämningspotential har nämligen minskat påtagligt. Det har dock motverkats av höjda barn- och bostadsbidrag, vilket innebär att bidragen fått en mer central roll för omfördelningen av inkomster (SOU 1995:104). 
 Kvinnors trefjärdedelssamhälle på  
 1970-talet, 
  männens idag 
 På samma sätt som vi tidigare i diagram 2 och 4 (s. 18 och s. 23) visade löne- och arbetsinkomsternas fördelning för kvinnor respektive män, visar vi nedan motsvarande diagram för disponibel inkomst. 
 Jämför vi lönefördelningen i diagram 2 på s. 18 med fördelningen av disponibel inkomst, finner vi att den disponibla inkomsten är betydligt mer jämnt fördelad än löneinkomsten. 
  
 Diagram 7 
  
 Fördelning av individuell disponibel inkomst, kr i 1994 års prisnivå, 
  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 1975 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 Tusen kronor 
  
 38 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 1994 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 T usen kronor 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Praktiskt taget alla kvinnor och män i åldersgruppen  
 18–64 
  år har idag en egen disponibel inkomst. Det gällde också på  
 1970-talet. 
  Bara omkring 4 procent av kvinnorna saknade disponibel inkomst år 1975. Trots att kvinnor då lönearbetade i mindre utsträckning hade de en egen inkomst i form av t.ex. barnbidrag samt i viss mån också räntor m.m. En mycket stor andel, en fjärdedel, hade dock en disponibel inkomst under 40.000 kr. År 1994 var det knappt 4 procent som hade så låga inkomster. För männen var det ungefär samma andel båda åren, nämligen strax under 4 procent. 
 Bland män har inkomstspridningen ökat. Fördelningskurvan är flackare år 1994 än år 1975. För kvinnor har det motsatta inträffat. Kurvan för år 1975 med två inkomsttoppar har år 1994 ersatts med en kurva som i stort liknar den som gällde för män år 1975. År 1975 var inkomstspridningen större bland kvinnor än bland män, idag är det tvärtom. 
 Det hävdas ibland att trefjärdedelssamhället inte bara är på väg 
 – det är redan här (Sander  Holmer 1996). Att döma av de föränd- ringar som visas i diagram 7 inföll kvinnornas trefjärdedelssamhälle på  
 1970-talet, 
  medan fördelningen är betydligt jämnare idag. Det är dock möjligt att denna period av relativ kvinnlig jämlikhet blir kort. Skillnaderna mellan män tycks trendmässigt ha ökat sedan början av  
 1980-talet, 
  medan inkomstspridningen för kvinnor sjönk påtagligt fram till 1988 och var konstant fram till 1990 (Björklund 1992). Vad som hänt mellan åren 1990 och 1994 känner vi inte till. Mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden är sannolikheten stor för att inkomstskillnaderna även mellan olika kategorier av kvinnor har ökat under  
 1990-talet. 
  
 39 
 Anita Nyberg 
 13 Kvinnors och mäns inkomster åren 1975 och 1994 
 Ett annat sätt att visa skillnaderna mellan åren 1975 och 1994 är att dela in befolkningen i tio lika stora decilgrupper, dvs. de tio procen- ten med de lägsta inkomsterna, de tio procenten med de näst lägsta inkomsterna, osv. Därefter undersöker vi hur stor andel av samtliga kvinnor som återfinns i de olika decilgrupperna. En helt jämn fördelning skulle innebära att tio procent av kvinnorna hamnar i varje decilgrupp. I diagrammet representerar den första decilen de tio procenten med de lägsta inkomsterna och den tionde de med de högsta inkomsterna. 
 40 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Diagram 8 
 Fördelning av respektive inkomst i deciler, kvinnor som andel av befolknin g- en,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 1975 
  
 1994 
  
 Marknadsinkomst 
  
 Marknadsinkomst 
  
 20,0 
  
 20 
  
 15,0 
  
 15 
  
 10,0 
  
 10 
  
 5,0 
  
 5 
  
 0,0 
  
 0 
  
 Bidrag 
  
 Bidrag 
  
 20,0 
  
 20 
  
 15,0 
  
 15 
  
 10,0 
  
 10 
  
 5,0 
  
 5 
  
 0,0 
  
 0 
  
 Skatter m.m. 
  
 Skatter m.m. 
  
 20,0 
  
 20 
  
 15,0 
  
 15 
  
 10,0 
  
 10 
  
 5 
  
 5,0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 Nettotransfereringar 
  
 Nettotransfereringar 
  
 20,0 
  
 20 
  
 15,0 
  
 15 
  
 10,0 
  
 10 
  
 5,0 
  
 5 
  
 0,0 
  
 0 
  
 Egen disponibel inkomst 
  
 Egen disponibel inkomst 
  
 20,0 
  
 20 
  
 15,0 
  
 15 
  
 10,0 
  
 10 
  
 5,0 
  
 5 
  
 0,0 
  
 0 
  
 41 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Diagrammet visar att inkomsterna från marknaden har utjämnats. År 1975 fanns ca 18 procent av kvinnorna i den lägsta decilen. År 1994 var andelen kvinnor i den decilen bara drygt 10 procent, en nästan lika stor andel som män. Andelen kvinnor i den översta decilen ökade från 1,8 procent år 1975 till 4,1 procent 1994. Trots de stora förändringarna vad gäller marknadsinkomster är helhetsintrycket vad gäller transfereringarna att fördelningen av dessa mellan kvinnor och män har förändrats mycket lite mellan åren 1975 och 1994. 
 I och med att marknadsinkomsterna har blivit jämnare fördelade mellan könen, så blir skatterna det också. År 1975 fanns 18 procent av kvinnorna i den första decilen mot ca 11 procent år 1994. I den översta decilen fanns bara 2 procent av kvinnorna år 1975 och år 1994 hade andelen stigit till 4 procent. 
 När nettotransfereringarna beräknas, dvs. transfereringar minus skatter, finner vi att kvinnor dominerar bland dem som hade högst netto år 1975. År 1994 är nettotransfereringarna betydligt jämnare fördelade mellan kvinnor och män. 
 Slutligen finner vi vad gäller disponibel inkomst att det har skett en stor förändring. 1975 fanns 18,3 procent av kvinnorna bland de 10 procenten som hade lägst egen disponibel inkomst. År 1994 hade detta förändrats till 10,4 procent. Kvinnor är alltså idag inte överre- presenterade bland dem som har de allra lägsta inkomsterna. 
 Sammanfattningsvis utjämnar både transfereringar och skatter inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. År 1975 hade transfereringar och skatter ungefär lika stor utjämnande effekt. År 1994 har transfereringarna större betydelse än skatterna. Det betyder dock inte att kvinnor och män har lika hög egen disponibel inkomst. Kvinnors disponibla inkomst uppgår idag till 115.000 och mäns till 147.000 kr. 
 14 Sammanboende kvinnors ekonomiska oberoende 
 Så här långt har vi undersökt hur stora kvinnors och mäns inkomster är och varifrån de kommer. Vi har utgått från samtliga kvinnor och män, och kvinnornas inkomster har beräknats i procent av männens. 
 Nu övergår vi till att studera kvinnor och män i  
 familjer  
 och kvinnors ekonomiska oberoende av män. Det gör vi genom att beräkna kvinnans inkomst i procent av familjens, dvs. av båda parters sammanlagda inkomst. Denna kvot används sedan för att beräkna genomsnittsvärden av kvinnans andel till familjeinkomsten åren 1975 och 1993 och i olika familjekategorier. Låt oss emellertid innan vi undersöker inkomsterna och utvecklingen av dessa, se på hur kvinnors och mäns lönearbete har utvecklat sig i familjer. 
 42 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Enförsörjarfamiljen sällsynt idag 
 Idag lönearbetar både kvinnan och mannen heltid i omkring 30 procent av hushållen. Andelen har ökat något jämfört med år 1975. Andelen där mannen arbetar heltid och kvinnan deltid är ungefär lika hög båda åren. Den största förändringen har skett vad gäller familjer där mannen arbetar heltid och kvinnan inte lönearbetar. Sådana familjer utgjorde år 1975 nästan en tredjedel av de sammanboende men bara 8 procent idag, trots den ökade arbetslösheten. Vi finner dock också att andelen familjer där mannen inte lönearbetar alls har ökat något. 
 Under  
 1970-talet 
  hade de hushåll där både kvinnan och mannen arbetade heltid också en disponibel inkomst som var betydligt högre än för samtliga sammanboende. Medianvärdet för den disponibla inkomsten i sådana familjer var då 38 procent högre än medianvärdet för samtliga sammanboende. År 1993 har medianvärdet minskat och ligger nu 24 procent högre än för samtliga. Detta beror främst på att inkomstnivån totalt har höjts eftersom andelen familjer där hustrun inte lönearbetar har minskat drastiskt. 
 Man kan också lägga märke till att i familjer där kvinnan arbetar heltid oavsett mannens arbetstid ligger den disponibla inkomsten över medianen år 1993, medan detta inte gäller i familjer där mannen arbetar heltid och kvinnan deltid eller inte lönearbetar alls. 
 Tabell 12 
 Gifta/sammanboende efter arbetstid och medianvärde av disponibel inkomst per konsumtionsenhet i procent av medianvärdet för samtliga  
 gifta/sammanboende,18–64 
  år, 1975 och 1993 
  
 Arbetstid för 
  
 Andel i procent 
  
 Samtliga=100 
  
 Mannen 
  
 Kvinnan 
  
 1975 
  
 1993 
  
 1975 
  
 1993 
  
 Heltid 
  
 Heltid 
  
 22,5 
  
 29,9 
  
 138 
  
 124 
  
 Heltid 
  
 Deltid 
  
 32,1 
  
 33,2 
  
 106 
  
 94 
  
 Heltid 
  
 0 
  
 31,7 
  
 8,2 
  
 79 
  
 90 
  
 Deltid 
  
 Heltid 
  
 2,2 
  
 4,9 
  
 113 
  
 107 
  
 Deltid 
  
 Deltid 
  
 3,4 
  
 6,9 
  
 96 
  
 90 
  
 Deltid 
  
 0 
  
 2,9 
  
 3,2 
  
 66 
  
 85 
  
 0 
  
 Heltid 
  
 1,3 
  
 3,6 
  
 108 
  
 104 
  
 0 
  
 Deltid 
  
 1,7 
  
 4,4 
  
 86 
  
 89 
  
 0 
  
 0 
  
 2,3 
  
 5,6 
  
 72 
  
 77 
  
 Samtliga 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa: Bearbetning av HINK. 
 43 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Kvinnor med högre inkomst än mannen 
 Därmed övergår vi till att undersöka inkomsterna i familjer och hur stor andel av kvinnorna som har högre förvärvsinkomster än mannen. Med förvärvsinkomster menas löne- och näringsinkomst,  
 sjuk-, 
 föräldra-, 
  arbetslöshetsförsäkring och pension. Kapitalinkomsterna ingår inte och inte heller barnens inkomster, som i allmänhet är mycket små. Data gäller åren 1975 och 1993 och är hämtade från en särskild (opublicerad) studie (Jansson 1996). Studien har inte upprepats med data för 1994. Vår bedömning är att förändringarna mellan åren 1993 och 1994 är mycket små. 
 I tio procent av familjerna hade kvinnan högre förvärvsinkomst år 1975. Denna andel ökade till 20 procent år 1993. Det förstnämnda året hade kvinnan i 36 procent av familjerna en förvärvsinkomst som var mindre än en fjärdedel av mannens. Motsvarande andel år 1993 uppgick till 12 procent. 
 Diagram 9 
 Andel kvinnor med högre förvärvsinkomst än män inom familjer, %, 1975 och 1993 
  
 Procent 
  
 50 
  
 1975 
  
 40 
  
 1993 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 18- 
  
 25- 
  
 34- 
  
 45- 
  
 55- 
  
 65- 
  
 75- 
  
 Samtliga 
  
 24 
  
 34 
  
 44 
  
 54 
  
 64 
  
 74 
  
 Å lder 
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Skillnaden är stor mellan olika ålderskategorier. Mönstret är dock detsamma för de båda åren 1975 och 1993. I hela 44 procent av de yngsta familjerna har kvinnan på  
 1990-talet 
  högre inkomst än mannen. Man kan dock misstänka att deras inkomster är betydligt lägre än i familjer i ålderskategorin  
 45–54 
  år, där ca 20 procent av 
 44 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 kvinnorna har en högre inkomst än männen. I  
 35–44 
  årsåldern minskar andelen kvinnor med högre inkomst än mannen, för att därefter åter öka något. 
 I de äldsta hushållen var andelen familjer där kvinnan hade högre inkomster än mannen större år 1975 än år 1993. Varken kvinnor eller män hade år 1975 i någon utsträckning ATP. Eftersom folkpensionen är lika för alla, så var inkomstfördelningen inom pensionärshushållen jämnare då än idag. 
 Andelen kvinnor som har högre inkomster än mannen har ökat kraftigt. Kvinnor som är ekonomiskt oberoende av sina män har alltså ökat, liksom andelen män som är ekonomiskt beroende av sina hustrur, mellan  
 1970-talet 
  och  
 1990-talet. 
  
 Kvinnors andel av familjeinkomsten 
 Nu övergår vi till att undersöka kvinnornas andel av familjens inkomster i olika familjekategorier. Till att börja med kan vi konstatera att kvinnors andel av familjeinkomsten har ökat i samtliga kategorier. Men skillnaden mellan år 1975 och år 1993 i de yngsta och de äldsta hushållen är mycket liten. De yngsta kvinnorna stod redan år 1975 för drygt 40 procent av familjeinkomsten. 
 Diagram 10 
 Kvinnors andel av familjens skattepliktiga inkomster, %, 1975 och 1993 
 1975 
  
 50  
 Procent 
 40 
 30 
 20 
 10 
 0 
  
 18- 
  
 30- 
  
 50- 
  
 65- 
  
 1 
  
 2 
  
 >3 
  
 0-6 
  
 7- 
  
 29 
  
 49 
  
 64 
  
 17 
  
 Utan barn efter ålder 
  
 Antal barn 
  
 Yngsta barnets ålder 
  
 1993 
  
 50  
 Procent 
 40 
 30 
 20 
 10 
 0 
  
 18- 
  
 30- 
  
 50- 
  
 65- 
  
 1 
  
 2 
  
 >3 
  
 0-6 
  
 7- 
  
 29 
  
 49 
  
 64 
  
 17 
  
 Utan barn efter ålder 
  
 Antal barn 
  
 Yngsta barnets ålder 
  
 45 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 År 1975 påverkade ålder, antal barn och barnets ålder i betydligt högre grad kvinnors andel av familjeinkomsten än idag. År 1993 har barnets ålder ingen betydelse, antal barn inverkar fortfarande något. Pensionsålder är det som ökar kvinnors ekonomiska beroende av män mest. 
 I tabell 13 nedan undersöker vi hur fördelningen påverkas när vi stegvis lägger på olika inkomster med utgångspunkt från de inkomster som erhålls från marknaden. Till marknadsinkomsterna lägger vi först pensioner och sedan övriga skattepliktiga bidrag; sjuk- och föräldra- penning samt arbetsmarknadsstöd. I nästa steg drar vi ifrån skatterna och övriga negativa transfereringar. Det sista steget är att lägga till skattefria transfereringar som  
 barn-, 
  bostads- och socialbidrag m.m. Dessa bidrag till familjen delas lika mellan mannen och kvinnan. Vi har då fått fram familjens disponibla inkomst. För varje hopsumme- ring av inkomsterna beräknar vi kvinnans andel av den samlade inkomsten och redovisar den genomsnittliga andel som kvinnan bidrar med till familjens inkomst. Uppgår denna andel till 50 procent så innebär det att kvinnan står för lika stor andel som mannen. 
 Tabell 13 
 Kvinnans inkomst i procent av familjeinkomsten, medelvärden, 18 år  
 –, 
  1975 och 1993 
  
 1975 
  
 1993 
  
 Marknadsinkomst 
  
 25,0 
  
 40,3 
  
 + pensioner 
  
 27,1 
  
 37,4 
  
 + övriga skattepliktiga bidrag 
  
 27,7 
  
 39,0 
  
 – skatter m.m. 
  
 29,8 
  
 39,8 
  
 + skattefria individuella bidrag, familjestöd 
  
 = Disponibel inkomst 
  
 31,1 
  
 40,5 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen 
 År 1975 svarade kvinnorna för en fjärdedel av familjens marknadsin- komster, men hela 40 procent år 1993. När pensionerna läggs till steg kvinnornas andel av familjeinkomsten år 1975, men sjönk 1993. Pensionerna är på  
 1990-talet 
  ojämnare fördelade mellan kvinnor och män än marknadsinkomsterna. Övriga skattepliktiga bidrag, dvs.  
 sjuk- , 
  föräldrapenning och arbetsmarknadsstöd, innebär att kvinnornas andel åter ökar. Det gäller också skatterna. Skatterna hade en större utjämnande effekt på  
 1970-talet 
  än på  
 1990-talet. 
  Skattefria individu- ella bidrag och familjestöd, dvs.  
 barn-, 
  bostads- och socialbidrag, studiestöd och bidragsförskott ökar även de kvinnornas andel något. År 1975 stod kvinnorna för 31 procent av familjens disponibla 
 46 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 inkomst i medeltal och år 1993 för  
 40–41 
  procent. Sammanboende kvinnor är således även mätt på detta sätt mer ekonomiskt oberoende idag än på  
 1970-talet. 
  
 På  
 1970-talet 
  uppgick kvinnornas marknadsinkomster till en fjärdedel av familjens marknadsinkomster och 31 procent av familjens disponibla inkomster. Det innebär att på  
 1970-talet 
  stärkte välfärdsstaten – transfereringar och skatter sammantaget – kvinnors ekonomiska oberoende av män i sammanboende familjer. Detta är inte fallet på  
 1990-talet. 
  Kvinnors andel av familjens marknadsin- komster och deras andel av den disponibla inkomsten är nästan exakt lika höga. Situationen skiljer sig dock åt mellan olika familjekatego- rier. 
 Familjer med och utan barn 
 Ser man till samtliga kvinnor och män 18 år och äldre så minskar inte välfärdsstaten inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Transfereringar och skatter har dock olika betydelse vid olika tidpunkter under livet. I tabell 14 nedan gör vi samma sak som i tabell 13, men nu uppdelat efter ålder för familjer utan barn, familjer med barn efter antal barn och yngsta barnets ålder. 
 Tabell 14 
 Kvinnans inkomst i procent av familjeinkomsten, medelvärden, 18  
 år–, 
  1993 
  
 Utan barn 
  
 Med barn 
  
 Antal barn 
  
 Yngsta barn 
  
 18– 
  
 30– 
  
 50– 
  
 65– 
  
 1 
  
 2 
  
 3+ 
  
 0–6 
  
 7–17 
  
 Samtl 
  
 29 
  
 49 
  
 64 
  
 barn 
  
 barn 
  
 barn 
  
 barn 
  
 iga 
  
 Marknads- 
  
 45,5 
  
 43,0 
  
 44,0 
  
 45,3 
  
 34,4 
  
 36,4 
  
 34,6 
  
 30,2 
  
 30,6 
  
 39,2 
  
 40,3 
  
 inkomst 
  
 + 
  
 Pension 
  
 45,7 
  
 43,4 
  
 40,7 
  
 34,2 
  
 34,2 
  
 36,0 
  
 34,6 
  
 30,2 
  
 30,5 
  
 39,1 
  
 37,4 
  
 + 
  
 Skattepliktiga 
  
 45,8 
  
 43,0 
  
 40,3 
  
 34,6 
  
 38,3 
  
 39,8 
  
 38,2 
  
 35,9 
  
 37,7 
  
 39,2 
  
 39,0 
  
 bidrag 
  
 – 
  
 Skatter m.m. 
  
 45,8 
  
 43,0 
  
 41,0 
  
 37,5 
  
 38,4 
  
 40,0 
  
 38,2 
  
 36,1 
  
 37,8 
  
 39,3 
  
 39,8 
  
 + 
  
 Familjestöd Skattefria bidrag 
  
 = Disponibel 
  
 46,3 43,2 41,2 37,7 39,9 40,8 39,4 39,0 39,5 40,3 40,5 
  
 inkomst 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. (Se även Bilaga, tabell  
 19–30.) 
  
 47 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Kvinnor utan barn bidrar, föga förvånande, i högre grad till familjens samlade marknadsinkomster än kvinnor med barn. När pensioner läggs till finner vi att det har liten betydelse för andra kategorier utom för de som är 50 år och äldre, där kvinnornas andel av inkomsten minskar. När de skattepliktiga bidragen läggs till har det å andra sidan liten betydelse för andra kategorier än för kvinnor med små barn. Föräldraförsäkringen ökar där kvinnors andel av familjeinkomsten. 
 Även skatterna har liten betydelse, utom för de som är 65 år och äldre. Männen betalar mer i skatt än kvinnorna i denna ålderskategori eftersom de har högre inkomster, vilket innebär att kvinnornas bidrag till familjeinkomsten relativt sett ökar. Slutligen lägger vi till familjestödet och får den disponibla inkomsten. Familjestödet har viss betydelse för kvinnor med barn och kvinnors bidrag till familje- inkomsten ökar i dessa familjer. 
 I familjer utan barn  
 18–49 
  år förändrar inte transfereringar och skatter förhållandet mellan kvinnors och mäns bidrag till familjein- komsten och inte heller om man ser till samtliga familjer, med och utan barn i olika ålderskategorier. Det sistnämnda beror dock på två olika effekter. Å ena sidan ökar välfärdsstatens transfereringar i pensionärshushåll männens inkomster i högre grad än kvinnors. Å andra sidan bidrar välfärdsstaten i barnfamiljer i högre grad till kvinnornas inkomster än mäns genom framför allt föräldraförsäkring- 
 en och minskar därmed kvinnors ekonomiska beroende av män. Sammanboende kvinnors lönearbete har ökat kraftigt sedan 1970- 
 talet, männens har minskat. Kvinnors andel av familjens disponibla inkomst har ökat från 31 procent till 40 procent. 40 procent av den disponibla inkomsten kan förefalla relativt mycket. I kronor betyder det dock att kvinnor i medeltal har en egen disponibel inkomst på ca 116.000 kr och män en på 175.000 kr, dvs. en skillnad på nästan 60.000 kr per år. 
 15 Kvinnors och mäns pensioner 
 Av välfärdsstatens stöd till hushållen uppgick 56 procent till pensioner, de lönerelaterade bidragen till 25 procent, de behovsprö- vade till 7 procent och de försörjningsrelaterade till 6 procent år 1994. Av detta förstås att pensionerna väger tungt i välfärdsstatens transfereringssystem. 
 Män har högre pension än kvinnor, och avståndet mellan kvinnliga och manliga pensionärer har ökat. År 1975 var kvinnornas genom- snittliga pension 71 procent av männens, men hade på  
 1990-talet 
  sjunkit till bara 59 procent! Medan fördelningen mellan kvinnor och män generellt sett blivit jämnare sedan  
 1970-talet, 
  så har situationen 
 48 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 blivit den omvända för pensionärerna. Utvecklingen kan förklaras av förändringar i det svenska pensionssystemet. 
 Tabell 15 
 Medelpension, kr i 1994 års prisnivå, samt kvinnors medelpension som andel av mäns, %, 65 år  
 –, 
  1975 och 1994 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel 
  
 1975 
  
 50.380 
  
 70.721 
  
 71,2 
  
 1994 
  
 81.820 
  
 139.049 
  
 58,8 
  
 Källa: HINK. 
 Olika pensionssystem 
 Det svenska pensionssystemet består i huvudsak av fyra olika delsystem: 
  
 – 
  
 Allmän folkpension 
  
 – 
  
 ATP – allmän tilläggspension 
  
 – 
  
 Kollektiva avtalspensioner 
  
 – 
  
 Privata pensionsavtal. 
  
 Den allmänna pensionsåldern är 65 år, men pensionsåldern är rörlig, vilket innebär att man kan välja att ta pension mellan 60 och 70 år. Alla som bott eller arbetat i Sverige minst tre år har rätt till folkpension. Har man ingen eller låg ATP får man s.k. pensionstill- skott. 
 Diagram 11 
 Andel personer med enbart folkpension, 65 år  
 –, 
 1982–1994 
  
 Procent 
  
 50,0 
  
 40,0 
  
 30,0 
  
 Kvinnor 
  
 20,0 
  
 10,0 
  
 Män 
  
 0,0 
  
 1982 
  
 1984 
  
 1986 
  
 1988 
  
 1990 
  
 1992 
  
 1994 
  
 Källa: SCB, Totalräknad inkomststatistik. 
 49 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Den allmänna tilläggspensionen ATP infördes år 1960. Full ATP får man efter 30 års förvärvsarbete, och pensionen beräknas på de 15 bästa inkomståren. De första fullvärdiga  
 ATP-pensionärerna 
  pensionerades därför först år 1990. 
 Till de allmänna pensionssystemen kommer kollektiva avtalspen- sioner som vuxit fram genom uppgörelser mellan parterna på arbetsmarknaden samt – från  
 1980–talet 
  – eget privat pensionsspa- rande. 
 Andelen personer som bara har folkpension och pensionstillskott har minskat kontinuerligt. År 1994 var det endast 3 procent av männen 65 år eller äldre och 16 procent av kvinnorna som bara hade folkpension och pensionstillskott (se även Bilaga, tabell 31). 
 Den allmänna folkpensionen är lika för kvinnor och män, men när ATP och andra avtalspensioner läggs till blir de utbetalade pensio- nerna olika. Genom  
 ATP-systemets 
  fortsatta utbyggnad har pensions- beloppen stigit kraftigt och inkomstskillnaderna mellan kvinnliga och manliga pensionärer ökat. 
 Nästan alla män 
 och två tredjedelar av kvinnorna har ATP 
 Idag har en majoritet av ålderspensionärerna en  
 ATP-pension. 
  Det gäller 96 procent av männen och 67 procent av kvinnorna. Bland de yngre pensionärerna (där fler av kvinnorna hunnit skaffa sig ATP- poäng) är siffrorna 98 procent för männen mot 85 procent för kvinnorna. 
 Män har avtalspensioner i högre utsträckning och med större belopp än kvinnor. Däremot får dagens pensionärer en mycket liten andel av sin pension från eget privat pensionssparande. År 1994 var det endast 9 procent av samtliga ålderspensionärer som fick en sådan privat pension. Andelen män var dubbelt så stor som andelen kvinnor. Bland de yngre pensionärerna är det fler som har ett privat pensions- sparande, 20 procent av männen och nära 12 procent av kvinnorna. 
 Tabell 16 
 Andel med olika pensioner,%, 1994 
  
 Samtliga 66 år– 
  
 66–69 
  år 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Folkpension med pensionstillskott 
  
 99,5 
  
 99,5 
  
 99,3 
  
 99,3 
  
 ATP 
  
 67,0 
  
 96,4 
  
 85,1 
  
 97,9 
  
 Avtalspension 
  
 51,1 
  
 71,4 
  
 64,6 
  
 76,2 
  
 Privat pension 
  
 6,6 
  
 13,4 
  
 11,8 
  
 20,5 
  
 Källa: Bearbetning av IoF 1994, storurval. Bosatta i Sverige hela året. 
 50 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Även om många har avtalspensioner och somliga också egna privata pensionsförsäkringar, så svarar det offentliga pensionssystemet för merparten av de utbetalda pensionerna. Det är emellertid stora skillnader dels mellan yngre och äldre pensionärer, dels mellan kvinnor och män. 
 Summan av folkpension och pensionstillskott är högre för kvinnor än för män. Det beror på att pensionstillskottet är högre för kvinnor än för män. Pensionstillskottets syfte är ju att förstärka pensionen för 
 personer med ingen eller låg ATP, och kvinnor har i medeltal lägre ATP, alltså får kvinnorna högre pensionstillskott. 
 Diagrammet nedan visar att männen har mycket högre pensioner än kvinnorna. År 1994 uppgick kvinnornas pensioner i medeltal endast till knappt 60 procent av männens. Den ekonomiska ojäm- ställdheten är alltså större bland pensionärer än bland de förvärvsar- betande, där kvinnorna samma år i genomsnitt hade 72 procent av männens inkomst (130.600 respektive 181.200 kr för åldersgruppen  
 20–64 
  år). Diagrammet visar också tydligt hur lite det egna privata pensionssparandet betyder för dagens pensionärer. 
 Diagram 12 
 Olika slag av pensioner, kr, 1994 
  
 180 000 
  
 150 000 
  
 Privat pension 
  
 120 000 
  
 90 000 
  
 Avtalpension 
  
 60 000 
  
 ATP 
  
 30 000 
  
 Folkpension 
  
 0 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 66 år - 
  
 66-69 
  år 
  
 Källa: SCB, Totalräknad inkomststatistik. (Se även Bilaga, tabell  
 32–33.) 
  
