Savage och välbefinnande 
 Holland 
  
 8.1 
  
 Inledning 
  
 Att ha en tillfredsställande hälsa är ett centralt levnadsvillkor i sig och en resurs att använda för att kunna verka inom andra livs- områden. En viss hälsonivå är en förutsättning för att kunna utöva vissa fritidssysslor, för att kunna tillgodogöra sig undervisningen i skolan, etc. Både i internationellt och historiskt perspektiv framstår svenska barns hälsa som god. Barnadödligheten hör till de lägsta i världen och har fortsatt att minska under  
 1990-talet. 
  Infektions- sjukdomarna som skördade många liv i början av seklet medför idag sällan sådana konsekvenser. Olycksfall är den vanligaste döds- orsaken bland äldre barn, men även sådana har minskat. När det gäller kroniska sjukdomar har dock en ökning ägt rum under de senaste 25 åren. Detta beror till stor del på en ökad förekomst av allergiska besvär. Winters, eksem och andra allergier utgör hälften av de långvariga sjukdomarna. Även diabetes bland barn har blivit vanligare under  
 1990-talet 
  (Janson 2001). 
 I WHO:s undersökningar av  
 11-, 
  13- och  
 15-åringar 
  i ett antal europeiska länder ser sig 98 procent av de svenska barnen som helt eller ganska friska (Berg och Wise 2000). Denna period i livet är också relativt frisk i fysisk bemärkelse. Ett orosmoln utgör dock den psykiska hälsan. Psykisk ohälsa har i flera folkhälso- rapporter pekats ut som ett av de största folkhälsoproblemen för den vuxna befolkningen. Denna form av ohälsa har blivit vanligare under  
 1990-talet 
  och den största ökningen har skett bland unga vuxna. Andelen som uppger symtom av typen ängslan, oro eller ångest har i stort sett fördubblats i åldersgruppen  
 16–24 
  år (Social- styrelsen 2001). En liknande utveckling kan skönjas även bland barn och ungdomar. Mellan mitten av 1980- och mitten av 1990- talet ökade andelen som uppgav sig ha olika psykosomatiska besvär bland 13- och  
 15-åringar. 
  En ökning under  
 1990-talet 
  finns även bland  
 11-åringar 
  (Berg och Wise 2000). Psykosomatiska 
 239 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 besvär har också ökat mellan åren 1984 och 1996 då en förälder rapporterar sådana besvär hos barn (Walker och Turner 2001). Att ungdomar känner sig stressade har även det blivit vanligare under de senaste åren. Bland elever på högstadiet och gymnasiet var det 1997 25 procent som ofta eller alltid kände sig stressade och år 2000 35 procent (Skolverket 2001). 
 I detta kapitel kommer speciellt den psykiska hälsan/ohälsan att fokuseras. Här rör det sig om besvär av en mer vardaglig karaktär och inte allvarligare former av psykisk ohälsa. Psykisk hälsa/ohälsa kommer att studeras i termer av psykiskt välbefinnande och psyko- somatiska besvär. De senare omfattar huvudvärk, magont och sömnproblem. Här inkluderas också upplevelsen av stress. För- utom psykisk hälsa studeras hälsorelaterade vanor, nämligen  
 mat-, 
 motions-, 
  rök- och alkoholvanor. Vanor grundläggs ofta under ungdomsåren och har kanske den största betydelsen genom sin varaktighet och påverkan på hälsan i framtiden. 
 I kapitlet visas hur psykiskt välbefinnande, psykosomatiska besvär och hälsorelaterade vanor är fördelade bland barn och ung- domar. I en avslutande del fokuseras sociala relationer och ekono- miska problem, och vi undersöker huruvida dessa aspekter av barns villkor är relaterade till deras psykiska hälsa. 
  
 8.2 
  
 Psykiskt välbefinnande och psykosomatiska besvär 
  
 Det finns olika metoder för att mäta barns psykiska hälsa eller ohälsa. Beroende på vilken metod som används, får man delvis olika bilder av verkligheten. De skiljer sig också åt med avseende på vilka för- och nackdelar de har (för en diskussion se Socialstyrelsen 1996; 1997; SOU 1998:31). Ett vanligt sätt är att ställa frågor till barnets föräldrar eller lärare angående olika symtom på ohälsa hos barnet. Dessa symptom kan innefatta både vad föräldern/läraren tror om barnets inre tillstånd och om barnets mer synliga beteen- den, vilka kan indikera ohälsa. Fördelen med lärarskattningar är att läraren har goda möjligheter att jämföra barnet med andra i samma ålder. Fördelen med föräldraskattningar är att föräldern ser barnet i fler miljöer och överhuvudtaget har en bättre kännedom om barnet. Ett annat sätt är att fråga barnet själv hur ofta han eller hon upplever olika tillstånd som att vara ledsen, irriterad eller spänd och nervös. Det är också vanligt att fokusera på barnets upplevelse av psykosomatiska besvär, som magont, sömnsvårigheter och huvud- 
 240 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 värk. Psykosomatiska symtom ses delvis som en konsekvens av psykisk ohälsa och används därför som indikatorer på lindrigare former av psykiska besvär. 
 Studier av psykisk ohälsa är vanligare än studier av psykisk hälsa. Psykisk ohälsa är också lättare att definiera och mäta och kan många gånger ses som en mer angelägen fråga. Att vi saknar till- fredsställande beskrivningar av och mått på den mer positiva sidan av psykisk hälsa är dock en brist. De flesta individer har inte allvarligare problem, samtidigt som det även bland dem med rela- tivt god hälsa finns variationer i hälsotillståndet. I den här studien vill vi försöka ge en bild av det psykiska välbefinnandet bland barn. Här är barnets egen upplevelse central. 
 Med psykiskt välbefinnande avses en självskattad, inre och sub- jektiv känsla av välmående. Det handlar om att känna trivsel, till- fredsställelse och glädje eller, å den andra sidan, vantrivsel, missnöje och nedstämdhet. Barnen i studien har fått svara på ett antal frågor om sitt eget psykiska välbefinnande, vilka hämtats ur självskatt- ningsskalan Jag tycker jag är  
 (Ouvinen-Birgerstam 
  1985). För- delen med att använda dessa frågor är, att de har utformats för och prövats på svenska barn i åldrarna  
 7–16 
  år, och att en del av frågorna är avsedda att fånga psykiskt välmående. Bland dessa har ett mindre antal valts ut, som kan antas spegla en inre och subjektiv känsla av att må bra respektive av att må dåligt. Valet av frågor har också skett med tanke på att de inte direkt skall syfta på objektiva förhållanden, såsom konkreta problem. De skall heller inte gälla beteenden. Frågorna ställs i form av påståenden, där barnen får ange i vilken utsträckning de tycker att olika beskrivningar stäm- mer in på hur de själva är eller brukar vara. Påståendena är följande: Jag känner mig ofta ledsen eller nere 
 1 
 , Jag är nästan alltid på gott humör, Jag är ofta spänd och nervös, Jag orkar göra mycket, Jag är ofta sur och irriterad, För det mesta är jag nöjd med mig själv. De olika indikatorerna på psykisk hälsa/ohälsa har summe- rats för att bilda en skattningsskala som kommer att användas i analyserna. 
 2 
  
 1 
  
 I originalutförandet innehåller påståendet inte den senare delen av påståendet, det vill säga eller nere. 
  
 2 
  
 Indikatorerna har summerats på samma sätt som  
  
 Ouvinen-Birgerstams 
  (1985) självskatt- ningsskala. Svarsalternativen var Stämmer precis, Stämmer ungefär, Stämmer dåligt och Stämmer inte alls. Antalet poäng för varje svar var  
 –2, 
 –1, 
  1, och 2 poäng vilka sum- merades över indikatorerna på psykiskt välbefinnande. Den skala som används varierar således mellan  
 –12 
  och 12 poäng. Fördelningens medelvärde är 6,66, standardavvikelsen 3,79, skevheten  
 –1,06 
  och toppigheten 1,49. En viktig fråga är huruvida dessa indikatorer verk- ligen speglar en gemensam underliggande dimension. Då de prövas i en faktoranalys ser de 
 241 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 För att också få en bild av hur vanliga dessa symtom är, kommer tre av de enskilda indikatorerna som ingår i skattningsskalan att särredovisas. Dessa gäller brist på, eller lågt, psykiskt välbe- finnande, det vill säga huruvida barnet ofta känner sig ledsen eller nere, är spänd och nervös, respektive är sur och irriterad. Hur van- ligt det är, dvs. att barn uppger att dessa beskrivningar stämmer precis eller ungefär med hur de själva brukar vara, kommer att analyseras. Anledningen till att just dessa tre valts ut är att de innehållsmässigt liknar de frågor som ställs i andra större under- sökningar, vilket möjliggör vissa resultatjämförelser (jfr Berg och Wise 2000). Slutligen kommer föräldrarnas bild att redo- visas, där brist på psykiskt välbefinnande definieras som att för- äldern angett att barnet under det senaste halvåret minst en gång i veckan varit orolig/bekymrad eller nedstämd/håglös. 
 3 
  
 I den första kolumnen i Tabell 8:1 visas medelvärdet för psykiskt välbefinnande i olika grupper. Välbefinnandet är lägst i den äldsta åldersgruppen,  
 16–18 
  år, och det är lägre bland flickor än bland pojkar. Könsskillnaden återfinns i alla åldersgrupper och tenderar att vara något större i högre åldrar (se Figur 8:1). För barn i splitt- rade familjer finns också en tendens till lägre välbefinnande men skillnaderna är inte statistiskt säkerställda. Familjens sociala klass- tillhörighet och huruvida föräldrarna är födda inom eller utanför Sverige verkar inte ha någon större betydelse för psykiskt välbe- finnande. 
 Andelen barn som anger att de ofta är ledsna/nere, spän- da/nervösa eller irriterade/sura varierar mellan 16 och 23 procent (kolumn  
 2-4 
  i Tabell 8:1). Det är vanligast att känna sig spänd och nervös. De olika indikatorerna ger delvis olika resultat och inga klara tendenser kan ses när det gäller skillnader mellan familjetyper, sociala klasser eller föräldrarnas födelseland. Ingen klar tendens finns heller när det gäller ålder. En könsskillnad till flickornas 
 ut att fånga en gemensam dimension. Alla ingående indikatorer sammanfaller i en kompo- nent och har höga faktorladdningar (varierar mellan 0,57 och 0,74). Skalan har också hög konsistens (alpha = 0,70). Om detta test utförs för olika grupper separat blir dock resultatet annorlunda. För de yngsta  
 (10-12 
  år gamla) finns tecken på att de negativa och de positiva indikatorerna speglar delvis olika förhållanden. Skalan i sin helhet verkar således passa de äldre barnen/ungdomarna  
 (13-18 
  år) bättre än de yngre. Skalan kommer trots detta att användas för analyserna i detta kapitel, eftersom resultaten i grunden blir desamma som när de positiva respektive de negativa indikatorerna summeras och analyseras var för sig. 
  
 3  
 De barn som definierats som att vara oroliga/bekymrade/nedstämda/håglösa enligt en förälder är de, vars förälder svarat Minst en gång i veckan på någon av frågorna: Under det senaste halvåret, hur ofta har han/hon varit orolig eller bekymrad? eller Under det senaste halvåret, hur ofta har han/hon varit nedstämd eller håglös?. 
 242 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 nackdel finns dock när det gäller att ofta känna sig ledsen eller nere. En tendens i samma riktning finns även för övriga indikatorer, men här är könsskillnaderna inte så stora och inte statistiskt sig- nifikanta. När man i WHO:s studie frågade om hur ofta barn kände sig nere, irriterade/på dåligt humör respektive nervösa, fann man att flickor oftare hade sådana problem, men även där var köns- skillnaden ibland mycket liten (se Berg och Wise 2000). 
 De resultat man får, när föräldrarna ger information om sina barns psykiska hälsa, är inte alltid desamma som när barn själva är informanter. En skillnad är att äldre barn anger ett lägre välbe- finnande än yngre, medan föräldrarna inte tycks uppfatta det så (det vill säga om man jämför den första och den sista kolumnen i Tabell 8:1). Enligt föräldrar är barn i enförälderhushåll oftare oroliga, bekymrade, nedstämda eller håglösa. Huruvida detta även gäller när barnen själva är uppgiftslämnare är mer oklart. Överlag framstår det dock som om barn och föräldrar har olika uppfatt- ningar eller rapporterar olika typer av hälsoproblem. Sambandet mellan barnets rapportering och dess förälders är också låg (korre- lationerna varierar mellan 0,05 och 0,13). Barns rapportering kan tänkas basera sig på ett kortare tidsperspektiv än föräldrarnas rapportering. Frågorna till barnen gäller också i högre grad nuläget medan föräldrarna ombes se till hur det brukat vara under det senaste halvåret. Det är förstås också så, att föräldrar inte alltid har sådan insikt i sina barns känsloliv, att de kan ge tillförlitlig infor- mation i dessa frågor. Det kan även vara så, att föräldrars infor- mation färgas av andra aspekter av deras levnadsförhållanden, vilket sedan kan påverka undersökningens resultat. 
 I tabellen framgår inga skillnader mellan barn med föräldrar födda i Sverige och barn vars föräldrar är födda i ett annat land. Här är kategoriseringen visserligen mycket grov. Det material vi an- vänder tillåter inte en fin uppdelning mellan ursprungsländer. En separat analys av dem med föräldrar födda i Norden, i övriga Europa respektive i övriga världen visar dock, att skillnaderna mellan dessa grupper är små och osystematiska. När föräldrarna skattar barnens hälsa, framkommer emellertid skillnader mellan kategorierna. I jämförelse med föräldrar födda i Sverige anger de som är födda i övriga Norden i högre grad att barnen är oro- liga/nedstämda, medan föräldrar utanför Europa anger detta i lägre grad (resultaten visas ej). 
 243 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 Tabell 8:1.  
 Indikatorer på psykiskt välbefinnande bland barn, 10– 18 år. Viktade, avrundade procent. (N = 1 304) 
  
 Psykiskt 
  
 Ofta ledsen 
  
 Ofta spänd 
  
 Ofta sur 
  
 Orolig/be- 
  
 välbefinnande 
  
 eller nere 
  
 och nervös 
  
 och irriterad 
  
 kymrad ned- 
  
 stämd/håglös 
  
 enl. förälder 
  
 medelvärde 
  
 andel 
  
 andel 
  
 andel 
  
 andel 
  
 Alla 
  
 6,6 
  
 16 
  
 23 
  
 16 
  
 10 
  
 Ålder 
  
 10–12 
  (ref.) 
  
 7,1 
  
 15 
  
 26 
  
 17 
  
 10 
  
 13–15 
  
 6,7 
  
 13 
  
 20 
  
 14 
  
 10 
  
 16–18 
  
 5,8 
 *** 
  
 21 
  
 23 
  
 16 
  
 9 
  
 Kön 
  
 Pojkar (ref.) 
  
 7,1 
  
 11 
  
 21 
  
 14 
  
 8 
  
 Flickor 
  
 6,2 
 *** 
  
 21 
 *** 
  
 25 
  
 17 
  
 11 
  
 Familjetyp 
  
 Båda föräldrarna (ref.) 
  
 6,8 
  
 15 
  
 24 
  
 16 
  
 7 
  
 En förälder 
  
 6,2 
  
 18 
  
 19 
  
 15 
  
 21 
 *** 
  
 Ombildad familj 
  
 6,2 
  
 18 
  
 27 
  
 18 
  
 11 
  
 Samhällsklass 
  
 Högre tjänsteman (ref.) 
  
 6,9 
  
 17 
  
 22 
  
 12 
  
 7 
  
 Tjänsteman, medel/lägre 
  
 6,6 
  
 16 
  
 22 
  
 16 
  
 13 
 * 
  
 Företagare 
  
 6,8 
  
 12 
  
 24 
  
 15 
  
 8 
  
 Arbetare 
  
 6,4 
  
 17 
  
 25 
  
 18 
 * 
  
 10 
  
 Föräldrars födelseland 
  
 Sverige (ref.) 
  
 6,6 
  
 16 
  
 23 
  
 16 
  
 10 
  
 Annat land 
  
 6,6 
  
 17 
  
 24 
  
 17 
  
 7 
  
 Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på 1  
 %-nivån; 
 **  
 = 5  
 %-nivån; 
 *  
 = 10  
 %-nivån. 
  
 244 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 Figur 8:1.  
 Psykiskt välbefinnande bland barn,  
 10–18 
  år, efter kön och ålder. Medelvärden. (N=1 304) 
  
 Medelvärde 
  
 8 
  
 7 
  
 6 
  
 5 
  
 Pojkar 
  
 4 
  
 Flickor 
  
 3 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 10--12 
  
 13--15 
  
 16--18 
  
 I Tabell 8:2 visas andelen barn som uppger att de har psyko- somatiska besvär minst en gång i veckan. 
 4  
 Omkring vart fjärde barn har huvudvärk, vart femte ont i magen och vart tredje svårt att somna minst en gång i veckan. Att barn känner sig stressade är också vanligt. Andelen som uppger sig vara stressade minst en gång i veckan är 42 procent. Stress och huvudvärk är vanligare bland äldre barn, medan sömnproblem är vanligare bland de yngre. Flickor har oftare psykosomatiska besvär än pojkar. Det gäller alla psykosomatiska besvär utom sömnsvårigheter. Dessa resultat stäm- mer med WHO:s undersökning, där flickor oftare hade huvudvärk, ont i magen och svårigheter att somna, men där könsskillnaden i sömnproblem var mycket liten (Berg och Wise 2000). 
 Resultaten stämmer även med Skolverkets undersökning som har frågor om stress (Skolverket 2001). Där kände sig 35 procent ofta eller alltid stressade, och detta var vanligare bland gymnasie- elever än bland högstadieelever, och vanligare bland flickor än bland pojkar. I vår studie är nivåerna dock högre, det vill säga stress förefaller vara ett vanligare problem. Hur vanligt ett problem fram- 
  
 4  
 Frågan till barnen löd: Under det senaste halvåret, hur ofta har du haft följande besvär?. De besvär som räknas upp är huvudvärk, ont i magen, svårt att somna och att känna sig stressad. För varje fråga ombads barnet markera om de haft besvär varje dag, flera gånger i veckan, en gång i veckan, någon gång i månaden eller mer sällan/aldrig. 
 245 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 står som, beror förstås på vilka gränsdragningar som görs. Här visas den andel som har ett besvär minst en gång i veckan. Andelen som upplever stress så ofta uppgår till 42 procent. Om man istället ser till de barn som känner sig stressade  
 flera  
 gånger i veckan så minskar andelen till 21 procent. Andelen som känner sig stressade varje dag är fyra procent (resultaten visas ej). Att vart femte barn känner sig stressad flera gånger i veckan gör ändå, att stress före- faller vara ett vanligt besvär. Att det är vanligt kan delvis bero på att man är mer benägen att rapportera stress i dag, eftersom stress är ett vanligt diskussionsämne i samhället. Det är också möjligt, att de som här rapporterat stress inte alla själva uppfattar den stress de känner som något negativt, utan som något positivt och stimule- rande. Det är dock troligt, att vi i hög grad fångar en verklig och negativ stress. Frågeformuleringen gör, att det snarare är den typ av stress som upplevs besvärande, som tas upp (se frågeformuleringen i not). De barn, som säger sig känna stress i högre grad än andra, har också oftare psykosomatiska besvär (korrelationerna mellan stress och vart och ett av de psykosomatiska besvären är omkring 0,30) och lågt psykiskt välbefinnande (korrelationen är 0,40). Här bör också nämnas, att de skillnader som visas i tabellen kvarstår, även om en annan gränsdragning används (det vill säga om vi stu- derar andelen barn som känner sig stressade flera gånger i veckan i stället för andelen som känner sig stressade minst en gång i veckan). 
 När det gäller psykosomatiska besvär, liksom psykiskt väl- befinnande, är skillnader efter social klass, föräldrarnas födelseland och familjetyp ofta små och osystematiska. Mot bakgrund av tidigare forskning är detta inte anmärkningsvärt. Det finns visser- ligen studier, där man finner klasskillnader i psykosomatiska besvär bland barn (se t.ex. Walker, Turner och Boyd 2001) men också många studier där man inte finner sådana skillnader. I en genomgång av forskningen om klasskillnader i barns hälsa menar West (1997) att det är typiskt att klasskillnaderna är små eller obe- fintliga under ungdomsåren, speciellt under de tidiga ungdomsåren. Detta gäller flera typer av ohälsa, bland annat psykiskt välbefin- nande. Han hävdar att It certainly seems that in relation to general measures of psychological  
 well-being 
  the situation in youth is characterised by little or no class differentiation (ibid.: 849). Detta gäller inte alla typer av ohälsa och några undantag är t.ex. all- varligare kroniska tillstånd och dödliga olyckor. Att just denna period av livscykeln, till skillnad från tidigare och senare i livet, 
 246 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 skulle utmärka sig genom avsaknad av (åtminstone synliga) sociala skillnader i hälsa menar West (ibid.) har att göra med att andra inflytanden tar överhanden. Ju äldre barnet blir desto mer tid spen- deras i skolan och med kamrater. En process pågår med ökad fri- görelse från hem och föräldrar till förmån för en starkare koppling till kamratgruppen. På så sätt skär inflytanden från kamratgrupp och ungdomskultur genom påverkan från familj, hemmiljö och grannskap. 
 West (ibid.) driver sin tes långt, och det finns säkerligen fler hälso- och sjukdomstillstånd som kan undantas från regeln om av- saknad av klassvariation. Man kan dock konstatera, att forsknings- resultaten på området inte är entydiga och att de resultat som pre- senteras här är relativt vanliga. Det verkar också rimligt att andra faktorer, som är kopplade till kamrater och skola, kan ha stort inflytande på hälsa i denna åldersgrupp. Det kan fortfarande vara så, att familje- och hemmiljö är viktiga, men kanske inte främst de aspekter som låter sig fångas av den sociala klasstillhörigheten. 
 247 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 Tabell 8:2.  
 Psykosomatiska besvär och upplevelse av stress bland barn,  
 10–18 
  år. Viktade, avrundade procent. (N=1 304) 
  
 Huvudvärk 
  
 Ont i magen 
  
 Svårt att 
  
 Stressad 
  
 minst en gång 
  
 minst en gång 
  
 somna minst 
  
 minst en gång 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 en gång i 
  
 i veckan 
  
 veckan 
  
 Alla 
  
 26 
  
 18 
  
 34 
  
 42 
  
 Ålder 
  
 10–12 
  (ref.) 
  
 21 
  
 18 
  
 40 
  
 31 
  
 13–15 
  
 28 
 * 
  
 18 
  
 31 
 ** 
  
 44 
 *** 
  
 16–18 
  
 29 
 * 
  
 19 
  
 31 
 ** 
  
 55 
 *** 
  
 Kön 
  
 Pojkar (ref.) 
  
 19 
  
 12 
  
 35 
  
 35 
  
 Flickor 
  
 31 
 *** 
  
 24 
 *** 
  
 33 
  
 49 
 *** 
  
 Familjetyp 
  
 Båda föräldrarna (ref.) 
  
 25 
  
 17 
  
 34 
  
 41 
  
 En förälder 
  
 23 
  
 19 
  
 37 
  
 44 
  
 Ombildad familj 
  
 32 
  
 25 
  
 31 
  
 43 
  
 Samhällsklass 
  
 Högre tjänsteman (ref.) 
  
 22 
  
 20 
  
 37 
  
 44 
  
 Tjänsteman, medel/lägre 
  
 23 
  
 17 
  
 36 
  
 45 
  
 Företagare 
  
 30 
 * 
  
 17 
  
 34 
  
 38 
  
 Arbetare 
  
 28 
  
 18 
  
 32 
  
 40 
  
 Föräldrars födelseland 
  
 Sverige (ref.) 
  
 26 
  
 19 
  
 35 
  
 43 
  
 Annat land 
  
 26 
  
 16 
  
 31 
  
 37 
  
 Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på 1  
 %-nivån; 
 **  
 = 5  
 %-nivån; 
 *  
 = 10  
 %-nivån. 
  
 8.3 
  
 Hälsorelaterade vanor 
  
 Levnadsvanor av typen matvanor, motionsvanor, tobaksvanor och alkoholvanor anses vara av stor betydelse för folkhälsan. De skiljer sig också mellan olika befolkningsgrupper och bidrar därmed till hälsoskillnader mellan dessa (Socialstyrelsen 2001). I Tabell 8:3 presenteras andelen i åldrarna  
 13–18 
  år som inte äter frukost respektive lunch dagligen, som tränar mer sällan än en gång i veckan, och som röker respektive dricker alkohol varje vecka. 
 5 
  
 5  
 Frågorna till barnen löd Under det senaste halvåret, hur ofta har något av följande hänt: Att du har hoppat över frukosten; Att du har hoppat över lunchen; Att du har tränat så du blivit andfådd eller svettig; Att du har rökt; Att du har druckit alkohol?. För varje fråga ombads barnet markera om det brukade hända varje dag, flera gånger i veckan, en gång i veckan, någon gång i månaden eller mer sällan/aldrig. Att inte äta frukost respektive lunch 
 248 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 Vanor av betydelse för hälsa grundläggs ofta i ungdomen, och det är i den äldre åldersgruppen,  
 16–18 
  år, som ohälsosamma vanor blir mer frekventa. Det finns också en skillnad mellan flickor och pojkar. Flickor äter mer sällan frukost, tränar i mindre utsträckning och röker oftare. Att dricka alkohol så ofta som varje vecka är dock vanligare bland pojkar. Pojkar har också visats öka sin alkohol- konsumtion snabbare än flickor och redan vid omkring 20 års ålder återfinns det vuxna mönstret, det vill säga att män står för två tredjedelar av alkoholkonsumtionen (Leifman 1999). Utifrån de vanor och beteenden som fokuserats här, framstår flickor som belastade med fler hälsorisker. Både pojkar och unga män är dock mer utsatta när det gäller olycksfall, inklusive dem med dödlig ut- gång, vilket indikerar en typ av vanor eller risktaganden som är vanligare bland pojkar. 
 I hälsorelaterade vanor finns även skillnader efter familjetyp, social klass och föräldrars födelseland. Det är vanligare att barn som bor med en ensamstående förälder hoppar över frukosten och inte sysslar med fysisk träning i så hög utsträckning som andra barn. När det gäller skillnader mellan barn i olika sociala klasser, avviker de i högre tjänstemannafamiljer genom att ha mer hälso- samma vanor. Barn till högre tjänstemän äter oftare frukost och lunch dagligen, sysslar oftare med fysisk träning och röker mer sällan än barn i andra samhällsklasser. Det är endast när det gäller hur ofta man dricker alkohol, som det inte återfinns några klass- skillnader. Den högsta frekvensen av ohälsosamma vanor finns bland barn i arbetarfamiljer. 
 En skillnad finns också mellan barn till svenskfödda och utrikes- födda föräldrar, där den sistnämnda gruppen har mer hälsofarliga vanor. Barn med utrikesfödda föräldrar hoppar oftare över frukost och lunch. De sysslar också i mindre grad med fysisk träning. Just när det gäller fysisk träning, men även när det gäller rökning och alkohol, blir dock bilden annorlunda om fler grupper av barn urskiljs. Att träna sällan gäller enbart för de barn vars föräldrar är födda utanför Europa. Dessutom finns en skillnad efter föräldrars födelseland i rökning och alkohol, som döljs i den uppdelning som används i tabellen. Vid en mer detaljerad granskning visar det sig att det är barn vars föräldrar är födda i de övriga nordiska länderna 
 dagligen definieras som att man hoppat över lunchen/frukosten varje dag eller flera gånger i veckan. Att inte träna varje vecka definieras som att man tränar någon gång i månaden eller mer sällan. Att röka eller dricka alkohol varje vecka innebär att man besvarat dessa frågor med varje dag, flera gånger i veckan eller en gång i veckan. 
 249 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 som har en större benägenhet att röka och dricka alkohol i jäm- förelse med barn vars föräldrar är födda i Sverige (resultaten visas ej). 
 De sociala skillnader som framträder här liknar dem som under  
 1980-talet 
  fanns i dödlighet bland barn och ungdomar (jfr Östberg 1996). Barn till arbetare hade en högre dödlighet i både sjukdomar och olycksfall än barn till tjänstemän. Dessutom hade barn i en- föräldershushåll och barn med utrikesfödda föräldrar en högre olycksfallsdödlighet än andra barn. När det gäller skillnader mellan könen, har pojkar en högre dödlighet än flickor och det har visats gälla även för  
 1990-talet 
  (Janson 2001). 
 De sociala skillnaderna i ungdomars hälsorelaterade vanor liknar också de skillnader i hälsa och dödlighet som brukar framkomma vid studier av vuxna. Arbetare har en högre dödlighet och ohälsa än tjänstemän (se t.ex. Lundberg 1990; Diderichsen m.fl. 1991; Vågerö 1994;  
 Ringbäck-Weitoft 
  2001). Ensamstående föräldrar, både möd- rar och fäder, har sämre hälsa än sammanboende föräldrar. Ensam- stående män har också en högre dödlighet  
 (Ringbäck-Weitoft 
  2001). Om de vanor som finns i ungdomsåren blir vanor för livet kan de i framtiden bidra till att den ojämlikhet i hälsa som finns bland vuxna kvarstår. 
 250 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 Tabell 8:3.  
 Hälsorelaterade vanor bland barn,  
 13–18 
  år. Viktade, avrundade procent. (N=784) 
  
 Ej frukost 
  
 Ej lunch 
  
 Tränar ej 
  
 Röker varje 
  
 Dricker 
  
 dagligen 
  
 dagligen 
  
 varje vecka 
  
 vecka 
  
 alkohol 
  
 varje vecka 
  
 Alla 
  
 22 
  
 13 
  
 18 
  
 13 
  
 8 
  
 Ålder 
  
 13–15 
  (ref.) 
  
