Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Översyn av verksamheten och arbets- 
  
 Dir. 
  
 formerna vid statens ljud- och bildarkiv 
  
 2002:155 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 19 december 2002. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas för att utreda och utvärdera verksam- heten och arbetsformerna vid Statens ljud- och bildarkiv. Utredaren skall se över arkivetsverksamhet med utgångspunkt i dagens situation avseende uppgifter, organisation och arbetsformer för insamlande, bevarande och tillhandahållande av material. Ut- redaren skall särskilt beakta om arkivet skall göra egen referens- bandning och insamling av digitala filer. Utredaren skall även se över förutsättningarna för det långsiktiga bevarandet av arkivets analoga samlingar. Vidare skall utredaren föreslå de regler och övriga författningsändringar som behövs. 
 Bakgrund 
 Statens ljud- och bildarkiv har funnits som egen myndighet i drygt 20 år. Arkivet har enligt förordningen (1996:503) med instruktion för Statens ljud- och bildarkiv till uppgift att ta emot och förvara pliktexemplar av filmer, fonogram, videogram och vissa andra elektroniska dokument samt upptagningar av ljudradio- och tele- visionsprogram som enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument skall lämnas till arkivet. En stor del av det leverans- pliktiga utbudet består av radio- och  
 TV-sändningar. 
  Den lagstad- gade leveransplikten omfattar även vissa typer av elektroniska dokument, nämligen de som finns i fixerad form och i utgåvor som kan köpas eller lånas, t.ex.  
 cd-rom, 
  disketter, videogram och fono- gram. Materialet tillhandahålls för forskning om svensk kultur och svenskt samhälle. Arkivets samlingar är en del av vårt kulturarv och en viktig källa för forskning om svensk kultur och svenskt samhälle. Materialet måste bevaras i så stor utsträckning som 
 113 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:53 
  
 möjligt för att kunna ge eftervärlden kunskap och insyn i vårt sam- hälle. 
 Utvecklingen på det informationstekniska området sker allt snabbare. Ljud- och bildmaterial produceras i nya former och på nya tekniska system. För att det material som redan har samlats in skall kunna bevaras för eftervärlden krävs att materialet förs över till modernare digitala medier, s.k. migrering. Grundprincipen för arkiveringen av ljud och rörliga bilder är att det är informationen och inte informationsbäraren som skall bevaras. Det har dock förutsatts att informationen skall finnas tillgänglig i en form som ligger så nära originalinspelningen som möjligt. Så är inte fallet för radio- och  
 TV-inspelningar 
  i dag. Referensbandning sker på många olika system och är i många fall av låg teknisk kvalitet. Detta för- svårar bevarandearbetet för ljud- och bildarkivet. Arkivet får lägga mycket tid och resurser på ett undermåligt utgångsmaterial. Urvalskriterierna behöver därför ses över för vissa delar av det leve- ranspliktiga material som inkommer till ljud- och bildarkivet i dag. 
 Uppdraget 
 Utredaren skall se över arbetsformerna och verksamheten som i dag bedrivs vid Statens ljud- och bildarkiv. Utredaren skall särskilt analysera behovet för arkivet att göra egen referensbandning och insamling av filer i digital miljö för att kunna välja format och stan- darder för bästa långsiktiga bevarande av ljud och rörliga bilder. Utredaren skall vidare redovisa en bedömning av kostnaderna för sådan bandning samt i vilken utsträckning det behövs författ- ningsförändringar. Utredaren skall även se över förutsättningarna för överföringen av äldre material till nya tekniska system samt vilka eventuella samarbetspartners som kan finnas i detta arbete. 
 Översynen av arkivets verksamhet skall bedrivas förutsättnings- löst. Utredaren bör även beakta aktuella utredningar och projekt i Sverige och internationellt som berör utredningsuppdraget. 
 114 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 1 
  
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till Regeringskansliet (Utbildningsdepartementet) senast den 1 oktober 2003. 
 Mot bakgrund av de resultat och bedömningar som utredaren gör, skall redovisningen också innehålla förslag till ny instruktion för Statens ljud- och bildarkiv och eventuella andra, av förslagen motiverade, författningsförändringar. 
 Utredaren skall redovisa ekonomiska konsekvenser av de förslag som lämnas. Utgångspunkten skall vara att förslag till förändringar som medför ekonomiska konsekvenser skall rymmas inom nu gällande ekonomiska ramar för verksamheten. Utredaren skall vidare redovisa eventuella konsekvenser som förslagen får för arki- vets personal och framtida kompetensförsörjning. 
 (Utbildningsdepartementet) 
 115 
 Bilaga 2 
 Migrering av audiovisuellt innehåll Tekniska aspekter 
 Författad av: Bell Bidrag från: 
 Bush 
  
 Potts 
  Molneryd 
 Översätt från engelska av Parks Godkänd av utredningens teknikgrupp 
 117 
 Bilaga 2 SOU 2004:53 
 Innehållsförteckning 
  
 Migrering av audiovisuellt innehåll Tekniska aspekter........ 
  
 117 
  
 1 
  
 Sammanfattning....................................................... 
  
 120 
  
 2 
  
 Introduktion ............................................................. 
  
 123 
  
 2.1 
  
 Dokumentets syfte................................................................. 
  
 123 
  
 2.2 
  
 Presentation............................................................................ 
  
 123 
  
 2.3 
  
 Definition av migrera, migrering........................................... 
  
 124 
  
 3 
  
 Digitalisering............................................................ 
  
 125 
  
 3.1 
  
 Definition ............................................................................... 
  
 125 
  
 3.2 
  
 Varför digitalt? ....................................................................... 
  
 125 
  
 3.3 
  
 Varför digitalisera? ................................................................. 
  
 126 
  
 3.4 
  
 Arbetsflöde ............................................................................. 
  
 127 
  
 4 
  
 Utvecklingsvägar ...................................................... 
  
 128 
  
 5 
  
 Tekniska begränsningar............................................. 
  
 128 
  
 6 
  
 Kvalitet.................................................................... 
  
 130 
  
 6.1 
  
 Definition ............................................................................... 
  
 130 
  
 6.2 
  
 Mätning................................................................................... 
  
 130 
  
 6.3 
  
 Komprimering ........................................................................ 
  
 131 
  
 7 
  
 Standardisering ........................................................ 
  
 132 
  
 7.1 
  
 Behovet av standarder ............................................................ 
  
 132 
  
 7.2 
  
 Standardiserande organ .......................................................... 
  
 133 
  
 7.3 
  
 Några standardiseringsinitiativ.............................................. 
  
 133 
  
 7.4 
  
 Bristen på standarder.............................................................. 
  
 133 
  
 118 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 7.5 
  
 Överensstämmelsekontroll (s.k. compliance testing) 
  
 ......... 134 
  
 7.6 
  
 SLBAs val................................................................................ 
  
 135 
  
 8 
  
 Format .................................................................... 
  
 137 
  
 8.1 
  
 Definition ............................................................................... 
  
 137 
  
 8.2 
  
 Bristen på lämpliga arkiverings format ................................. 
  
 138 
  
 9 
  
 Metadata................................................................. 
  
 138 
  
 9.1 
  
 Definition ............................................................................... 
  
 138 
  
 9.2 
  
 Användning ............................................................................ 
  
 139 
  
 10 
  
 Restaurering, konservering och bevarande................... 
  
 141 
  
 10.1 
  
 Definition ............................................................................... 
  
 141 
  
 10.2 
  
 Bärare ..................................................................................... 
  
 142 
  
 10.3 
  
 Avspelningsapparatur ............................................................ 
  
 145 
  
 10.4 
  
 Innehåll................................................................................... 
  
 145 
  
 10.5 
  
 Kommersiella intressen ......................................................... 
  
 146 
  
 11 
  
 Modeller och arbete för långsiktigt bevarande.............. 
  
 147 
  
 11.1 
  
 Nationellt ............................................................................... 
  
 147 
  
 11.2 
  
 Internationellt ........................................................................ 
  
 147 
  
 12 
  
 SLBAs beräkningar................................................... 
  
 152 
  
 12.1 
  
 SLBAs arkiv............................................................................ 
  
 152 
  
 12.2 
  
 SLBA:s befintliga system för masslagring............................ 
  
 155 
  
 12.3 
  
 Resurser .................................................................................. 
  
 158 
  
 13 
  
 Referenser............................................................... 
  
 170 
  
 119 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 1 Sammanfattning 
 Sedan 1979 har SLBA samlat in och arkiverat nära 5 miljoner timmar audiovisuellt material och är därmed det största audio- visuella arkivet i Europa. I jämförelse med bevarandet av andra typer av dokument, som t.ex. papper eller fotografier, är bevarandet av audiovisuellt material en relativt ny företeelse med liten faktisk kunskap om långsiktigt bevarande. Fysiskt sönderfall och föråldrad avspelningsteknisk apparatur har skapat akuta problem. En del bärare har börjat förstöras och andra befinner sig t.o.m. bortom möjligheten att rädda. 
 Att hålla avspelningsapparaturen i funktion är också ett stort problem på grund av inaktuell teknik och handhavandekunskap som försvinner. Det har blivit alltmer uppenbart för audiovisuella arkiv världen över, inklusive SLBA, att digitalisering utgör den enda  
 tekno-ekonomiskt 
  realistiska lösningen på det långsiktiga bevaran- dets problem och behov. Internationella arkivorganisationer har ofta just detta ärende överst på sin agenda och Europeiska kommis- sionen har finansierat ett antal projekt med syfte att komma fram till de praktiskt och ekonomiskt sett mest lämpliga lösningarna. Genom användandet av teknik som utnyttjar  
 SLBA-arkivets 
  volym kan överföringsprocessen för huvuddelen av samlingarna skötas via automatik. 
  
 Det är absolut nödvändigt att förstå att dessa bärare befinner sig i ett stadium av aktivt förfall och att ju längre vi väntar desto mer kommer vi att förlora och desto dyrare kommer det att bli att rädda de som finns kvar. 12.3.1 
  
 Bevarande är en  
  
 kontinuerlig  
 process som går ut på att skydda och säkra innehållet över lång tid. Ett bevarandeprogram inne- fattar miljökontroll, finansiering, att garantera samlingarnas säkerhet genom katastrofberedskap och långtidsplanering samt konserverings- och restaureringsårgärder. 
 1  
 Därutöver måste samlingarna göras tillgängliga. Migrering och digitalisering är viktiga steg, dock inom ramen för bevarandeprocessen. 10.1 
  
 Digtalisering innebär förflyttning av innehållet till en datafil 
  
 inom ett  
 IT-system. 
  Om detta görs korrekt kan den lösa dagens mest akuta åldrandeproblem, men det är  
 långsiktigt 
  
 1  
 Från American Moving Image Archivists website: Brown120 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 bevarande  
 som ger svaren på frågorna om hur man gör inne- hållet användbart och tillgängligt. Planeringsstadiet är av av- görande betydelse för ett effektivt och framgångsrikt projekt. 
  
 Generellt sett finns två metoder för digitalisering, manuell eller robotiserad. Kostnaderna för manuell digitalisering är avsevärt högre än för robotiserad sådan. Både manuell och robotiserad digitalisering måste användas av SLBA på grund av materialens inbördes skillnader vad beträffar format och kondition. 12.3.1 
  
 När materialet väl har digitaliserats blir den fortsatta bevarandeprocessen avsevärt enklare. SLBAs huvudsakliga vinster med digitalisering blir: 3.3 
  
 1) 
  
 En rimlig möjlighet att rädda och bevara materialet innan det förstörs av fysisk nedbrytning. Det förkortar den tid som krävs för framtida migreringar, vilket gör det möjligt att slutföra dem innan bärarna förstörts bortom all möjlighet till räddning. 
  
 2) 
  
 Avsevärt minskade kostnader för framtida migreringar, det går fortare och blir billigare. 
  
 3) 
  
 Avsevärt ökade möjligheter för tillgänglighet, vilket i sin tur skapar nya användningsområden och bättre användningsformer. 
  
 Migrering innebär förflyttning av  
  
 innehållet  
 från en bärare till en annan. Men det är återigen  
 långsiktigt bevarande  
 som ger svaren på frågorna om hur man gör innehållet användbart och tillgängligt. 2.3 
  
 Migrering är också den en process, men en som utförs i inter- valler som är avhängiga maskinernas status (ej längre i bruk) och det fysiska förfallet av bäraren. Diskussioner om migrering tenderar ofta att handla om själva förflyttningsprocessen, över- spelningen, men migrering innefattar också urval, logistik, restaurering, metadata och lagring varav alla är viktiga element som inte får negligeras. 
  
 Eftersom massmigrering innehåller dynamiska möjligheter (de ökar med tiden), är det önskvärt att prioritera men däremot  
  
 inte att välja bort material i förväg  
 för migreringsprocessen. Detta kan medföra att material kommer med som annars skulle ha valts bort. 
 121 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 Urvalet av material för digitalisering  
  
 kan  
 bli mer praktiskt om det göras på grundval av hela bärare och inte på program på enskilda bärare, detta i avsikt att i möjligaste mån förenkla överföringsprocessen. När materialet väl har digitaliserats kan, om så önskas, ytterligare urval göras. 
  
