10 Andra studiesociala frågor 
 Utredningen skall enligt direktiven även göra en analys av den sociala situationen för studerande. Villkoren för studerande varierar väldigt mycket. Trots vissa förbättringar på det studiesociala områ- det har utredningen, bl.a. genom de enkätundersökningar som utredningen låtit genomföra, uppmärksammats på vissa problem som det finns anledning att återge. Det ryms dock inte att analy- sera frågorna närmare inom denna utredningen. 
  
 10.1 
  
 De senaste årens förändringar 
  
 En rad förbättringar har gjorts på det studiesociala området under de senaste åren. Studiemedelsreformen, som trädde i kraft den 1 juli 2001, innebar flera viktiga förbättringar för den enskilde. Bland annat kom alla studerande med studiemedel att omfattas av pensionssystemet. Personskadeskyddet för studerande vid statliga universitet och högskolor har också förbättrats. Sedan den 1 juli 2000 gäller en försäkring som ger alla högskolestudenter ett per- sonskadeskydd motsvarande det arbetstagare har. Försäkringen, som är gratis för de studerande, är en olycksfallsförsäkring som gäller under skoltid samt färd till och från skolan. Även för stude- rande inom kvalificerad yrkesutbildning har samma skydd nyligen införts. 
 Utbildningspolitiken bygger på demokrati och människors lika värde. Som exempel på viktiga insatser på detta område kan det nämnas att studentinflytandet på högskolan nyligen har utökats. Studenterna skall nu ges möjlighet till det inflytande som behövs för att på ett effektivt sätt kunna delta i och påverka verksamheten i högskolan. Studentrepresentanter har t.ex. beretts plats i alla beredande och beslutande organ. En ny lag för likabehandling av studenter i högskolan har nyligen antagits av riksdagen. Den skall främja lika rättigheter för studenter och sökande och motverka 
 169 
  
 Andra studiesociala frågor 
  
 SOU 2003:130 
  
 diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, sexuell lägg- ning eller funktionshinder. Det statliga stödet för byggande av stu- dentbostäder har ökat. Under året har investeringsbidraget för anordnande av bostäder för studerande ersatts med en investerings- stimulans för bostadsbyggande till fastighetsägare. 
  
 10.2 
  
 Studerande med barn 
  
 Ett ofta uppmärksammat problem är att det för barnfamiljer, sär- skilt för ensamföräldrar, ofta upplevs som besvärligt att få tiden att räcka till både barn och studier. Studerandeorganisationer m.fl. har krävt åtgärder för att förbättra möjligheterna för studerande med barn att planera sin vardag. Det kan handla om att studerande ges ökat medbestämmande över kursplaneringen eller att kommunerna skall hålla förskolor öppna under kvällar och helger. Jämställdhets- ombudsmannen (JämO) har under hösten 2003 granskat flera hög- skolor när det gäller policy och handlingsplaner för jämlikhet. JämO anser att det behöver föras ett resonemang om åtgärder i syfte att undanröja hinder för studenter med småbarn att förena studier och föräldraskap. 
 Av utredningens studerandeenkät framgår att en inte obetydlig andel studerande anser att svårigheter att påverka schemaläggning och kursupplägg påverkar viljan att skaffa barn under studieåren. Utredningen har också uppmärksammats på att det ofta är svårt för studerande med barn att ordna barnpassning eller barnomsorg. Planeringsförutsättningarna är besvärliga eftersom barnomsorgen ofta kräver en god framförhållning medan utbildningsanordnarna sällan kan presentera schemaläggningen långt i förväg. 
  
 10.3 
  
 Studerande med funktionshinder 
  
 Antalet studerande med funktionshinder har ökat kraftigt under  
 1990-talet. 
  Någon exakt statistik finns emellertid inte. Enligt Hög- skoleverkets statistik har antalet personer som kontaktat högsko- lornas samordnare för studenter med funktionshinder ökat från drygt 1 000 studenter år 1997 till 3 000 år 2002. 
 Personer med funktionshinder kan få svårt att klara studierna i samma studietakt som andra studerande. Utredningen har upp- märksammats på att studerande med funktionshinder anser det 
 170 
  
 SOU 2003:130 
  
 Andra studiesociala frågor 
  
 värdefullt att kunna studera i mer begränsad omfattning än vad studiemedelssystemet medger. 
 Det finns vissa möjligheter att ta hänsyn till individuella behov inom ramen för studiefinansieringen. Vid studieresultatprövningen inom studiemedelssystemet kan det i vissa fall göras undantag från den ordinarie beräkningen av studietakt för personer som har funktionshinder. Det nya rekryteringsbidraget kan också lämnas till kortutbildade vuxna över 25 år som har vissa funktionshinder och som därför behöver extra tid på sig för att uppnå studiemålen. Stödet innebär att studerande kan få ytterligare 50 studieveckor med förmånlig finansiering. Att inte kunna klara sina studier på utsatt tid är dock fortfarande en källa till oro bland studerande med funktionshinder. 
  
 10.4 
  
 Studerande utan studiemedel 
  
 Även om studiemedel är den viktigaste finansieringskällan finns det studerande som bekostar sina studier utan studiemedel. Det kan exempelvis gälla studerande som förvärvsarbetar vid sidan av stu- dierna eller också studerande som av olika skäl inte är berättigade till studiemedel. Utredningen har i sin kartläggning pekat på de problem som kan uppstå på grund av att många trygghetssystem knyter studerandebegreppet till att studierna finansieras med stu- diemedel. Det finns emellertid också andra studiesociala problem förbundna med att studerandebegreppet ofta kopplas till finansie- ringsformen. 
 Flera studeranderabatter t.ex. vid resor med SJ och SAS är eller har varit knutna till att de studerande uppbär studiemedel. De som finansierar sina studier på annat sätt kommer inte i åtnjutande av dessa rabatter. 
  
 10.5 
  
 Bostadsfrågor 
  
 Expansionen av högskolan har lett till brist på studentbostäder. Det är på många håll svårt att få bostad inom rimlig tid. Bostadskostna- derna är på vissa håll höga. Studerande har uppmärksammat utred- ningen på att en del bostadsföretag som förmedlar studentbostäder endast godkänner studerande med studiemedel som bostads- sökande. Studerande med annan finansieringsform utesluts således. 
 171 
  
 Andra studiesociala frågor 
  
 SOU 2003:130 
  
 Studerande och några försäkringskassor har påpekat för utred- ningen att reglerna för att få bostadsbidrag skiljer sig åt om man bor tillsammans med en kamrat eller om man är sammanboende. Många studerande väljer under studietiden att bo tillsammans med en eller flera kamrater. Detta kan försvåra för vissa att styrka rätten till bostadsbidrag. 
  
 10.6 
  
 Nordiska studerande m.fl. 
  
 Utredningen har erfarit att nordiska medborgare som studerar i Sverige under vissa förutsättningar upplever problem att ta del av en del sociala förmåner. Studerande från Norden har t.ex. helt nyli- gen blivit nekade bostadsbidrag i Sverige för att de inte anses som bosatta i landet. Likaså har vissa romer som lever i gränstrakterna mellan olika länder vittnat om svårigheter att få tillgång till studie- sociala förmåner som är bosättningsbaserade. 
  
 10.7 
  
 Administrativa frågor 
  
 Utredningens kontakter med studerande visar att det är viktigt att administrationen av studiemedelssystemet och de andra trygghets- systemen fungerar väl. Det är angeläget att informationen som lämnas om systemen är lättillgänglig, korrekt och begriplig. Stude- rande, som ofta har knappa ekonomiska resurser, är sårbara för t.ex. långa handläggningstider. Det är därför särskilt viktigt att ser- vicen till studerande är god. 
 172 
 11 Studerandes trygghet i framtiden 
 Utgångspunkten för utredningens arbete har varit att grundstruk- turen i de befintliga förmånssystemen skall ligga fast. Till de grundläggande principerna hör bl.a. inkomstbortfallsprincipen. Utredningen har i sitt arbete funnit att det finns behov av att i vissa fall förtydliga eller möjligen förändra nuvarande gränser för att få systemen att löpa smidigare. Trygghetssystemen har en lång tradi- tion i vårt land. Systemen för socialförsäkringar och arbetslöshets- försäkringar har genomgått stora förändringar under senare år i syfte att bättre nå de uppställda målen. På utbildningsområdet har antalet studerande under senare år ökat kraftigt och särskilt har det blivit fler vuxna studerande. En stor andel vuxna studerande har också barn. Det finns alltså nu många fler människor som t.ex. var- var studier och arbete jämfört med när systemen fick sin nuvarande grundstruktur. Det ökade antalet personer som berörs av trygg- hetssystemen medför en större heterogenitet som skärper kraven på att systemen samspelar väl. Utredningen lyfter i det följande fram aspekter som förtjänar att uppmärksammas inför framtida utveckling och anpassning av regelverken. 
  
 11.1 
  
 Behov av tydligare gränser 
  
 11.1.1 
  
 Bättre information och vägledning 
  
 Bestämmelserna inom både socialförsäkrings- och studiestöds- området är många och inte alltid okomplicerade. Detsamma gäller arbetslöshetsförsäkringen. Studerande har ett stort behov av att kunna skaffa sig lättillgänglig information om vad som gäller. Detta är en förutsättning för att kunna planera ekonomin inför studierna, under studietiden och efter det att utbildningen har avslutats. Detta är speciellt viktigt eftersom det för studerande ofta finns särskilda regler eller annan regeltillämpning. 
 173 
  
 Studerandes trygghet i framtiden 
  
 SOU 2003:130 
  
 Även ur rättssäkerhetssynpunkt är information och vägledning om gällande bestämmelser angelägen. Enskilda kan i samband med inkomstprövningen bli återbetalningsskyldiga av t.ex. bostads- bidrag och studiemedel. Studieekonomin skulle kunna förbättras för vissa om trygghetssystemen bättre kan tas tillvara och enskilda inte räds att utnyttja en förmån som de faktiskt har rätt till. Upp- gifter från bl.a. studerandeorganisationer och resultatet av utred- ningens studerandeenkät visar att det finns studerande som avstår från att söka bostadsbidrag. Om kunskapen kring systemen stärk- tes skulle också studerande med studiemedel kunna förbättra situa- tionen vid sjukdom och vård av sjukt barn genom att bättre begagna studiemedlens särskilda trygghetssystem. Utredningens enkäter stödjer denna uppfattning. 
 Krångliga regler bör förenklas. Inom ramen för denna utredning är det dock inte möjligt att peka på hur regelverket inom ett visst område skulle kunna förenklas. Inom flera myndigheter pågår redan ett sådant arbete. Om bestämmelserna förtydligas i vissa avseende skulle det, i kombination med förbättrad information, bidra till att öka kunskapen och förståelsen för dagens trygghets- system. Planeringsförutsättningarna för dem som studerar eller vill studera skulle också förbättras. 
 Enligt utredningens bedömning behöver informationen och vägledningen om de olika system som rör alla studerandes sociala och ekonomiska möjligheter och rättigheter under studietiden stärkas. Behovet härav har framgått klart vid utredningens kontak- ter med studerande och av genomförda enkäter. Myndigheter, läro- säten och studerandeorganisationer har ett stort ansvar i detta avseende. Rättstillämpningen måste också bli mer enhetlig oavsett var i landet studerande bor. Utredningen noterar att Centrala stu- diestödsnämnden nyligen, på uppdrag av regeringen, redovisat omfattningen av myndighetens studiesociala verksamhet och läm- nat förslag till hur deras verksamhet i detta avseende kan utvecklas. Utredningen anser att det bör övervägas om kunskapen kring stu- derandes samlade sociala och ekonomiska villkor kan samlas i en gemensam form på nationell nivå. Detta skulle öka förut- sättningarna att möta och tillgodose studerandes skiftande behov av stöd under studietiden. Åtgärder i detta avseende är angelägna. 
 174 
  