 Allt fler pensionssparar 
 Det privata pensionssparandet har ökat kraftigt under andra hälften av  
 1980-talet. 
  År 1980 var det bara 4 procent som sparade i pensionsför- säkringar. År 1995 betalade 1.360.000 personer in egna, avdragsgilla pensionspremier. Mer än var fjärde person mellan 20 och 64 år 
 51 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 sparade i privata pensionssytem. I åldersgruppen  
 45–54 
  år var siffran hela 36 procent. Utöver dessa registerade inbetalningar finns det också privat pensionssparande som arbetsgivaren betalar utanför de kollektiva pensionsavtalen. 
 Den kraftiga ökningen av sparandet bland kvinnor kan grunda sig i en oro för den egna pensionen. Kvinnor har ju i allmänhet lägre förvärvsinkomster och får därmed lägre ATP och kompenserar detta genom eget pensionssparande. 
 Diagram 13A 
 Andel med privat pensionssparande,  
 20–64 
  år,  
 1984–1995 
  
 Procent 
  
 35 
  
 30 
  
 Kvinnor 
  
 25 
  
 20 
  
 15 
  
 Män 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 1984 
  
 1986 
  
 1988 
  
 1990 
  
 1992 
  
 1994 
  
 Diagram 13B 
 Årligt genomsnittligt sparbelopp, kr i 1995 års prisnivå,  
 1984–1995 
  
 25 000 
  
 20 000 
  
 Män 
  
 15 000 
  
 10 000 
  
 Kvinnor 
  
 5 000 
  
 0 
  
 1984 
  
 1986 
  
 1988 
  
 1990 
  
 1992 
  
 1994 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Kvinnor sparar lägre belopp, i medeltal 5.900 kr jämfört med männens 7.500 kr år 1995. Å andra sidan börjar de i regel att spara tidigare och har ett mer långsiktigt sparande. 
 Det genomsnittliga sparbeloppet minskade kraftigt efter 1989 för både män och kvinnor. För männens del är det en tydlig minskning av sparbeloppet, som kan förklaras av försämrade avdragsregler. För kvinnorna kan orsaken vara densamma, men skulle också kunna förklaras av att nytillkomna sparare sparar lägre belopp. 
 52 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Pensionssystemet premierar manlig tidsanvändning 
 Pensionssystemet är det som i störst utsträckning gynnar en manlig tidsanvändning. Det är också det som väger tyngst i välfärdsstatens bidrag till hushållen, 56 procent år 1994. Syftet med dagens pensions- system när det infördes år 1960 var att även de äldre skulle få del av den allmänna välfärdsökningen (Ringqvist 1996). Systemet har successivt byggts ut och den offentliga sektorns utgifter för pensioner har mer än tredubblats sedan 1970, räknat i fasta priser. Ökningen beror på att allt fler har fått större ersättningar, att pensionsåldern sänktes till 65 år 1976 och att antalet förmånstagare har ökat genom att antalet äldre stiger, allt fler kvinnor har rätt till  
 ATP-pension, 
  antalet förtidspensionärer har trendmässigt vuxit och en rad sociala förmåner har gjorts pensionsgrundande. Det gäller t.ex. sjukpenning, arbetslöshetsunderstöd och föräldrapenning. 
 Det svenska pensionssystemet har kritiserats för att sambandet mellan avgifter och förmåner är för svagt. Kritiken resulterade i att en utredning tillsattes år 1991 för att se över pensionssystemet (Ringqvist 1996). Utredningen presenterade ett förslag som skulle innebära att individernas framtida pensionsförmåner i större utsträckning grundas på egna inbetalda avgifter. Utredningen förslog också att hela livsinkomsten skulle vara pensionsgrundande. Ett principbeslut har fattats av riksdagen om att som ett komplement till ett statlig fördelningssystem, typ ATP, skulle en del av löntagarnas pensionsavgifter gå till ett individuellt pensionssparande. Det kommer i princip att fungera som en privat pensionsförsäkring. Hur kommer då detta att påverka den ekonomiska jämställdheten? Å ena sidan innebär det sannolikt att, om nuvarande tidsanvändning mellan kvinnor och män består, skillnaderna i pensioner mellan kvinnor och män åter kommer att öka, dvs. den ekonomiska jämställdheten minskar. Å andra sidan kan det också innebära att kvinnors benägen- het att öka sin lönearbetstid förstärks ytterligare, vilket innebär att den ekonomiska jämställdheten ökar. Det sistnämnda förutsätter dock att det finns en efterfrågan på det utökade utbudet av arbetskraft, vilket inte är fallet idag. 
 16 Går vi mot en fattigdomens feminisering? 
 Studier av de fattiga i USA och andra länder gav på  
 1980-talet 
  upphov till begreppet fattigdomens feminisering. Den ökade andelen kvinnor bland fattiga är ett resultat av att andelen ensamstå- ende mödrar – antingen ogifta eller skilda – har ökat samt kvinnors 
 53 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 överrepresentation bland de äldre och särskilt bland de mycket äldre. Många har dock påpekat att en överrepresentation av kvinnor bland de fattiga i ett historiskt perspektiv inte är något nytt fenomen (Martinez 1992). Ibland ställs frågan om det har skett en feminise- ring av fattigdomen även i Sverige. Har den ökade ojämlikheten inneburit att kvinnornas andel av låginkomstgruppen har ökat? 
 Det finns inga officiella mätningar av fattigdom i Sverige. Där- emot kan man belysa inkomsterna ur ett traditionellt låginkomstpers- pektiv. Vi har redan funnit att kvinnor har lägre inkomster än män, men också att andelen män med mycket låga inkomster ökat och andelen kvinnor minskat. 
 Kvinnor och män 
 med inkomster under socialbidragsnormen 
 Ett sätt att mäta i vilken utsträckning kvinnor respektive män är överrepresenterade bland låginkomsttagare är att undersöka om kvinnorna oftare lever i hushåll med låga inkomster, t.ex. i hushåll under socialbidragsnormen. När beräkningarna gjorts för att utröna detta har familjens inkomst delats lika mellan kvinnor och män i sammanboende hushåll. 
 Diagram 14 
 Andel under socialbidragsnorm,  
 1975–1995 
  
 20,0 
  
 Procent 
  
 Män 
  
 15,0 
  
 Kvinnor 
  
 10,0 
  
 5,0 
  
 0,0 
  
 1975 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Diagrammet visar att andelen kvinnor och män under socialbi- dragsnormen är i stort sett densamma. Andelen under normen minskade från 1975 till  
 1990-talet, 
  med en tillfällig uppgång i början av  
 1980-talet. 
  Under  
 1990-talet 
  har sedan andelen åter ökat. Mönstret 
 54 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 är detsamma för kvinnor och män, och uppgången av andelen låginkomsttagare omfattar också båda könen. 
 Alternativa socialbidragsnormer 
 Socialbidragsnormen ovan har beräknats utifrån den norm som fastställdes i mitten av  
 1980-talet, 
  justerad för prisförändringarna enligt konsumentprisindex exkl. dess boendekomponent. Boendeut- giften har satts till lika med medelhyran för hushåll i lägenheter som är på gränsen till trångboddhet. (En familj räknas som trångbodd om man bor fler än två personer/rum, ett rum oräknat). Uppgifterna är framtagna för Social rapport 1997 från Socialstyrelsen. 
 För år 1994 har vi gjort en speciell beräkning som ger en mer nyanserad bild av de hushåll som hamnar under socialbidragsnormen. Till att börja med har vi beräknat hushållens verkliga bostadskostna- der. Till dessa har sedan lagts utgifter för barnomsorg, schablonut- gifter för lokala resor samt för fackföreningsavgifter för dem som har en anställning. Slutberäkningen, som alltså bygger på verkliga utgifter i stället för normhyra, ger en något högre andel av befolkningen under socialbidragsnormen och en något högre andel kvinnor än män. 
 Diagram 15 
 Andel personer i hushåll med inkomst under socialbidragsnormen, beräkning med verkliga utgifter, 1994 
  
 Procent 
  
 35,0 
  
 30,0 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 25,0 
  
 20,0 
  
 15,0 
  
 10,0 
  
 5,0 
  
 0,0 
  
 -17 
  
 18-24 
  
 25-34 
  
 35-44 
  
 45-54 
  
 55-64 
  
 65-74 
  
 75- 
  
 Å lder 
 Källa: SCB. Inkomstfördelningsundersökningen. 
 55 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Diagram 15 visar att andel personer med inkomst under socialbi- dragsnormen, som den här har beräknats, varierar kraftigt med åldern. Så mycket som en tredjedel av ungdomarna mellan 18 och 24 år ligger under socialbidragsnormen. Näst sämst till ligger de äldre kvinnliga pensionärerna. 
 Att en viss andel hushåll ligger under socialbidragsnormen innebär dock inte automatiskt att dessa hushåll är berättigade till socialbidrag. Ett hushåll kan av många skäl ha inkomster under normen, men ändå inte ha rätt till socialbidrag. När det gäller ungdomar, så har t.ex. många av de ungdomar som är med i beräkningen ännu inte flyttat hemifrån. I vårt material betecknas de ändå – eftersom de är myndiga 
 – som egna hushåll, och deras inkomster jämförs med andra ensam- ståendes. Andra ungdomar har flyttat hemifrån, men får bidrag från sina föräldrar som gör deras ekonomi bättre än vad som framgår av inkomstmätningarna. 
 Kvinnor och män bland socialbidragstagare 
 Kvinnor och män är socialbidragstagare i ungefär samma utsträck- ning. År 1995 fanns det cirka 445.000 vuxna i de hushåll som fick socialbidrag. Knappt hälften av dem var kvinnor. Antalet bidragstaga- re växlar med konjunkturen, men har sedan  
 1980-talet 
  ökat något oavsett konjunkturen. Ökningen har inte påverkat fördelningen mellan kvinnor och män. 
 Under 1995 fick 8,5 procent av de vuxna kvinnorna och 8,2 pro- cent av de vuxna männen mellan 18 och 64 år socialbidrag. I dessa hushåll ingick totalt 720.000 personer inkl. barn. En större andel av socialbidragstagarna fanns bland yngre hushåll, och det var stora skillnader beroende på familjesammansättning. Det är vanligast med socialbidrag bland ensamstående föräldrar, både bland kvinnor och män, därefter kommer ensamstående utan barn. 
 56 
 SOU 1997:87 Kvinnor, män och inkomster 
 Tabell 17 
 Andel vuxna personer boende i hushåll med socialbidrag, %, 1985, 1990 och 1995 
  
 1985* 
  
 1990** 
  
 1995** 
  
 Kvinnor 
  
 Ensamstående med barn 
  
 37,4 
  
 35,2 
  
 35,4 
  
 Ensamstående utan barn 
  
 7,1 
  
 10,0 
  
 13,1 
  
 Sammanboende med barn 
  
 4,7 
  
 4,3 
  
 6,2 
  
 Sammanboende utan barn 
  
 1,6 
  
 1,9 
  
 2,4 
  
 Samtliga kvinnor 
  
 5,7 
  
 6,6 
  
 8,5 
  
 Män 
  
 Ensamstående med barn 
  
 17,0 
  
 18,8 
  
 16,4 
  
 Ensamstående utan barn 
  
 11,3 
  
 12,4 
  
 15,4 
  
 Sammanboende med barn 
  
 4,7 
  
 4,3 
  
 6,2 
  
 Sammanboende utan barn 
  
 1,6 
  
 1,9 
  
 2,4 
  
 Samtliga män 
  
 5,9 
  
 6,3 
  
 8,2 
  
 Samtliga kvinnor och män 
  
 5,8 
  
 6,4 
  
 8,3 
  
 * 1985 Hushåll  
 18–74 
  år, ** 1990 och 1995 hushåll  
 18–64 
  år 
 Källa: Beräkning ur SCB:s och Socialstyrelsens socialbidragsstatistik. 
 Runt hälften av de vuxna som lever i hushåll med socialbidrag är kvinnor. År 1995 var 49,7 procent av socialbidragstagarna kvinnor och 50,3 procent män, en obetydlig ökning av andelen kvinnor jämfört med år 1975 då motsvarande siffra var 48,6 procent mot 51,4 procent för männen. 
 Tabell 18 
 Fördelning av vuxna med socialbidrag bland kvinnor och män i olika hushåll, %,  
 18–64 
  år,  
 1975–1995 
  
 1975 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 Kvinnor 
  
 Ensamstående med barn 
  
 12,1 
  
 14,7 
  
 13,8 
  
 14,7 
  
 13,2 
  
 Ensamstående utan barn 
  
 14,7 
  
 14,3 
  
 18,5 
  
 18,5 
  
 18,9 
  
 Sammanboende med barn 
  
 15,0 
  
 14,0 
  
 11,8 
  
 12,1 
  
 13,0 
  
 Sammanboende utan barn 
  
 6,8 
  
 5,2 
  
 5,0 
  
 4,7 
  
 4,7 
  
 Samtliga kvinnor 
  
 48,6 
  
 48,2 
  
 49,1 
  
 50,1 
  
 49,7 
  
 Män 
  
 Ensamstående med barn 
  
 0,6 
  
 1,1 
  
 1,3 
  
 1,8 
  
 1,6 
  
 Ensamstående utan barn 
  
 29,0 
  
 31,4 
  
 32,8 
  
 31,2 
  
 31,0 
  
 Sammanboende med barn 
  
 15,0 
  
 14,0 
  
 11,8 
  
 12,1 
  
 13,0 
  
 Sammanboende utan barn 
  
 6,8 
  
 5,2 
  
 5,0 
  
 4,7 
  
 4,7 
  
 Samtliga män 
  
 51,4 
  
 51,8 
  
 50,9 
  
 49,9 
  
 50,3 
  
 Samtliga 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Källa: Beräkning ur SCB:s och Socialstyrelsens socialbidragsstatistik. 
 57 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Det finns, utifrån andelen kvinnor och män bland socialbidragstagare, inget belägg för att tala om feminisering av fattigdomen i Sverige. Den största enskilda gruppen socialbidragstagare är inte heller kvinnlig utan det är gruppen ensamstående män utan barn. De utgör 31 procent av de vuxna socialbidragstagarna. 
 17 Är män rikare än kvinnor? 
 Uppgifter om tillgångar och skulder är betydligt mer begränsade än vad som gäller för inkomster av olika slag. I den officiella statistiken redovisas endast uppgifter om den taxerade förmögenheten. Uppgif- terna om taxerad förmögenhet är dessutom inriktade på att erhålla underlag för taxering och beskattning. De undantar därmed en del tillgångar och de värderar inte tillgångarna till marknadsvärde. 
 I den statistik som normalt publiceras redovisas uppgifterna endast för hushåll och den är inte uppdelat på kvinnor och män. Orsaken är att den samlade förmögenheten är samtaxerad för gifta och sambe- skattade. Data för år 1992 är de mest tillförlitliga av senare datum. För detta år insamlades uppgifter om tillgångar och skulder till SCB:s ordinarie inkomstfördelningsundersökning. Undersökningen komplet- terades med ett speciellt urval av hushåll med stora taxerade förmögenheter. Syftet var att erhålla säkrare skattningar av hushållens förmögenhetsfördelning. Dessa uppgifter har här använts för att undersöka förmögenhetsfördelningen mellan kvinnor och män. 
 Förmögenheten jämnare fördelad 
 än inkomsten mellan kvinnor och män 
 Studier av förmögenhetens fördelning mellan hushåll visar att förmögenheter är mycket mer ojämnt fördelade än inkomster. Det gäller dock inte fördelningen av förmögenheter mellan kvinnor och män. Förmögenheten är jämnare fördelad än inkomsten från marknaden. Däremot är kvinnors och mäns nettoförmögenhet och egen disponibel inkomst ungefär lika fördelade. Kvinnor ägde år 1992 nästan 47 procent av den privata nettoförmögenheten. Motsva- rande andel av de individuella disponibla inkomsterna var 45 procent år 1994. 
 58 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Tabell 19 
 Tillgångar och skulder, miljarder kr, samt kvinnors andel av de totala tillgångarna och skulderna, 1992 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel 
  
 Bankmedel (ej i näring) 
  
 214,4 
  
 214,5 
  
 50,0 
  
 Direktägda aktier 
  
 34,1 
  
 46,9 
  
 42,1 
  
 Allemansfonder 
  
 20,9 
  
 22,9 
  
 47,6 
  
 Andra aktiefonder 
  
 15,8 
  
 17,0 
  
 48,2 
  
 Eget hem 
  
 413,6 
  
 604,0 
  
 40,6 
  
 Lang 
  
 77,1 
  
 87,3 
  
 46,9 
  
 Bostadsrätt dekl värde 
  
 7,8 
  
 7,9 
  
 49,7 
  
 Övriga reala tillgångar 
  
 23,9 
  
 71,4 
  
 25,1 
  
 Summa tillgångar 
  
 879,4 
  
 1221,6 
  
 41,9 
  
 Skulder 
  
 243,1 
  
 512,1 
  
 32,2 
  
 Nettoförmögenhet, privat 
  
 636,3 
  
 709,5 
  
 47,3 
  
 Tillgångar i näring 
  
 107,6 
  
 327,2 
  
 24,7 
  
 Skulder i näring 
  
 31,9 
  
 152,0 
  
 17,3 
  
 Nettoförmögenhet i näring 
  
 75,7 
  
 175,2 
  
 30,2 
  
 S:a tillgångar inkl. näringsverksamhet 
  
 987,0 
  
 1548,9 
  
 38,9 
  
 Skulder inkl närings verksamhet 
  
 275,0 
  
 664,0 
  
 29,3 
  
 Nettoförmögenhet 
  
 712,0 
  
 884,9 
  
 44,6 
  
 Taxerad förmögenhet 
  
 380,2 
  
 336,3 
  
 53,1 
  
 Studieskuld 
  
 33,4 
  
 24,1 
  
 58,1 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll. (Se även Bilaga, tabell 34 och följande.) 
 Kvinnornas olika tillgångar år 1992 var så gott som alltid något mindre än männens. Knappt 45 procent av den totala nettoförmögen- heten till marknadsvärde registrerades på kvinnor. Det gäller såväl finansiella tillgångar, boendetillgångar som tillgångar i näringsverk- samhet. 
 14 procent av kvinnorna 
 och 24 procent av männen äger aktier 
 De samlade privata tillgångarna på bankkonton var lika för kvinnor och män. Eftersom det finns något fler kvinnor än män i Sverige blir emellertid medelvärdet något lägre för kvinnor än för män. 
 Kvinnor har sina tillgånger mer koncentrerade till mindre riskfyll- da placeringar än män. Bankmedel, allemansfonder och andra aktiefonder är jämnare fördelade än vad innehavet av börsaktier är. 
 59 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 14 procent av kvinnorna över 18 år äger aktier och 24 procent av männen. 
 Det finns fyra gånger fler manliga än kvinnliga företagare. Detta avspeglas i fördelningen av tillgångar och skulder i egen näringsverk- samhet. 
 Kvinnor har högre värden än män vad gäller två poster. Den ena gäller den taxerade förmögenheten och den andra gäller studieskul- der. 
 År 1992 hade kvinnor 53 procent av den samlade taxerade förmö- genheten. Flera faktorer förklarar varför kvinnor har en större andel av den taxerade förmögenheten, som uppgår till knappt 45 procent, än av den totala nettoförmögenheten. I beräkningarna av den totala nettoförmögenheten har tillgångarna värderats till marknadsvärde. 
 Det innebär att aktier och fastigheter får högre värden än när de ingår i beräkningen av den taxerade förmögenheten. Tillgångar i närings- verksamhet är befriade från förmögenhetsbeskattning och ingår därför inte i den taxerade förmögenheten. Eftersom män har större närings- tillgångar och värden på aktier än vad kvinnor har, innebär det att en del tillgångar i större utsträckning saknas i taxerad förmögenhet för män än för kvinnor. 
 Att ålder har betydelse för förmögenhetsfördelningen visas tydligt i diagram 16. Där både medelvärdet och medianvärdet för kvinnor och män i olika åldrar visas. 
  
 Diagram 16 
  
 Nettoförmögenhet till marknadsvärde, medelvärde och medianvärde 
  
 efter ålder, 1992 
  
 Medelvärde 
  
 500 000 
  
 400 000 
  
 Kv 
  
 M 
  
 300 000 
  
 200 000 
  
 100 000 
  
 0 
  
 18-24 
  
 35-44 
  
 55-64 
  
 75- 
  
 60 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Medianvärde 
  
 500 000 
  
 Kv 
  
 400 000 
  
 M 
  
 300 000 
  
 200 000 
  
 100 000 
  
 0 
  
 18-24 
  
 35-44 
  
 55-64 
  
 75- 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Resultatet blir mycket olika beroende på om vi betraktar medelvärde eller medianvärde på förmögenheten. För samtliga kvinnor och män är medelvärdet mycket större än medianvärdet. Medianvärdet speglar värdet för den person som befinner sig mitt i fördelningen. När medelvärdet beräknas påverkas det av personer med mycket stora förmögenheter. Både beräkningen med medelvärde och medianvärde visar emellertid på att det är en klar koncentration av nettoförmögen- heten till åldrarna över 40 år. 
 Kvinnors medelförmögenhet uppgår till 79 procent av männens. Gör vi beräkningen med medianvärdet för kvinnor respektive män får vi att kvinnor har 60 procent högre medianförmögenhet. Dessa två resultat är båda riktiga, men kan förefalla motsägelsefulla. De olika resultaten beror på att spridningen av förmögenhet är mycket större bland män än bland kvinnor. 
 Kvinnors förmögenhet mindre spridd 
 En närmare beskrivning av spridningen av förmögenheten bland kvinnor och män finner vi i tabell 20. Den visar att nettoförmögen- heten för män har större spridning än kvinnors. Värdet som avgränsar de 10 procenten med de största förmögenheterna ligger avgjort högre för män än för kvinnor. Det omvända gäller för det värde som avgränsar de 10 procent med de lägsta förmögenheterna. Då har kvinnor högre värden än män, dvs. kvinnor med de minsta förmögen- heterna är inte lika fattiga som män eller snarare de har inte lika stora skulder som män. 
 61 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Tabell 20 
 Nettoförmögenhet till marknadsvärde, medelvärden och percentilvärden, 1992 
  
 Medel 
  
 P10 
  
 P25 
  
 P50 
  
 P75 
  
 P90 
  
 Kvartil 1 
  
 Median 
  
 Kvartil 3 
  
 Kvinnor 
  
 18–64 
  år 
  
 183.379 
  
 –63.386 
  
 0 
  
 47.890 
  
 269.476 
  
 552.469 
  
 65 år– 
  
 255.218 
  
 6.128 
  
 42.818 
  
 125.043 
  
 306.999 
  
 595.225 
  
 0 år – 
  
 163.125 
  
 –22.223 
  
 0 
  
 31.450 
  
 204.030 
  
 488.192 
  
 Män 
  
 18–64 
  år 
  
 212.174 
  
 –134.194 
  
 –21.340 
  
 35.275 
  
 278.397 
  
 700.332 
  
 65 år – 
  
 482.997 
  
 287 
  
 77.224 
  
 268.689 
  
 631.799 
  
 1.037.166 
  
 0 år– 
  
 206.767 
  
 –71.000 
  
 0 
  
 19.611 
  
 237.394 
  
 672.085 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll. 
 En jämförelse mellan förmögenhet och marknadsinkomster visar att marknadsinkomsterna är mer ojämnt fördelade mellan kvinnor och män än förmögenheten. Kvinnors marknadsinkomster uppgår till 64 procent av männens, medan kvinnors andel av nettoförmögenheten uppgår till 79 procent av männens, vilket är detsamma som kvinnors andel av mäns disponibla inkomst. 
 Diagram 17 
 Marknadsinkomst, disponibel inkomst och nettoförmögenhet i olika åldrar 
  
 Marknadsinkomst 1994 
  
 250 000 
  
 200 000 
  
 K 
  
 150 000 
  
 M 
  
 100 000 
  
 50 000 
  
 0 
  
 0-15 
  
 18-24 
  
 35-44 
  
 55-64 
  
 75- 
  
 Ålder 
  
 62 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Disponibel inkomst 1994 
  
 250 000 
  
 200 000 
  
 K 
  
 150 000 
  
 M 
  
 100 000 
  
 50 000 
  
 0 
  
 Ålder 
  
 0-15 
  
 18-24 
  
 35-44 
  
 55-64 
  
 75- 
  
 Nettoförmögenhet 1992 
  
 500 000 
  
 400 000 
  
 K 
  
 M 
  
 300 000 
  
 200 000 
  
 100 000 
  
 0 
  
 Ålder 
  
 0-15 
  
 18-24 
  
 35-44 
  
 55-64 
  
 75- 
  
 Män är rikare än kvinnor och majoriteten av dem som har en mycket stor förmögenhet är män. 
 18 Kvinnliga och manliga företagares inkomster 
 Företagande är ett begrepp som ger associationer till makt och män. Företagare har makt genom sina möjligheter att besluta över investeringar, anställningar osv. Manliga företagare uppger att den starkaste drivkraften för att starta eget är viljan att vara sin egen, för kvinnor är det att kunna ta hand om familjen samtidigt som de bidrar till familjens försörjning (Sundin 1989). 
 Företagande kan emellertid också vara ett uttryck för brist på makt. Svårigheter att finna en anställning leder till att ett alternativ är att starta eget. En tredjedel av männen och närmare en fjärdedel av kvinnorna uppger idag arbetslöshet som motiv för att de startat eget (SCB, Statistiska meddelanden F 15 SM9301). 
 Mellan åren 1975 och 1994 har andelen kvinnor med företagarin- komster ökat, medan andelen män har minskat. Det sistnämnda beror 
 63 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 på att antalet jordbrukare minskat kraftigt. Kvinnor får idag en större andel av företagarinkomsterna än tidigare. 
 Tabell 21 
 Kvinnors andel av mäns företagarinkomster, och andel med företagari n- komster, %,  
 18–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 1975 
  
 1994 
  
 Kvinnors andel av företagares totala inkomstsumma 
  
 14,6 
  
 27,2 
  
 Kvinnors andel av mäns företagarinkomster 
  
 hela befolkningen 
  
 17,5 
  
 37,6 
  
 de med företagarinkomster 
  
 52,2 
  
 67,1 
  
 Andel med företagarinkomster 
  
 kvinnor 
  
 4,6 
  
 7,0 
  
 män 
  
 13,8 
  
 12,6 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Ett eget företag kan drivas antingen som enskild firma eller som eget aktiebolag. Företagarens inkomst i ett aktiebolag räknas som lön, och företagaren bestämmer själv vilken lön som han eller hon anser rimlig. Den som har en enskild firma kan däremot inte reglera sin inkomst på samma sätt. Här är inkomsten helt enkelt det netto som uppstår då kostnaderna i företaget dragits ifrån intäkterna. Jordbruks- företag drivs som enskild firma. 
 Det finns idag tre gånger fler manliga än kvinnliga företagare. Kvinnliga företagare bedriver oftare än manliga sin verksamhet på deltid. Bland de företagare som driver sitt företag på heltid hela året är männen fyra gånger så många som kvinnorna. Bland heltidsföreta- garna är kvinnors medelinkomst ca 75 procent av de manliga företagarnas. 
 I tabell 22 jämförs inkomsten av anställning med inkomsten av olika företagsformer. Bara heltidsarbetande är med, vilket undanröjer effekten av deltidsarbete. 
 Tabell 22 
 Arbetsinkomst för heltidsarbetande i eget företag, kr,  
 20–64 
  år, 1994 
  
 Medelinkomst 
  
 Beräknat antal 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Enskild firma 
  
 88.200 
  
 124.500 
  
 70,8 
  
 29.400 
  
 91.600 
  
 Aktiebolag 
  
 210.400 
  
 247.000 
  
 85,2 
  
 22.100 
  
 110.300 
  
 Jordbruk 
  
 74.300 
  
 89.800 
  
 82,7 
  
 4.400 
  
 30.200 
  
 Samtliga företagare 
  
 135.322 
  
 178.197 
  
 75,9 
  
 55.900 
  
 232.100 
  
 Anställda 
  
 182.849 
  
 238.117 
  
 76,8 
  
 881.700 
  
 1.316.700 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
 64 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 När man jämför siffrorna för samtliga företagare med siffrorna för anställda, så ser man dels att skillnaderna mellan kvinnor och män är ungefär desamma, dels att de anställda i genomsnitt har högre inkomster än företagarna. 
 Skillnaderna inom företagargruppen är emellertid stora. Jordbru- karna har lägst inkomster, därnäst de företagare som har enskild firma. Företagare som driver sin verksamhet som aktiebolag har däremot en högre medelinkomst än vad anställda har. 
 Bakom företagarnas låga medelinkomster döljer sig en mycket större spridning av inkomsten än vad som gäller de anställda. Det finns företagare som har en mycket inkomstbringande verksamhet, och andra som driver sitt företag trots att det har dålig lönsamhet. Inkomstskillnaden mellan kvinnor och män återfinns i alla dessa grupper, om än något mindre för företagare i eget aktiebolag och jordbrukare. 
 Bristen på ekonomisk jämställdhet är av ungefär samma storleks- ordning bland företagare som bland anställda. Mest ekonomiskt jämställda är aktiebolagsföretagarna och minst de som driver enskild firma. 
  