 Kvalitetsnivåer bör väljas baserade på förväntade framtida användningsformer och inte på den vanliga missuppfattningen att högre kvalitet automatiskt innebär högre  
  
 totalkostnader 
 . De ekonomiska konsekvenserna av att välja en kvalitetsnivå som fyller framtida behov är mycket små jämfört med de totala bevarandekostnaderna. Att välja en teknisk kvalitetsnivå med tillräcklig framtidsmarginal ökar programmaterialets kultu- rella värde och bidrar i framtiden till att garantera enklare och billigare migrering. Väl digitaliserat så kan materialets kvalitet inte ökas i efterhand. 6 
  
 Kompetensbegränsningar består främst i det faktum att det finns väldigt få skickliga och  
  
 motiverade  
 tekniker som kan handha, underhålla och modifiera äldre audiovisuell utrustning. De flesta av dem finns idag hos SVT, SR, UR, Filmteknik och SLBA. 12.3.2 
  
 Tekniska begränsningar utgörs i huvudsak av bärare i olika stadier av förfall och föråldrad avspelningsapparatur, därutöver är det mesta möjligt med dagens teknologi. 5 
  
 Presto Space, ett audiovisuellt bevarandeprojekt som finansieras av Europeiska Kommissionen, och National  
  
 Audio-Visual 
  Conservation Center hos Library of Congress kommer att utarbeta nyckelfunktioner på bevarandeområdet och det är i högsta grad önskvärt att detta utnyttjas. SLBA har nyligen blivit medlem i Presto Space användargrupp och kommer på så vis att kunna följa och bli involverad i utvecklingen av deras Preservation  
 Factory-koncept. 
  11.2 
  
 Den Europeiska Kommissionen har räknat ut att räddandet av bara 10 % av materialet i de europeiska audiovisuella arkiven kommer att kosta 2,5 miljarder Euro, och att den Preservation  
  
 Factory-strategi 
  som presenterats av Presto Space skulle kunna halvera denna kostnad. 11.2.5 
  
 Tillsammans har de fyra största audiovisuella arkiven i Sverige (SLBA, SVT, SR, TV4) beräknat att det kommer att kosta 
  
 122 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 224 miljoner Euro (2,06 miljarder SEK) att rädda  
 allt  
 material i sina samlingar. 12.3.1 
  
 SLBAs samlingar innehåller alla kvalitetsnivåer. Den senaste innehållsinventeringen visar emellertid tydligt att huvuddelen av materialet består av VHS för video och  
  
 1/4-tums 
  ljudband  
 (Phillips) 
  för ljud. 12.1.1. 
  
 Informationstekniken (IT) kan idag fylla många av de audio- visuella arkivens och  
  
 broadcast-företagens 
  behov. Detta är inte bara möjligt, IT används ju idag över hela världen och dess användning är därför både tekniskt och ekonomiskt motiverad. 
  
 De investeringar i masslagringssystem som gjorts av SLBA till dags dato uppgår till 5,52 MSek. Detta system ger en indikation på förväntade investeringsbehov för  
  
 IT-hårdvara 
  och mjukvara i en facilitet för massmigrering. Notera dock att det rör sig om en prototyp som bör speglas (till ett identiskt system) på annan ort av rena datasäkerhetsskäl. 12.2.1 
 2 Introduktion 
  
 2.1 
  
 Dokumentets syfte 
  
 Huvudsyftet med detta dokument är att tjäna som en teknisk bakgrund till de rön om migrering som presenterats i  
 SLBA-utred- 
  ningen (U2003:8). Dokumentet har skrivits av Bell (teknisk chef vid Statens ljud- och bildarkiv) på uppdrag av utred- ningen och är godkänd av dess teknikgrupp. Denna består av Stewart (Sveriges Radios Förvaltning AB), Middleton (TV4),  
 Williamson (Sveriges Television) och Bell (SLBA). 
  
 2.2 
  
 Presentation 
  
 När man ställs inför utmaningen att rädda (migrera) bokstavligen miljontals timmar av programmaterial i varierande grad av tekniskt förfall och åldringssymptom, finns det en rad begrepp som skapar ett ramverk inom vilket man kan verka. Inom detta ramverk kan man välja mellan olika alternativ som standarder, format, kvalitets- nivåer och modeller. Ambitionen i detta dokument är inte att 
 123 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 presentera en slutgiltig lösning, utan snarare att generellt presen- tera alternativen och ge läsaren en bättre förståelse för ramverket. 
 Avsnitten  
 3–11 
  ägnas i huvudsak åt att förklara de förutsätt- ningar som SLBA – i egenskap av nationellt audiovisuellt arkiv – har och baserar sin planering och beslutsfattande är grundat på. Vissa, som exempelvis materialets förfall, styrs av naturen medan andra som t.ex. standarder är stipulerade av människan. Det finns andra faktorer, som blotta mängden av material, vilka allvarligt påverkar förutsättningarna. Det avslutande avsnittet (12) ger viss insikt i kostnaderna för migrering av befintligt material. – Vilka mängder av media hanterar vi idag? – Hur många timmar? – Exem- pel på resulterande datamängder. – Kostnadsexempel på datalagring i olika kvalitetsnivåer, etc. 
  
 2.3 
  
 Definition av migrera, migrering 
  
 Ordet migrera härrör från latinets migro som betyder vandra, flytta. Och det är just det som det är frågan om även i detta sam- manhang; att flytta, föra över innehållet i SLBAs samlingar till en ny miljö. 
 Det innebär i första hand att migrera materialet från analog till digital miljö. Första steget i denna process är att digitalisera sam- lingarna, göra om dem till ettor och nollor, och lagra dem som datafiler, filer som senare kommer att hamna på datalagringsband i ett datasystem. 
 När databanden blivit  
 3–7 
  år gamla blir det nödvändigt att mig- rera (flytta) över innehållet på de gamla banden till nya band. Den här gången kan man, till skillnad från den initiala migreringen (digitaliseringen), automatisera en stor del av processen, vilket all- tid går mycket fortare och inte kräver manuella insatser på samma sätt. Denna migreringsprocess kommer att behöva upprepas med ett intervall av  
 3–7 
  år för att säkra materialet och hålla det levande 
 124 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 3 Digitalisering 
  
 3.1 
  
 Definition 
  
 Det finns ingen entydig definition av digitalisering. Är en CD- skiva eller en  
 DV-tape 
  digitaliserad? De är naturligtvis digitala, men SLBA har valt att benämna dem digitala, inte digitaliserade. Ett objekt måste lagras som en datafil i ett system som tillhandahåller intag, beskrivning, administration, lagring och access för att få kal- las digitaliserat. 
  
 3.2 
  
 Varför digitalt? 
  
 Vi lever i en analog värld. Våra sinnen, inklusive syn och hörsel, läser och översätter information på ett kontinuerligt sätt. Om luft- trycket oscillerar med en frekvens av ungefär  
 20–20 
  000 sväng- ningar per sekund kan våra öron översätta denna information till något som vår hjärna kan förstå. 
 Den information som överförs till ögats näthinna är också den en kontinuerligt oscillerande signal, men här handlar det om magnetiska laddningar som oscillerar och som kommer från många ställen samtidigt. Om de har en våglängd av ungefär  
 400–700 
  nanometer blir det möjligt för ögat att översätta även denna infor- mation till något som vår hjärna kan förstå. 
 Om man tar prov (samples) av dessa kontinuerliga vågformer, mäter och fixerar dessa värden med vissa intervaller, då får dessa prov någon typ av siffervärden som motsvarar mätvärdena vid intervallerna. Jämför t.ex. en analog klocka med en digital. En ana- log klocka visar tiden i form av en kontinuerlig ström, medan en digital klocka samplar tiden och visar den i åtskilda fasta steg, 
 Varför använda digital teknik när vi ändå lever i en analog värld? Därför att digital teknik ger oss förmågor som vi annars inte skulle ha. Väl inne i den digitala domänen kan de diskreta numren läsas, förflyttas, analyseras och manipuleras utan att någon information går förlorad. Den analoga klockan lämnar utrymme för tolkning, medan den digitala visar tiden i åtskilda fasta steg som inte ger något utrymme för tolkning. Tolkningen har där redan gjorts. 
 Detta leder oss till betydelsen av tolkningsprocessen (från ana- logt till digitalt). Den bör göras med största möjliga precision i inläsningen av den analoga källan och med hög uppmärksamhet på 
 125 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 den  
 analoga-digitala 
  konverteringsprocessen. Detta är en av de mest krävande faserna i bevarandeprocessen, och kräver en myck- enhet av tid, ansträngningar och pengar. Om den utförs korrekt behöver den bara utföras en gång. 
 SLBA, liksom resten av världen, har fördel av den digitala repre- sentationen av audiovisuellt material därför att den digitala är mer robust än den analoga, den skapar nya möjligheter och tillhanda- håller dessutom tillräcklig upplösning för att rekonstruera originalet för de flesta ändamål. 
  
 3.3 
  
 Varför digitalisera? 
  
 När arkivmaterialet väl befinner sig i den digitala domänen och är en del av ett datasystem, separeras de fysiska och logiska formaten (se avsnitt 8). Bortsett från de fördelar som nämnts ovan, blir det nu möjligt att närma sig bevarandeproblematiken på ett helt nytt sätt. 
 Innan denna separation skedde var det nödvändigt att lagra både det fysiska och logiska formatet som en enhet. Detta gäller även digitala  
 AV-format 
  som Compact Disc, Mini Disc, DV, DVC- PRO, Digital Betacam etc. Med undantag för en del nyare digitala format innebär migrering realtidsöverföring av varje bärare, vilka i de flesta fall innehåller liten inspelningstid och som utgör en tids- krävande process som vanligtvis ger kvalitetsförluster. 
 Väl digitaliserat ligger inte fokus längre på det fysiska formatet. Det är naturligtvis fortfarande av stor betydelse, men nu blir det möjligt och enkelt att migrera med automatik och utan kvalitets- förluster. Mycket mer programtid får plats på varje individuell bärare, överföring kan ske betydligt snabbare än realtid, och automatiska stickprov kan göras för att känna av fysiskt förfall, vilket kan resultera i att en ny kopia skapas med automatik. Detta handlar endast om migreringsvinsterna. Som nämns i avsnitt 12.3 har SLBA fram- gångsrikt (och relativt problemfritt) migrerat 5 550 äldre svenska nyhetsfilmer  
 (SF-Journalerna) 
  från DLT- till  
 LTO-band 
  som lag- ringsformat. 
 Eftersom fokus inte längre ligger på det fysiska formatet flyttas det istället till det logiska formatet och  
 IT-systemet. 
  Logiska format tenderar att vara mycket mer dynamiska, t.o.m. mer sårbara till sin karaktär, än de fysiska. De kräver uppsikt och kontroll med kortare tidsintervaller, uppföljning av utveckling åtminstone några gånger om året, helst kontinuerligt. 
 126 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 Utöver de mycket stora fördelarna ur bevarandesynpunkt erbju- der digitaliseringen också möjligheter att starkt öka tillgänglig- heten. Detta skapar nya användningsområden och ett bättre utnyttjande av innehållet. Här följer två konkreta exempel från SLBAs digitalisering av SFs Journalfilmer. 
  
 1) 
  
 Innan digitaliseringen hade blott en handfull människor till- gång till dessa filmer, och de var i sin tur tvungna att vänta i dagar för att få se filmerna. Efter digitaliseringen är filmerna inte bara omedelbart tillgängliga för vem som helst, utan deras kataloguppgifter integrerades tätt med filmerna så att man kan göra en fri textsökning och direkt få se den film som matchar textsökningen. 
  
 2) 
  
 Transkodering, (återanvändning av existerande fil för nya ändamål) är en annan av digitaliseringens vinster. Det innebär möjligheten att läsa in en befintlig fil och skapa en kopia, emellertid med nya parametrar och för ett nytt syfte. Nyhets- filmerna har exempelvis en bevarandefil i hög kvalitet lagrad i den jämförelsevis långsamma bandroboten. Användarkopior har gjorts och görs fortfarande utifrån denna bevarandefil men nu i en lägre upplösning som är bättre anpassad till intra- och internets behov och är billigare att lagra  
  
 on-line 
  för direkt access. Att skapa dessa filer för ett nytt syfte är något som måste göras regelbundet. Det här är en process som tidigare varit arbetskrävande men som nu blivit enkel och snabb på grund av digitaliseringen. 
  
 3.4 
  
 Arbetsflöde 
  
 Migrering och digitalisering är till sin natur mycket omfattande åtgärder och planeringsstadiet blir därför avgörande för projektets effektivitet och grad av framgång. The Library of Congress har planerat i åratal, PRESTO har studerat ämnet i två år och PRESTO SPACE kommer att fortsätta sina studier i ytterligare fyra år. 
 Enligt en EBU rapport 
 2  
 bör en checklista för arbetsflödet se ut på följande sätt: 
  
 2  
 European Broadcasting Union: Stark in Digital Broadcasting, SPG  
 03-12602_E, 
  12 September 2003. 
 127 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 Denna checklista bör användas i alla arbetsflöden för digitalisering:  
 Urval – Kriterier, Kvantitet, Kvalitet 
 Fysisk förberedelse – Konservering, Specialutbildad personal Capture – Realtid, Snabbare än realtid 
 Katalogisering – Detaljnivå 
 Skapande av Metadata – Automatisk, Manuell 
 Lagring – Format, On Line, Near On Line, Komprimering Access (tillgång) – Web Server, Site Hosting 
 Migrering – Bevarandestrategi 
 4 Utvecklingsvägar 
 Under uppbyggnaden av SLBAs befintliga system för masslagring, och efter val av utrustning och systemintegratör, visade det sig bl.a. att det finns två tydliga vägar att välja mellan:  
 broadcast-industrins 
  eller bank- och försäkringssektorns. Det kan tyckas vara naturligt för SLBA att välja  
 broadcast-industrins 
  väg, men även om SLBA hanterar stora mängder radio- och  
 TV-program, 
  visar det sig att  
 broadcast-industrins 
  produktionsbehov (som innefattar hög till- gänglighetsgrad och redigeringsmöjligheter för en jämförelsevis stor mängd klienter) ställer helt andra krav på system. 
 SLBAs främsta prioritet är lång livslängd, vilket mer liknar bank- och försäkringssektorns behov och system. Dessa är ofta lagstif- tade och kräver lagring av stora mängder data under långa tidsperioder. Sådana system har funnits i decennier, är tidstestade och kräver mindre frekvent uppgradering än  
 broadcast-systemens 
  spjutspetsteknologi. 
 SLBAs mest ekonomiska val blir med största sannolikhet att följa bank- och försäkringssektorns exempel men samtidigt vid behov integrera element från  
 broadcast-industrin. 
  