 18 
  
 14 
  
 15 
  
 8 
  
 3 
  
 16–18 
  
 25 
 * 
  
 13 
  
 21 
  
 18 
 *** 
  
 13 
 *** 
  
 Kön 
  
 Pojkar (ref.) 
  
 15 
  
 11 
  
 13 
  
 10 
  
 10 
  
 Flickor 
  
 29 
 *** 
  
 15 
  
 22 
 ** 
  
 17 
 ** 
  
 6 
 * 
  
 Familjetyp 
  
 Båda föräldrarna (ref.) 
  
 19 
  
 12 
  
 15 
  
 12 
  
 8 
  
 En förälder 
  
 31 
 ** 
  
 19 
  
 26 
 ** 
  
 16 
  
 8 
  
 Ombildad familj 
  
 23 
  
 13 
  
 20 
  
 20 
  
 13 
  
 Samhällsklass 
  
 Högre tjänsteman (ref.) 
  
 15 
  
 8 
  
 12 
  
 8 
  
 7 
  
 Tjänsteman, medel/lägre 
  
 19 
  
 14 
  
 15 
 * 
  
 14 
  
 8 
  
 Företagare 
  
 24 
  
 16 
  
 16 
  
 12 
  
 8 
  
 Arbetare 
  
 27 
 * 
  
 14 
  
 25 
 ** 
  
 16* 
  
 9 
  
 Föräldrars födelseland 
  
 Sverige (ref.) 
  
 18 
  
 12 
  
 16 
  
 14 
  
 9 
  
 Annat land 
  
 40 
 *** 
  
 20 
 * 
  
 25 
 * 
  
 14 
  
 5 
  
 Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på 1  
 %-nivån; 
 **  
 = 5  
 %-nivån; 
 *  
 = 10  
 %-nivån. 
  
 8.4 
  
 Sociala relationer, ekonomiska problem och psykiskt välbefinnande 
  
 Att det inte framkommer några tydliga strukturella skillnader i barns psykiska välbefinnande betyder inte att hälsan är oberoende av sociala förhållanden. Många olika faktorer kan tänkas inverka på barns psykiska hälsa och välbefinnande. Några av dessa kan sam- manfattas under rubrikerna sociala relationer och ekonomiska pro- blem. 
 Sociala relationer är en vittomfattande beteckning för många typer av förhållanden mellan människor. När det gäller individens psykiska och fysiska hälsa, har olika aspekter av hennes sociala relationer setts som betydelsefulla. House m.fl. (1985) lyfter fram tre olika aspekter som brukar användas inom detta forsknings- område. En aspekt är kvantiteten, eller antalet, relationer en män- 
 251 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 niska har. Det vill säga hur många personer individen har relationer till, eller kontakt med, och om hon har några grupper att ingå i. Vid få eller inga relationer brukar man tala om social isolering eller bristande social integration. Den andra aspekten handlar om rela- tionernas struktur, vilken brukar beskrivas i termer av socialt nät- verk. Här är det t.ex. intressant om individens olika vänner och bekanta, i sin tur, känner varandra. När de inte gör det, brukar nätverket beskrivas som fragmenterat. Relationernas struktur kan även handla om i vilken mån, och på vilket sätt, relationerna i en grupp är hierarkiska. Att relationerna har en hierarkisk struktur brukar ofta vara fallet bland barn i skolklasser (Moreno 1953; Stütz 1985). Den tredje aspekten fokuserar relationernas innehåll, spe- ciellt i vilken grad de kan anses vara stödjande för individen. Vän- skapsrelationer har ofta just en stödjande funktion. Dessa aspekter hänger förstås ihop. Till exempel är existensen av sociala relationer en förutsättning för socialt stöd (för en beskrivning av olika hälso- relaterade aspekter av sociala relationer, se Due m.fl. 1999; Berkman m.fl. 2000). 
 Sociala relationer ses som en viktig resurs som skyddar mot psykisk ohälsa. Att ha socialt stöd, eller att vara integrerad i en grupp människor, kan leda till en ökad positiv självkänsla och själv- förtroende, vilket i sin tur påverkar individens psykiska hälsa och välbefinnande. Individer som har stöd i omgivningen kan också i högre grad känna sig förvissade om att de får hjälp vid behov. Detta kan leda till en ökad känsla av trygghet. Det kan också medföra att individen i mindre grad påverkas av, och har lättare att hantera, stressfyllda situationer (jfr Cohen och Jones 1985; Antonovsky 1991). 
 Alla typer av relationer är förstås inte hälsobefrämjande. Rela- tioner som t.ex. präglas av konflikter kan innebära stress och ha en negativ effekt på hälsan. Dessutom kan en hög grad av social integration i en grupp innebära social kontroll eller kamrattryck (Berkman 1985). Effekterna av ett sådant tryck på individen kan vara negativt. Det kan vara fallet, om individen inte vill eller kan anpassa sig, eller om de beteenden som förespråkas av gruppen är mindre bra för de enskilda individernas hälsa. Psykisk ohälsa kan också i sig leda till brist på sociala relationer om individen på grund av ohälsa drar sig undan, eller utesluts, från sociala kontakter. 
 Det mesta av forskningen inom detta område, vilken varit mycket omfattande, har studerat vuxna personer. Även för barn och ungdomar har dock olika aspekter av sociala relationer visats 
 252 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 vara betydelsefulla. För barns psykiska välbefinnande och psyko- somatiska besvär har relationer till föräldrarna i form av konflikter visats ha en negativ inverkan (Sweeting och West 1995). Även relationer till jämnåriga uppvisar samband med psykosomatiska besvär (Walker och Boyd 2000; Walker, Turner och Boyd 2001). Hansell (1985) har visat, att hög status bland klasskamraterna samvarierar med god fysisk hälsa och allmänt välbefinnande. Kamratstatus visar på viktiga förhållanden för indi- viden, som att vara accepterad, uppskattad, föredragen och respek- terad. Populära barn har också visats ha bättre självförtroende (Coleman 1961) och en bättre psykisk hälsa (Östberg 1999). Svedhem (1994) har visat ett samband mellan att ha fragmenterade nätverk, det vill säga få kontakter mellan de personer som ingår i olika grupper av barnets nätverk, och psykiska besvär. Olika aspek- ter av sociala relationer kan dock få skilda effekter på hälsan. Det har visats, att barn med många vänner som tillhörde olika "klickar" i ett större nätverk, en så kallad överbryggande nätverksposition, tycktes vara utsatta för en belastning med sämre hälsa som följd (Hansell 1985). I en undersökning av flickor i de tidiga tonåren var hög status i kamratgruppen förbunden med ogynnsamt hälsobe- teende, nämligen rökning (Mccann och Campbell 1997). Sociala rela- tioner till kamrater under barndomen tycks också ha långsiktiga konsekvenser. Låg kamratstatus har exempelvis relaterats till be- handling av psykiska besvär bland unga vuxna (Ross och Ferguson 1984). 
 Familjens ekonomi är ett annat viktigt levnadsvillkor för barn och ungdomar, vilket utövar ett inflytande på hälsan. Ekonomin utgör en fundamental resurs, som kan ha avgörande betydelse för hur många stressfyllda upplevelser eller tillstånd barnet har att handskas med. Den kan förse både föräldrar och barn med resurser att möta krav eller undanröja problem. En ekonomiskt pressad situation kan även påverka relationerna inom familjen vilka i sin tur kan påverka barnets välbefinnande. 
 Det har visats att barn i familjer med ekonomiska problem mår sämre både fysiskt och psykiskt (Voydanoff 1990). I en studie av psykosomatiska besvär bland svenska barn fann man att dessa be- svär, bland annat, samvarierade med kamratrelationer. Man fann också att en god familjeekonomi verkade ha preventiv effekt. I familjer med låg inkomst, som saknade kontantmarginal och där man hade haft problem med att klara de löpande utgifterna var det vanligare att barnen hade psykosomatiska besvär (Walker och 
 253 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 Gustafsson 2000). Förutom att barns livssituation i allmänhet påverkas av familjens ekonomi, är en möjlig påverkansväg barnens oro för familjeekonomin. I en studie av svenska ungdomar i årskurs nio hade andelen som oroade sig för familjeekonomin ökat under perioden  
 1985–1995. 
  Det var också fler som oroade sig för att en förälder skulle förlora sitt arbete. Barn som oroade sig för familjens ekonomi hade lägre självskattad hälsa (mätt i termer av psykosoma- tiska besvär, koncentrationssvårigheter och nedstämdhet). Även den egna finansiella situationen var viktig. De som av ekonomiska skäl inte hade haft möjlighet att delta i olika aktiviteter, som att gå på bio eller konsert, hade också ett sämre hälsotillstånd (Hagquist 1997). 
 När det gäller sambandet mellan föräldrars arbetslöshet och barns hälsa är dock bilden komplex. Inga entydiga eller enkla sam- band tycks föreligga, och relativt få studier har behandlat ämnet (för en diskussion, se Boyd och Church 1994). Bryant (kommande) visar dock, att barn till arbetslösa har en högre olycksfallsrisk vilken inte kan förklaras av att föräldrar som har andra problem (t.ex. psykisk ohälsa, ekonomiska problem eller alkoholproblem) oftare blir arbetslösa. Den förhöjda olycksfalls- risken förelåg både under hög- och lågkonjunktur. Man har också funnit, att föräldrars arbetslöshet samvarierar med psykosomatiska besvär bland barn i årskurs nio, medan oro för att föräldrar skall bli arbetslösa samvarierar med välmående både i årskurs fyra och årskurs nio (Boyd och Church 1994). Det finns olika möjliga påverkansvägar. En försämrad ekonomisk situation har betydelse för många andra levnadsförhållanden. Barns oro för arbetslöshet i sig kan också ha direkt betydelse för välbefinnandet. Dessutom kan föräldern påverkas och därmed även stämningen i familjen och/eller relationen mellan föräldrar och barn. Det senare kan vara fallet inte bara vid faktisk arbetslöshet utan även vid hot om uppsägning och vid osäkra anställningar. 
 I det följande kommer vi att studera, huruvida barns psykiska välbefinnande och psykosomatiska besvär sammanhänger med både deras kamratrelationer och föräldrarelationer, det vill säga de två källor till relationer och stöd som kan antas vara mest väsentliga i barns och ungdomars liv. De aspekter, som tas i beaktande när det gäller relationer till jämnåriga, är det antal barn som individen har att vara tillsammans med på fritiden, huruvida han/hon har en vän i skolklassen, kamratstatus i skolklassen och huruvida barnet är 
 254 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 utsatt för kränkande behandling från jämnåriga i skolan. 
 6  
 När det gäller relationer till föräldrarna fokuseras i vilken mån barnet kom- mer överens med sin mamma (eller styvmor om modern inte finns i hushållet) respektive pappa (eller styvfar om fadern inte finns i hushållet). Här beaktas också huruvida barnet brukar prata med någon av de vuxna i hushållet, när han/hon är bekymrad eller oroar sig för något. 
 7  
 Det sistnämnda kan beskrivas som att ha socialt stöd genom föräldrarna (eller vilja använda sina föräldrar som socialt stöd), och med tanke på föräldrars viktiga roll i barns liv borde detta vara en högst betydelsefull resurs för att hantera problem. Förutom sociala relationer kommer betydelsen av familjens ekono- miska situation att studeras i termer av att sakna kontantmarginal och föräldrars arbetslöshet. 
 8  
 Här tas även barnets egen ekonomiska situation i beaktande, det vill säga om barnet har en ekonomisk buffert som möjliggör att man t.ex. kan gå på bio med kamraterna med kort varsel. 
 9  
 Både sociala relationer och ekonomi kan ha egna betydelse för barns välbefinnande, men det är också troligt att den ekonomiska situationen i familjen kan påverka relationerna och därigenom ha ett inflytande på hälsan. 
 Här kommer multivariata analyser att användas (OLS och logis- tisk regression) för att studera om, och i så fall i vilken utsträck- 
  
 6 
  
 Information om antalet kamrater på fritiden kommer från frågan Ungefär hur många kompisar har du som du brukar vara tillsammans med på fritiden?. Svarsalternativen är ingen; en; två eller tre; fyra eller fem; sex eller fler. Information om barnet har en vän i skolklassen kommer från frågan Har du någon nära vän i din skolklass? med svars- alternativen nej; ja, en; ja, två; ja, tre eller fler. Svarsalternativen har tudelats i dem som svarat ja respektive nej. Kamratstatus mäts med frågan Hur populär tror du att du är bland dina klasskamrater?. Hög kamratstatus har de som svarat Bland de mest populära, Hög/Medel har de som svarat Mer populär än de flesta eller Ungefär som de flesta; Låg har de som svarat Mindre populär än de flesta eller Bland de minst populära. Definitionen av att vara utsatt för kränkningar i skolan återfinns i kapitlet om skolan som arbetsmiljö. 
  
 7 
  
 Att komma överens med modern mäts genom frågan Hur kommer du och din mamma överens?. De som svarat Mycket bra eller Ganska bra bildar en kategori och de som svarat Så där, Ganska dåligt eller Mycket dåligt bildar en annan. Samma fråga har ställts angående pappa, mammas sambo respektive pappas sambo. Att prata med föräldrarna vid problem bestäms genom frågan Om du är bekymrad eller oroar dig för något, vem eller vilka brukar du då prata med? och gäller för de barn som markerat något av alternativen för mamma, pappa, och i förekommande fall, mammas eller pappas sambo. 
  
 8 
  
 Att familjen har eller saknar kontantmarginal bestäms genom en fråga till föräldern som lyder Om du plötsligt hamnade i en situation, där du på en vecka måste skaffa fram 12 000 kr, skulle du kunna klara det?. Svarsalternativen är Ja och Nej. Föräldern har också gett information om han/hon själv respektive make/maka/sambon är arbetslös för närvarande. Att ha en arbetslös förälder innebär här att den ena eller båda föräldrarna i hushållet är arbetslösa för närvarande. 
  
 9 
  
 Frågan om barnets ekonomiska buffert lyder Om du plötsligt skulle behöva 100 kronor till i morgon, t.ex. för att gå på bio, skulle du kunna skaffa det då?. Svarsalternativen var Ja, Nej och Vet inte. Här bedöms både de som svarat nej och de som svarat att de inte vet, som att de saknar en ekonomisk buffert. 
  
 255 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 ning, kamratrelationer, familjerelationer och ekonomiska problem sammanhänger med barns psykiska hälsa. När man analyserar in- formation som insamlats vid ett och samma tillfälle, vilket kommer att vara fallet här, är det problematiskt att uttala sig om orsak och verkan. Det vill säga, om vi finner ett samband mellan sociala relationer och barns hälsa kan det bero på att relationerna påverkar hälsan men också på att hälsan påverkar relationerna. Vilken på- verkansväg som är mest trolig får bedömas från fall till fall och är ytterst en fråga för framtida studier. Att veta vilka förhållanden som hänger ihop med varandra innebär ändå ett rejält kliv mot ökad förståelse av vad som är viktigt för barns hälsa. När det gäller ekonomiska problem och barns hälsa är kausaliteten mindre pro- blematisk. Att barns hälsa, i alla fall så länge det inte handlar om allvarliga sjukdomar eller handikapp, skulle orsaka ekonomiska problem eller arbetslöshet i familjen förefaller mer långsökt än det omvända. Alla faktorer, som analyseras här, är utifrån tidigare forskning rimliga att utvärdera som möjliga orsaker till barns hälsa/ohälsa. En fördel med denna studie som förtjänar att lyftas fram är att informationen om barns hälsa kommer från barnen själva, och informationen om föräldrars ekonomi och arbetslöshet kommer från föräldrarna. Detta är ovanligt och gör resultaten mer trovärdiga. 
 I Tabell 8:4 visas, i den första kolumnen, hur barnen är fördelade när det gäller tillgången till sociala relationer och ekonomiska pro- blem. De flesta barn har kamrater att vara tillsammans med på fritiden. Andelen barn som har få kamrater att vara tillsammans med är omkring sex procent (att inte ha någon gällde för en procent av barnen), medan majoriteten har fyra eller fler kamrater. De allra flesta (90 procent) har också en nära vän i klassen. När barn själva skattar sin status i skolklassen tenderar den i allmänhet att bli ganska hög, och här är det endast nio procent av barnen som uppger att de är mindre populära än de flesta av sina klasskamrater. Majoriteten, 71 procent, är ungefär så populära som de flesta eller mer populära. Att höra till de mest populära ansåg sig 20 procent av barnen göra. När det gäller utsatthet i skolan inkluderas här alla som varje vecka brukar vara utsatta för någon typ av kränkning från andra elever. Dessa uppgår till 13 procent. 
 De flesta barn tycker att de kommer bra överens med sina föräldrar. Omkring 14 procent anser inte det, och det gäller både i relation till deras mammor och deras pappor. De flesta pratar också 
 256 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 med sina föräldrar vid problem, även om en ganska stor andel, 20 procent, inte brukar göra det. 
 Att familjen inte har någon kontantmarginal, dvs. inte kan skaffa fram 12 000 kronor inom loppet av en vecka om det blir nöd- vändigt, gäller för 18 procent av barnen. Andelen som lever i famil- jer, där den ena eller båda föräldrarna är arbetslösa för tillfället, är nio procent. Att barnet själv saknar en ekonomisk buffert är vanligt. Det gäller för 35 procent av barnen. 
 I nästa kolumn i Tabell 8:4 visas regressionskoefficienter som är standardiserade enbart för barnets kön och ålder. Först visas hur antalet kamrater samvarierar med psykiskt välbefinnande hos barn. Lägst psykiskt välbefinnande har barn med en eller inga kamrater. Antalet kamrater verkar alltså sammanhänga med psykiskt välbe- finnande. Ett lägre psykiskt välbefinnande är även vanligare bland dem som inte har en vän i skolklassen. Detsamma gäller för barn med låg status i klassen och för dem som är utsatta i skolan. Familjerelationer verkar också ha betydelse. Att inte komma öve- rens med sina föräldrar, varken sin mamma eller sin pappa, är för- enat med lägre psykiskt välbefinnande. Att inte ha en mamma (eller styvmor) respektive pappa (eller styvfar) i hushållet, det vill säga att bo i ett enförälderhushåll, verkar också sammanhänga med ett lägre psykiskt välbefinnande. Detsamma gäller för barn som inte pratar med sina föräldrar vid problem. 
 Det finns skillnader i psykiskt välbefinnande hos barn beroende på familjens ekonomiska situation. I familjer som saknar kontant- marginal har barn lägre välbefinnande. Även den egna ekonomin är av betydelse. Barn som inte förfogar över en egen ekonomisk buffert har ett lägre välbefinnande än barn som har en sådan buffert. 
 Alla dessa skillnader är statistiskt säkerställda, och således verkar alla aspekter av kamratrelationer, föräldrarelationer och familje- ekonomi vara av betydelse för barns psykiska välbefinnande. Det är dock svårt att utifrån dessa estimat få en större förståelse av vad som kan antas vara viktigast och hur de olika förhållandena hänger ihop. Det är t.ex. så, att barn med låg kamratstatus också oftare har få vänskapsrelationer på fritiden (Ray, Peterson och Martinez 1995). Detta är fallet även bland de barn som studeras här. Således är det svårt att veta, om de skillnader vi ser mellan barn med olika antal kamrater egentligen hänger ihop med att de också har låg kamrat- status, eller omvänt. Därför presenteras också resultaten från en 
 257 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 multivariat analys, där de olika faktorernas inverkan på psykiskt välbefinnande samtidigt tas i beaktande. 
 I den första modellen, Modell 1, inkluderas alla aspekter av kamratrelationer. 
 10  
 Man kan konstatera, att alla skillnader minskar något, men att huvudresultaten består. Det vill säga, alla dessa aspekter av barns relationer till jämnåriga verkar sammanhänga med deras välbefinnande. 
 I Modell 2 har istället alla aspekter av föräldrarelationer inklu- derats. Bilden blir i stort sett densamma här. Skillnaderna minskar men kvarstår. Att bo i enförälderhushåll verkar dock inte längre så betydelsefullt, när relationen till föräldern tagits i beaktande. 
 I Modell 3 ingår, förutom kön och ålder, ekonomiska problem och arbetslöshet. Både egna ekonomiska problem och sådana pro- blem i familjen har, oberoende av varandra, betydelse för välbe- finnandet. Att föräldern är arbetslös verkar dock ha mindre bety- delse när hänsyn tagits till de ekonomiska problemen (vilka even- tuellt kan vara konsekvenser av arbetslösheten). Ekonomiska be- kymmer verkar således viktigare än arbetslöshet för barns psykiska välbefinnande. Här skall dock tilläggas, att detta inte gäller för de yngsta barnen i studien, det vill säga barn som är  
 10–12 
  år gamla. I just denna åldersgrupp kvarstår en statistiskt signifikant effekt av föräldrars arbetslöshet för psykiskt välbefinnande (resultaten visas ej). 
 I den sista modellen, Modell 4, inkluderas alla faktorer samtidigt i analysen. De flesta skillnader reduceras något men kvarstår. Så- ledes är barns kamratrelationer kopplade till deras psykiska hälsa, oberoende av barnens föräldrarelationer, och vice versa. Däremot verkar ekonomiska problem vara av betydelse, främst när de gäller den egna ekonomin. Återigen gäller dock detta inte för de yngsta, där det fortfarande finns ett samband mellan föräldrars arbetslöshet och psykiskt välbefinnande (resultaten visas ej). Betydelsen av att bo i enförälderhushåll, som framträdde i Modell 1, återfinns inte i Modell 4. Det verkar som om betydelsen för den psykiska hälsan av att bo i enförälderhushåll beror på relationen till föräldern och ekonomiska problem. Det har även visats i andra studier, att barn till ensamstående föräldrar löper större risk för psykisk ohälsa, och att en stor del av denna överrisk kan förklaras av ekonomiska problem och olika typer av sociala förhållanden (se Harper 2001). 
  
 10  
 Även kön och ålder ingår i modellerna. Dessa resultat visas ej. 
 258 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 Tabell 8:4.  
 Betydelsen av kamratrelationer, föräldrarelationer och ekonomiska problem för psykiskt välbefinnande hos barn,  
 10–18 
  år. Viktade, avrundade procent. Estimat från regressionsanalyser standardiserade för kön och ålder. Referensgrupp=0,00. (N=1 304) 
  
 Alla 
  
 Psykiskt välbefinnande 
  
 andel 
  
 Modell 1 
  
 Modell 2 
  
 Modell 3 
  
 Modell 4 
  
 b 
  
 b 
  
 b 
  
 b 
  
 b 
  
 Antal kamrater 
  
 0-1 
  
 6 
  
 -2,00 
 *** 
  
 -0,73 
  
 -0,63 
  
 på fritiden 
  
 2-3 
  
 25 
  
 -1,56 
 *** 
  
 -0,92 
 *** 
  
 -0,83 
 *** 
  
 4- (ref.) 
  
 69 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 Har vän i 
  
 Ja (ref.) 
  
 90 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 skolklassen 
  
 Nej 
  
 10 
  
 -2,32 
 *** 
  
 -1,47 
 *** 
  
 -1,02 
 ** 
  
 Kamratstatus 
  
 Högst (ref.) 
  
 20 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 Hög/Medel 
  
 71 
  
 -0,98 
 ** 
  
 -0,79 
 ** 
  
 0,77 
 ** 
  
 Låg 
  
 9 
  
 -4,68 
 *** 
  
 -3,59 
 *** 
  
 -3,01 
 *** 
  
 Utsatt i skolan 
  
 Ja 
  
 13 
  
 -2,56 
 *** 
  
 -1,59 
 *** 
  
 -1,27 
 *** 
  
 Nej (ref.) 
  
 87 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 Kommer överens 
  
 Ja (ref.) 
  
 80 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 med mor/styvmor 
  
 Nej/Så där 
  
 14 
  
 -3,31 
 *** 
  
 -2,71 
 *** 
  
 -2.10 
 *** 
  
 Har ingen i 
  
 5 
  
 0,70 
  
 Cummings 
  
 0,16 
  
 hush. 
  
 Kommer överens 
  
 Ja (ref.) 
  
 73 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 far/styvfar 
  
 Nej/Så där 
  
 13 
  
 -2,18 
 *** 
  
 -1,38 
 *** 
  
 -0,96 
 ** 
  
 Har ingen i 
  
 13 
  
 -0,86 
 ** 
  
 -0,34 
  
 0,04 
  
 hush. 
  
 Pratar med för- 
  
 Ja (ref.) 
  
 80 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 äldrar vid problem 
  
 Nej 
  
 20 
  
 -1,76 
 *** 
  
 -0,98 
 *** 
  
 -0,88 
 ** 
  
 Familjen har 
  
 Ja (ref.) 
  
 82 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 kontantmarginal 
  
 Nej 
  
 18 
  
 -1,14 
 *** 
  
 -0,89 
 ** 
  
 -0,38 
  
 Har arbetslös 
  
 Ja 
  
 9 
  
 -0,81 
 * 
  
 -0,33 
  
 -0,34 
  
 förälder 
  
 Nej (ref.) 
  
 91 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 Har ekonomisk 
  
 Ja (ref.) 
  
 65 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 buffert 
  
 Nej 
  
 35 
  
 -1,36 
 *** 
  
 -1,24 
 *** 
  
 -0,64 
 ** 
  
 Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på 1  
 %-nivån; 
 **  
 = 5  
 %-nivån; 
 *  
 = 10  
 %-nivån. 
  
 I Tabell 8:5 genomförs motsvarande analys av psykosomatiska besvär. Att ha psykosomatiska besvär definieras här som att flera gånger i veckan ha något av följande besvär: huvudvärk, ont i magen eller svårt att somna. Andelen barn som har något av dessa besvär flera gånger i veckan är 28 procent (denna siffra visas inte i 
 259 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 tabellen). Estimaten som visas i tabellen är oddskvoter från en logistisk regressionsanalys. Skillnaden från föregående tabell är, att referenskategorin tilldelats värdet ett (1,00) och att en oddskvot av värdet 2 kan tolkas som att risken för psykosomatiska besvär är dubbelt så stor i den aktuella gruppen i jämförelse med referens- kategorin. I den första kolumnen med oddskvoter är dessa enbart standardiserade för ålder och kön. 
 Vi finner liknande skillnader i psykosomatiska besvär som i psykiskt välbefinnande. Sambanden mellan kamratrelationer och psykosomatiska besvär är dock svagare. De som med statistisk säkerhet oftare har besvär, är barn med låg kamratstatus och barn som är utsatta i skolan. För barn med låg kamratstatus är psyko- somatiska besvär dubbelt så vanliga i jämförelse med barn med hög kamratstatus. Skillnaderna med avseende på kamratrelationer minskar och är inte längre statistiskt säkerställda, då andra för- hållanden samtidigt tas i beaktande. 
 Relationer till föräldrarna verkar vara av större betydelse än kam- ratrelationer. Barn, som kommer bra överens med föräldrarna och som använder dem för stöd, har mer sällan psykosomatiska besvär. Både relationen till mamman/styvmodern och pappan/styvfadern framstår som viktiga. Barn i enförälderhushåll har oftare besvär, och även här verkar denna överrisk i hög grad sammanhänga med föräldrarelationer och ekonomiska problem. Både egna ekonomiska problem och sådana i familjen verkar ha viss betydelse men reduce- ras när föräldrarelationerna tas i beaktande. Här skall återigen tilläggas, att resultaten skiljer sig något mellan barn i olika åldrar. Föräldrars arbetslöshet ser ut att ha betydelse för de yngsta barnen  
 (10–12 
  år), medan den egna ekonomin är viktig för de äldsta barnen  
 (16–18 
  år), även då alla andra förhållanden utjämnats på statistisk väg (resultaten visas ej). 
 260 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 Tabell 8:5.  
 Betydelsen av kamratrelationer, föräldrarelationer och ekonomiska problem för psykosomatiska besvär (huvudvärk, mag- ont och/eller svårt att somna flera gånger i veckan) hos barn, 10– 18 år. Viktade, avrundade procent. Oddskvoter från logistiska regressionsanalyser standardiserade för kön och ålder. Referens- grupp=1,00. (N = 1 304) 
  
 Alla 
  
 Psykomatiska besvär 
  
 andel 
  
 Modell 1 
  
 Modell 2 
  
 Modell 3 
  
 Modell 4 
  
 Oddskvot 
  
 Oddskvot 
  
 Oddskvot 
  
 Oddskvot 
  
 Oddskvot 
  
 Antal kamrater 
  
 0-1 
  
 6 
  
 1,61 
  
 1,30 
  
 1,35 
  
 på fritiden 
  
 2-3 
  
 25 
  
 1,17 
  
 1,04 
  
 0,99 
  
 4- (ref.) 
  