 19 
  
 Mäns beroende av kvinnors oavlönade hushålls- och vårdarbete 
  
 Hittills har vi ägnat oss åt avlönat arbete och penninginkomster. Drygt hälften av allt arbete som utförs är emellertid oavlönat. Lönearbete betraktas officiellt som arbete; merparten av det utförs av män. Oavlönat hemarbete (hushålls- och vårdarbete) betraktas inte officiellt som arbete; merparten utförs av kvinnor. Vi vet betydligt mindre om det oavlönade hemarbetet än det avlönade arbetet. Några tidsanvändningsstudier har dock genomförts. I detta avsnitt diskuteras det oavlönade arbetet och mäns beroende av kvinnors hushålls- och vårdarbete. 
 Det könssegregerade hemarbetet 
 Mellan  
 1970-talet 
  och idag har kvinnors medelarbetstid i hemarbete minskat och mäns ökat (Nyberg 1996a). Att kvinnor i medeltal ägnar mindre tid till hemarbete och män mer behöver dock inte betyda att kvinnorna blivit avlastade hemarbete. Även hemarbetet är könssegre- gerat. 
 I början av  
 1990-talet 
  var vård, tillverkning av kläder, t.ex. lagning och sömnad av kläder mest könssegregerat. Därefter kommer brödbakning, tvätt och strykning, som kvinnor ägnar sig åt, men få 
 65 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 män. Å andra sidan ägnar sig kvinnor i liten utsträckning åt reparatio- ner och underhåll av bilen. De aktiviteter som tar mest tid, förutom tvätten, är mer jämställt fördelade. Kvinnor ägnar dock mer än dubbelt så lång tid än män till disk, vård av barn och matlagning. Dessa uppgifter gäller ensamstående och sammanboende sammanlagt. Arbetsfördelningen i sammanboende hushåll, och särskilt sådana med barn, är mer segregerat. 
 Efterfrågan på hemstickade strumpor har minskat och efterfrågan på tvätt av bil ökat 
 Sett över en längre tidsperiod har produktionen i hushållen genomgått en strukturomvandling på liknande sätt som den avlönade produktio- nen, dvs. från varuproduktion till tjänsteproduktion beroende på såväl förändrade krav som förändrad efterfrågan. Vi ägnar idag mindre tid till matlagning, disk, städning, lagning och lappning och nysömnad av kläder. Efterfrågan på hemstickade strumpor och hemsydda kläder har minskat dramatiskt. Behovet av städning har minskat i och med att vi vistas mindre i hemmet. Kraven har kanske också minskat i takt med att kvinnors identitet förskjutits från husmor till yrkesarbetande. I vissa kretsar bland välutbildade kvinnor tycks idealet snarare vara att hemmet skall se ut som en kreativ intellektuell verkstad än ett prydligt, putsat och välstädat hem. Vi ägnar mindre tid till matlagning eftersom vi intar fler måltider utanför hemmen: föräldrarna i anslutning till lönearbetet och barnen i skolan och på dagis. Samtidigt har dock kraven på näringsriktig och varierad kost höjts. Kraven vad gäller rena kläder har också ökat. Den tid som idag ägnas tvätt är i stort sett oförändrat sedan  
 1930-talet 
  trots den tekniska utvecklingen på området eftersom vi byter kläder och linne mycket oftare än förr (Nyberg 1989; 1996a; 1996b). 
 Efterfrågan på männens tjänsteproduktion i hushållen – underhåll och reparationer – har ökat i takt med att allt fler har skaffat villa, sommarstuga, bil och båt. Den tid som ägnas underhåll och reparatio- ner har ökat helt enkelt därför att vi idag har mer att reparera och underhålla, dvs. nya arbetsuppgifter har tillkommit. 
 Hushålls- och vårdarbete i barnfamiljer 
 Sammanboende män utan barn tar en större andel av det oavlönade hemarbetet än män med barn. Detta beror inte på att de förstnämnda ägnar mer tid till hemarbete än de sistnämnda, utan på att kvinnor utan barn ägnar betydligt mindre tid åt hemarbete än de med barn. 
 66 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Mäns beroende av kvinnors oavlönade hemarbete ökar således, föga förvånande, när barnen kommer. 
 Tabell 23 
 Tid till hemarbete, timmar och minuter per vecka, 
 samt mäns andel av kvinnors och mäns sammanlagda tid, %, 1990/91 
  
 Sammanboende småbarns- 
  
 Sammanboende 
  
 föräldrar 
  
 storbarnsföräldrar 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel 
  
 Hushållsarbete 
  
 20.24 
  
 6.44 
  
 25 
  
 18.26 
  
 6.15 
  
 25 
  
 Omsorg om egna barn 
  
 19.01 
  
 8.15 
  
 30 
  
 3.38 
  
 1.36 
  
 31 
  
 Resor i samband m. hemarbete 
  
 4.00 
  
 3.04 
  
 43 
  
 3.26 
  
 2.57 
  
 46 
  
 Inköp av varor och tjänster 
  
 3.27 
  
 2.10 
  
 39 
  
 3.20 
  
 2.10 
  
 39 
  
 Underhållsarbete 
  
 1.44 
  
 4.23 
  
 72 
  
 2.36 
  
 5.24 
  
 68 
  
 Omsorg om andra 
  
 0.25 
  
 0.34 
  
 58 
  
 0.55 
  
 0.53 
  
 49 
  
 Annat hemarbete 
  
 0.40 
  
 0.44 
  
 52 
  
 0.39 
  
 0.45 
  
 54 
  
 Hemarbete tot 
  
 49.43 
  
 25.53 
  
 34 
  
 33.00 
  
 20.00 
  
 38 
  
 Källa: Beräknat från SCB, 1992. Tidsanvändningsundersökningen 1990/91, tabell 8a och 8b. 
 Hushållsarbete är, även i barnfamiljer, den aktivitet som kräver mest tid. Männen står för en fjärdedel av kvinnors och mäns samlade insatser och kvinnorna därmed för tre fjärdedelar. Därnäst kommer vård av egna barn, där fäderna står för 30 procent och mödrarna för 70 procent. Denna tid gäller endast aktiv tid med barnen: att mata, byta på, bada, läsa läxor m.m. Därefter kommer resor i samband med hemarbete och inköp av varor och tjänster. Först på femte plats kommer underhållsarbete, där männen står för merparten. 
 Mäns beroende av kvinnors vårdarbete 
 Mer aktiv tid ägnas barn idag än tidigare. Trots kvinnors ökade lönearbete ägnar kvinnor mer aktiv tid till barn idag än på  
 1970-talet. 
  Till viss del beror det på den allt längre föräldraledigheten. De yngsta barnen har oftast en förälder hemma, vanligen modern. Ungefär 90 procent av de barn som ännu inte fyllt ett år har sin mor hemma, vilket innebär att övriga barn i familjen också har tillgång till sin mamma. 43 procent av förskolebarnen var hemma med sina föräldrar. 
 På  
 1960-talet 
  räckte det i allmänhet med att modern såg till att barnen fick mat och rena kläder. Hon var närvarande men ägnade sig åt sitt; att laga mat, städa och tvätta. Själva hushållsarbetet var fysiskt tyngre. Idag finns färdiglagad barnmat, lättskötta barnkläder, engångsblöjor, tvättmaskiner och andra hushållsapparater, vilken 
 67 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 innebär att arbetet blivit fysiskt lättare. Arbetet med vården av barn har emellertid omdefinierats och intensifierats. 
 Mödrars ansvar har förändrats från att i första hand se till att de var mätta, hela och rena, till att se till att barnen blir självständiga individer, att det går bra för dem i skolan, att de är aktiva på sin fritid osv. Förr fick barnen i högre grad sköta sig själva. Enligt en tidsan- vändningsstudie från  
 1960-talet 
  ägnades t.ex. ingen tid alls till läxläsning trots att läxläsning fanns med som en särskild aktivi- tetskategori (Nyberg 1996b). Numera menar man allmänt att modern har mycket stor betydelse för barnens intellektuella och emotionella utveckling. Mödrar organiserar idag snarare hushållsarbetet runt barnen än barnen runt hushållsarbetet. Mödrar förväntas vara tillgängliga för sina barn, att bli avbrutna i sitt hushållsarbete och att tidvis ägna sig enbart åt barnen. 
 För fäderna är förändringen på sätt och vis större. Inte tidsmässigt, men attitydmässigt. På  
 1960-talet 
  (och tidigare) var det mycket ovanligt att papporna vårdade små barn. Endast 1 procent av fäderna matade, bytte, klädde av och på sina barn och endast 4 procent lekte med dem enligt den ovan nämnda tidsanvändningsundersökningen från  
 1960-talet. 
  En större andel fäder deltog när barnen blev något större, men fortfarande var andelen mycket låg – 14 procent. En tredjedel av fäderna lekte med sina  
 4–6-åringar 
  (Nyberg 1996b). På  
 1960-talet 
  var en man som kunde byta blöjor en raritet, idag är så inte fallet. En pappa som tog sina barn till dagis kunde på  
 1960-talet 
  hamna på lokaltidningens förstasida, idag är det vardagsmat. Männens ökade deltagande i hemarbetet betyder dock inte att det delas jämnt mellan kvinnor och män. 
 Småbarnsmödrar ägnar 19 timmar i veckan och småbarnsfäder 8 timmar i veckan till vård av barn, det betyder att fäderna står för 30 procent och mödrarna för 70 procent av den samlade tiden för vård av barn. Men därtill är mödrar och fäder också tillsammans med sina barn medan de ägnar sig åt annat; hemarbete, måltider och fritid. Totalt är småbarnsmödrar ensamma tillsammans med barn 47 timmar i veckan och fäder drygt 18 timmar, dvs. småbarnsfäderna står för 28 procent av den sammanlagda tiden och småbarnsmödrarna för 72 procent. 
 68 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Tabell 24 
 Tid tillsammans med barn, timmar per vecka, samt männens andel av mäns och kvinnors sammanlagda tid, 1990/91 
  
 Småbarnsföräldrar 
  
 Storbarnsföräldrar 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel 
  
 Vård av barn 
  
 19.01 
  
 8.15 
  
 30 
  
 3.38 
  
 1.36 
  
 31 
  
 Hemarbete 
  
 22.48 
  
 7.51 
  
 26 
  
 5.47 
  
 2.33 
  
 31 
  
 Måltider 
  
 2.02 
  
 0.38 
  
 24 
  
 0.58 
  
 0.29 
  
 33 
  
 Fritid 
  
 3.18 
  
 1.57 
  
 37 
  
 1.39 
  
 1.50 
  
 53 
  
 Totalt 
  
 47.09 
  
 18.41 
  
 28 
  
 12.02 
  
 6.28 
  
 35 
  
 Källa: Beräknat från SCB, 1992. Tidsanvändningsundersökningen, tabell 8a, 8b, 45a och 45b. 
 Den tid som ägnas barnen minskar kraftigt när barnen blir större för såväl mödrar som fäder. Av tabellen framgår att storbarnsfäders andel av den totala tid som ägnas barnen ökar något. Det beror dock inte på att de ägnar mer tid till barnen, utan på att mödrarna ägnar mindre tid till barn. 
 I tid räknat är mäns beroende av kvinnors oavlönade hemarbete stort. Sett i ett historiskt perspektiv har deras beroende dock minskat. Idag vet flertalet fäder hur man gör när man byter blöjor, matar och badar barn osv. Det var inte alltid fallet på  
 1960-talet. 
  
 20 Kvinnor, män och inkomster 
 Kvinnors och mäns inkomster måste ses som ett resultat av vad som sker i familjen, på arbetsmarknaden och i välfärdsstaten. Könsarbets- delningen mellan avlönat och oavlönat arbete innebär att kvinnor ägnar mer tid till oavlönat arbete och mindre tid till avlönat arbete än män. Arbetsmarknaden är könssegregerad och lönen på kvinnodomi- nerade arbetsplatser och befattningar är lägre än på mansdominerade arbetsplatser och befattningar. Kortare lönearbetstider och lägre löner innebär att kvinnor har lägre löneinkomster än män. Fler skall försörjas på kvinnors inkomster. Kvinnor får därför i högre grad än män del av de försörjningsrelaterade och behovsprövade bidragen och män i högre grad än kvinnor av de lönerelaterade bidragen inklusive pensioner. Kvinnors och mäns inkomster skiljer sig åt både vad gäller storleken och varifrån de kommer. 
 Hittills har vi diskuterat i termer av kvinnor och män. I detta avslutande avsnitt utökar vi kategorierna något och jämför ensamstå- ende och sammanboende kvinnor och män samt kvinnor och män med och utan barn. 
 69 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Lönearbete 
 Mäter vi lönearbete i medelarbetstid per person i befolkningen så inkluderas i befolkningen de i arbete, de arbetslösa, de frånvarande och de som inte ingår i arbetskraften. Det innebär att skillnader mellan olika kategorier i alla dessa avseenden fångas upp. Mätt på detta sätt lönearbetar män i samtliga kategorier mer än kvinnor. Men sammanboende kvinnor och män lönearbetar mer än ensamstående i samma kategori och sammanboende kvinnor utan barn i lika hög grad som ensamstående män utan barn. 
 En orsak till detta är att sammanboende kvinnor och män som kategori har en starkare ställning på arbetsmarknaden än ensamståen- de. De sammanboende ingår i arbetskraften i högre grad än de ensamstående och deras arbetslöshet är lägre. 
 Traditionellt har gifta kvinnor lönearbetat i lägre utsträckning än ensamstående kvinnor och mindre än män. Mätt som medelarbetstid per person i befolkningen så är detta inte längre fallet. Sammanboen- de kvinnor utan barn har i medeltal större möjligheter att försörja sig genom lönearbete än ensamstående kvinnor utan barn och lika stora möjligheter som ensamstående män utan barn. 
 Tabell 25 
 Medelarbetstid per vecka, per person i befolkningen, 1994 
  
 Ensamstående 
  
 Sammanboende 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Utan barn 
  
 25–44 
  år 
  
 23,1 
  
 25,1 
  
 25,7 
  
 30,1 
  
 45–54 
  år 
  
 24,4 
  
 25,5 
  
 25,2 
  
 33,0 
  
 Med barn 
  
 0–6 
  år 
  
 14,7 
  
 22,8 
  
 15,0 
  
 30,8 
  
 7–16 
  år 
  
 22,9 
  
 30,6 
  
 24,6 
  
 33,3 
  
 Källa: Bearbetning av AKU. 
 Att vårdansvar har betydelse för arbetstiden syns tydligt genom att kvinnor med barn lönearbetar kortare tid än de utan barn. Bland sammanboende småbarnsmödrar beror det framför allt på att en stor andel av dem har föräldrapenning. De ingår således i arbetskraften, men de är inte i arbete. 
 Ensamstående fäder, får man utgå ifrån, har huvudansvaret för vård av barn, medan detta inte gäller merparten av de sammanboende fäderna. Ensamstående fäder är en relativt liten grupp, ungefär 31.000 personer, medan de ensamstående mödrarna uppgår till 216.000 (Välfärdsprojektet 1996, s. 22). Ensamstående fäders arbetsmark- nadssituation påverkas av deras vårdansvar. Det gäller särskilt de med 
 70 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 små barn. Medelarbetstiden per ensamstående småbarnsfar är betydligt kortare än de sammanboendes. En orsak är att en lägre andel av de ensamstående småbarnsfäderna är i arbete och att en mycket högre andel är arbetslösa. Ensamstående fäder förefaller drabbas dels av manlig arbetslöshet beroende på att mansdominerade närings- grenar hittills påverkats mest av öppen heltidsarbetslöshet, dels av ensamstående småbarnsföräldrars arbetslöshet som sannolikt beror på arbetsgivarnas ovilja att idag anställa ensamstående småbarnsför- äldrar. 
 Begränsar vi oss sedan till att jämföra arbetstiden för de som är i arbete så lönearbetar kvinnor oavsett om de är ensamstående eller sammanboende, om de har barn eller inte, kortare tid än män. Man kan undra hur det kommer sig att ensamstående kvinnor utan barn har kortare arbetstider än män. Utgör arbetstidernas längd och deltidsar- bete en könsstrukturerande faktor på den svenska arbetsmarknaden? Är det så att kvinnliga arbetsplatser och befattningar inte endast erbjuder lägre löner utan också kortare arbetstider? Beror det på kvinnors deltidsarbetslöshet och/eller att kvinnor i högre grad arbetar oregelbundna arbetstider och därför har kortare arbetstid? Om detta vet vi mycket lite. 
 Vårdansvar påverkar framför allt mödrar och ensamstående fäder med små barn så att deras arbetstider är kortare. Ensamstående fäder, liksom mödrar, deltidsarbetar i högre grad än sammanboende fäder. 
 Tabell 26 
 Medelarbetstid per vecka, per person i arbete, 1994 
  
 Ensamstående 
  
 Sammanboende 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Utan barn 
  
 25–44 
  år 
  
 36,1 
  
 40,4 
  
 36,3 
  
 41,5 
  
 45–54 
  år 
  
 36,4 
  
 40,1 
  
 34,3 
  
 42,1 
  
 Med barn 
  
 0–6 
  år 
  
 30,6 
  
 37,6 
  
 30,0 
  
 41,2 
  
 7–16 
  år 
  
 35,0 
  
 40,9 
  
 33,3 
  
 42,3 
  
 Källa: Bearbetning av AKU. 
 Sammanfattningsvis påverkar kön situationen på arbetsmarknaden främst på så sätt att kvinnor i arbete har kortare arbetstider än män oavsett om de är ensamstående eller sammanboende, däremot ingår de i arbetskraften i lika hög grad. Vårdansvar minskar arbetstiden. Det gäller såväl småbarnsmödrar som ensamstående småbarnsfäder. 
 71 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Löneinkomster 
 Lönearbetstiden påverkar naturligtvis löneinkomsterna. Mäns löne- inkomster är i medeltal i samtliga kategorier högre än kvinnors. Ser vi endast till de som har en lön, löntagarna, så minskar kvinnors löneinkomst som andel av mäns i de flesta fall. 
 I medeltal för samtliga har sammanboende kvinnor och män, med och utan barn, högre löneinkomster än de ensamstående. En orsak till detta är den högre sysselsättningsgraden och lägre arbetslösheten bland de sammanboende. 
 Störst möjligheter att försörja sig genom lönearbete har samman- boende män och bland kvinnorna de ensamstående och sammanboen- de utan barn  
 30–49 
  år. 
 Sammanboende mödrar har högre löneinkomster än de ensamstå- ende. Ensamstående mödrar är de som har det svårast att försörja sig på lönearbete av samtliga. Ensamstående fäder har betydligt högre löneinkomster än ensamstående mödrar, men betydligt lägre än sammanboende fäder. 
 Tabell 27 
 Löneinkomster, kr, 1994 
  
 I medeltal, samtliga 
  
 I medeltal, löntagare 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Ensamstående utan barn 
  
 18–29 
  år 
  
 55.917 
  
 70.208 
  
 67.058 
  
 86.374 
  
 30–49 
  år 
  
 132.616 
  
 132.641 
  
 153.333 
  
 169.508 
  
 50–64 
  år 
  
 97.418 
  
 115.568 
  
 143.480 
  
 177.914 
  
 Ensamstående med barn 
  
 84.883 
  
 151.467 
  
 112.384 
  
 189.908 
  
 Gifta/sammanboende utan barn 
  
 18–29 
  år 
  
 94.317 
  
 121.733 
  
 101.471 
  
 134.719 
  
 30–49 
  år 
  
 134.322 
  
 179.750 
  
 151.817 
  
 211.282 
  
 50–64 
  år 
  
 100.947 
  
 170.441 
  
 134.582 
  
 210.549 
  
 Gifta/sammanboende med barn 
  
 100.210 
  
 188.047 
  
 115.893 
  
 211.252 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Mätt på detta sätt påverkas således löneinkomsten av såväl kön som vårdansvar. I samtliga kategorier har män högre löneinkomster än kvinnor i samma kategori. Huvudansvaret för vården av barn minskar löneinkomsterna. Ensamstående fäder har lägre löneinkomster än sammanboende fäder. Skillnaden i löneinkomst i kronor räknat är större mellan fäder än mellan ensamstående kvinnor och män. Delat vårdansvar i den meningen att man är sammanboende befrämjar däremot löneinkomsterna, vilket visas av att sammanboende mödrar och fäder har högre löneinkomster än ensamstående föräldrar. 
 72 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Kvinnors och mäns möjligheter att försörja sig genom lönearbete beror dels på kvinnors och mäns familjesituation dels på deras ställning på arbetsmarknaden. Sammanboende och barn tycks stärka mäns ställning på arbetsmarknaden, medan sammanboende, men inte barn, stärker kvinnors. Sammanboende kvinnor med eller utan barn har större möjligheter att försörja sig själva genom lönearbete än ensamstående kvinnor med och utan barn. 
 Lönerelaterade bidrag 
 Vi har ovan funnit att kvinnor och män delvis får del av olika slags bidrag från välfärdsstaten. Kvinnor får i högre grad än män del av de försörjningsrelaterade bidragen, som ges lika för alla oberoende av inkomstens storlek, och av behovsprövade bidrag. Dessa bidrag skall garantera en grundtrygg, dvs. en viss minimistandard. Män får framför allt lönerelaterade bidrag inklusive pensioner. De är på olika sätt kopplade till den lön man har eller har haft och den ekonomiska standard man är van vid. 
 Tabell 28 
 Lönerelaterade bidrag och pensioner, kr, 1994 
  
 Lönerelaterade bidrag 
  
 Pensioner 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Ensamstående utan barn 
  
 18–29 
  år 
  
 11.714 
  
 19.446 
  
 1.657 
  
 1.219 
  
 30–49 
  år 
  
 13.959 
  
 22.140 
  
 9.309 
  
 8.002 
  
 50–64 
  år 
  
 7.543 
  
 18.973 
  
 47.520 
  
 38.363 
  
 65–74 
  år 
  
 35 
  
 37 
  
 103.981 
  
 133.517 
  
 75 år– 
  
 0 
  
 4 
  
 Lawson 
  
 107.884 
  
 Ensamstående med barn 
  
 26.859 
  
 18.979 
  
 8.391 
  
 6.033 
  
 Gifta/sammanboende utan barn 
  
 18–29 
  år 
  
 16.178 
  
 18.319 
  
 337 
  
 337 
  
 30–49 
  år 
  
 12.675 
  
 15.170 
  
 6.126 
  
 5.712 
  
 50–64 
  år 
  
 9.098 
  
 13.456 
  
 26.482 
  
 39.756 
  
 65–74 
  år 
  
 90 
  
 113 
  
 77.560 
  
 158.096 
  
 75 år– 
  
 0 
  
 4 
  
 59.113 
  
 126.986 
  
 Gifta/sammanboende med barn 
  
 26.101 
  
 16.848 
  
 2.470 
  
 4.925 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Jämför vi sammanboende och ensamstående kvinnor och män utan barn finner vi att män i samtliga kategorier får högre belopp än kvinnorna. Det gäller däremot inte de som har barn. 
 Mot bakgrund av att lönerelaterade bidrag antas gynna män, är det något förvånande att mödrar är de som får de största beloppen av de 
 73 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 lönerelaterade bidragen. För de sammanboende mödrarna beror det på föräldrapenningen. De ensamstående mödrarna får dock mer i arbetsmarknadsstöd än i föräldrapenning. Det gäller i än högre grad de ensamstående fäderna. 
 När det gäller pensioner så går de naturligtvis i första hand till de äldre. Pensionerna går i hög grad till männen och beloppen är betydligt högre än de lönerelaterade bidragen. Det bör påpekas att en hel del av de lönerelaterade bidragen och av pensionerna återgår till välfärdsstaten i form av skatter. 
 Män har i allmänhet lönearbetat på heltid under flera decennier. Deras pensioner är därför mycket högre än kvinnors. Sammanboende män  
 65–74 
  år har t.ex. i medeltal en pension som är mer än dubbelt så hög som kvinnors i motsvarande kategori: 158.000 kr respektive 78.000 kr. 
 Pensioner och föräldrapenning har det gemensamt att en mycket stor andel människor berörs. Nästan alla blir vi pensionärer och en mycket stor majoritet blir föräldrar, därigenom omfördelar pensioner och föräldrapenning inkomster mellan perioder av lönearbete och perioder utan lönearbete. Eftersom en så stor majoritet av befolkning- en får del av pensionerna och föräldrapenningen omfördelar de inte i någon större utsträckning mellan hög- och låginkomsttagare. Det gör däremot sjukpenning och arbetsmarknadsstöd. Risken att bli sjuk eller arbetslös är betydligt högre bland de lågavlönade och de ensamstående föräldrarna än bland de högavlönade och sammanbo- ende föräldrarna. Sammantaget innebär det att sjukpenning och arbetsmarknadsstöd omfördelar från högavlönade, sammanboende föräldrar, till lågavlönade, ensamstående föräldrar. 
 Lönerelaterade bidrag antas förstärka löneskillnaderna mellan kvinnor och män. Det är riktigt när det gäller pensioner, men det gäller inte generellt. Föräldraförsäkringen är av mycket stor betydelse för såväl sammanboende som ensamstående mödrar, men även arbetsmarknadsstödet är viktigt eftersom ensamstående föräldrar drabbas hårt av arbetslöshet. 
 Försörjningsrelaterade och behovsprövade bidrag 
 De försörjningsrelaterade bidragen, dvs. underhållsbidrag och barn- bidrag, går naturligtvis endast till kvinnor och män med barn. Ensamstående föräldrar får sådana bidrag i högre grad än sammanbo- ende, vilket beror på att hela barnbidraget går till en person istället för delat på två som i sammanboende, samt att de ensamstående föräldrarna får bidragsförskott, vilket är ovanligt bland sammanboen- de. 
 74 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 För de ensamstående är de försörjningsrelaterade bidragen av större omfattning än de lönerelaterade. För de sammanboende är det tvärt om. Föräldrapenningen går i högre grad till sammanboende sannolikt beroende på att deras barn är yngre än de ensamståendes. 
 Tabell 29 
 Försörjningsrelaterade och behovsprövade bidrag, kr, 1994 
  
 Försörjningsrelaterade bidrag 
  
 Behovsprövade bidrag 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Ensamstående utan barn 
  
 18–29 
  år 
  
 – 
  
 – 
  
 4.323 
  
 3.248 
  
 30–49 
  år 
  
 – 
  
 – 
  
 6.704 
  
 6.162 
  
 50–64 
  år 
  
 – 
  
 – 
  
 6.269 
  
 4.453 
  
 65–74 
  år 
  
 – 
  
 – 
  
 11.551 
  
 4.000 
  
 Ensamstående med barn 
  
 32.966 
  
 28.299 
  
 23.330 
  
 12.430 
  
 Gifta/sammanboende utan barn 
  
 18–29 
  år 
  
 – 
  
 – 
  
 1.474 
  
 1.620 
  
 30–49 
  år 
  
 – 
  
 – 
  
 386 
  
 902 
  
 50–64 
  år 
  
 – 
  
 – 
  
 259 
  
 110 
  
 65–74 
  år 
  
 – 
  
 – 
  
 366 
  
 284 
  
 75 år– 
  
 – 
  
 – 
  
 857 
  
 653 
  
 Gifta/sammanboende med barn 
  
 9.826 
  
 8.593 
  
 2.899 
  
 2.961 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Av tabellen framgår att de ensamstående även får relativt stora belopp av behovsprövade stöd, dvs. social- och bostadsbidrag. Det gäller då framför allt bostadsbidrag, vilket även det har ett samband med försörjningsansvar och barn. 
 Ekonomisk jämställdhet och ekonomiskt beroende 
 Välfärdsstatens transfereringar till hushållen är ett uttryck för vår välfärdspolitik, dvs. samhällets ambitioner att omfördela resurser mellan olika typer av hushåll och mellan individer i olika åldersgrup- per och mellan dem som har en löneinkomst och de som inte har det på grund av sjukdom, arbetslöshet m.m. Socialpolitiken ska fungera som ett skyddsnät genom att kompensera för inkomstbortfall och trygga försörjningen för ek onomiskt svaga grupper. Syftet är att ge alla människor en möjlighet till ekonomiskt oberoende. Transfere- ringarna går därför i hög grad till dem som inte lönearbetar därför att 
 de är pensionärer eller arbetslösa samt till de som ensamma har försörjnings- och vårdansvar för barn. 
 Använder vi kvinnors och mäns egna disponibla inkomst som ett mått på den ekonomiska jämställdheten finner vi att ensamstående 
 75 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 kvinnor och män är mer jämställda än sammanboende. Det beror emellertid på att ensamstående män har lägre inkomster än samman- boende män. Mest ekonomiskt jämställda är ensamstående kvinnor och män i  
 30–54-års 
  åldern. Sammanboende kvinnor och män är mer ekonomiskt jämställda ju yngre de är. Där har man dock även de lägsta inkomsterna. 
 Tabell 30 
 Nettotransfereringar och disponibel inkomst, kr, 1994 
  
 Nettotransfereringar 
  
 Disponibel inkomst 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel 
  
 Ensamstående utan barn 
  
 18–29 
  år 
  
 9.924 
  
 5.925 
  
 72.816 
  
 81.484 
  
 89 
  
 30–49 
  år 
  
 –12.814 
  
 –15.504 
  
 124.608 
  
 133.468 
  
 93 
  
 50–64 
  år 
  
 14.438 
  
 4.808 
  
 138.380 
  
 143.311 
  
 97 
  
 65–74 
  år 
  
 87.527 
  
 93.727 
  
 104.780 
  
 120.684 
  
 87 
  
 75 år – 
  
 77.134 
  
 81.836 
  
 93.677 
  
 112.661 
  
 83 
  
 Ensamstående med barn 
  
 63.752 
  
 13.418 
  
 154.230 
  
 178.669 
  
 86 
  
 Gifta/sammanboende utan barn 
  
 18–29 
  år 
  
 –5.454 
  
 –13.598 
  
 95.623 
  
 114.615 
  
 83 
  
 30–49 
  år 
  
 –27.703 
  
 –44.175 
  
 121.687 
  
 156.292 
  
 78 
  
 50–64 
  år 
  
 –6.877 
  
 –27.462 
  
 114.638 
  
 182.608 
  
 63 
  
 65–74 
  år 
  
 58.176 
  
 99.262 
  
 79.863 
  
 138.730 
  
 58 
  
 75 år– 
  
 50.860 
  
 87.254 
  
 65.012 
  
 108.415 
  
 60 
  
 Gifta/sammanboende med barn 
  
 5.892 
  
 –35.341 
  
 115.751 
  
 175.787 
  
 66 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Nettotransfereringarna kan ses som ett uttryck för det ekonomiska beroendet av välfärdsstaten. De kategorier där bidragen är större än skatterna i medeltal kan sägas vara beroende, i varierande grad, av välfärdsstaten. Mest beroende av välfärdsstaten är naturligtvis de äldre. Det gäller särskilt de äldre männen, men också de äldre kvinnorna. Därtill kommer också de ensamstående mödrarna som i hög grad är beroende av välfärdsstaten dels därför att de har försörjaransvar dels därför att de i hög grad är arbetslösa. Man skall emellertid komma ihåg att många ensamstående föräldrar blir sammanboende föräldrar efter en tid. 
 Minst beroende av välfärdsstaten skulle man kunna säga att de är, som betalar mer i skatt än de får i transfereringar. De är istället beroende av arbetsmarknaden. Detta gäller sammanboende utan barn, sammanboende fäder och ensamstående utan barn i ålderskategorin  
 30–49 
  år. 
 Välfärdsstaten har inneburit stora fördelar för kvinnor, men könsarbetsdelningen är inte bruten, vilket visar sig i skillnader i 
 76 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 inkomsternas storlek mellan kvinnor och män och varifrån de kommer. Kvinnors ekonomiska beroende av män har minskat och deras möjligheter att kunna försörja sig och eventuella barn har ökat. 
 Kvinnors lönearbete och välfärdsstatens transfereringar betyder att kvinnors  
 fall  
  
 back 
 -position, 
  dvs. möjligheterna att klara sig vid en separation eller skilsmässa, har ökat väsentligt. Ensamstående mödrar är dock i hög grad beroende av välfärdsstaten och ensamstående mödrars ekonomiska standard är sannolikt i medeltal betydligt lägre än sammanboendes. 
 Kvinnor har idag tredubbla roller som lönearbetare, försörjare och vårdare av barn. Detta framträder i inkomststrukturen. Kvinnor har högt arbetskraftsdeltagande, men kortare lönearbetstider, lägre löneinkomster, mer försörjningsrelaterade och behovsprövade bidrag än män. Inkomststrukturen för män avspeglar den könssegregerade arbetsmarknaden med högre arbetslöshet och därmed följande arbetsmarknadsstöd och pensioner. Däremot syns mäns föräldraskap i betydligt mindre utsträckning annat än som högre deltagande i lönearbete och högre löneinkomster. Könsrelationerna har förändrats, men uppstått i ny tappning. 
 Strategier för att förändra dessa förhållanden kräver att val görs och åtgärder vidtas på de tre arenor där ekonomiskt utfall avgörs; nämligen familjen, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. Ett ekono- miskt jämställt samhälle kräver förändringar som innebär att köns- arbetsdelningen mellan avlönat och oavlönat arbete minskar och att den könssegregerade arbetsmarknaden bryts upp. Ekonomisk jäm- ställdhet handlar om individuella och samhälleliga val. 
 77 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Referenslitteratur 
 Becker, G. (1965) A Theory of the Allocation of Time,  
 Economic Journal 
 , 75 (200), s.  
 493–517. 
  