 SOU 2003:130 
  
 Studerandes trygghet i framtiden 
  
 11.1.2 
  
 Definitionen av studerande 
  
 Kriterierna för vem som skall anses vara studerande är av central betydelse för hur reglerna om olika trygghetsförmåner tillämpas. Utredningen kan konstatera att studerandebegreppet inte definie- ras på samma sätt i alla författningar. Studerande kan t.ex. definie- ras utifrån vilken typ av utbildning de bedriver eller hur utbild- ningen finansieras. I vissa sammanhang är det av avgörande bety- delse om man faktiskt uppbär studiestöd. Sådan avgränsning inne- bär att studerande, som av olika skäl inte kan få studiestöd, auto- matiskt ställs utanför det skyddsnät som tillkommer studerande som uppbär studiestöd. Vissa studerande utnyttjar t.ex. möjlig- heten att spara veckor i studiemedelssystemet för att utsträcka den totala studietiden. Dessa studerande riskerar emellertid att inte betraktas som studerande under den tid som de faktiskt inte upp- bär studiemedel, vilket kan orsaka problem om de t.ex. blir sjuka och en vilande SGI bryts. 
 Utredningen har visat att studerande finner olika vägar att finan- siera sina studier. Under vissa förutsättningar kan man t.ex. studera med bibehållen sjukersättning, aktivitetsersättning eller aktivitets- stöd. Personer som studerar med bibehållen lön eller andra skatte- pliktiga ersättningar har tillgång till vissa trygghetssystem. Utred- ningen vill även peka på att eftersom doktorander har olika sätt att finansiera studier betraktas vissa som arbetstagare och andra som studerande. Formen av studiefinansiering är mycket viktig för att avgöra vilken rätt den enskilde har i de olika trygghetssystemen. Eftersom effekterna skiljer sig åt beroende på finansieringsform försvåras överblicken. Studerandedefinitionen bör därför enligt utredningens mening förtydligas och göras mer enhetlig. Uppgifter och statistik över olika studerandegrupper i de olika trygghets- systemen är också bristfällig och behöver förbättras i vissa avseen- den. Inom socialförsäkringsområdet och arbetslöshetsförsäkringen saknas t.ex. ofta uppgifter om huruvida en person studerar. Ett förbättrat och tydligare uppgiftslämnande från myndigheter om de personer som studerar med olika stöd skulle effektivt bidra till att öka kunskaperna om studerandes villkor. 
 175 
  
 Studerandes trygghet i framtiden 
  
 SOU 2003:130 
  
 11.1.3 
  
 Studietid och ferier 
  
 Studietid kan definieras på olika sätt. Den samlade studietiden inkluderar även kortare uppehåll t.ex. under sommaren. Studie- medel lämnas under faktisk studietid. Det är alltså möjligt att stu- dera med studiemedel under hela året. Undervisningen är dock normalt sett förlagd under cirka tio av årets tolv månader oavsett utbildning eller utbildningsnivå. Det innebär att de flesta stude- rande har ett eller flera längre studieuppehåll under året. Det flexibla lärandet används ofta som ett samlingsbegrepp på utbild- ningsområdet. Studiemedelssystemet är visserligen flexibelt men utbildningsväsendet har svårt att erbjuda undervisning hela året, även om sommarstudier förekommer. Anordnare av vuxenutbild- ning och högre utbildning vid universitet och högskolor uppmunt- ras i olika sammanhang till ett mer öppet förhållningssätt till stude- randegruppers behov och önskemål om mer individuellt anpassade undervisningstider. 
 Införande av ett treterminssystem har tidigare diskuterats och skulle enligt utredningens mening vara välkommet. SACO Stu- dentråd hävdar t.ex. att ett sådant system skulle minska de ekono- miska problem som många studerande har under studieuppehållen. Utredningen anser att studerande som vill ägna sig åt effektiva stu- dier bör uppmuntras till detta. Om ett mer flexibelt undervisnings- system kan förenas med t.ex. lärarnas behov av tid för forskning och ledighet skulle detta kunna få positiva effekter på genom- strömningen i utbildningsväsendet. 
 Utredningen har blivit uppmärksammad på att situationen i samband med studieuppehåll och ferier upplevs som den ekono- miskt mest bekymmersamma under den samlade studietiden. Läget på arbetsmarknaden har naturligtvis stor betydelse för studerande både under studietiden och efter avslutad utbildning. De stude- rande som av olika skäl inte kan arbeta under studieuppehållen vittnar om svårigheter att få tillgång till trygghetssystemen. Utred- ningens enkätundersökningar visar också att studerande många gånger har svårt att lämna entydiga besked om var de befinner sig i sin utbildningsplan. Detta försvårar för arbetslöshetskassorna att avgöra om studerande har rätt till arbetslöshetsersättning. Regel- systemet kring socialbidraget är så utformat att bidraget skall fun- gera som samhällets yttersta skyddsnät. Utredningen menar att det är viktigt att tillämpningen inte likriktas för personer som studerar, utan att det sker en individuell behovsprövning från fall till fall. 
 176 
  
 SOU 2003:130 
  
 Studerandes trygghet i framtiden 
  
 11.1.4 
  
 Inkomstbegreppet 
  
 Utredningen kan konstatera att trygghetssystemen har olika mål och funktion. Studiemedelssystemet är ett generellt system som skall fungera för väldigt många människor. Speciella behov skall tillgodoses inom de andra förmånssystemen. Utredningen har vid sin analys funnit att systemen inte alltid fungerar som tänkt. Detta framgår av den genomförda kartläggning över hur de olika trygg- hetssystemen samspelar med studiemedelssystemet. Gällande reg- ler om vilka ersättningar som skall beaktas när en viss förmån skall bestämmas är inte helt konsekventa. I enlighet med direktiven har utredningen därför lämnat förslag till en förändrad gränsdragning mellan studiemedelssystemet och bostadsbidraget. Det kan även diskuteras om t.ex. den skattepliktiga delen av vårdbidraget, som är en kompletterande ersättning tänkt att ersätta förvärvsarbete för föräldrar som vårdar funktionshindrat barn, skall beaktas vid beräk- ning av studiemedlen. Likaså kan det ifrågasättas om studiebidraget skall beaktas vid beräkningen av den återbetalningsgrundande inkomsten i underhållsstödet. Utredningen menar att det finns ett behov av att förändra reglerna för vilka förmåner som bör beaktas vid bestämmande av ett visst stöd. 
  
 11.1.5 
  
 Kvalifikationsvillkor 
  
 Av utredningens kartläggning framgår att försäkringssystemen bygger på inkomstbortfallsprincipen. Eftersom många studerande inte har en anknytning till arbetslivet behandlas inte alla studerande lika i en försäkringssituation. Studerande som saknar förankring till förvärvslivet har ett svagt skyddsnät. Studiesociala utredningen noterar att Utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst  
 (SGI-utredningen) 
  särskilt uppmärksammat denna pro- blematik kring de studerandes situation och bl.a. förordat en för- ändrad försäkringsstruktur beträffande sjukförsäkringen. I detta sammanhang vill Studiesociala utredningen även peka på en alter- nativ lösning. I dag är studiebidraget i studiemedlen obeskattat. Frågan om skattepliktiga studiemedel aktualiserades i samband med pensionsreformen. Utgångspunkten var att pensionsrätten skulle knytas till studiemedlens bidragsdel för att därmed bli pensions- grundande. Den tekniska utformningen kunde lösas genom att göra studiebidraget skattepliktigt. En uppräkning av bidraget skulle 
 177 
  
 Studerandes trygghet i framtiden 
  
 SOU 2003:130 
  
 ske motsvarande skatteuttaget med beaktande av grundavdrag m.m. Ett alternativ var att behålla studiebidraget obeskattat men beakta bidraget som en s.k. fiktiv eller tänkt inkomst som är pensions- grundande. 
 Utredningen kan konstatera att reformeringen av studiemedels- systemet innebar en välkommen förbättring för studerande genom att bidragsdelen blev pensionsgrundande för alla. Diskussionen som förgick förändringen handlade dock främst om den tekniska utformningen av pensionsrätten och andra ekonomiska frågor. Enligt utredningens uppfattning berördes inte de olika trygghets- systemens samspel i detta sammanhang. Studiemedlet skiljer sig markant från andra sociala ersättningar genom att vara obeskattat. Som utredningen visat utgör en skattepliktig ersättning ofta ett kvalifikationskrav för att kunna utnyttja vissa förmånssystem. 
 Studerande kan naturligtvis inte betraktas som arbetstagare, men möjligen skulle det vara mer rättvist att likställa ersättningen under studietiden med andra skattepliktiga förmåner och ersättningar. Att bidragsdelen i studiemedlen numera utgör grund för pension stöder denna uppfattning. Enligt utredningens bedömning skulle vissa av studerandes problem kunna lösas eller lindras genom att bidragsdelen i studiemedlen beskattas, under förutsättning att bidraget då betraktas som inkomst vid beräkning av andra ersätt- ningar som föräldraförsäkring, sjukförsäkring och aktivitetsstöd. En närmare konsekvensanalys behöver emellertid genomföras. 
  
 11.2 
  
 Politiska målsättningar 
  
 11.2.1 
  
 Livslångt lärande 
  
 Trygghetssystemen bygger på principen om anknytning till för- värvslivet. Ett grundläggande villkor är att man kvalificerar sig för förmåner genom arbete. Denna princip är i vissa avseenden svår att förena med principen om livslångt lärande. Studerande som ännu inte hunnit skaffa sig en förankring till arbetslivet kan stå utan skydd om en försäkringssituation uppstår. Även studerande som varvar studier och yrkesarbete kan stöta på svårigheter. Otrygg- heten kan likaså medföra att personer, som t.ex. är arbetslösa eller sjuka, inte vågar ta steget in i studier. 
 Deltagandet i livslångt lärande är generellt sett högt i landet, inte minst genom att vuxenutbildningen är så väl utvecklad. Utred- 
 178 
  
 SOU 2003:130 
  
 Studerandes trygghet i framtiden 
  
 ningen har vid sin analys funnit att vissa gränser i bl.a. studie- medelssystemet och i bostadsbidragssystemet kan motverka livs- långt lärande. Studiemedel lämnas under viss längsta tid. Stude- rande har därför ett visst antal veckor till sitt förfogande på olika utbildningsnivåer. Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel är bestämd till 50 år. Bostadsbidrag lämnas inte till personer över 29 år såvida de inte har barn. Som utredningen tidigare redogjort för vore det önskvärt om de aktuella avgränsningarna kunde göras mer generösa eller utformas mer flexibelt för att bättre överens- stämma med principen om det livslånga lärandet. 
 Möjligheten att kombinera partiella studier med sjukskrivning på deltid bör också enligt utredningen förbättras för att underlätta det livslånga lärandet. 
  