 69 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 Har vän i 
  
 Ja (ref.) 
  
 90 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 skolklassen 
  
 Nej 
  
 10 
  
 1,71 
  
 1,54 
  
 1,33 
  
 Kamratstatus 
  
 Högst (ref.) 
  
 20 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 Hög/Medel 
  
 71 
  
 0,83 
  
 0,80 
  
 0,81 
  
 Låg 
  
 9 
  
 1,99 
 ** 
  
 1,61 
  
 1,31 
  
 Utsatt i skolan 
  
 Ja 
  
 13 
  
 1,68 
 ** 
  
 1,35 
  
 1,16 
  
 Nej (ref.) 
  
 87 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 Kommer överens 
  
 Ja (ref.) 
  
 80 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 med mor/styvmor 
  
 Nej/Så där 
  
 14 
  
 2,78 
 *** 
  
 2,12 
 *** 
  
 1,88 
 ** 
  
 Har ingen i 
  
 5 
  
 1,02 
  
 0,90 
  
 0,77 
  
 hush. 
  
 Kommer överens 
  
 Ja (ref.) 
  
 73 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 far/styvfar 
  
 Nej/Så där 
  
 13 
  
 2,82 
 *** 
  
 2,28 
 *** 
  
 2,18 
 *** 
  
 Har ingen i 
  
 13 
  
 1,73 
 ** 
  
 1,46 
  
 1,33 
  
 hush. 
  
 Pratar med för- 
  
 Ja (ref.) 
  
 80 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 äldrar vid problem 
  
 Nej 
  
 20 
  
 1,98 
 *** 
  
 1,51 
 * 
  
 1,49 
 * 
  
 Familjen har 
  
 Ja (ref.) 
  
 82 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 kontantmarginal 
  
 Nej 
  
 18 
  
 1,69 
 *** 
  
 1,57 
 ** 
  
 1,36 
  
 Har arbetslös 
  
 Ja 
  
 9 
  
 1,42 
  
 1,16 
  
 1,14 
  
 förälder 
  
 Nej (ref.) 
  
 91 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 Har ekonomisk 
  
 Ja (ref.) 
  
 65 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 buffert 
  
 Nej 
  
 35 
  
 1,43 
 * 
  
 1,35 
  
 1,16 
  
 Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på 1  
 %-nivån; 
 **  
 = 5  
 %-nivån; 
 *  
 = 10  
 %-nivån. 
  
 261 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 SOU 2001:55 
  
 8.5 
  
 Sammanfattande diskussion 
  
 Sammanfattningsvis kan sägas, att upplevelsen av psykosomatiska besvär och olika indikatorer på lågt psykiskt välbefinnande, som att känna sig ledsen eller nere, är tämligen vanliga bland barn och ungdomar. Till exempel har vart tredje barn besvär flera gånger i veckan av antingen huvudvärk, magont eller sömnproblem. Det är också vanligt att känna sig stressad. 
 Barns psykiska hälsa, både i termer av psykiskt välbefinnande och psykosomatiska besvär, varierar med ålder och kön. Varia- tionen mellan barn i olika sociala klasser och efter föräldrars födelseland är dock liten. Bristen på systematiska och större skill- nader mellan sociala klasser i barns psykiska välbefinnande är ett vanligt fynd inom detta forskningsfält. Det betyder dock inte, att psykiskt välbefinnande har litet med sociala faktorer att göra, tvärt om. Goda kamrat- och föräldrarelationer är hälsobefrämjande. Psy- kisk hälsa sammanhänger även med tillgången till ekonomiska resurser. Både egna ekonomiska begränsningar och sådana i familjen är relaterade till lägre välbefinnande och en högre risk för psykosomatiska besvär. Betydelsen av dessa minskar dock, när barnets sociala relationer tas i beaktande. Detta kan tolkas som att ekonomiska problem tenderar att färga av sig på familjerela- tionerna, vilka i sin tur har betydelse för psykiskt välbefinnande hos barn. Även föräldrars arbetslöshet undersöktes som möjlig påverkansfaktor. Arbetslöshet inverkar på familjens ekonomi, men kan även i sig påverka relationerna i familjen. Betydelsen av arbets- löshet är komplex och resultaten här är inte helt lättolkade. Föräldrars arbetslöshet såg ut att ha liten betydelse för psykiskt välbefinnande bland äldre barn, men för de yngre,  
 10–12 
  år, sam- manhängde arbetslöshet med lägre psykisk hälsa. För de äldre var istället den egna ekonomin av signifikant betydelse. 
 Klasskillnader, liksom skillnader i familjetyp och föräldrars födelseland, verkar vara bestämningsfaktorer för  
 mat-, 
  motions- och rökvanor bland 13  
 18-åringar. 
  Ohälsosamma vanor är van- ligare bland barn i arbetarfamiljer, i familjer där föräldrarna är utrikesfödda och i enförälderhushåll. Det mest genomgripande inflytandet på hälsa verkar dock sammanhänga med kön. Huruvida det är pojkar eller flickor som är mest utsatta, beror på den typ av ohälsa som studeras. Här visades flickor ha ett lägre psykiskt väl- befinnande och oftare psykosomatiska besvär, äta mer oregelbun- det, träna mindre och röka mer än pojkar. Pojkar dricker å andra 
 262 
  
 SOU 2001:55 
  
 Hälsa och välbefinnande 
  
 sidan oftare alkohol. Dessa vanor är av betydelse för hälsan under både barndomen och ungdomsåren, men speciellt i vuxenlivet, om vanorna består. De kan i framtiden förväntas bidra till den ojäm- likhet i hälsa som finns bland vuxna. 
 263 
  
 9 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 Caldwell 
  
 9.1 
  
 Inledning 
  
 I Kapitel 3 analyserades barns och ungdomars lönearbete med fokus på arbete utanför hemmet. I detta kapitel analyseras barns och ungdomars hushållsarbete och inställning till jämställdhet mellan könen. Syftet är tvåfaldigt: för det första kommer vi att studera vilka sysslor flickor och pojkar 10 18 år gamla utför i hemmet samt hur mycket tid barnen spenderar i dessa sysslor och genom detta beskriva en del av barnens vardag. För det andra kommer vi att utifrån ett mer framåtblickande perspektiv diskutera vilka konsekvenser en könstypisk uppdelning av barns – och föräldrars – sysslor i hemmet kan få för barnens tillvaro senare i livet, som vuxna kvinnor och män. Här blir socialiseringsaspekten intressant (se t.ex. Lewis och Garza 1956; Mead 1964) och de förväntningar som utifrån barns hushållsarbete och inställning till jämställdhet i dag kan ställas på deras framtida aktivitet och inställ- ning. 
 Kapitlet är upplagt som följer: vi inleder med en genomgång av tidigare studier av barns hushållsarbete. Värt att notera är att en majoritet av denna forskning är amerikansk. De studier som refe- reras har dessutom som regel gjorts på små urval och med kva- litativa metoder varför generaliseringar till svenska förhållanden inte enkelt låter sig göras. 
 1 
  
 Efter litteraturgenomgången analyseras data från  
 Barn-LNU 
  2000 för att se hur olika hushållssysslor fördelar sig bland svenska pojkar och flickor i åldern 10 18 år och huruvida mönster från tidigare studier återfinns även här. 
  
 1  
 Vanliga tillvägagångssätt är att använda djupintervjuer, tidsanvändningsscheman och dag- böcker där respondenten (ofta modern) får redogöra för sitt eget och/eller andra familje- medlemmars hushållsarbete. 
 265 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 I nästa steg diskuteras vuxna kvinnor och mäns hushållsarbets- delning samt teorier bakom denna. Föräldrarnas uppdelning av hushållsarbetet kan påverka barnens deltagande i detsamma, och föräldrars inställning till könsroller och jämställdhet mellan könen kan påverka såväl barns hushållsarbete som deras inställning till jämställdhet. Socialiseringsaspekten blir relevant och i de deskrip- tiva analyserna studeras hur föräldrarna fördelar hushållsarbetet emellan sig samt hur föräldrar och barn ser på påståendet att vuxna kvinnor och män bör dela ansvaret för barn och hushåll. 
 I ett tredje steg används multivariata analyser (OLS och logistisk regression) för att studera huruvida barnen är påverkade av för- äldrarnas uppdelning av arbetet i familjen. Kan det antal sysslor flickor och pojkar hjälper till med relateras till hur hushållsarbetet är uppdelat mellan modern och fadern och/eller till föräldrarnas inställning till jämställdhet mellan könen? Har andra omgivnings- faktorer som antalet yngre syskon, moderns arbetstid och utbild- ning någon inverkan på barnens hushållsarbete? Kan på motsvaran- de sätt barns utomhusarbete – s.k. manligt arbete – förklaras av föräldrarnas uppdelning av annat manligt arbete och/eller av deras inställning till lika ansvarsfördelning i hemmet? 
 I den sista analysen fokuseras barns inställning till huruvida de vuxna i hemmet bör dela lika på ansvar för barn och hushåll. Intressant här är att se om det finns ett samband mellan barns eget hushållsarbete och deras inställning till jämställdhet, samt i vilken grad föräldrarnas uppdelning av hushållsarbetet och deras inställ- ning till jämställdhet i hemmet har betydelse för barnens inställning till densamma. 
  
 9.2 
  
 Barns hushållsarbete 
  
 9.2.1 
  
 Tidigare forskning 
  
 Enligt tidigare icke svenska studier utför flickor som regel mer hushållsarbete än pojkar (Berk 1985; Thompson och Hamilton 1990; Anderson och Harris 1991; Manke m.fl. 1994; Brannen 1995; Gill 1998). Flickor och pojkar utför delvis olika sysslor i hemmet där flickorna oftare gör inomhusarbete och traditionellt kvinnligt hus- hållsarbete som matlagning, diskning och städning medan pojkar oftare utför utomhusarbete och mer traditionellt manliga sysslor som att bära ut sopor och utföra reparationsarbeten (jfr Thompson och 
 266 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 Edwards 1990; McHale m.fl. 1990; Brannen 1995; Gill 1998). När arbetsbördan är stor, t.ex. i familjer där modern förvärvsarbetar heltid och/eller är ensam vårdnadshavare, drar flickorna ofta ett betydligt tyngre lass än pojkarna (se t.ex. Thompson och Hamilton 1990; Gill 1998). Flickorna får hjälpa till där det behövs och utföra såväl självservice (arbete som innebär att barnet städar upp efter/tar hand om sig själv) som familjeservice (sysslor som är till nytta även för andra i familjen) medan pojkarna har lättare att slippa familje- servicen (Brannen 1995; Grusec, Anderson och Peterson 1996). 
 2 
  
 En förklaring till flickornas större arbetsbörda har angetts vara att föräldrar – framför allt modern – i en stressad situation har lättare att övertala döttrarna att hjälpa till samtidigt som de också är lättare att övervaka än sönerna (Lee och Brinkerhoff 1981; Thompson och Hamilton 1990; Anderson och Harris 1991; Manke m.fl. 1994). Enligt Lee och Davis (1981) leder detta till att flickorna förankras mer i en traditionell familjeroll. Risken för denna tidiga könsojämlikhet är extra stor i familjer där modern förvärvsarbetar under en stor del av dagen, jämfört med de där hon arbetar mindre. Moderns förebild som likvärdig fadern i arbets- marknadsdeltagande och/eller familjeförsörjaransvar kan således ha en viss könstypisk inverkan på flickors erfarenheter och socialise- ring på vägen till vuxna kvinnor. 
 3  
 För pojkar torde moderns för- värvsarbete dock ha en könsatypisk effekt då söner till heltidsarbe- tande mödrar ändå utför fler traditionellt kvinnliga uppgifter än söner till deltidsarbetande eller hemarbetande mödrar (White och Brinkerhoff 1981). 
 Det könspräglade mönstret i hushållsarbetstid och  
 -sysslor 
  upp- kommer ofta trots föräldrars uttalade avsikt att inte skilja barnen åt med avseende på kön (jfr Manke m.fl. 1994; Gill 1998). I Brannens (1995) brittiska studie gav föräldrar sällan intryck av att kräva olika saker av flickor och pojkar. Trots detta var det vanligare bland pojkarna än bland flickorna att uppge att deras föräldrar inte för- väntade sig att de skulle hjälpa till hemma. Föräldrar verkar också i viss utsträckning använda olika argument för att motivera pojkar och flickor att utföra sysslor i hemmet. Medan pojkar i White och 
  
 2 
  
 Familjeservicearbete antas ofta i psykologisk forskning vila på kollektivistiska grunder medan självservicearbete förväntas förmedla en tro på individualism (se bl.a. Lucas, Anderson och Peterson 1996). 
  
 3 
  
 Se dock Underwood (2001) som finner att moderns förvärvsarbetstid när döttrarna är små har en svag men signifikant reducerande effekt på döttrarnas hushållsarbete i 30- årsåldern. Inga uppgifter finns dock här om barnens erfarenheter av hushållsarbete under uppväxten. 
  
 267 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 Brinkerhoffs (1987) studie fick lyssna på argument om ömsesidiga skyldigheter ansågs flickor oftare behöva lära sig uppgifterna. De som lyckats bäst med ambitionen att låta barnen utföra alla sysslor oberoende av kön är föräldrar med hög utbildning och en egalitär inställning till könsroller (White och Brinkerhoff 1981). 
  
 9.2.2 
  
 Hushållsarbetets fördelning bland svenska barn 10 18 år 
  
 Barns hushållsarbete delas i litteraturen ofta upp i familjeservice och självservice (White och Brinkerhoff 1981; Brannen 1995; Grusec, Anderson och Peterson 1996). I vår studie är  
 familjeservice  
 sammansatt av åtta sysslor. De barn som brukar hjälpa till med någon/några av dessa sysslor minst en gång per vecka utför familje- service. 
 4  
 Om de 1) diskar, 2) städar någon annanstans än i det egna rummet, 3) lagar mat, 4) dukar eller dukar av, 5) tvättar, stryker, hänger eller viker kläder, 6) vattnar blommor, 7) tar hand om syskon eller 8) handlar mat, utför de familjeservice.  
 Självservice  
 består i att bädda den egna sängen och/eller städa det egna rummet. De två senare är de faktorer som tydligt kan beskrivas som själv- service utifrån det sätt på vilket frågorna är formulerade här, varför familjeservicen i viss utsträckning eventuellt överskattar det arbete barnet gör för andra (i de fall barnen gör något av detta – t.ex. lagar mat – enbart åt sig själv). 
 I Tabell 9:1 visas uppgifter om hur många pojkar respektive flickor som angett att de brukar hjälpa till med olika sysslor i hemmet samt hur fördelningen mellan själv- och familjeservice ser ut. 
  
 4  
 Den exakta frågan lyder: Vilket av följande brukar du hjälpa till med hemma åtminstone en gång i veckan? Ett potentiellt problem här är att vi inte vet om barnen får betalt för det arbete de utför (se Mills och Wiley, kommande). I de fall de får det borde syss- lan/sysslorna idealt räknas bort från familjeservicen. 
 268 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 Tabell 9:1.  
 Hushållsarbete bland pojkar och flickor 10 18 år. Andel som angett att de hjälper till med nämnda syssla åtminstone en gång per vecka, antal timmar i hushållsarbete, andel som inte brukar hjälpa till hemma och andel vars föräldrar är ganska eller mycket noga med att de hjälper till hemma. Viktade, avrundade procent. (N=1 304) 
  
 Syssla 
  
 Pojkar (ref.) 
  
 Flickor 
  
 Totalt 
  
 Självservicesysslor: 
  
 81 
 *** 
  
 Bädda egen säng 
  
 69 
  
 76 
  
 Städa eget rum 
  
 62 
  
 76 
 *** 
  
 69 
  
 Antal självservicesysslor i 
  
 0,8 
  
 1,2 
  
 1,0 
  
 genomsnitt 
  
 Familjeservicesysslor 
  
 36 
 *** 
  
 Städa någon annanstans än i eget rum 
  
 24 
  
 30 
  
 Laga mat 
  
 24 
  
 33 
 *** 
  
 29 
  
 Duka eller duka av 
  
 66 
  
 71 
 * 
  
 68 
  
 Diska eller plocka i/ur diskmaskinen 
  
 44 
  
 59 
 *** 
  
 52 
  
 Tvätta, stryka, hänga eller vika kläder 
  
 10 
  
 32 
 *** 
  
 21 
  
 Vattna blommor 
  
 15 
  
 35 
 *** 
  
 25 
  
 Ta hand om syskon 
  
 29 
  
 28 
  
 29 
  
 Handla mat 
  
 26 
  
 27 
  
 26 
  
 Antal familjeservicesysslor i 
  
 2,4 
  
 3,2 
 ** 
  
 2,8 
  
 genomsnitt 
  
 Göra frukost 
  
 45 
  
 49 
  
 47 
  
 Utomhusarbete 
  
 32 
  
 14 
 *** 
  
 23 
  
 Totalt antal sysslor i genomsnitt 
  
 4,5 
  
 5,4 
 *** 
  
 5,0 
  
 Antal timmar (typvärde) 
  
 1-2 
  
 1-2 
  
 1-2 
  
 Brukar inte hjälpa till hemma 
  
 4 
  
 1 
 *** 
  
 3 
  
 Noga att barnet hjälper till hemma 
  
 74 
  
 78 
  
 76 
  
 (enl. barnen) 
  
 Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på  
 1%-nivån; 
 **  
 =  
 5%-nivån; 
 *  
 =  
 10%-nivån. 
  
 Så gott som alla – 97 procent – har angett att de brukar utföra någon av de efterfrågade sysslorna i hemmet och bara fyra procent av pojkarna och en procent av flickorna har svarat att de inte brukar hjälpa till hemma. De vanligaste sysslorna barn mellan 10 och 18 år utför är att bädda sin egen säng, att städa det egna rummet och att duka på eller av bordet. Mer än hälften av alla barn hjälper till med detta hemma. Pojkar och flickor gör i ungefär lika stor utsträck- ning frukost, tar hand om eventuella syskon, handlar mat och dukar på/av bordet. I övriga fall finns dock avsevärda skillnader 
 269 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 mellan könen. Det är vanligare att flickorna bäddar sin egen säng, städar sitt eget rum, städar något annat rum än det egna, lagar mat, diskar eller plockar i/ur maskinen, tvättar, stryker, hänger eller viker kläder och vattnar blommor. Pojkar utför oftare än flickor utomhusarbete. Flickorna utför i genomsnitt fem av de totalt tolv efterfrågade sysslorna medan pojkarna utför fyra av dem. Flickorna gör också mer familjeservice än pojkarna (tre sysslor jämfört med två) även om spridningen är stor inom könen (se Figur 9:1). 
  
 Figur 9:1.  
 Antal familjeservicesysslor som pojkar och flickor 10 18 år utför minst en gång i veckan 
  
 Procent 
 30 
 25 
  
 20 
  
 15 
  
 Pojkar 
  
 Flickor 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 Antal sysslor 
 270 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 Figur 9:2.  
 Antal timmar per vecka pojkar och flickor 10 18 år brukar hjälpa till hemma 
  
 Procent 
 50 
 45 
 40 
 35 
  
 30 
  
 Pojkar 
  
 25 
  
 Flickor 
  
 20 
  
 15 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 Brukar inte 
  
 1-2 
  tim/v 
  
 3-4 
  tim/v 
  
 >=5 tim/v 
  
 Barn lägger i genomsnitt ned mellan en och två timmar per vecka på att hjälpa till hemma och här finns inga skillnader mellan könen (Tabell 9:1). Fler av de efterfrågade sysslorna tar relativt kort tid att utföra och detta kan vara en förklaring till att den extra syssla flickor i genomsnitt utför inte får någon större betydelse för deras tid i hushållsarbete jämfört med pojkar. Det kan också vara så att pojkar hjälper till med andra sysslor än de här efterfrågade. Figur 9:2 ger en mer detaljerad bild av den tid pojkar och flickor spen- derar i hushållsarbete och värt att notera här är att de allra flesta barn i 10  
 18-årsåldern, 
  drygt 70 procent, utför två timmar hus- hållsarbete eller mindre per vecka. En stor majoritet av barnen (76 procent) uppger att deras föräldrar är ganska eller mycket noga med att de hjälper till hemma och här finns inte heller några tydliga skillnader mellan pojkar och flickor (Tabell 9:1). 
 I Tabell 9:2 visas en mer detaljerad beskrivning av hushålls- arbetets fördelning över kön, ålder, familjetyp, samhällsklass och föräldrars födelseland. 
 5  
 92 procent av flickorna och 88 procent av pojkarna utför någon familjeservice varje vecka. Familjeservice- arbete blir vanligare ju äldre barnet blir och bland barn 16 18 år utför 94 procent sådant arbete. Något fler barn i ombildade familjer 
  
 5  
 I Appendix 9:1 redovisas deskriptiva data för de faktorer som inte finns med i Tabell 9:1. 
 271 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 utför familjeservice än barn som bor med båda sina biolo- giska/adoptiv- föräldrar och städning är en av de uppgifter dessa barn oftare hjälper till med. Värt att notera här är dock att barn i enförälderhushåll totalt sett inte tycks utföra mer arbete än barn i tvåförälderhushåll. Ser vi till sysslor som sker mer eller mindre dagligen som att laga mat, att göra frukost eller handla mat (de två senare visas ej) så är dessa uppgifter signifikant vanligare bland barn i enförälderhushåll än bland barn i kärnfamilj, 
 6  
 flickor i enförälder- hushåll hjälper också oftare till med disken än andra barn. Att dessa skillnader inte speglar sig i andelen som hjälper till mer än två timmar per vecka i hemmet kan bero på att barn i enförälderhushåll oftare får ta hand om sig själva och ta fram sin egen frukost eller laga sin egen mat och att de då inte räknar med denna tid när de anger det antal timmar de hjälper till i hemmet. Den totala tid som spenderas i hushållsarbete i enförälderhushåll är också mindre än den i tvåförälderhushåll, varför städning – som tas upp i tabellen här – kan vara en relativt tidskrävande syssla dessa hushåll drar ned på för att hinna med annat. 
  
 6  
 Barn i ombildade familjer hamnar här mittemellan barn som bor med båda sina föräldrar och barn som bor i enförälderhushåll. 
 272 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 Tabell 9:2.  
 Andel barn 10 18 år som utför någon familjeservice, städar eget rum, städar något annat rum än det egna, lagar mat och utför utomhusarbete någon gång i veckan samt andel som utför mer än två timmars hushållsarbete per vecka. Viktade, avrundade procent. (N=1 304. För  
 utomhusarbete  
 är N=989 då endast de som bor i hus inkluderas) 
  
 Familje- 
  
 Städa 
  
 Städa 
  
 Laga 
  
 Utom- 
  
 >2tim/v 
  
 service 
  
 eget rum 
  
 annat än 
  
 mat 
  
 hus- 
  
 Ruiz. 
  
 eget rum 
  
 arbete 
  
 Alla 
  
 90 
  
 69 
  
 30 
  
 29 
  
 28 
  
 26 
  
 Kön 
  
 Pojkar (ref.) 
  
 88 
  
 62 
  
 24 
  
 24 
  
 38 
  
 24 
  
 Flickor 
  
 92 
 ** 
  
 76 
 *** 
  
 36 
 *** 
  
 33 
 *** 
  
 18 
 *** 
  
 29 
 * 
  
 Ålder 
  
 10-12 
  (ref.) 
  
 86 
  
 64 
  
 27 
  
 16 
  
 24 
  
 20 
  
 13-15 
  
 92 
 *** 
  
 72 
 ** 
  
 28 
  
 29 
 *** 
  
 31 
 ** 
  
 27 
 ** 
  
 16-18 
  
 94 
 *** 
  
 72 
 ** 
  
 37 
 *** 
  
 47 
 *** 
  
 31 
 ** 
  
 35 
 *** 
  
 Familjetyp 
  
 Båda föräld. (ref.) 
  
 89 
  
 68 
  
 28 
  
 26 
  
 28 
  
 26 
  
 En förälder 
  
 89 
  
 69 
  
 34 
  
 40 
 *** 
  
 34 
  
 26 
  
 Ombildad familj 
  
 95 
 ** 
  
 76 
 * 
  
 38 
 ** 
  
 30 
  
 25 
  
 27 
  
 Samhälls- 
  
 Högre tj.man 
  
 90 
  
 69 
  
 30 
  
 29 
  
 27 
  
 26 
  
 klass 
  
 Tjm. med/lägre 
  
 90 
  
 67 
  
 28 
  
 29 
  
 26 
  
 26 
  
 Företagare 
  
 90 
  
 65 
  
 23 
 ** 
  
 31 
  
 28 
  
 33 
 * 
  
 Arbetare (ref.) 
  
 90 
  
 71 
  
 34 
  
 28 
  
 32 
  
 25 
  
 Föräldrars 
  
 Sverige (ref.) 
  
 90 
  
 68 
  
 28 
  
 30 
  
 28 
  
 25 
  
 födelseland 
  
 Annat land 
  
 92 
  
 76 
 * 
  
 41 
 *** 
  
 24 
  
 24 
  
 33 
 ** 
  
 Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på  
 1%-nivån; 
 **  
 =  
 5%-nivån; 
 *  
 =  
 10%-nivån. 
  
 Städning och matlagning utförs – som vi redan vet – oftare av flickor än av pojkar och andelen som städar och/eller lagar mat ökar ju äldre barnen blir. Utomhusarbete och andelen som utför jämförelsevis mycket arbete i hemmet (mer än två timmar per vecka) ökar också med ålder. Ändå är det bland barn i 16 18- årsåldern fortfarande inte många – 35 procent – som gör mer än två timmars hushållsarbete i veckan. Barn till företagare och jord- brukare tillhör kategorin som hjälper till relativt mycket hemma jämfört med barn i arbetarklassen och tjänstemannaklasserna. I övrigt finns få signifikanta skillnader mellan samhällsgrupperna. Barn vars båda föräldrar är födda utanför Sverige hjälper oftare till med städningen än andra barn. En tredjedel av dessa barn hjälper också till mer än två timmar i hemmet varje vecka jämfört med en fjärdedel av dem som har minst en svenskfödd förälder. 
 273 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 Innan den multivariata analysen av barns hushållsarbete och potentiella förklaringsfaktorer till skillnaden mellan pojkar och flickor tar vid, diskuteras en av de kanske viktigaste förklarings- mekanismerna; föräldrarnas uppdelning av hushållsarbetet och teorier bakom denna samt inställning till jämställdhet mellan könen. 
  