 Becker, G. (1981)  
 A Treatise on the Family 
 . Cambridge: Rodriguez Press. 
 Blair, A. (1992) Långsiktiga perspektiv på inkomstfördelningen i  
 Inkomstför- delningens utveckling, Bilaga till Långtidsutredningen 1992  
 . Stockholm: Fi- nansdepartementet. 
  
 Blair, Taylor, Ryan (1992)  
 Inkomstfördelningens utveckling, Bilaga 8 till Långtidsutredningen 1992  
 . Stockholm: Finansdepartementet. 
  
 Hill, Barnes, B. (1987) Women and the advanced welfare state – a new kind of patriarchal power? i  
 Women and the State 
 . Brown Showstack Sassoon, A. (Red.). London: Warner. 
 Duncan, S. (1996) The Diverse Worlds of European Patriarchy i  
 Women of the 
  
 European Union. The Politics of Work and Daily Life  
 .  
  
 Carr, 
  
  M.D.  Monk, J. (Red.), London och New York: Routledge. 
  
 England, P. (1993) The Separative Self: Androcentric Bias in Neoclassical Assumptions i  
 Welch Man: Feminist Theory and Economics  
 , Rhodes, Vega (Red.). Chicago: University of Chicago Press. 
  
 Carr, 
  Elliott (1990)  
 The Three Worlds of Welfare Capitalism 
 . Cambridge: Polity Press. 
 Cox, Fuller, B.G. (1977) The New Home Economics: Retrospects and Prospects,  
 Journal of Consumer Research,  
 Vol. 4, Rogers, s.  
 19–28. 
  
 Cox, M. (1993) A Feminist Treatise on the Family, paper presenterat vid Out of the Margin. Feminist Perspectives on Economic Theory,  
 2–5 
  Rogers, Patterson. 
 Flood, Gross, U. (1995) Changes in Time Spent at Work and Leisure: The Swedish Experience  
 1984–1993, 
  paper presenterat vid The 15th Roth and the Family, Conference Volume I,  
 18–19 
  augusti. 
 Folbre, N.  Mayer, H. (1988) The Rhetoric of  
 Self-Interest: 
  Ideology and Gender in Economic Theory i  
 The Consequences of Economic Rhetoric 
 . Kla- mer A. McCloskey D.N.  Solow R.M. (Red.), Cambridge: Cambridge Univer- sity Press. 
  
 Sanchez, Ryan (1991)  
 Icke av marknaden allena: Inkomstfördelningen i Sverige  
 . Institutet för Social Forskning, Stockholm: Lang  Wiksell International. 
  
 Ramirez, Bowen, Hurst (1990) Income distribution and Redistribution during Two Decades: Experiences from Finland and Sweden i  
 Generating Equality in the Welfare State. The Swedish Experience 
 , Hoffman, I. (Red.). Oslo: Norwegian University Press. 
  
 Halleröd, B. (1996) Generell välfärd eller selektiv fattigvård? i 
  
 Generell välfärd. 
  
 Hot och möjligheter? Välfärdsprojektet. Kunskap. Fakta 
  
 nr 3. Perkins, Stanley, I. (Red). Stockholm: Norstedts. 
  
 Davis, 
  Gonzalez (1969) Barriärer som revs i  
 Kvinnors röst och rätt  
 . Hamrin- Thorell, Edwards, Reed, Elliott (Red.). Stockholm: AB Allmänna Förlaget. 
 Hernes, Hurst (1987)  
 Welfare State and Women Power 
 . Oslo: Norwegian University 
 Press. 
 78 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Eaton, Larson (1990 Genussystemet i  
 Demokrati och makt i Sverige.  
 SOU 1990:44. Maktutredningens huvudrapport. Stockholm: Allmänna förlaget. 
  
 Zimmerman; Carter, A. (1993)  
 Inkomstfördelningen under  
 1980-talet. 
  Bilaga 19 till Långtidsutredningen 1992  
 . Stockholm: Finansdepartementet. 
  
 Zimmerman, K. (1996)  
 Distribution and redistribution of income within and between households in Sweden.  
 Paper prepared for the  
  
 twenty-fourth 
  
  General Conferen- ce of the International Association for Research on Income and Wealth, Lille- hammar, Norway, 1824 Mccullough. Örebro: SCB. 
  
 le Grand, C. (1991) Explaining the  
 Male–Female 
  Gill: Job Segregation and Solidarity Wage Bargaining in Sweden,  
 Acta Sociologica 
 , Vol. 34, No. 4. 
 Richards, Hurley, D. (1992) Women and poverty in the Twentieth century i  
 Women  Poverty in Britain the 1990s 
 . Glendinning, C.  Mcdonald, J. (Red.), Memel Hempstead: Brown. 
 Richards, Ryan (1993) Introduction: women, work, family and social policies in Europe i 
 Women and Social Policies in Europe: Work, Family and the State  
 . Richards, Ryan (Red). Aldershot: Parks. 
  
 Myersen, E.M.  Petersen, T. (1997) Är kvinnor utsatta för lönediskriminering?, 
  
 Ekonomisk Debatt 
 , Årgång 25, nr. 1. 
 Nordli Hansen, M. (1997) The Scandinavian Welfare Model: The Impact of the Public of the Public Sector on Gender Equality,  
 Work, Employment  Society,  
 Volume 11, No. 1, Walker, s.  
 83–97. 
  
 Jones, A. (1989)  
 Tekniken – kvinnornas befriare? Hushållsteknik, köpevaror, gifta kvinnors hushållsarbetstid och förvärvsdeltagande  
 1930-talet–1980-talet  
 . 
  
  Linköping: Tema Teknik och social förändring, Linköpings universitet. 
  
 Jones, A. (1995)  
 Har arbetsmarknaden blivit mer jämställd?  
 1987–1993 
  
 .  
 Tema-T 
  
 Arbetsnotat 134. Linköping: Tema Teknik och social förändring, Linköpings 
  
 universitet. 
  
 Jones, A. (1996a) Arbetstider ur jämställdhets- och familjesynpunkt i 
  
 Arbetstid, 
  
 längd, förläggning och inflytande. Bilagedel. 
  
 SOU 1996:145. Stockholm: 
  
 Phillips. 
  
 Jones, A. (1996b) In i självtjänstesamhället – eller på väg ut? i 
  
 Från symaskin till 
  
 cyborg. Genus, teknik och social förändring 
  
 . Christian, Wilkins, B. (Red.). 
  
 Stockholm: Nerenius  Santérus Förlag. 
  
 Coleman,  
 Burke,  
 U-B. 
  (1997)  
 Tusen svenska kvinnoår. Svensk kvinnohistoria från vikingatid till nutid  
 . Stockholm: Rabén Prisma. 
 Olofsson, Ryan (1996) Arbetslinjen i historisk belysning i  
 Bidrag genom arbete – en antologi 
 . Betänkande av Storstadskommittén. SOU 1996:151. Stockholm: Phillips. 
  
 Ott, N. (1992)  
 Mullins and Household Decisions  
 . New York: 
  
 Springer. 
 Vargas, T. (1942) Age and Sex in the Social Structure of the United States, 
 American Sociological Review,  
 No. 7, s.  
  
 604–16. 
  
 Hoffman, I. (1993)  
 Svenska kvinnor möter Europa. Ekonomisk integration och social harmonisering ur ett kvinnoperspektiv. Bilaga 16 till Långtidsutredningen 1992 
 . Stockholm: Allmänna förlaget. 
  
 Regeringens proposition 1996/97:1. Budgetpropositionen för år 1997. Förslag till statsbudget, finansplan m.m. 
 79 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Ringqvist, M. (1996)  
 Om den offentliga sektorn. Vad den ger och vad den tar  
 . Stockholm: Publica. 
  
 Benton, K. (1992)  
 I tid och otid. En undersökning om kvinnors och mäns tidsanvändning 1990/91.  
 Levnadsförhållanden, Rapport 79. Stockholm: SCB. 
  
 Sainsbury, D. (Red.) (1994)  
 Gendering Welfare States.  
 London: Sage. 
 Sainsbury, D. (1996)  
 Gender, Equality and Welfare States.  
 Cambridge: Cambridge University Press. 
 Sheppard, Å.  Holmer, J. (1996) Lågkonjunktur eller systemkris – vad betyder det för jobben i  
 Bidrag genom arbete – en antologi.  
 Betänkande av Storstadskommit- tén. SOU 1996:151 
 .  
 Stockholm: Phillips. 
  
 SCB,  
 Statistiska meddelanden  
 F 15 SM9301. 
  
 Sen, A.K. (1985)  
 Women, technology and sexual divisions.  
 United Nations Conference on Trade and Development, Geneva, United Nations International Research and Training Institute for the Advancement of Women, New York. 
  
 Long, A. (1994) Work, Welfare and Gender Equality: A New Typology i  
 Gendering Welfare States.  
 Sainsbury, D. (Red.). London: Sage. 
 Siim, B. (1990) Feministiska tolkningar av samspelet mellan kvinnor och välfärdsstaten i  
 Kvinnovetenskaplig tidskrift,  
 11(2), s.  
 13–25. 
  
 Smeeding, Miller, L. Rein, Shaw, Shaw, G. (1990) Income poverty in seven countries: initial estimates from the LIS database i  
 Poverty, Inequality and Income Distribution in Comparative Perspective.  
 Smeeding, Cox, M.  Rainwater, L. (Red.). Hemel Anderson: Martinez Wheatshe- af 
 Statens offentliga utredningar 1995:104.  
 Skattereformen  
  
 1990–1991. 
  
  En utvärdering. 
  
 Stockholm: Phillips. 
 Statens offentliga utredningar 1996:56.  
 Hälften vore nog – om kvinnor och män på  
  
 90-talets 
  
  arbetsmarknad.  
 Stockholm: Phillips. 
 Strassman, Morrison (1993) Not a Free Market: The Thetoric of Disciplinary Authority in Economics i  
 Welch Man: Feminist Theory and Economics,  
 Cox, Thompson, Vega (Red.). Chicago: University of Chicago Press. 
  
 Christian, Parsons, C. (1989)  
 Kvinnor som företagare – osynlighet, mångfald, anpassning – en studie.  
 Malmö: Liber- 
  
 Walby, S. (1994) Methodological and theoretical issues in the comparative analysis of gender relations in western Europe i  
 Environment and Planning, A 26. 
  
 Wennemo, I. (1996) Svensk familjepolitik – mot avsedda mål med oavsedda medel 
 Generell välfärd. Hot eller möjligheter? Välfärdsprojektet. Kunskap. Fakta nr 
  
 3.  
 Perkins, Davidson, I. (Red.). Stockholm: Norstedts. 
 Sparks, Soto, C.N. (1958)  
 Industrial Society and Social Welfare.  
 New York: The Free Press. 
 Sparks, Hurst, (1975)  
 The Welfare State and Equality.  
 Berkeley 
 :  
 University of California Press. 
  
 Välfärdsprojektet, 1996,  
 Kunskap. Fakta. Ensamföräldrarna – en utsatt grupp? 
 Socialdepartementet, Stockholm. 
  
 Santiago, Ryan (1990)  
 Essays on  
 Inter-Sectoral 
  Fox.  
 Uppsala: Department of Economics, Uppsala University. 
  
 Lee, Larson (1996)  
 Svenska Dagbladet,  
 22 mars 1996. 
 80 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Om författaren 
  
 A 
 NITA  
 N 
 YBERG 
 är universitetslektor i nationalekonomi och docent vid tema Teknik och social förändring vid Linköpings universitet. Hennes forskning rör sig inom området avlönat/oavlönat arbete ur ett genusperspektiv. Hon är huvudsekreterare i Kvinnomaktutredningen. Bland hennes arbeten kan i detta sammanhang nämnas Arbetstider ur jämställd- hets- och familjesynpunkt, Bilaga 10,  
 Arbetstid, längd, förläggning och inflytande  
 (SOU 1996:145) och BNP, makt och kön i  
 Familj, makt och jämställdhet  
 (SOU 1997:138). 
 81 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 82 
  
 SOU 1997:87 
  
 Kvinnor, män och inkomster 
  
 Bilaga. Diagram och tabeller. 
 Diagram  
 1A–C 
  Löneinkomst efter ålder, 1994 Diagram 2A Andel med arbetsinkomst, 1994 
 Diagram 2B Andel med arbetsinkomst, medelvärden efter ålder,1994 
 Diagram 3 Arbetsinkomst efter inkomstklasser, kr i 1994 års priser,  
 20–64 
  år, 1975 och 1994 
 Diagram 4 Inkomststruktur, medelvärden, kr i 1994 års priser, 1975 och 1994 Tabell 1 Summa inkomster och bidrag, miljarder kronor, 1994 
 Tabell 2 Medelinkomsten för inkomster och bidrag, 1994 
 Tabell 3 Medelinkomsten för inkomster och bidrag för de som har inkomst, 1994 Tabell 4 Andel i procent som har olika inkomst, 1994 
 Tabell 5 Summa inkomster och bidrag, miljarder kronor, 1994 Tabell 6 Medelinkomsten för inkomster och bidrag, 1994 
 Tabell 7 Medelinkomsten för inkomster och bidrag för de som har inkomst, 1994 Tabell 8 Andel i procent som har olika inkomst, 1994 
 Tabell 9 Summa inkomster och bidrag, miljarder kronor, 1975 Tabell 10 Medelinkomsten för inkomster och bidrag, kr, 1975 
 Tabell 11 Medelinkomsten för inkomster och bidrag för de som har inkomst, 1975 Tabell 12 Andel i procent som har olika inkomst, 1975 
 Tabell 13 Summa inkomster och bidrag, miljarder kronor, 1975 Tabell 14 Medelinkomsten för inkomster och bidrag, kr, 1975 
 Tabell 15 Medelinkomsten för inkomster och bidrag för de som har inkomst, 1975 Tabell 16 Andel i procent som har olika inkomst, 1975 
 Tabell 17 Arbetsinkomst, kr i 1994 års prisnivå,  
 20–64 
  år, 1975 och 1994 Tabell 18 A Arbetsinkomst för helårs- och heltidsanställda som saknar rörelsein- 
 komster,  
 20–64 
  år,  
 1975–1995 
  
 Tabell 18 B Arbetsinkomst för helårs- och heltidsanställda som saknar rörelsein- komster,  
 20–64 
  år,  
 1975–1995 
  
 Tabell 19 Löneinkomst, kr, 1994 
 Tabell 20 Räntor och utdelningar, kr, 1994 Tabell 21 Marknadsinkomst, kr, 1994 Tabell 22 Sjukersättning, kr, 1994 
 Tabell 23 Föräldrapenning, kr, 1994 Tabell 24 Arbetsmarknadsstöd, kr, 1994 
 Tabell 25 Summa skattepliktiga bidrag exkl. pensioner, kr, 1994 Tabell 26 Summa pensioner, kr, 1994 
 Tabell 27 Summa individuella skattefria bidrag, kr, 1994 Tabell 28 Summa familjestöd, kr, 1994 
 Tabell 29 Debiterad skatt, kr, 1994 
 Tabell 30 Individuell disponibel inkomst, kr, 1994 Tabell 31 Folkpensionärer, 65 år och äldre,  
 1982–1994 
  Tabell 32 Utbetalda pensioner, kr, 1994 
 Tabell 33 Utbetalda pensioner, kr, 1994 
 Tabell 34 Tillgångar och skulder, miljarder kronor, 1992 Tabell 35 Medelvärden för tillgångar och skulder, kr, 1992 
 Tabell 36 Medelvärden för de som har tillgångar och skulder, kr, 1992 Tabell 37 Andel i procent som har olika tillgångar och skulder, 1992 Tabell 38 Tillgångar och skulder, miljarder kronor, 1992 
 Tabell 39 Medelvärden för tillgångar och skulder, kr, 1992 
 Tabell 40 Medelvärden för de som har tillgångar och skulder, kr, 1992 Tabell 41 Andel i procent som har olika tillgångar och skulder, 1992. 
 83 
 Diagram  
 1A–C 
  Löneinkomst efter ålder, 1994 
 Andel med lö neinkomst 1994 
 100 
  
 Kvinnor 
  
 80 
  
 Män 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 16-17 
  
 18-24 
  
 25-34 
  
 35-44 
  
 45-54 
  
 55-64 
  
 65-74 
  
 75- 
  
 Å lder 
  
 200 000 
  
 Kronor 
  
 Lö neinkomst, medelvä rden 1994 
  
 Kvinnor 
  
 150 000 
  
 Män 
  
 100 000 
  
 50 000 
  
 0 
  
 16-17 
  
 18-24 
  
 25-34 
  
 35-44 
  
 45-54 
  
 55-64 
  
 65-74 
  
 75- 
  
 Å lder 
  
 Kvinnors lö neinkomst i procent av mä nnens 1994 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 16-17 
  
 18-24 
  
 25-34 
  
 35-44 
  
 45-54 
  
 55-64 
  
 65-74 
  
 75- 
  
 Å lder 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Diagram 2A Andel med arbetsinkomst, 1994 
 Procent 
  
 100 
  
 80 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 15-17 
  
 25-29 
  
 35-39 
  
 45-49 
  
 55-59 
  
 65-69 
  
 75-79 
  
 Källa: SCB, bearbetning av IoF storurval.. 
 Diagram 2B Andel med arbetsinkomst, medelvärden efter ålder,1994 
  
 Kronor 
  
 250000 
 kvinnor 
 män 
 200000 
 150000 
 100000 
 50000 
  
 0 
  
 15-17 
  
 25-29 
  
 35-39 
  
 45-49 
  
 55-59 
  
 65-69 
  
 75-79 
  
 Källa: SCB, bearbetning av IoF storurval. 
  
 Diagram 3 Arbetsinkomst efter inkomstklasser, kr i 1994 års priser,  
 20–64 
  år, 
  
 1975 och 1994 
  
 1 9 7 5 
  
 Antal 
  
 700 000 
  
 600 000 
  
 500 000 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 400 000 
  
 300 000 
  
 200 000 
  
 100 000 
  
 0 
  
 20 
  
 100 
  
 180 
  
 260 
  
 340 
  
 420 
  
 500 
  
 580 
  
 750 
  
 950 
  
 Tusen kronor 
  
 1 9 9 4 
  
 Antal 
  
 700 000 
  
 600 000 
  
 500 000 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 400 000 
  
 300 000 
  
 200 000 
  
 100 000 
  
 0 
  
 20 
  
 100 
  
 180 
  
 260 
  
 340 
  
 420 
  
 500 
  
 580 
  
 750 
  
 950 
  
 Tusen kronor 
 Källa: SCB, bearbetning av IoF storurval. 
 Diagram 4 Inkomststruktur, medelvärden, 
 kr i 1994 års priser, 1975 och 1994 
 1975 
  
 Kronor 
  
 200 000 
  
 150 000 
  
 Kv 
  
 Män 
  
 100 000 
  
 50 000 
  
 0 
  
 -50 
  000 
  
 -100 
  000 
  
 Bidrag 
  
 Skatt 
  
 Disp. inkomst 
  
 Marknad 
  
 Kronor 
  
 1 9 9 4 
  
 200 000 
  
 Kv 
  
 150 000 
  
 Män 
  
 100 000 
  
 50 000 
  
 0 
  
 -50 
  000 
  
 -100 
  000 
  
 Bidrag 
  
 Skatt 
  
 Disp. inkomst 
  
 Marknad 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Tabell 1 
  
 Summa inkomster och bidrag, miljarder kronor, 1994 
  
 Samtliga 0 år – 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Kvinnors andel 
  
 i procent 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 254,7 
  
 386,5 
  
 641,2 
  
 39,7 
  
 Näringsinkomst 
  
 4,7 
  
 13,0 
  
 17,7 
  
 26,6 
  
 Ränta utdelningar 
  
 16,6 
  
 22,6 
  
 39,2 
  
 42,3 
  
 Reavinst 
  
 24,2 
  
 34,9 
  
 59,1 
  
 40,9 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 300,2 
  
 457,0 
  
 757,2 
  
 39,6 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 9,5 
  
 9,3 
  
 18,8 
  
 50,5 
  
 Föräldrapenning 
  
 14,0 
  
 3,6 
  
 17,6 
  
 79,5 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 21,4 
  
 33,3 
  
 54,7 
  
 39,1 
  
 därav kontantersättning 
  
 14,9 
  
 22,1 
  
 37,0 
  
 40,3 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 6,4 
  
 11,2 
  
 17,6 
  
 36,4 
  
 Skattepliktigt studiestöd 
  
 2,4 
  
 1,4 
  
 3,8 
  
 63,2 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 3,7 
  
 2,3 
  
 6,0 
  
 61,7 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 51,0 
  
 49,9 
  
 100,9 
  
 50,5 
  
 Summa pensioner 
  
 96,2 
  
 120,3 
  
 216,5 
  
 44,4 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 7,4 
  
 5,9 
  
 13,3 
  
 55,6 
  
 Bidragsförskott 
  
 5,8 
  
 0,8 
  
 6,6 
  
 87,9 
  
 Övriga bidrag 
  
 0,7 
  
 1,2 
  
 1,9 
  
 36,8 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 13,9 
  
 7,9 
  
 21,8 
  
 63,8 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 13,5 
  
 4,5 
  
 18,0 
  
 75,0 
  
 Barnbidrag 
  
 10,0 
  
 7,2 
  
 17,2 
  
 58,1 
  
 Socialbidrag 
  
 5,1 
  
 4,5 
  
 9,6 
  
 53,1 
  
 Övrigt 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 85,1 
  
 Summa familjestöd 
  
 28,7 
  
 16,4 
  
 45,1 
  
 63,6 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 115,4 
  
 184,7 
  
 300,1 
  
 38,5 
  
 Återbetalt studielån 
  
 1,9 
  
 1,5 
  
 3,4 
  
 55,9 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 0,3 
  
 1,8 
  
 2,1 
  
 14,3 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 117,8 
  
 188,1 
  
 305,9 
  
 38,5 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 372,4 
  
 463,5 
  
 835,9 
  
 44,6 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Tabell 2 
  
 Medelinkomsten för inkomster och bidrag, 1994 
  
 Samtliga 0 år - 
  
 Medelinkomsten alla 
  
 Kvinnor i 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 procent av män 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 59 584 
  
 92 289 
  
 75 769 
  
 64,6 
  
 Näringsinkomst 
  
 1 107 
  
 3 093 
  
 2 090 
  
 35,8 
  
 Ränta utdelningar 
  
 3 877 
  
 5 389 
  
 4 625 
  
 71,9 
  
 Reavinst 
  
 5 657 
  
 8 325 
  
 6 977 
  
 68,0 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 70 225 
  
 109 096 
  
 89 461 
  
 64,4 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 2 219 
  
 2 227 
  
 2 223 
  
 99,6 
  
 Föräldrapenning 
  
 3 278 
  
 864 
  
 2 084 
  
 379,4 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 4 997 
  
 7 952 
  
 6 460 
  
 62,8 
  
 därav kontantersättning 
  
 3 490 
  
 5 268 
  
 4 370 
  
 66,2 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 1 507 
  
 2 684 
  
 2 090 
  
 56,1 
  
 Skattepliktigt studiestöd 
  
 558 
  
 336 
  
 448 
  
 166,1 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 868 
  
 556 
  
 713 
  
 156,1 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 11 920 
  
 11 935 
  
 11 928 
  
 99,9 
  
 Summa pensioner 
  
 22 494 
  
 28 729 
  
 25 580 
  
 78,3 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 1 740 
  
 1 420 
  
 1 581 
  
 122,5 
  
 Bidragsförskott 
  
 1 361 
  
 188 
  
 781 
  
 723,9 
  
 Övriga bidrag 
  
 166 
  
 285 
  
 225 
  
 58,2 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 3 267 
  
 1 893 
  
 2 587 
  
 172,6 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 3 151 
  
 1 082 
  
 2 127 
  
 291,2 
  
 Barnbidrag 
  
 2 346 
  
 1 728 
  
 2 040 
  
 135,8 
  
 Socialbidrag 
  
 1 184 
  
 1 065 
  
 1 126 
  
 111,2 
  
 Övrigt 
  
 9 
  
 2 
  
 6 
  
 450,0 
  
 Summa familjestöd 
  
 6 690 
  
 3 877 
  
 5 299 
  
 172,6 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 26 992 
  
 44 107 
  
 35 462 
  
 61,2 
  
 Återbetalt studielån 
  
 450 
  
 350 
  
 401 
  
 128,6 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 75 
  
 437 
  
 254 
  
 17,2 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 27 517 
  
 44 894 
  
 36 117 
  
 61,3 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 87 079 
  
 110 636 
  
 98 738 
  
 78,7 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 3 Medelinkomsten för inkomster och bidrag för de som har inkomst, 1994 
  
 Samtliga 0 år – 
  
 Medelinkomsten för personer med värde 
  
 Kvinnor i 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 procent av män 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 112 739 
  