 11.2.2 
  
 Barnafödande 
  
 Under senare år har flera insatser genomförts för att främja famil- jebildning och stödja barnfamiljer ekonomiskt. Maxtaxa, allmän förskola, barnbidragshöjning och stärkt föräldraförsäkring är några viktiga exempel. Ekonomin är viktig när studerande familjeplane- rar. Ett sätt att ytterligare öka barnafödandet bland personer som är i studier är enligt utredningens bedömning att förbättra nivåerna i föräldraförsäkringen för studerande. Om ersättningen kunde motsvara nivåerna i studiemedlen skulle den ekonomiska situatio- nen för studerande förbättras. Benägenheten att skjuta upp barna- födandet till efter avslutad utbildning eller till dess en fast förank- ring på arbetsmarknaden uppnåtts skulle därmed kunna minska. 
 Frågor av studiesocial natur spelar också en viktig roll för stude- rande som redan har barn eller som planerar att skaffa barn under studietiden. Studerande med små barn har i allmänhet högre öns- kemål och behov av en flexibel utbildningsplanering. 
  
 11.2.3 
  
 Jämställdhet 
  
 Deltagande i både vuxenutbildning och högskoleutbildning är högre för kvinnor än män. Flera av de problem och svårigheter beträffande samspelet mellan studiestödssystemet och övriga trygghetssystem som utredningen uppmärksammat berör kvinnor och ensamstående föräldrar. Unga kvinnor som ännu inte hunnit 
 179 
  
 Studerandes trygghet i framtiden 
  
 SOU 2003:130 
  
 kvalificera sig inom sjuk- och föräldraförsäkringen kan hamna i en mycket besvärlig ekonomisk situation om de får barn under stu- dietiden. Utredningen menar att jämställdhetsperspektivet därför bör uppmärksammas vid en eventuell anpassning av kvalifikations- kraven och nivåerna i de försäkringssystemen. Det förhållande att det i vissa ersättningssituationer krävs sysselsättning på heltid – t.ex. vid sjukdom i det särskilda sjukförsäkringsskyddet i studie- medelssystemet – kan missgynna kvinnor. 
 Tilläggslånet i studiemedelssystemet är utformade på ett sätt som inverkar negativt på personer som direkt före studierna vårdat barn under en längre period. Systemet bör enligt utredningens mening förändras så att det bidrar till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. En möjlighet, som utredningen för fram, är att öppna upp bestämmelserna så att det blir möjligt för alla stude- rande med barn att utnyttja möjligheten till tilläggslån. 
 Möjligheten för studerande att tillfälligt vårda ett sjukt barn med ersättning från socialförsäkringssystemet är starkt begränsade. Studerande med studiemedel har möjlighet att behålla studiemedlet under sådan tid, men någon möjlighet att få lånet avskrivet finns inte. För att öka möjligheterna att förena studier med föräldraskap bör det övervägas om inte reglerna härom kan förbättras för studerande. 
 180 
 12 Samlade slutsatser 
 Syftet med utredningen har bl.a. varit att ge en samlad bild av hur den ekonomiska och sociala situationen ser ut för studerande under hela studietiden. Utredningen har i sin kartläggning uppmärksam- mat vissa omständigheter som studerande upplever som särskilt bekymmersamma under studierna. Eftersom studerandegruppen är så stor och heterogen ser studietiden väldigt annorlunda ut för skilda individer. Studietiden skiljer sig naturligtvis i längd men är dock begränsad för alla. För en del personer är studietiden frik- tionsfri i studiesocialt hänseende. För yngre studerande, som inte hunnit kvalificera sig i trygghetssystemen genom arbete, är situa- tionen mer otrygg. Detta påverkar givetvis benägenheten att t.ex. våga bilda familj under studietiden. Forskarstuderande som finan- sierar studierna med stipendier saknar också kvalificeringsgrund i trygghetssystemen. Likaså studerande utan studiefinansiering kan ha svårt att kvalificera sig. Studerande som redan har familjeansvar, särskilt ensamstående, har periodvis en ansträngd ekonomi med knappa disponibla resurser. De familjepolitiska stöden är inte sär- skilt avpassade till studerande vilket påverkar den ekonomiska situationen. Formen av studiefinansiering är också viktig. De flesta studerande med studiestöd klarar dock sin ekonomi under studie- tiden men studieuppehållen innebär särskilda problem. Även bestämmelserna kring inkomstbegreppet vållar bekymmer, dvs. vilka ersättningar som skall beaktas vid beräkning av en förmån. 
 I det föregående har några möjliga utvecklingslinjer dragits upp för hur gränsdragningen mellan studiemedelssystemet och de övriga trygghetssystemen kan förtydligas eller förändras på sikt i syfte att skapa en tryggare tillvaro för studerande. I tillämpliga delar gäller detsamma även rekryteringsbidraget till vuxenstude- rande. Utredningens uppgift har emellertid inte varit att lämna konkreta förslag. Det uppdrogs bara till utredningen att föreslå hur studiestödssystemets bör samverka med bostadsbidraget i fram- 
 181 
  
 Samlade slutsatser 
  
 SOU 2003:130 
  
 tiden. De studiesociala frågorna rör – som framgått – olika politik- områden. De olika problem och svårigheter som studerande upp- lever och som utredningen mött under sitt arbete kan därför i all- mänhet inte avhjälpas genom en eller några få enkla förändringar. Det fordras i stället samverkan och gemensamma anpassningar, men även en förändrad och mer generös inställning till studerande- gruppen för att studierna sammantaget skall kunna bli tryggare ur både ekonomisk och social synvinkel. Utredningen är också med- veten om att vissa av uppslagen som förs fram inte kan genomföras på ett kostnadsneutralt sätt. För att reglerna bättre skall kunna fylla den enskildes behov av väl fungerande system behöver således ytterligare analyser och avvägningar göras. Förhoppningsvis kan utredningens arbete utgöra grunden för sådana framtida föränd- ringar. 
 Utredningen vill avslutningsvis tydliggöra vilka effekter de vik- tiga uppslag till förändringar, som utredningen sammantaget pekat på, kan få för studerande i framtiden. De konsekvenser som främst är av intresse att redovisa här är 
  
 konsekvenser för individen och 
  
 ekonomiska konsekvenser. 
  
 I kapitel 11 har en redovisning lämnats för hur regelverken bättre skulle kunna anpassas till de politiska målsättningarna om livslångt lärande, ökat barnafödande och jämställdheten mellan kvinnor och män. 
 Utredningen anser att bedömningarna i övrigt inte påverkar de områden som efterfrågas i Kommittéförordningens (1998:1474) konsekvensbeskrivningar. 
  
 12.1 
  
 Förbättringar för alla studerande 
  
 12.1.1 
  
 Behov 
  
 Utredningen har fört fram behovet av att 
  
 informationen och vägledningen  
  
 om de studiesociala trygghets- systemen till studerande förbättras och  
 samlas 
 , 
  
 reglerna  
  
 blir  
 färre och enklare  
 så att  
 tillämpningen  
 blir mer enhetlig, 
  
 definitionen av studerande  
  
 förtydligas och  
 statistiken  
 förbättras, 
  
 182 
  
 SOU 2003:130 
  
 Samlade slutsatser 
  
 studerande kan kvalificera sig och få tillgång till de försäkrings- system som bygger på inkomstbortfallsprincipen t.ex. genom att  
  
 bidragsdelen i studiemedlet beskattas 
 , 
  
 studiemedlen värdesäkras  
 i takt med den samhällsekonomiska utvecklingen, 
  
 undervisningen  
 görs mer  
 flexibel  
 t.ex. med treterminssystem så att studietiden kan varieras mer utifrån individens behov, 
  
 studier på deltid  
  
 kan kombineras med  
 sjukskrivning på deltid 
 , 
  
 skydds 
  
 bestämmelserna om  
 sjukpenninggrundande inkomst  
 anpassas till ett flexibelt användande av studiemedlen samt att 
  
 vissa  
  
 åldersgränser  
 för studerande anpassas till livslångt lärande. 
  
 12.1.2 
  
 Effekter 
  
 Den ekonomiska och sociala situationen under den samlade stu- dietiden skulle förbättras för alla studerande om regelverken kring trygghetssystemen kunde anpassas bättre utifrån nu nämnda behov. Ett bättre utbyggt informationsnät och en mer enhetlig tillämpning av reglerna skulle ge ökad trygghet och rättssäkerhet för studerande och skapa förutsättningar för mer effektiva studier. Studerande skulle vidare våga använda systemen, t.ex. bostads- bidraget, på det sätt som är avsett med dem. System med prelimi- nära bidrag som stäms av i efterhand kan få bekymmersamma effekter för studerande som ofta har en ojämn ekonomi. Kunska- pen om de samlade sociala och ekonomiska villkoren för alla stude- rande skulle behöva samlas i ett gemensamt forum. Avgränsningen mellan studerande som finansierar sina studier på olika sätt behöver förtydligas. Den statistiska informationen över olika studerande- grupper är också bristfällig och behöver förbättras i vissa avseen- den. Ett förbättrat och tydligare uppgiftslämnande skulle effektivt bidra till att öka kunskaperna om studerandes beteenden och vill- kor. Detta skulle öka förutsebarheten och möjligheten för de som studerar eller vill studera att kunna planera sin studietid. Om bidragsdelen i studiemedlen beskattas – under förutsättning att beloppen justeras i enlighet härmed och bidraget betraktas som inkomst vid beräkning av andra förmåner – skulle studerande få tillgång till försäkringssystem som bygger på inkomstbortfallsprin- cipen. Detta skulle framför allt gynna de studerande som ännu inte har fått den fasta förankring i arbetslivet som kvalificerar dem till trygghetssystemen. Även om försäkringssystemen i de flesta fall 
 183 
  
 Samlade slutsatser 
  
 SOU 2003:130 
  
 inte behöver utnyttjas under studietiden ger vetskapen om att omfattas av dem en ökad säkerhet. Den ekonomiska situationen skulle också förbättras för alla studerande med studiemedel med ett mer värdesäkert studiemedelsbelopp. Möjligheten att klara studie- uppehållen, framför allt under sommarmånaderna, skulle öka med en än mer flexibel undervisning eller ett treterminssystem. Det är även viktigt att tillämpningen av socialbidrag inte likriktas för per- soner som studerar, utan att det sker en individuell behovsprövning i varje enskilt fall. Studier i mer begränsad omfattning kan vara den bästa chansen att komma tillbaka för en person som blivit sjuk. De positiva effekterna för både samhället och enskilde är uppenbara om förutsättningarna att kombinera deltidsstudier med sjukskriv- ning på deltid ökar. I dag måste studiestöd uppbäras kontinuerligt för att ge skydd i samband med beräkning av sjukpenninggrundad inkomst. Om reglerna kan anpassas till ett flexibelt bruk av stu- diemedlen kan skyddet för studerande i samband med sjukdom förbättras. Om åldersgränserna i studiemedelssystemet och bostadsbidraget kan göras mer generösa skulle möjligheten till livslångt lärande förbättras. Sammantaget skulle studierna kunna bli tryggare ur både ekonomisk och social synvinkel och det livslånga lärandet skulle underlättas om nämnda behov kan tillgodoses. 
 Flertalet av förbättringar t.ex. bättre information, vägledning och enhetlig rättstillämpning, bör kunna genomföras inom anvisade kostnadsramar. Andra behov, som t.ex. att värdesäkra studiemed- len, kan inte ske utan ytterligare resurser. 
  
 12.2 
  
 Förbättringar för studerande med barn 
  
 12.2.1 
  
 Behov 
  
 Utredningen har fört fram behovet av att 
  
 förändra samspelet mellan studiemedelssystemet och bostads- bidraget på så sätt att  
  
 studiebidraget inte skall ingå  
 i den inkomst som utgör  
 underlag för bostadsbidrag 
 , 
  
 vårdbidraget undantas  
 vid beräkning av studiemedel, 
  
 studiebidraget inte beaktas vid beräkning av  
  
 återbetalningen av underhållsstödet 
 , 
  
 alla studerande med barn ges möjlighet att utnyttja  
  
 tilläggslån  
 i studiemedelssystemet, 
 184 
  
 SOU 2003:130 
  
 Samlade slutsatser 
  
 nivåerna i föräldraförsäkringen  
  
 förbättras för studerande samt att 
  
 förutsättningarna förbättras för studerande att  
  
 tillfälligt vårda sjukt barn 
 . 
  