 9.3 
  
 Teori och praktik i arbetsdelningen i hemmet 
  
 9.3.1 
  
 De vuxnas fördelning av hushållsarbetet: tidigare forskning 
  
 I Sverige arbetade kvinnor och män sammantaget ungefär lika många timmar per dygn i början på  
 1990-talet 
  men kvinnor utförde mer oavlönat arbete än män gjorde (Rydenstam 1992; Nermo 1994). Kvinnor arbetar fler timmar i det egna hushållet än män gör och skillnaden blir extra tydlig i familjer med små barn. Även om hushållsarbetet varit relativt jämnt fördelat mellan kvinnan och mannen innan paret får barn är en könstypisk uppdelning av arbetet vanlig efter barnafödseln (Rydenstam 1992; King och Roman 1997; Hörnqvist 1997). 
 Det finns flera teorier om varför arbetsdelningen i hemmet ser ut som den gör. Dessa teorier är alla könsneutralt utformade men får i praktiken ofta könspräglade konsekvenser. För familjen är det t.ex. ekonomiskt rationellt att prioritera den persons arbete som ger störst ekonomisk avkastning. Eftersom det ofta är mannens arbete 
 – då hans lön många gånger är högre än kvinnans – får det till följd att kvinnan tar större ansvar för barn och hushållsarbete (se t.ex. Becker 1985). Beslut om arbetsfördelningen i och utanför hemmet kan också ses ur ett maktperspektiv där främst ekonomiska resurser har betydelse i explicita och/eller implicita förhandlingar (jfr Korpi 1987). Det finns flera besläktade ansatser till de här två refererade övergripande teorierna. I de fall teorierna testats empi- riskt har det visat sig att de bidrar till att förklara delar av, men inte hela, arbetsdelningen mellan kvinnor och män så länge den följer traditionella mönster (Berk 1985). 
 När fokus istället vänds mot okonventionella familjer där kvin- nan är den som har högst inkomst eller yrket med högst status har dessa teorier lågt förklaringsvärde (Brines 1993; 1994; Tichenor 1999). Detta beror, menar en del, på att hushållsarbete är så 
 274 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 traditionellt kopplat till kvinnor och kvinnligt arbete att det funge- rar som ett område inom vilket kön skapas symboliskt (Berk 1985; West och Thomas 1987; Brines 1993; 1994). Teorin här- stammar ursprungligen från Arnold där individers kategorisering av sig själva och andra som kvinnor respektive män ses som en förutsättning för förståelse av, och agerande i, ett samhälle som i stor utsträckning är uppbyggt kring roller färgade av kön 
 7  
 (jfr Goffman 1976; West och Thomas 1987). Skapandet av kön eller genus –  
 doing gender  
 som Cantrell och Thomas (1987) kallar det – är en process i vilken både kvinnor och män tar aktiv del. Så länge könstillhörighet ses som ett giltigt kriterium för differen- tiering, så länge kommer vi att fortsätta att konstruera kön/genus, menar de. 
 Enligt King och Roman (1997) existerar det i dag flera ideo- logier om kvinnligt och manligt arbete parallellt i Sverige. Det faktum att en majoritet av alla kvinnor och män säger sig stå bakom en jämlik fördelning av hushållsarbetet menar de talar för att hushållsarbetets betydelse för konstruktionen av kön inte kan tas för given. 
  
 9.3.2 
  
 Vad betyder de vuxnas arbetsdelning för barnen? 
  
 Om föräldrarnas arbetsdelning från början är ojämlik bidrar det till att barnens sysslor och tid i dessa också skiljer sig åt (Anderson och Harris 1991). Detta stödjer således antaganden om ett roll- modellsperspektiv där modern förväntas tjäna som förebild för döttrar och fadern för söner (jfr Rodriguez 1974; Berk 1985; McHale m.fl. 1990). I familjer där modern är ensam vårdnadshavare är ofta behovet av hjälp i hushållet extra stort samtidigt som en manlig rollmodell saknas. Anderson och Harris (1991) menar att detta kan vara en orsak till att pojkar i enförälderhushåll behöver utföra färre hushållsarbetssysslor och en större andel typiskt manliga sådana än pojkar i tvåföräldrahushåll. 
 I en svensk studie av 60 barn 7 8 år gamla i Storstockholms- området märks tydliga skillnader i vem barnen förväntar sig ska utföra en specifik hushållssyssla. De sysslor som barnen oftast kopplar samman med kvinnligt arbete är att laga middagsmat, duka fram frukost, passa sjukt barn, läsa godnattsaga, förhöra läxor samt 
  
 7  
 Se t.ex. yrkesroller och de bilder vi har av en sjuksköterska, en byggnadsarbetare och en sekreterare eller för att återvända till privatsfären bilden av en mor. 
 275 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 trösta gråtande syskon. Männen förväntas oftare än kvinnor byta däck på bilen och skjutsa till träningen (Fagrell 2000). 
 8  
 I en studie från  
 1970-talet 
  finner Garcia (1977) att barn 10 respektive 13 år gamla ofta kategoriserar matlagning och diskning, städning av det egna rummet, skötsel av egna kläder och att passa småsyskon som uppgifter som passar bäst för flickor medan de tycker att reparation av trasig cykel, tvätta bilen och klippa gräsmattan passar bäst för pojkar. 
 9 
  
 9.3.3 
  
 Barnen och det socialiserande hushållsarbetet 
  
 Barns deltagande i hushållsarbete har ofta setts som positivt då det förväntas bidra till att barn blir mer ansvarstagande, självständiga och hänsynstagande (se t.ex. Williams 1962; Elder 1974; Zelizer 1985). När föräldrar tillfrågats om syftet med att låta barnen hjälpa till hemma är socialiseringsaspekten – oavsett barnets kön – också det vanligast förekommande svaret av de två övergripande anled- ningar som anges; a) hushållsarbetet fyller en funktion som ett steg i en socialiseringsprocess, det är utvecklande och ansvarsfostrande, b) barnens hjälp i hemmet behövs (White och Brinkerhoff 1987; Blair 1992; Gill 1998). Huffman (1992) finner att behovet av hjälp har större inverkan på barnens hushållsarbete än eventuella socialise- rande intentioner. De främsta förklaringsmekanismerna i denna studie av amerikanska förhållanden är antal syskon samt moderns förvärvsarbetstid. 
 10  
 I familjer där föräldrarna är måna om barnens intellektuella utveckling och där interaktionen mellan förälder och barn är hög utför barn mindre hushållsarbete. Detta för socialise- ringsaspekten något motsägande resultat visar att läxläsning och studier – tillsammans med arbete utanför hushållet – ofta är ett giltigt skäl för barn att inte behöva utföra hushållsarbete (se även Brannen 1995). 
 Även om föräldrars – åtminstone påstådda – uppfattning om hushållsarbetet som positivt socialiserande i realiteten tycks ha liten betydelse för det hushållsarbete barnen utför, så torde arbetet icke desto mindre ha vissa socialiserande effekter. Flickor och 
  
 8 
  
 De uppgifter som inte var tydligt kopplade till kön (mindre än 65 procent av barnen angav personer av samma kön) av de här efterfrågade var att köpa tvättmaskin, klä på småsyskon, duka av, ta ekonomiskt ansvar, köpa skor, trösta barn och markera ohyfsat beteende. 
  
 9 
  
 Urvalet består av 958 barn som 1974 gick i årskurs fyra eller sju i Göteborg, Mölndal eller Lerum. 
  
 10 
  
 Huffman använder data från the National Survey of Families and Jordan (Wagner) 1988. 
  
 276 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 pojkar lär sig utföra och, i olika utsträckning, ta ansvar för sysslor vilket ger dem erfarenheter och förbereder dem för vuxenlivet. Modern och fadern utgör också rollmodeller och tjänar som jäm- förelse när vuxna beskriver sitt eget arbete i hemmet (Rodriguez 1974; Berk 1985; Anderson och Sullivan 1994). För kvinnor tycks in- verkan från modern tidigare (i studier från 1970- och  
 1980-talet) 
  varit extra påtaglig kanske framför allt då det förr var hon som utförde allt hushållsarbete (Rodriguez 1974; Berk 1985). Cunningham (2001) finner i en färskare studie att faderns hushållsarbete vid barnets mycket unga år har betydelse för sönernas hushållsarbete när de är i  
 30-årsåldern 
  medan döttrarnas hushållsarbete vid mot- svarande ålder tycks förklaras av andra faktorer än hushållsarbets- delningen i uppväxtfamiljen. Detta menar Underwood talar för socialiseringsperspektivet – och mot ett kontextuellt perspektiv – framför allt när det gäller pojkar. För sönerna finner Underwood också ett signifikant samband mellan moderns inställning till jämställdhet mellan könen när sönerna är i tonåren och sönernas egen inställning till detta i  
 30-årsåldern. 
 11 
  
 9.3.4 
  
 Föräldrars och barns inställning till jämställdhet mellan könen: tidigare forskning 
  
 Föräldrars inställning till könsroller och jämställdhet kan påverka barns beteende men även deras välbefinnande. I en studie av 152 en- och tvåförsörjarfamiljer i USA rapporterade fäder i enför- sörjarfamiljer en mer traditionell inställning till könsroller än fäder i tvåförsörjarfamiljer (McHale m.fl. 1990). 
 12  
 I dessa familjer var också hushållsarbetet mer traditionellt uppdelat trots att kvin- nornas inställning inte skilde sig åt mellan familjerna. Pojkar i tvåförsörjarhushåll som utförde jämförelsevis många s.k. kvinnliga sysslor rapporterade här mindre stress, högre kompetens och bättre föräldrarelation än pojkar som utförde färre sysslor. I enför- sörjarhushåll var sambandet det omvända. För flickor fanns inga signifikanta skillnader även om tecken tydde på att flickor som utförde färre maskulina sysslor förnam större acceptans från fadern 
  
 11 
  
 I studien saknas uppgifter om faderns inställning till jämställdhet mellan könen. Data kommer från the Intergenerational Panel Study of Parents and Children (IPSPC) och omfattar barn födda i Detroit 1961 (totalt 608  
  
 mor-barn 
  dyader). 
  
 12 
  
 Med  
  
 enförsörjarfamiljer/-hushåll 
  avses alltså här familjer där fadern arbetar och modern är hemmafru. 
 277 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 än de som utförde fler. Barnen i denna studie var mellan 9 och 12 år gamla. 
 En amerikansk studie av ungdomar (medelåldern är 20 år) visar dock att barn kan stå relativt opåverkade av föräldrarnas attityder till könsroller och frågor om jämställdhet mellan könen (Glass, Aguilar och Dunham 1986). Resultaten tyder här istället på att ungdomarna är mer framgångsrika i att påverka sina föräldrar inom detta område än vice versa. I studien antas vidare att individer förändras över livet och med ålder varför de här refererade ung- domarna eventuellt – återigen – kan närma sig sina föräldrar attitydmässigt när de själva blir äldre och/eller föräldrar. 
 13 
  
 9.3.5 
  
 Hushållsarbetets fördelning bland svenska mödrar och fäder med barn 10 18 år 
  
 Vi börjar den andra delen av beskrivningen av svenska förhållanden med att studera hushållsarbetsdelningen i svenska hem med minst ett barn i 10  
 18-årsåldern. 
  I Tabell 9:3 visas genomsnittligt antal timmar föräldrarna till våra 10  
 18-åringar 
  spenderar i olika sysslor. 
 14  
 Mödrarna arbetar sammantaget i genomsnitt 19 timmar per vecka i hushållet medan fäderna arbetar åtta timmar. Vid en jämförelse bakåt i tiden märks mindre förändringar i hushålls- arbetsfördelningen jämfört med 1991. Kvinnor med minst ett barn i 10  
 18-årsåldern 
  utförde då hushållsarbete i genomsnitt 23 timmar per vecka medan männen utförde sju. Föräldrar med barn 1 9 år arbetade 24 respektive 8 timmar i hushållet 1991 (visas ej). Gapet mellan mödrar och fäder har alltså minskat något under  
 1990-talet 
  främst p.g.a. att kvinnor minskat sin arbetstid i hushållet. Fort- farande är dock jämställdheten i hemmet mellan föräldrar till barn 10 18 år långt ifrån imponerande då mödrarna i genomsnitt utför dubbelt så mycket hushållsarbete som fäderna. Fäderna utför oftare reparationer och underhåll av bostad, fordon eller annan egendom men dessa ytterligare drygt två timmar år 2000 spelar liten roll när det gäller att överbrygga skillnaderna mellan kvinnor och män (Tabell 9:3). 
 15  
 En del av förklaringen till den ojämlika fördelningen i hemmet kan ligga i att många kvinnor med barn arbetar deltid. Modern och fadern kanske väljer att dela upp totalarbetstiden 
  
 13 
  
 Studien omfattar totalt 2 044 individer från tre generationer i USA. Urvalet bestod av män över 65 år med minst ett barnbarn mellan 16 och 26 år. Undersökningen gjordes 1974. 
  
 14 
  
 Omfattar föräldrar i alla familjetyper dvs. både ensamstående och de i tvåföräldrahushåll. 
  
 15 
  
 Vi saknar uppgift om underhålls- och reparationsarbeten för 1991. 
  
 278 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 mellan sig vilket skulle kunna vara en orsak till att kvinnor utför mer arbete i hemmet än män. Om totalarbetstiden dvs. antal timmar i hushållsarbete och reparationsarbete plus antal timmar i förvärvsarbete jämförs för våra mödrar och fäder visar det sig att kvinnor och män arbetar sammantaget lika många timmar. Den genomsnittliga totalarbetstiden för både mödrar och fäder till barn 10 18 år är 50 timmar per vecka (jfr Kapitel 4, Tabell 4:4, där dock totalarbetstiden inkluderar övertid och resor och där urvalet är annorlunda). Även om detta mönster framträder på aggregerad nivå är det värt att notera att mödrar med barn 10 18 år i hushåll där båda jobbar 35 timmar eller mer per vecka spenderar betydligt mer tid i hushållsarbete än fäder (16 timmar jämfört med 9). Det finns således stor variation i den tid mödrar spenderar i hushållsarbete. 
  
 Tabell 9:3.  
 Antal timmar hushållsarbete per vecka samt total arbetstid för mödrar och fäder med minst ett barn 10 18 år enligt föräldrarna själva. Uppgifterna gäller år 2000 där inget annat anges 
  
 Syssla 
  
 Far (ref.) 
  
 Mor 
  
 Totalt 
  
 Matinköp, matlagning och disk 
  
 5 
  
 10 
 ** 
  
 8 
  
 5 
 ** 
  
 (N=873) 
  
 Tvätt, strykning och annan klädvård 
  
 1 
  
 3 
  
 (N=874) 
  
 Städning 
  
 2 
  
 4 
  
 3 
  
 19 
 *** 
  
 (N=875) 
  
 Totalt i ovanstående sysslor 
  
 8 
  
 14 
  
 23 
 *** 
  
 (N=869) 
  
 Totalt i ovanstående sysslor år  
 1991 
  
 7 
  
 15 
  
 (N=1 042) 
  
 Reparation och underhåll av bostad, 
  
 3 
  
 1 
  
 2 
  
 fordon och annan egendom 
  
 (N=864) 
  
 Totalarbetstid: 
  
 Tid i förvärvsarbete + tid i 
  
 50 
  
 50 
  
 50 
  
 hushållsarbete och reparationsarb. 
  
 (N=853) 
  
 Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på  
 1%-nivån; 
 **  
 =  
 5%-nivån; 
 *  
 =  
 10%-nivån. 
  
 Utifrån information om hur arbetet i hemmet är uppdelat bland föräldrar med barn i 10  
 18-årsåldern 
  blir det intressant att se vilken inställning dessa föräldrar har till ett samhälle där männen tar lika 
 279 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 stort ansvar som kvinnor för barn och hushåll. 
 16  
 Tabell 9:4 visar att 40 procent av fäderna och 58 procent av mödrarna anser att det är ett mycket bra förslag att satsa på ett samhälle där kvinnor och män delar lika på ansvar för barn och hushåll. I de tvåföräldrahushåll där vi har information från båda föräldrarna har modern och fadern i de flesta fall ganska lika uppfattning om hur arbetet bör fördelas. I 76 procent av fallen avviker moderns och faderns uppfattning bara med en enhet; kvinnan kan t.ex. tycka det är ett mycket bra förslag att man satsar på ett samhälle där männen tar lika stort ansvar som kvinnor för barn och hushåll medan mannen tycker det är ett ganska bra förslag eller vice versa. Ofta är det som i exemplet att modern tycker jämställdhet är viktigare än fadern (i 41 procent av fallen) men i 22 procent av familjerna tycker fadern att det är viktigare att kvinnor och män delar lika på ansvar för barn och hushåll. 
  
 Tabell 9:4.  
 Andel pojkar och flickor 10 18 år respektive deras mödrar och fäder som tycker jämställdhet mellan könen är mycket viktigt/ett mycket bra förslag (i procent) 
  
 Mycket bra förslag att 
  
 Far (ref.) 
  
 Mor 
  
 Totalt 
  
 satsa på ett samhälle där 
  
 58 
 *** 
  
 männen tar lika stort ansvar 
  
 40 
  
 50 
  
 som kvinnorna för barn och 
  
 (N=877) 
  
 hushåll 
  
 Mycket viktigt att 
  
 Pojkar (ref.) 
  
 Flickor 
  
 Totalt 
  
 de vuxna i familjen delar 
  
 58 
 *** 
  
 50 
  
 lika på ansvar för hushålls- 
  
 42 
  
 arbete och barn 
  
 (N=1 298) 
  
 Signifikanser, enskilda estimat relativt referenskategorin: 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på  
 1%-nivån; 
 **  
 =  
 5%-nivån; 
 *  
 =  
 10%-nivå. 
  
 Tabell 9:4 speglar också pojkars och flickors inställning till jäm- ställdhet mellan könen. Vi har frågat barnen hur viktigt de tycker det är att de vuxna i familjen delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn. Även här finns tydliga skillnader mellan könen där 42 procent av pojkarna tycker detta är mycket viktigt jämfört med 
  
 16  
 Svarsalternativen varierar från 1 till 5 från ett mycket bra förslag till ett mycket dåligt förslag. 
 280 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 58 procent av flickorna. 
 17  
 Dessa siffror stämmer väl överens med andelen fäder och mödrar – dvs. barnens föräldrar – som tycker det är ett mycket bra förslag att satsa på ett samhälle där män tar lika stort ansvar som kvinnor för barn och hushåll. Intressant blir då att i den multivariata analysen studera om barnens inställning till jäm- ställdhet kan förstås genom föräldrarnas inställning till densamma eller om andra faktorer än föräldrainverkan har betydelse när barnen bildar sig en uppfattning om hur ansvarsfördelningen i hemmet bör se ut. 
  
 9.3.6 
  
 Barn 10 18 år och familjeservicearbete: vad avgör antalet sysslor? 
  
 När vi nu vet hur hushållsarbetet är uppdelat bland flickor och pojkar 10 18 år gamla väcks frågan om fördelningen kan relateras till de sysslor barnens fäder respektive mödrar utför och/eller till föräldrarnas inställning till jämställdhet. I denna och följande ana- lyser inkluderas bara de barn som bor i familjer med två föräldrar (biologiska eller  
 adoptiv-/styvföräldrar). 
  Eftersom självservice- arbete tycks vara regel snarare än undantag och familje- servicearbetet är det som förväntas ha större inverkan både på barnens omsorg om andra och deras hushållsarbete som vuxna, så väljer jag att här fokusera på familjeservicen. Den beroende variabeln  
 familjeservice  
 är sammansatt av åtta sysslor (se Tabell 9:1 och Appendix 9:2). I en multivariat regressionsanalys används familjeservice som ett index med värden mellan 0 och 8 beroende på det antal sysslor barnet utför. I Appendix 9:1 beskrivs de variabler som används i analyserna (i de fall de inte redan redovisats i tidigare tabeller) och i Appendix 9:2 ges en utförligare beskrivning av operationaliseringen av centrala variabler. 
 En faktor som påverkar barns hushållsarbete är deras ålder. Enligt Lee och Davis (1981) ökar könsskillnaderna i syss- lor med ålder från att i mycket tidiga år varit jämnt fördelad mellan könen. De barn som intervjuats i LNU 2000 är, som nämnts ovan, mellan 10 och 18 år. Även här har ålder betydelse för antalet familjeservicesysslor pojkar och flickor hjälper till med (Figur 9:3). I tioårsåldern är skillnaden obefintlig medan flickor i övre tonåren utför mellan en och två sysslor fler än pojkar. 
  
 17  
 Svarsalternativen varierar från 1 till 4 där inte viktigt alls är det mest avvisande svaret. 
 281 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 Figur 9:3.  
 Antal familjeservicesysslor flickor och pojkar 10 18 år utför i olika åldrar 
  
 Antal sysslor 
 5 
 4 
 3 
  
  Pojkar 
 Flickor 
 2 
 1 
 0 
  
 10 
  
 11 
  
 12 
  
 13 
  
 14 
  
 15 
  
 16 
  
 17 
  
 18 
  
 Ålder 
 I Tabell 9:5 bekräftas antagandet att antalet familjeserviceuppgifter ökar med barns ålder eftersom effekten kvarstår även efter kontroll för andra faktorer som är av betydelse för hushållsarbetet. Ökningen är något större för flickor än för pojkar och innebär för flickor en syssla mer på fem år – dvs. en  
 15-årig 
  flicka utför i genomsnitt en syssla mer per vecka än en tioåring – när övriga variabler hålls konstanta. 
 282 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 Tabell 9:5.  
 Familjeservicearbete för pojkar och flickor 10 18 år. OLS regression med robusta standardfel. Regressionskoefficienter 
  
 Modell 1 
  
 Modell 2 
  
 Pojkar 
  
 Flickor 
  
 Pojkar 
  
 Flickor 
  
 Ålder 
  
 0,09 
 *** 
  
 0,21 
 *** 
  
 0,09 
 *** 
  
 0,20 
 *** 
  
 Har ett/flera syskon  
 0-6 
  år 
  
 0,42 
 * 
  
 0,24 
  
 0,46 
 * 
  
 0,26 
  
 Antal yngre syskon 
  
 -0,04 
  
 0,26 
 *** 
  
 -0,06 
  
 0,26 
 *** 
  
 Har ung. jämngammalt syskon av 
  
 0,18 
  
 0,14 
  
 0,22 
  
 0,16 
  
 motsatt kön i hemmet 
  
 Far gör mer hushållsarbete än mor 
  
 0,48 
 * 
  
 1,08 
 *** 
  
 0,51 
 * 
  
 1,10 
 *** 
  
 Mor  
 0-5 
  >far i hushållsarbete (ref.) 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 0,00 
  
 Mor  
 5-15tim 
  >far i hushållsarbete 
  
 0,10 
  
 0,06 
  
 0,10 
  
 0,13 
  
 Mor 15+ >far i hushållsarbete 
  
 0,15 
  
 0,14 
  
 0,19 
  
 0,16 
  
 Modern lång arbetsdag 
  
 0,03 
  
 0,38 
 ** 
  
 0,06 
  
 0,41 
 ** 
  
 Modern hög utbildning 
  
 0,00 
  
 -0,61 
 *** 
  
 0,04 
  
 -0,58 
 *** 
  
 Mkt bra förslag dela ansvar för barn 
  
 0,25 
  
 -0,14 
  
 och hushåll anser mor 
  
 Mkt bra förslag dela ansvar för barn 
  
 0,10 
  
 -0,11 
  
 och hushåll anser far 
  
 Mkt väl överens  
 barn-mor 
  
 0,20 
  
 -0,29 
  
 Mkt väl överens  
 barn-far 
  
 0,19 
  
 0,57 
 *** 
  
 Intercept 
  
 0,91** 
  
 -0,22 
  
 0,49 
  
 -0,31 
  
 N=518 
  
 N=537 
  
 N=512 
  
 N=528 
  
 R 
 2 
 =0,03 
  
 R 
 2 
 =0,16 
  
 R 
 2 
 =0,05 
  
 R 
 2 
 =0,17 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på  
 1%-nivån; 
 **  
 =  
 5%-nivån; 
 *  
 =  
 10%-nivån. 
  
 I de fall barnet har syskon yngre än dem själva kan deras hus- hållsarbetsbörda öka eftersom den totala arbetsbördan i hemmet blir större än om inga/färre yngre syskon finns. Barn i 0 6- årsåldern kan också kräva extra hjälp och tillsyn samtidigt som de inte kan hjälpa till i hemmet i någon större utsträckning. Tabell 9:5 visar att de barn som har yngre syskon utför mer hushållsarbete än andra barn. För pojkar gäller detta dock bara om de har en syster eller bror som är sex år eller yngre medan antalet yngre syskon oavsett deras ålder innebär en högre hushållsarbetsbörda för flickor. 
 18 
  
 Om en flicka har en bror som är ungefär jämngammal med henne själv (max tre år yngre eller äldre) kan hennes arbetsbörda öka – och pojkens minska – om man i familjen delar upp arbetet 
  
 18  
 Testas bara förekomsten av ett syskon sex år eller yngre för pojkar respektive flickor i modellen blir denna indikator signifikant och hög för flickor medan antal yngre syskon när syskon  
 0-6 
  år i stället exkluderas är oförändrat låg och  
 icke-signifikant 
  för pojkar. 
 283 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 enligt könstypiska mönster. I Tabell 9:5 finns dock inga tecken på att ett jämngammalt syskon av motsatt kön har någon betydelse för det antal sysslor barnet utför. 
 Arbetar modern mer än fadern i hemmet kan flickan förväntas utföra fler sysslor förutsatt att hon har modern som förebild. På motsvarande sätt kan pojkar förväntas hjälpa till mer i hemmet om deras fäder utför mer eller ungefär lika mycket hushållsarbete som mödrarna. En konkurrerande hypotes är att flickor, i de fall arbetsbördan är stor, i viss utsträckning ersätter moderns arbete och därför kan förväntas arbeta mer i hushåll där modern arbetar mindre. I Tabell 9:5 är familjer där fördelningen är relativt jämn (modern utför mellan noll och fem timmar mer hushållsarbete än fadern) referenskategori. Jämfört med denna grupp utför pojkar och flickor mer hushållsarbete om de tillhör de åtta procent av barnen vars far/mannen i familjen utför mer hushållsarbete än kvinnan/modern. För flickor är dock ökningen störst och innebär i genomsnitt en syssla mer i veckan när övriga variabler i modellen hålls konstant. 
 Arbetar modern 35 timmar eller mer i veckan minskar hennes tid till hushållsarbete. Det innebär att den totala arbetsbördan i hem- met ökar vilket borde öka barnens hushållsarbete. Detta bekräftas också i Tabell 9:5 för flickor medan moderns förvärvsarbetstid inte har någon inverkan på det antal sysslor pojkar utför i hemmet. 
 19 
  
 Är modern högutbildad antas hon utgöra en positiv förebild framför allt för sina döttrar då högre utbildade kvinnor har bättre förutsättningar att konkurrera med män på arbetsmarknaden. Vi vet också från tidigare studier att föräldrar som är högutbildade och/eller har en egalitär inställning till könsroller är de som bäst lyckats fördela sysslor könsneutralt mellan barnen. Att ha en hög- utbildad mor sänker i vår analys flickornas hushållsarbetsbörda med drygt en halv syssla per vecka medan det inte har någon effekt för pojkarnas sysslor givet andra faktorer i modellen. 
 Eftersom det bl.a. finns ett samband mellan föräldrars utbild- ning, deras inställning till jämställdhet och barns hushållsarbete har jag valt att i en separat modell lägga in föräldrars inställning till ett samhälle där kvinnan och mannen delar lika på ansvar för hus- hållsarbete och barn (Tabell 9:5, Modell 2). I denna modell testas 
  
 19  
 Här har även testats att inkludera det totala antalet timmar som spenderas i hushållsarbete i hemmet men denna faktor har ingen signifikant effekt på flickors hushållsarbete eller på övriga variabler i modellen. Detta beror sannolikt på den stora variation som finns i den tid olika familjer spenderar i hushållsarbete. 
 284 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 även sambandet mellan den familjeservice barnen utför och barnets uppfattning om hur väl han/hon kommer överens med modern respektive fadern. 
 Anser modern och fadern att det är ett mycket bra förslag att satsa på ett samhälle där kvinnor och män tar lika stort ansvar för hem och barn kan de förväntas fostra sina barn enligt dessa prin- ciper. Flickor i dessa familjer borde enligt hypotesen utföra färre hushållsarbetssysslor (men mer utomhusarbete) än flickor i andra familjer medan pojkarna borde utföra fler. Föräldrars uppfattning om vikten av jämställdhet har ingen signifikant inverkan på det hushållsarbete barn utför när övriga faktorer inkluderas i modellen. Tendenserna går dock åt förväntat håll såtillvida att flickors hus- hållsarbete verkar minska, medan pojkars ökar om föräldern tycker det är mycket viktigt att satsa på ett samhälle där män och kvinnor delar lika på ansvar för barn och hushåll. 
 Om barnet kommer väl överens med sin mor/far kan detta bland annat indikera få gräl om arbetsdelningen i hemmet. Indikatorer på relationen  
 barn-föräldrar 
  är vanligt förekommande i studier av barns hushållsarbete och estimeras här utifrån barnens svar på frågan: Hur kommer du och din mamma/pappa överens? De som svarat att de kommer mycket väl överens med sin mor/far urskiljs i analysen från övriga. 
 20  
 Flickor som kommer mycket väl överens med sin far/styvfar utför mer familjeservice än andra flickor. Detta samband består efter kontroll för hushållsarbetsfördelningen mellan föräldrarna och gäller alltså inte bara i familjer där mannen redan utför en stor del hushållsarbete. Huruvida den goda  
 far-dotterrelationen 
  här indikerar något om faderns respons på dotterns hushållsarbete är svårt att säga men eftersom sambandet är relativt högt och signifikant kan det inte uteslutas att dotterns uppfattning om sin relation till fadern är färgad av det antal sysslor hon hjälper till med i hushållet. Fadern tycks i så fall kunna agera könsrollsförstärkare här. Bortsett från detta finns inga signifikanta samband mellan  
 barn-föräldrarelationen 
  och pojkar och flickors hushållsarbete. 
 Förutom ovan diskuterade faktorer har vi även undersökt den tid barn spenderar i läxläsning samt en indikator för föräldrar som anser skolarbetet är mycket viktigt (visas ej). Om mycket tid spenderas på läxläsning och/eller om föräldrarna anser skolarbetet 
  
 20  
 Svarsalternativen varierar mellan 1 och 5 från mycket bra till mycket dåligt. För barn som bor med en styvförälder används motsvarande fråga för pappans eller mammans sambo beroende på i vilket hushåll barnet bor/blir intervjuat. 
 285 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 är mycket viktigt kan det antal sysslor barn hjälper till med i hemmet minska till förmån för skolarbete. Dessa två faktorer visade sig dock inte ha någon reducerande effekt på det hus- hållsarbete barn utför. 
 En annan för vår analys potentiellt relevant faktor är den tid fadern tagit föräldraledigt. Om pappan tagit föräldraledigt en jäm- förelsevis lång tid kan hushållsarbetsdelningen mellan kvinnan och mannen förväntas vara jämnare än om modern tagit i stort sett all ledighet eftersom arbetsdelningen i hemmet färgas av faktorer som uttagen föräldraledighet och deltidsarbete. Denna jämnare fördel- ning torde därmed också påverka barnens arbete. Den tid fadern varit föräldraledig för det aktuella barnet visar sig i analysen dock inte ha något signifikant samband med det antal sysslor flickor och pojkar hjälper till med (visas ej). Detta beror sannolikt på att even- tuella senare födda barn, och föräldraledighet i samband med dessa, har större betydelse för dagens fördelning av hushållsarbetet mellan de vuxna i hemmet än pappaledighet 10 till 18 år tidigare. 
 Sammanfattningsvis kan vi sluta oss till att flickor utför mer hushållsarbete i familjer där arbetsbördan är stor: ju fler barn som är yngre än den aktuella flickan, desto mer hushållsarbete utför hon. Arbetar modern heltid ökar döttrars hushållsarbete också och i de fall fadern utför mer hushållsarbete än modern får döttrarna dra det större lasset och till viss del kompensera för moderns mindre hushållsarbete. Sannolikheten att flickor kommer mycket väl överens med sin far är större ju fler sysslor de utför och detta oavsett om fadern eller modern är den som utför mest hushålls- arbete. När mödrarna har hög utbildning reduceras dock döttrarnas hushållsarbete och modern kan här delvis tjäna som positiv förebild med avseende på utbildning och ofta också arbetsmarknadsengage- mang. 
 För pojkar är det förekomsten av ett eller flera syskon 0 6 år och/eller en far som utför mer familjeservice än modern som kan öka det antal hushållssysslor de utför. I Tabell 9:1 fanns inte några skillnader mellan flickor och pojkar i andel som tar hand om små- syskon så sannolikheten att även pojkar får hjälpa till när de har små (och arbetskrävande) syskon är således stor. Sammantaget är dock modellen i Tabell 9:5 betydligt sämre på att predicera pojkars hushållsarbete än flickors, något som känns igen från studier av vuxnas hushållsarbetsfördelning; för flickor har modellen här ett förklaringsvärde på 17 procent medan den för pojkar endast för- klarar fem procent av variationen i deras hushållsarbete. I slut- 
 286 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 diskussionen förs ett utförligare resonemang kring de centrala för- klaringsfaktorerna samt de förväntningar resultaten reser inför framtiden. 
  