 164 362 
  
 139 068 
  
 68,6 
  
 Näringsinkomst 
  
 21 672 
  
 32 247 
  
 25 523 
  
 67,2 
  
 Ränta utdelningar 
  
 5 921 
  
 8 277 
  
 7 083 
  
 71,5 
  
 Reavinst 
  
 57 704 
  
 67 538 
  
 63 132 
  
 85,4 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 84 068 
  
 130 394 
  
 107 012 
  
 64,5 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 20 266 
  
 27 401 
  
 23 270 
  
 74,0 
  
 Föräldrapenning 
  
 23 790 
  
 9 589 
  
 18 245 
  
 248,1 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 41 230 
  
 58 175 
  
 50 125 
  
 70,9 
  
 därav kontantersättning 
  
 33 051 
  
 44 724 
  
 39 147 
  
 73,9 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 28 146 
  
 36 587 
  
 32 983 
  
 76,9 
  
 Skattepliktigt studiestöd 
  
 38 505 
  
 31 754 
  
 35 690 
  
 121,3 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 11 372 
  
 11 096 
  
 11 264 
  
 102,5 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 38 847 
  
 40 610 
  
 39 700 
  
 95,7 
  
 Summa pensioner 
  
 78 649 
  
 122 081 
  
 98 035 
  
 64,4 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 18 305 
  
 16 258 
  
 17 335 
  
 112,6 
  
 Bidragsförskott 
  
 19 875 
  
 16 618 
  
 19 422 
  
 119,6 
  
 Övriga bidrag 
  
 12 445 
  
 11 729 
  
 11 986 
  
 106,1 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 19 456 
  
 16 812 
  
 18 408 
  
 115,7 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 14 281 
  
 8 682 
  
 12 287 
  
 164,5 
  
 Barnbidrag 
  
 9 908 
  
 8 833 
  
 9 427 
  
 112,2 
  
 Socialbidrag 
  
 23 148 
  
 23 479 
  
 23 304 
  
 98,6 
  
 Övrigt 
  
 1 668 
  
 2 682 
  
 1 764 
  
 62,2 
  
 Summa familjestöd 
  
 17 602 
  
 13 737 
  
 15 965 
  
 128,1 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 31 039 
  
 51 174 
  
 40 959 
  
 60,7 
  
 Återbetalt studielån 
  
 4 981 
  
 4 875 
  
 4 934 
  
 102,2 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 8 314 
  
 12 246 
  
 11 441 
  
 67,9 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 31 637 
  
 52 027 
  
 41 684 
  
 60,8 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 96 539 
  
 124 031 
  
 110 076 
  
 77,8 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 4 Andel i procent som har olika inkomst, 1994 
 Samtliga 0 år – 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 52,9 
  
 56,1 
  
 54,5 
  
 Näringsinkomst 
  
 5,1 
  
 9,6 
  
 7,3 
  
 Ränta utdelningar 
  
 65,5 
  
 65,1 
  
 65,3 
  
 Reavinst 
  
 9,8 
  
 12,3 
  
 11,1 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 83,5 
  
 83,7 
  
 83,6 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 10,9 
  
 8,1 
  
 9,6 
  
 Föräldrapenning 
  
 13,8 
  
 9,0 
  
 11,4 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 12,1 
  
 13,7 
  
 12,9 
  
 därav kontantersättning 
  
 10,6 
  
 11,8 
  
 11,2 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 5,4 
  
 7,3 
  
 6,3 
  
 Skattepliktigt studiestöd 
  
 1,4 
  
 1,1 
  
 1,3 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 7,6 
  
 5,0 
  
 6,3 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 30,7 
  
 29,4 
  
 30,0 
  
 Summa pensioner 
  
 28,6 
  
 23,5 
  
 26,1 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 9,5 
  
 8,7 
  
 9,1 
  
 Bidragsförskott 
  
 6,8 
  
 1,1 
  
 4,0 
  
 Övriga bidrag 
  
 1,3 
  
 2,4 
  
 1,9 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 16,8 
  
 11,3 
  
 14,1 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 22,1 
  
 12,5 
  
 17,3 
  
 Barnbidrag 
  
 23,7 
  
 19,6 
  
 21,6 
  
 Socialbidrag 
  
 5,1 
  
 4,5 
  
 4,8 
  
 Övrigt 
  
 0,6 
  
 0,1 
  
 0,3 
  
 Summa familjestöd 
  
 38,1 
  
 28,6 
  
 33,4 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 87,0 
  
 86,2 
  
 86,6 
  
 Återbetalt studielån 
  
 9,0 
  
 7,2 
  
 8,1 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 0,9 
  
 3,6 
  
 2,2 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 87,1 
  
 86,3 
  
 86,7 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 90,2 
  
 89,2 
  
 89,7 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen 
 Tabell 5 Summa inkomster och bidrag, miljarder kronor, 1994 
  
 Samtliga 18  
 –64 
  år 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Kvinnors andel 
  
 i procent 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 252,9 
  
 381,8 
  
 634,7 
  
 39,8 
  
 Näringsinkomst 
  
 4,4 
  
 11,7 
  
 16,0 
  
 27,2 
  
 Ränta utdelningar 
  
 9,6 
  
 14,8 
  
 24,4 
  
 39,3 
  
 Reavinst 
  
 17,5 
  
 27,0 
  
 44,6 
  
 39,3 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 284,4 
  
 435,3 
  
 719,7 
  
 39,5 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 9,5 
  
 9,3 
  
 18,7 
  
 50,4 
  
 Föräldrapenning 
  
 14,0 
  
 3,6 
  
 17,6 
  
 79,5 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 21,3 
  
 33,3 
  
 54,6 
  
 39,0 
  
 därav kontantersättning 
  
 14,9 
  
 22,0 
  
 36,9 
  
 40,3 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 6,4 
  
 11,2 
  
 17,7 
  
 36,4 
  
 Skattepliktigt studiestöd 
  
 2,4 
  
 1,4 
  
 3,8 
  
 62,9 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 3,6 
  
 1,9 
  
 5,5 
  
 65,4 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 50,9 
  
 50,0 
  
 100,9 
  
 50,4 
  
 Summa pensioner 
  
 29,1 
  
 32,1 
  
 61,2 
  
 47,6 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 7,0 
  
 5,5 
  
 12,5 
  
 56,1 
  
 Bidragsförskott 
  
 5,8 
  
 0,8 
  
 6,6 
  
 88,1 
  
 Övriga bidrag 
  
 0,4 
  
 0,8 
  
 1,2 
  
 33,1 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 13,2 
  
 7,1 
  
 20,4 
  
 65,0 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 7,2 
  
 3,5 
  
 10,7 
  
 67,3 
  
 Barnbidrag 
  
 10,0 
  
 7,2 
  
 17,3 
  
 58,1 
  
 Socialbidrag 
  
 4,8 
  
 4,3 
  
 9,2 
  
 52,8 
  
 Övrigt 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 85,1 
  
 Summa familjestöd 
  
 22,1 
  
 15,0 
  
 37,1 
  
 59,5 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 99,1 
  
 153,3 
  
 252,3 
  
 39,3 
  
 Återbetalt studielån 
  
 1,9 
  
 1,5 
  
 3,4 
  
 56,7 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 0,3 
  
 1,8 
  
 2,1 
  
 13,9 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 101,3 
  
 156,6 
  
 257,8 
  
 39,3 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 Greene 
  
 383,0 
  
 681,5 
  
 43,8 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen 
  
 Tabell 6 
  
 Medelinkomsten för inkomster och bidrag, 1994 
  
 Samtliga 18  
 –64 
  år 
  
 Medelinkomsten alla 
  
 Kvinnor i 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 procent av män 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 97 447 
  
 146 633 
  
 122 079 
  
 66,5 
  
 Näringsinkomst 
  
 1 682 
  
 4 479 
  
 3 083 
  
 37,6 
  
 Ränta utdelningar 
  
 3 691 
  
 5 682 
  
 4 688 
  
 65,0 
  
 Reavinst 
  
 6 755 
  
 10 381 
  
 8 571 
  
 65,1 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 109 575 
  
 167 175 
  
 138 421 
  
 65,5 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 3 644 
  
 3 569 
  
 3 606 
  
 102,1 
  
 Föräldrapenning 
  
 5 400 
  
 1 390 
  
 3 391 
  
 388,5 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 8 207 
  
 12 774 
  
 10 494 
  
 64,2 
  
 därav kontantersättning 
  
 5 725 
  
 8 457 
  
 7 093 
  
 67,7 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 2 482 
  
 4 317 
  
 3 401 
  
 57,5 
  
 Skattepliktigt studiestöd 
  
 919 
  
 540 
  
 729 
  
 170,2 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 1 387 
  
 732 
  
 1 059 
  
 189,5 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 19 557 
  
 19 005 
  
 19 279 
  
 102,9 
  
 Summa pensioner 
  
 11 227 
  
 12 330 
  
 11 779 
  
 91,1 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 2 711 
  
 2 117 
  
 2 414 
  
 128,1 
  
 Bidragsförskott 
  
 2 236 
  
 302 
  
 1 267 
  
 740,4 
  
 Övriga bidrag 
  
 157 
  
 317 
  
 237 
  
 49,5 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 5 104 
  
 2 736 
  
 3 918 
  
 186,5 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 2 771 
  
 1 341 
  
 2 055 
  
 206,6 
  
 Barnbidrag 
  
 3 864 
  
 2 774 
  
 3 318 
  
 139,3 
  
 Socialbidrag 
  
 1 861 
  
 1 661 
  
 1 761 
  
 112,0 
  
 Övrigt 
  
 15 
  
 3 
  
 9 
  
 500,0 
  
 Summa familjestöd 
  
 8 511 
  
 5 779 
  
 7 143 
  
 147,3 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 38 164 
  
 58 872 
  
 48 535 
  
 64,8 
  
 Återbetalt studielån 
  
 741 
  
 564 
  
 652 
  
 131,4 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 113 
  
 695 
  
 405 
  
 16,3 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 39 018 
  
 60 131 
  
 49 592 
  
 64,9 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 114 956 
  
 146 894 
  
 130 948 
  
 78,3 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 7 Medelinkomsten för inkomster och bidrag för de som har inkomst, 1994 
  
 Samtliga  
 18–64 
  år 
  
 Medelinkomsten för personer med värde 
  
 Kvinnor i 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 procent av män 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 118 655 
  
 177 073 
  
 148 032 
  
 67,0 
  
 Näringsinkomst 
  
 23 923 
  
 35 645 
  
 31 447 
  
 67,1 
  
 Ränta utdelningar 
  
 5 810 
  
 8 750 
  
 7 299 
  
 66,4 
  
 Reavinst 
  
 55 050 
  
 65 969 
  
 61 194 
  
 83,4 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 119 196 
  
 180 058 
  
 149 826 
  
 66,2 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 20 345 
  
 27 715 
  
 23 433 
  
 73,4 
  
 Föräldrapenning 
  
 23 790 
  
 9 589 
  
 18 245 
  
 248,1 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 41 312 
  
 58 317 
  
 50 243 
  
 70,8 
  
 därav kontantersättning 
  
 33 101 
  
 44 801 
  
 39 216 
  
 73,9 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 28 146 
  
 36 622 
  
 33 001 
  
 76,9 
  
 Skattepliktigt studiestöd 
  
 38 505 
  
 31 754 
  
 35 690 
  
 121,3 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 11 553 
  
 9 809 
  
 10 884 
  
 117,8 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 39 260 
  
 40 912 
  
 40 059 
  
 96,0 
  
 Summa pensioner 
  
 73 481 
  
 95 268 
  
 83 490 
  
 77,1 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 21 934 
  
 20 115 
  
 21 096 
  
 109,0 
  
 Bidragsförskott 
  
 19 883 
  
 16 640 
  
 19 431 
  
 119,5 
  
 Övriga bidrag 
  
 12 857 
  
 11 316 
  
 11 782 
  
 113,6 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 21 724 
  
 20 082 
  
 21 120 
  
 108,2 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 12 119 
  
 8 345 
  
 10 559 
  
 145,2 
  
 Barnbidrag 
  
 9 908 
  
 8 835 
  
 9 429 
  
 112,1 
  
 Socialbidrag 
  
 23 420 
  
 23 463 
  
 23 440 
  
 99,8 
  
 Övrigt 
  
 1 668 
  
 2 682 
  
 1 764 
  
 62,2 
  
 Summa familjestöd 
  
 17 259 
  
 13 881 
  
 15 705 
  
 124,3 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 39 290 
  
 60 877 
  
 50 077 
  
 64,5 
  
 Återbetalt studielån 
  
 4 981 
  
 4 875 
  
 4 934 
  
 102,2 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 8 081 
  
 12 269 
  
 11 443 
  
 65,9 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 40 152 
  
 62 068 
  
 51 106 
  
 64,7 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 115 071 
  
 146 894 
  
 131 051 
  
 78,3 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Samtliga  
  
 18–64 
  
  år 
  
 Tabell 8 
  
 Andel i procent som har olika inkomst, 1994 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 82,1 
  
 82,8 
  
 82,5 
  
 Näringsinkomst 
  
 7,0 
  
 12,6 
  
 9,8 
  
 Ränta utdelningar 
  
 63,5 
  
 64,9 
  
 64,2 
  
 Reavinst 
  
 12,3 
  
 15,7 
  
 14,0 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 91,9 
  
 92,8 
  
 92,4 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 17,9 
  
 12,9 
  
 15,4 
  
 Föräldrapenning 
  
 22,7 
  
 14,5 
  
 18,6 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 19,9 
  
 21,9 
  
 20,9 
  
 därav kontantersättning 
  
 17,3 
  
 18,9 
  
 18,1 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 8,8 
  
 11,8 
  
 10,3 
  
 Skattepliktigt studiestöd 
  
 2,4 
  
 1,7 
  
 2,0 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 12,0 
  
 7,5 
  
 9,7 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 49,8 
  
 46,5 
  
 48,1 
  
 Summa pensioner 
  
 15,3 
  
 12,9 
  
 14,1 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 12,4 
  
 10,5 
  
 11,4 
  
 Bidragsförskott 
  
 11,2 
  
 1,8 
  
 6,5 
  
 Övriga bidrag 
  
 1,2 
  
 2,8 
  
 2,0 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 23,5 
  
 13,6 
  
 18,5 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 22,9 
  
 16,1 
  
 19,5 
  
 Barnbidrag 
  
 39,0 
  
 31,4 
  
 35,2 
  
 Socialbidrag 
  
 7,9 
  
 7,1 
  
 7,5 
  
 Övrigt 
  
 0,9 
  
 0,1 
  
 0,5 
  
 Summa familjestöd 
  
 49,2 
  
 41,8 
  
 45,5 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 97,1 
  
 96,7 
  
 96,9 
  
 Återbetalt studielån 
  
 14,9 
  
 11,6 
  
 13,2 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 1,4 
  
 5,7 
  
 3,5 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 97,3 
  
 96,9 
  
 97,1 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 99,9 
  
 100,0 
  
 99,9 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Tabell 9 
  
 Summa inkomster och bidrag, miljarder kronor, 1975 
  
 Samtliga 0 år – 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Kvinnors andel 
  
 i procent 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 45,5 
  
 103,4 
  
 148,8 
  
 30,5 
  
 Näringsinkomst 
  
 1,5 
  
 8,4 
  
 9,9 
  
 14,9 
  
 Ränta utdelningar 
  
 2,4 
  
 3,6 
  
 6,0 
  
 39,9 
  
 Reavinst (taxerad) 
  
 0,2 
  
 0,6 
  
 0,8 
  
 23,0 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 49,5 
  
 115,9 
  
 165,4 
  
 29,9 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 2,7 
  
 4,2 
  
 6,9 
  
 38,9 
  
 Föräldrapenning 
  
 1,3 
  
 0,1 
  
 1,4 
  
 89,7 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 0,4 
  
 0,5 
  
 0,8 
  
 42,9 
  
 därav kontantersättning 
  
 0,2 
  
 0,3 
  
 0,5 
  
 35,1 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,3 
  
 54,0 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 0,3 
  
 0,0 
  
 0,4 
  
 88,0 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 4,6 
  
 4,9 
  
 9,5 
  
 48,7 
  
 Summa pensioner 
  
 11,9 
  
 13,0 
  
 24,8 
  
 47,8 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 0,8 
  
 0,6 
  
 1,4 
  
 57,2 
  
 Bidragsförskott 
  
 0,9 
  
 0,2 
  
 1,1 
  
 82,2 
  
 Övriga bidrag 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 29,8 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 1,8 
  
 0,9 
  
 2,6 
  
 67,0 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 2,2 
  
 1,3 
  
 3,5 
  
 62,9 
  
 Barnbidrag 
  
 1,6 
  
 1,3 
  
 2,9 
  
 55,0 
  
 Socialbidrag 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,4 
  
 46,8 
  
 Övrigt 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 33,3 
  
 Summa familjestöd 
  
 4,0 
  
 2,9 
  
 6,9 
  
 58,3 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 16,7 
  
 45,0 
  
 61,7 
  
 27,1 
  
 Återbetalt socialbidrag 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 12,6 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 0,1 
  
 0,6 
  
 0,7 
  
 10,8 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 16,8 
  
 45,7 
  
 62,5 
  
 26,9 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 55,0 
  
 91,9 
  
 146,8 
  
 37,4 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Tabell 10 Medelinkomsten för inkomster och bidrag, kr, 1975 
  
 Samtliga 0 år – 
  
 Medelinkomsten alla 
  
 Kvinnor i 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 procent av män 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 11 043 
  
 25 262 
  
 18 132 
  
 43,7 
  
 Näringsinkomst 
  
 357 
  
 2 048 
  
 1 200 
  
 17,4 
  
 Ränta utdelningar 
  
 584 
  
 882 
  
 733 
  
 66,2 
  
 Reavinst 
  
 43 
  
 143 
  
 93 
  
 30,1 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 12 027 
  
 28 335 
  
 20 158 
  
 42,4 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 655 
  
 1 032 
  
 843 
  
 63,5 
  
 Föräldrapenning 
  
 310 
  
 36 
  
 173 
  
 861,1 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 87 
  
 117 
  
 102 
  
 74,4 
  
 därav kontantersättning 
  
 42 
  
 78 
  
 60 
  
 53,8 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 46 
  
 39 
  
 42 
  
 117,9 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 75 
  
 10 
  
 43 
  
 750,0 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 1 127 
  
 1 195 
  
 1 161 
  
 94,3 
  
 Summa pensioner 
  
 2 879 
  
 3 167 
  
 3 023 
  
 90,9 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 194 
  
 146 
  
 170 
  
 132,9 
  
 Bidragsförskott 
  
 226 
  
 49 
  
 138 
  
 461,2 
  
 Övriga bidrag 
  
 7 
  
 16 
  
 11 
  
 43,8 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 427 
  
 211 
  
 319 
  
 202,4 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 539 
  
 319 
  
 429 
  
 169,0 
  
 Barnbidrag 
  
 381 
  
 314 
  
 347 
  
 121,3 
  
 Socialbidrag 
  
 50 
  
 58 
  
 54 
  
 86,2 
  
 Övrigt 
  
 7 
  
 13 
  
 10 
  
 53,8 
  
 Summa familjestöd 
  
 977 
  
 704 
  
 840 
  
 138,8 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 4 059 
  
 10 995 
  
 7 517 
  
 36,9 
  
 Återbetalt socialbidrag 
  
 3 
  
 19 
  
 11 
  
 15,8 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 18 
  
 149 
  
 83 
  
 12,1 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 4 080 
  
 11 163 
  
 7 611 
  
 36,5 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 13 357 
  
 22 449 
  
 17 890 
  
 59,5 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 11 Medelinkomsten för inkomster och bidrag för de som har inkomst, kr, 1975 
  
 Samtliga 0 år – 
  
 Medelinkomsten för personer med värde 
  
 Kvinnor i 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 procent av män 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 23 061 
  
 41 170 
  
 33 207 
  
 56,0 
  
 Näringsinkomst 
  
 9 890 
  
 18 869 
  
 16 619 
  
 52,4 
  
 Ränta utdelningar 
  
 1 654 
  
 1 723 
  
 1 695 
  
 96,0 
  
 Reavinst 
  
 6 475 
  
 8 133 
  
 7 681 
  
 79,6 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 20 193 
  
 38 865 
  
 30 443 
  
 52,0 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 2 082 
  
 3 057 
  
 2 585 
  
 68,1 
  
 Föräldrapenning 
  
 6 419 
  
 1 373 
  
 4 653 
  
 467,5 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 3 299 
  
 4 043 
  
 3 686 
  
 81,6 
  
 därav kontantersättning 
  
 2 564 
  
 3 281 
  
 2 988 
  
 78,1 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 4 041 
  
 5 510 
  
 4 605 
  
 73,3 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 7 635 
  
 2 906 
  
 6 387 
  
 262,7 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 3 338 
  
 3 398 
  
 3 368 
  
 98,2 
  
 Summa pensioner 
  
 12 148 
  
 16 684 
  
 14 159 
  
 72,8 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 3 949 
  
 3 680 
  
 3 829 
  
 107,3 
  
 Bidragsförskott 
  
 4 946 
  
 3 589 
  
 4 634 
  
 137,8 
  
 Övriga bidrag 
  
 326 
  
 1 341 
  
 695 
  
 24,3 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 3 776 
  
 3 261 
  
 3 589 
  
 115,8 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 1 940 
  
 1 539 
  
 1 769 
  
 126,1 
  
 Barnbidrag 
  
 1 475 
  
 1 373 
  
 1 427 
  
 107,4 
  
 Socialbidrag 
  
 1 970 
  
 2 315 
  
 2 139 
  
 85,1 
  
 Övrigt 
  
 461 
  
 636 
  
 564 
  
 72,5 
  
 Summa familjestöd 
  
 2 410 
  
 2 059 
  
 2 250 
  
 117,0 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 7 645 
  
 15 413 
  
 12 087 
  
 49,6 
  
 Återbetalt socialbidrag 
  
 1 169 
  
 4 008 
  
 3 052 
  
 29,2 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 2 136 
  
 3 525 
  
 3 295 
  
 60,6 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 7 656 
  
 15 608 
  
 12 202 
  
 49,1 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 17 324 
  
 28 525 
  
 22 965 
  
 60,7 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Tabell 12 Andel i procent som har olika inkomst, 1975 
  
 Samtliga 0 år – 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 47,9 
  
 61,4 
  
 54,6 
  
 Näringsinkomst 
  
 3,6 
  
 10,9 
  
 7,2 
  
 Ränta utdelningar 
  
 35,3 
  
 51,2 
  
 43,2 
  
 Reavinst 
  
 0,7 
  
 1,8 
  
 1,2 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 59,6 
  
 72,9 
  
 66,2 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 31,4 
  
 33,8 
  
 32,6 
  
 Föräldrapenning 
  
 4,8 
  
 2,6 
  
 3,7 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 2,6 
  
 2,9 
  
 2,8 
  
 därav kontantersättning 
  
 1,6 
  
 2,4 
  
 2,0 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 1,1 
  
 0,7 
  
 0,9 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 1,0 
  
 0,4 
  
 0,7 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 33,8 
  
 35,2 
  
 34,5 
  
 Summa pensioner 
  
 23,7 
  
 19,0 
  
 21,3 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 4,9 
  
 4,0 
  
 4,4 
  
 Bidragsförskott 
  
 4,6 
  
 1,4 
  
 3,0 
  
 Övriga bidrag 
  
 2,1 
  
 1,2 
  
 1,6 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 11,3 
  
 6,5 
  
 8,9 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 27,8 
  
 20,7 
  
 24,3 
  
 Barnbidrag 
  
 25,8 
  
 22,9 
  
 24,3 
  
 Socialbidrag 
  
 2,6 
  
 2,5 
  
 2,5 
  
 Övrigt 
  
 1,4 
  
 2,1 
  
 1,7 
  
 Summa familjestöd 
  
 40,5 
  
 34,2 
  
 37,4 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 53,1 
  
 71,3 
  
 62,2 
  
 Återbetalt socialbidrag 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 0,3 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 0,8 
  
 4,2 
  
 2,5 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 53,3 
  
 71,5 
  
 62,4 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 77,1 
  
 78,7 
  
 77,9 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Tabell 13 Summa inkomster och bidrag, miljarder kronor, 1975 
  
 Samtliga  
  
 18–64 
  
  år 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Kvinnors andel 
  
 i procent 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 44,4 
  
 100,6 
  
 144,9 
  
 30,6 
  
 Näringsinkomst 
  
 1,3 
  
 7,5 
  
 8,8 
  
 14,6 
  
 Ränta utdelningar 
  
 1,5 
  
 2,4 
  
 3,9 
  
 39,3 
  
 Reavinst (taxerad) 
  
 0,2 
  
 0,5 
  
 0,7 
  
 23,4 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 47,3 
  
 110,9 
  
 158,3 
  
 29,9 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 2,7 
  
 4,0 
  
 6,7 
  
 39,9 
  
 Föräldrapenning 
  
 1,3 
  
 0,1 
  
 1,4 
  
 89,7 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 0,4 
  
 0,4 
  
 0,8 
  
 46,7 
  
 därav kontantersättning 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,4 
  
 40,8 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,3 
  
 53,8 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 0,2 
  
 0,0 
  
 0,3 
  
 96,1 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 4,5 
  
 4,6 
  
 9,1 
  
 49,8 
  
 Summa pensioner 
  
 3,3 
  
 2,6 
  
 5,8 
  
 56,3 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 0,7 
  
 0,5 
  
 1,2 
  
 57,7 
  
 Bidragsförskott 
  
 0,9 
  
 0,2 
  
 1,1 
  
 82,2 
  
 Övriga bidrag 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 37,1 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 1,6 
  
 0,8 
  
 2,4 
  
 68,7 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 1,4 
  
 0,8 
  
 2,2 
  
 62,2 
  
 Barnbidrag 
  
 1,6 
  
 1,3 
  
 2,8 
  
 55,0 
  
 Socialbidrag 
  
 0,2 
  
 0,2 
  
 0,4 
  
 51,5 
  
 Övrigt 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 33,3 
  
 Summa familjestöd 
  
 3,2 
  
 2,4 
  
 5,5 
  
 57,3 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 15,1 
  
 40,9 
  
 55,9 
  
 26,9 
  
 Återbetalt socialbidrag 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 26,2 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 0,1 
  
 0,6 
  
 0,7 
  
 10,9 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 15,1 
  
 41,5 
  
 56,6 
  
 26,7 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 44,8 
  
 79,7 
  
 124,5 
  
 36,0 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Tabell 14 Medelinkomsten för inkomster och bidrag, kr, 1975 
  
 Samtliga  
  
 18–64 
  
  år 
  
 Medelinkomsten alla 
  
 Kvinnor i 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 procent av män 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 18 119 
  
 40 173 
  
 29 269 
  
 45,1 
  
 Näringsinkomst 
  
 524 
  
 2 995 
  
 1 774 
  
 17,5 
  
 Ränta utdelningar 
  
 629 
  
 952 
  
 792 
  
 66,1 
  
 Reavinst 
  
 65 
  
 208 
  
 137 
  
 31,3 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 19 337 
  
 44 328 
  
 31 972 
  
 43,6 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 1 083 
  
 1 598 
  
 1 343 
  
 67,8 
  
 Föräldrapenning 
  
 521 
  
 59 
  
 287 
  
 883,1 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 143 
  
 160 
  
 152 
  
 Gonzalez 
  
 därav kontantersättning 
  
 68 
  
 97 
  
 83 
  
 70,1 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 75 
  
 63 
  
 69 
  
 119,0 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 101 
  
 4 
  
 52 
  
 2525,0 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 1 848 
  
 1 821 
  
 1 834 
  
 101,5 
  
 Summa pensioner 
  
 1 341 
  
 1 020 
  
 1 179 
  
 131,5 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 283 
  
 203 
  
 243 
  
 139,4 
  
 Bidragsförskott 
  
 380 
  
 81 
  
 229 
  
 469,1 
  
 Övriga bidrag 
  
 9 
  
 16 
  
 12 
  
 56,3 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 672 
  
 300 
  
 484 
  
 224,0 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 558 
  
 332 
  
 444 
  
 168,1 
  
 Barnbidrag 
  
 640 
  
 511 
  
 575 
  
 125,2 
  
 Socialbidrag 
  
 84 
  
 77 
  
 81 
  
 109,1 
  
 Övrigt 
  
 11 
  
 21 
  
 16 
  
 52,4 
  
 Summa familjestöd 
  
 1 293 
  
 941 
  
 1 116 
  
 137,4 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 6 151 
  
 16 327 
  
 11 296 
  
 37,7 
  
 Återbetalt socialbidrag 
  
 5 
  
 12 
  
 9 
  
 41,7 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 30 
  
 242 
  
 137 
  
 12,4 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 6 186 
  
 16 581 
  
 11 442 
  
 37,3 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 18 305 
  
 31 829 
  
 25 143 
  
 57,5 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 15 Medelinkomsten för inkomster och bidrag för de som har inkomst, kr, 1975 
  
 Samtliga  
 18–64 
  år 
  
 Medelinkomsten för personer med värde 
  
 Kvinnor i 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 procent av män 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 24 371 
  