 12.2.2 
  
 Effekter 
  
 Genom att ändra inkomstbegreppen dvs. vilka förmåner som beaktas vid bestämmande av ett annat stöd, ökar förutsättningarna för att speciella behov på grund av t.ex. barn eller eget funktions- hinder, kan tillgodoses inom de system som är avsedda att skydda behovet. Dagens gränsdragning mellan studiemedelssystemet – som endast ser till den studerandes egna behov – och andra trygg- hetssystem – som bl.a. beaktar familjesituationen – skulle då löpa smidigare. En tydlig åtskillnad mellan studiemedelssystemet och andra förmånssystem skulle därför upplevas som mer rättvis av studerande, i synnerhet för dem som redan har barn, och öka deras ekonomiska bärkraft. Att inte beakta studiebidraget vid beräk- ningen av bostadsbidraget skulle kunna gynna både studerande med barn, särskilt ensamstående, och vissa andra studerandegrupper. Förutsättningarna skulle förbättras för personer att våga kombinera studier med barn. Att skattebelägga studiemedelssystemet kan vara ett alternativ. Rättvisan ökar om alla studerande med studiemedel är kvalificerade till trygghetssystemen. Åtgärder som att förbättra nivåerna i föräldraförsäkringen och ge alla studerande med barn tillgång till tilläggslån i studiemedelssystemet skulle underlätta det livslånga lärandet och stimulera unga studerande att förena studier med föräldraskap. Detta skulle också kunna bidra till en mer jäm- ställd tillvaro mellan män och kvinnor som studerar. Likaså skulle situationen förbättras för en studerande förälder om han eller hon kunde överlåta rätten till ersättning vid tillfällig vård av barn till annan eller att möjlighet till avskrivning av studielånet införs. Även beträffande underhållsstödet skulle åtgärder kunna vidtas för att underlätta situationen för studerande som är återbetalnings- skyldiga. 
 Utredningen har i det föregående dels lämnat förslag till ett för- ändrat samspel mellan bostadsbidraget och studiemedelssystemet, dels hur förslaget skall kunna finansieras. Även beträffande even- tuella förändringar i tilläggslånet inom studiemedelssystemet har finansieringsförslag lämnats i enlighet med direktiven. Utred- 
 185 
  
 Samlade slutsatser 
  
 SOU 2003:130 
  
 ningens uppslag beträffande nivåerna i föräldraförsäkringen fordrar dock ytterligare analyser som inte ryms inom utredningens upp- drag. 
 186 
 13 Författningskommentar 
 Som framgått av kapitel 7 föreslås att bidragsdelen i studiemedlet inte skall ingå i den inkomst som utgör underlag för beräkning av bostadsbidrag. Förslaget medför vissa ändringar i lag. I och med att de ändrade bestämmelserna i lagen om bostadsbidrag träder i kraft upphävs lag (2003:1067) om särskild bestämmelse om bostads- bidrag. 
  
 13.1 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag 
  
 4 § 
 Paragrafen anger vad som, utöver vad som följer av 4a – 5a §§, ingår i bidragsgrundande inkomst. I andra stycket har gjorts den änd- ringen att studiemedel i form av studiebidrag inte skall räknas med när bidragsgrundande inkomst fastställs. Det innebär att ingen del av studiemedelsbeloppet skall beaktas vid beräkning av bostads- bidraget. 
 Bostadsbidrag betalas ut med ett preliminärt belopp. Slutligt bostadsbidrag fastställs efter den tidpunkt då taxering skett för bidragsåret. För preliminärt bostadsbidrag, som beräknats och betalats ut innan den nya bestämmelsen trätt i kraft, skall slutligt bostadsbidrag bestämmas enligt äldre bestämmelser. 
 187 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2003:130 
  
 13.2 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:761) om bostadstillägg för pensionärer m.fl. 
  
 15 § 
 Av paragrafen framgår vilka inkomster som skall medräknas vid fastställande av den bidragsgrundande inkomsten. Ändringen inne- bär att studiemedel i form av bidrag, på liknande sätt som föreslås i lagen om bostadsbidrag, inte skall läggas till den bidragsgrundande inkomsten vid beräkning av bostadstillägg för pensionärer m.fl. 
 188 
 Särskilt yttrande 
 Av Mason, Ritter och Bennett 
 Som ett särskilt uppdrag skall Studiesociala utredningen föreslå hur det nya studiestödssystemet bör samspela med bostadsbidraget på lång sikt. Utredarens förslag till lösning innebär att bidragsdelen i studiemedlet inte skall ingå i den inkomst som utgör underlag för bostadsbidraget. Förslaget tar sikte på att studiebidraget är obeskattat och därför inte skall räknas in i den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag. 
 Vi har en uppfattning som avviker från utredarens i denna fråga. Vi förordar att hela bidragsdelen i studiemedlet skall inkluderas i den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidraget. Utredarens förslag innebär att det obeskattade rekryteringsbidraget skall ingå i den bostadsbidragsgrundande inkomsten, till skillnad från det obeskattade studiebidraget. En sådan lösning anser vi inte kan till- skrivas en långsiktigt bärande princip baserad på inkomstbegreppet inom bostadsbidragssystemet. 
 Vår ståndpunkt, att studiebidraget precis som rekryteringsbidra- get skall inkluderas vid beräkning av bostadsbidrag, baseras i huvudsak på att studiebidraget tillför hushållet ekonomisk bärkraft och att det, tillsammans med eventuella studiemedel i form av lån, är avsett att täcka levnadskostnaderna för den studerande. Att räkna in studiebidraget i den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag ger en rättvisande bild av den samlade ekonomiska bärkraften för studerande. Att inte inkludera studiebidraget vid beräkning av bostadsbidraget ger studerande med studiebidrag en ekonomisk fördel i förhållande till personer med motsvarande inkomster förvärvade på annat sätt. 
 Utredarens förslag innebär enligt vår mening en förbättring enbart för studerande som får både studie- och bostadsbidrag, medan den ekonomiska situationen för de som endast uppbär antingen bostadsbidrag eller studiebidrag förblir oförändrad. En 
 189 
  
 Särskilt yttrande 
  
 SOU 2003:130 
  
 sådan åtskillnad är inte påkallad eftersom den ekonomiska situatio- nen för studerande med både studie- och bostadsbidrag inte är sämre i förhållande till andra grupper. Socialdepartementets rapport Analys av bostadsbidrag, som utredaren tagit del av, visar att det finns stora skillnader mellan studerande och icke studerande ung- domar utan barn som uppbär bostadsbidrag. Den ekonomiska situ- ationen för de icke studerande ungdomarna utan barn är klart sämre och de uppbär oftast socialbidrag. Dessa omständigheter talar för att förslaget inte är motiverat. 
 Utredaren föreslår vidare att kostnaderna för förslaget skall finansieras genom att utgifterna på de ramade anslagen för rekryte- ringsbidraget och det prioriterade bidraget inom studiemedels- systemet skall minskas, till exempel genom minskade volymer. Dessa ramade anslag utnyttjas inte i sin helhet i dagsläget. Vi vill därför understryka att det är de faktiska utgifterna, och inte endast anslagsramarna, som skall minskas med den statsfinansiella kostna- den för utredarens förslag. 
 190 
 Referenser 
 Nedan redovisas rapporter m.m. som Studiesociala utredningen har tagit del av. Förteckningen upptar inte riksdagstryck, SOU eller myndigheters årsredovisningar eller annan officiell statistik. 
 Andréasson Ewing och Buck:  
 Livet som doktorand – En rapport om forskarstuderandes livssituation 
 . ST och TCO 2003 
  
 Abbott, Brown m.fl.:  
 Om bemötande av människor med funktions- hinder. Ett nationellt program för att öka kompetensen om bemö- tande 
 . Statens institut för särskilt utbildningsstöd (SISUS) 2003 Moore, Campbell:  
 Studenterna i Sverige. Om livet och tillvaron som stu- dent vid sekelskiftet 2000 
 . Slutrapport från Högskoleverkets projekt Studenterna i Sverige (StudS). Högskoleverkets rap- portserie 2001:26R. (Projektet har dessutom publicerat nio olika 
  
 arbetsrapporter) 
  
 Moore, Barker, Decker:  
 Studenternas bostadssituation och ekonomiska förhållanden våren 2002 
 . Högskoleverket 2002 
  
 Centrala studiestödsnämnden:  
 Den första terminen med det nya stu- diestödet 
 . CSN rapport 2002:1 
  
 Centrala studiestödsnämnden:  
 Vuxenstudier med studiestöd i hög- skolan. En utvärdering av statligt studiestöd till högskolestude- rande äldre än 29 år 
 . CSN rapport 1998:1 
  
 FöreningsSparbanken:  
 Fickekonomen 2003  
 FöreningsSparbanken:  
 Ungdomsekonomen 2003 
  
 Gustavsson West Reneman Peters:  
 Högskolan, en skola för alla? Intervjuer med sex kvinnliga studenter från arbetar- klassen.  
 Institutionen för samhällsvetenskap med ekonomi, Kalmar högskola 
  
 Holmlid, Robles:  
 För en öppen högskola. Om förutsättningar för stu- denter med psykiska och neuropsykiska funktionsnedsättningar 
 . Stockholm universitet 2002 
  
 191 
  
 Referenser 
  
 SOU 2003:130 
  
 Högskoleverket:  
 Doktorandhandboken 
 . www.doktorandhandboken.nu 
  
 Högskoleverket:  
 Studentspegeln 2002  
 Högskoleverket:  
 Doktorandspegeln 2003 
  
 Kommunalarbetareförbundet:  
 Glimtar av flexibelt lärande 
  
 Kommunalarbetareförbundet:  
 Högskolestudier för Kommunals medlemmar 
 Hendrix, Hanson, Burns:  
 Att studera med barn.  
 TCO 2002 Reilly, Koch, Benton:  
 Funktionshindrades upplevelse av 
  
 att studera vid universitet och högskola.  
 Statens institut för sär- skilt utbildningsstöd (SISUS) 
  
 Riksdagens utbildningsutskott:  
 PM  
  
 2002-05-23 
  
  Om studenthälso- vården 
  
 Riksförsäkringsverket:  
 När har vi råd att skaffa barn?  
 RFV analyse- rar 2001:8 
  
 Riksförsäkringsverket:  
 När har vi råd att skaffa fler barn?  
 RFV analyserar 2003:8 
  
 Riksförsäkringsverket:  
 Socialförsäkringsboken. Idé och verklighet i handikappolitiken 
 . RFV 2002 
  
 SACO Studentråd:  
 Diskussionsunderlag – ett nytt socialförsäkrings- system 
 . SACO 2002 
  
 SACO Studentråd:  
 Flexibelt terminssystem. Sammanställning av enkätundersökning genomförd under hösten 2002.  
 SACO 2002 
  
 SACO Studentråd:  
 Rättighetskatalogen 
 . SACO 2002 
  
 SACO Studentråd:  
 Visionsprogram. Vad tycker SACO Studentråd  
 2002–2005? 
 SACO 2002 
  
 Skolverket:  
 Kunskapslyftet och den gymnasiala vuxenutbildningen 
 . Skolverket 2001 
  