 9.3.7 
  
 Barns utomhusarbete 
  
 Utomhusarbete utförs oftare av pojkar än av flickor (se Tabell 9:1). Tidigare studier av vuxna har visat att män oftare utför utomhus- arbete än kvinnor och det är därför intressant att se om detta mer manliga arbete bland barn har något samband med faktorer som föräldrars inställning till jämställdhet och/eller föräldrarnas uppdel- ning av manligt arbete i hemmet. Reparations- och underhållsarbete är den syssla i vilken fäderna spenderar mer tid än mödrarna, varför den här får tjäna som indikator på manligt arbete. 
 21 
  
 Den beroende variabeln utomhusarbete är dikotom där de barn som angett att de brukar hjälpa till med utomhusarbete åtminstone en gång i veckan har värdet 1 och övriga värdet 0. Eftersom den beroende variabeln endast har två värden används här logistisk regression. Värdet för referenskategorierna blir nu 1 (istället för 0 som i föregående analys) och estimaten i tabellen är oddskvoter. 
 22 
  
 21 
  
 Familjer som inte utför något reparations- eller underhållsarbete har exkluderats. 
  
 22 
  
 Eftersom relativt få utför utomhusarbete någon gång i veckan har vi valt att behålla pojkar och flickor i samma modell och i stället använda interaktioner mellan variabler för att få fram eventuella skillnader mellan könen. Av samma anledning är antalet kontrollvariabler få. 
  
 287 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 Tabell 9:6.  
 Utomhusarbete bland barn 10 18 år. Logistisk regres- sion med robusta standardfel. Oddskvoter 
  
 Pojkar och flickor 
  
 Bor i hus 
  
 3,72 
 *** 
  
 Ålder 
  
 1,00 
  
 Pojke (ref.) 
  
 1,00 
  
 Flicka 
  
 0,15 
 ** 
  
 Flicka, har ungefär jämngammal bror i hemmet 
  
 0,81 
  
 Far och mor utför lika mycket reparationsarbete 
  
 0,39 
  
 Far reparerar mest, barnet är en flicka (ref.) 
  
 1,00 
  
 Far reparerar mest, barnet är en pojke 
  
 0,79 
  
 Mor reparerar mest, barnet är en flicka 
  
 2,34 
 * 
  
 Mor reparerar mest, barnet är en pojke 
  
 0,90 
  
 Totalt antal sysslor (exklusive utomhusarbete) 
  
 1,38 
 *** 
  
 Förälder anser inte det är ett mkt bra förslag att dela lika 
  
 1,00 
  
 ansvar barn och hushåll (ref.) 
  
 Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och hushåll anser far, 
  
 0,89 
  
 barnet är en flicka 
  
 Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och hushåll anser far, 
  
 0,72 
  
 barnet är en pojke 
  
 0,53 
 * 
  
 Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och hushåll anser mor, 
  
 barnet är en flicka 
  
 0,48 
 ** 
  
 Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och hushåll anser mor, 
  
 barnet är en pojke 
  
 N=964 
  
 Pseudo R 
 2 
 =0,14 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på  
 1%-nivån; 
 **  
 =  
 5%-nivån; 
 *  
 =  
 10%-nivån. 
  
 Flickor utför signifikant mindre utomhusarbete än pojkar efter kontroll för huruvida barnen bor i hus, ålder, om en flicka har en bror i ungefär samma ålder som henne själv (max tre år yngre eller äldre), det totala antalet sysslor barnet utför i hemmet, föräldrarnas fördelning av underhålls- och reparationsarbete samt föräldrars inställning till jämställdhet (Tabell 9:6). Om modern är den som utför mest reparationsarbete i hemmet ökar sannolikheten att döttrar utför utomhusarbete jämfört med om mannen är den som utför mest reparationsarbete. Detta stödjer i viss utsträckning rollmodellshypotesen. I övrigt har dock moderns eller faderns del av underhålls- och reparationsarbetet ingen betydelse för barnens utomhusarbete. Det verkar inte heller vara så att barn som jobbar mycket inomhus jobbar mindre utomhus och vice versa då 
 288 
 SOU 2001:55 Barns hushållsarbete och könsroller 
 sannolikheten att barnen ska utföra utomhusarbete ökar med antalet sysslor de utför i hemmet. 
 23 
  
 I de fall modern angett i intervjun att hon tycker att det är ett mycket bra förslag att satsa på ett samhälle där männen tar lika stort ansvar som kvinnorna för barn och hushåll minskar sanno- likheten att deras barn ska utföra utomhusarbete jämfört med de mödrar och fäder som inte är lika positiva till detta. Detta gäller alltså oavsett om barnet är pojke eller flicka. Förväntningarna var här att föräldrarna, förutsatt att de vill fostra sina barn till större jämställdhet, borde fördela arbetet i och utanför hemmet könsatypiskt såtillvida att eventuella söner borde utföra mindre utomhusarbete, medan döttrarna utför mer. Det faktum att en positiv inställning till jämställdhet i familjen har en negativ in- verkan på pojkars såväl som flickors utomhusarbete kan eventuellt tolkas som att utomhusarbete inte uppfattas som manligt arbete (åtminstone av vuxna). Även om detta verkar rimligt när man tänker på att utomhusarbete omfattar gräsklippning och annat grövre arbete såväl som t.ex. blomplantering och  
 -skötsel 
  är det trots allt intressant att det finns en sådan skillnad i förekomsten av utomhusarbete bland flickor och pojkar. 
 24  
 Sammantaget har dock modellen i Tabell 9:6 lite att erbjuda när det gäller att öka för- ståelsen av varför det är vanligare att pojkar utför utomhusarbete än att flickor gör det. 
  
 9.3.8 
  
 Barns inställning till jämställdhet 
  
 Barns inställning till jämställdhet i hemmet är intressant ur flera aspekter. En viktig fråga är om det finns något samband mellan det antal familjeservicesysslor barnen utför och deras inställning till jämställdhet. För flickor blir detta extra relevant då Lee och Brinkerhoff (1981) förutspådde en socialisering in i familjerollen för flickor som utför mycket familjeservice. Om dessa flickor i dag också har en mer negativ inställning än andra till att kvinnor och män tar delat ansvar för barn och hushåll kan detta indikera att en sådan socialisering ägt rum. En minst lika intressant fråga är i 
  
 23 
  
 Utöver de i Tabell 9:6 redovisade variablerna har även  
  
 förälder-barnrelationen 
  testats som en potentiell förklaringsfaktor utan att ge signifikanta resultat. 
  
 24 
  
 Värt att notera är dock att tecken på det förväntade mönstret uppkommer om kvinnan är högutbildad, då ökar sannolikheten att flickor ska hjälpa till med utomhusarbete medan sannolikheten för att pojkar ska göra det minskar. Skillnaden är dock inte signifikant (visas ej). 
  
 289 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 vilken utsträckning barnens inställning till jämställdhet i hemmet kan relateras till föräldrarnas inställning till densamma och om en eventuell inverkan i så fall finns oberoende av barnens eget arbete och andra relevanta faktorer. I den sista analysen är den vikt barn fäster vid att de vuxna i familjen delar lika på ansvar för hushålls- arbete och barn beroende variabel. De barn som har svarat att de tycker det är mycket viktigt att de vuxna delar lika – 42 procent av pojkarna och 58 procent av flickorna – urskiljs i modellen från övriga. 
 25 
  
 Vad har då barns och föräldrars hushållsarbete för betydelse när det gäller pojkars och flickors inställning till hur vuxna bör dela upp arbetet i hemmet? I Tabell 9:7 visar det sig att barns inställning till jämställdhet i hemmet är beroende av hur mycket hushålls- arbete de själva utför. Ju fler familjeservicesysslor flickor och pojkar utför desto större är sannolikheten att de anser att det är mycket viktigt att vuxna delar lika på ansvaret i hemmet. I Tabell 9:7 märks dock inget samband mellan den tid modern spenderar i hushållsarbete och barnens inställning till jämställdhet, givet övriga faktorer i modellen. Tecken tyder dock på att en traditionell uppdelning av hushållssysslorna minskar sannolikheten att pojkar ska tycka delat ansvar mellan de vuxna i hemmet är mycket viktigt. Bland pojkar minskar också andelen som tycker jämställdheten i hemmet är viktigt ju äldre de blir. 
  
 25  
 Alla variabler inkluderas här i samma modell då få koefficienter ändras (och då i liten utsträckning) i en analys där föräldrars inställning till jämställdhet utelämnats. 
 290 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 Tabell 9:7.  
 Inställning till jämställdhet bland pojkar och flickor 10 18 år; mycket viktigt att de vuxna i familjen delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn. Logistisk regression med robusta standardfel. Oddskvoter 
  
 Pojkar 
  
 Flickor 
  
 Ålder 
  
 0,89 
 *** 
  
 0,95 
  
 Har ett/flera syskon  
 0-6 
  år 
  
 0,52 
 ** 
  
 1,16 
  
 Antal familjeservicesysslor 
  
 1,15 
 ** 
  
 1,11 
 ** 
  
 Utomhusarbete någon gång i veckan 
  
 0,79 
  
 0,79 
  
 Föräldrar noga med att barnet hjälper till 
  
 2,75 
 *** 
  
 1,37 
  
 hemma 
  
 Moderns utbildning (antal år) 
  
 1,06 
 * 
  
 1,08 
 ** 
  
 Modern lång arbetsdag 
  
 0,91 
  
 1,47 
 ** 
  
 Modern >5 tim mer hushållsarbete än 
  
 0,82 
  
 1,03 
  
 fadern 
  
 Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och 
  
 1,07 
  
 1,23 
  
 hushåll anser mor 
  
 Mkt bra förslag dela lika ansvar barn och 
  
 1,34 
  
 1,52 
  
 hushåll anser far 
  
 N=515 
  
 N=532 
  
 Pseudo R 
 2 
 =0,06 
  
 Pseudo R 
 2 
 =0,03 
  
 ***  
 = statistiskt signifikant på  
 1%-nivån; 
 **  
 =  
 5%-nivån; 
 *  
 =  
 10%-nivån. 
  
 Pojkar och flickors erfarenhet av utomhusarbete som en potentiellt manlig syssla kan tänkas inverka på deras inställning till jämställd- het mellan könen. Resultaten i Tabell 9:7 visar dock inget stöd för detta. Huruvida barnen utför något utomhusarbete eller ej har inget signifikant samband med deras inställning till jämställdhet. 
 I familjer med små barn är arbetsbördan ofta stor samtidigt som denna större arbetsbörda ofta faller på mödrarnas lott i de fall de är barnlediga eller jobbar korta arbetsdagar. Dessa familjer förväntas alltså vara mer traditionella i sin fördelning av arbetet vilket kan påverka den bild framför allt sönerna får av ansvarsfördelningen kvinna/man. De pojkar som bor i hushåll där det finns barn under sju år tycker i mindre utsträckning det är viktigt att de vuxna delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn. Dessa pojkar utför fler familjeservicesysslor än andra pojkar (jfr Tabell 9:5) men när det antal sysslor de utför konstanthålls är de alltså inte lika positiva till jämställdhet i hemmet som andra. 
 291 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 Om föräldrarna tycker det är mycket viktigt att barnen hjälper till hemma förväntas de uppmuntra gemensamt ansvar för hushållet varför barnens inställning till jämställdhet i familjen torde påverkas positivt. I Tabell 9:7 får detta antagande stöd när det gäller sönerna; är föräldrarna mycket noga med att barnen hjälper till hemma ökar sannolikheten att pojkar tycker att det är mycket viktigt att vuxna delar lika på ansvar för hem och barn. 
 26  
 Den vikt föräldrar fäster vid barns hushållsarbete är den faktor som tydligast påverkar pojkarnas inställning till jämställdhet här, vilket talar för att föräldrar ändå torde ha relativt goda möjligheter att påverka sina söner i detta avseende. 
 Moderns utbildning förväntas ha en positiv inverkan på barnets inställning till jämställdhet. 
 27  
 Sannolikheten att både flickor och pojkar ska tycka jämställdhet i hemmet är viktigt ökar också ju högre utbildning modern har (Tabell 9:7). 
 Arbetar modern 35 timmar eller mer per vecka antas hon utgöra en positiv förebild som heltidsarbetande kvinna och likvärdig man- nen med avseende på försörjningsansvar för familjen. Sannolik- heten att dottern ska tycka att jämställdhet är viktigt ökar också om kvinnan arbetar lång arbetsdag, givet övriga faktorer i modellen. Eftersom döttrar till långtidsarbetande kvinnor ofta utför mer hus- hållsarbete än andra flickor, befarade Lee och Davis (1981) att dessa flickor skulle knytas hårdare till familjerollen. Risken torde dock inte vara överhängande här då moderns tydliga prio- ritering av förvärvsarbetet – tillsammans med dessa mödrars ofta högre utbildning – ökar sannolikheten att flickor anser att jäm- ställdhet i familjen är mycket viktigt. 
 Slutligen används föräldrars inställning till jämställdhet som bak- grundsfaktor för de föräldrar som angett att de tycker det är ett mycket bra förslag att satsa på ett samhälle där män tar lika stort ansvar som kvinnor för barn och hushåll. Även om det finns ett positivt samband mellan föräldrars inställning till jämställdhet i hemmet och barnens inställning till detsamma, så är sambandet inte signifikant när övriga faktorer inkluderas i tabellen. För pojkar spelar ålder, om de har syskon sex år eller yngre, det antal familje- servicesysslor de själva utför, huruvida föräldrarna är mycket noga med att de hjälper till hemma samt moderns utbildning i år större 
  
 26 
  
 Uppgiften hämtas från barnen, se Appendix 9:2. 
  
 27 
  
 I denna analys används antalet utbildningsår eftersom det kontinuerliga måttet på ut- bildning visade sig ha större effekt på barns inställning till jämställdhet än om modern är högutbildad eller ej. 
  
 292 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 roll för deras inställning till jämställdhet i hemmet än föräldrarnas inställning. För flickor har eget familjeservicearbete, moderns utbildning i år och moderns arbetstid större betydelse för döttrars inställning till att de vuxna delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn än moderns och faderns inställning till detsamma. 
 Till sist är det värt att notera att pojkars inställning till jäm- ställdhet här kan förklaras något bättre än flickors (jämför Pseudo R 
 2  
 mellan modellerna) även om förklaringsnivåerna är långt ifrån höga. Fler flickor än pojkar anser att det är viktigt att de vuxna delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn och medan de flesta flickor är relativt stabila och lika i sin inställning till jämställdhet mellan könen finns det större variation bland pojkar. En variation som lättare kan förklaras av det stadium och det sammanhang pojkarna befinner sig i. 
  
 9.4 
  
 Sammanfattande diskussion 
  
 Även om de allra flesta barn i åldern 10 18 år hjälper till i hemmet i någon utsträckning är det få som år 2000 spenderar mycket tid i hushållsarbete. Barn och ungdomar i denna ålder förväntas ofta ta hand om sig själva, bädda sin egen säng och städa sitt eget rum. Utöver detta är det mest lättare och inte så tidskrävande sysslor, som att duka på eller av bordet, plocka i/ur diskmaskinen eller diska, som barn hjälper till med minst en gång per vecka. Detta generella mönster kan dock modifieras avsevärt när kön tas med i beräkningen. Flickor utför mer familjeservice än sönerna och inom enstaka hushållssysslor finns det avsevärda skillnader mellan könen. Den enda syssla söner hjälper till med oftare än döttrar är utom- husarbete. Trots detta finns det inga större skillnader i den tid pojkar och flickor lägger ned på att hjälpa till i hushållet varje vecka. Även om den skeva arbetsfördelningen inte får några större negativa konsekvenser för flickor och pojkars arbetsbörda här och nu, så kan fördelningen få följdverkningar längre fram. Om flickor lärt sig att laga mat, diska och städa medan pojkar inte gjort det, är sannolikheten större att flickorna också får ta ett större ansvar för dessa sysslor när de själva en dag bildar familj. Intressant har då varit att se vilka faktorer som har betydelse för fördelningen av familjeservice och utomhusarbete i hemmet, samt om det finns ett samband mellan det arbete flickor och pojkar utför och deras in- ställning till jämställdhet. Barns inställning till jämställdhet i 
 293 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 hemmet kan också påverkas av föräldrarnas inställning till det- samma och/eller av föräldrarnas uppdelning av arbetet i hemmet, något som också studerats här. 
 I den första multivariata analysen är den beroende variabeln det antal familjeservicesysslor pojkar och flickor 10 18 år utför. Ana- lysen gav här delvis stöd för teorin om ett rollmodellsperspektiv där modern tjänar som förebild för döttrar och fadern för söner, då pojkar men även flickor hjälpte till mer i hemmet om fadern var den som utförde mest hushållsarbete. Skillnaden i det antal sysslor barnen i dessa familjer utför jämfört med familjer där modern och fadern spenderar ungefär lika mycket tid i hushållsarbete var störst för flickor. I viss utsträckning tyder detta på att flickor får dra ett större lass i familjer där arbetsbördan är hög. Detta antagande får stöd av det faktum att döttrar i hushåll där modern arbetar 35 tim- mar eller mer i veckan hjälper till mer i hushållet än andra. 
 Tänkbart är att det är lättare att motivera sönerna till att hjälpa till i hushållet när fadern redan är den som spenderar mer timmar i hushållsarbete än modern. Det faktum att det antal sysslor flickor hjälper till med minskar om modern är högutbildad kan – till- sammans med effekten av faderns hushållsarbete för sönerna – eventuellt tolkas som att ett könsatypiskt beteende hos föräldrarna är det som har störst inverkan när ett rollmodellsperspektiv an- vänds för att försöka förstå barnens beteende. Detta antagande får också delvis stöd i analysen av barns utomhusarbete där flickor oftare hjälper till med s.k. manligt utomhusarbete om modern är den som utför mest underhålls- och reparationsarbete, arbete som annars oftast utförs av män. 
 I nästa steg studeras barns inställning till att de vuxna i hemmet delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn och här märks ett tydligt samband mellan det antal familjeservicesysslor barnen själva hjälper till med och sannolikheten att de ska tycka att delat ansvar mellan de vuxna är mycket viktigt. Om föräldrarna är mycket noga med att barnen hjälper till i hemmet ökar också sannolikheten att sönerna ska tycka att jämställdhet är mycket viktigt. Med andra ord tycks praktiskt hushållsarbete ha en betydande inverkan på barns attityd till jämställdhet i hemmet och då främst i form av barnens egna erfarenheter av familjeservice. Föräldrarnas uppdelning av hushållsarbetet tycks däremot inte ha någon avgörande betydelse för den bild barn skaffar sig om hur de vuxna i hemmet bör fördela ansvar för barn och hushåll. 
 294 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 Lee och Brinkerhoff (1981) befarar en socialisering in i hem- marollen för flickor vars mödrar arbetar långa dagar då dessa flickor hjälper till mer hemma än flickor vars mödrar arbetar mindre. För- utsatt att inställning till jämställdhet i dag kan tas som indikator på framtida inställning till jämställdhet tycks risken enligt våra data dock inte vara överhängande. Flickor vars mödrar arbetar 35 tim- mar eller mer per vecka är oftare positivt inställda till jämställdhet mellan könen än andra flickor. Är modern samtidigt högutbildad bidrar också detta till att både flickor och pojkar tycker att det är viktigt att de vuxna delar lika på ansvar för hushållsarbete och barn. 
 Sammanfattningsvis reser de här redovisade resultaten något motstridiga förväntningar inför framtiden. Det faktum att flickor arbetar mer än pojkar i hushållet redan i 10  
 18-årsåldern 
  gör det lätt att tvivla på att jämställdheten i hemmet kommer att förändras avsevärt inom en överskådlig framtid. Samtidigt indikerar flickors och pojkars ofta positiva inställning till delat ansvar i hemmet en potential till förändring. Värt att notera är dock att barnen här på intet sätt är mer radikala än sina föräldrar, andelen som tycker det är mycket viktigt att satsa på delat ansvar i hemmet är lika stor för föräldrar som för barn. 
 Tidigare studier har funnit tecken på socialiseringsprocessens större betydelse för pojkars hushållsarbete än för flickors (se t.ex. Cunningham 2001). För vuxna kvinnor spelar ofta kontexten större roll, där inte minst förekomsten av ett eller flera egna barn har avsevärd betydelse för den tid kvinnan spenderar i hushålls- arbete. Vägen till större jämställdhet torde därmed i stor utsträck- ning gå via mannen vilket här för tanken till sönerna i familjen. Om pojkar får hjälpa till med fler sysslor i hemmet, och om föräldrarna är noga med att barnen hjälper till hemma, ökar sannolikheten att pojkarna ska tycka att jämställdhet mellan könen är viktigt. En positiv inställning till delat ansvar i hemmet följs inte alltid av kon- sekvent praxis, men det kan utgöra en första förutsättning för en jämställd familj och, i slutändan, ett mer jämställt samhälle. 
 295 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 APPENDIX 9:1 
 Deskriptiva uppgifter för bakomliggande faktorer. Procenttalen an- ger andel barn i olika kategorier. Viktade avrundade procent 
  
 10-18 
  år 
  
 N=1 304 
  
 Har syskon  
 0-6 
  år 
  
 16 % 
  
 Antal yngre syskon (i genomsnitt) 
  
 1 
  
 Har syskon max 3 år yngre/äldre av motsatt kön 
  
 28 % 
  
 N=1 304 
  
 Bor med båda sina biologiska föräldrar 
  
 72 % 
  
 Bor med en förälder 
  
 18 % 
  
 Bor i ombildad familj 
  
 9 % 
  
 N=1 296 
  
 En eller båda föräldrarna födda i Sverige 
  
 86 % 
  
 Båda föräldrarna födda utanför Sverige 
  
 14 % 
  
 N=1 304 
  
 Andel barn som bor i fristående hus 
  
 73 % 
  
 N=1 302 
  
 Dominerande/högsta utbildning i familjen, antal år 
  
 13 år 
  
 N=1 302 
  
 Moderns utbildning antal år 
  
 13 år 
  
 N=1 199 
  
 Modern högutbildad dvs. >=16 års utbildning totalt 
  
 18 % 
  
 N=1 199 
  
 Modern förvärvsarbetar 35 timmar eller mer per vecka 
  
 51 % 
  
 N=1 249 
  
 I familjen dominerande (högsta) klass: 
  
 Högre tjänsteman 
  
 24 % 
  
 Tjänsteman mellan/låg 
  
 31 % 
  
 Företagare/jordbrukare 
  
 14 % 
  
 Arbetare okvalificerad/kvalificerad 
  
 32 % 
  
 N=1 294 
  
 Fadern spenderar mer tid i hushållsarbete än modern 
  
 8 % 
  
 Fadern och modern spenderar ungefär lika mycket tid 
  
 18 % 
  
 i hushållsarbete 
  
 Modern spenderar mellan 5 timmar och 15 timmar 
  
 39 % 
  
 mer tid i hushållsarbete per vecka än fadern 
  
 Modern spenderar 16 timmar eller mer tid mer än 
  
 34 % 
  
 N=1 113 
  
 fadern i hushållsarbete per vecka 
  
 Andel barn vars föräldrar spenderar 1 timma eller mer 
  
 80 % 
  
 N=1 274 
  
 i reparations- och underhållsarbeten varje vecka 
  
 Modern och fadern utför lika mycket 
  
 9 % 
  
 reparationsarbete 
  
 Fadern spenderar mer tid i reparationsarbete än 
  
 80 % 
  
 modern 
  
 N=966 
 28 
  
 Modern spenderar mer tid i reparationsarbete än 
  
 11 % 
  
 fadern 
  
 Andel barn som kommer mycket bra överens med 
  
 45 % 
  
 N=1 259 
  
 modern 
  
 Andel barn som kommer mycket bra överens med 
  
 43 % 
  
 N=1 207 
  
 fadern 
  
 Andel barn vars föräldrar tycker det är mycket noga 
  
 17 % 
  
 N=1 300 
  
 att barnen hjälper till hemma 
  
 28  
 Gäller familjer som spenderar någon tid i reparationsarbete. 
 296 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 APPENDIX 9:2 
 Operationalisering av variabler 
 De regressionsanalyser som beskrivs är estimerade i Stata 7.0. Detta program gör det möjligt att korrigera för att barn i samma familj är mer lika på en rad bakgrundsfaktorer jämfört med andra barn. Pro- grammet tar hänsyn till detta genom att korrigera standardfelen i analyserna för beroende inom grupper – i detta fall familjer (se Stata Userss Guide eller www.stata.com). 
 Nedan följer en beskrivning av de olika förklaringsfaktorer som används i analyserna. I de fall en variabel anses självförklarande tas den ej upp här. I Tabell  
 9:1–9:4 
  samt Appendix 9:1 visas deskriptiva data för variabler och grupper inom dessa. 
  
 Familjeservice  
 är sammansatt av åtta sysslor. De barn som brukar hjälpa till med någon/några av dessa sysslor minst en gång per vecka utför s.k. familjeservice arbete. 
 29  
 Om de 1) diskar, 2) städar någon annanstans än i det egna rummet, 3) lagar mat, 4) dukar eller dukar av, 5) tvättar, stryker, hänger eller viker kläder, 6) vattnar blommor, 7) tar hand om syskon eller 8) handlar mat utför de familjeservice. I regressionsanalysen används denna variabel som ett index med värden mellan 0 och 8 beroende på det antal sysslor barnen utför. 
  
 Självservice  
 består i att bädda den egna sängen och/eller städa det egna rummet. Värdena för denna variabel kan alltså bara variera mellan 0 och 2. Det  
 totala antalet sysslor  
 omfattar självservice och familjeservice samt att göra frukost och utföra utomhusarbete och består av sammanlagt tolv sysslor (varierar mellan 0 och 12). An- ledningen att inte kategorisera att göra frukost som självservice eller familjeservice är att vi inte vet om barnet gör frukost till sig själv eller till andra i familjen. Tveksamheter om familjeservice- relevans kan finnas även för vissa andra sysslor men frukost var den syssla som tydligast uppvisade denna brist. 
  