 44 544 
  
 35 540 
  
 54,7 
  
 Näringsinkomst 
  
 11 307 
  
 21 679 
  
 19 116 
  
 52,2 
  
 Ränta utdelningar 
  
 1 388 
  
 1 420 
  
 1 407 
  
 97,7 
  
 Reavinst 
  
 7 849 
  
 8 121 
  
 8 055 
  
 96,7 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 23 741 
  
 45 695 
  
 35 796 
  
 52,0 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 2 109 
  
 3 024 
  
 2 578 
  
 69,7 
  
 Föräldrapenning 
  
 6 436 
  
 1 374 
  
 4 662 
  
 468,4 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 3 349 
  
 3 888 
  
 3 616 
  
 86,1 
  
 därav kontantersättning 
  
 2 591 
  
 2 942 
  
 2 788 
  
 88,1 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 4 108 
  
 5 574 
  
 4 676 
  
 73,7 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 7 955 
  
 1 740 
  
 6 949 
  
 457,2 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 3 376 
  
 3 345 
  
 3 360 
  
 100,9 
  
 Summa pensioner 
  
 11 341 
  
 13 883 
  
 12 328 
  
 81,7 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 6 119 
  
 5 769 
  
 5 966 
  
 106,1 
  
 Bidragsförskott 
  
 4 946 
  
 3 590 
  
 4 634 
  
 137,8 
  
 Övriga bidrag 
  
 296 
  
 1 705 
  
 617 
  
 17,4 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 4 468 
  
 4 545 
  
 4 492 
  
 98,3 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 1 815 
  
 1 454 
  
 1 659 
  
 124,8 
  
 Barnbidrag 
  
 1 475 
  
 1 374 
  
 1 428 
  
 107,4 
  
 Socialbidrag 
  
 1 982 
  
 2 051 
  
 2 015 
  
 96,6 
  
 Övrigt 
  
 461 
  
 636 
  
 564 
  
 72,5 
  
 Summa familjestöd 
  
 2 410 
  
 2 059 
  
 2 250 
  
 117,0 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 8 356 
  
 17 026 
  
 13 308 
  
 49,1 
  
 Återbetalt socialbidrag 
  
 1 169 
  
 1 908 
  
 1 634 
  
 61,3 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 2 138 
  
 3 532 
  
 3 299 
  
 60,5 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 8 366 
  
 17 238 
  
 13 430 
  
 48,5 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 19 028 
  
 31 989 
  
 25 682 
  
 59,5 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
  
 Tabell 16 Andel i procent som har olika inkomst, 1975 
  
 Samtliga  
  
 18–64 
  
  år 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Marknaden 
  
 Löner 
  
 74,3 
  
 90,2 
  
 82,4 
  
 Näringsinkomst 
  
 4,6 
  
 13,8 
  
 9,3 
  
 Ränta utdelningar 
  
 45,3 
  
 67,0 
  
 56,3 
  
 Reavinst 
  
 0,8 
  
 2,6 
  
 1,7 
  
 Summa faktorinkomst 
  
 81,5 
  
 97,0 
  
 89,3 
  
 Skattepliktiga bidrag 
  
 Sjukersättning 
  
 51,4 
  
 52,8 
  
 52,1 
  
 Föräldrapenning 
  
 8,1 
  
 4,3 
  
 6,2 
  
 Arbetsmarknadsstöd 
  
 4,3 
  
 4,1 
  
 4,2 
  
 därav kontantersättning 
  
 2,6 
  
 3,3 
  
 3,0 
  
 arbetsmarknadsutbildning 
  
 1,8 
  
 1,1 
  
 1,5 
  
 Övriga skattepliktiga bidrag 
  
 1,3 
  
 0,2 
  
 0,7 
  
 Summa skattepliktigt exkl pension 
  
 54,7 
  
 54,4 
  
 54,6 
  
 Summa pensioner 
  
 11,8 
  
 7,3 
  
 9,6 
  
 Skattefria individuella bidrag 
  
 Studiestöd 
  
 4,6 
  
 3,5 
  
 4,1 
  
 Bidragsförskott 
  
 7,7 
  
 2,2 
  
 4,9 
  
 Övriga bidrag 
  
 3,2 
  
 0,9 
  
 2,0 
  
 Summa skattefria bidrag 
  
 15,1 
  
 6,6 
  
 10,8 
  
 Familjestöd 
  
 Bostadsbidrag 
  
 30,7 
  
 22,8 
  
 26,7 
  
 Barnbidrag 
  
 43,4 
  
 37,2 
  
 40,3 
  
 Socialbidrag 
  
 4,3 
  
 3,8 
  
 4,0 
  
 Övrigt 
  
 2,4 
  
 3,4 
  
 2,9 
  
 Summa familjestöd 
  
 52,1 
  
 34,2 
  
 37,4 
  
 Negativa transfereringar 
  
 Skatt 
  
 73,6 
  
 95,9 
  
 84,9 
  
 Återbetalt socialbidrag 
  
 0,4 
  
 0,7 
  
 0,5 
  
 Givet underhållsbidrag 
  
 1,4 
  
 6,9 
  
 4,2 
  
 Summa negativa transfereringar 
  
 73,9 
  
 96,2 
  
 85,2 
  
 Summa disponibel inkomst 
  
 96,2 
  
 99,5 
  
 97,9 
  
 Källa: SCB, bearbetning av Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 17 Arbetsinkomst, kr i 1994 års prisnivå,  
 20–64 
  år, 1975 och 1994 
  
 Antal personer i respektive inkomstklass 
  
 1975 
  
 1994 
  
 Inkomst 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 i tusen kronor 
  
 7 816 
  
 4 759 
  
 12 575 
  
 11 126 
  
 20 797 
  
 31 923 
  
 0 
  
 379 200 
  
 90 976 
  
 470 176 
  
 288 025 
  
 258 589 
  
 546 614 
  
 1-39 
  
 486 659 
  
 95 669 
  
 582 328 
  
 312 289 
  
 281 065 
  
 593 354 
  
 40 
  
 - 79 
  
 310 549 
  
 110 642 
  
 421 191 
  
 264 177 
  
 177 813 
  
 441 990 
  
 80 
  
 - 119 
  
 396 220 
  
 173 091 
  
 569 311 
  
 381 173 
  
 170 685 
  
 551 858 
  
 120 
  
 - 159 
  
 378 287 
  
 346 836 
  
 725 123 
  
 537 479 
  
 272 683 
  
 810 162 
  
 160 
  
 - 199 
  
 263 941 
  
 658 614 
  
 922 555 
  
 416 501 
  
 464 322 
  
 880 823 
  
 200 
  
 - 239 
  
 90 725 
  
 400 265 
  
 490 990 
  
 174 427 
  
 350 323 
  
 524 750 
  
 240 
  
 - 279 
  
 18 428 
  
 212 069 
  
 230 497 
  
 48 737 
  
 209 222 
  
 257 959 
  
 280 
  
 - 319 
  
 9 886 
  
 102 593 
  
 112 479 
  
 30 823 
  
 97 807 
  
 128 630 
  
 320 
  
 - 359 
  
 9 907 
  
 61 224 
  
 71 131 
  
 9 163 
  
 56 433 
  
 65 596 
  
 360 
  
 - 399 
  
 1 497 
  
 38 753 
  
 40 250 
  
 6 359 
  
 41 640 
  
 47 999 
  
 400 
  
 - 439 
  
 583 
  
 24 317 
  
 24 900 
  
 3 589 
  
 26 579 
  
 30 168 
  
 440 
  
 - 479 
  
 762 
  
 13 544 
  
 14 306 
  
 1 983 
  
 18 072 
  
 20 055 
  
 480 
  
 - 519 
  
 492 
  
 10 300 
  
 10 792 
  
 1 346 
  
 10 925 
  
 12 271 
  
 520 
  
 - 559 
  
 628 
  
 7 453 
  
 8 081 
  
 1 346 
  
 10 097 
  
 11 443 
  
 560 
  
 - 599 
  
 469 
  
 4 813 
  
 5 282 
  
 0 
  
 4 932 
  
 4 932 
  
 600 
  
 - 699 
  
 178 
  
 11 249 
  
 11 427 
  
 336 
  
 10 590 
  
 10 926 
  
 700 
  
 - 799 
  
 133 
  
 7 256 
  
 7 389 
  
 336 
  
 5 048 
  
 5 384 
  
 800 
  
 - 899 
  
 44 
  
 2 943 
  
 2 987 
  
 0 
  
 3 029 
  
 3 029 
  
 900 
  
 - 999 
  
 0 
  
 1 120 
  
 1 120 
  
 0 
  
 3 365 
  
 3 365 
  
 1000 - 
  
 44 
  
 2 059 
  
 2 103 
  
 0 
  
 4 712 
  
 4 712 
  
 Samtliga 
  
 2 356 448 
  
 2 380 545 
  
 4 736 993 
  
 2 489 215 
  
 2 498 728 
  
 4 987 943 
  
 Medelvärde alla 
  
 83 899 
  
 188 814 
  
 136 624 
  
 112 132 
  
 161 950 
  
 137 089 
  
 Medelvärde för de 
  
 99 990 
  
 196 316 
  
 151 679 
  
 126 805 
  
 180 645 
  
 153 961 
  
 med inkomst 
  
 Medianvärde alla 
  
 79 703 
  
 182 741 
  
 140 535 
  
 119 092 
  
 167 470 
  
 138 584 
  
 Gini-koefficient 
  
 0,494 
  
 0,293 
  
 0,418 
  
 0,399 
  
 0,429 
  
 0,430 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 18 A. Arbetsinkomst för helårs- och heltidsanställda som saknar rörelseinkomster,  
 20–64 
  år,  
 1975–1995 
  
 Löpande priser i tkr 
  
 Relativa 
  
 Kvinnors inkomst 
  
 Antal i populationen 
  
 Antal 
  
 Antal i populationen 
  
 Medel 
  
 P10 
  
 P25 
  
 P50 
  
 P75 
  
 P90 
  
 Martinez 
  
 kvartil- 
  
 i % av männens 
  
 (tusental) 
  
 i urvalet 
  
 KPI 
  
 (ental) 
  
 värde 
  
 koeff 
  
 avstånd 
  
 Medelv. 
  
 Median 
  
 Män 
  
 Kvinno 
 r 
  
 Samtlig 
 a Samtliga 
  
 Män 
  
 Kvinn 
 or Samtli 
 ga 
  
 1975 
  
 50,1 
  
 33,0 
  
 38,8 
  
 45,5 
  
 55,3 
  
 71,1 
  
 0,192 
  
 0,36 
  
 75,8 
  
 81,7 
  
 1 616 
  
 662 
  
 2 278 
  
 6 515 
  
 60,8 
  
 1978 
  
 68,6 
  
 48,0 
  
 54,2 
  
 62,6 
  
 75,0 
  
 93,1 
  
 0,170 
  
 0,33 
  
 78,9 
  
 83,4 
  
 1 552 
  
 654 
  
 2 206 
  
 5 523 
  
 82,1 
  
 1980 
  
 80,4 
  
 56,9 
  
 64,0 
  
 73,1 
  
 87,0 
  
 111,3 
  
 0,170 
  
 0,32 
  
 80,8 
  
 87,3 
  
 1 525 
  
 677 
  
 2 202 
  
 5 014 
  
 100 
  
 1524639 
  
 677 115 
  
 677 115 
  
 1981 
  
 86,9 
  
 60,8 
  
 69,5 
  
 79,4 
  
 95,4 
  
 119,7 
  
 0,172 
  
 0,33 
  
 79,4 
  
 84,8 
  
 1 458 
  
 689 
  
 2 146 
  
 4 963 
  
 112,1 
  
 1457 522 
  
 688 708 
  
 2146 230 
  
 1982 
  
 93,1 
  
 65,8 
  
 74,4 
  
 85,4 
  
 102,0 
  
 127,1 
  
 0,168 
  
 0,32 
  
 80,6 
  
 86,4 
  
 1 440 
  
 687 
  
 2 127 
  
 4 884 
  
 121,7 
  
 1440 403 
  
 686 548 
  
 2126 951 
  
 1983 
  
 100,3 
  
 72,3 
  
 80,8 
  
 93,0 
  
 109,0 
  
 135,9 
  
 0,161 
  
 0,30 
  
 81,5 
  
 85,5 
  
 1 477 
  
 725 
  
 2 202 
  
 4 799 
  
 132,6 
  
 1476 687 
  
 724 845 
  
 2201 532 
  
 1984 
  
 108,8 
  
 76,9 
  
 87,3 
  
 101,1 
  
 120,0 
  
 149,5 
  
 0,167 
  
 0,32 
  
 78,8 
  
 84,1 
  
 1 398 
  
 750 
  
 2 148 
  
 4 683 
  
 143,2 
  
 1397 910 
  
 749 851 
  
 2147 761 
  
 1985 
  
 117,6 
  
 83,0 
  
 93,1 
  
 106,6 
  
 129,3 
  
 164,2 
  
 0,174 
  
 0,34 
  
 78,1 
  
 83,3 
  
 1 395 
  
 770 
  
 2 166 
  
 4 808 
  
 153,8 
  
 1395 223 
  
 770 482 
  
 2165 705 
  
 1986 
  
 127,5 
  
 88,1 
  
 100,7 
  
 115,5 
  
 139,8 
  
 175,8 
  
 0,180 
  
 0,34 
  
 78,2 
  
 84,9 
  
 1 413 
  
 790 
  
 2 203 
  
 5 299 
  
 160,3 
  
 1412 535 
  
 790 412 
  
 2202 947 
  
 1987 
  
 135,7 
  
 93,8 
  
 107,7 
  
 123,8 
  
 149,3 
  
 189,1 
  
 0,177 
  
 0,34 
  
 80,1 
  
 85,3 
  
 1 437 
  
 809 
  
 2 245 
  
 5 824 
  
 167 
  
 1436 727 
  
 808 702 
  
 2245 429 
  
 1988 
  
 146,2 
  
 100,9 
  
 114,9 
  
 134,3 
  
 161,5 
  
 203,9 
  
 0,177 
  
 0,35 
  
 78,4 
  
 82,5 
  
 1 504 
  
 844 
  
 2 349 
  
 6 031 
  
 176,7 
  
 1504 466 
  
 844 232 
  
 2348 698 
  
 1989 
  
 160,4 
  
 110,5 
  
 125,3 
  
 147,2 
  
 177,8 
  
 224,5 
  
 0,178 
  
 0,36 
  
 76,7 
  
 80,4 
  
 1 524 
  
 889 
  
 2 413 
  
 7 051 
  
 188,1 
  
 1523 928 
  
 888 840 
  
 2412 768 
  
 1989-rev 
  
 165,9 
  
 112,2 
  
 127,5 
  
 150,9 
  
 185,8 
  
 237,0 
  
 0,185 
  
 0,39 
  
 74,2 
  
 78,8 
  
 1 524 
  
 889 
  
 2 413 
  
 7 051 
  
 188,1 
  
 1523 928 
  
 888 840 
  
 2412 768 
  
 1990-rev 
  
 187,9 
  
 129,1 
  
 144,7 
  
 170,3 
  
 209,2 
  
 259,3 
  
 0,174 
  
 0,38 
  
 77,9 
  
 80,4 
  
 1 483 
  
 862 
  
 2 345 
  
 6 042 
  
 207,6 
  
 1483 090 
  
 861 644 
  
 2344 734 
  
 1991 
  
 193,6 
  
 129,2 
  
 147,2 
  
 175,9 
  
 214,2 
  
 272,8 
  
 0,192 
  
 0,38 
  
 76,9 
  
 80,4 
  
 1 499 
  
 951 
  
 2 451 
  
 6 431 
  
 227,2 
  
 1499 389 
  
 951 246 
  
 2450 635 
  
 1992 
  
 197,6 
  
 133,1 
  
 151,6 
  
 178,5 
  
 219,5 
  
 280,4 
  
 0,191 
  
 0,38 
  
 77,0 
  
 80,9 
  
 1 447 
  
 917 
  
 2 365 
  
 8 052 
  
 232,3 
  
 1447 141 
  
 917 378 
  
 2364 519 
  
 1993 
  
 205,7 
  
 137,9 
  
 155,8 
  
 185,0 
  
 227,6 
  
 294,4 
  
 0,197 
  
 0,39 
  
 76,4 
  
 81,3 
  
 1 281 
  
 868 
  
 2 150 
  
 8 144 
  
 243,2 
  
 1281 166 
  
 868 413 
  
 2149 579 
  
 1994 
  
 216,0 
  
 141,8 
  
 162,8 
  
 192,5 
  
 236,6 
  
 309,8 
  
 0,204 
  
 0,38 
  
 76,8 
  
 82,7 
  
 1 318 
  
 882 
  
 2 201 
  
 5 682 
  
 248,5 
  
 1318 178 
  
 882 363 
  
 2200 541 
  
 1995 
  
 216,5 
  
 140,8 
  
 163,3 
  
 195,2 
  
 238,9 
  
 310,2 
  
 0,200 
  
 0,39 
  
 77,9 
  
 81,0 
  
 1 370 
  
 905 
  
 2 275 
  
 8 836 
  
 254,8 
  
 1370 269 
  
 904 659 
  
 2274 928 
  
 Källa: Bearbetningar av HINK. 
 Anm:  
 1989-rev 
  och  
 1990-rev 
  har beräknats med de basbreddningar i inkomstdefinitioner som införts 1991. 
 Definitioner: Arbetsinkomst för personer som kodats som minst heltidsarbetande (35 tim/vecka  
 –). 
  
 Tabell 18 B. Arbetsinkomst för helårs- och heltidsanställda som saknar rörelseinkomster,  
 20–64 
  år,  
 1975–1995 
  
 Belopp i tkr i 1995 års priser 
  
 Relativa 
  
 Kvinnors inkomst 
  
 Antal i populationen 
  
 Antal i 
  
 Antal i populationen 
  
 Medel 
  
 P10 
  
 P25 
  
 P50 
  
 P75 
  
 Brown kvartil- 
  
 i % av männens 
  
 (tusental) 
  
 urvalet 
  
 KPI 
  
 (ental) 
  
 värde 
  
 koeff 
  
 avstånd 
  
 Medelv. 
  
 Median 
  
 Män 
  
 Kvinno 
 r 
  
 Samtlig 
 a Samtliga 
  
 Män 
  
 Kvinn 
 or Samtli 
 ga 
  
 1975 
  
 210,0 
  
 138,3 
  
 162,6 
  
 190,7 
  
 231,8 
  
 298,0 
  
 0,192 
  
 0,36 
  
 75,8 
  
 81,7 
  
 1 616 
  
 662 
  
 2 278 
  
 6 515 
  
 60,8 
  
 1978 
  
 212,9 
  
 149,0 
  
 168,2 
  
 194,3 
  
 232,8 
  
 288,9 
  
 0,170 
  
 0,33 
  
 78,9 
  
 83,4 
  
 1 552 
  
 654 
  
 2 206 
  
 5 523 
  
 82,1 
  
 1980 
  
 204,9 
  
 145,0 
  
 163,1 
  
 186,3 
  
 221,7 
  
 283,6 
  
 0,170 
  
 0,32 
  
 80,8 
  
 87,3 
  
 1 525 
  
 677 
  
 2 202 
  
 5 014 
  
 100 
  
 1524639 
  
 677 115 
  
 677 115 
  
 1981 
  
 197,5 
  
 138,2 
  
 158,0 
  
 180,5 
  
 216,8 
  
 272,1 
  
 0,172 
  
 0,33 
  
 79,4 
  
 84,8 
  
 1 458 
  
 689 
  
 2 146 
  
 4 963 
  
 112,1 
  
 1457 522 
  
 688 708 
  
 2146 230 
  
 1982 
  
 194,9 
  
 137,8 
  
 155,8 
  
 178,8 
  
 213,6 
  
 266,1 
  
 0,168 
  
 0,32 
  
 80,6 
  
 86,4 
  
 1 440 
  
 687 
  
 2 127 
  
 4 884 
  
 121,7 
  
 1440 403 
  
 686 548 
  
 2126 951 
  
 1983 
  
 192,7 
  
 138,9 
  
 155,3 
  
 178,7 
  
 209,5 
  
 261,1 
  
 0,161 
  
 0,30 
  
 81,5 
  
 85,5 
  
 1 477 
  
 725 
  
 2 202 
  
 4 799 
  
 132,6 
  
 1476 687 
  
 724 845 
  
 2201 532 
  
 1984 
  
 193,6 
  
 136,8 
  
 155,3 
  
 179,9 
  
 213,5 
  
 266,0 
  
 0,167 
  
 0,32 
  
 78,8 
  
 84,1 
  
 1 398 
  
 750 
  
 2 148 
  
 4 683 
  
 143,2 
  
 1397 910 
  
 749 851 
  
 2147 761 
  
 1985 
  
 194,8 
  
 137,5 
  
 154,2 
  
 176,6 
  
 214,2 
  
 272,0 
  
 0,174 
  
 0,34 
  
 78,1 
  
 83,3 
  
 1 395 
  
 770 
  
 2 166 
  
 4 808 
  
 153,8 
  
 1395 223 
  
 770 482 
  
 2165 705 
  
 1986 
  
 202,7 
  
 140,0 
  
 160,1 
  
 183,6 
  
 222,2 
  
 279,4 
  
 0,180 
  
 0,34 
  
 78,2 
  
 84,9 
  
 1 413 
  
 790 
  
 2 203 
  
 5 299 
  
 160,3 
  
 1412 535 
  
 790 412 
  
 2202 947 
  
 1987 
  
 207,0 
  
 143,1 
  
 164,3 
  
 188,9 
  
 227,8 
  
 288,5 
  
 0,177 
  
 0,34 
  
 80,1 
  
 85,3 
  
 1 437 
  
 809 
  
 2 245 
  
 5 824 
  
 167 
  
 1436 727 
  
 808 702 
  
 2245 429 
  
 1988 
  
 210,8 
  
 145,5 
  
 165,7 
  
 193,7 
  
 232,9 
  
 294,0 
  
 0,177 
  
 0,35 
  
 78,4 
  
 82,5 
  
 1 504 
  
 844 
  
 2 349 
  
 6 031 
  
 176,7 
  
 1504 466 
  
 844 232 
  
 2348 698 
  
 1989 
  
 217,3 
  
 149,7 
  
 169,7 
  
 199,4 
  
 240,8 
  
 304,1 
  
 0,178 
  
 0,36 
  
 76,7 
  
 80,4 
  
 1 524 
  
 889 
  
 2 413 
  
 7 051 
  
 188,1 
  
 1523 928 
  
 888 840 
  
 2412 768 
  
 1989-rev 
  
 224,7 
  
 152,0 
  
 172,7 
  
 204,4 
  
 251,7 
  
 321,0 
  
 0,185 
  
 0,39 
  
 74,2 
  
 78,8 
  
 1 524 
  
 889 
  
 2 413 
  
 7 051 
  
 188,1 
  
 1523 928 
  
 888 840 
  
 2412 768 
  
 1990-rev 
  
 230,6 
  
 158,5 
  
 177,6 
  
 209,0 
  
 256,8 
  
 318,3 
  
 0,174 
  
 0,38 
  
 77,9 
  
 80,4 
  
 1 483 
  
 862 
  
 2 345 
  
 6 042 
  
 207,6 
  
 1483 090 
  
 861 644 
  
 2344 734 
  
 1991 
  
 217,1 
  
 144,9 
  
 165,1 
  
 197,3 
  
 240,2 
  
 305,9 
  
 0,192 
  
 0,38 
  
 76,9 
  
 80,4 
  
 1 499 
  
 951 
  
 2 451 
  
 6 431 
  
 227,2 
  
 1499 389 
  
 951 246 
  
 2450 635 
  
 1992 
  
 216,7 
  
 146,0 
  
 166,3 
  
 195,8 
  
 240,8 
  
 307,6 
  
 0,191 
  
 0,38 
  
 77,0 
  
 80,9 
  
 1 447 
  
 917 
  
 2 365 
  
 8 052 
  
 232,3 
  
 1447 141 
  
 917 378 
  
 2364 519 
  
 1993 
  
 215,5 
  
 144,5 
  
 163,2 
  
 193,8 
  
 238,5 
  
 308,4 
  
 0,197 
  
 0,39 
  
 76,4 
  
 81,3 
  
 1 281 
  
 868 
  
 2 150 
  
 8 144 
  
 243,2 
  
 1281 166 
  
 868 413 
  
 2149 579 
  
 1994 
  
 221,5 
  
 145,4 
  
 166,9 
  
 197,4 
  
 242,6 
  
 317,7 
  
 0,204 
  
 0,38 
  
 76,8 
  
 82,7 
  
 1 318 
  
 882 
  
 2 201 
  
 5 682 
  
 248,5 
  
 1318 178 
  
 882 363 
  
 2200 541 
  
 1995 
  
 216,5 
  
 140,8 
  
 163,3 
  
 195,2 
  
 238,9 
  
 310,2 
  
 0,200 
  
 0,39 
  
 77,9 
  
 81,0 
  
 1 370 
  
 905 
  
 2 275 
  
 8 836 
  
 254,8 
  
 1370 269 
  
 904 659 
  
 2274 928 
  
 Källa: Bearbetningar av HINK. 
 Anm:  
 1989-rev 
  och  
 1990-rev 
  har beräknats med de basbreddningar i inkomstdefinitioner som införts 1991. 
 Definitioner: Arbetsinkomst för personer som kodats som minst heltidsarbetande (35 tim/vecka  
 –). 
  
 Tabell 19 Löneinkomst, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med inkomst 
  
 Andel med inkomst (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 inkomst i 
  
 inkomst i 
  
 procent av 
  
 procent av 
  
 männens 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 44 633 
  
 54 652 
  
 81,7 
  
 55 350 
  
 68 869 
  
 80,4 
  
 80,6 
  
 79,4 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 86 093 
  
 138 139 
  
 62,3 
  
 101 386 
  
 157 948 
  
 64,2 
  
 84,9 
  
 87,5 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 116 175 
  
 175 739 
  
 66,1 
  
 133 580 
  
 203 879 
  
 65,5 
  
 87,0 
  
 86,2 
  
 573 690 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 134 409 
  
 195 438 
  
 68,8 
  
 154 742 
  
 233 086 
  
 66,4 
  
 86,9 
  
 83,8 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 85 166 
  
 132 659 
  
 64,2 
  
 127 117 
  
 182 092 
  
 69,8 
  
 67,0 
  
 72,9 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 97 447 
  
 146 633 
  
 66,5 
  
 118 655 
  
 177 073 
  
 67,0 
  
 82,1 
  
 82,8 
  
 2 595 400 
  
 2 603 636 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 55 917 
  
 70 208 
  
 79,6 
  
 67 058 
  
 86 374 
  
 77,6 
  
 83,4 
  
 81,3 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 132 616 
  
 132 641 
  
 100,0 
  
 153 333 
  
 169 508 
  
 90,5 
  
 86,5 
  
 78,3 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 97 418 
  
 115 568 
  
 84,3 
  
 143 480 
  
 177 914 
  
 80,6 
  
 67,9 
  
 65,0 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 84 883 
  
 151 467 
  
 56,0 
  
 112 384 
  
 189 908 
  
 59,2 
  
 75,5 
  
 79,8 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 89 073 
  
 130 592 
  
 68,2 
  
 117 548 
  
 162 516 
  
 72,3 
  
 75,8 
  
 80,4 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 79 459 
  
 173 672 
  
 45,8 
  
 105 648 
  
 219 498 
  
 48,1 
  
 75,2 
  
 79,1 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 94 317 
  
 121 733 
  
 77,5 
  
 101 471 
  
 134 719 
  
 75,3 
  
 92,9 
  
 90,4 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 134 322 
  
 179 750 
  
 74,7 
  
 151 877 
  
 211 282 
  
 71,9 
  
 88,4 
  
 85,1 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 100 947 
  
 170 441 
  
 59,2 
  
 134 582 
  
 210 549 
  
 63,9 
  
 75,0 
  
 81,0 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 100 210 
  
 188 047 
  
 53,3 
  
 115 893 
  
 211 252 
  
 54,9 
  
 86,5 
  
 89,0 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 108 914 
  
 186 482 
  
 58,4 
  
 125 057 
  
 212 906 
  
 58,7 
  
 87,1 
  
 87,6 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 100 066 
  
 193 613 
  
 51,7 
  
 111 900 
  
 213 587 
  
 52,4 
  
 89,4 
  
 90,6 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 82 886 
  
 179 137 
  
 46,3 
  
 105 215 
  
 202 715 
  
 51,9 
  
 78,8 
  
 88,4 
  
 156 879 
  
 156 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 20 Räntor och utdelningar, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med inkomst 
  
 Andel med inkomst (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 inkomst i 
  
 inkomst i 
  
 procent av 
  
 procent av 
  
 männens 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 1 684 
  
 1 616 
  
 104,2 
  
 3 240 
  
 2 948 
  
 109,9 
  
 52,0 
  
 54,8 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 2 270 
  
 2 401 
  
 94,5 
  
 4 080 
  
 4 317 
  
 94,5 
  
 Herrera 
  
 55,6 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 2 387 
  
 3 994 
  
 59,8 
  
 4 196 
  
 6 238 
  
 67,3 
  
 56,9 
  
 64,0 
  
 573 690 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 4 720 
  
 9 594 
  
 49,2 
  
 6 479 
  
 13 282 
  
 48,8 
  
 72,9 
  
 72,2 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 7 682 
  
 10 972 
  
 70,0 
  
 9 559 
  
 13 937 
  
 68,6 
  
 80,4 
  
 78,7 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 3 691 
  
 5 682 
  
 65,0 
  
 5 810 
  
 8 750 
  
 66,4 
  
 63,5 
  
 64,9 
  
 2 595 400 
  
 2 603 636 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 2 733 
  
 1 963 
  
 139,2 
  
 4 842 
  
 3 590 
  
 134,9 
  
 56,4 
  
 54,7 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 2 471 
  
 3 526 
  
 70,1 
  
 4 444 
  
 6 631 
  
 67,0 
  
 55,6 
  
 53,2 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 5 605 
  
 10 240 
  
 54,7 
  
 7 541 
  
 14 370 
  
 52,5 
  
 74,3 
  
 71,3 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 1 635 
  
 3 540 
  
 46,2 
  
 3 784 
  
 6 897 
  
 54,9 
  
 43,2 
  
 51,3 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 1 898 
  
 2 215 
  
 85,7 
  
 3 958 
  
 4 473 
  
 88,5 
  
 47,9 
  
 49,5 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 1 294 
  
 4 949 
  
 26,1 
  
 3 491 
  
 9 293 
  
 37,6 
  
 37,1 
  
 53,3 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 2 966 
  
 2 389 
  
 124,2 
  
 4 579 
  
 3 873 
  
 118,2 
  
 64,8 
  
 61,7 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 3 812 
  
 4 164 
  
 91,5 
  
 5 556 
  
 6 037 
  
 92,0 
  
 68,6 
  
 69,0 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 7 571 
  
 12 303 
  
 61,5 
  
 9 262 
  
 15 095 
  
 61,4 
  
 81,7 
  
 81,5 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 2 366 
  
 5 328 
  
 44,4 
  
 3 976 
  
 8 021 
  
 49,6 
  
 59,5 
  
 66,4 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 2 337 
  
 5 513 
  
 42,4 
  
 3 725 
  
 8 002 
  
 46,6 
  
 62,7 
  
 68,9 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 2 495 
  
 4 179 
  
 59,7 
  
 4 156 
  
 6 300 
  
 66,0 
  
 60,0 
  
 66,3 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 2 143 
  
 7 446 
  
 28,8 
  
 4 137 
  
 12 093 
  
 34,2 
  
 51,8 
  
 61,6 
  
 156 879 
  
 156 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 21 Marknadsinkomst, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med inkomst 
  