 Skolverket:  
 Det livslånga och livsvida lärandet.  
 Skolverket 2000 Socialdepartementet:  
 Barnafödande i fokus. Från befolkningspolitik 
 till ett barnvänligt samhälle 
 . Ds 2001:57 
  
 Socialdepartementet:  
 Analys av bostadsbidrag.  
 Rapport  
 2003-04-02 
  Statistiska centralbyrån:  
 Hur många barn får jag när jag blir stor? Barnafödande ur ett livsperspektiv.  
 Demografiska rapporter 2002:5 Statistiska centralbyrån:  
 Barn och deras familjer 2001.  
 Demogra- 
 fiska rapporter 2003:1 
  
 Statskontoret:  
 Kommunernas ansvar för vuxnas lärande. Vad bör staten göra?  
 Rapport 2003:10 
  
 Molina, Hayes:  
 Studerande förälder – Hur har du det? En undersök- ning av hur studenter med barn upplever sin situation.  
 Karolinska institutet höstterminen 2002 
  
 192 
  
 SOU 2003:130 
  
 Referenser 
  
 Sveriges Förenade Studentkårer:  
 Ett år med det nya studiemedels- systemet 
 . SFS 2002 
  
 Sveriges Förenade Studentkårer:  
 Kompetenslinjen – ett förslag till ett moderniserat socialförsäkringssystem.  
 SFS 2001 
  
 Sveriges Förenade Studentkårer:  
 SFS bostadsrapport hösten 2002 
  
 Sveriges Förenade Studentkårer:  
 Juridisk hjälpreda för doktorander. 
 SFS 2002 
 Sveriges universitets- och högskoleförbund:  
 För och nackdelar med ett utökat studieår.  
 SUHF 2003 
  
 Uppsala studentkår:  
 Barnfällan – om föräldrar som studerar vid högskolan.  
 2002 
  
 Alvarez, Washington, Goodwin:  
 Universitetsstudenters hälsa och livsvillkor. En undersökning bland förstaårsstudenter vid Linköpings universitet.  
 Karolinska institutet 2003 
  
 Hall, Johnson:  
 Utbildning straffbart! En rapport om studenten i trygghetssverige.  
 Rapport från Uppsala studentkår, Umeå stu- dentkår, Stockholms universitets studentkår och SACO Stu- dentråd. 2001 
  
 Anderson,  
 Maj-Lis 
   Klingensjö, Mendez:  
 Studerande och socialbidrag.  
 Svenska Kommunförbundet 2000. 
 193 
  
 Kommittédirektiv 
  
 Studiesocial utredning 
  
 Dir. 
  
 2002:120 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 19 september 2002. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare utses för att göra en samlad analys av den eko- nomiska och sociala situationen för studerande på olika utbild- ningsnivåer under den samlade studietiden, inklusive studieuppe- håll. Utredaren skall, mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kartlägga samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem som socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidragssystemet samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. 
 Grundstrukturen i de befintliga förmånssystemen skall ligga fast. Till de grundläggande principerna hör bl.a. inkomstbortfallsprinci- pen. Den särskilda utredaren skall analysera om gränsdragningen mellan studiestödssystemet å en sidan och socialförsäkringssyste- met inklusive bostadsbidragssystemet och det ekonomiska bistån- det å andra sidan behöver förtydligas. Om utredaren finner alter- nativa möjligheter att förtydliga gränserna mellan systemen skall sådana möjligheter och konsekvenserna av dem redovisas. 
 När det gäller arbetslöshetsförsäkringen skall utredaren endast kartlägga hur arbetslöshetsförsäkringen samspelar med studie- stödssystemet. 
 Som ett särskilt uppdrag skall den särskilda utredaren föreslå hur det nya studiestödssystemet bör samspela med bostadsbidraget på lång sikt, i enlighet med riksdagens tillkännagivande (BoU 2000/01:BoU12). I de fall utredarens förslag innebär att författ- ningar behöver ändras, skall utredaren lämna förslag till sådana änd- ringar. 
 Uppdraget skall vara avslutat senast den 31 december 2003. 
 195 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bakgrund 
 Utbildningsväsendets expansion 
 Regeringen har i propositionen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) behandlat åtgärder som syftar till att främja en bred- dad rekrytering till högskolan. I propositionen framhålls bl.a. bety- delsen av att rekrytera nya grupper av studerande till högskolan och på så sätt uppnå en från social och etnisk utgångspunkt jämnare rekrytering. Riksdagen har beslutat i enlighet med propositionen. 
 Den kraftiga utbyggnaden av den grundläggande högskole- utbildningen under senare år har bidragit till att fler studenter har fått tillträde till högre utbildning. Utbyggnaden av högskolan inne- bär att resurser motsvarande ca 100 000 högskoleplatser har till- förts mellan åren 1997 och 2003. 
 Under  
 1990-talet 
  ökade antalet studenter i högskolan med ca 80 procent. Det s.k. kunskapslyftet som pågått sedan år 1997 har också bidragit till både fler och nya grupper av studerande inom vuxenutbildningen. Samtidigt har studerandegruppens sammansätt- ning förändrats och breddats med avseende på ålder, geografisk, kulturell och social bakgrund. Detta har inneburit en ökad mång- fald. 
 Eftersom studerandegruppen är mycket heterogen har de stude- rande olika behov när det gäller bostad, barnomsorg, trygghet under sjukdom, etc. beroende på vilken livssituation de befinner sig i. 
 År 2001 var mer än 330 000 personer registrerade som stude- rande på högskolenivå. Nära 60 procent av alla studerande på hög- skolenivå var kvinnor. Kvinnor dominerade i de högre åldersgrup- perna. Antalet studerande var störst i åldersgruppen  
 21–24 
  år. Drygt 50 procent av de studerande var över 25 år. 
 Omkring 20 procent av de studerande hade barn vilket är en ökning jämfört med åren 1998 och 1999 då endast 15 procent hade barn. 
 Insatserna för ett livslångt lärande har resulterat i att studeran- degruppen har breddats och nu består av såväl unga som äldre stu- derande. 
 År 2001 var drygt 247 000 personer registrerade i vuxenutbild- ningen. Mer än 65 procent av alla vuxenstuderande var kvinnor. Drygt 75 procent av de vuxenstuderande var över 25 år. 
 196 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 1 
  
 Bostadsbidraget 
 Bostadsbidraget i sin nuvarande form är främst riktat till barn- familjer. Det kan också ges till personer mellan 18 och 29 år utan barn, oavsett om hushållet består av en ensamstående eller två sam- boende vuxna. För studerande med studiemedel gäller att bidrags- delen i studiemedlen ligger till grund för inkomstprövningen för bostadsbidrag. Av de ungdomshushåll som uppbär bostadsbidrag är ca tre fjärdedelar studerande med studiemedel. 
 Bidragshöjningen i det nya studiemedelssystemet kan medföra att vissa studerandehushåll kan få ett lägre bostadsbidrag. För att förhindra att det reformerade studiestödssystemet skulle leda till minskade bostadsbidrag tog riksdagen initiativ till införandet av en tillfällig lag, lagen (2001:525) om särskild bestämmelse om bostads- bidrag för år 2001. Den tillfälliga lagen innebar att endast 80 pro- cent av bidragsdelen i studiemedlen ingick i den bidragsgrundande inkomsten. Lagen trädde i kraft den 1 juli 2001. För år 2002 beslu- tades en ny lag med samma innehåll (SFS 2001:1111). Denna lag infördes i avvaktan på en långsiktig lösning. 
 Sjuk- och föräldraförsäkringen 
 Sjuk- och föräldraförsäkringen bygger på inkomstbortfallsprinci- pen, vilken är en av grundbultarna i socialförsäkringen. Principen innebär att ersättningen är kopplad till den sjukpenninggrundande inkomst (SGI) som personen har. För föräldrar som har låg inkomst eller ingen inkomst alls betalas dock föräldrapenning ut enligt en grundnivå. 
 SGI är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete. 
 Om den försäkrade inte längre har någon inkomst av arbete skall han eller hon som regel inte längre omfattas av sjukpenningförsäk- ringen. Sjukpenningskyddet kvarstår emellertid i vissa situationer som har bedömts vara skyddsvärda. 
 Till de grupper som omfattas av sådana s.k.  
 SGI-skyddade 
  tider hör bl.a. de som bedriver studier för vilka de uppbär studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395). Under  
 SGI-skyddade 
  tider får den sjukpenninggrundande inkomsten anpassas efter löneutveck- lingen inom den försäkrades yrkesområde. Reglerna om  
 SGI-skyd- 
  dade tider utgör således ett avsteg från huvudregeln och innebär att 
 197 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:130 
  
 en försäkrad får behålla sin SGI även om han eller hon inte längre förvärvsarbetar. 
 Föräldrapenningen omfattar totalt 480 dagar. Av dessa dagar betalas 390 dagar ut enligt förälderns SGI, dock lägst enligt grund- nivån. Grundnivån höjdes från 60 kronor per dag till 120 kronor per dag år 2002. De ytterligare 90 dagarna inom föräldrapenningen betalas som tidigare ut med 60 kronor per dag, lika för alla. Syftet med den höjda grundnivån är att förbättra för de föräldrar, exem- pelvis studerande, som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenningen. Rege- ringen har aviserat ytterligare höjningar av grundnivån till 150 kro- nor per dag år 2003 och till 180 kronor per dag år 2004, om det statsfinansiella läget så medger. 
 För studerande som har studiestöd gäller även särskilda regler inom studiestödssystemets ram i samband med sjukdom. Reglerna finns i studiestödslagen (1999:1395) och i studiestödsförordningen (2000:655). Bestämmelserna innebär att den studerande kan få behålla studiestödet under den tid han eller hon på grund av sjuk- dom är helt oförmögen att bedriva studier. En förutsättning är att sjukanmälan görs till och godkänns av försäkringskassan. Om sjukperioden varar längre tid än 30 dagar kan studieskulden för perioden avskrivas i efterhand. 
 Arbetslöshetsförsäkringen 
 Arbetslöshetsförsäkringen är en försäkring vid arbetslöshet och omställning från ett arbete till ett annat. Den består av en inkomst- relaterad ersättning som baseras på tidigare arbetsinkomst och ett grundbelopp som dels lämnas efter arbete i viss omfattning, dels efter avslutade studier. För båda ersättningsformerna är ett grund- villkor för ersättning bl.a. att sökanden är oförhindrad att arbeta och aktivt söker arbete. Arbetslöshetsersättning träder således inte in enbart på grund av att studier inte bedrivs under sommaren eller att studiestöd inte lämnas under ferierna. Det finns dock en gene- rell regel i arbetslöshetsförsäkringen vid tillfälligt avbrott i arbets- lösheten. En arbetslös som studerar en tid kan få arbetslöshets- ersättning om han eller hon befinner sig i s.k. omställning, dvs. tidigare har beviljats arbetslöshetsersättning och inom ett år, från det att han eller hon senast uppbar ersättning, åter blir arbetslös. 
 198 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 1 
  