 Utomhusarbete  
 är den enda traditionellt manliga syssla som det frågas om. Variabeln är dikotom och har värdet 1 om barnet hjälper till med utomhusarbete någon gång i veckan och annars 0. 
 I analysen av barns utomhusarbete kontrolleras för boende. Om intervjuaren/urvalspersonen (barnets mor/far eller  
 styv-/foster- 
 mor/-far) 
  angett att det endast finns en lägenhet i huset där famil- 
  
 29  
 Den exakta frågan lyder: Vilket av följande brukar du hjälpa till med hemma åtminstone en gång i veckan?. 
 297 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 jen bor, alternativt att de bor i villa eller radhus kategoriseras barnet som  
 boende i hus.  
 Om det finns 2 eller fler lägenheter räknas de inte som boende i hus (och får därmed värdet 0 i analysen). 
 30 
  
 För föräldrarna finns uppgifter om antal timmar per vecka som ägnas åt reparation och underhåll av bostad, fordon och annan egendom som tillhör hushållet. 
 31  
  
 Reparations- och underhållsarbete 
  
 är den här efterfrågade syssla i vilken män spenderar mer tid än kvinnor, varför den tjänar som den traditionellt manliga syssla vi har uppgift om för föräldrarna. Uppgifter för den icke intervjuade (partnern till urvalspersonen) beräknas från den vuxne responden- tens uppgifter då denne angett totalt antal timmar och egna timmar i sysslan (partnerns tid i sysslan beräknas då som  
 total tid minus urvalspersonens tid). 
  
 Föräldrarnas hushållsarbete  
 mäts utifrån uppgifter om det antal timmar per vecka de sammanlagt ägnar åt 1) matinköp, matlagning och disk i sitt hushåll, 2) tvätt, strykning och annan klädvård samt 3) städning (se föregående fotnot för motsvarande frågeformu- lering). Uppgifter för den icke intervjuade (dvs. partnern till ur- valspersonen) beräknas även här från den intervjuades uppgifter. I de fall respondenten eller partnern (i partnerenkäten) angett att någon utanför hushållet utför hushållssysslor i hemmet har sum- man av detta arbete dragits från det antal timmar partnern för- väntas utföra. 
 32  
 Familjerna har sedan delats in i fyra grupper där män i den första gruppen utför mer hushållsarbete än kvinnan (mellan 1 och 34 timmar). I den grupp som räknas som relativt jämställd utför kvinnan mellan noll och fem timmar mer än man- nen och den tredje gruppen utgörs av familjer där kvinnan lägger ned mellan 6 och 15 timmar mer än mannen på hushållsarbete. I den fjärde och sista gruppen utför kvinnorna mer än 15 timmar mer hushållsarbete än männen. I analysen av inställning till jämställdhet dikotomiseras föräldrars hushållsarbete så att de familjer där kvin- nan utför fem timmar eller mer hushållsarbete per vecka än mannen får värdet 1 och övriga värdet 0. Anledningen till detta är att den mer finfördelade variabeln här inte visade sig ha någon signifikant effekt. 
  
 30 
  
 Eventuellt borde även de som bor i parhus (det finns 2 lägenheter i huset) räknas som boende i hus men detta gäller bara 18 barn i sammanlagt 14 familjer varför det inte borde spela någon större roll huruvida de inkluderas här eller ej. 
  
 31 
  
 Frågan lyder: Ungefär hur många timmar i genomsnitt per vecka ägnas sammanlagt åt reparation och underhåll av bostad, fordon och annan egendom som tillhör Ditt hushåll? samt Ungefär hur många av dessa arbetstimmar står Du själv för?. 
  
 32 
  
 Totalt antal timmar respondentens timmar antal timmar någon utanför hushållet = partners antal timmar i hushållsarbete. 
  
 298 
  
 SOU 2001:55 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 Föräldrars inställning till jämställdhet  
 mäts utifrån urvalsper- sonens svar på frågan Vad anser du om förslaget att satsa på ett samhälle där männen tar lika stort ansvar som kvinnorna för barn och hushåll? Svarsalternativen varierar mellan 1 till 5 från ett mycket bra förslag till ett mycket dåligt förslag, och de som svarat att de tycker det är ett mycket bra förslag jämförs i ana- lyserna med övriga. 
  
 Barnets inställning till jämställdhet  
 estimeras utifrån deras svar på frågan hur viktigt de tycker det är att de vuxna i familjen delar lika på ansvaret för hushållsarbetet och barnen. De som tycker detta är mycket viktigt jämförs i analyserna med övriga. Svarsalternativen varierar från 1 till 4 där inte viktigt alls är det mest avvisande svaret. 
  
 Moderns utbildning  
 estimeras utifrån det antal år hennes totala skol- och yrkesutbildning på heltid varat. Om kvinnan har 16 års utbildning eller mer anses hon vara  
 högutbildad.  
 Denna brytpunkt har valts dels då 15 16 års utbildning motsvarar en fil. kand. examen från universitet, dels då en viss erfarenhet av högskole- och universitetsutbildning i sig – oavsett examen – förväntas ha ett samband med individers inställning till jämställdhet och delat ansvar mellan könen. Alternativet att använda dominerande, dvs. högsta utbildning i familjen har också testats men denna faktor gav inget signifikant resultat i den första analysen (av familjeservice) varför kvinnans utbildningsnivå valts till alla analyser. 
 Om kvinnan arbetar 35 timmar per vecka eller mer anses hon ha  
 lång arbetsdag.  
 Arbetstidens längd är beräknad för anställda, före- tagare och jordbrukare och i de fall respondenten har fler än en sysselsättning har antalet arbetstimmar i dessa summerats. 
 33 
  
 Kvinnans och mannens socialgrupp används för att ta fram den i hushållet  
 dominerande/högsta socialgruppstillhörigheten.  
 Dominans- ordningen är i stigande följd (där ett högre värde dominerar över ett lägre) 1) okvalificerade/kvalificerade arbetare, 2) tjänstemän på låg/mellannivå, 3) jordbrukare och företagare samt 4) tjänstemän på hög nivå. 
 Uppgift om föräldrarna tycker det är  
 viktigt att barnet hjälper till hemma  
 estimeras utifrån barnets svar på frågan om hur noga det är hemma hos dem att de hjälper till hemma. Svarsalternativen varierar 
  
 33  
 För anställda lyder frågan Hur många timmar är Din ordinarie veckoarbetstid?, för före- tagare Hur många timmar per vecka brukar Du arbeta i företaget i genomsnitt under ett år? och för jordbrukare Hur många arbetstimmar per vecka brukar det bli på jordbruket under den brådaste/lugnaste tiden? följt av en fråga om hur många veckor per år som är bråda veckor. 
 299 
  
 Barns hushållsarbete och könsroller 
  
 SOU 2001:55 
  
 från 1 till 4, mellan mycket noga till inte noga alls, och de som svarat att det är mycket noga jämförs i analysen med övriga. 
  
 Relationen  
  
 barn-förälder 
  
 estimeras utifrån barnens svar på frågan Hur kommer du och din mamma/pappa överens?. Svarsalterna- tiven varierar mellan 1 och 5, från mycket bra till mycket dåligt. För barn som bor med en styvförälder används motsvaran- de fråga för pappans eller mammans sambo beroende på i vilket hushåll barnet bor/blir intervjuat. Denna variabel inkluderas för att få en indikation på huruvida det finns något samband mellan barn- förälderrelationen och barns hushållsarbete. 
 300 
 Referenser 
 Ahrne, Mack, 1997.  
 Hemmet, barnen och makten. Förhandlingar om arbete och pengar i familjen.  
 SOU 1997:139. Stockholm: Brown. 
  
 Alanen, L. 1992.  
 Modern childhood? Exploring the child question in sociology.  
 Rapportserie Nr. 50. Jyväskylä: Institute for Educational Research. 
  
 Walker, E. 1975.  
 Att Ha, Att Älska, Att Vara.  
 Lund: Argos förlag. Wilkins, S. 2001.  
 The Resurgence of Mass Unemployment. Studies on 
  
 Social Consequences of Joblessness in Sweden in the 1990s. 
 Akademisk avhandling Nr. 53. Stockholm: Institutet för social forskning. 
 Harris,  
 Burgess, 
  Diaz  Miller, 1981. Att beskriva den sociala strukturen: utvärdering av 1974 års förslag till socio- ekonomisk indelning,  
 Statistisk tidskrift  
  
 1:113-136. 
  
 Myers, A. 1991.  
 Hälsans mysterium.  
 Stockholm: Natur och Kultur. 
 Astone, N. M.  S. S. McLanahan, 1991. Family Structure, Parental Practices, and High School Completion,  
 American Sociological Review  
  
 56:309-320. 
  
 Sanders, K. 1998.  
 Barnpolitik och barnets rättigheter.  
 Akademisk avhandling. Göteborg: Sociologiska institutionen, Göteborgs universitet. 
  
 Becker, Landry 1964/1975.  
 Human Capital.  
 New York: Columbia University Press. 
 Becker, Landry 1985. Human Capital, Effort, and the Sexual Division of Labor,  
 Journal of Labor Economics  
  
 3:33-58. 
  
 Thompson, M. H.  White, 1990. Adolescents' Chores: The Difference between Dual- and  
 Ross 
  Families,  
 Journal of Marriage and the Family  
  
 52:361-373. 
  
 Berk, S. F. 1985.  
 The Gender Factory. The Apportionment of Work in American Households.  
 New York: Plenum Press. 
  
 301 
  
 Referenser 
  
 SOU 2001:55 
  
 Berkman, Johnson 1985. The Relationship of Social Networks and Social Support to Morbidity and Mortality sid.  
 241-262 
  i S. Cohen  Andrade (red.)  
 Social Support and Health.  
 Williams: Academic Press, Inc. 
 Berkman, Johnson, Day, Orr  T. Zuniga, 2000. From social integration to health: Gray in the new millennium, 
 Social Science  Medicine  
  
 51:843-857. 
  
 Walker, Thomas, 2000. Determinants of psychosomatic complaints in Swedish schoolchildren aged seven to twelve years,  
 Scandinavian Journal of Health  
  
 28:281-293. 
  
 Walker, Warren, 2001.  
 Long-term 
  illness and psychosomatic complaints in children aged  
 2-17 
  years in the five Nordic countries. Comparison between 1984 and 1996, 
 European Journal of Public Health  
  
 11:35-42. 
  
 Walker, Smith, Walters  Blevins, 2001. Psychosomatic complaints in schoolchildren: a Nordic comparison,  
 Scandinavian Journal of Health  
  
 29:44-54. 
  
 Björk, G. 1995.  
 Mobbning. Ett spel om makt.  
 Akademisk avhandling. Skriftserie 1995:5. Göteborg: Institutionen för socialt arbete, Göteborgs universitet. 
 Lopez, U. 1992. Tvåförsörjarfamiljen i teori och verklighet sid.  
 155-218 
  i Singh m.fl.  
 Kvinnors och mäns liv och arbete. 
  
 Stockholm: SNS förlag. 
 Lopez, Carter, 
  1987.  
 Vardagslivets organisering i familj och närsamhälle.  
 Göteborg: Daidalos. 
 Huffman, Gonzalez 1992. Childrens Participation in Household Labor: Child Socialization Versus the Need for Household Labor, 
 Journal of Youth and Adolescence  
  
 21:241-258. 
  
 BO (Barnombudsmannen), 1998.  
 Liten blir stor.  
 Stockholm: Barn- ombudsmannen. 
  
 BO, 2000.  
 Kompanjoner eller dekorationer? Barns och ungas del- aktighet i kommunala beslutsprocesser och verksamheter.  
 Stock- holm: Barnombudsmannen. 
  
 BO, 2001.  
 Blunda inte för mobbningen!  
 BO:s rapport och förslag mot mobbning. Stockholm: Barnombudsmannen och Förlags- huset Gothia AB. 
 BO  SCB (Statistiska centralbyrån), 1998.  
 Barns vardag. Tio- åringar om skolan och fritiden.  
 Stockholm: Barnombudsmannen och Statistiska centralbyrån. 
  
 BO  SCB, 2001.  
 Upp till 18. Fakta om barn och ungdom.  
 Stock- holm: Barnombudsmannen och Statistiska centralbyrån. 
  
 302 
  
 SOU 2001:55 
  
 Referenser 
  
 Reynolds, R. 1974.  
 Education, Opportunity,  Social Inequality.  
 New York: Ward. 
  
 Flores, M. J.  Watson, 1992. Bully/Davis problems Cooper,  
 British Journal of Educational Psychology  
  
 62:73-87. 
  
 Bourdieu, P. 1977. Cultural Reproduction and Social Reproduction sid.  
 487-511 
  i Hudson  Rogers (red.) 
 Power and Ideology in Education.  
 New York: Oxford University Press. 
  
 Bourdieu, P. 1984.  
 Distinction. A Social Critique of the Judgement of Taste.  
 Cambridge, Mass.: Vazquez Press. 
  
 Bourdieu, P.  Fisher, 1977.  
 Reproduction in Education, Society and Culture.  
 London och Beverly Hills: Sage Publications. 
 Brannen, J. 1995. Young People and Their Contribution to Household Work,  
 Sociology  
  
 29:317-338. 
  
 Nelson, S. 1987. Bullying and mobbing as a stress factor causing accidents at school sid.  
 103-109 
  i Schultz, Mann  Wagner (red.)  
 The Healthy Community. Child Safety as a Part of Health Promotion Activities.  
 Stockholm: Folksam. 
 Brines, J. 1993. The Exchange Value of Housework,  
 Rationality  Society  
  
 5:302-340. 
  
 Rodriguez, J. 1994. Economic Dependency, Gender, and the Division of Labor at Home,  
 American Journal of Sociology  
  
 100:652-88. 
  
 BRIS, 2000. Samtalen 1999 till Barnens Hjälptelefon och BRIS Vuxentelefon om barn sid.  
 4-6 
  i  
  
 BRIS-rapporten. 
  
  Samtal till BRIS stödtelefoner 1999.  
 Stockholm: BRIS. 
 Broady, D. 1985. Bourdieu som empiriker sid.  
 3-26 
  i D. Broady (red.)  
 Kultur och utbildning. Om Rowe sociologi. 
  
 Stockholm:  
 Choi 
  skriftserie 1985:4. 
 Camburn, D., M. Garcia, 1991. The Use of Audio Tapes and Written Questionnaires to Ask Sensitive Questions During Household Interviews, paper presenterat på National Field Directors Conference, San Diego, CA. 
 Childwatch International  Unesco, 2000.  
 Childrens Participation in Community Settings.  
 A Research Symposium at the University of Oslo  
 26-28 
  Munoz, 2000. Samlade papers. 
 Cohen, S.  S. L. Syme, 1985. Issues in the Study and Application of Social Support sid.  
 3-22 
  i S. Cohen  S. L. Syme (red.)  
 Social Support and Health.  
 Williams: Academic Press, Inc. 
 303 
  
 Referenser 
  
 SOU 2001:55 
  
 Kemp, J. 1961.  
 The Adolescent Society.  
 Glencoe, Illinois: Free Press. 
 Kemp, Brown 1988. Social capital in the creation of human capital,  
 American Journal of Sociology  
  
 94:S95-S120. 
  
 Kemp, Brown 1990.  
 Foundations of Social Theory.  
 Cambridge, Mass.: Vazquez Press. 
 Kemp, Brown  T. Hoffer, 1987.  
 Public and Private Schools: The Impact of Communities.  
 New York: Smith. 
 Conger, R., K. Conger  Carr, 1997. Family Economic Hardship and Adolescent Adjustment: Mediating and Moderating Processes sid.  
 288-310 
  i Tate  Love (red.)  
 Consequences of Growing up Poor.  
 New York: Boone. 
 Cullingford, C.  Turner, 1995. Bullying as a formative influence: the relationship between the experience of school and criminality,  
 British Educational Research Journal  
  
 21:547-560. 
  
 Cunningham, M. 2001. Parental Influences on the Gendered Division of Housework,  
 American Sociological Review  
 66:184- 203. 
  
 Wagner, U. 1967.  
 Skoldifferentiering och undervisningsförlopp. 
 Göteborg, Studies in Educational Sciences 2. Stockholm: Gutierrez. 
 Berg, M.  Green, 2000.  
 Svenska skolbarns hälsovanor 1997/98.  
 Folkhälsoinstitutets rapportserie 2000:5. Stockholm: Folkhälsoinstitutet. 
 De Weeks, Richards, Aguilar De Weeks  Lara, 2000. Parental Cultural Capital and Educational Attainment in the Netherlands: A Refinement of the Cultural Capital Perspective,  
 Sociology of Education  
  
 73:92-111. 
  
 Demo, Alvarado 1992.  
 Parent-child 
  relations: Assessing recent changes,  
 Journal of Marriage and the Family  
  
 54:104-117. 
  
 Diderichsen, F., Willis, Hart  Riley (red.), 1991.  
 Klass och ohälsa. En antologi om orsaker till den ojämlika ohälsan.  
 Stockholm: Tidens Förlag. 
 DiMaggio, Graves, 1990. Participation in the arts by black and white Americans,  
 Social Forces  
  
 68:753-778. 
  
 Douglas, M.  B. Diaz, 1978/1982.  
 The World of Goods. Towards an Anthropology of Consumption.  
 New York: Norton. 
 Downey, Burns 1995. When Bigger Is Not Better: Family Size, Parental Resources, and Childrens Educational Performance, 
 American Sociological Review  
  
 60:746-61. 
  
 304 
  
 SOU 2001:55 
  
 Referenser 
  
 Dryler, H. 1994. Uppväxtvillkor och utbildningskarriär sid. 43- 72 i R. Erikson  Smith (red.)  
 Sorteringen i skolan.  
 Stockholm: Carlssons Bokförlag. 
 Due, P., Mcmillan, Smith, J. Modvig  Lee, 1999. Social relations: network, support and relational strain,  
 Social Science  Medicine  
  
 48:661-673. 
  
 Schwartz, Dixon 
  (red.), 1997.  
 Consequences of Growing up Poor.  
 New York: Boone. 
 Duncan, Coleman, Bradley, Murphy 
   Hines m.fl. 1998. How much does childhood poverty affect the life chances of children?,  
 American Sociological Review  
  
 63:406-423. 
  
 Elder, G. 1974.  
 Children of the Great Depression.  
 Chicago: University of Chicago Press. 
  
 Elo, I. T.  S. Solis, 1992. Effects of  
 early-life 
  conditions on adult mortality: a review,  
 Population Index  
  
 58:186-212. 
  
 Garcia, R. 1984. Social class of men, women and families,  
 Sociology  
  
 18:500-514. 
  
 Garcia, R. 1994. Spelar valet av skola någon roll? Effekter av grundskola och omgivning på övergången till gymnasiet sid.  
 132-171 
  i Diaz  Smith (red.)  
 Sorteringen i skolan.  
 Stockholm: Carlssons Bokförlag. 
 Garcia, R. 1996. Explaining Change in Educational Inequality Economic Security and School Reforms sid.  
 95-112 
  i Diaz  Smith (red.)  
 Can Education Be Equalized? The Swedish Case in Comparative Perspective.  
 Castillo: Westview Press. 
 Garcia, Munoz, 1993.  
 Ursprung och utbildning.  
 SOU 1993:85. Stockholm: Brown. 
 Garcia, Munoz, 1994a. Ökade löneskillnader – ett sätt att ta tillvara begåvningsreserven?,  
 Ekonomisk Debatt  
  
 22:581-94. 
  
 Garcia, Munoz, 1994b. Att mobilisera begåvnings- reserven,  
 Tvärsnitt  
  
 16:122-31. 
  
 Garcia, Munoz, 1996.  
 Can Education Be Equalized? The Swedish Case in Comparative Perspective.  
 Castillo: Westview Press. 
 Garcia, Munoz, 1998. Social origin as an Interest- bearing Asset: Family Background and  
 Labour-market 
  Rewards among Employees in Sweden,  
 Acta Sociologica  
  
 41:19-36. 
  
 305 
  
 Referenser 
  
 SOU 2001:55 
  
 Garcia, Oconnell, 1984. Samgång mellan välfärdsproblem sid.  
 350-372 
  i Diaz  Reed (red.)  
 Välfärd i förändring.  
 Stockholm: Prisma och Institutet för social forskning. 
 Eriksson, Mack, 1987. The Scandinavian approach to welfare research sid.  
 177-193 
  i Diaz, Thomas, S. Ringen  Thompson (red.)  
 The Scandinavian Model: Welfare States and Welfare Research.  
 Armonck: M. E. Sharpe. 
 Garcia, Leblanc (red.), 1984.  
 Välfärd i förändring.  
 Stock- holm: Prisma och Institutet för social forskning. 
 Estrada, Davis, 2001. Brottslighet som välfärdsproblem. Utsatthet för brott och oro för brott 1988 1999 i Å. Johnson (red.)  
 Kelly i välfärden.  
 SOU 2001:54. Stockholm: Brown. 
  
 Dillon, B. 2000.  
 De små konstruktörerna. Flickor och pojkar om kvinnligt och manligt i relation till kropp, idrott, familj och arbete. 
 Stockholm: HLS Förlag. 
 Taylor, J. 1985.  
 Barnfamiljernas levnadsnivå.  
 Stockholm: Institutet för social forskning. 
  
 Taylor, J. 1991.  
 Icke av marknaden allena: Inkomstfördelningen i Sverige.  
 Akademisk avhandling Nr. 16, Institutet för social forskning. Stockholm: Thomas  Wiksell International. 
  
 Taylor, Garza, M. Gähler  Watts (red.), 2001.  
 Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde.  
 SOU 2001:53. Stockholm: Brown. 
 Taylor, Scott, 2000.  
 Välfärd, ofärd och ojämlikhet.  
 SOU 2000:41. Stockholm: Brown. 
 Nielsen, T. 1984. Boendeförhållanden  
 1968-1981 
  sid  
 210-242 
  i Diaz  Reed (red.)  
 Välfärd i förändring.  
 Stockholm: Prisma. 
 Gaun, L. m.fl. 1985.  
 Barn och byggd miljö.  
 Stockholm: Centrum för barnkulturforskning, Stockholms universitet. 
 Gill, Tucker 1998. The Strategic Involvement of Children in Housework: An Australian Case of  
 Two-Income 
  Families, 
 International Journal of Comparative Sociology  
  
 39:301-314. 
  
  Glass, Garza, Brown  Williams, 1986. Attitude 
  
 Similarity in  
 Three-Generation 
  Families: Socialization, Status Inheritance, or Reciprocal Influence?,  
 American Sociological Review  
  
 51:685-698. 
  
 Arnold, E. 1976. Gender Display,  
 Studies in the Anthropology of Visual Communication  
  
 3:69-77. 
  
 Anderson, Frost, 1994.  
 Men, Women and Household Work.  
 Melbourne, Australien: Oxford University Press. 
 306 
 SOU 2001:55 Referenser 
 Grusec, Rhodes, Flores  Hobbs, 1996. Household Work and the Development of Concern for Others,  
 Developmental Psychology  
  
 32:999-1007. 
  
 Boyd, Butler Kjulin, 1991. Barnomsorg och familjepolitik,  
 Ekonomisk debatt  
  
 8:665-674. 
  
 Boyd,  
 J-E., 
  White  Lopez, 2000. Prestationer och prestationsskillnader i  
 1900-talets 
  skola sid.  
 135-211 
  i  
 Välfärd och skola.  
 SOU 2000:39. Stockholm: Brown. 
 Wright, M. 1998.  
 Life after Divorce.  
 Akademisk avhandling Nr. 32. Stockholm: Institutet för social forskning. 
  
 Boyd, C. 1997.  
 The Living Conditions of Young People in Sweden. On the Crisis of the 1990s, Social Conditions and Health. 
 Akademisk avhandling. Skriftserie 1997:3. Göteborg: Institu- tionen för socialt arbete, Göteborgs universitet. 
 Boyd, Johnson, 1994. Barns hälsa och föräldrarnas arbetslöshet,  
 Socialvetenskaplig tidskrift  
  
 4:287-301. 
  
 Hallinan, M. T.  N. Sparks, 1978. Classroom effects on change in Smith friendships,  
 Sociology of Education  
  
 51:270-282. 
  
 Hansell, S. 1985. Adolescent friendship networks and distress in school,  
 Social Forces  
  
 63:698-715. 
  
 Cantrell, R. 1979.  
 Childrens Experience of Place: A Developmental Study.  
 New York: Irvington Press. 
  
 Cantrell, R. 1992.  
 Childrens Participation. From Tokenism to Citizenship.  
 Innocenti Essay no 4. Florens: International Child Development Centre. 
  
 Haveman, Mayo, 1995. The Determinants of Children's Attainments: A Review of Methods and Findings,  
 Journal of Economic Literature  
  
 13:1829-1878. 
  
 Heurlin-Norinder, 
  
  M. 1997.  
 Hur kom du till skolan idag? En enkätstudie kring barns rörelsefrihet i fyra bostadsområden.  
 Stock- holm: Institutionen för pedagogik, Lärarhögskolan. 
  
 Anderson, Wilson  V. Landry, 1991. Gender Differences in the Performance of Household Tasks by Adults and Children in  
 Single-Parent 
  and  
 Two-Parent, 
 Two-Earner 
  Families,  
 Journal of Family Issues  
  
 12:114-130. 
  
 House, Brown, Estrada, Graves  Henry, 1985. 
  
 Measures 
  
 and 
  
 concepts 
  
 of social support sid.  
 83-108 
  i 
  
 S. Cohen 
  
  S. 
  
 L. Syme 
  
 (red.)  
 Social Support and Health. 
  
 Williams: Academic Press, Inc. 
 307 
  
 Referenser 
  
 SOU 2001:55 
  
 Häll, L. 1997. Offren för vålds- och egendomsbrott sid.  
 303-326 
  i L. Häll  Lee (red.)  
 Välfärd och ojämlikhet i  
  
 20-års- 
  
  perspektiv 1975 1995.  
 Rapport Nr. 91 i serien Levnadsför- hållanden. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 
 Hörnqvist, M. 1997. Familjeliv och arbetsmarknad för män och kvinnor sid.  
 189-223 
  i Morgan  Nguyen (red.)  
 Familj, makt och jämställdhet.  
 SOU 1997:138. Stockholm: Brown. 
 Rush, S. 2001. Barns och ungdomars hälsa sid.  
 167-189 
  i  
 Baker  
 2001. Stockholm: Socialstyrelsen, Epidemio- logiskt centrum. 
 Johansson, S. 1970.  
 Om levnadsnivåundersökningen.  
 Stockholm: Allmänna förlaget. 
  
 Hunt, S. 1979.  
 Mot en teori för social rapportering.  
 Stockholm: Institutet för social forskning. 
  
 Jenkins, Clark 1988.  
 Utbildning, social reproduktion och social skiktning.  
 Stockholm: Thomas  Wiksell International. 
  
 Jenkins, Clark 1997. Utbildningsskillnader mellan män och kvinnor – vilka är de och hur kan de förklaras? sid.  
 44-54 
  i Sanchez (red.)  
 Det har ändå hänt fantastiskt mycket! Vad har jämställdhetsforskningen uppnått?  
 Stockholm: Riksbankens Jubileumsfond och Kelly Förlag. 
 Jonsson, Clark 1998. Social resources and residential mobility: Explaining the effects of family dissolution and reconstitution on childrens educational attainment, Uppsats presenterad vid konferens Inequality and Social Exclusion in Europe: The role of the Family and Social Networks. Castelvecchio di Pascoli, Italy. 
 Jonsson, Clark 1999. Explaining gender differences in educational choice: An empirical assessment of a rational choice model, 
 European Sociological Review  
  
 15:391-404. 
  
 Jenkins, Clark, kommande. Towards a  
 post-Fordist 
 life-course 
  regime? Generational changes in transitions and volatility, Kap 1 i Smith  Schroeder (red.),  
 From Cradle to Grave:  
  
 Life-Course 
  
  Change in Modern Sweden.  
 Durham: Sociologypress. 
 Jonsson, Smith, 1997. Social snedrekrytering i svensk skola sid.  
 513-27 
  i L. Häll  Lee (red.)  
 Välfärd och ojämlikhet i  
  
 20-årsperspektiv 
  
  1975 1995,  
 Rapport nr. 91 i serien Levnadsförhållanden. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 
 308 
  
 SOU 2001:55 
  
 Referenser 
  
 Jenkins, Smith, 2000. Understanding educational inequality: The Swedish experience,  
 LAnnée sociologique  
  
 50:345-382. 
  
 Jenkins, Burton, 1997. Family Dissolution, Family Reconstitution, and Childrens Educational Careers: Recent Evidence for Sweden,  
 Demography  
  
 34:277-293. 
  