 5 Tekniska begränsningar 
 Det finns ett antal tekniska begränsningar när det gäller att migrera programinnehåll, varav den mest signifikanta utgörs av gammal uppspelningsapparatur. Att på papper planera en storskalig migre- ring är en sak, att utföra den i verkligheten är en helt annan. Mest 
 128 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 beror detta på den typ av äldre utrustning som kommer att använ- das. Det är svårt, för att inte säga omöjligt att förutse tillförlitlig- heten hos en gammal bandspelare under åratal av migreringsarbete. Bristen på tillgänglig teknisk service, support, reservdelar, erfaren- het och handhavandekunskap utgör ett väsentligt hinder. 
 En begränsning när man arbetar med videoöverföringar av ana- logt källmaterial är att de sannolikt kommer att ske i realtid. Ljud- överföringar däremot har andra förutsättningar bl.a. för att de lon- gitudinella (längsmedgående) spår som används i dessa format kan göra det möjligt att höghastighetskopiera dessa. Detta måste dock ske med noggrann kontroll av både EQ (equalisation), och följd- förändringar av s.k. time stretching. För videobandinspelningar finns dock naturliga hinder för höghastighetskopiering. Detta beror på att videoinformationen är tidssamplad och inspelad på snedspår eller transversala spår vilket gör det svårt, men inte omöj- ligt, att synkronisera en höghastighetsavläsning av videospåren. Viktigare än så är att mängden inspelad information på ett givet område är mycket högre än på ljudband vilket skapar bandbredds- problem. Det har gjorts en del försök med höghastighetskopiering av analog video i form av direktöverföring av bandets magnetiska inspelningsmönster till ett nytt band efter att ha upphettat detsamma till  
 Curie-punkten. 
  Utöver att detta är en ganska komplicerad och kostnadskrävande process ligger det också en begränsning i att det resulterande formatet är detsamma som det ursprungliga. 
 SLBAs tester med existerande ljudapparatur har fram till idag resulterat i en genomsnittlig ökning av uppspelningshastigheten med 100 % utan märkbar distorsion eller förlust av bandbredd. Pågående modifiering och testning av ljudbandspelare, främst 1/4- tums rullbandspelare, inriktas nu mot en ytterligare höjning av avspelningshastigheten. 
 Sönderfallet hos bärarna utgör en definitiv begränsning. I vissa fall är det möjligt att förbättra avläsningsbarheten hos annars oläs- bara bärare genom t.ex. bakning eller polering. I andra fall går det inte att avläsa delar av eller i värsta fall hela bäraren. 
 Bandbredd, lagring, arbetsflöden etc. kan också utgöra begräns- ningar men dessa är inte av teknisk natur längre. Tidsfaktorn kan vara avgörande för uppfyllande av dessa behov, men i övrigt tende- rar begränsningarna att vara av finansiell eller administrativ karak- tär. 
 129 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 6 Kvalitet 
 Kvalitetsnivåerna bör väljas baserade på förväntad framtida använd- ning och inte på den vanliga missuppfattningen att högre kvalitet automatiskt innebär högre  
 totalkostnader 
 . Att välja en kvalitetsnivå med tillräcklig marginal kommer att öka det kulturella värdet hos materialet och bidra till en både enklare och billigare framtida migrering genom att möjliggöra förändring av det logiska formatet utan märkbara kvalitetsförluster. 
 En låg kvalitet på källmaterial (t.ex. VHS) innebär inte automa- tiskt val av en låg kvalitet på den digitala kopian. 
 Mycket av kodningseffektiviteten slösas bort på brusreducering och slutresultatet kan bli ännu sämre än originalet om bithastig- heten är för låg. Kodningseffektiviteten är beroende av program- innehållet, vilket inkluderar rörelse, redundans, brusnivå och upp- lösning. När originalkopian är av låg kvalitet innebär det paradoxalt nog att högre bithastighet krävs eftersom kompressionen blir mindre effektiv. 
 3 
  
 6.1 
  
 Definition 
  
 Att definiera kvalitet är naturligtvis avhängigt av vad man beskriver. I det här fallet är korrekt audiovisuell återgivning av största vikt eftersom kvalitetsnivåerna måste sättas under själva digitaliserings- processen och på en nivå som inte kan höjas i efterhand. Andra faktorer, som t.ex. tillgänglighet, kan utarbetas i efterhand. 
  
 6.2 
  
 Mätning 
  
 Kvalitetsmätning av avkodat ljud eller video kan göras subjektivt eller objektivt. Problemet med objektiva kvalitetsmätningar är att kvantifierings- och komprimeringseffekter kanske inte påverkar mätningarna. Detta beror på att bandbredd vanligtvis är den huvud- sakliga måttstocken. Subjektiv kvalitetsmätning lämpar sig gene- rellt bättre för hårt komprimerat material eftersom de digitala bieffekterna vanligtvis är höga. Med låg- eller okomprimerat mate- rial rekommenderas en kombination av de två. Utrustningstillver- 
  
 3  
 PRESTO dokument:  
 PRESTO-WP3-INA-001218. 
  
 130 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 karna har nyligen gett sig i kast med dessa problem genom att utveckla automatiska subjektiva mätmetoder som är kvantifierbara. 
  
 6.3 
  
 Komprimering 
  
 Komprimering är ett brett begrepp som innebär minskning av mängd i någon form. Det är möjligt att komprimera både i analog och digital miljö. Analog komprimering har använts både i ljud- och videosammanhang sedan dess introduktion. En annan benäm- ning för digital komprimering är bitreduktion. 
 Det finns två anledningar till att man komprimerar; endera för att spara utrymme i form av bandbredd eller lagringskapacitet, eller också för att göra något tekniskt möjligt som annars vore omöjligt. 
 Ett exempel på det senare är att utnyttja en existerande kanal som har mindre bandbredd än de data man önskar överföra. Ett annat exempel är ett lagringsmedium som har mindre kapacitet än den mängd data man önskar lagra. 
 Utifrån ett långsiktigt perspektiv är komprimering inte önsk- värd. Den komplicerar bevarandeprocessen och tar ofta bort unik information. Det finns emellertid milda former av komprimering som är  
 icke-destruktiv 
  och tillåter total rekonstruktion av ursprungsdata. Tyvärr reducerar dessa metoder datamängden bara obetydligt, samtidigt som de utgör en komplikationsfaktor. Detta innebär att de små utrymmesbesparingar de erbjuder sker till priset av ökad komplexitet och att de i slutänden troligen inte visar sig vara värda besväret. 
 Med de enorma mängder material som SLBA hanterar kommer komprimering av video att vara motiverad under åtminstone ett decennium framåt. Dagens komprimeringsalgoritmer tillåter en bitreduktion på upp till 10 gånger utan märkbara subjektiva kvali- tetsförluster. Detta betyder naturligtvis en motsvarande minskning av lagringskostnaderna (systemkostnadsbesparingar ej inräknade). 
 Av förenklingsskäl rekommenderar SLBA emellertid att ljud inte komprimeras. De ekonomiska vinsterna är alltför små för att moti- vera att man gör sig av med unik information, och  
 icke-destruktiv 
  komprimering ger inte mer än 10 %:s besparing vid datalagring.  
 MPEG-ljud 
  kommer fortfarande att finnas som en rekommenderat alternativ eftersom SLBAs kunder ofta levererar filer i  
 MPEG-for- 
  mat och det vore meningslöst att transkodera dessa till ett okom- primerat format. 
 131 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 Ljudfiler som SLBA själva producerar skall dock inte vara kom- primerade. 
 Det bör noteras att när en lågkvalitativ, brusig  
 input-signal 
  kom- primeras, så reduceras kodningseffektiviteten på grund av att stora mängder bitar ödslas på brus. En sådan programkälla kräver van- ligtvis en högre bithastighet om man vill uppnå samma slutresultat som med en  
 input-signal 
  av högre kvalitet. Bortsett från brusredu- cering är det dock inte möjligt att förbättra bild- och ljudkvaliteten utöver den som finns i originalmaterialet. 
 7 Standardisering 
  
 7.1 
  
 Behovet av standarder 
  
 Begreppen standard och format används ibland på ett utbytbart sätt, trots att de betyder två helt olika saker. Ett format är en struktur, ett mönster eller ett sätt att organisera någonting som kan utar- betas av egentligen vem som helst. Ett format kan eventuellt bli en standard. En standard är avsedd att fungera som en modell och en norm som måste accepteras av instanser som t.ex. de organisationer som listas här nedan. Det finns emellertid också något som kallas de facto standard, något som inte tagits fram av standardsättande organisationer, men som har blivit så allmänt accepterat och använt att det blivit en informell standard. Microsofts  
 Wave-format 
  är ett exempel på detta. 
 Standarder är viktiga därför att pålitlig avspelning och program- utbyte är beroende av att hård- och mjukvaror skall kunna prata samma språk. Detta är standardernas grundsyfte och när de väl blivit allmänt accepterade förenklar de hanteringen betydligt. De kan fungera på många olika nivåer, t.ex. från datablock till system- nivå. SLBA har traditionellt sett bara engagerat sig i audiovisuella standarder. Konvergensen mellan ljud, video och IT kräver numera inte bara vaksamhet vad beträffar audiovisuell standardutveckling utan också för  
 IT-standarder 
  på  
 alla nivåer 
 . 
 Open Archival Information Standard (OAIS) är en mycket vik- tig modell som kan utvecklas till en standard. Mer om detta i kapitlet om modeller. 
 132 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 7.2 
  
 Standardiserande organ 
  
 Här nedan följer en förteckning över de mest inflytelserika stan- dardiseringsorganen som ägnar sig åt  
 ljud-, 
  video- och metadata- frågor: 
 International Organization for Standardization – http://www.iso.ch/ 
 European Broadcasting Union (EBU) – http://www.ebu.ch American National Standards Institute (ANSI) – http://web.ansi.org/ 
 Audio Engineering Society (AES) – http://www.aes.org/ International Asssociation of Sound Archives (IASA)  
 http://www.iasa-web.org 
  
 National Association of Broadcasters (NAB) – Jenkins – http://www.sbe.org/ 
 Society of Motion Picture and Television Engineers (SMPTE) – Krueger Audio Recording Services (SPARS) – http://www.spars.com 
  
 7.3 
  
 Några standardiseringsinitiativ 
  
 Advanced Authoring Format (AAF) Association – http://www.aafassociation.org/ 
 The Dublin Core Metadata Initiative – http://dublincore.org/ International Federation of Television Archives FIAT/IFTA – http://www.fiatifta.org/ 
 The Professional Motion Picture Expert Group (MPEG) Forum –  
 http://www.pro-mpeg.org/ 
  
 7.4 
  
 Bristen på standarder 
  
 Det råder en generell brist på standarder och format på arkiv- området. Det är en liten och trög marknad som inte har tillräcklig potential för att väcka tillverkningsindustrins intresse. Det är i huvudsak  
 broadcast-företag 
  och statliga institutioner som har tagit initiativ till de framsteg som har skett. De har nämligen båda ett stort intresse av att utbyta och bevara information. The National 
 133 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 Aeronautics and Space Administration (NASA) och deras Open Archival Information Standard (OAIS) är ett bra exempel på detta. 
 Med undantag för Broadcast Wave är standarderna i sektion 7.6 i realiteten strömmade (gränssnitts) standarder. Detta beror på bristen på användbara lagrings- och filformatsstandarder. Standar- diseringsarbetet har fram till idag fokuserats på strömsyntax. SMPTE 360Ms General Exchange Format (GXF) kan komma att fylla det tomrummet, men alla indikationer från broadcast- och arkivsektorerna pekar mot Material Exchange Format (MXF) när det väl formaliserats av SMPTE. 
 MXF är ett format för fildelning i form av ett paket, en s.k. wrapper. Det är  
 kompressions-, 
  nätverks- och operativsystems- oberoende och kan hantera metadata. MXF stödjer 
 okomprimerad video, Mccarthy(SDTI-CP), 
  DV- och  
 Simmonsströmmar. Även om MXF tillför komplexitet, kommer det att bli en filformatsstandard (liksom Broadcast  
 Wave-formatet 
  är på ljud- området). 
  
 7.5 
  
 Överensstämmelsekontroll (s.k. compliance testing) 
  
 Traditionell ljud och video har ofta standardiserats i både lagrings- och gränssnittsformat.  
 Kassett-, 
  band- och diskformaten är regle- rade, liksom själva inspelningsmönstret och in- och utgående signaler. Det betyder att det alltid har funnits ett bra utbud av testutrustning och okomplicerade testmetoder att välja mellan. Så är emellertid inte fallet med valda digitala  
 AV-filer 
  (med undantag för Broadcast Wave). Som tidigare nämnts är det endast strömsyn- taxen som standardiserats, vilket innebär att överensstämmelse- kontroll endast kan göras efter avkodning av filen och tolkning av utgående signal. Ett typiskt exempel är European Telecommunica- tions Standards Institutes (ETSI) ETR290s riktlinjer för mätning av  
 DVB-system, 
  i vilka den kodade signalen konverteras till en seri- ell digital bitström. Det är en användbar standard, men kan tyvärr inte appliceras på det SLBA vill göra. 
 Det vore önskvärt att kunna köra ett testprogram på ett stort antal filer för att testa överensstämmelse. Även om det vore tekniskt möjligt att konstruera ett sådant program, har SLBA inte lyckats hitta något sådant på marknaden. De program och den 
 134 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 utrustning för tester av överensstämmelse har endera varit för digital sändning eller inriktade på kvalitativa aspekter. 
 Detta gäller speciellt MPEG där huvuddelen av uppmärksam- heten koncentrerats på systemspecifikationen ISO/IEC  
 13818–1, 
  vilket gör det svårt att genomföra övergripande tester av överens- stämmelse och standarduppfyllelse. 
  