 Andel med inkomst (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 inkomst i 
  
 inkomst i 
  
 procent av 
  
 procent av 
  
 männe 
 ns 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 47 331 
  
 57 511 
  
 82,3 
  
 53 201 
  
 65 182 
  
 81,6 
  
 89,0 
  
 88,2 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 93 950 
  
 148 341 
  
 63,3 
  
 102 942 
  
 160 055 
  
 64,3 
  
 91,3 
  
 92,7 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 125 534 
  
 195 281 
  
 64,3 
  
 135 052 
  
 208 682 
  
 64,7 
  
 93,0 
  
 93,6 
  
 573 690 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 155 742 
  
 230 247 
  
 67,6 
  
 163 464 
  
 243 563 
  
 67,1 
  
 95,3 
  
 94,5 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 102 552 
  
 165 619 
  
 61,9 
  
 114 648 
  
 176 459 
  
 65,0 
  
 89,6 
  
 93,9 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 109 575 
  
 167 175 
  
 65,5 
  
 119 196 
  
 180 058 
  
 66,2 
  
 91,9 
  
 92,8 
  
 2 595 400 
  
 2 603 636 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 62 892 
  
 75 559 
  
 83,2 
  
 68 029 
  
 84 071 
  
 80,9 
  
 92,4 
  
 89,9 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 137 422 
  
 148 972 
  
 92,2 
  
 149 325 
  
 172 714 
  
 86,5 
  
 92,0 
  
 86,3 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 123 942 
  
 138 503 
  
 89,5 
  
 141 659 
  
 154 663 
  
 91,6 
  
 87,5 
  
 89,6 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 90 478 
  
 165 251 
  
 54,8 
  
 110 613 
  
 187 052 
  
 59,1 
  
 81,8 
  
 88,3 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 95 948 
  
 142 993 
  
 67,1 
  
 114 764 
  
 166 426 
  
 69,0 
  
 83,6 
  
 85,9 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 83 397 
  
 188 926 
  
 44,1 
  
 104 958 
  
 207 784 
  
 50,5 
  
 79,5 
  
 90,9 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 101 077 
  
 128 213 
  
 78,8 
  
 105 702 
  
 137 703 
  
 76,8 
  
 95,6 
  
 93,1 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 149 390 
  
 200 467 
  
 74,5 
  
 154 835 
  
 212 839 
  
 72,7 
  
 96,5 
  
 94,2 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 121 515 
  
 210 070 
  
 57,8 
  
 129 785 
  
 217 716 
  
 59,6 
  
 93,6 
  
 96,5 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 109 859 
  
 211 128 
  
 52,0 
  
 118 456 
  
 219 437 
  
 54,0 
  
 92,7 
  
 96,2 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 118 424 
  
 212 881 
  
 55,6 
  
 126 656 
  
 223 252 
  
 56,7 
  
 93,5 
  
 95,4 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 109 825 
  
 212 994 
  
 51,6 
  
 115 840 
  
 219 582 
  
 52,8 
  
 94,8 
  
 97,0 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 92 577 
  
 203 507 
  
 45,5 
  
 106 756 
  
 211 428 
  
 50,5 
  
 86,7 
  
 96,3 
  
 156 879 
  
 156 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 22 Sjukersättning, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med inkomst 
  
 Andel med inkomst (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 inkomst i 
  
 inkomst i 
  
 procent av 
  
 procent av 
  
 männe 
 ns 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 915 
  
 1 020 
  
 89,7 
  
 10 887 
  
 19 228 
  
 56,6 
  
 8,4 
  
 5,3 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 3 721 
  
 2 016 
  
 184,6 
  
 16 775 
  
 17 858 
  
 93,9 
  
 22,2 
  
 11,3 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 4 323 
  
 3 826 
  
 113,0 
  
 21 700 
  
 26 870 
  
 80,8 
  
 19,9 
  
 14,2 
  
 573 690 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 4 150 
  
 4 934 
  
 84,1 
  
 22 314 
  
 32 375 
  
 68,9 
  
 18,6 
  
 15,2 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 4 383 
  
 5 874 
  
 74,6 
  
 25 780 
  
 34 862 
  
 73,9 
  
 17,0 
  
 16,9 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 3 644 
  
 3 569 
  
 102,1 
  
 20 345 
  
 27 715 
  
 73,4 
  
 17,9 
  
 12,9 
  
 2 595 401 
  
 2 603 638 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 849 
  
 989 
  
 85,8 
  
 16 289 
  
 15 732 
  
 103,5 
  
 5,2 
  
 6,3 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 4 670 
  
 4 410 
  
 105,9 
  
 27 423 
  
 26 514 
  
 103,4 
  
 17,0 
  
 16,6 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 3 321 
  
 7 144 
  
 46,5 
  
 22 125 
  
 40 700 
  
 54,4 
  
 15,0 
  
 17,6 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 5 789 
  
 841 
  
 688,3 
  
 19 788 
  
 5 360 
  
 369,2 
  
 29,3 
  
 15,7 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 5 269 
  
 536 
  
 983,0 
  
 20 374 
  
 5 458 
  
 373,3 
  
 25,9 
  
 9,8 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 6 461 
  
 1 166 
  
 554,1 
  
 19 204 
  
 5 313 
  
 361,5 
  
 33,6 
  
 21,9 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 1 073 
  
 856 
  
 125,4 
  
 11 338 
  
 16 147 
  
 70,2 
  
 9,5 
  
 5,3 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 4 448 
  
 3 772 
  
 117,9 
  
 22 849 
  
 23 529 
  
 97,1 
  
 19,5 
  
 16,0 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 4 898 
  
 5 589 
  
 87,6 
  
 24 547 
  
 35 627 
  
 68,9 
  
 20,0 
  
 15,7 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 3 617 
  
 3 329 
  
 108,7 
  
 17 169 
  
 25 983 
  
 66,1 
  
 21,1 
  
 12,8 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 4 458 
  
 3 313 
  
 134,6 
  
 19 453 
  
 28 446 
  
 68,4 
  
 22,9 
  
 11,6 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 3 337 
  
 3 178 
  
 105,0 
  
 17 406 
  
 24 921 
  
 69,8 
  
 19,2 
  
 12,8 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 2 521 
  
 3 693 
  
 68,3 
  
 11 760 
  
 24 096 
  
 48,8 
  
 21,4 
  
 15,3 
  
 156 879 
  
 156 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 23 Föräldrapenning, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med inkomst 
  
 Andel med inkomst (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 inkomst i 
  
 inkomst i 
  
 procent av 
  
 procent av 
  
 männe 
 ns 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 3 067 
  
 118 
  
 2599,2 
  
 31 096 
  
 6 699 
  
 464,2 
  
 9,9 
  
 1,8 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 15 749 
  
 3 120 
  
 504,8 
  
 31 948 
  
 11 959 
  
 267,1 
  
 49,3 
  
 26,1 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 5 770 
  
 2 642 
  
 218,4 
  
 15 067 
  
 9 039 
  
 166,7 
  
 38,3 
  
 29,2 
  
 573 690 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 237 
  
 162 
  
 146,3 
  
 3 742 
  
 2 709 
  
 138,1 
  
 6,3 
  
 6,0 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 0 
  
 12 
  
 0,0 
  
 0 
  
 1 688 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,7 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 5 400 
  
 1 390 
  
 388,5 
  
 23 790 
  
 9 589 
  
 248,1 
  
 22,7 
  
 14,5 
  
 2 595 401 
  
 2 603 638 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 20 
  
 197 
  
 10,2 
  
 10 614 
  
 11 964 
  
 88,7 
  
 0,2 
  
 1,6 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 18 
  
 306 
  
 5,9 
  
 2 423 
  
 6 013 
  
 40,3 
  
 0,7 
  
 5,1 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 0 
  
 50 
  
 0,0 
  
 0 
  
 2 529 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 2,0 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 9 604 
  
 2 634 
  
 364,6 
  
 19 375 
  
 6 629 
  
 292,3 
  
 49,6 
  
 39,7 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 8 962 
  
 2 001 
  
 447,9 
  
 21 313 
  
 5 539 
  
 384,8 
  
 42,0 
  
 36,1 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 10 435 
  
 3 307 
  
 315,5 
  
 17 596 
  
 7 591 
  
 231,8 
  
 59,3 
  
 43,6 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 429 
  
 68 
  
 630,9 
  
 26 929 
  
 7 220 
  
 373,0 
  
 1,6 
  
 0,9 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 0 
  
 35 
  
 0,0 
  
 0 
  
 5 667 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,6 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 14 447 
  
 4 045 
  
 357,2 
  
 24 899 
  
 9 933 
  
 250,7 
  
 58,0 
  
 40,7 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 12 935 
  
 3 055 
  
 423,4 
  
 30 501 
  
 11 423 
  
 267,0 
  
 42,4 
  
 26,7 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 14 822 
  
 4 379 
  
 338,5 
  
 22 260 
  
 9 270 
  
 240,1 
  
 66,6 
  
 47,2 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 16 693 
  
 5 335 
  
 312,9 
  
 23 496 
  
 9 697 
  
 242,3 
  
 71,0 
  
 55,0 
  
 156 879 
  
 156 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 24 Arbetsmarknadsstöd, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med inkomst 
  
 Andel med inkomst (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 inkomst i 
  
 inkomst i 
  
 procent av 
  
 procent av 
  
 männe 
 ns 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 12 669 
  
 17 503 
  
 72,4 
  
 32 890 
  
 45 591 
  
 72,1 
  
 38,5 
  
 38,4 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 12 855 
  
 17 361 
  
 74,0 
  
 43 673 
  
 56 225 
  
 77,7 
  
 29,4 
  
 30,9 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 7 443 
  
 10 950 
  
 68,0 
  
 44 685 
  
 59 388 
  
 75,2 
  
 16,7 
  
 18,4 
  
 573 690 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 4 694 
  
 10 044 
  
 46,7 
  
 45 377 
  
 74 819 
  
 60,6 
  
 10,3 
  
 13,4 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 3 741 
  
 8 127 
  
 46,0 
  
 49 673 
  
 76 838 
  
 64,6 
  
 7,5 
  
 10,6 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 8 207 
  
 12 774 
  
 64,2 
  
 41 312 
  
 58 317 
  
 70,8 
  
 19,9 
  
 21,9 
  
 2 595 401 
  
 2 603 638 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 10 865 
  
 18 457 
  
 58,9 
  
 33 347 
  
 49 066 
  
 68,0 
  
 32,6 
  
 37,6 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 9 289 
  
 17 730 
  
 52,4 
  
 51 494 
  
 62 192 
  
 82,8 
  
 18,0 
  
 28,5 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 4 222 
  
 11 829 
  
 35,7 
  
 50 008 
  
 87 508 
  
 57,1 
  
 8,4 
  
 13,5 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 11 466 
  
 15 504 
  
 74,0 
  
 42 024 
  
 50 362 
  
 83,4 
  
 27,3 
  
 30,8 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 11 843 
  
 17 955 
  
 66,0 
  
 42 141 
  
 52 607 
  
 80,1 
  
 28,1 
  
 34,1 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 10 979 
  
 12 897 
  
 85,1 
  
 41 861 
  
 47 367 
  
 88,4 
  
 26,2 
  
 27,2 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 15 105 
  
 17 463 
  
 86,5 
  
 37 598 
  
 55 324 
  
 68,0 
  
 40,2 
  
 31,6 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 8 227 
  
 11 398 
  
 72,2 
  
 49 509 
  
 66 956 
  
 73,9 
  
 16,6 
  
 17,0 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 4 200 
  
 7 867 
  
 53,4 
  
 48 199 
  
 72 249 
  
 66,7 
  
 8,7 
  
 10,9 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 8 037 
  
 9 474 
  
 84,8 
  
 41 554 
  
 57 264 
  
 72,6 
  
 19,3 
  
 16,5 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 8 175 
  
 10 454 
  
 78,2 
  
 42 271 
  
 60 896 
  
 69,4 
  
 19,3 
  
 17,2 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 7 711 
  
 8 327 
  
 92,6 
  
 41 328 
  
 54 613 
  
 75,7 
  
 18,7 
  
 15,2 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 8 464 
  
 9 975 
  
 84,9 
  
 40 646 
  
 55 108 
  
 73,8 
  
 20,8 
  
 18,1 
  
 156 879 
  
 156 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 25 Summa skattepliktiga bidrag exkl. pensioner, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med inkomst 
  
 Andel med inkomst (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 inkomst i 
  
 inkomst i 
  
 procent av 
  
 procent av 
  
 männe 
 ns 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 18 149 
  
 19 408 
  
 93,5 
  
 38 013 
  
 43 711 
  
 87,0 
  
 47,7 
  
 44,4 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 36 924 
  
 24 036 
  
 153,6 
  
 49 896 
  
 39 149 
  
 127,5 
  
 74,0 
  
 61,4 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 20 763 
  
 18 491 
  
 112,3 
  
 33 123 
  
 33 781 
  
 98,1 
  
 62,7 
  
 54,7 
  
 Adams 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 10 072 
  
 16 032 
  
 62,8 
  
 29 907 
  
 44 912 
  
 66,6 
  
 33,7 
  
 35,7 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 8 623 
  
 16 167 
  
 53,3 
  
 35 812 
  
 53 633 
  
 66,8 
  
 24,1 
  
 30,1 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 19 555 
  
 19 004 
  
 102,9 
  
 39 260 
  
 40 912 
  
 96,0 
  
 49,8 
  
 46,5 
  
 2 595 401 
  
 2 603 638 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 12 324 
  
 20 583 
  
 59,9 
  
 32 977 
  
 45 380 
  
 72,7 
  
 37,4 
  
 45,4 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 15 381 
  
 23 733 
  
 64,8 
  
 42 501 
  
 51 209 
  
 83,0 
  
 36,2 
  
 46,3 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 7 919 
  
 22 804 
  
 34,7 
  
 34 123 
  
 67 394 
  
 50,6 
  
 23,2 
  
 33,8 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 33 058 
  
 22 755 
  
 145,3 
  
 43 380 
  
 32 846 
  
 132,1 
  
 76,2 
  
 69,3 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 30 200 
  
 22 005 
  
 137,2 
  
 42 952 
  
 36 660 
  
 117,2 
  
 70,3 
  
 60,0 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 36 759 
  
 23 553 
  
 156,1 
  
 43 844 
  
 29 768 
  
 147,3 
  
 83,8 
  
 79,1 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 17 825 
  
 19 086 
  
 93,4 
  
 37 068 
  
 47 011 
  
 78,8 
  
 48,1 
  
 40,6 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 13 630 
  
 16 146 
  
 84,4 
  
 39 902 
  
 44 857 
  
 89,0 
  
 34,2 
  
 36,0 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 9 715 
  
 14 375 
  
 67,6 
  
 34 953 
  
 48 609 
  
 71,9 
  
 27,8 
  
 29,6 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 30 252 
  
 18 031 
  
 167,8 
  
 40 596 
  
 29 584 
  
 137,2 
  
 74,5 
  
 60,9 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 27 489 
  
 17 932 
  
 153,3 
  
 44 095 
  
 34 698 
  
 127,1 
  
 62,3 
  
 51,7 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 30 667 
  
 16 918 
  
 181,3 
  
 37 906 
  
 26 374 
  
 143,7 
  
 80,9 
  
 64,1 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 34 951 
  
 20 650 
  
 169,3 
  
 40 959 
  
 28 345 
  
 144,5 
  
 85,3 
  
 72,9 
  
 156 879 
  
 156 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 26 Summa pensioner, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med inkomst 
  
 Andel med inkomst (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 inkomst i 
  
 inkomst i 
  
 procent av 
  
 procent av 
  
 männe 
 ns 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 998 
  
 724 
  
 137,8 
  
 27 777 
  
 35 745 
  
 77,7 
  
 3,6 
  
 2,0 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 1 451 
  
 1 838 
  
 78,9 
  
 52 198 
  
 65 272 
  
 80,0 
  
 2,8 
  
 2,8 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 5 361 
  
 4 338 
  
 123,6 
  
 64 770 
  
 69 692 
  
 92,9 
  
 8,3 
  
 6,2 
  
 573 690 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 10 558 
  
 9 799 
  
 107,7 
  
 68 003 
  
 77 801 
  
 87,4 
  
 15,5 
  
 12,6 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 41 955 
  
 53 107 
  
 79,0 
  
 81 940 
  
 111 423 
  
 73,5 
  
 51,2 
  
 47,7 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 11 227 
  
 12 330 
  
 91,1 
  
 73 481 
  
 95 268 
  
 77,1 
  
 15,3 
  
 12,9 
  
 2 595 401 
  
 2 603 638 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 1 657 
  
 1 219 
  
 135,9 
  
 37 026 
  
 52 338 
  
 70,7 
  
 4,5 
  
 2,3 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 9 309 
  
 8 002 
  
 116,3 
  
 63 295 
  
 85 950 
  
 73,6 
  
 14,7 
  
 9,3 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 47 520 
  
 38 363 
  
 123,9 
  
 91 227 
  
 93 049 
  
 98,0 
  
 52,1 
  
 41,2 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 8 391 
  
 6 033 
  
 139,1 
  
 61 754 
  
 41 983 
  
 147,1 
  
 13,6 
  
 14,4 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 7 485 
  
 4 542 
  
 164,8 
  
 56 610 
  
 47 652 
  
 118,8 
  
 13,2 
  
 9,5 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 9 564 
  
 7 618 
  
 125,5 
  
 68 015 
  
 39 037 
  
 174,2 
  
 14,1 
  
 19,5 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 337 
  
 337 
  
 100,0 
  
 31 727 
  
 53 830 
  
 58,9 
  
 1,1 
  
 0,6 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 6 126 
  
 5 712 
  
 107,2 
  
 68 385 
  
 75 749 
  
 90,3 
  
 9,0 
  
 7,5 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 26 482 
  
 39 756 
  
 66,6 
  
 74 746 
  
 113 283 
  
 66,0 
  
 35,4 
  
 35,1 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 2 470 
  
 4 925 
  
 50,2 
  
 56 250 
  
 77 258 
  
 72,8 
  
 4,4 
  
 6,4 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 4 057 
  
 8 046 
  
 50,4 
  
 65 087 
  
 90 477 
  
 71,9 
  
 6,2 
  
 8,9 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 1 717 
  
 3 079 
  
 55,8 
  
 47 902 
  
 70 206 
  
 68,2 
  
 3,6 
  
 4,4 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 888 
  
 2 582 
  
 34,4 
  
 36 893 
  
 46 372 
  
 79,6 
  
 2,4 
  
 5,6 
  
 156 879 
  
 156 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Anm. I pensioner ingår bl.a. förtidspension, omställnings- och efterlevandepension samt förtida uttag och frivilliga privata pensioner. 
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 27 Summa individuella skattefria bidrag, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med inkomst 
  
 Andel med inkomst (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 inkomst i 
  
 inkomst i 
  
 procent av 
  
 procent av 
  
 männe 
 ns 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 12 330 
  
 9 771 
  
 126,2 
  
 19 002 
  
 16 190 
  
 117,4 
  
 64,9 
  
 60,4 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 6 627 
  
 3 769 
  
 175,8 
  
 27 644 
  
 34 513 
  
 80,1 
  
 24,0 
  
 10,9 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 5 721 
  
 1 180 
  
 484,8 
  
 22 801 
  
 22 365 
  
 101,9 
  
 25,1 
  
 5,3 
  
 573 690 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 1 776 
  
 488 
  
 363,9 
  
 18 321 
  
 14 050 
  
 130,4 
  
 9,7 
  
 3,5 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 357 
  
 175 
  
 204,0 
  
 12 598 
  
 15 175 
  
 83,0 
  
 2,8 
  
 1,2 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 5 103 
  
 2 735 
  
 186,6 
  
 21 724 
  
 20 082 
  
 108,2 
  
 23,5 
  
 13,6 
  
 2 595 401 
  
 2 603 638 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 12 412 
  
 8 661 
  
 143,3 
  
 20 341 
  
 17 838 
  
 114,0 
  
 61,0 
  
 48,6 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 1 990 
  
 1 407 
  
 141,4 
  
 18 339 
  
 23 298 
  
 78,7 
  
 10,9 
  
 6,0 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 472 
  
 282 
  
 167,4 
  
 13 200 
  
 11 877 
  
 111,1 
  
 3,6 
  
 2,4 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 20 935 
  
 16 147 
  
 129,7 
  
 23 605 
  
 21 916 
  
 107,7 
  
 88,7 
  
 73,7 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 15 621 
  
 10 336 
  
 151,1 
  
 17 397 
  
 13 762 
  
 126,4 
  
 89,8 
  
 75,1 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 27 816 
  
 22 327 
  
 124,6 
  
 31 877 
  
 30 943 
  
 103,0 
  
 87,3 
  
 72,2 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 9 320 
  
 8 122 
  
 114,8 
  
 31 049 
  
 37 328 
  
 83,2 
  
 30,0 
  
 21,8 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 921 
  
 1 253 
  
 73,5 
  
 18 002 
  
 30 781 
  
 58,5 
  
 5,1 
  
 4,1 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 233 
  
 121 
  
 192,6 
  
 10 547 
  
 13 630 
  
 77,4 
  
 2,2 
  
 0,9 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 2 506 
  
 789 
  
 317,6 
  
 20 333 
  
 19 937 
  
 102,0 
  
 12,3 
  
 4,0 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 1 877 
  
 783 
  
 239,7 
  
 16 788 
  
 17 632 
  
 95,2 
  
 11,2 
  
 4,4 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 2 195 
  
 757 
  
 290,0 
  
 21 493 
  
 24 134 
  
 89,1 
  
 10,2 
  
 3,1 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 4 453 
  
 870 
  
 511,8 
  
 23 171 
  
 18 304 
  
 126,6 
  
 19,2 
  
 4,8 
  
 156 879 
  
 156 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Anm. I individuella skattefria bidrag ingår bl.a. studiestöd och bidragsförskott. 
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 28 Summa familjestöd, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med inkomst 
  
 Andel med inkomst (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 inkomst i 
  
 inkomst i 
  
 procent av 
  
 procent av 
  
 männe 
 ns 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 6 530 
  
 3 142 
  
 207,8 
  
 16 916 
  
 13 923 
  
 121,5 
  
 38,6 
  
 22,6 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 11 802 
  
 7 215 
  
 163,6 
  
 17 179 
  
 14 079 
  
 122,0 
  
 68,7 
  
 51,2 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 14 833 
  
 10 530 
  
 140,9 
  
 18 681 
  
 15 467 
  
 120,8 
  
 79,4 
  
 68,1 
  
 573 690 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 4 856 
  
 4 292 
  
 113,1 
  
 14 121 
  
 10 957 
  
 128,9 
  
 34,4 
  
 39,2 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 2 435 
  
 1 726 
  
 141,1 
  
 18 639 
  
 13 752 
  
 135,5 
  
 13,1 
  
 12,5 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 8 493 
  
 5 799 
  
 146,5 
  
 17 259 
  
 13 881 
  
 124,3 
  
 49,2 
  
 41,8 
  
 2 595 401 
  
 2 603 638 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 4 345 
  
 3 264 
  
 133,1 
  
 14 781 
  
 16 231 
  
 91,1 
  
 29,4 
  
 20,1 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 6 783 
  
 6 191 
  
 109,6 
  
 22 047 
  
 24 186 
  
 91,2 
  
 30,8 
  
 25,6 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 6 040 
  
 4 454 
  
 135,6 
  
 23 140 
  
 25 588 
  
 90,4 
  
 26,1 
  
 17,4 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 37 516 
  
 25 968 
  
 144,5 
  
 37 268 
  
 27 802 
  
 134,0 
  
 99,7 
  
 93,4 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 29 015 
  
 18 287 
  
 158,7 
  
 29 169 
  
 20 971 
  
 139,1 
  
 99,5 
  
 87,2 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 48 521 
  
 34 137 
  
 142,1 
  
 48 521 
  
 34 137 
  
 142,1 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 1 699 
  
 1 690 
  
 100,5 
  
 8 667 
  
 7 518 
  
 115,3 
  
 19,6 
  
 22,5 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 434 
  
 1 040 
  
 41,7 
  
 8 588 
  
 13 806 
  
 62,2 
  
 5,0 
  
 7,5 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 338 
  
 249 
  
 135,7 
  
 8 519 
  
 7 909 
  
 107,7 
  
 4,0 
  
 3,2 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 11 195 
  
 11 250 
  
 99,5 
  
 11 643 
  
 11 694 
  
 99,6 
  
 96,2 
  
 96,2 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 5 452 
  
 5 573 
  
 97,8 
  
 6 032 
  
 6 156 
  
 98,0 
  
 90,4 
  
 90,5 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 11 085 
  
 11 125 
  
 99,6 
  
 11 111 
  
 11 152 
  
 99,6 
  
 99,8 
  
 99,8 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 23 074 
  
 23 074 
  
 100,0 
  
 23 074 
  
 23 074 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 156 879 
  
 156  
 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Anm. I familjestöd ingår bl.a. barn- bostads- och socialbidrag. För sammanboende har bidragen delats lika mellan kvinnan och ma nnen. Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 29 Debiterad skatt, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med skatt 
  
 Andel med skatt (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors skatt 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors skatt 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 i procent av 
  
 i procent av 
  
 männe 
 ns 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 17 702 
  
 21 443 
  
 82,6 
  
 19 220 
  
 23 744 
  
 80,9 
  
 92,1 
  
 90,3 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 35 232 
  
 49 152 
  
 71,7 
  
 36 165 
  
 50 944 
  
 71,0 
  
 97,4 
  
 96,5 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 41 621 
  
 63 861 
  
 65,2 
  
 42 490 
  
 65 070 
  
 65,3 
  
 98,0 
  
 98,1 
  
 573 690 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 48 474 
  
 78 865 
  
 61,5 
  
 49 021 
  
 80 419 
  
 61,0 
  
 98,9 
  
 98,1 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 41 777 
  
 71 784 
  
 58,2 
  
 42 730 
  
 72 563 
  
 58,9 
  
 97,8 
  
 98,9 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 38 164 
  
 58 872 
  
 64,8 
  
 39 290 
  
 60 877 
  
 64,5 
  
 97,1 
  
 96,7 
  
 2 595 401 
  
 2 603 638 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 20 269 
  
 27 213 
  
 74,5 
  
 22 158 
  
 29 811 
  
 74,3 
  
 91,5 
  
 91,3 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 44 830 
  
 51 930 
  
 86,3 
  
 46 036 
  
 54 080 
  
 85,1 
  
 97,4 
  
 96,0 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 46 642 
  
 59 681 
  
 78,2 
  
 47 804 
  
 61 131 
  
 78,2 
  
 97,6 
  
 97,6 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 35 146 
  
 54 386 
  
 64,6 
  
 36 182 
  
 55 609 
  
 65,1 
  
 97,1 
  
 97,8 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 36 040 
  
 48 043 
  
 75,0 
  
 37 488 
  
 48 043 
  
 78,0 
  
 96,1 
  
 100,0 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 33 987 
  
 61 132 
  
 55,6 
  
 34 531 
  
 64 038 
  
 53,9 
  
 98,4 
  
 95,5 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 32 828 
  
 42 209 
  
 77,8 
  
 34 047 
  
 43 294 
  
 78,6 
  
 96,4 
  
 97,5 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 47 493 
  
 66 515 
  
 71,4 
  
 48 037 
  
 68 306 
  
 70,3 
  
 98,9 
  
 97,4 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 43 317 
  
 81 791 
  
 53,0 
  
 43 954 
  
 82 226 
  
 53,5 
  
 98,5 
  
 99,5 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 38 874 
  
 69 503 
  
 55,9 
  
 39 528 
  
 70 683 
  
 55,9 
  
 98,3 
  
 98,3 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 41 689 
  
 72 711 
  
 57,3 
  
 42 351 
  
 73 921 
  
 57,3 
  
 98,4 
  
 98,4 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 38 341 
  
 68 838 
  
 55,7 
  
 38 738 
  
 70 242 
  
 55,1 
  
 99,0 
  
 98,0 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 34 330 
  
 64 418 
  
 53,3 
  
 35 466 
  
 65 083 
  
 54,5 
  
 96,8 
  
 99,0 
  
 156 879 
  
 156 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 30 Individuell disponibel inkomst, kr, 1994 
  