 Den 1 januari 1998 gjordes en ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkringen som innebar att heltidsutbildningen skall vara avslutad för att arbetslöshetskassan skall bortse från studie- tiden vid prövning av rätt till arbetslöshetsersättning. Aktivitets- stöd lämnas med 183 kronor till den som deltar i ett arbetsmark- nadspolitiskt program utan att vara berättigad till arbetslöshets- ersättning. Fr.o.m. den 1 juli 1998 gäller att aktivitetsstöd till ett högre belopp lämnas i sådant program under ferieuppehåll i stu- dierna. Förutsättningar för aktivitetsstöd till sådant högre belopp är bl.a. att personen skulle ha varit berättigad till högre arbetslös- hetsersättning än 183 kronor per dag enligt de tidigare reglerna för arbetslöshetsersättning. 
 Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen 
 Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem till- godosedda på annat sätt har enligt socialtjänstlagen (2001:453) bland annat rätt till ekonomiskt bistånd av socialnämnden för sin försörjning och för sin livsföring i övrigt. Biståndet skall motsvara en skälig levnadsnivå. 
 Det innebär att biståndet utgör ett yttersta skyddsnät när inga andra försörjningsmöjligheter finns. Det innebär också att männi- skor som akut är utan pengar kan få hjälp i en nödsituation. Men den enskilde måste först utnyttja alla andra vägar som normalt står honom eller henne till buds. Den som kan arbeta är till exempel skyldig att söka arbete. Det finns också en skyldighet att delta i verksamheter som anordnas för arbetslösa. Personer som gjort vad de kan för att klara sin försörjning på egen hand, men ändå saknar inkomster eller andra medel motsvarande en skälig levnadsnivå, har som regel rätt till ekonomiskt bistånd. 
 När det gäller vuxna studerande anses de normalt sett få sina behov tillgodosedda genom stödformer som finns inom studie- medelssystemet och vuxenstudiestödet. Men det är ytterst för- hållandena i den enskilda livssituationen som avgör om en person som studerar har rätt till ekonomiskt bistånd. Nivån på biståndet bestäms utifrån reglerna om försörjningsstöd och riksnorm. Finns särskilda skäl kan socialtjänsten beräkna kostnaderna till en lägre nivå än riksnormen. 
 Fr.o.m. år 1998 infördes en ny möjlighet för socialtjänsten att ställa vissa krav på yngre personer som får försörjningsstöd. 
 199 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bestämmelsen tar i första hand sikte på personer under 25 år som inte fått fäste på arbetsmarknaden eller kommit in på någon regul- jär utbildning och inte heller har kunnat beredas deltagande i något lämpligt arbetsmarknadspolitisk program. Bakgrunden till föränd- ringen var regeringens bedömning att det är särskilt olyckligt om unga människor riskerar att börja sina yrkesliv med ekonomiskt bistånd. Förändringen innebär att socialnämnden kan begära att den som får bistånd under viss tid skall delta i av nämnden anvisad praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet om han eller hon inte har kunnat beredas deltagande i något lämpligt arbets- marknadspolitisk program. Bestämmelsen omfattar även stude- rande med tillgång till finansiering i särskild ordning, men som för en viss tid under studieuppehåll behöver ekonomiskt bistånd för att klara sin försörjning. 
 Sedan 1993 har kommunerna möjlighet att betala ut introduk- tionsersättning till skyddsbehövande och andra som omfattas av det kommunala flyktingmottagandet och som deltar i ett intro- duktionsprogram. Kommunerna fastställer själva introduktions- ersättningens utformning och storlek. 
 Det nya studiestödssystemet 
 Den 1 juli 2001 trädde den nya studiestödslagen och därmed det nya studiestödssystemet i kraft. Förändringarna innebar bl.a. att bidragsdelen i studiemedlen höjdes med närmare 500 kronor per månad och att lånedelen minskade i motsvarande mån. För vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå infördes en möjlighet till en högre bidragsnivå. Vidare möjliggjordes för vissa studerande att få ett tilläggslån med ca 1 600 kronor per månad. Reformen innebar även att den övre åldersgränsen för att vara berättigad till studiemedel höjdes från 45 till 50 år. 
 Systemet bygger på en veckoberäkning med en längsta tid som studiemedel kan lämnas på respektive utbildningsnivå. På efter- gymnasial nivå kan studiemedel normalt lämnas i högst 240 veckor. Möjligheten att komplettera studiemedlen med sidoinkomster utan reducering av studiestödet har ökat betydligt. Genom studiestöds- reformen har de studerande dessutom infogats i det allmänna pen- sionssystemet genom att studiebidraget är pensionsgrundande. 
 Återbetalningssystemet har stramats åt, men har trygghetsregler som kan nyttjas för att begränsa återbetalningen. Trygghetsreg- 
 200 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 1 
  
 lerna ger låntagaren rätt att få nedsättning av årsbeloppet på ett sätt som tar hänsyn till låntagarens betalningsförmåga. 
 Studiemedelssystemet är generellt till sin karaktär. Alla som omfattas av systemet har i princip rätt till lika stort studiestöd under studietiden oavsett ålder, familjesituation och bostadsort. En grundläggande princip i studiestödssystemet är att speciella behov föranledda av t.ex. bostadskostnader, barn, särskilda kostnader på grund av handikapp etc. skall tillgodoses inom ramen för andra förmånssystem. 
 Riksdagen har nyligen antagit en lag (2002:624) om rekryte- ringsbidrag till vissa vuxenstuderande (prop. 2001/02:161, bet. UbU 2001/02:15, rskr. 2001/02:312). Avsikten är att rekryterings- bidraget skall komplettera studiestödssystemet och användas inom ramen för kommunernas uppsökande verksamhet, för att stimulera vuxna som är eller riskerar att bli arbetslösa eller som har något funktionshinder till studier på grundskole- och gymnasienivå. 
 Det studiesociala området i övrigt 
 Vissa andra viktiga förändringar har gjorts på det studiesociala området utöver införandet av ett nytt studiestödssystem. 
 Studentinflytandet har ökat genom de förändringar som infördes i högskolelagen (1992:1434) och i högskoleförordningen (1993:100) efter förslag i regeringens proposition Studentinfly- tande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28). Bestämmelserna markerar att studenterna skall ges möjlighet till det inflytande som behövs för att på ett effektivt sätt kunna delta i och påverka verksamheten i högskolan. 
 Personskadeskyddet för studerande vid statliga universitet och högskolor har förbättrats genom ändringar i högskoleförordningen och i förordningen (1993:221) för Sveriges lantbruksuniversitet med anledning av propositionen Personskadeskydd för studenter (prop. 1999/2000:5). Sedan den 1 juli 2000 gäller således en försäk- ring i Sverige som ger högskolestudenter ett personskadeskydd motsvarande det som arbetstagare har. 
 Regeringen har i propositionen Likabehandling av studenter i högskolan (prop. 2001/02:27) föreslagit en ny lag om likabehand- ling av studenter i högskolan. Den skall ha till ändamål att på hög- skoleområdet främja lika rättigheter för studenter och sökande och motverka diskriminering på grund av studenters könstillhörighet, 
 201 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:130 
  
 etniska tillhörighet, sexuella läggning eller funktionshinder. Riks- dagen har beslutat i enlighet med propositionen (bet. 2001/02:UbU:5, rskr. 2001/02:101). 
 Pågående utredningsarbete som anknyter till de studerandes ekonomiska och sociala situation 
 Regeringen har beslutat om direktiv (dir. 2001:104 och dir. 2002:118) till en utredning som skall analysera samt föreslå änd- ringar i reglerna om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst. Även den särskilda beräkningsgrunden för föräldrapen- ning skall ingå i utredningen. Utredaren skall föreslå grundläggande principer för rätten att behålla en sjukpenninggrundande inkomst under tid då förvärvsarbete inte utförs. 
 Vidare har regeringen beslutat om direktiv (dir. 2002:47) till en översyn av studiehjälpen. Utredaren skall se över studiehjälps- systemet, dvs. studiestödet för studerande under 20 år i gymnasie- skolan och annan motsvarande utbildning. Utredaren skall bl.a. klargöra studiehjälpens syfte, dess roll i relation till olika ekono- miska stödformer på det familjepolitiska området och dess grad av måluppfyllelse. 
 Behovet av en översyn 
 Studenters behov av ekonomiskt stöd under studietiden är mycket skiftande. Studiestödssystemet är tänkt att fungera tillsammans med övriga trygghetssystem, där de olika systemen dock har sina speciella roller i samhället. Studerande med försörjningsbörda har således möjlighet till kompletterande ekonomiskt tillskott, främst i form av barnbidrag och bostadsbidrag. Det har emellertid framförts kritik mot den nuvarande ordningen. Bland annat har vissa kvalifi- kationsvillkor som finns inom  
 sjuk-, 
  föräldra- och arbetslöshets- försäkringen samt vissa andra kriterier som gäller för t.ex. ekono- miskt bistånd och bostadsbidrag kritiserats. Det behövs därför en samlad granskning av hur de olika förmånssystem som studerande kan beröras av under studietiden, inklusive studieuppehåll, sam- spelar. Gränssnitten behöver kartläggas. 
 För studerande som blir sjuka eller får barn under studietiden kan den ekonomiska situationen förändras beroende på att vissa 
 202 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 1 
  
 trygghetssystem, såsom sjuk- och föräldraförsäkringen, är inkomstrelaterade. Således kan studerande som blir sjuka eller väl- jer att bilda familj under studietiden hamna i en ekonomisk situa- tion som försvårar fortsatta studier. 
 För personer som varvar arbete med studier kan såväl möjlig- heterna att uppbära arbetslöshetsersättning som ersättningsnivåer komma att påverkas, vilket i sin tur kan påverka den enskildes vilja och möjlighet att studera. Samtidigt är det en bärande princip i arbetslöshetsförsäkringen att rätt till ersättning förutsätter en var- aktig anknytning till arbetsmarknaden och att personen aktivt söker ett nytt arbete. 
 Studiestöd lämnas endast under studietid. Under ett år har de studerande normalt en period då de själva måste svara för sin eko- nomiska försörjning eftersom studierna ofta är organiserade med ett längre uppehåll under sommarmånaderna. Eftersom studeran- degruppens ekonomiska behov och förutsättningar varierar under studieperioden, inklusive studieuppehåll, bör dessa frågor belysas. När det gäller möjligheterna att uppbära arbetslöshetsersättning vid studieuppehåll är det viktigt att erinra om arbetslöshetsförsäk- ringens roll som omställningsförsäkring från ett arbete till ett annat. 
 Det reformerade studiestödet kan ge konsekvenser för vissa stu- derandehushåll som uppbär bostadsbidrag, eftersom studiebidraget ingår i den bostadsbidragsgrundande inkomsten. För att änd- ringarna i studiestödssystemet inte skulle leda till minskade bostadsbidrag tog riksdagen initiativ till införandet av en tillfällig lag, lagen (2001:525) om särskild bestämmelse om bostadsbidrag för år 2001. Den tillfälliga lagen innebar att endast 80 procent av bidragsdelen i studiemedlen ingick i den bidragsgrundande inkomsten. Lagen trädde i kraft den 1 juli 2001. För år 2002 beslu- tades en ny lag med samma innehåll (SFS 2001:1111). Denna lag infördes i avvaktan på en långsiktig lösning. 
 Ytterligare analyser om bostadsbidragets roll och alternativa utvägar i syfte att nå en långsiktig lösning behöver därför göras. 
 Uppdraget 
 Utredaren skall göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll. Utredaren skall, 
 203 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:130 
  
 mot bakgrund av de studerandes skiftande sociala situation, kart- lägga samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmåns- system som socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidrags- systemet samt det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen och arbetslöshetsförsäkringen. 
 Utredningen skall omfatta studerande i högskoleutbildning, annan eftergymnasial utbildning inklusive kvalificerad yrkesutbild- ning (KY) samt vuxenutbildning. 
 Det skall ingå i analysen att beskriva i vilka avseenden den eko- nomiska situationen för studerande liknar respektive skiljer sig från den ekonomiska situationen för övriga grupper i samhället. Utreda- ren skall lämna underlag till regeringens fortsatta överväganden om behovet av att anpassa systemen till olika studerandegruppers behov. Motiv för och konsekvenser av olika alternativ skall redo- visas. 
 De befintliga systemens grundstruktur skall ligga fast. Till de grundläggande principerna hör bl.a. inkomstbortfallsprincipen. Den särskilda utredaren skall analysera om gränsdragningen mellan studiestödssystemet och å ena sidan socialförsäkringssystemet inklusive bostadsbidragssystemet och det ekonomiska biståndet å andra sidan behöver förtydligas. Om utredaren finner alternativa möjligheter att förtydliga gränserna mellan systemen skall sådana möjligheter och konsekvenserna av dem redovisas för såväl staten som kommunerna. 
 Utgångspunkten för uppdraget skall vara att underlätta livslångt lärande och att studiestödssystemet och övriga förmånssystem skall fungera väl tillsammans. Det är även viktigt att systemen bidrar till jämställdhet mellan kvinnor och män samt främjar barnafödandet. 
 När det gäller arbetslöshetsförsäkringen skall utredaren endast kartlägga hur arbetslöshetsförsäkringen samspelar med studie- stödssystemet. 
 Som ett särskilt uppdrag skall den särskilda utredaren föreslå hur det nya studiestödssystemet bör samverka med bostadsbidraget på lång sikt, i enlighet med riksdagens tillkännagivande (bet. 2000/01:BoU12). I de fall utredarens förslag innebär att författ- ningar behöver ändras, skall utredaren lämna förslag till sådana änd- ringar. 
 204 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 1 
  