 7.6 
  
 SLBAs val 
  
 Följande faktorer har beaktats vid val av logiskt lagringsformat: 
  
 Standardisering 
  
 Acceptans och utbreddhet inom industrin 
  
 Förväntad livslängd 
  
 Kvaliteten hos den audiovisuella återgivningen 
  
 Lagringseffektivitet 
  
 Enkelhet 
  
 Påseendekopior har oftast kort livslängd och tjänar speciella syften. De betraktas därför allmänt som ersättningsbara. Eftersom arkive- rings- och inte påseendeformatet här är föremål för intresse, blir viktningen av ovannämnda kriterier enbart beroende av hur viktigt originalmaterialet anses vara. Visst material anses kanske ha ett högre kulturellt värde och rättfärdigar därför en högre bithastighet. Den huvudsakliga variabeln är lagringseffektiviteten, vilken natur- ligtvis kan översättas till kostnader. 
 För att öka flexibiliteten beskrivs varje formats egenskaper så generellt som möjligt. 
 Ljud, okomprimerat 
 Broadcast Wave Format (BWF) enligt European Broadcasting Union dokument Tech 3285 
 Lineär pulskodmodulering (PCM) 
 Ljud, komprimerat 
  
 MPEG–1 
  enligt ISO/IEC  
 11172–standarden 
  
 Layer 2 
  
 Layer 3 (MP3) 
  
 135 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 Video med ljud, okomprimerat 
 Digital Video enligt  
 ITU-R 
 BT.601/ITU-R 
 BT.656-standarden 
  
 625 Linjer 50 Hz 
 4:2:2 Bildsamplingsstruktur 
 Rekommendation  
 ITU-R 
  BT.601 beskriver de digitala video- signalerna 4:2:2 och 4:4:4 och Rekommendation  
 ITU-R 
  BT.656 de gränssnitt, både seriella och parallella, som används för att förflytta videosignalen  
 ITU-R 
  BT.601 4:2:2 mellan olika typer av videoappa- ratur. Resultatet blir vanligtvis  
 en .avi-fil, 
  som är  
 Microsoft-specifik 
  och icke standardiserad. 
 Video med ljud, komprimerat 
  
 Terrellenligt ISO/IEC  
 13818-standarden. 
  
 Standard Quality 
  
 High Quality 
  
 Main Level @ Main Profile 
  
 Main Level @ 4:2:2 Profile 
  
 2 – 15 Mb/s 
  
 15 – 50 Mb/s 
  
 625 Lines 50 Hz 
  
 625 Lines 50 Hz 
  
 DVC-PRO 
  enligt SMPTE  
 314M-1999 
  Television – 
 Datastruktur för  
 DV-baserad 
  ljud, data och komprimerad video – 25 och 50 Mb/s 
  
 Standard Quality 
  
 High Quality 
  
 DVC-PRO 
  25 
  
 DVC-PRO 
  50 
  
 25 Mb/s 
  
 50 Mb/s 
  
 625 Lines 50 Hz 
  
 625 Lines 50 Hz 
  
 4:1:1 Image Sampling Structure 
  
 4:2:2 Image Sampling Structure 
  
 Denna SMPTE  
 314M-1999-standard 
  definierar den  
 DV-baserade 
  strukturen för gränssnitten för digitalt ljud, subkoddata och komprimerad video. Resultatet blir vanligtvis  
 en .dif-fil, 
  som inte är standardiserad. 
 Det bör noteras att  
 DVC-PRO 
  25s 4:1:1 samplingsstruktur inte är helt kompatibel med  
 TerrellML@MPs 4:2:0 som tillämpas i  
 DTV-standarden. 
  Med reservation för interpolering blir slutresul- tatet 4:1:0 och en avsevärd förlust av färginformation. 
  
 MPEG-1 
  enligt ISO/IEC  
 11172-standarden 
  
 Low Quality 
 1 – 2 Mb/s 
 136 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 8 Format 
  
 8.1 
  
 Definition 
  
 Så som påpekades i avsnitt 7.1 anses termerna format och standard vara utbytbara, trots att de betyder olika saker. En standard avses fungera som en modell, en norm och måste ratificeras av ett allmänt ansett standardiseringsorgan. Ett format är en struktur, ett mönster eller organiserandet av något som kan formas av i princip vem som helst. Ett format kan vara, men behöver inte vara en stan- dard. När man pratar om audiovisuella format är det vanligast att man pratar om lagringsformat i form av bärar- eller filformat. Då inkluderar man också vanligtvis avspelningsapparaturen (tillsam- mans med bäraren) i sin inre bild. En av digitaliseringens konse- kvenser är emellertid separerandet av fysiskt och logiskt format. De är inte längre sammanlänkade i ett fixerat, fast system. 
 Fysiska system innefattar: 
  
 Lagringsmedier 
  
 Avspelningsapparatur 
  
 I dagsläget hanterar SLBA mer än 50 olika audiovisuella format. Varje enskilt format kräver lagring, dokumentation och operativ kunskap om avspelningsapparatur och mjukvara. En av digitalise- ringens målsättningar är att begränsa antalet format. Om det lyckas skulle det innebära avsevärda förenklingar. 
 Logiska format innefattar bl.a.: 
  
 Samplingsstruktur 
  
 Komprimering 
  
 Multiplexering 
  
 Felkorrigering 
  
 Container/Wrapper 
  
 Filformat 
  
 Filsystem 
  
 Ytterligare komprimering i lagringsmediet 
  
 Av ovanstående lista framgår tydligt att logiska format innebär en betydligt högre grad av komplexitet i form av antalet variabler. De är variabler just nu på grund av särskiljandet av fysiska och logiska format. Det bevarandearbete som går ut på att följa olika formats 
 137 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 livscykler förändras i samband med digitalisering. Logiska format kräver idag betydligt mer uppmärksamhet än fysiska format. 
  
 8.2 
  
 Bristen på lämpliga arkiverings format 
  
 Det finns egentligen ett överflöd av format, dock inga givna arkive- ringsformat. Som nämnts tidigare, är det en liten och trög marknad som saknar potential för att väcka tillverkningsindustrins intresse. Försök att etablera arkiveringsformat har gjorts av bl.a. Internatio- nal Association of Sound and Audiovisual Archives (IASA), Inter- national Federation of Television Archives (FIAT/IFTA) och Association of Moving Image Archivists (AMIA), dock utan större framgång. 
 9 Metadata 
  
 9.1 
  
 Definition 
  
 Metadata beskrivs ofta som data om data. Varje funktionellt arkiv har alltid varit i behov av basinformation om sina samlingar för att kunna beskriva och hitta ett specificerat innehåll. Det har kanske också funnits teknisk information om bäraren och det tekniska system som krävs för att kunna avläsa innehållet, kanske också administrativ information om versioner, ägarskap, bevarande- information etc. 
 Följande typ av information kan betraktas som metadata: 
  
 Beskrivande 
  
 Teknisk 
  
 Administrativ 
  
 En jämförelse är en burk soppa. Innehållet är soppa, och metadata är det som står på burkens etikett. 
  
 Beskrivande metadata beskriver det som finns inuti; namn, innehållsbeskrivning etc. 
  
 Tekniska metadata beskriver vad som måste göras för att kunna använda innehållet; öppna burken, tillsätt vatten, värm upp och låt sjuda, etc. 
  
 138 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 Administrativa metadata berättar innehållets historia; var det tillverkades,  
  
 batch-nummer, 
  tillverkningsdatum, etc. 
 Den tekniska och administrativa informationen har blivit allt vikti- gare i digitalåldern. Detta beror främst på att innehåll numera för- flyttas, kopieras, förändras och används mycket oftare än tidigare. I likhet med andra arkiv har SLBA traditionellt koncentrerat sig på beskrivande metadata i form av kataloger. Dessa måste nu kom- pletteras med omfattande tekniska och administrativa metadata. 
  
 9.2 
  
 Användning 
  
 Digitaliseringen innebär bl.a. att innehåll numera kan bli intimt integrerat med metadata. Detta skapar en situation där innehållet och den beskrivande informationen kan komma att bli betraktade som en integrerad enhet ett informationspaket, som tillhandahåller allt vi behöver för att kunna använda det, nu och i framtiden. Häri ligger en av grundprinciperna för National Aeronautics and Space Administrations (NASA) Open Archival Information Standard (OAIS) som nämnts här i avsnitten om standarder och modeller. Detta representerar ett helt nytt sätt att tänka för de flesta a/v arkivanställda, ett sätt som måste bli mer utbrett för både bevarandearbetets och effektiva arbetsflödens skull. 
 Under migreringsprocessen bör utvinning av metadata opti- meras, vilket betyder att alla existerande, betydelsefulla metadata skall behållas och att nya metadata (t.ex. teknisk information från överföringsprocessen) skall skapas och lagras. Det kan också vara värdefullt att använda automatisk fångst av beskrivande metadata i form av tal- och bildigenkänning, vilket kan fungera som ett supplement till den vanliga kataloginformationen. 
 När metadata väl har skapats måste de lagras någonstans. Detta kan ske i en databas, i den aktuella datafilen, eller i en kombination av de två. Generellt sett bör den senare lösningen användas, främst av bevarandeskäl. Databaser kommer självklart att fungera mycket bättre i den vardagliga användningen, med tillgång till index, te- saurer etc. Vad det gäller teknisk metadata bör den om möjligt tillfogas (embed) datafilen för att göra den självbeskrivande i det fall systemsammanbrott sker. Det är fullt möjligt att lägga in underordnad information i de flesta tänkbara datafilsformaten, vilket stödjer tidigare nämnda ambition. Det bör noteras att insat- 
 139 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 ser för att hålla information i filen aktuell kan bli både dyr och svår. Det kan därför vara önskvärt att minska kraven vad det gäller aktu- aliteten av denna information. 
 Metadata är ett stort ämnesområde som här bara kan beröras kort. Under senare år har intresset för metadata ökat kraftigt runt om i världen på grund av de förändringar digitaliseringen medfört. Enligt Library of Congress är det möjligt att kostnader relaterade till metadata i vissa fall kommer att fördubbla migreringskost- naderna. Detta understryker såväl metadatas betydelse som beho- vet av att ha goda insikter om metadatas olika aspekter inom orga- nisationen. 
 De viktigaste standardiseringsinitiativen på metadataområdet är idag: 
  
 The Material Exchange Format (MXF) från  
  
 Pro-MPEG 
  Forum 
  
 Smith och MPEG 21 från International Standards Organisa- tion (ISO) 
  
 The Dublin Core Metadata Initiative 
  
 SMPTE 335M och Unique Material Indentifier (UMID) från Society of Motion Picture and Television Engineers (SMPTE) 
  
 Project  
  
 Miller 
  från European Broadcasting Union (EBU) 
  
 The Advanced Authoring Format (AAF) från The AAF Asso- ciation 
  
 Dessa organisationer finns uppräknade i kapitel 7. 
 The Netherlands Instituut voor Beeld en Geluid har producerat en text som ger en god insikt i ämnet metadata: Metadata in the Audiovisual Production Environment, An Introduction by Owens, 2003. 
 140 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 10 Restaurering, konservering och bevarande 
  
 10.1 
  
 Definition 
  
 Följande definitioner kommer från AMIA (Association of Moving Image Archivists) 
 4 
 : 
 CPR: Definition av termer 
 De engelska termerna conservation, preservation och restora- tion används ofta på ett utbytbart sätt. Det finns ett definitivt släkt- skap men var och en för sig har de distinkt separata betydelser. 
 Preservation 
 Det beskriver och omfattar sådana aktiviteter och funktioner som går ut på att skapa en lämplig och trygg miljö som förlänger arkivsa- mlingars användbara liv. Ett bevarandeprogram innefattar miljö- kontroll, kapitalanskaffning samt att garantera samlingarnas säkerhet genom katastrofberedskap och långsiktig planering. Undersökning och dokumentation av arkivets bandinnehav är andra viktiga aktiviteter i en ansvarsfull skötsel av mediamaterial. Bevarande inkluderar också konservering och restaurering. 
 Conservation 
 Termen anses allmänt vara en integrerad del av ett generellt bevaran- deprogram. Dess syfte är att stabilisera och förebygga ytterligare skador och förfall, och därmed ge magnetbanden ett längre användbart liv. Sådana åtgärder inkluderar exempelvis rengöring av banden och underhåll av avspelningsapparaturen liksom följandet av korrekta handhavande- och lagringsprocedurer. Att förse användarna med visningskopior av originalmaterialet är ett viktigt sätt att skydda origi- nalen från användningsskador. 
 Restaurering 
 För magnetiska medier finns två slags restaurering; restaurering av det fysiska mediet och restaurering av den inspelade informationen. 
 Restaurering av det fysiska mediet kan innefatta vidtagandet av nöd- vändiga åtgärder för att det skadade eller åldrade bandet skall återföras så nära sitt ursprungsskick som möjligt. Dessa åtgärder går ut på att ett skadat band vid avspelningen skall ha en kvalitetsnivå som motsvarar originalinspelningen. I vissa fall krävs restaureringsåtgärder för att överhuvudtaget komma åt det inspelade materialet, oavsett kvalitets- nivå. Restaurering av det fysiska mediet (bandet) kan krävas för att 
  
 4  
 Association of Moving Image Archivists: Brown141 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 kunna producera en masterkopia och en brukskopia av originalinspel- ningen. 
 Restaurering av den inspelade signalen på ett originalmaterial, i avsikt att förbättra ljud- och/eller bildkvaliteten, innebär att man förändrar informationen. Restaurering som inkluderar signalbehandling bör inte genomföras på originalmaterial eftersom manipulation av originalin- formationen är ett brott mot arkiveringens etiska grundregler och för- valtarskap. I de fall där signalförbättring bedöms vara absolut nödvän- dig, bör sådana ingrepp bara ske på kopior av originalmaterialet. 
  
 10.2 
  
 Bärare 
  
 Sedan 1979 har SLBA samlat in och arkiverat nästan fem miljoner timmar audiovisuellt material vilket gör SLBA till det största audi- ovisuella arkivet i Europa. Jämfört med bevarande av andra typer av material, som t.ex. papper och film, är audiovisuellt bevarande en jämförelsevis ny företeelse som därför har liten ackumulerad kun- skap om långsiktigt bevarande. Papper och film har visat sig vara förhållandevis stabila och förutsägbara. 
 Arbetet med att undersöka bevarandeegenskaper hos magnetiska band har, i förhållande till många andra lagringsmedior, inte pågått särskilt länge. 
 Liknande arbete med inspelningsbara optiska skivor är oftast inte meningsfullt eftersom den snabba tekniska utvecklingen tenderar att göra testresultaten inaktuella i samma ögonblick som de publi- ceras. Magnetband har (lagrade i en arkivmiljö) en generell livs- längd på  
 10–30 
  år, i bästa fall 50 år. SLBAs samlingar består till 96 % av just magnetband och dessa är i mer akut behov av räddnings- aktioner än andra bärare, möjligen med undantag för inspelnings- bara skivor. Livslängden för optiska skivor är betydligt svårare att avgöra. 
 Pressade skivor är i allmänhet mer stabila än inspelningsbara. Oberoende tester visar en förväntad livslängd på mellan 30 och drygt 100 år för pressade skivor, och mellan 1 och drygt 100 år för inspelningsbara. Detta skapar naturligtvis en mycket stor osäker- hetsfaktor, speciellt för inspelningsbara skivor. 
 Varför är det då så svårt att förutspå livslängden hos olika audio- visuella bärare? 
  