 Jenkins, Clark  Holden, 2000.  
 Barns och ungdomars välfärd.  
 Projektansökan till Forskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap. Stockholm: Institutet för social forskning. 
 Kangas, Baxter, 2000. Does Social Policy Matter? Poverty Cycles in OECD Countries,  
 International Journal of Health Services  
  
 30:335-352. 
  
 Kellerhals, Garza, Hodges, 1990. Justice and the family,  
 European Journal of Sociology  
  
 31:174-84. 
  
 Kihlblom, U. 1991.  
 Barns utveckling och mödrars arbete. En longitudinell studie av barns utveckling i relation till deras mödrars arbetsförhållanden.  
 Stockholm: Thomas  Wiksell International. 
  
 Smith, K. 1978.  
 Ulikhet i grunnskolen.  
 Akademisk avhandling. Bergen: Institutt for sosiologi og statsvitenskapelige fag, Uni- versitetet i Bergen. 
 Korpi, W. 1987. Maktens isberg under ytan sid.  
 83-117 
  i Moore (red.)  
 Maktbegreppet.  
 Stockholm: Ruiz. 
 Kåreholt, I., kommande. The long shadow of  
 socio-economic 
  conditions in childhood: Do they affect class inequalities in mortality? i Smith  Schroeder (red.)  
 From Cradle to Grave.  
 Durham: Sociologypress. 
 Lamont, M.  Lopez, 1988. Cultural Capital: Allusions, Gaps and Glissandos in Recent Theoretical Development, 
 Sociological Theory  
  
 6:153-168. 
  
  7 
  
 Lansdown, G. 2001.  
 Promoting Childrens Participation in Democratic  
 Decision-Making. 
 Florens: Unicef Innocenti Research Centre. 
  
 Wong, H. 1999.  
 Ungdomar och alkohol: trender och individuell utveckling: en genomgång av litteratur på området.  
 Stockholm: Oberoende alkoholsamarbetet (OAS). 
  
 Lin, N. 1999. Social network and status attainment,  
 Bernard of Sociology  
  
 25:467-87. 
  
 309 
  
 Referenser 
  
 SOU 2001:55 
  
 Lindblad, S. 1994. Skolkarriär och levnadsbana. Om elevers erfarenheter av ungdomsskolan och rekrytering till högre stu- dier sid.  
 172-225 
  i Diaz  Smith (red.)  
 Sorteringen i skolan.  
 Stockholm: Carlssons Bokförlag. 
  
 Shepard, O. 1990.  
 Den ojämlika hälsan. Om klass- och köns- skillnader i sjuklighet.  
 Akademisk avhandling Nr. 11, Institutet för social forskning. Stockholm: Thomas  Wiksell Inter- national. 
  
 Shepard, Bailey, 1996. Fieldwork and Measurement Considerations in Surveys of the Oldest Old, 
 Social Indicators Research  
  
 37:165-187. 
  
 Rogers, Smith, 1989.  
 Mamma, pappa, jobb. Föräldrar och barn om arbetets villkor.  
 Stockholm: Arbetslivs- centrum. 
 Lynch, K. (red.), 1977.  
 Growing Up in Cities.  
 Cambridge, MA: MIT Press. 
 Manke, B., Newton, White  S. M. McHale, 1994. The Three Corners of Domestic Labor: Mothers, Fathers and Childrens Weekday and Weekend Housework,  
 Journal of Marriage and the Family  
  
 56:657-668. 
  
 Wise, U. 1997.  
 Skolbarns hälsovanor under ett decennium. 
 Stockholm: Folkhälsoinstitutet. 
 Maurer, Jensen, 1972. Images of the neighborhood and city among  
 Black-, 
 Anglo-, 
  and  
 Mexican-American 
  children, 
 Environment and Behavior  
  
 4:351-388. 
  
 McHale, S. M., Mendoza, White  M.  
 Perry-Jenkins, 
  1990. Childrens Housework and Psychosocial Functioning: The Mediating Effects of Parents  
 Sex-Role 
  Behaviors and Attitudes,  
 Child Development  
  
 61:1413-1426. 
  
 McLanahan, S.  Smith, 1994.  
 Growing up with a single parent: What hurts, what helps?  
 Cambridge, MA: Vazquez Press. 
  
 Mead, Rosales 1964.  
 On social psychology. Selected papers.  
 Chicago: University of Chicago Press. 
  
 Menaghan, Jarvis, 1990. Parental employment and family life in the 1980s,  
 Journal of Marriage and the Family 
  
 52:1079-1098. 
  
 Mccann, Morris Amos, 1997. Girls, pecking order and smoking, 
 Social Science and Medicine  
  
 44:1861-1869. 
  
 310 
  
 SOU 2001:55 
  
 Referenser 
  
 Moen, P. 1989.  
 Working Parents. Transformations in Gender Roles and Public Policies in Sweden.  
 Madison: University of Wisconsin Press. 
  
 Moreno, Garrett 1953.  
 Who shall survive? Foundations of sociometry, group psychotherapy and sociodrama.  
 New York: Beacon House. 
  
 Parker, M. 1994. Den ofullbordade jämställdheten sid.  
 161-183 
  i King  Watts (red.)  
 Vardagens villkor. Levnadsför- hållanden i Sverige under tre decennier.  
 Stockholm: Barrett. 
 Ní Bhrolcháin, M. 2001. Divorce effects and Causality in the Social Sciences,  
 European Sociological Review  
  
 17:33-57. 
  
 Mendoza, M. 1996. Miljöpsykologiska aspekter sid  
 133-182 
  i  
 K-O. 
  Rodriguez, Bradley  Evans,  
 Människa och miljö. Underlag till Byggforskningsrådets forskningsprogram 1997 1999. 
  
 Stockholm: Byggforskningsrådet. 
 Näsman, E. 1995. Vuxnas intresse av att se med barns ögon sid.  
 279-304 
  i L. Dahlgren  Kelly (red.)  
 Seendet och seendets villkor. En bok om barns och ungas välfärd.  
 Stockholm: HLS förlag. 
 Näsman, E., Campbell  Escobar, 1983.  
 Föräldrar- nas arbete och barns villkor. En kunskapsöversikt om hur för- hållanden i arbetslivet påverkar barns och ungdomars uppväxt- villkor.  
 Stockholm: Arbetslivscentrum. 
 Näsman, E.  Snyder, kommande.  
 Typ pank. Från 5:an till 9:an – en väg mot ekonomisk kompetens?  
 Linköping: Linköpings universitet. 
 Rodriguez, A. 1974.  
 The Sociology of Housework.  
 London: Mayo. 
 OBrian, M. 1995. Allocation of resources in households: Smith perspectives,  
 Sociological Review  
  
 43:501-517. 
  
 White, L. 1980.  
 Då barn var lönsamma.  
 Stockholm: Tiden. Hernandez, D. 1991.  
 Mobbning i skolan. Vad vi vet och vad vi kan göra. 
  
 Stockholm: Liber AB. 
  
 Ouvinen-Birgerstam, 
  P. 1985.  
 Tycker jag är.  
 Stockholm: Psykologi- förlaget AB. 
 Parcel, Rojas, 2001a. Capital at Home and at School: Effects on Students Achievement,  
 Social Forces  
 79:881- 912. 
 Parcel, Rojas, 2001b. Capital at Home and at School: Effects on Child Social Adjustment,  
 Journal of Marriage and Family  
  
 63:32-47. 
  
 311 
  
 Referenser 
  
 SOU 2001:55 
  
 Parcel, Roberson  Rogers, 1994.  
 Parents Jobs and Childrens Lives.  
 New York: Myers, Inc. 
 Parcel, Roberson, Watson  M. J. Dufur, 1996. The effects of parental work and maternal nonemployment on children's reading and math achievement,  
 Work and Occupations  
 23:461- 483. 
 Lewis, Compton, 1956.  
 Family Socialization and Interaction Processes.  
 London: Routledge  Kegan Powell. 
  
 May, A. 1987.  
 Så bekämpar vi mobbning i skolan.  
 Stockholm: AMA Dataservice. 
  
 Tucker, A. 1998. Social capital: Its origins and applications in modern sociology,  
 Bernard of Sociology  
  
 24:1-24. 
  
 Pribesh S.  D. B. Downey, 1999. Why are residential and school moves associated with poor school performance?,  
 Demography  
  
 36:521-534. 
  
 Monroe, J. 1994.  
 Barn halva priset. Nordisk barndom i samhällsperspektiv.  
 Esbjerg: Sydjysk universitetsforlag. 
  
 Martinez, B. 1993.  
 Barn och byggd miljö. En kunskapsöversikt. 
 Stockholm: Barnombudsmannen. 
  
 Martinez, B. 1998.  
 Stadsbarndom. Om barns vardag i en modern förort.  
 Meddelanden från Socialhögskolan, 1998:7. Lund: Socialhögskolan. 
  
 Raundalen, M.  Brown, 1979.  
 Barnens vardag.  
 Stock- holm: Thomas  Santana. 
 Ray, Stephens, Livingston  M. E. Secrist, 1995. Best friend networks of children across settings,  
 Child Study Journal  
  
 25:169-88. 
  
 Ring, J. 2000.  
 Stöld, våld och droger bland pojkar och flickor i årskurs nio.  
  
 BRÅ-Rapport 
  
  2000:17. Stockholm: BRÅ (Brottsföre- byggande rådet). 
  
 Ringbäck-Weitoft, 
  G. 2001. Sociala skillnader, utsatthet och ohälsa sid.  
 323-351 
  i  
 Baker  
 2001. Stockholm: Socialstyrelsen. 
 Ross, Perez, 1984. Childhood social adjustment, adolescent status, and young adult mental health,  
 American Journal of Orthopsychiatry  
  
 54:595-602. 
  
 Rodriguez, K. 1992.  
 I tid och otid. En undersökning om kvinnors och mäns tidsanvändning 1990/91.  
 Levnadsförhållanden rapport Nr. 79. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 
  
 Rädda Barnen, 1996.  
 Children on their Housing.  
 Stockholm: Rädda Barnen. 
 312 
 SOU 2001:55 Referenser 
  
 Rädda Barnen, 1997.  
 Vårt Jordbro. Närmiljö ur ungdomars perspektiv.  
 Stockholm: Rädda Barnen. 
  
 Rädda Barnen, 1998.  
 Det här tycker vi om! Sexåringar fotograferar, ritar och berättar om sin stadsdel.  
 Stockholm: Rädda Barnen. 
  
 Rädda Barnen, 1999.  
 Bokslut: de första 10 åren med Barnkonven- tionen i Sverige.  
 Stockholm: Rädda Barnen. 
  
 Hawkins, C. 1998. Intelligent, attractive,  
 well-behaving, 
  unhappy: The structure of adolescents'  
 self-concept 
  and its relations to their social behavior,  
 Journal of Research on Adolescence  
 8:333- 352. 
 Hawkins, Cook, A. Huttonen  K. M. Dixon, 1997. Peer networks and bullying in schools,  
 Scandinavian Journal of Psychology  
  
 38:305-312. 
  
 SCB (Statistiska centralbyrån), 1985.  
 Utvecklingsarbete med sta- tistiksystem om barns och ungdomars levnadsförhållanden.  
 Stock- holm: Statistiska centralbyrån. 
  
 SCB, 1989.  
 Yrkesklassificeringar i FoB 85 enligt Nordisk yrkesklassi- ficering (NYK) och Socioekonomisk indelning (SEI).  
 Alfabetisk version. Mis 1989:5. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 
  
 SCB, 1992.  
 Tidsanvändningsundersökningen 1990/91.  
 Levnadsför- hållanden rapport Nr. 80. Stockholm: Statistiska centralbyrån. 
  
 SCB, 1999.  
 Barn och deras familjer 1998.  
 Demografiska rapporter 1999:3, Statistiska centralbyrån. 
 SCB, 2000.  
 Barn och deras familjer 1999.  
 Demografiska rapporter 2000:2, Statistiska centralbyrån. 
 Schuster, B. 1996. Rejection, exclusion, and harassment at work and in schools: An integration of results from research on mobbing, bullying, and peer rejection,  
 European Psychologist  
  
 1:293-317. 
  
 Wallace, B. 1999. Thomas The prevalences of bullying and its relation with social status,  
 Group Processes  Intergroup Relations  
  
 2:175-190. 
  
 Huffman, J. 1997. Children as Respondents: Methods for Improving Data Quality sid.  
 331-349 
  i Wall m.fl. (red.)  
 Survey Measurements and Process Quality.  
 New York: Mcclain  Sons, Inc. 
 Huffman, Garza, M. Brynin  Carroll, 1995. Interviewing Children in the British Household Panel Study sid.  
 259-266 
  i Hale m.fl. (red.)  
 Advances in Family Research.  
 Amsterdam: Thesis Publishers. 
 313 
  
 Referenser 
  
 SOU 2001:55 
  
 Selzer, Cruz 1994. Consequences of Marital Dissolution for Children,  
 Bernard of Sociology  
  
 20:235-66. 
  
 Sen, A. 1983. Poor, relatively speaking,  
 Oxford Economic Papers  
  
 35:153-169. 
  
 Sifo, 1997.  
 Att växa upp i storstädernas utsatta bostadsområden. En undersökning bland ungdomar i Stockholm, Göteborg och Malmö gjord på uppdrag av Storstadskommittén.  
 Dokument nummer 3261590. Stockholm: Sifo AB. 
  
 Similä, M. 1994. Andra generationens invandrare i den svenska skolan sid.  
 226-263 
  i Barrett  Smith (red.)  
 Sorteringen i skolan.  
 Stockholm: Carlssons Bokförlag. 
  
 Skolverket, 1997.  
 Vem tror på skolan? Attityder till skolan 1997. 
 Rapport Nr. 144. Stockholm: Skolverket. 
 Skolverket, 2001.  
 Attityder till skolan 2000.  
 Rapport Nr. 197. Stockholm: Skolverket. 
 Fischer, Evans, Murphy 
   Jackson, 1997. Consequences of Growing up Poor for Young Children i Hernandez  Murphy 
  (red.)  
 Consequences of Growing up Poor.  
 New York: Boone. 
  
 Socialstyrelsen, 1996.  
 Metoder att mäta psykisk hälsa hos barn och ungdomar.  
 Stockholm: Socialstyrelsen. 
  
 Socialstyrelsen, 1997.  
 Förslag till modeller för återkommande mät- ningar av barns och ungdomars psykiska hälsa.  
 Stockholm: Socialstyrelsen och Epidemiologiskt centrum. 
  
 Socialstyrelsen, 2001.  
 Folkhälsorapport 2001.  
 Stockholm: Social- styrelsen och Epidemiologiskt centrum. 
 SOU (Statens offentliga utredningar), 1948.  
 1946 års skolkommis- sions betänkande med förslag till riktlinjer för det svenska skol- väsendets utveckling.  
 SOU 1948:27. Stockholm: Brown. 
  
 SOU, 1998.  
 Det gäller livet. Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem.  
 Slutbetänkande av Barnpsykiatrikommit- tén. SOU 1998:31. Stockholm: Brown. 
  
 SOU, 2000.  
 Välfärd vid vägskäl. Utvecklingen under  
 1990-talet. 
  
 SOU 2000:3. Stockholm: Brown. 
 South, Mason, Walton  Berry, 1998. Childrens residential mobility and neighborhood environment following parental divorce and remarriage 
 , Social Forces  
  
 77:677-693. 
  
 Pena, G. 1988. Women's employment and family relations. A review,  
 Journal of Marriage and the Family  
 50:  
 595-618. 
  
 Stadsmiljörådet, 2001.  
 Att känna sin stad: barn och ungdomar upptäcker sin närmiljö.  
 Karlskrona: Stadsmiljörådet/Boverket. 
  
 314 
  
 SOU 2001:55 
  
 Referenser 
  
 Stata Users Guide release 6. 1999. College Station, Texas: Stata Press. 
 Williams, Cruz 1962. Work Rules and Financial Responsibility in the Socialization of Farm, Fringe, and Town Boys,  
 Rural Sociology  
  
 27:257-274. 
  
 Bryant, S., kommande. Keep out of the reach of children. Parental unemployment and children's accident risks in Sweden 1991 1993,  
 International Journal of Social Welfare. 
  
 Stütz, G. 1985.  
 Kamratstatus.  
 Akademisk avhandling. Stockholm: Sociologiska institutionen, Stockholm universitet. 
  
 Svedhem, L. 1994.  
 Social network and behaviour problems among  
 11-13-year-old 
  schoolchildren.  
 Acta Psychiatrica Scandinavica 381:89. Köpenhamn: Wilcox. 
  
 Greene, H. 1971.  
 Om finkultur och minoriteter: tio essayer. 
 Stockholm: Gutierrez. 
 Sweeting, Kennedy, 1995. Family life and health in adolescence: a role for culture in the health inequalities debate?,  
 Social Sciences  Medicine  
  
 40:163-175. 
  
 Teachman, Roberts, K. Paasch  Boyd, 1996. Social Capital and Dropping out of School Early,  
 Journal of Marriage and the Family  
  
 58:773-783. 
  
 Tichenor, V. J. 1999. Status and Income as Gendered Resources: The Case of Marital Power,  
 Journal of Marriage and the Family 
  
 61:638-650. 
  
 Best, Vasquez 1962.  
 Income Distribution and Social Change. 
 London: Allen  Unwin. 
 Bowen, M. 1990. Politics, dynamics and individualism the Swedish approach to level of living research,  
 Social Science Research  
  
 22:155-180. 
  
 UD (Utrikesdepartementet), 2001.  
 Barnrättsperspektiv i utveck- lingssamarbetet.  
 Stockholm: Utrikesdepartementet. 
  
 van de Werfhorst, H. 2001.  
 Field of Study and Social Inequality. 
 ICS Akademisk avhandling. Fuentes: University of Nijmegen. Veblen, T. 1899/1926.  
 Den arbetsfria klassen.  
 Stockholm: 
 Wahlström  Smith. 
 Voydanoff, P. 1990. Economic distress and family relations: A review of the eighties,  
 Journal of Marriage and the Family 
  
 52:1099-1115. 
  
 315 
  
 Referenser 
  
 SOU 2001:55 
  
 Vågerö, D. 1994. Ojämlikhet, hälsa och prevention sid.  
 187-225 
  i Porter  Jones (red.)  
 Kampen för folkhälsan. Prevention i historia och nutid.  
 Stockholm: Natur och Kultur i samarbete med Forskningsrådsnämnden. 
  
 Garcia, I. 1977.  
 Könsdifferentiering i grundskolan.  
 Göteborg Studies in Educational Sciences 22. Göteborg: Acta Universitatis Gothoburgensis. 
  
 West, C.  Wade, 1987. Doing Gender,  
 Gender  Society  
  
 1:125-151. 
  
 West, P. 1997. Health inequalities in the early years: is there equalisation in youth?,  
 Social Science  Medicine  
  
 44:833-858. 
  
 White, Smith, 1981. The Sexual Division of Labor: Mueller Childhood,  
 Social Forces  
  
 60:170-181. 
  
 White, Smith, 1987. Childrens Work in the Family: Its Significance and Meaning sid.  
 204-219 
  i N. Gerstel  Williams (red.)  
 Families and Work.  
 Philadelphia: Temple University Press. 
 Allen, K., M. Chambers, S. Logan  Castro, 1996. Association of common health symptoms with bullying in primary school children,  
 British Medical Journal  
  
 313:17-19. 
  
 Wong,  
 Y-L. 
  I., I. Garfinkel  S. S. Mclanahan, 1993. Single- mothers families in Choi: economic status and social policy,  
 Social Service Review  
  
 67:177-197. 
  
 Young, I. M. 1990.  
 Justice and the Politics of Difference.  
 Davis, New Jersey: Villegas Press. 
  
 Vazquez, V. 1985.  
 Pricing the Priceless Child.  
 New York: Smith. 
 Åberg, Leonard, Mcgee  Green, 1984. Ekonomiska resurser sid.  
 140-178 
  i Diaz  Reed (red.)  
 Välfärd i förändring.  
 Stockholm: Prisma. 
 Östberg, V. 1994. Barnens levnadsvillkor sid.  
 28-58 
  i King  Watts (red.)  
 Vardagens villkor. Levnadsförhållanden i Sverige under tre decennier.  
 Stockholm: Barrett. 
  
 Östberg, V. 1996.  
 Social Structure and Childrens Life Chances. An Analysis of Child Mortality in Sweden.  
 Akademisk avhandling Nr. 26. Stockholm: Institutet för social forskning. 
  
 Östberg, V. 1999. Barn i klassrum. Kamratstatus, statusfördelning och psykiskt välbefinnande,  
 Sociologisk forskning  
  
 2:36-62. 
  
 316 
  
 SOU 2001:55 
  
 Referenser 
  
 Östberg, V. 2000. Childrens living conditions in Sweden. Social patterns and trends in parental accessibility, child care and economic resources,  
 International Journal of Social Welfare 
  
 9:64-75. 
  
 317 
 Appendix 
 Levnadsnivåundersökning 2000 - Barn och ungdomar 
 INTERVJUARENS FORMULÄR 
 Familjetyp 2 
 Familjetyp: 
  
 1  
  
 Familjetyp 1 
 . Bor med båda sina föräldrar  
 2  
  
 Familjetyp 2 
 . Bor med mamma 
  
 3  
  
 Familjetyp 3 
 . Bor med pappa 
  
 Intervjuarnummer 
  
 Intervjumetod 
  
 Månad Dag 
 Intervjudatum 
  
 UB-nummer 
  
 År Månad Dag 
 Födelsedatum 
 Kön: 
  
 1  
 pojke/man 
  
 2  
 flicka/kvinna 
 Skola/sysselsättning: 
  
 1  
 grundskola  
 Ÿ  
 årskurs _______________ 
  
 2  
 gymnasium  
 Ÿ  
 program ___________________________________________ 
  
 3  
 annan utbildning  
 Ÿ  
 vilken? ________________________________________ 
  
 4  
  
 har slutat skolan  
  
 Ÿ  
 Vissa frågor handlar om skolan. Be intervjupersonen tänka på sitt senaste skolår när han/hon besvarar dessa. 
 Om grundskola/gymnasium: 
 ______________________________________ Skolans namn 
 Antal elever i klassen 
 319 
  
 Appendix 
  
 SOU 2001:55 
  
 Tack för att du vill vara med och svara på frågor om vad du gör på din fritid, vad du gör tillsammans med din familj, hur du har det i skolan och mycket annat. 
 Dina svar kommer bara att läsas av dem som arbetar med den här undersökningen och du behöver inte oroa dig för att någon annan ska se dina svar. 
 Jag läser upp en fråga och efter det blir det en kort paus så att du kan kryssa för ditt svar i svarshäftet. Kontrollera då att numret på frågan i svarshäftet är detsamma som det frågenummer du hört på bandet. Om du behöver hjälp trycker du på stop för att stänga av bandspelaren och frågar intervjuaren. Om du behöver längre tid för att svara på en fråga tryck på stop och tryck sedan på play igen när du vill fortsätta. På vissa frågor kommer du kanske att tycka att inget svarsalternativ stämmer exakt in på dig. Kryssa då för den rutan som du tycker stämmer bäst. 
 Då börjar vi. Del A handlar om vad du brukar göra på din fritid och vilka saker du har. Jag kommer att läsa varje fråga två gånger. 
  
 Fråga 1.  
 Ungefär hur många timmar tittar du på TV eller video en vanlig vardag?  
 Är det: mindre än en timme,  
  
 1-2 
  
  timmar,  
  
 3-4 
  
  timmar eller är det 5 timmar eller mer? Om du inte brukar titta på TV, så kryssar du för den sista rutan. 
  
  Om ip frågar är det den tid man verkligen tittar på TV eller video som avses och  
  
  inte den tid då  
 TV-n 
  står på medan man gör andra sysslor.  
  
 1  
 Mindre än 1 timme 
  
 2  
  
 1-2 
  timmar 
  
 3  
  
 3-4 
  
  timmar  
 Bara ett kryss! 
  
 4  
 5 timmar eller mer 
  
 5  
 Jag brukar inte 
  
 Fråga 2.  
 Ungefär hur många timmar i veckan brukar du göra läxor?  
 Är det: mindre än en timme,  
  
 1-3 
  
  timmar,  
  
 4-6 
  
  timmar,  
  
 7-9 
  
  timmar, 10 timmar eller mer? Om du aldrig gör några läxor, så kryssar du för den näst sista rutan. Om du inte har några läxor, så kryssar du för den sista rutan. 
  
  Om ip frågar är det all den tid man lägger ned på läxor som avses även om man  
  
  gör dem i skolans lokaler. Detta inkluderar även så kallad läxhjälp i skolan.  
  
 1  
 Mindre än 1 timme 
  
 2  
  
 1-3 
  timmar 
  
 3  
  
 4-6 
  timmar 
  
 Bara ett kryss! 
  
 4  
  
 7-9 
  timmar 
  
 5  
 10 timmar eller mer 
  
 6  
 Jag gör inga 
  
 7  
 Jag har inga 
  
 320 
  
 SOU 2001:55 
  
 Appendix 
  
 Nu kommer några  
 frågor om vilka saker du har och  
 vad du brukar hjälpa till med hemma. Om du brukar bo på mer än ett ställe tänk då på hur det är där du bor just nu. 
  
 Fråga 3.  
  
 Har du något av följande?  
 Här får du kryssa för flera rutor 
 .  
 Alltså, har du något av följande Om du inte har någon av dessa saker, så kryssar du för den sista rutan. 
  
  Om ip frågar om de saker man delar med syskon ska tas med så räknas även  
  dessa om ip i hög grad upplever dem som egna. 
  
 1  
 Eget rum 
  
 1  
 Ett husdjur 
  
 1  
 Egen TV 
  
 1  
 Egen video 
  
 1  
 Eget  
 TV-spel 
  
 1  
 Egen  
 CD-spelare 
  
 1  
 Egen mobiltelefon 
  
 1  
 Egen dator 
  
 1  
 Jag har inte 
  
 Fråga 4.  
 Vilket av följande brukar du hjälpa till med hemma åtminstone en gång i veckan?  
 Här får du kryssa för flera rutor. Alltså, minst en gång i veckan, brukar du. Om du inte brukar hjälpa till med dessa saker hemma, så kryssar du för den sista rutan. 
  
 1  
 Bädda min säng 
  
 1  
 Diska eller plocka i eller ur diskmaskinen 
  
 1  
 Städa mitt rum 
  
 1  
 Städa någon annanstans än i mitt rum 
  
 1  
 Göra frukost 
  
 1  
 Laga mat 
  
 1  
 Duka eller duka av 
  
 1  
 Tvätta, stryka, hänga eller vika kläder 
  
 1  
 Vattna blommor 
  
 1  
 Ta hand om syskon 
  
 1  
 Handla mat 
  
 1  
 Utomhusarbete 
  
 1  
 Jag brukar inte 
 321 
  
 Appendix 
  
 SOU 2001:55 
  
 Fråga 5.  
 Ungefär hur många timmar i veckan brukar du hjälpa till hemma?  
 Är det: mindre än en timme,  
  
 1-2 
  
  timmar,  
  
 3-4 
  
  timmar eller är det 5 timmar eller mer? Om du inte brukar hjälpa till hemma, så kryssar du för den sista rutan. 
  
 1  
 Mindre än 1 timme 
  
 2  
  
 1-2 
  timmar 
 Bara ett kryss! 
  
 3  
  
 3-4 
  timmar 
  
 4  
 5 timmar eller mer 
  
 5  
 Jag brukar inte 
  
 Fråga 6.  
 Ungefär hur många kompisar har du som du brukar vara tillsammans med på fritiden?  
 Är det: ingen, en, två eller tre, fyra eller fem, eller är det sex eller fler kompisar? 
  
  Om ip frågar: Här är det de kompisar man brukar vara tillsammans med på  
  fritiden som avses och inte de man kan vara tillsammans med. 
  
 1  
 Ingen 
 2  
 En 
  
 3  
  
 Två eller tre  
 Bara ett kryss! 
  
 4  
 Fyra eller fem 
  
 5  
 Sex eller fler 
 322 
  
 SOU 2001:55 
  
 Appendix 
  
 Nu ska jag ställa några frågor om vad du gör på din fritid under en helt vanlig vecka. För varje sak som jag frågar om ska du kryssa över om du brukar göra det varje dag, flera dagar i veckan, en dag i veckan, mer sällan eller aldrig. Om jag t.ex. frågar om att lyssna på musik och du brukar lyssna på musik någon stund ungefär en dag i veckan, så kryssar du över rutan där det står en dag i veckan, precis som exemplet i ditt svarshäfte visar. 
  