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall samråda med utredningen om skyddstider för sjukpenninggrundande inkomst (dir. 2001:104 och dir. 2002:118) och med utredningen om översyn av studiehjälpen (dir. 2002:47). 
 Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 31 december 2003. 
 (Socialdepartementet) 
 205 
  
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till Studiesociala utred- 
  
 Dir. 
  
 ningen (S 2002:13) 
  
 2003:13 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 23 januari 2003. 
 Analys av förutsättningarna för att införa ett barntillägg till stu- derande 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 19 september 2002 tillkallade statsrådet Tran en särskild utredare med uppdrag att göra en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer under den samlade stu- dietiden, inklusive studieuppehåll (dir. 2002:120). Utredaren skall enligt direktiven redovisa uppdraget senast den 31 december 2003. 
 Regeringen ger utredaren i uppdrag att även analysera förutsätt- ningarna för att införa ett barntillägg till studerande. Syftet med analysen skall vara att undersöka vilka möjligheter det finns att på ett effektivt sätt underlätta den ekonomiska situationen för stude- rande med barn. Utredaren skall särskilt analysera hur ett even- tuellt barntillägg kan påverka samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem samt vilka ekonomiska och andra konse- kvenser det kan få för den enskilde studerande. I den mån utreda- ren finner att förutsättningar finns för att införa ett barntillägg till studerande, skall kostnaden för detta beräknas och förslag till finansiering lämnas. 
 (Socialdepartementet) 
 207 
 Bilaga 3 
 Enkät till studerande 
 Studiesociala utredningen har genomfört en enkätundersökning för att belysa den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika studienivåer. Undersökningen gjordes i samarbete med Statistiska centralbyrån (SCB). Enkäten skickades till 2 026 utvalda personer som studerat någon gång under 2002. Urvalsprocessen var ett stratifierat urval, dvs. urvalspersonerna valdes slumpmässigt ur 24 i förväg bestämda grupper (s.k. strata). Svarsfrekvensen blev 68,6 procent, vilket bedöms som ganska högt vid denna typ av undersökning. Elva procent av de tillfrågade har uppgett att de inte studerade under 2002. Dessa har inte beaktats i den fortsatta analysen. 
 Frågeformuläret biläggs. 
 A. Sjukpenning 
 Drygt en fjärdedel av de svarande har tvingats avstå från studier på grund av sjukdom vid något tillfälle under 2002. Det rör sig i all- mänhet om ganska korta sjukperioder, mer än tre fjärdedelar av dem som uppgett att de varit sjuka svarar att den längsta sjukperio- den varade mellan  
 1–7 
  dagar. 
 Utredningen konstaterar att närmare tre fjärdedelar av de sjuka studerande inte har anmält sin sjukdom till försäkringskassan. Kvinnor sjukanmäler sig något mer än vad männen gör. Studerande med barn sjukanmäler sig mer än studerande utan barn. Nästan två tredjedelar av gruppen med barn har sjukanmält sig vid sjukdom medan 90 procent av gruppen utan barn har avstått. Av dem som anmält sig har så gott som alla fått sjukpenning eller fortsatt rätt till studiemedel. 
 209 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:130 
  
 B. Arbetslöshetsförsäkring 
 Drygt hälften av de svarande är medlemmar i någon arbetslöshets- kassa. Av dessa har 13 procent beviljats ersättning löpande under året, 17 procent har beviljats ersättning i samband med ferier och två procent sökt men fått avslag på sin ansökan. Av dem som sva- rade på enkäten studerade drygt 40 procent endast under en del av året, vilket kan förklara att vissa fått löpande ersättning. 
 C. Bostadsbidrag 
 Mindre än en femtedel av de studerande i enkäten har sökt bostadsbidrag. Fjorton procent har sökt och blivit beviljade bidrag och två procent har sökt men fått avslag. Svarsfördelningen visas i diagrammet nedan. 
  
 Diagram 1.  
 Har du sökt bostadsbidrag? 
 2% 
 14% 
  
  Nej, ej berättigad 
  
 9% 
  
 Nej, dåligt insatt 
  
  Nej, skulle fått om jag sökt 
 Ja, beviljad 
 58% 
  
  Ja, fått avslag 
 17% 
 De flesta studerande klarar sig utan bostadsbidrag och merparten tror inte heller att de skulle vara berättigade till bidrag. Som fram- går av diagrammet kan det dock finnas andra skäl till att man avstår 
 210 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 3 
  
 från att söka bostadsbidrag. Sjutton procent uppger att de är för dåligt insatta i hur regelverket fungerar. Detta är särskilt vanligt bland yngre personer; inom urvalskategorin under 24 år uppger en fjärdedel att de är för dåligt insatta i reglerna. Det kan innebära att många ungdomar avstår från att söka ett bidrag de skulle varit berättigade till på grund av bristande information. 
 Det har också uttryckts oro för att personer som är berättigade till bostadsbidrag avstår från att söka bidraget eftersom de är rädda för framtida återbetalningskrav. Undersökningen ger visst stöd för den uppfattningen. Av dem som uppgett att de inte sökt bostads- bidrag trots att de tror sig vara berättigade till det uppger en femte- del att de befarat att de skulle få återbetalningskrav och att de där- för avstått från att söka. Framför allt kvinnor och yngre personer oroar sig för återbetalningskraven. 
 D. Socialbidrag 
 Av samtliga studerande har fem procent sökt och beviljats social- bidrag och endast en procent sökt och fått avslag. Det är vanligare bland studerande med barn samt bland studerande på folkhögskola och komvux att någon gång ha sökt socialbidrag. 
 Underlaget är för litet för att dra några säkra slutsatser om de studerande som beviljats socialbidrag. Det är dock värt att notera att de som beviljats socialbidrag grovt faller in i två grupper: de som uppburit socialbidrag under en period om högst en månad under året och de som uppburit bidraget en period om fyra månader eller längre. Av högskolestudenterna är andelen som haft socialbidrag längre än två månader inte ens mätbar medan en stor majoritet av socialbidragstagarna som läser på komvux uppburit socialbidrag under fyra månader eller längre. Anmärkningsvärt är också att mer än hälften av männen som beviljats socialbidrag haft detta under en period på fyra månader eller längre. 
 E. Barn 
 Nästan en tredjedel av de studerande har barn. Vanligast är att stu- derande har två barn, men nästan en tredjedel av gruppen med barn har tre barn eller fler. 
 211 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:130 
  
 Diagram 2.  
 Har du barn? 
 7% 
 15% 
  
  ett 
  
  två 
  
  tre eller fler 
 10% 
  
  Inga barn 
 68% 
 Utredningen har också frågat hur studiesituationen påverkat inställningen till att skaffa barn. En majoritet upplever inte att stu- dierna har påverkat deras inställning. En knapp fjärdedel har dock valt att vänta med att skaffa barn till dess att de avslutat sina stu- dier. 
 Av dem som anser att studierna påverkat deras benägenhet att bilda familj svarar 72 procent att det påverkat i hög eller mycket hög grad och att studierna tar mycket tid och därför är svåra att förena med ansvaret som förälder. En bättre studiesocial situation skulle alltså underlätta för de studerande att skaffa barn. 
 Diagrammet nedan visar de svarande som anser att den ekono- miska situationen påverkat deras inställning. 
 212 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 3 
  
 Diagram 3 
 . I hur hög grad påverkar den ekonomiska situationen din inställning till att skaffa barn? 
 2% 
 0% 
 6% 
 15% 
  
  Mycket låg grad 
  
  Varken låg eller hög grad 
  
  Hög grad 
  
  Mycket hög grad 
 77% 
 Den ekonomiska situationen har alltså stor betydelse vid familje- bildning. Det märks också på att 22 procent anser att det i hög grad och hela 62 procent att det i mycket hög grad påverkat samt att de vill skaffa sig ett stabilt jobb med säker inkomst innan de skaffar barn. 
 Även utformningen av de sociala trygghetssystemen påverkar inställningen till att skaffa barn under studietiden. Diagrammet nedan visar i vilken grad de svarande anser att detta påverkat deras inställning. 
 213 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:130 
  
 Diagram 4.  
 I hur hög grad påverkar de sociala trygghetssystemen din inställning till att skaffa barn? 
 2% 
 7% 
 36% 
  
 27% 
  
 Mycket låg grad 
  
 Låg grad 
  
 Varken låg eller hög grad 
  
 Hög grad 
  
 Mycket hög grad 
  
 28% 
 En knapp fjärdedel har valt att vänta med familjebildning. Av dessa anser en majoritet att de sociala trygghetssystemens utformning påverkat deras inställning till att bilda familj under studietiden. Det är således möjligt att bättre anpassade regler mellan de olika trygg- hetssystemen skulle kunna påverka studerandegruppens inställ- ningen till att skaffa barn. 
 F. Föräldrapenning 
 Av de studerande som har barn i åldrarna  
 0–9 
  år har sammanlagt 34 procent uppburit föräldrapenning någon gång under 2002. Tju- gonio procent uppger att de inte har några föräldrapenningdagar kvar. 
 G. Vårdbidrag 
 Undersökningen ger inget underlag för att uttala sig om vård- bidraget. 
 214 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 3 
  
 Ekonomisk och social situation under studietiden? 
 Du är en av 2 000 personer 
 som studerade under 2002 och som har blivit slumpmässigt utvald att delta i undersökningen om förhållanden för studerande. Under- sökningen genomförs av Statistiska centralbyrån (SCB) på uppdrag av Studiesociala utredningen. 
 På uppdrag av regeringen 
 gör Studiesociala utredningen en samlad analys av den ekonomiska och sociala situationen för studerande på olika utbildningsnivåer. Mer information om utredningen hittar du på www.sou.gov.se/studiesociala. 
 Synpunkter från studerande 
 är ett viktigt inslag i utredningsarbetet. Hittills har vi fått många spontana kommentarer och synpunkter från enskilda studerande. Vi vill med den här enkäten få en mer systematisk bild av de problem som kan möta dagens studerande. 
 Dina svar skyddas 
 av sekretesslagen (SFS 1980:100). Efter undersökningens slut avidentifieras undersökningen genom att personnummer tas bort. Utredningen får endast en redovisning av det samlade resultatet utan möjlighet att se vilka individer som svarat på frågorna. 
 De registeruppgifter 
 som kommer att användas i undersökningen är: 
 Namn och adress från Registret över totalbefolkningen (RTB). Personnummer, skolform, kön och ålder från Registret över per- soner i utbildning 2002. 
 Ditt deltagande är mycket viktigt 
 så vi hoppas att du vill ta dig tid att besvara frågorna i enkäten. För att vi ska kunna få en rättvisande bild av situationen för studerande är det viktigt att många svarar på enkäten. 
 215 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:130 
  
 Vill du 
 lämna särskilda kommentarer till frågorna eller göra oss uppmärk- samma på problem som vi inte frågar om? Du är välkommen att ta kontakt med oss och framföra det som känns angeläget för dig. Du kan göra det via mail till studiesociala@social.ministry.se eller via brev till Studiesociala utredningen, Socialdepartementet, Spektern, 103 33 STOCKHOLM. 
 Har du frågor om undersökningen är du välkommen att kontakta utredningen. 
 Med tack på förhand för Din medverkan! 
 Cinnika Beiming 
 Utredare 
 216 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 3 
  
 Studerandes situation 
  
 1 
  
 Studerade du 2002? 
  