 Därför att bärarna inte föråldras i kronologisk ordning, åldringen beror också på fabrikat, typ, behandling och lagrings- historia. 
  
 142 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 Därför att utvecklingen av konstruktionstekniken är så snabb. 
  
 Därför att de (speciellt magnetbanden) har en mer komplex kemisk sammansättning, vilket skapar snabbare reaktiva pro- cesser. 
  
 Samtliga bärare hos SLBA lagras i samma arkivmiljö: 18°C och 30 % RH (relativ fuktighet). Detta är en kompromiss som tillåter snabb och enkel förflyttning ur arkivet utan acklimatisering, men som sker på bekostnad av vissa bärares livslängd. Imation, en av de ledande tillverkarna av lagringsmedia, hävdar att metallpartikelband (vilket är den vanligaste sorten inom SLBA och andra stora a/v- arkiv) som lagras i 20 °C och 40 % RH är säkra  
 10–15 
  år samt att det optimala lagringsklimatet för sådana band är 8 °C och 25 % RH. Men det finns en gräns för hur låg temperatur och fuktighet får bli om man vill undvika uttorkning och att smörjmedlet i bindemedlet tränger upp till ytan av bandet (vilket slammar igen videohuvudena). Ytterligare studier måste göras för att förlänga de befintliga (SLBAs) bärarnas liv tillräckligt länge för att de skall hinna migreras. 
  
 10.2.1 
  
 Konstruktion 
  
 Magnetband 
 Basskiktet av polyester är magnetbandets mest stabila del. Det bakre skiktet brukar inte heller vara något problem. Inspelnings- skiktet är däremot bandets mest komplicerade del. Upp till 20 % av dess volym utgörs av porer som tillåter syre och fukt att tränga in i bindemedlet. Uretaner, som används i bindemedlet är förmodligen det mest instabila och samtidigt det mest exponerade materialet i bandet. En kombination av hydrolys och oxidering är huvudorsaken till magnetbandens åldrande. 
  
 7- 30  
 µ 
 m 
 CROSS SECTIONAL VIEW 
  
 Recording surface 
  
 0,2 - 5  
 µ 
 m 
  
 Substrate 
  
 6 - 25  
 µ 
 m 
  
 Backcoat 
  
 0,5 - 2  
 µ 
 m 
  
 143 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 Recording Surface: Magnetic particles (approx 40%) + usually polyester- polyurethane binder + possibly lubricant and other chemicals. 
  
 Substrate: PET Polyester 
  
 Backcoat (Optional): Usually graphite with a polymer based binder. 
  
 CD-Recordable 
 (CD-R) 
  
 Label (5  
 µ 
 m) 
 Lacker  
 (10-13 
 µ 
 m) 
 Reflective Layer (0,1 
 µ  
 m) 
 Dye 
 Substrate (1,2 mm) 
  
 Lacquer: acrylic 
  
 Reflective Layer: Gold or Silver Halide 
  
 Dye layer: cyanine, metalstabiliserad cyanine, phthalocyanine or  
  
 azo-dye 
  
 Substrate: Polycarbonate 
  
 Stamped CD 
 Label (5  
 µ 
 m) 
 Protective laquer layer  
 (10-20 
 µ 
 m) 
 Reflective Layer  
 (0,05-0,1 
 µ 
  
 m) 
 Substrate (1,2 mm) 
  
 Lacquer: acrylic, polymer 
  
 Reflective Layer: Aluminum, gold or silver 
  
 Substrate: Polycarbonate 
  
 10.2.2 
  
 Nedbrytning 
  
 Magnetband 
  
 Nedbrytning/Upplösning av polymeriska kedjor 
  
 Oxidering av magnetiska partiklar 
  
 Minskat magnetflöde 
  
 144 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 Smörjmedlet i bindemedlet tränger upp mot ytskiktet 
  
 Utveckling av mögel 
  
 Efter det att symptom uppkommit, accelererar förfallet snabbt i form av en s.k. knäkurva. Det leder till att överföringskostnaderna ökar avsevärt. 
 Inspelningsbar CD  
 (CD-R) 
  
 Förlust av kontrast mellan simulerade fördjupningar och upphöjningar 
  
 Formförändringar av simulerade fördjupningar och upphöj- ningar 
  
 Oxidering och repning av det reflekterande skiktet 
  
 Brytningsfel pga. basskiktsförändring 
  
 Minskad vidhäftning mellan de olika skikten 
  
 Pressad CD 
  
 Oxidering och repning av det reflekterande skiktet 
  
 Brytningsfel pga. basskiktsförändring 
  
 Minskad vidhäftning mellan de olika skikten 
  
 10.3 
  
 Avspelningsapparatur 
  
 Avspelningsutrustningen är minst lika viktig som själva bärarna (banden) eftersom bägge behövs för att spela upp innehållet. Bärarna ägnas alltför ofta större uppmärksamhet än utrustning för avspelning. Restaurering, konservering och bevarande innefattar också själva maskinerna. Konservering betyder i det här fallet, regelbunden service och underhåll, att lagra maskinerna i lämplig miljö och att testköra dem regelbundet. Dessa åtgärder är en del av den innehållsbevarande processen. Parallellt med detta är tillgång till skickliga och erfarna tekniker på det här området av avgörande betydelse (se vidare 12.3.2). 
  
 10.4 
  
 Innehåll 
  
 Det är naturligtvis innehållet som är viktigast. En del av bevarande- processen innebär ibland restaurering av innehållet till ursprunglig 
 145 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 återgivning. För SLBA skulle det göras elektroniskt med hjälp av bl.a. följande åtgärder: 
  
 Tidbaskorrektion (Time base correction) 
  
 Felkorrigering (Error correction) 
  
 Dölja fel (Error concealement) 
  
 Smuts- och repborttagning (Dirt and scratch concealment) 
  
 Brusreducering (Noise reduction) 
  
 Avlägsna kornighet  
  
 (De-graining) 
  
 Färgjustering 
  
 Ljusnivåjustering 
  
 En tumregel för alla kulturarvsarkiv är att använda sig av restau- reringsteknik på arkivoriginal endast när det är absolut nödvändigt. Därmed tillhandahåller man bästa möjliga omanipulerade kopia, och lämnar utrymme för användning av bättre framtida restaure- ringsteknik. 
  
 10.5 
  
 Kommersiella intressen 
  
 Inom vissa delar av det audiovisuella bevarandet har det lyckligtvis dykt upp ett ökande antal kommersiella intressenter. Det finns åtminstone några företag som ägnar sig åt att försöka återvinna information ur äldre audiovisuella format. De två nedan nämnda företagen är skickliga på att få ut bästa möjliga resultat ur varje enskilt objekt, men är inte utrustade för att hantera miljoner eller ens tusentals timmar av material. 
  
 Allen (USA) http://www.vidipax.com/ 
  
 Specs Bros (USA) http://www.specsbros.com/ 
  
 SLBA och Rodriguez använder detta företag för att serva och uppgradera videohuvudena på sina  
 2-tums 
 Quadraplex-spelare: 
  
 Videomagnetics (USA) http://www.videomagnetics.com 
  
 När det gäller massmigrering har påtagliga kommersiella intressen aktiverats som en följd av PRESTO- och PRESTO  
 SPACE-pro- 
  jekten, i vilka ju en rad företag ingår som utvecklingspartners. Detta ger dem ju en unik möjlighet att hitta kommersiella utveck- lingsmöjligheter på ett tidigt stadium. 
 146 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 Det amerikanska företaget Media Matters är förmodligen ledande i U.S.A. på området massmigrering av audiovisuellt inne- håll. De har en ny produkt under utveckling, SAMMA (System for Automated Migration of Media Archives), om vilken kan läsas på deras webbsida,  
  
 Fisher. 
  Ägaren, Thomas, är f.d. ägare till det ovannämnde företaget Allen, vilket tillfört Media Matters en mängd värdefull kunskap om själva över- föringsprocessen. Brown är också en av chefskonsulterna för Library of Congress nya Conservation Center (se vidare 11.2). 
 11 Modeller och arbete för långsiktigt bevarande 
 Här följer en lista över några av de mest inflytelserika institutioner, organisationer och bolag inblandade i detta arbete. Tid och utrymme ges inte för att beskriva allihop, en kortare beskrivning görs dock av  
 PRESTO-projektet 
  och Library of Congresss Natio- nal  
 Audio-Visual 
  Conservation Center (NAVCC), eftersom deras arbete har direkt anknytning till migreringsfrågor. 
  
 11.1 
  
 Nationellt 
  
 SVT (Sveriges Television) http://svt.se 
  
 SR (Sveriges Radio) http://www.sr.se 
  
 SRF (Sveriges Radios Förvaltning) http://www.srf.se/ 
  
 Riksarkivet http://www.ra.se 
  
 Kungliga Biblioteket http://www.kb.se/ 
  
 11.2 
  
 Internationellt 
  
 IASA (International Association of Sound and Audiovisual Archives)  
  
 http://www.iasa-web.org/ 
  
 FIAT/IFTA (International Federation of Television Archives) http://www.fiatifta.org 
  
 AMIA (Association of Moving Image Archivists) http://www.amianet.org/ 
  
 Nasjonalbibilioteket (Norwegian National Library) http://www.nb.no/ 
  
 147 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 YLE (Finnish Broadcasting Corporation) http://yle.fi/ 
  
 ORF (Austrian Broadcasting Corporation) http://orf.at 
  
 BBC (British Broadcasting Corporation) Martin 
  
 RAI (Italian Broadcasting Corporation) http://www.rai.it/ 
  
 Interpares (International Research on Permanent Authentic Records in Electronic Systems) Wolfe 
  
 OAIS (Open Archival Information System)OAIS referens- modell har blivit allmänt accepterad som en nyckelstandard för digitalt bevarande. Swedish Space Agency (Rymbolaget) har fungerat som en s.k. observer agency. En introduktion till denna referensmodell och dess användning finns på: http://www.ccsds.org/documents/650x0b1.pdf 
  
 PRESTO http://presto.joanneum.ac.at/index.asp 
  
 Presto-projektet 
 (IST-1999-20013) 
  var ett försök av  
 TV-arkiv 
  och teknikforskare att angripa bevarandefrågor och problem relaterade till audiovisuell arkivering på ett problemlösande sätt. Projektet finansierades av den europeiska kommissionen och dess 5:e ram- program inom området informationsteknologi, underrubrik kul- turarvsapplikationer. Projektet pågick under 18 månader, augusti 2000 till mars 2002 och hade en totalbudget på 4,8 miljoner Euro, varav EU satsade 2,4 miljoner Euro på att utveckla bevarandeteknik för radio- och TV arkiv. Projektet leddes av British Broadcasting Corporation (BBC) med Institut National de lAudiovisuel (INA) och Radio Televisione Italiana (RAI) som huvud partners. Därut- över fanns en större grupp tekniska samarbetspartners och en användargrupp bestående av tio större europeiska  
 TV-arkiv 
  (bl.a. SVT) i avsikt att klargöra samlingarnas storlek, status och bevaran- debehov. 
 Kommissionen och inblandade parter bedömde i det stora hela projektet såsom varande framgångsrikt. Detta berodde förmod- ligen på att en stor del av det krävande detaljarbetet inte bara Robinson rats på behoven hos europeiska arkiv, utan också på att skapa ekonomiskt högeffektiva modeller, och på att öka arkivinnehållens tillgänglighet. Huvudargumentet var att ökad tillgänglighet och användning också ökar intäkterna och ger högre avkastning på tekniska investeringar mer än traditionell s.k.  
 en-till-en-migrering 
 (like-to-like). 
  Detta, i kombination med optimerad effektivitet i 
 148 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 bevarandeprocessen, kommer att motivera investeringar hos enskilda arkiv och skapa en fungerande affärsmodell. Det står dock klart att den huvudsakliga drivkraften, hos både Kommissionen och projektets partners, då och nu med PRESTO  
 SPACE-projek- 
  tet, är att rädda de miljontals timmar av oersättliga europeiska kulturskatter som finns i form av ljud, video och film. 
 Huvuddelen av den omfattande dokumentationen är offentligt tillgänglig, bortsett från en del dokument som innehåller affärs- hemligheter. 
 Mer info via http://presto.joanneum.ac.at/index.asp 
  
 PRESTO SPACE http://presto.space.org 
 Presto Space är en förlängning av  
 Presto-projektet 
  och är i likhet med detta finansierat av Europeiska Kommissionen, fast nu inom det 6:e ramprogrammet. Det kommer att pågå i 40 månader med start i februari 2004. Budgeten är i runda tal 16 miljoner Euro, varav Kommissionen står för 9 miljoner. 
 Presto Space är del av en projektsamling som inkluderar bl.a. Brava, Collate, Chambers, ECHO och FIRST. Kommissionen har beräknat att räddandet av 10 % av innehållet i de europeiska arkiven kommer att kosta 2,5 miljarder Euro, och att den idé om 
 bevarandefabriker som Presto Space presenterat kommer att halvera den kostnaden. 
 Tillsammans med Library of Congress och deras bevarande- planer kommer Presto Space att utföra grundforskning på det här området och bör därför utnyttjas. SLBA har nyligen blivit medlem i Presto Space användargrupp och blir på detta sätt involverad i utvecklingen. 
 Några utdrag ur Information Society Technologies (IST) webb- sida följer nedan: 
 http://www.cordis.lu/ist/directorate_e/digicult/presto.htm 
 Presto Space: Bevarande inriktat mot lagring och åtkomst. Standar- diserad praxis för audiovisuellt innehåll i Europa. 
 Syfte: Audiovisuella bevarandetjänster 
 Projektets syfte är att tillhandahålla tekniska lösningar och integrerade system för digitalt bevarande av alla slags audiovisuella samlingar. Institutioner som traditionellt har ansvar för bevarandet av audiovisu- ella samlingar  
 (TV-företag, 
  forskningsinstitutioner, bibliotek, museer etc.) står nu inför avgörande tekniska, organisatoriska, resursmässiga 
 149 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 och rättsliga utmaningar i samband med migreringen till digitala format och bevarandet av redan digitaliserat material. Teknisk föråld- rande och fysisk nedbrytning av deras tillgångar ställer krav på gemen- samma policyåtgärder och effektiva tekniska tjänster för att åstad- komma ett långsiktigt digitalt bevarande. 
 Audiovisuellt innehåll får stor spridning och arkivens ägare är vitt skilda till karaktär och storlek; institutioner, företag, regionala och lokala myndigheter. De höga kostnaderna och den teknologiska kom- plexiteten har fram till idag förhindrat dessa insamlare från att utveckla och driva sin egen nedärvda policy, och de är tvungna att invänta offentliga regler och subventioner från centralt håll. 
 Projektets huvudsakliga syfte är att bygga upp bevarandefabriker som tillhandahåller rimligt prissatta tjänster för alla slags samlingar och för att sköta och distribuera deras tillgångar. 
 Partnerskap: Arkiv, serviceföretag, industrier, universitet och forskningsinstitut 
 En stark användargrupp, serviceföretag och representanter för indu- strin kommer att stå för användarkrav, för funktionell  
 feed-back 
  och kunskap om gällande praxis samt för tester av de lösningar som utvecklas. 
 Dessa partners bidrar till att direkt tackla arkiveringsproblemen, att implementera forskningsresultaten och bygga upp arbetsverktyg och komponenter för bevarandekedjan, för uppfinningar inom restaurering och för lösningar av åtkomstproblemen. 
  