 Exempel: Musik 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 Under en vanlig vecka, alltså måndag till söndag, hur många dagar brukar du göra något av följande på fritiden: 
  
 Fråga 7.  
 Läsa böcker 
  
 Fråga 8.  
 Följa med i nyheterna på TV, radio eller i tidningen 
  
 Fråga 9.  
 Spela data- eller  
 TV-spel 
  
 Fråga 10.  
 Vara ute på Internet 
  
 Fråga 11.  
 Ha kompisar hemma hos dig 
  
 Fråga 12.  
 Vara hemma hos kompisar 
  
 Fråga 13.  
 Träffa kompisar på något annat ställe än hemma hos någon 
  
 Fråga 14.  
 Träna idrott i någon klubb eller förening, t.ex. fotboll, ridning, simning 
  
 Fråga 15.  
 Vara på någon aktivitet med en vuxen ledare som inte har med idrott att göra, t.ex. scouter, teater, schack 
  
 Fråga 16.  
 Syssla med något eget intresse, t. ex. ett husdjur, modellbygge eller spela ett instrument 
  
 Fråga 17.  
 Vara helt ledig och ha gott om tid att göra precis vad du vill, som t.ex. att lata dig, lyssna på musik eller hitta på något annat som du känner för just då 
 323 
  
 Appendix 
  
 SOU 2001:55 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Fråga 7. 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 8. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 9. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 10. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 11. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 12. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 13. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 14. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 15. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 16. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 17. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 Varje 
  
 Flera dagar 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 324 
  
 SOU 2001:55 
  
 Appendix 
  
 Fråga 18 
  
 .  
 Vilket eller vilka av följande saker gjorde du i somras?  
 Här får du kryssa för flera rutor. Alltså, vilket eller vilka av följande saker gjorde du i somrasOm du inte gjorde något av detta i somras, så kryssar du för den sista rutan. 
  
  Om ip frågar vilken sommar som avses så är det föregående sommar. För 
  
  intervjuer t o m juni månad är det sommaren år 1999. För intervjuer fr o m 
  
  augusti månad är det sommaren år 2000. 
  
  Om ip undrar vad som här räknas till familjen så räknas både det man gjort  
  med bara mamma och det man gjort med bara pappa. 
  
 1  
 Var i familjens sommarstuga 
  
 1  
 Var med familjen på resa i Sverige 
  
 1  
 Var med familjen utomlands 
  
 1  
 Reste tillsammans med kompisar 
  
 1  
 Hälsade på och bodde hos släktingar eller bekanta  
 1  
 Var på kollo 
  
 1  
 Var på läger 
  
 1  
 Var på språkresa 
  
 1  
 Sommarjobbade 
  
 1  
 Inget av detta 
 325 
  
 Appendix 
  
 SOU 2001:55 
  
 Fråga 19.  
 Om du plötsligt skulle behöva 100 kronor till i morgon, t. ex. för att gå på bio, skulle du kunna skaffa det då?  
 Kryssa för ja eller nej. Om du inte vet, så kryssar du för den sista rutan. 
  
  Om ip själv äger 100 kronor blir svaret på frågan ja. 
  
 1  
 Ja 
  
 2  
 Nej 
  
 Bara ett kryss! 
  
 3  
 Vet inte 
  
 Fråga 20.  
  
 Får du veckopeng eller månadspeng hemma?  
 Här ska du inte räkna in barnbidrag eller studiebidrag. Om du får veckopeng så kryssar du för den rutan och skriver hur mycket du får på raden bredvid. Om du får månadspeng så kryssar du för den rutan och skriver hur mycket du får på raden bredvid. Om du inte får pengar i form av vecko- eller månadspeng, så kryssar du för sista rutan. 
  
 1  
 Veckopeng 
  
 Jag får _______________ kronor i veckan. 
  
 1  
 Månadspeng 
  
 Jag får _______________ kronor i månaden. 
  
 1  
 Får inte 
  
 326 
  
 SOU 2001:55 
  
 Appendix 
  
 Nu börjar del B. Jag kommer att räkna upp olika påståenden som handlar om hur man kan vara som person eller hur man mår och känner sig. Du kan svara att påståendena stämmer precis med hur du brukar vara, att de stämmer ungefär, att de stämmer dåligt eller att de inte stämmer alls. Du ska bara kryssa över en ruta för varje fråga. 
 Om ip tycker det är svårt att välja svarsalternativ kan man säga att ip ska välja det som passar bäst även om det inte blir exakt och att det brukar gå lättare om man inte funderar för länge. 
  
 Fråga 21.  
 Jag är nästan alltid på gott humör 
  
 Fråga 22.  
 Jag har svårt att sitta still och koncentrera mig 
  
 Fråga 23.  
 Jag ställer sällan till bråk 
  
 Fråga 24.  
 Jag är ofta spänd och nervös 
  
 Fråga 25.  
 Jag har inga bekymmer 
  
 Fråga 26.  
 Jag känner mig ofta ledsen eller nere 
  
 Fråga 27.  
 Jag orkar göra mycket 
  
 Fråga 28.  
 Jag blir väldigt lätt arg 
  
 Fråga 29.  
 För det mesta är jag nöjd med mig själv 
  
 Fråga 30.  
 Jag är ofta sur och irriterad 
  
 Fråga 31.  
 Jag vågar säga vad jag tycker 
  
 Fråga 32.  
 Jag är nöjd med mitt utseende 
  
 Fråga 33.  
 Jag tror att jag kommer att få det bra i framtiden 
 327 
  
 Appendix 
  
 SOU 2001:55 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Fråga 21. 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 22. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 23. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 24. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 25. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 26. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 27. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 28. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 29. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 30. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 31. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 32. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Fråga 33. 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 Stämmer 
  
 precis 
  
 ungefär 
  
 dåligt 
  
 inte alls 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 328 
  
 SOU 2001:55 
  
 Appendix 
  
 Nu kommer jag att räkna upp några besvär som man kan ha. Du ska svara hur ofta du haft sådana besvär under det senaste halvåret. För varje fråga ska du svara om du har haft det varje dag; flera gånger i veckan; en gång i veckan; någon gång i månaden; eller mer sällan eller aldrig. 
 Under det senaste halvåret, hur ofta har du haft följande besvär: 
 Fråga 34.  
 Huvudvärk 
  
 Fråga 35.  
 Ont i magen 
  
 Fråga 36.  
 Svårt att somna 
  
 Fråga 37.  
 Känt dig stressad 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Fråga 34. 
  
 Varje 
  
 Flera gånger 
  
 En gång 
  
 Någon gång 
  
 Mer sällan 
  
 Fråga 35. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 eller aldrig 
  
 Varje 
  
 Flera gånger 
  
 En gång 
  
 Någon gång 
  
 Mer sällan 
  
 Fråga 36. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 eller aldrig 
  
 Varje 
  
 Flera gånger 
  
 En gång 
  
 Någon gång 
  
 Mer sällan 
  
 Fråga 37. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 eller aldrig 
  
 Varje 
  
 Flera gånger 
  
 En gång 
  
 Någon gång 
  
 Mer sällan 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 eller aldrig 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 329 
  
 Appendix 
  
 SOU 2001:55 
  
 Nu har du kommit fram till del C som handlar om dig och din familj. Jag kommer att fråga om olika personer som kan finnas runt omkring dig t.ex. mamma, pappa och mammas sambo. Vi börjar med ett par frågor om din mamma. 
  
 Fråga 38.  
 Hur mycket tid tycker du att din mamma har för dig?  
 Har hon för mycket tid, lagom med tid eller för lite tid? 
  
 1  
 För mycket tid 
  
 Bara ett kryss! 
  
 2  
 Lagom med tid 
  
 3  
 För lite tid 
  
 Fråga 39.  
  
 Hur kommer du och din mamma överens?  
 Välj mellan alternativen: mycket bra, ganska bra, så där, ganska dåligt eller mycket dåligt. 
  
 1  
 Mycket bra 
  
 2  
  
 Ganska bra  
 Bara ett kryss! 
  
 3  
 Så där 
  
 4  
 Ganska dåligt 
  
 5  
 Mycket dåligt 
 Nu kommer två frågor om din pappa. Om du inte har någon pappa, så får du kryssa för det sista alternativet på dessa frågor. 
  
 Fråga 40.  
 Hur mycket tid tycker du att din pappa har för dig?  
 Välj mellan alternativen: för mycket tid, lagom med tid, för lite tid, vi träffas sällan och har ingen pappa. 
  
 1  
 För mycket tid 
  
 2  
 Lagom med tid 
 Bara ett kryss! 
  
 3  
 För lite tid 
  
 4  
 Träffas sällan 
  
 5  
 Har ingen 
  
 Fråga 41.  
  
 Hur kommer du och din pappa överens?  
 Välj mellan alternativen: mycket bra, ganska bra, så där, ganska dåligt, mycket dåligt och har ingen pappa. 
  
 1  
 Mycket bra 
  
 2  
 Ganska bra 
  
 3  
 Så där 
  
 Bara ett kryss! 
  
 4  
 Ganska dåligt 
  
 5  
 Mycket dåligt 
  
 6  
 Har ingen 
  
 330 
  
 SOU 2001:55 
  
 Appendix 
  
 Nu kommer en fråga om din pappas sambo eller fru. Om din pappa inte har någon sambo, så kryssar du för den näst sista rutan. Om du inte har någon pappa, så kryssar du för den sista rutan. 
  
 Fråga 42.  
 Hur kommer du och din pappas sambo överens?  
 Välj mellan alternativen: mycket bra, ganska bra, så där, ganska dåligt, mycket dåligt, min pappa har ingen sambo och jag har ingen pappa.. 
  
 1  
 Mycket bra 
  
 2  
 Ganska bra 
  
 3  
 Så där 
  
 Bara ett kryss! 
  
 4  
 Ganska dåligt 
  
 5  
 Mycket dåligt 
  
 6  
 Har ingen sambo/fru 
  
 7  
 Har ingen 
  
 Nu kommer två frågor om din mammas sambo eller man. Om din mamma inte har någon sambo, så får du kryssa för det sista alternativet på dessa frågor. 
  
 Fråga 43.  
 Hur mycket tid tycker du att din mammas sambo har för dig?  
 Välj mellan alternativen: för mycket tid, lagom med tid, för lite tid, och min mamma har ingen sambo. 
  
 1  
 För mycket tid 
  
 2  
  
 Lagom med tid  
 Bara ett kryss! 
  
 3  
 För lite tid 
  
 4  
 Har ingen 
  
 Fråga 44.  
 Hur kommer du och din mammas sambo överens?  
 Välj mellan alternativen: mycket bra, ganska bra, så där, ganska dåligt, mycket dåligt och min mamma har ingen sambo. 
  
 1  
 Mycket bra 
  
 2  
 Ganska bra 
 Bara ett kryss! 
  
 3  
 Så där 
  
 4  
 Ganska dåligt 
  
 5  
 Mycket dåligt 
  
 6  
 Har ingen 
 331 
  
 Appendix 
  
 SOU 2001:55 
  
 Fråga 45.  
 Många föräldrar arbetar och då kan det vara svårt att få tag på dom om det är något man vill fråga eller prata om.  
 Kan du komma i kontakt med din mamma på jobbet om det är något du vill fråga eller prata om?  
 Välj mellan alternativenOm din mamma inte arbetar, så kryssar du för den sista rutan. 
  
 1  
 Ja, både ringa och komma 
  
 2  
 Ja, ringa men inte komma 
 Bara ett kryss! 
  
 3  
 Ja, komma men inte ringa 
  
 4  
 Nej 
  
 5  
 Vet inte 
  
 6  
 Arbetar inte 
  
 Fråga 46.  
 Vem eller vilka brukar hjälpa dig med dina läxor?  
 Här får du kryssa för flera rutor. Alltså, brukar du få hjälp med dina läxor av. Om du inte behöver någon hjälp, så kryssar du för den näst sista rutan. Om du inte gör eller inte har några läxor, så kryssar du för den sista rutan. 
  
 1  
 Mamma 
  
 1  
 Mammas sambo 
  
 1  
 Pappa 
  
 1  
 Pappas sambo 
  
 1  
 Syskon 
  
 1  
 Kompis 
  
 1  
 Någon annan 
  
 1  
 Ingen 
  
 1  
 Jag behöver ingen hjälp 
  
 1  
 Jag gör eller har inte 
 332 
  
 SOU 2001:55 
  
 Appendix 
  
 En del föräldrar är noga med hur deras barn ska göra. Nu ska jag ställa några frågor om hur noga det är hemma hos dig när det gäller vissa saker. Om du brukar bo på mer än ett ställe, tänk då på hur det är där du bor just nu. För varje fråga ska du kryssa över en av rutorna: mycket noga, ganska noga, inte så noga eller inte noga alls. 
 Hur noga är det hemma hos dig med följande saker: 
  
 Fråga 47.  
 Att du kommer hem i tid på kvällarna 
  
 Fråga 48.  
 Att du sköter ditt skolarbete 
  
 Fråga 49.  
 Hur du uppför dig mot andra människor 
  
 Fråga 50.  
 Att du hjälper till hemma 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Fråga 47. 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Inte så 
  
 Inte 
  
 Fråga 48. 
  
 noga 
  
 noga 
  
 noga 
  
 noga alls 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Inte så 
  
 Inte 
  
 Fråga 49. 
  
 noga 
  
 noga 
  
 noga 
  
 noga alls 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Inte så 
  
 Inte 
  
 Fråga 50. 
  
 noga 
  
 noga 
  
 noga 
  
 noga alls 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Inte så 
  
 Inte 
  
 noga 
  
 noga 
  
 noga 
  
 noga alls 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Fråga 51.  
 När det bestäms något här hemma som gäller dig, t.ex. vilken tid du ska komma hem på kvällen eller vad du ska hjälpa till med, får du vara med och bestämma om det då?  
 Välj mellan alternativen: ja, alltid, ja, ofta, nej, inte så ofta och nej, aldrig. 
  
 1  
 Ja, alltid 
  
 2  
  
 Ja, ofta  
 Bara ett kryss! 
  
 3  
 Nej, inte så ofta 
  
 4  
 Nej, aldrig 
 333 
  
 Appendix 
  
 SOU 2001:55 
  
 Fråga 52.  
 Vilka släktingar träffar du eller pratar i telefon med minst en gång i månaden?  
 Här får du kryssa för flera rutor. Alltså, vilka släktingar träffar du eller pratar i telefon med minst en gång i månaden Om du inte träffar eller pratar i telefon med någon släkting minst en gång i månaden, så kryssar du för den sista rutan. 
  
 1  
 Mormor 
  
 1  
 Morfar 
  
 1  
 Farmor 
  
 1  
 Farfar 
  
 1  
 Syskon som inte bor hemma 
  
 1  
 Annan släkting 
  
 1  
 Ingen 
  
 Fråga 53 
  
 .  
 Om du är bekymrad eller oroar dig för något, vem eller vilka brukar du då prata med?  
 Här får du kryssa för flera rutor. Alltså, om du är bekymrad eller oroar dig för något, brukar du då prata med Om du inte brukar prata med någon, så kryssar du för den sista rutan. 
  
 1  
 Mamma 
  
 1  
 Mammas sambo 
  
 1  
 Pappa 
  
 1  
 Pappas sambo 
  
 1  
 Äldre syskon 
  
 1  
 Yngre syskon 
  
 1  
 Släkting 
  
 1  
 Någon lärare på skolan 
  
 1  
 Fritidsledare 
  
 1  
 Tjejkompis 
  
 1  
 Killkompis 
  
 1  
 Pojkvän/Flickvän 
  
 1  
 Förälder till en kompis 
  
 1  
 Någon annan 
  
 1  
 Ingen 
 334 
  
 SOU 2001:55 
  
 Appendix 
  
 Fråga 54.  
 Om du tänker tillbaka på det senaste halvåret, har något av följande hänt dig i det område där du bor?  
 Här får du kryssa för flera rutor. Alltså, under det senaste halvåret, har det hänt dig Om inget av detta hänt dig, så kryssar du för den sista rutan. 
  
 1  
 Jag har inte vågat gå ut 
  
 1  
 Någon har hotat mig så jag blev rädd  
 1  
 Någon har slagit eller sparkat mig 
  
 1  
 Någon har jagat, stängt in eller hållit fast mig 
  
 1  
 Någon har stulit eller med flit haft sönder något för mig 
  
 1  
 Inget av detta 
  
 Fråga 55.  
  
 Känner du dig trygg på följande ställen 
 ? Här får du kryssa för flera rutor. Alltså, känner du dig tryggOm du inte känner dig trygg på något av ställena, så kryssar du för den sista rutan. 
  
 1  
 Utomhus i mitt bostadsområde 
  
 1  
 På väg till skolan 
  
 1  
 I klassrummet 
  
 1  
 På rasterna i skolan 
  
 1  
 På väg hem från skolan 
  
 1  
 Inget av dessa 
 Nu har du kommit till del D. Här ska jag ställa några frågor om hur du har det i skolan. 
  
 Fråga 56.  
 Brukar det vara lugnt i klassrummet på lektionerna?  
 Välj mellan alternativen: ja, alltid, ja, ofta, nej, inte så ofta och nej, aldrig. 
  
 1  
 Ja, alltid 
  
 2  
  
 Ja, ofta  
 Bara ett kryss! 
  
 3  
 Nej, inte så ofta 
  
 4  
 Nej, aldrig 
  
 Fråga 57.  
 När det gäller skolarbetet, tycker du att du får gå fram i den takt du själv vill? 
 Välj mellan alternativen: ja, nej, jag vill gå fram fortare och nej, jag vill gå fram långsammare. 
 1  
 Ja 
  
 Bara ett kryss! 
  
 2  
 Nej, jag vill gå fram fortare 
  
 3  
 Nej, jag vill gå fram långsammare 
 335 
  
 Appendix 
  
 SOU 2001:55 
  
 Fråga 58.  
 När det gäller skolarbetet, tycker du att du får den hjälp du behöver av lärarna i skolan?  
 Välj mellan alternativen: ja, alltid, ja, ofta, nej, inte så ofta och nej, aldrig. 
  
 1  
 Ja, alltid 
  
 2  
  
 Ja, ofta  
 Bara ett kryss! 
  
 3  
 Nej, inte så ofta 
  
 4  
 Nej, aldrig 
 Nu ska jag ställa några frågor om hur duktig du tycker att du är i skolan om du jämför dig med de andra eleverna i din klass. För varje fråga ska du kryssa över en av rutorna: mycket duktig, ganska duktig, varken duktig eller dålig, ganska dålig, eller mycket dålig. 
 Jämfört med dina klasskamrater, hur duktig tycker du att du är i följande ämnen: 
 Fråga 59.  
 Matematik 
  
 Fråga 60.  
 Svenska 
  
 Fråga 61.  
 Engelska 
  
 Fråga 62.  
 Idrott 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Fråga 59. 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Varken duktig 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Fråga 60. 
  
 duktig 
  
 duktig 
  
 eller dålig 
  
 dålig 
  
 dålig 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Varken duktig 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Fråga 61. 
  
 duktig 
  
 duktig 
  
 eller dålig 
  
 dålig 
  
 dålig 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Varken duktig 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Fråga 62. 
  
 duktig 
  
 duktig 
  
 eller dålig 
  
 dålig 
  
 dålig 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Varken duktig 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 duktig 
  
 duktig 
  
 eller dålig 
  
 dålig 
  
 dålig 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 336 
  
 337 
  
 Bara ett kryss! 
  
 1  
  
 Nej, ingen 
  
 2  
  
 Ja, en 
  
 3  
  
 Ja, två 
  
 4  
  
 Ja, tre eller fler 
  
 5  
  
 Vet inte 
  
 Finns det någon eller några i din klass som är utanför och som ingen vill vara tillsammans med?  
  
 Välj mellan alternativen: nej, ingen, ja en, ja två, och ja, tre eller fler. Om du inte vet, så kryssar du för den sista rutan. 
  
 Fråga 65. 
  
 Bara ett kryss! 
  
 två och ja, tre eller fler 
  
 1  
  
 Nej 
  
 2  
  
 Ja, en 
  
 3  
  
 Ja, två 
  
 4  
  
 Ja, tre eller fler 
  
 Fråga 64. 
  
 3  
  
 Ungefär som de flesta 
  
 4  
  
 Mindre populär än de flesta 
  
 5  
  
 Bland de minst populära 
  
 Har du någon nära vän i din skolklass?  
  
 Välj mellan alternativen: nej, ja, en, ja, 
  
 Bara ett kryss! 
  
 1  
  
 Bland de mest populära 
  
 2  
  
 Mer populär än de flesta 
  
 SOU 2001:55 
  
 Nu kommer jag att ställa några frågor om dina klasskamrater. 
  
 Fråga 63.  
  
 Hur populär tror du att du är bland dina klasskamrater?  
  
 Är du: bland de mest populära, mer populär än de flesta, ungefär som de flesta, mindre populär än de flesta eller bland de minst populära? 
  
 Appendix 
  
 Appendix 
  
 SOU 2001:55 
  
 Nu ska jag ställa några frågor om sådant som kan hända i skolan. Jag kommer att fråga om hur ofta du brukar vara med om olika saker. För varje fråga ska du kryssa över en av rutorna: nästan varje dag, minst en gång i veckan, minst en gång i månaden, någon enstaka gång eller aldrig. 
 Hur ofta brukar du vara med om följande saker i skolan? 
  
 Fråga 66.  
 Att andra elever anklagar dig för saker som du inte gjort eller sådant du inte kan rå för 
  
 Fråga 67.  
 Att ingen vill vara tillsammans med dig 
  
 Fråga 68.  
 Att andra elever visar att de inte gillar dig på något vis t.ex. genom att reta, viska eller skämta om dig 
  
 Fråga 69.  
 Att någon eller några elever slår dig eller gör dig illa på något annat sätt 
  
 Fråga 70.  
 Att du är med och mobbar andra elever 
  
 Fråga 71.  
 Att någon lärare behandlar dig illa eller orättvist 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Fråga 66. 
  
 Nästan 
  
 Minst en gång 
  
 Minst en gång 
  
 Någon 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 67. 
  
 varje dag 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 enstaka gång 
  
 Nästan 
  
 Minst en gång 
  
 Minst en gång 
  
 Någon 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 68. 
  
 varje dag 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 enstaka gång 
  
 Nästan 
  
 Minst en gång 
  
 Minst en gång 
  
 Någon 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 69. 
  
 varje dag 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 enstaka gång 
  
 Nästan 
  
 Minst en gång 
  
 Minst en gång 
  
 Någon 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 70. 
  
 varje dag 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 enstaka gång 
  
 Nästan 
  
 Minst en gång 
  
 Minst en gång 
  
 Någon 
  
 Aldrig 
  
 Fråga 71. 
  
 varje dag 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 enstaka gång 
  
 Nästan 
  
 Minst en gång 
  
 Minst en gång 
  
 Någon 
  
 Aldrig 
  
 varje dag 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 enstaka gång 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 338 
  
 SOU 2001:55 
  
 Appendix 
  
 Fråga 72.  
 Vilket eller vilka ämnen i skolan tycker du att du är duktigast i?  
 Skriv på raden ditt eller dina bästa ämnen i skolan. 
  
 Ämne/ämnen: __________________________________________ 
 Nu ska jag ställa några frågor om hur du tänker på framtiden. För varje fråga ska du kryssa över om du tycker att det är mycket viktigt; ganska viktigt; inte så viktigt; eller inte viktigt alls. 
 Hur viktiga tycker du att följande saker är: 
  
 Fråga 73.  
 Att du får gå på universitet eller högskola 
  
 Fråga 74.  
 Att du får ett jobb där du tjänar mycket pengar 
  
 Fråga 75.  
 Att du får ett jobb där du arbetar med människor 
  
 Fråga 76.  
 Hur viktigt tycker du att det är att de vuxna i familjen delar lika på ansvaret för hushållsarbetet och barnen 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Fråga 73. 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Inte så 
  
 Inte 
  
 Fråga 74. 
  
 viktigt 
  
 viktigt 
  
 viktigt 
  
 viktigt alls 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Inte så 
  
 Inte 
  
 Fråga 75. 
  
 viktigt 
  
 viktigt 
  
 viktigt 
  
 viktigt alls 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Inte så 
  
 Inte 
  
 Fråga 76. 
  
 viktigt 
  
 viktigt 
  
 viktigt 
  
 viktigt alls 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Inte så 
  
 Inte 
  
 viktigt 
  
 viktigt 
  
 viktigt 
  
 viktigt alls 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Om du inte går på högstadiet eller gymnasiet så är du färdig nu. Tack så mycket för din hjälp! Ge ditt svarshäfte till intervjuaren och tala om att du är färdig. Du kan stänga av bandspelaren nu. 
 339 
  
 Appendix 
  
 SOU 2001:55 
  
 För ungdomar i årskurs 7 och uppåt 
 Om du går på högstadiet eller gymnasiet så har vi några frågor till. Det är den sista delen, del E, som börjar här. De första frågorna handlar om vanor som har betydelse för hälsan. För varje fråga ska du kryssa över en av rutorna: varje dag; flera gånger i veckan; en gång i veckan; någon gång i månaden; eller mer sällan eller aldrig. 
 Under det senaste halvåret, hur ofta har något av följande hänt: 
  
 Fråga 77.  
 Att du har hoppat över frukosten 
  
 Fråga 78.  
 Att du har hoppat över lunchen 
  
 Fråga 79.  
 Att du har tränat så du blivit andfådd eller svettig 
  
 Fråga 80.  
 Att du har rökt 
  
 Fråga 81.  
 Att du har druckit alkohol 
  
 Fråga 82.  
 Att du har skolkat 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Fråga 77. 
  
 Varje 
  
 Flera gånger 
  
 En gång 
  
 Någon gång 
  
 Mer sällan 
  
 Fråga 78. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 eller aldrig 
  
 Varje 
  
 Flera gånger 
  
 En gång 
  
 Någon gång 
  
 Mer sällan 
  
 Fråga 79. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 eller aldrig 
  
 Varje 
  
 Flera gånger 
  
 En gång 
  
 Någon gång 
  
 Mer sällan 
  
 Fråga 80. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 eller aldrig 
  
 Varje 
  
 Flera gånger 
  
 En gång 
  
 Någon gång 
  
 Mer sällan 
  
 Fråga 81. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 eller aldrig 
  
 Varje 
  
 Flera gånger 
  
 En gång 
  
 Någon gång 
  
 Mer sällan 
  
 Fråga 82. 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 eller aldrig 
  
 Varje 
  
 Flera gånger 
  
 En gång 
  
 Någon gång 
  
 Mer sällan 
  
 dag 
  
 i veckan 
  
 i veckan 
  
 i månaden 
  
 eller aldrig 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 340 
  
 SOU 2001:55 
  
 Appendix 
  
 Fråga 83.  
 Har du bantat under det senaste året?  
 Välj mellan alternativen: ja, flera gånger, ja, en gång och nej. 
  
 1  
 Ja, flera gånger 
  
 2  
  
 Ja, en gång  
 Bara ett kryss! 
  
 3  
 Nej 
  
 Fråga 84.  
 Har du någon flickvän eller pojkvän?  
 Kryssa för ja eller nej. 
  
 1  
 Ja 
  
 Bara ett kryss! 
  
 2  
 Nej 
  
 Fråga 85.  
 Hur ofta har du arbetat för att tjäna pengar under det senaste året?  
 Om du brukar få betalt när du hjälper till hemma ska du inte räkna med det här. Välj mellan alternativen: minst en gång i veckan, minst en gång i månaden och någon enstaka gång. Om du inte arbetat under det senaste året, så kryssar du för den sista rutan. 
  
 1  
 Minst en gång i veckan 
  
 2  
 Minst en gång i månaden  
 Bara ett kryss!  
  
 3  
 Någon enstaka gång 
  
 4  
 Jag har inte 
  
 Fråga 86.  
 Får du själv ta hand om barnbidraget eller studiebidraget?  
 Välj mellan alternativen: ja, ja, ibland och nej. 
  
 1  
 Ja 
  
 2  
  
 Ja, ibland  
 Bara ett kryss! 
  
 3  
 Nej 
 Nu är du färdig. Tack så mycket för din hjälp! Ge ditt svarshäfte till intervjuaren och tala om att du är färdig. 
 341 
 Författarna 
  
 Doktorand 
  
 M.Sc. 
  
 Caldwell 
  
 Baker 
  
 Institutet för social forskning 
  
 Institutet för social forskning 
  
 Stockholms universitet 
  
 Stockholms universitet 
  
 106 91 Stockholm 
  
 106 91 Stockholm 
  
 marie.evertsson@sofi.su.se 
  
 sara.brolin-laftman@sofi.su.se 
  
 Professor 
  
 Fil.dr. 
  
 Jacobson 
  
 Holland 
  
 Institutet för social forskning 
  
 Nätverkscentrum för forskning om 
  
 Stockholms universitet 
  
 ojämlikhet i hälsa, CHESS 
  
 106 91 Stockholm 
  
 Stockholms universitet 
  
 janne.jonsson@sofi.su.se 
  
 106 91 Stockholm 
  
 viveca.ostberg@chess.su.se 
  
 343