 Ja, hela året 
  
 Gå till fråga 2 
  
 (universitet/högskola, kommunal vuxenutbild- 
  
 ning, folkhögskola eller kvalificerad yrkes- 
  
 Ja, del av året 
  
 Gå till fråga 2 
  
 utbildning) 
  
 Nej. Tack för ditt svar! 
  
 A. 
  
 FRÅGOR OM SJUKPENNING 
  
 2 
  
 Har du någon gång under 2002 varit sjuk och  
  
  Ja tvingats avstå från studier? 
  
 Nej 
  
 Gå till fråga 8 
  
 3 
  
 Hur många gånger under 2002 har du varit 
  
 1 gång 
  
 sjuk? 
  
 2–5 
  gånger 
  
 Mer än 5 gånger 
  
 4 
  
 Hur länge var du sjuk? 
  
 1–7 
  dagar 
  
 (Om du varit sjuk flera gånger ange den gång 
  
 du varit sjuk längst tid) 
  
 8–21 
  dagar 
  
 22–90 
  dagar 
  
 Mer än 90 dagar 
  
 5 
  
 Har du anmält till försäkringskassan att du 
  
 Ja, jag har begärt och fått fortsatt rätt till 
  
 varit sjuk? 
  
 studiemedel 
  
 Gå till fråga 8 
  
 Ja, jag har begärt och fått sjukpenning 
  
 Gå till fråga 8 
  
 Ja, men fått avslag 
  
 Gå till fråga 6 
  
 Nej 
  
 Gå till fråga 8 
  
 217 
  
 Bilaga 3 SOU 2003:130 
  
 6 
  
 Vad var orsaken till att försäkringskassan 
  
 Jag 
  
 har 
  
 ingen sjukpenninggrundande 
  
 avslagit din begäran? 
  
 inkomst (SGI) 
  
 registrerad för tidigare arbete 
  
 Jag hade inte rätt till sjukpenning under 
  
 studietiden 
  
 Jag begärde rätt till fortsatt studiemedel 
  
 under min sjukdom, men försäkringskassan 
  
 bedömde inte att jag var oförmögen att stu- 
  
 dera 
  
 Annat 
  
 7 
  
 Har du under 2002 överklagat försäkrings- 
  
 Ja 
  
 kassans beslut att inte bevilja dig sjukpen- 
  
 ning? 
  
 Nej 
  
 Nguyen OM ARBETSLÖSHETSERSÄTTNING 
  
 8 
  
 Är du medlem i någon arbetslöshetskassa? 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Gå till fråga 12 
  
 9 
  
 Har du någon gång under år 2002 ansökt om arbetslöshetsersättning från arbetslöshets- kassan? 
  
  Ja, jag har sökt och blivit beviljad löpande under året 
 Gå till fråga 12 
  
  Ja, jag har sökt och blivit beviljad i sam- band med ferieuppehåll 
 Gå till fråga 12 
 Ja, jag har sökt men fått avslag 
 Gå till fråga 10 
  
 Nej 
  
 Gå till fråga 12 
  
 218 
 SOU 2003:130 Bilaga 3 
  
 10 Vad var orsaken till att du inte blev beviljad 
  
 Jag uppfyllde inte arbetsvillkoret 
  
 arbetslöshetsersättning? 
  
 Jag bedömdes inte stå till arbetsmarkna- 
  
 dens förfogande 
  
 Annan orsak 
  
 11 Har du under 2002 överklagat arbetslöshets- 
  
 Ja 
  
 kassans beslut att inte bevilja dig arbetslös- 
  
 hetsersättning? 
  
 Nej 
  
 C. 
  
 FRÅGOR OM BOSTADSBIDRAG 
  
 12 
  
 Har du under 2002 ansökt om bostadsbidrag från försäkringskassan? 
  
 Ja, jag har sökt och blivit beviljad 
 Gå till fråga 13 
 Ja, jag har sökt men fått avslag 
 Gå till fråga 15 
  
  Nej, jag skulle troligen inte vara berättigad till något bidrag 
 Gå till fråga 17 
  
  Nej, jag är för dåligt insatt i vilka regler som gäller 
  
 Gå till fråga 17 
  
 Nej, men om jag sökt skulle jag troligen 
  
 fått bidrag 
  
 Gå till fråga 14 
  
 219 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:130 
  
 13 
  
 Hur länge har du fått bostadsbidrag under 2002? 
  
 3 månader eller kortare tid 
 4 – 6 månader 
 Gå vidare till fråga 17 
 7 – 11 månader 
 Hela året 
  
 14 Varför sökte du inte bostadsbidrag trots att 
  
 Jag befarade att jag skulle bli återbetal- 
  
 du troligen skulle vara berättigad? 
  
 ningsskyldig 
  
 Jag skulle ha fått ett litet belopp, ej värt 
  
 att söka 
  
 Jag vill försöka klara mig på egen hand 
  
 utan bidrag 
  
 Annat 
  
 Gå vidare till fråga 17 
  
 15 Vad var skälet till att du fick avslag på din 
  
 Jag hade endast studerat del av året och 
  
 ansökan om bostadsbidrag? 
  
 arbetsinkomsten från den andra delen av året 
  
 var för hög 
  
 Jag har inkomster vid sidan av studierna 
  
 som var för höga 
  
 Jag var för gammal för att få bostads- 
  
 bidrag då jag inte hade minderåriga barn 
  
 Annat 
  
 16 
  
 Har du under 2002 överklagat försäkrings-  
  
  Ja kassans beslut att inte bevilja dig bostads- 
  
 bidrag? 
  
 Nej 
  
 220 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 3 
  
 D. 
  
 FRÅGOR OM SOCIALBIDRAG 
  
 17 
  
 Har du någon gång under 2002 ansökt om socialbidrag? 
  
 Ja, jag har sökt och blivit beviljad 
 Gå till fråga 18 
 Ja, jag har sökt men fått avslag 
 Gå till fråga 20 
  
 Nej 
  
 Gå till fråga 22 
  
 18 I vilken situation har du fått socialbidrag? 
  
  Kompletterande bidrag löpande under stu- dierna 
 Under ferieuppehåll 
  
  Engångskostnad (t.ex. kostnad för tand- läkare) 
  
 19 Hur länge har du uppburit socialbidrag under 
  
 1 månad eller kortare tid 
  
 2002? 
  
 2 månader 
  
 3 månader 
  
 Gå till fråga 
  
 22 
  
 4 månader eller längre tid Endast för engångskostnad 
  
 20 
  
 Vad var skälet till att du fick avslag på din ansökan om socialbidrag? 
  
  Jag stod inte till arbetsmarknadens förfo- gande 
  
  Jag hade inte sökt sommarjobb/sökt för sent 
 Jag hade för höga inkomster/förmögenhet 
 Annat 
 221 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:130 
  
 21 Har du under 2002 överklagat kommunens 
  
 Ja 
  
 beslut att inte bevilja dig socialbidrag? 
 Nej 
  
 E. 
  
 FRÅGOR OM BARN 
  
 22 
  
 Har du barn? 
  
 1 barn 
  
 2 barn 
  
 3 barn eller fler 
  
 Nej 
  
 Om du har barn, hur gammal är det yngsta? 
  
 0–9 
  år 
  
 10–16 
  år 
  
 17– år 
  
 23 
  
 Har dina studier påverkat din inställning till 
  
 Ja, jag har valt att skaffa barn senare 
  
 att skaffa barn? 
  
 under studierna 
  
 Ja, jag har valt att vänta tills efter stu- 
  
 diernas slut 
  
 Nej 
  
 Gå till fråga 25 
  
 222 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bilaga 3 
  
 24 Hur har studierna påverkat din inställning till 
  
 mycket 
  
 låg 
  
 varken låg 
  
 hög 
  
 mycket 
  
 att skaffa barn? I hur hög grad påverkar  
  
 låg grad 
  
 grad 
  
 eller hög 
  
 grad 
  
 hög grad 
  
 att studierna tar mycket tid och det är svårt att 
  
 förena med ansvaret som förälder 
  
 den ekonomiska situationen under studietiden 
  
 att de sociala trygghetssystemen inte är 
  
 anpassade för studerande med barn 
  
 att kursupplägg och tentamenstider inte passar 
  
 med de krav som föräldraskapet ställer 
  
 att jag först vill skaffa mig ett stabilt jobb som 
  
 ger en säker inkomst 
  
 annat, vad 
  
 ______________________________ 
  
 F. 
  
 FRÅGOR OM FÖRÄLDRAPENNING (Besvaras av dig som har barn i åldern  
  
 0–9 
  år) 
  
 25 Har du någon gång under 2002 uppburit för- 
  
 Ja, med belopp enligt sjukpenning 
  
 äldrapenning? 
  
 Ja, med grundbelopp (120 kr per dag år 
  
 2002) 
  
 Ja, med lägstanivå (60 kr per dag år 
  
 2002) 
  
 Ja, med både sjukpenning och lägstanivå 
  
 Nej, jag har dagar kvar, men har ej sökt. 
  
 Min partner har varit föräldraledig 
  
 Nej, jag har dagar kvar. Varken jag eller 
  
 min 
  
 partner har tagit ut föräldraledighet 2002 
  
 Nej, jag har inga dagar kvar 
 223 
 Bilaga 3 SOU 2003:130 
  
 G. 
  
 FRÅGOR OM VÅRDBIDRAG 
  
 26 
  
 Har du någon gång under 2002 fått vård- 
  
 Ja, jag har före 2002 fått vårdbidrag 
  
 bidrag för ett barn med funktionshinder? 
  
 Ja, vårdbidraget har nybeviljats under 
  
 2002 
  
 Nej 
  
 Gå till fråga 30 
  
 27 
  
 Har vårdbidraget betalats ut retroaktivt under 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 2002 med en större engångssumma? 
  
 28 
  
 Har utbetalningen av vårdbidraget medfört att 
  
 Ja 
  
 Nej Gå till fråga 30 
  
 ditt studiemedel blivit reducerat? 
  
 29 
  
 Har du under 2002 överklagat Centrala stu- 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 diestödsnämndens beslut att minska ditt 
  
 studiemedel därför att du fått vårdbidrag? 
  
 30 
  
 Övriga synpunkter 
  
 Tack för din medverkan! 
 224