 8 arkivinstitutioner och deras  
  
 FoU-avdelningar: 
  INA, BBC, BG, ORF, RAI, Nederlands FilmMuseum, Österreichischer Mediatek och NOB. 
  
 3  
  
 FoU-institutioner: 
  Davis,  
 CRCDG-CNRS, 
  IT Innovation. 
  
 6 universitet: University of Sheffield, Gdansk University, Surrey University, Reed, Université de la Rochelle, Univer- sity James. 
  
 15 industriella partners (samtliga små eller medelstora företag): ACS, Meyer, Eurix, CubeTec,  
  
 Hi-Stor, 
 HS-Art 
  Digital, Centrimage, Sirma AI Ltd,  
 Media-Matters, 
  SnellWilcox, 
 SSL, StreamUK, TI Partners, Studio Hamburg och Vectracom. 
 Arbetsplan: Fyra arbetsområden och en integreringsprocess 
 Utvecklingen kommer att ske inom fyra särskilda arbetsområden (groups of Workpackages). 
  Preservation Work Area: tillhandahållande och integrering av verk- tyg för bevarandeprocessen. 
 150 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 Restoration Work Area: tillhandahållande och integrering av verktyg för restaureringsprocessen. 
  
 Storage and Archive Management Work Area: planering, finansiella och förvaltande uppgifter för processen och olika aspekter av lagringsteknik 
  
 Metadata, Access and Delivery Work Area: garantera korrekta leve- ranser till arkiven, med verktyg för åtkomst (access). 
  
 LIBRARY OF CONGRESS National  
  
 Audio-Visual 
  Conservation Center (NAVCC).http://www.loc.gov/ 
 The Motion Picture, Broadcasting  Recorded Sound Division hos Library of Congress förvaltar världens största samling av  
 TV-, 
 film- , 
  radio- och ljudobjekt. Detta i kombination med att de har ett nationellt bevarande ansvar skapar ett slags släktskapsförhållande till SLBA. Exempelvis har SLBA mer gemensamt med Library of Congress än med broadcast företagen. 
 Library of Congress har insett behovet av ett långsiktigt be- varandeprogram. Det har resulterat i NAVCC som för närvarande är under uppbyggnad i Culpeper, Virgina. Det kommer att bli en central anläggning för lagring och bevarande som hyser bibiliote- kets audiovisuella samlingar och inrättar specialdesignade bevaran- delaboratorier för audiovisuella media 
 5 
 . Anläggningen beräknas bli invigd i mars 2006. 
 Nedan följer några utdrag ur Library of Congress webbsida: 
  
 NAVCC kommer att göra det möjligt för biblioteket att bli av med nuvarande begränsningar gällande förmågan att lagra, bevara och till- gängliggöra sina samlingar av rörliga bilder och inspelat ljud. Det kommer att ske på bl.a. följande sätt: 
  
 Lagring av samlingarna 
  
 Bibliotekets samlingar av rörliga bilder och ljud finns för närvarande arkiverade i fyra delstater och District of Columbia. När NAVCC öppnar kan biblioteket för första gången koncentrera sina samlingar till en enda central lagringsfacilitet som erbjuder tillräckligt utrymme för tillväxt under de närmaste 25 åren. 
  Bevarandekopiering 
 Film and Sound  Video Preservation Laboratories hos NAVCC utvecklas för att markant öka det antal objekt som bevaras för alla 
  
 5  
 http://www.loc.gov/loc/lcib/9807/culpeper.html. 
 151 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 typer av audiovisuella format. Utan NAVCC skulle bibliotekets beva- randekapacitet begränsas till 5 % av den totala mängden hotat ljud- och videomaterial fram till 2015. Under samma tioårsperiod räknar vi med att de nya  
 NAVCC-laboratorierna 
  gör det möjligt för oss att bevara mer än 50 % av det hotade materialet. 
  Digital förvaringsplats och åtkomst 
 NAVCC innefattar också ett Digital  
 Audio-Visual 
  Preservation System som kommer att bevara och för forskningsändamål tillhanda- hålla såväl nyligen inkommet digitalt innehåll som donationer i analoga format. Det nya systemet bidrar till bibliotekets utveckling som en förvaringsplats för digitalt innehåll och använder en ny paradigm, ett nytt synsätt när det gäller att producera och sköta datorbaserad digital information. 
 12 SLBAs beräkningar 
  
 12.1 
  
 SLBAs arkiv 
  
 12.1.1 
  
 Inventering av antal bärare 
  
 Inventeringen av antalet bärare har skett dels genom en inventering utifrån de poster som finns inlagda i SLBAs databas, dels genom manuell räkning av antalet band i arkivet. Samtliga format vid SLBA har inventerats. 
 Resultatet visar att den övervägande mängden arkivmaterial ligger på VHS för bild och på  
 1/4-tums 
  band för ljud – se annex 1 
 . 
  
 12.1.2 
  
 Inventering av systemens tekniska status 
  
 En av SLBAs viktigaste uppgifter är att kunna detektera och avspela den information av ljud- och bildinnehåll som finns lagrat på olika bärare i arkivet. För att arkivet skall kunna hålla systemen i avspelningsbart skick så bör följande faktorer löpande följas upp: bärarens kondition och det tekniska systemets aktualitet, kondition och funktion. Alla tekniska system försvinner så småningom från marknaden, och det är viktigt att kontinuerligt bevaka den tekniska utvecklingen för att kunna planera för inköp av utrustning. Beskrivningen av ett tekniskt system bör därför beakta följande: 
  
 Systemets aktualitet 
  
 152 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 Möjlighet till inköp av reservdelar och service på den tekniska utrustningen 
  
 Möjligheten att rekonstruera och återskapa systemet och avspelningsutrustningarna i framtiden. 
  
 En sådan beskrivning har tagits fram för bild i annex 2 och ljud i annex 3. 
 Utifrån föregående resonemang har inventeringen av systemens tekniska status delats in i följande delinvesteringar: 
  
 inventering av bärare med syfte att belägga åldersfenomen 
  
 inventering av systemens relativa kvalitet 
  
 inventering av uppspelningsmaskinernas tekniska status samt tillgängligt antal maskiner per system 
  
 redovisning av förutsättningarna för att underhålla alternativt nyinförskaffa uppspelningsmaskiner. 
  
 Nedan följer en allmän presentation av respektive delinventering och den metod som använts. 
 Tester av bärare med syfte att belägga åldersfenomen. 
 På grund av den stora mängden bärare har testerna gjorts genom ett urvalsförfarande. Testerna av förekommande åldersfenomen har utgått från följande urval: 
  
 olika fabrikat 
  
 olika tillverkningsår 
  
 olika leverantörer 
  
 band med olika speltider eller andra tekniska skillnader. 
  
 Testerna har utförts i början, mitten och slutet av banden, och varje kontrollpunkt har motsvarat ca 2 minuters uppspelning. 
 Följande uppgifter har registrerats i samband med kontrollerna av åldringsfenomen: 
  
 Om spolningen av videobanden fungerar väl åt båda håll – alter- nativt kärvar 
  
 Förekomst av nedsmutsning av videohuvud vid uppspelning pga. bindemedlet släpper (sticky shed syndrome) 
  
 Åldringsrelaterade bildstörningar som  
  
 drop-outs 
  (korta signalbortfall) 
 153 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 Utifrån testerna har varje testat band bedömts och redovisats utifrån en tregradig skala enligt nedan. 
  
 1) 
  
 Bandet slammar på video- och ljudhuvuden och behöver åtgär- das (ev. bakas). Även problem med bandföringen som kärvar i kassetten. 
  
 2) 
  
 Bandet kärvar i kassetthuset men ger bra bild vid avspelning. Kan ha tendenser till slamning och brusig bild. 
  
 3) 
  
 Bra eller förväntad kvalitet vid avspelning. Normala störningar som kan förekomma är  
  
 drop-outs 
  (korta signalbortfall) som ej bedömts vara åldersbetingade. Vid behov har även andra rele- vanta noteringar om den tekniska inspelningskvalitén förts in i anslutning till redovisningen av respektive band. 
 Exempel på testprotokoll – se annex 4. 
 Resultat av inventering av bärare med syfte att belägga åldersfenomen,  
 U-matic 
  som exempel 
 Vid avspelningsprov på olika  
 U-maticmaskiner 
  av ett och samma band visade det sig att bildkvaliteten varierade något. Vid testerna användes Sony  
 VP-9000 
  SP  
 (VO-9600 
  SP) som underlag för bedömningen av inspelningskvaliteter, då dessa bedömdes som mest stabila. 
 Resultatet av testerna visar att framförallt band av märket AGFA (ca 1 300 kassetter) innehållande referensinspelningar från SVT uppvisar åldringsfenomen. Problemen visar sig genom en förhöjd friktion på bandets baksidesskikt. Styrpinnarna som leder magnet- bandet i kassetthuset ger en så hög friktion vid bandföringen att maskinerna inte klarar att spola banden. Bilden är dock oftast bra vid uppspelning. Försök med att värma banden (s.k. bakning) under 2 dygn i 55°C värme resulterade i att banden blev spolbara igen. Detta betyder att en stor del av  
 AGFA-banden 
  troligtvis måste bakas i samband med en eventuell omkopiering. 
 I övrigt har testerna visat att arkivets  
 U-matic-inspelningar 
  varit möjliga att avspela men att det är osäkert hur länge dessa inspel- ningar kommer att vara i spelbart skick. Det är känt att stora AV- arkiv, såsom t.ex. vid SVT och BBC (England) har haft stora pro- blem med  
 U-matic. 
  För testresultat – se annex 5 
 154 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 Redovisning av systemens relativa bildkvalitet 
 De testade systemen har bedömts utifrån dess tekniska specifika- tioner samt utifrån andra relevanta och generella fakta om forma- ten. Syftet är, förutom att ge en generell bild av systemens relativa kvalitet, att vid identifiering av dubletter på skilda format kunna bedöma vilket format som i första hand bör konverteras. 
 Tabell över relativ bildkvalitet för videoformat – se annex 6. Tabell över relativ ljudkvalitet för ljudformat – se annex 7. 
 Det är dock viktigt att skilja på ett systems tekniska specifika- tioner och den uppspelningskvalitet som kan förväntas. Uppspel- ningskvaliteten kan variera kraftigt beroende på t.ex. inspelnings- maskinernas kondition, signalkälla och kvaliteten på de bärare som utnyttjats. 
 Inventering av uppspelningsmaskinernas tekniska status samt tillgängligt antal maskiner per system 
 Antal tillgängliga maskiner har sedan tidigare inventerats av tek- nikavdelningen vid SLBA. I samband med bandtesterna kontrolle- ras dock huruvida uppgifterna om antal maskiner och maskinernas tekniska status är aktuella. Det görs även en bedömning av möjlig- heten att föra över arkivets arkivmaterial med det antal maskiner som finns tillgängliga. 
 Redovisning av förutsättningarna för att underhålla, alternativt nyinförskaffa uppspelningsmaskiner 
 Inventering av reservdelar och förutsättningarna för service och nyinförskaffning görs i samband med genomgången av respektive system. Många av arkivets tekniska system är svåra att finna utan- för SLBA och det finns skäl att trygga kompetensen att reparera äldre apparater. En bedömning av förutsättningarna för nyinför- skaffning av maskiner och reservdelar samt möjligheten till extern service av maskiner görs bland annat genom att maskintillverkare och distributörer kontaktas. 
  
 12.2 
  
 SLBA:s befintliga system för masslagring 
  
 SLBA har en befintlig infrastruktur för digitala media, systemet är en vidareutveckling av en prototyp framtaget för att göra 5 550 SF- journaler tillgängliga  
 on-line 
  för besökare i SLBAs lokaler. En 
 155 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 annan viktig ambition var att samla praktiska kunskaper och erfa- renheter från ett digitalt system för masslagring. Montes lades högt och dagens system utgör en utmärkt grund för en fortsatt digitali- seringsprocess. Datalagringstekniken är väldimensionerad och robust. Det som saknas är en övergripande förmåga för media- hantering, t.ex. effektiv hantering av mediafiler, intag, katalogise- ring, sökning, kopiering etc. Se systemdiagram i annex 8. 
  