 Medelvärde samtliga 
  
 Medelvärde för de med inkomst 
  
 Andel med inkomst (%) 
  
 Antal personer 
  
 Antal observationer 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnors 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 inkomst i 
  
 inkomst i 
  
 procent av 
  
 procent av 
  
 männe 
 ns 
  
 männens 
  
 Ålder 
  
 18-24 
  
 67 356 
  
 68 929 
  
 97,7 
  
 67 356 
  
 68 929 
  
 97,7 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 389 763 
  
 382 059 
  
 735 
  
 650 
  
 25-34 
  
 113 723 
  
 134 620 
  
 84,5 
  
 113 787 
  
 134 620 
  
 84,5 
  
 99,9 
  
 100,0 
  
 594 820 
  
 619 887 
  
 1 551 
  
 1 501 
  
 35-44 
  
 128 775 
  
 163 893 
  
 78,6 
  
 128 775 
  
 163 893 
  
 78,6 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 573 690 
  
 581 536 
  
 1 632 
  
 1 652 
  
 45-54 
  
 133 268 
  
 180 962 
  
 73,6 
  
 133 703 
  
 181 212 
  
 73,8 
  
 99,9 
  
 99,9 
  
 595 653 
  
 600 599 
  
 1 732 
  
 1 777 
  
 55-64 
  
 113 866 
  
 164 801 
  
 69,1 
  
 114 160 
  
 164 801 
  
 69,3 
  
 99,7 
  
 100,0 
  
 441 474 
  
 419 555 
  
 1 318 
  
 1 269 
  
 Samtliga  
 18-64 
  
 114 680 
  
 147 072 
  
 78,0 
  
 114 760 
  
 147 119 
  
 78,0 
  
 99,9 
  
 100,0 
  
 2 595 401 
  
 2 603 638 
  
 6 968 
  
 6 849 
  
 Ensamstående 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 72 816 
  
 81 484 
  
 89,4 
  
 72 816 
  
 81 484 
  
 89,4 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 365 408 
  
 491 345 
  
 550 
  
 752 
  
 30 - 49 
  
 124 608 
  
 133 468 
  
 93,4 
  
 124 608 
  
 133 468 
  
 93,4 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 179 870 
  
 369 244 
  
 277 
  
 622 
  
 50 - 64 
  
 138 380 
  
 143 311 
  
 96,6 
  
 138 380 
  
 143 311 
  
 96,6 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 193 762 
  
 170 311 
  
 304 
  
 297 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 154 230 
  
 178 669 
  
 86,3 
  
 154 230 
  
 178 669 
  
 86,3 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 225 580 
  
 30 612 
  
 350 
  
 57 
  
 1 barn 
  
 141 463 
  
 147 620 
  
 95,8 
  
 141 463 
  
 147 620 
  
 95,8 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 127 275 
  
 15 778 
  
 199 
  
 30 
  
 2+ barn 
  
 170 761 
  
 211 695 
  
 80,7 
  
 170 761 
  
 211 695 
  
 80,7 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 98 305 
  
 14 834 
  
 151 
  
 27 
  
 Gifta/sammanboende 
  
 utan barn 
  
 18 - 29 
  
 95 623 
  
 114 615 
  
 83,4 
  
 95 878 
  
 114 615 
  
 83,7 
  
 99,7 
  
 100,0 
  
 126 622 
  
 107 443 
  
 387 
  
 325 
  
 30 - 49 
  
 121 687 
  
 156 292 
  
 77,9 
  
 121 871 
  
 156 292 
  
 78,0 
  
 99,8 
  
 99,6 
  
 222 498 
  
 187 524 
  
 743 
  
 614 
  
 50 - 64 
  
 114 638 
  
 182 608 
  
 62,8 
  
 114 919 
  
 182 608 
  
 62,9 
  
 99,8 
  
 100,0 
  
 465 923 
  
 432 181 
  
 1 646 
  
 1 476 
  
 med barn 
  
 samtliga 
  
 115 751 
  
 175 787 
  
 65,8 
  
 115 751 
  
 175 787 
  
 65,8 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 815 663 
  
 817 009 
  
 2 711 
  
 2 715 
  
 1 barn 
  
 114 082 
  
 171 284 
  
 66,6 
  
 114 082 
  
 171 284 
  
 66,6 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 317 899 
  
 319 245 
  
 1 051 
  
 1 055 
  
 2 barn 
  
 115 633 
  
 175 225 
  
 66,0 
  
 115 633 
  
 175 225 
  
 66,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 340 884 
  
 340 884 
  
 1 122 
  
 1 122 
  
 3+ barn 
  
 119 387 
  
 186 172 
  
 64,1 
  
 119 387 
  
 186 172 
  
 64,1 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 156 879 
  
 156 879 
  
 538 
  
 538 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen. 
 Tabell 31 Folkpensionärer, 65 år och äldre,  
 1982–1994 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Antal 
  
 Belopp tusen kronor 
  
 Antal 
  
 Belopp tusen kronor 
  
 Samtliga 
  
 Enbart 
  
 Andel med 
  
 Pension 
  
 Enbart folk- 
  
 Samtliga 
  
 Enbart folk- 
  
 Andel med 
  
 Pension 
  
 Enbart folk- 
  
 folk- 
  
 enbart 
  
 pension 
  
 pension 
  
 enbart 
  
 pension 
  
 pension 
  
 fokpension 
  
 fokpension 
  
 1982 
  
 599 357 
  
 61 163 
  
 10,2 
  
 48,7 
  
 24,7 
  
 790 145 
  
 328 199 
  
 41,5 
  
 31,3 
  
 24,1 
  
 1983 
  
 604 007 
  
 54 667 
  
 9,1 
  
 55,9 
  
 27,2 
  
 800 288 
  
 311 104 
  
 38,9 
  
 35,3 
  
 26,8 
  
 1984 
  
 608 919 
  
 49 102 
  
 8,1 
  
 60,1 
  
 28,2 
  
 809 739 
  
 294 450 
  
 36,4 
  
 37,5 
  
 28,0 
  
 1985 
  
 620 773 
  
 44 157 
  
 7,1 
  
 67,0 
  
 29,9 
  
 827 119 
  
 278 677 
  
 33,7 
  
 41,2 
  
 29,9 
  
 1986 
  
 629 605 
  
 39 935 
  
 6,3 
  
 74,1 
  
 31,6 
  
 841 158 
  
 262 795 
  
 31,2 
  
 45,0 
  
 31,9 
  
 1987 
  
 634 737 
  
 36 220 
  
 5,7 
  
 79,8 
  
 32,6 
  
 851 425 
  
 246 712 
  
 29,0 
  
 48,1 
  
 33,2 
  
 1988 
  
 638 546 
  
 32 919 
  
 5,2 
  
 86,9 
  
 34,3 
  
 858 327 
  
 229 883 
  
 26,8 
  
 52,2 
  
 35,2 
  
 1989 
  
 643 022 
  
 29 974 
  
 4,7 
  
 96,2 
  
 36,9 
  
 866 052 
  
 214 357 
  
 24,8 
  
 57,6 
  
 37,9 
  
 1990 
  
 645 543 
  
 27 320 
  
 4,2 
  
 105,2 
  
 41,1 
  
 871 014 
  
 198 357 
  
 22,8 
  
 63,0 
  
 40,8 
  
 1991 
  
 646 806 
  
 24 906 
  
 3,9 
  
 118,0 
  
 47,4 
  
 874 563 
  
 183 180 
  
 20,9 
  
 70,7 
  
 45,4 
  
 1992 
  
 647 858 
  
 22 832 
  
 3,5 
  
 126,7 
  
 49,5 
  
 877 457 
  
 168 919 
  
 19,3 
  
 75,9 
  
 47,4 
  
 1993 
  
 647 821 
  
 20 929 
  
 3,2 
  
 130,7 
  
 49,9 
  
 878 742 
  
 155 083 
  
 17,6 
  
 78,4 
  
 47,8 
  
 1994 
  
 648 364 
  
 19 389 
  
 3,0 
  
 136,6 
  
 50,8 
  
 880 552 
  
 142 358 
  
 16,2 
  
 82,2 
  
 48,8 
  
 Källa: SCB, totalräknad inkomststatistik. 
 Tabell 32 Utbetalda pensioner, kr, 1994 
  
 Samtliga 66 år – 
  
 66–69 
  år 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 + män 
  
 + män 
  
 Folkpension med 
  
 36 143 
  
 30 414 
  
 33 725 
  
 32 877 
  
 30 441 
  
 31 741 
  
 pensionstillskott 
  
 ATP 
  
 31 009 
  
 79 050 
  
 51 287 
  
 45 514 
  
 92 088 
  
 67 227 
  
 Avtalspension 
  
 8 323 
  
 18 833 
  
 12 759 
  
 9 417 
  
 21 875 
  
 15 225 
  
 Privat pension 
  
 1 464 
  
 4 670 
  
 2 849 
  
 2 865 
  
 7 436 
  
 4 996 
  
 Änke/omställningspension 
  
 3 022 
  
 - 
  
 1 746 
  
 950 
  
 - 
  
 507 
  
 Summa pension 
  
 79 961 
  
 132 967 
  
 102 366 
  
 91 623 
  
 151 840 
  
 119 696 
  
 Källa: Bearbetning av IoF 1994, storurval. Bosatta i Sverige hela året. 
 Tabell 33 Utbetalda pensioner, kr, 1994 
 Änkepension är utlagd på folkpension och ATP med lika delar. 
  
 Samtliga 66 år – 
  
 66–69 
  år 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 + män 
  
 + män 
  
 Folkpension med 
  
 37 654 
  
 30 414 
  
 34 598 
  
 33 352 
  
 30 441 
  
 31 995 
  
 pensionstillskott 
  
 ATP 
  
 32 520 
  
 79 050 
  
 52 160 
  
 45 989 
  
 92 088 
  
 67 480 
  
 Avtalspension 
  
 8 323 
  
 18 833 
  
 12 759 
  
 9 417 
  
 21 875 
  
 15 225 
  
 Privat pension 
  
 1 464 
  
 4 670 
  
 2 849 
  
 2 865 
  
 7 436 
  
 4 996 
  
 Änke/omställningspension 
  
 Summa pension 
  
 79 961 
  
 132 967 
  
 102 366 
  
 91 623 
  
 151 840 
  
 119 696 
  
 Källa: Bearbetning av IoF 1994, storurval. Bosatta i Sverige hela året. 
 Tabell 34 Tillgångar och skulder, miljarder kronor, 1992 
  
 Samtliga 0 år - 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Kvinnors andel 
  
 i procent 
  
 Bankmedel (ej i näring) 
  
 214,4 
  
 214,5 
  
 428,8 
  
 50,0 
  
 Direktägda aktier 
  
 34,1 
  
 46,9 
  
 81,0 
  
 42,1 
  
 Allemansfonder 
  
 20,9 
  
 22,9 
  
 43,9 
  
 47,6 
  
 Andra aktiefonder 
  
 15,8 
  
 17,0 
  
 32,8 
  
 48,2 
  
 Övriga finansiella tillgångar 
  
 71,8 
  
 149,7 
  
 221,5 
  
 32,4 
  
 Eget hem 
  
 413,6 
  
 604,0 
  
 1 017,6 
  
 40,6 
  
 Lang 
  
 77,1 
  
 87,3 
  
 164,4 
  
 46,9 
  
 Bostadsrätt dekl värde 
  
 7,8 
  
 7,9 
  
 15,7 
  
 49,7 
  
 Övriga reala tillgångar 
  
 23,9 
  
 71,4 
  
 95,4 
  
 25,1 
  
 S:a tillgångar 
  
 879,4 
  
 1 221,6 
  
 2 101,1 
  
 41,9 
  
 Skulder 
  
 243,1 
  
 512,1 
  
 755,2 
  
 32,2 
  
 Nettoförmögenhet privat 
  
 636,3 
  
 709,5 
  
 1 345,9 
  
 47,3 
  
 Tillgångar i näring 
  
 107,6 
  
 327,2 
  
 434,9 
  
 24,7 
  
 Skulder i näring 
  
 31,9 
  
 152,0 
  
 183,9 
  
 17,3 
  
 Nettoförmögenhet i näring 
  
 75,7 
  
 175,2 
  
 251,0 
  
 30,2 
  
 S:a tillgångar inkl näringsverksamhet 
  
 987,0 
  
 1 548,9 
  
 2 535,9 
  
 38,9 
  
 Skulder inkl näringsverksamhet 
  
 275,0 
  
 664,0 
  
 939,1 
  
 29,3 
  
 Nettoförmögenhet 
  
 712,0 
  
 884,9 
  
 1 596,9 
  
 44,6 
  
 Taxerad förmögenhet 
  
 380,2 
  
 336,3 
  
 716,5 
  
 53,1 
  
 CSN-skuld 
  
 33,4 
  
 24,1 
  
 57,5 
  
 58,1 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll. 
 Tabell 35 Medelvärden för tillgångar och skulder, kr, 1992 
  
 Samtliga 0 år – 
  
 Medelvärde alla 
  
 Kvinnor i 
  
 procent 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 av män 
  
 Bankmedel (ej i näring) 
  
 49 100 
  
 50 100 
  
 49 600 
  
 98,0 
  
 Direktägda aktier 
  
 7 800 
  
 11 000 
  
 9 400 
  
 70,9 
  
 Allemansfonder 
  
 4 800 
  
 5 400 
  
 5 100 
  
 88,9 
  
 Andra aktiefonder 
  
 3 600 
  
 4 000 
  
 3 800 
  
 90,0 
  
 Övriga finansiella tillgångar 
  
 16 500 
  
 35 000 
  
 25 600 
  
 47,1 
  
 Eget hem 
  
 94 800 
  
 141 100 
  
 117 700 
  
 67,2 
  
 Lang 
  
 17 700 
  
 20 400 
  
 19 000 
  
 86,8 
  
 Bostadsrätt dekl värde 
  
 1 800 
  
 1 900 
  
 1 800 
  
 94,7 
  
 Övriga reala tillgångar 
  
 5 500 
  
 16 700 
  
 11 000 
  
 32,9 
  
 S:a tillgångar 
  
 201 600 
  
 285 600 
  
 243 000 
  
 70,6 
  
 Skulder 
  
 55 700 
  
 119 700 
  
 87 400 
  
 46,5 
  
 Netto privat 
  
 145 800 
  
 165 800 
  
 155 700 
  
 87,9 
  
 Tillgångar i näring 
  
 24 700 
  
 76 500 
  
 50 300 
  
 32,3 
  
 Skulder i näring 
  
 7 300 
  
 35 500 
  
 21 300 
  
 20,6 
  
 Nettoförmögenhet i näring 
  
 17 400 
  
 41 000 
  
 29 000 
  
 42,4 
  
 S:a tillgångar inkl näringsverksamhet 
  
 226 300 
  
 362 100 
  
 293 300 
  
 62,5 
  
 Skulder inkl näringsverksamhet 
  
 63 000 
  
 155 200 
  
 108 700 
  
 40,6 
  
 Nettoförmögenhet 
  
 163 300 
  
 206 900 
  
 184 600 
  
 78,9 
  
 Taxerad förmögenhet 
  
 87 100 
  
 78 600 
  
 82 900 
  
 110,8 
  
 CSN-skuld 
  
 7 600 
  
 5 600 
  
 6 700 
  
 135,7 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll. 
 Tabell 36 Medelvärden för de som har tillgångar och skulder, kr, 1992 
  
 Samtliga 0 år - 
  
 Medelvärde för personer med värde 
  
 Kvinnor i 
  
 procent 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 av män 
  
 Bankmedel (ej i näring) 
  
 65 400 
  
 68 900 
  
 67 100 
  
 94,9 
  
 Direktägda aktier 
  
 66 000 
  
 56 500 
  
 60 100 
  
 116,8 
  
 Allemansfonder 
  
 20 300 
  
 23 200 
  
 21 700 
  
 87,5 
  
 Andra aktiefonder 
  
 56 400 
  
 55 500 
  
 55 900 
  
 101,6 
  
 Övriga finansiella tillgångar 
  
 52 200 
  
 104 600 
  
 78 900 
  
 49,9 
  
 Eget hem 
  
 443 400 
  
 504 000 
  
 477 500 
  
 88,0 
  
 Lang 
  
 259 200 
  
 248 300 
  
 253 300 
  
 104,4 
  
 Bostadsrätt dekl värde 
  
 44 200 
  
 40 600 
  
 42 300 
  
 108,9 
  
 Övriga reala tillgångar 
  
 31 400 
  
 43 200 
  
 39 500 
  
 72,7 
  
 S:a tillgångar 
  
 237 900 
  
 342 900 
  
 289 400 
  
 69,4 
  
 Skulder 
  
 147 400 
  
 234 200 
  
 196 900 
  
 62,9 
  
 Netto privat 
  
 165 600 
  
 191 400 
  
 178 300 
  
 86,5 
  
 Tillgångar i näring 
  
 422 900 
  
 745 700 
  
 627 200 
  
 56,7 
  
 Skulder i näring 
  
 333 500 
  
 664 800 
  
 567 100 
  
 50,2 
  
 Nettoförmögenhet i näring 
  
 292 400 
  
 393 800 
  
 356 500 
  
 74,3 
  
 S:a tillgångar inkl näringsverksamhet 
  
 266 600 
  
 433 100 
  
 348 400 
  
 61,6 
  
 Skulder inkl näringsverksamhet 
  
 164 400 
  
 298 500 
  
 241 000 
  
 55,1 
  
 Nettoförmögenhet 
  
 185 200 
  
 238 300 
  
 211 300 
  
 77,7 
  
 Taxerad förmögenhet 
  
 117 300 
  
 108 500 
  
 113 000 
  
 108,1 
  
 CSN-skuld 
  
 56 500 
  
 57 300 
  
 56 800 
  
 98,6 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll. 
 Tabell 37 Andel i procent som har olika tillgångar och skulder, 1992 
 Samtliga 0 år - 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Bankmedel (ej i näring) 
  
 75,1 
  
 72,7 
  
 73,9 
  
 Direktägda aktier 
  
 11,8 
  
 19,4 
  
 15,6 
  
 Allemansfonder 
  
 23,7 
  
 23,0 
  
 23,4 
  
 Andra aktiefonder 
  
 6,4 
  
 7,1 
  
 6,8 
  
 Övriga finansiella tillgångar 
  
 31,5 
  
 33,5 
  
 32,5 
  
 Eget hem 
  
 21,4 
  
 28,0 
  
 24,7 
  
 Fritidsfastighet 
  
 6,8 
  
 8,2 
  
 7,5 
  
 Bostadsrätt dekl värde 
  
 4,0 
  
 4,6 
  
 4,3 
  
 Övriga reala tillgångar 
  
 17,4 
  
 38,7 
  
 27,9 
  
 S:a tillgångar 
  
 84,7 
  
 83,3 
  
 84,0 
  
 Skulder 
  
 37,8 
  
 51,1 
  
 44,4 
  
 Netto privat 
  
 88,0 
  
 86,6 
  
 87,3 
  
 Tillgångar i näring 
  
 5,8 
  
 10,3 
  
 8,0 
  
 Skulder i näring 
  
 2,2 
  
 5,3 
  
 3,8 
  
 Nettoförmögenhet i näring 
  
 5,9 
  
 10,4 
  
 8,1 
  
 S:a tillgångar inkl näringsverksamhet 
  
 84,8 
  
 83,6 
  
 84,2 
  
 Skulder inkl näringsverksamhet 
  
 38,3 
  
 52,0 
  
 45,1 
  
 Nettoförmögenhet 
  
 88,1 
  
 86,8 
  
 87,4 
  
 Taxerad förmögenhet 
  
 74,3 
  
 72,4 
  
 73,4 
  
 CSN-skuld 
  
 13,5 
  
 9,8 
  
 11,7 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll. 
 Tabell 38 Tillgångar och skulder, miljarder kronor, 1992 
  
 Samtliga  
 18–64 
  år 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Kvinnors andel 
  
 i procent 
  
 Bankmedel (ej i näring) 
  
 106,9 
  
 121,6 
  
 228,5 
  
 46,8 
  
 Direktägda aktier 
  
 18,1 
  
 28,2 
  
 46,3 
  
 39,1 
  
 Allemansfonder 
  
 14,0 
  
 16,3 
  
 30,3 
  
 46,2 
  
 Andra aktiefonder 
  
 8,2 
  
 10,3 
  
 18,5 
  
 44,3 
  
 Övriga finansiella tillgångar 
  
 50,6 
  
 117,7 
  
 168,3 
  
 30,1 
  
 Eget hem 
  
 355,2 
  
 490,6 
  
 845,8 
  
 42,0 
  
 Fritidsfastighet 
  
 59,7 
  
 60,7 
  
 120,4 
  
 49,6 
  
 Bostadsrätt dekl värde 
  
 5,3 
  
 5,8 
  
 11,1 
  
 47,7 
  
 Övriga reala tillgångar 
  
 20,3 
  
 61,7 
  
 82,0 
  
 24,8 
  
 S:a tillgångar 
  
 638,3 
  
 912,9 
  
 1 551,2 
  
 41,1 
  
 Skulder 
  
 229,1 
  
 478,4 
  
 707,5 
  
 32,4 
  
 Netto privat 
  
 409,2 
  
 434,5 
  
 843,7 
  
 48,5 
  
 Tillgångar i näring 
  
 87,5 
  
 250,2 
  
 337,7 
  
 25,9 
  
 Skulder i näring 
  
 28,5 
  
 124,6 
  
 153,1 
  
 18,6 
  
 Nettoförmögenhet i näring 
  
 59,0 
  
 125,6 
  
 184,6 
  
 32,0 
  
 S:a tillgångar inkl näringsverksamhet 
  
 725,8 
  
 1 163,1 
  
 1 888,9 
  
 38,4 
  
 Skulder inkl näringsverksamhet 
  
 257,6 
  
 603,0 
  
 860,6 
  
 29,9 
  
 Nettoförmögenhet 
  
 468,2 
  
 560,1 
  
 1 028,3 
  
 45,5 
  
 Taxerad förmögenhet 
  
 203,2 
  
 139,1 
  
 342,3 
  
 59,4 
  
 CSN-skuld 
  
 33,4 
  
 24,1 
  
 57,5 
  
 58,1 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll. 
 Tabell 39 Medelvärden för tillgångar och skulder, kr, 1992 
  
 Samtliga  
 18–64 
  år 
  
 Medelvärde alla 
  
 Kvinnor i 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 procent av män 
  
 Bankmedel (ej i näring) 
  
 41 858 
  
 46 072 
  
 44 000 
  
 90,9 
  
 Direktägda aktier 
  
 7 099 
  
 10 688 
  
 8 923 
  
 66,4 
  
 Allemansfonder 
  
 5 468 
  
 6 188 
  
 5 909 
  
 88,4 
  
 Andra aktiefonder 
  
 3 218 
  
 3 888 
  
 3 559 
  
 82,8 
  
 Övriga finansiella tillgångar 
  
 19 838 
  
 44 585 
  
 32 417 
  
 44,5 
  
 Eget hem 
  
 139 134 
  
 185 891 
  
 162 901 
  
 74,8 
  
 Lang 
  
 23 378 
  
 22 999 
  
 23 185 
  
 101,6 
  
 Bostadsrätt dekl värde 
  
 2 079 
  
 2 182 
  
 2 132 
  
 95,3 
  
 Övriga reala tillgångar 
  
 7 962 
  
 23 371 
  
 15 794 
  
 34,1 
  
 S:a tillgångar 
  
 250 034 
  
 345 864 
  
 298 820 
  
 72,3 
  
 Skulder 
  
 89 749 
  
 181 281 
  
 136 275 
  
 49,5 
  
 Netto privat 
  
 160 285 
  
 164 583 
  
 162 545 
  
 97,4 
  
 Tillgångar i näring 
  
 34 264 
  
 94 799 
  
 65 034 
  
 36,1 
  
 Skulder i näring 
  
 11 172 
  
 47 210 
  
 29 490 
  
 23,7 
  
 Nettoförmögenhet i näring 
  
 23 092 
  
 47 589 
  
 35 544 
  
 48,5 
  
 S:a tillgångar inkl näringsverksamhet 
  
 284 298 
  
 440 663 
  
 363 854 
  
 64,5 
  
 Skulder inkl näringsverksamhet 
  
 100 921 
  
 228 491 
  
 165 765 
  
 44,2 
  
 Nettoförmögenhet 
  
 183 377 
  
 212 172 
  
 198 089 
  
 86,4 
  
 Taxerad förmögenhet 
  
 79 614 
  
 52 701 
  
 65 934 
  
 151,1 
  
 CSN-skuld 
  
 13 073 
  
 9 145 
  
 11 076 
  
 143,0 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll. 
 Tabell 40 Medelvärden för de som har tillgångar och skulder, kr, 1992 
  
 Samtliga  
 18–64 
  år 
  
 Medelvärde för personer med värde 
  
 Kvinnor i procent 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 av män 
  
 Bankmedel (ej i näring) 
  
 55 849 
  
 62 078 
  
 59 000 
  
 90,0 
  
 Direktägda aktier 
  
 51 453 
  
 46 246 
  
 48 152 
  
 111,3 
  
 Allemansfonder 
  
 20 396 
  
 24 590 
  
 22 461 
  
 82,9 
  
 Andra aktiefonder 
  
 51 699 
  
 53 857 
  
 52 876 
  
 96,0 
  
 Övriga finansiella tillgångar 
  
 48 601 
  
 103 227 
  
 77 139 
  
 47,1 
  
 Eget hem 
  
 446 951 
  
 497 164 
  
 474 765 
  
 89,9 
  
 Lang 
  
 258 078 
  
 240 368 
  
 248 833 
  
 107,4 
  
 Bostadsrätt dekl värde 
  
 48 962 
  
 40 659 
  
 44 259 
  
 120,4 
  
 Övriga reala tillgångar 
  
 30 893 
  
 45 258 
  
 40 581 
  
 68,3 
  
 S:a tillgångar 
  
 283 595 
  
 391 238 
  
 338 383 
  
 72,5 
  
 Skulder 
  
 154 849 
  
 247 408 
  
 207 285 
  
 62,6 
  
 Netto privat 
  
 171 368 
  
 175 972 
  
 173 708 
  
 97,4 
  
 Tillgångar i näring 
  
 423 781 
  
 716 961 
  
 607 996 
  
 59,1 
  
 Skulder i näring 
  
 330 444 
  
 625 239 
  
 536 147 
  
 52,9 
  
 Nettoförmögenhet i näring 
  
 280 281 
  
 354 809 
  
 327 030 
  
 79,0 
  
 S:a tillgångar inkl näringsverksamhet 
  
 321 693 
  
 495 887 
  
 410 476 
  
 64,9 
  
 Skulder inkl näringsverksamhet 
  
 171 918 
  
 307 237 
  
 248 650 
  
 56,0 
  
 Nettoförmögenhet 
  
 195 900 
  
 226 242 
  
 211 337 
  
 86,6 
  
 Taxerad förmögenhet 
  
 88 340 
  
 58 003 
  
 72 857 
  
 152,3 
  
 CSN-skuld 
  
 56 518 
  
 57 255 
  
 56 825 
  
 98,7 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll. 
 Tabell 41 Andel i procent som har olika tillgångar och skulder, 1992. 
 Samtliga  
 18–64 
  år 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Samtliga 
  
 Bankmedel (ej i näring) 
  
 74,9 
  
 74,2 
  
 74,6 
  
 Direktägda aktier 
  
 13,8 
  
 23,1 
  
 18,5 
  
 Allemansfonder 
  
 26,8 
  
 25,2 
  
 26,0 
  
 Andra aktiefonder 
  
 6,2 
  
 7,2 
  
 6,7 
  
 Övriga finansiella tillgångar 
  
 40,8 
  
 43,2 
  
 42,0 
  
 Eget hem 
  
 31,1 
  
 37,4 
  
 34,3 
  
 Lang 
  
 9,1 
  
 9,6 
  
 9,3 
  
 Bostadsrätt dekl värde 
  
 4,2 
  
 5,4 
  
 4,8 
  
 Övriga reala tillgångar 
  
 25,8 
  
 51,6 
  
 38,9 
  
 S:a tillgångar 
  
 88,2 
  
 88,4 
  
 88,3 
  
 Skulder 
  
 58,0 
  
 73,3 
  
 65,7 
  
 Netto privat 
  
 93,5 
  
 93,5 
  
 93,5 
  
 Tillgångar i näring 
  
 8,1 
  
 13,2 
  
 10,7 
  
 Skulder i näring 
  
 3,4 
  
 7,6 
  
 5,5 
  
 Nettoförmögenhet i näring 
  
 8,2 
  
 13,4 
  
 10,9 
  
 S:a tillgångar inkl näringsverksamhet 
  
 88,4 
  
 88,9 
  
 88,6 
  
 Skulder inkl näringsverksamhet 
  
 58,7 
  
 74,4 
  
 66,7 
  
 Nettoförmögenhet 
  
 93,6 
  
 93,8 
  
 93,7 
  
 Taxerad förmögenhet 
  
 90,1 
  
 90,9 
  
 90,5 
  
 CSN-skuld 
  
 23,1 
  
 16,0 
  
 19,5 
  
 Källa: SCB, Inkomstfördelningsundersökningen med extra urval av förmögna hushåll.