 12.2.1 
  
 Hittills genomförda investeringar 
  
 Nedanstående belopp anger nettokostnaderna för lagring beräk- nade efter dagspris (februari  
 –04) 
  och utan hänsyn till framtida sänkningar av datalagringspriser. 200 GB Linear Tape Open (LTO) 2 är det format som SLBA f.n. använder och beräkningarna har gjorts med denna som utgångspunkt, med undantag för ca 150 LTO  
 1-band 
  (100 GB) som fortfarande används. 
 Fas 1: 1,5 MSEK (robot och  
 HSM-system) 
  
 Fas 2: 2,8 MSEK (disksystem, server, nytt bandformat 
 Fas 3: 1 MSEK (disksystem, nytt bandformat) 
 Återstående kostnader för att fylla befintlig robotkonfiguration med band: 220 000 SEK 
 Den totala kapaciteten blir då 110 TB. 
 Total investeringskostnad för ett fullt utnyttjat masslagrings- sytem i enlighet med dagens konfiguration (robot @ 110 TB och disksystem @ 3 TB) = 5,52 MSEK 
 I enlighet med ovanstående beräkning motsvarar detta 50 SEK/GB eller 50 000 SEK/TB. 
 En  
 backup-kopia 
  skall också finnas, denna skall lagras utanför roboten och på annan plats, vilket medför ett lagringsbehov av ytterligare 110 TB, motsvarande uppskattningsvis 300 000 SEK. 
 Detta medför en justerad kostnad enligt följande: 53 SEK/GB eller 53 000 SEK/TB. 
 Denna kostnad bör jämföras med kostnaden under 12.2.2 nedan. 
 Ej inkluderat i denna kalkyl är kostnader för personal, extern ser- vice- och support och licenser. De är inte medräknade därför att de 
 156 
 SOU 2004:53 Bilaga 2 
 utgör årliga driftskostnader och inte investeringar, men blir natur- ligtvis avsevärda när man räknar fram den totala livslängdskostna- den (life cycle cost) för medieinnehållet. 
 Årskostnaden för underhåll, service och licenser för SLBAs nuvarande system ligger på ca 225 000 SEK, eller 4,8 % av den totala investeringen (bandkostnader ej inräknade), vilket bör jäm- föras med en allmänt accepterad praxis på  
 10–20 
  % av totala inve- steringar i hård- och mjukvara, per år. 
 Idag beräknas en fast intern tjänst för uppskattningsvis 500 000 SEK/år krävas för att betjäna systemet. 
  
 12.2.2 
  
 Utvidgning av befintligt system 
  
 Nedanstående kostnader inkluderar en extra  
 backup-kopia 
  att lagras utanför roboten på annan plats. 
 Varje nytt robotkabinett har 520 bandfack och om det fylls med LTO  
 2-band 
  blir den totala datamängden 520 x 200 GB = 104 TB. 
 520 LTO bandfack = 550 000 SEK 
 1 extra kabinett = 150 000 SEK 
 Kostnad för varje ytterligare modul: 6,7 SEK/GB eller 6 700 SEK/TB 
 ADIC AML/J, SLBAs nuvarande bandrobot, blir fullt utnyttjad när en basmodul och nio tilläggsmoduler blivit installerade. En trolig modell för en fullt utnyttjad robot innefattar också 8st LTO drives och två  
 I/O-enheter. 
  
 Den nuvarande konfigurationen måste således kompletteras med följande: 
 6 moduler med enbart bandfack, inkl. bandkostnader = 4,2 MSEK 
 1 modul med bandfack och 2st LTO drives, inkl. bandkostnader 
  
 = 
  
 920 000 SEK 
  
 1 
  
 modul med bandfack,  
  
 I/O-enhet 
  och 2st LTO drives , inkl. bandkostnader = 1,1 MSEK 
 Totalkostnad: 6,22 MSEK Tidigare investeringar: 5,82 MSEK 
 Totalkostnad för masslagringssystem med fullt utnyttjad robot: 12,04 MSEK 
 Total lagringskapacitet: 890 TB 
 157 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 Detta medför en kostnad enligt följande: 13,53 SEK/GB Denna kostnad bör jämföras med kostnaden under Hittills genomförda investeringar (se ovan). 
 Ej inkluderat i denna kalkyl är kostnader för personal, externa ser- vice- och support och licenser. De är inte medräknade därför att de utgör årliga driftskostnader och inte investeringar, men blir natur- ligtvis avsevärda när man räknar fram den totala livslängdskostna- den (life cycle cost) för medieinnehållet. 
 Värt att notera: 
 Varje komponent inom SLBAs system för masslagring har en odefinierad livslängd som tyvärr är kortare än vad som är önskvärt. Medellivslängden har visat sig ligga på  
 3–7 
  år. 
 Såväl hård- som mjukvara måste ersättas eller uppgraderas med vissa intervaller därför att erforderlig kapacitet saknas eller att support och garantier inte längre finns tillgängliga. 
 Detta leder till kontinuerliga nyinvesteringar för att bibehålla systemets funktionalitet. Kontinuerligt bevarande måste innefatta migrering av databärare som genomförs med intervaller som betingas av bärarnas symptom på åldrande och nödvändig uppdatering av de logiska formaten när de närmar sig gränsen för att försvinna från marknaden. SLBA har genomfört detta framgångsrikt en gång (och relativt problemfritt) i samband med migreringen av de 5 553 gamla svenska  
 SF-journalfilmerna, 
  mellan lagringsformaten DLT och LTO. 
  
 12.3 
  
 Resurser 
  
 12.3.1 
  
 Introduktion 
  
 Migrering kan ske endera manuellt eller med hjälp av robot. Vilken metod man väljer beror främst på antalet bärare i ett givet format och på den kondition dessa bärare befinner sig i. Med andra ord, bedöms det vara ekonomiskt rimligt och tekniskt möjligt? Stora mängder bärare som inte visat tecken på förfall lämpar sig natur- ligtvis väl för storskalig robotiserad migrering. När väl materialet eller avspelningsapparaturen börjat visa tecken på förfall, vilket kan inträffa plötsligt, kommer en automatisk migrering att bli svår, för att inte säga omöjlig. Såväl robotiserad som manuell migrerings- 
 158 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 teknik måste användas av SLBA på grund av de stora skillnaderna i format och kondition. 
 Det är inte alltid självklart vilken teknik som bör användas för varje enskild bärare. 
 I en robotiserad överföringsprocess måste det finnas möjlighet att identifiera och avlägsna dåliga bärare, antingen för special- behandling och återförsök, eller manuell migrering. Den manuella migreringen kräver naturligtvis fler mantimmar och innebär en högre osäkerhetsgrad, vilket leder till högre kostnader och längre tid för migrering. Det är oerhört viktigt att förstå att dessa bärare befinner sig i ett aktivt tillstånd av förfall och att ju längre vi väntar desto fler förlorar vi och desto dyrare blir det att rädda dem som finns kvar för eftervärlden. 
 SLBA har gjort beräkningar på andelen bärare som bäst lämpar sig för robotiserad respektive manuell migrering, detta framgår av annex 12. Kostnadskalkyler granskas närmare i avsnitt 12.3.3. 
  
 12.3.2 
  
 Personal 
  
 Sedan starten 1979 har SLBA drivits mer som ett bibliotek än som ett audiovisuellt arkiv. Teknikresurserna har i huvudsak koncentre- rats mot att ta fram påseendekopior och att konservera arkivets originalmaterial. I och med det växande antalet bärare och format har det nu blivit klart att teknikprioriteringar måste göras inom två nyckelområden: äldre uppspelningsapparatur och nyare mediahante- ringssytem. 
 Äldre  
 AV-utrustning 
  kräver specialistkunskap i form av utbildade och motiverade tekniker som kan sköta, serva och modifiera utrustning under den tid som migrationsprocessen pågår. Det finns endast ett fåtal personer som besitter denna speciella kunskap, varav ett flertal har pensionerats eller är på väg att uppnå pensionsåldern. Erfarna service- och driftstekniker när det gäller äldre AV- teknik finns idag främst hos SVT, SR, UR, Filmteknik och SLBA. De borde idag vara de mest eftersökta.Många är tyvärr tvungna att dra sig tillbaka på grund av brist på långsiktiga beva- randestrategier vid dessa institutioner. 
 Alternativet är yngre elektroingenjörer som saknar erfarenhet av äldre teknik. Dessa personer riskerar emellertid att låsa sin karriär genom att ägna åratal av arbete endast åt gammal teknik. 
 159 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 De måste ges någon form av incitament, en morot i form av en möjlighet till personlig utveckling som kan användas även när ett migreringsprojekt är slutfört. Bara att hålla liv i gammal utrustning är nog inte lockande nog, att få tänka i helt nya tekniska banor kan dock vara ett lockbete. Ett större utvecklingsprojekt som använder betydande delar av sin budget till ingenjörstekniskt nyskapande borde rimligen involvera tekniska högskolor och högteknologiska företag. Vilket i sin tur borde utgöra en lockande utmaning för yngre elektroingenjörer. 
 Att bygga upp och arbeta med mediahanteringssystem kräver andra kunskaper och färdigheter än de tidigare nämnda. I och med informationsteknikens intåg hos  
 broadcast-industrin 
  blev det uppenbart att många vinster skulle kunna göras den vägen när det gäller åtkomst- och bevarandeteknik, också för SLBA. 
 1998 startade SLBA ett projekt med att digitalisera Svensk Filmindustris gamla nyhetsfilmer  
 (SF-Journalerna), 
  vars främsta syfte var att öka deras (liksom andra liknande samlingars) offent- liga tillgänglighet, men även för att skaffa sig nya erfarenheter och lärdomar inför framtida bevarandelösningar. Ur detta embryo växte SLBAs nuvarande system för masslagring fram. Detta system (beskrivet i 12.2) är väldimensionerat och robust men saknar en övergripande mediehanteringsfunktion, vilket främst beror på att SLBAs organisation ännu inte hunnit anpassa sig till ett datacentre- rat audiovisuellt arbetsflöde. Ett sådant mediehanteringssystem är också svårt att rymma i en budget som i huvudsak täcker drifts- kostnader. Interna personalförflyttingar vad beträffar yrkeskom- petens bedöms inte kunna skapa tillräckliga marginaler för nödvän- diga utvecklings- och inköpskostnader. 
 Även om mycket redan är gjort finns det en del viktiga luckor i de kompetensförutsättningar som erfordras för att framgångsrikt bevara och tillgängliggöra innehållet i SLBAs arkiv. 
 Dessa innefattar bl.a. effektiv behandling av mediafiler, intag, katalogisering, spårning, kopiering, spridning och livslängdsfrågor. 
  
 IT-centrerad 
  audiovisuell hantering har bara funnits i några få år, vilket gör denna nya yrkeskunskap svår att definiera. En konverge- ring (både tekniskt och mentalt sett) mellan audio/video- och IT- folket har vuxit fram. Det finns emellertid en risk att personerna inom respektive område inte blir tillräckligt motiverade att utveckla sig inom det för dem nya området, särskilt om inte ledningen iden- tifierar problemen och fyller kunskapsluckorna. En förändring av den yrkeskunskapsmässiga balansen inom SLBA är nödvändig, det 
 160 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 gäller också nya kunskapsområden som SLBA ännu inte tagit till sig. 
 Balansförskjutningen handlar främst om att flytta fokus från manuellt till automatiserat arbete. För att lyckas med detta måste fler IT- och ingenjörstekniskt kunniga personer finnas inom orga- nisationen, samtidigt som ledning måste besitta nödvändiga insik- ter för att kunna hantera förändringar och därmed sammanhäng- ande processer. 
 När det gäller nya yrkesområden ger Library of Congress webb- sida för lediga jobb en viss insikt, där söker de minst fyra typer av bibliotekarier: Preservation Specialist, Farrell, Administrative och Acquisition Specialist, annonserna kan ses som exempel på bibliotekariefunktionens förändrade karaktär. 
 Idag diskuteras ofta inrättandet av speciella  
 IT-bibliotekarier. 
  Funktionen är svår att definiera, men bör rimligen handla om någon med erfarenhet av traditionellt bibliotekariearbete kombine- rat med praktisk erfarenhet från databaser och arbete med IT- system. Med andra ord någon som kan spåra och följa innehåll och metadata inom  
 IT-systemen 
  och även föreslå/utföra problem- lösning. 
 Ett annat exempel på nya kunskapsområden inom  
 IT-industrin 
  är s.k. digital conversion specialists (specialister på digital kon- vertering). Detta blir säkert en vanlig funktion inom migrations- processen, vilken SLBA redan har fem års erfarenhet av. Sådana specialister optimerar den viktiga konverteringsprocessen, levererar bästa möjliga kvalitet, de deltar aktivt i valet av logiska format och parametrar, och skickar de nya digitaliserade kopiorna till sin slut- liga destination. Eventuellt kopplar de även metadata till innehåll. 
  
 12.3.3 
  
 Ekonomi 
  
 För att kalkylera kostnaderna för migrering (förutom behov av investeringar i gammal och ny utrustning, personalkostnader etc.) måste man känna till antalet inspelade timmar, kvalitetsnivå, digita- liserings- och lagringskostnader i stort. Mängden av mantimmar är avhängig samlingarnas storlek och möjligt utfall av urvalet. De valda kvalitetsnivåerna måste motsvara arkivets nuvarande och förväntade framtida syften. Kostnaderna för digitalisering måste också inkludera kostnader som normalt sett är dolda inom organi- 
 161 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 sationen. Lagringskostnaderna är dynamiska i så måtto att desjun- ker med tiden. 
 Digitalisering och masslagring är ungefär 50 % dyrare, men för- väntas fördubbla användningen av ett objekt. 
 6 
  
 Ett intressant påstående som emellertid i första hand gjorts med  
 broadcast-företagen 
  i åtanke och i en jämförelse mellan  
 en-för- 
 en-migrering 
  och digitalisering/masslagring. Om materialet sedan antas ha en livscykel och en beräknad användning under denna livs- cykeln, då kommer den digitaliserade kopian troligen att visa sig bli billigare under livscykeln på grund av ökad användning och alltså ge en lägre kostnad per användningstillfälle.  
 Broadcast-företagen 
  genererar generellt sett högre intäkter per enskilt objekt. 
 Det blir svårt för SLBA, i egenskap av nationellt arkiv som sällan genererar intäkter från sina samlingar, att direkt utnyttja denna möjlighet. Hur lång skall livslängden på ett program i SLBAs sam- lingar vara? Enligt uppdraget finns ingen tidsbegränsning. 
 De största vinsterna med en digitalisering är att det ger SLBA en rimlig chans att bevara samlingarna innan de förstörs, samt att minska framtida (digitala) migreringskostnader. 
 Som tidigare nämnts har SLBA gjort beräkningar om vilka bärare som bäst lämpar sig för robotiserad respektive manuell migrering (se annex 12). Där redovisas uppskattade kostnader per teknik- kategori, format och totalt. Dessa beräkningar bygger på en del antaganden och innehåller därför ett antal osäkerhetsfaktorer, men de ger i alla fall en indikation på bärarnas nuvarande kondition och på vad det kommer att kosta att migrera dem. Ett antagande är att manuell migrering i genomsnitt kommer att bli tre gånger så dyr som robotiserad sådan. 
 Den kalkylmodell som SLBA använt bygger på erfarenheterna från det manuella migreringsprojekt som pågått sedan 1994. I detta projekt har 25 000 timmar material på Philips  
 VCR-format 
  migre- rats till Digital Betacam- och  
 DVC-PRO-formaten. 
  I snitt arbetade 1,75 anställda med detta under tio år och kostnaden per timme har beräknats till 600 SEK. Denna siffra har använts för beräkning av kostnader för manuell migrering. Det finns också en beräknings- modell för robotiserad migrering eftersom SLBA har en digital inf- rastruktur i form av ett system för masslagring. Denna modell är emellertid inte lika tillförlitlig eftersom SLBA inte har erfarenhet av att migrera analogt material med detta system. En tredje modell 
  
 6  
 PRESTO dokument:  
 PRESTO-WP3-INA-001218: 
  Existing and Emerging Technologies. 
 162 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 utgörs av  
 PRESTO-projektet 
  och de beräkningar som Library of Congress gjort. PRESTOs beräkningar grundar sig tills vidare på en enkät som besvarades av tio av de största  
 broadcast-arkiven 
  i Europa. Det finns två saker man bör känna till om de rön som framkommit: 
  
 1) 
  
 Utgångspunkten (och målet) är material av mycket hög kvali- tet, vilket avviker från SLBAs förutsättningar. 
  
 2) 
  
 Rapporten påpekar att en stor del viktiga detaljer saknas i materialet, vilket kan vara en felkälla. Å andra sidan uppvägs detta av det faktum att ett rimligt genomsnitt uppnåddes. Rapporten betraktas allmänt som en god indikation på verkliga kostnader för migrering av  
  
 broadcast-arkivens 
  material. 
 SLBA har besökt The Library of Congress och diskuterat deras planer för ett National Audiovisual Conservation Center (se 12.2), vars kostnadsberäkningar också har använts av SLBA. Deras insti- tutionella målsättningar ligger också närmare SLBAs än broadcast- arkivens, vilket kastar nytt ljus över kvalitets- och kvantitets- frågorna. Att dessa två frågor påverkar kostnaderna på ett av- görande sätt framgår tydligt i annex 12 och 13. 
 Hunter 9, 10 och 11 kommer från SVT, SRF och TV4 och har också karaktären av uppskattningar. Diskussionerna inom SLBA utredningens teknikgrupp visar att Rodriguez och TV4 har baserat sina beräkningar på det som framkommit av PRESTOs enkätunder- sökning 
 7  
 och sedan justerat siffrorna i relation till uppskattade svå- righetsgrader och vinster från automatisering. SRF har gått ett steg längre i så måtto att man detaljkalkylerat både investerings- och driftkostnader. 
 Hunter 13 visar en jämförelse som använder PRESTOs, SVTs, SRFs, TV4s och SLBAs beräkningsmodeller direkt tillämpade på SLBAs arkivsamlingar. 
  
 7  
 PRESTO dokument:  
 PRESTO-W2-BBC-001218: 
  Archive Preservation and Exploitation Requirements. 
 163 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 Generellt förhållande datahastighet och datamängd 
 Källa: PRESTO dokument:  
 PRESTO-WP3-INA-001218, 
  Created by INA Recherche Systemes de com- pression – Mars 1998 
 Nedan visas några beräkningar av datakvantitet vid olika kvalitets- nivåer och resulterande kostnader för datalagring baserade på siff- ror från SLBAs befintliga system för masslagring av data. Tre no- minella kvalitetsnivåer för ljud och video har valts representerande tre olika ändamål; ett för påseende (sökning), ett för sändning och ett för produktionsändamål. Vi har valt dem som kategoriska representanter och som jämförelseobjekt, men de är på intet sätt bundna till dessa kvalitetsnivåer. Det är i realiteten fullt möjligt att justera dem uppåt eller nedåt. 
 164 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 Gigabyte 
  
 25 
  
 20 
  
 15 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 MPEG-1 
  
 MPEG-2 
  
 MPEG-2 
  
 1,5 Mbit/s 
  
 8 Mbit/s 
  
 50 Mbit/s 
  
 GB/timme 
  
 0,76 
  
 3,6 
  
 22,5 
  
 Datamängd per lagrad timme video vid tre olika kvalitetsnivåer. 
  
 MPEG-1 
  @ 1.5 Mbit/s (Jämförbar med referens- påseendekvalité) 
  
 Terrell@ 8 Mbit/s Long GOP (Jämförbar med sändningskva- 
  
 lité) 
  
 Terrell@ 50 Mbit/s I frame only (Jämförbar med produktions- 
  
 kvalité) 
  
 165 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 Gigabyte 
  
 2,5 
  
 2 
  
 1,5 
  
 1 
  
 0,5 
  
 0 
  
 MPEG-1, 
 layer-3 
  
 BWF 
  
 BWF 
  
 160 Kb/s 
  
 16 bit, 
  
 48 KHz 
  
 24 bit, 
  
 96 KHz 
  
 GB/timme 
  
 0,072 
  
 0,675 
  
 2,025 
  
 Datamängd per lagrad timme ljud vid tre olika kvalitetsnivåer. 
  
 MPEG-1 
 layer-3, 
  160 Kb/s (Jämförbar med referens- påseende- kvalité) 
 BWF 16 bit,48 KHz (Jämförbar med sändningskvalité) BWF 24 bit,96 KHz (Jämförbar med produktionskvalité) 
 166 
 SOU 2004:53 Bilaga 2 
 Datamängd vid ackumulerade timmar vid tre olika kvalitetsnivåer 
  
 Video 
  
 Kvatitetsnivå 
  
 MPEG-1,1.5 
  Little/s 
  
 MPEG-2,8 
  Little/s 
  
 MPEG-2,50 
  Little/s 
  
 1 timme 
  
 0.76 
  
 GB 
  
 3.6 GB 
  
 22.5 
  
 GB 
  
 100 timmar 
  
 76 GB 
  
 360 GB 
  
 2.18 TB 
  
 10 000 timmar 
  
 7.4 TB 
  
 35 TB 
  
 220 TB 
  
 100000 timmar 
  
 74 TB 
  
 352 TB 
  
 2.15 PB 
  
 Audio 
  
 Kvatitetsnivå 
  
 MPEG-1 
  
 BWF 
  
 BWF 
  
 layer-3, 
  160 Kb/s 
  
 16 bit,48 KHz 
  
 24 bit,96 KHz 
  
 1 timme 
  
 0.072 
  
 GB 
  
 0.675 GB 
  
 2.025 
  
 GB 
  
 100 timmar 
  
 7.2 
  
 GB 
  
 67.5 GB 
  
 202.5 
  
 GB 
  
 10 000 timmar 
  
 720 
  
 GB 
  
 6.59 TB 
  
 19.78 TB 
  
 100000 timmar 
  
 7.0 TB 
  
 65.9 TB 
  
 197.8 TB 
  
 Lagringskostnader i befintligt system för masslagring, med backup- kopia lagrad på annan plats. 
 De slutsatser som dragits här ovan i SLBAs befintliga mass- lagringssytem visar tre kostnader per  
 GB-scenario. 
  En för den konfiguration systemet har idag (53 SEK/GB), en andra för syste- met med fullt utnyttjad bandrobot (13,53 SEK/GB) och en tredje för enbart bandlagring (5,3 SEK/GB). 
 Dessa belopp används i nedanstående kalkyl därför att de utgör värdefulla basfakta. Notera också att när storskalig migration väl sker kommer två faktorer definitivt att sänka lagringspriserna; större och mer kostnadseffektiv lagringsutrutning samt med tiden sjunkande lag- ringspriser per GB. 
 167 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 Video 
  
 Befintlig robot 
  
 Fullt utbyggd 
  
 Enbart band- 
  
 53 SEK/GB 
  
 robot 
  
 kostnad 
  
 13,53 SEK/GB 
  
 5,3 SEK/GB 
  
 1 timme 
  
 MPEG-1 
  @ 
  
 40 
  
 10,3 
  
 4,0 
 a 
  
 1.5 Mbit/s 
  
 Terrell@ 
  
 191 
  
 48,7 
  
 19,1 
 b 
  
 8 Mbit/s 
  
 Terrell@ 
  
 1192 
  
 304,0 
  
 119,2 
 c 
  
 50 Mbit/s 
  
 100 000 timmar 
  
 MPEG-1 
  
 3 922 000 
  
 1 001 000,0 
  
 392 200,0 
  
 @ 1.5 Mbit/s 
  
 Terrell@ 
  
 18 656 000 
  
 4 763 000,0 
  
 1 865 600,0 
  
 8 Mbit/s 
  
 Terrell@ 
  
 113 950 000 
  
 29 090 000,0 
  
 11 395 000,0 
  
 50 Mbit/s 
  
 Ljud 
  
 53 SEK/GB 
  
 13,53 SEK/GB 
  
 5,3 SEK/GB 
  
 1 timme 
  
 MPEG-1, 
  layer 
  
 3, 
  
 0,97 
  
 0,38 
 d 
  
 3 (MP3) 
  
 BWF 
  
 35,8 
  
 9,1 
  
 3,58 
 e 
  
 16bit/48 KHz 
  
 BWF 
  
 107,3 
  
 27,4 
  
 10,73 
  
 24bit/96 KHz 
  
 100 000 timmar 
  
 MPEG-1, 
  layer 
  
 371 000,0 
  
 94 700,0 
  
 37 100,0 
  
 3 (MP3) 
  
 BWF 
  
 3 493 000,0 
  
 892 000,0 
  
 349 300,0 
  
 16bit/48 KHz 
  
 BWF 
  
 10 483 000,0 
  
 2 676 000,0 
  
 1 048 300,0 
  
 24bit/96 KHz 
  
 Anmärkning: 
  
 a 
  
 Jämförelsepris, VHS: 5 kr/timme 
  
 b 
  
 Jämförelsepris, DVCPro: 76,5 kr/timme 
  
 c 
  
 Jämförelsepris, DigitalBetacam: 173,5 kr/timme 
  
 d 
  
 Jämförelsepris, QIC: 13,3 kr/timme 
  
 e 
  
 Jämförelsepris,  
  
 CD-R: 
  3,1 kr/timme 
  
 12.3.4 
  
 Tid 
  
 Rent allmänt finns det två aspekter av SLBAs samlingar som talar för en reducering av den tid som krävs för att migrerera bärarna: 
  
 1) 
  
 Absolut optimerad kvalitet kommer inte att vara nödvändig. Smärre förluster, t.ex. i bandbredd eller som tillfälliga dropouts, kan accepteras. 
  
 168 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 2) 
  
 Det stora antalet bärare och deras långa speltider lämpar sig mycket väl för automation och reducerad manuell hantering. 
  
 Detaljkalkyler har inte gjorts för speciella format. Detta är ett omfattande område som kräver mer kunskap om grundförutsättningarna. Ett undantag utgörs av SLBAs  
 1/4-tums 
  ljudband  
 (Phillips) 
  vilka har egenskaper som starkt skiljer sig från de traditionella studio- och masterband som SR lagrar. SLBA har ungefär 2 miljoner timmar inspelade på band med en speltid på 24 timmar vardera. De är  
 4-spårsband 
  med 6 timmar på varje spår och en bandhastighet på 4,75 cm/sek. SLBA har kommit fram till att samtliga fyra spår skulle kunna överföras med åtminstone dubbla bandhastigheten, och att en person manuellt skulle kunna sköta 12 bandspelare samtidigt. Detta måste kompletteras med en ljudingenjör och möjligen någon som hanterar metadata. En sådan lösning skulle reducera tiden för migrering betydligt. 
  
 12.3.5 
  
 Utrymme 
  
 Datalagring kräver betydligt mindre utrymme än traditionell lagring av ljud eller video. Det är dyrt att upprätthålla rätt arkiveringsklimat och bästa möjliga bevarandevillkor på  
 året-runt- 
  basis. SLBA betalade under 2003 enbart för detta, 1,3 MSEK. Om databärare skall lagras  
 on-line, 
  eller near  
 on-line, 
  måste de lagras i ett speciellt datorrum som också kostar en hel del. Datalagring förväntas emellertid bli allt mindre utrymmeskrävande under de närmaste åren. 
 Inga särskilda kalkyler har gjorts av utrymmesbehov för ett tänkt överföringsprojekt. Mängder av maskiner kräver emellertid stora utrymmen, speciellt med tanke på att de regelbundet måste genomgå service och underhåll. 
 169 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:53 
  
 13 Referenser 
 Information Society Technologies website: http://www.cordis.lu/ist/directorate_e/digicult/presto.htm 
 PRESTO document:  
 PRESTO-WP3-INA-001218: 
  Existing and Emerging Technologies 
 PRESTO document:  
 PRESTO-W2-BBC-001218: 
  Archive Preservation and Exploitation Requirements 
 International Telecommunication Union  
 ITU-R 
 BT.601-5 
  
 Studio Encoding Parameters of 
 Digital Television for Standard 4:3 and  
 Wide-Screen 
  16:9 Aspect Ratios 
 International Telecommunication Union  
 ITU-R 
 BT.656-4 
  
 Interfaces for Digital Component Video Signals in  
 525-Line 
  and  
 625-Line 
  Television Systems Operating at the 4:2:2 Level of Recommendation  
 ITU-R 
  BT.601 
 Society of Motion Picture Television Engineers SMPTE  
 314M-1999 
  
 Television  Data Structure for  
 DV-Based 
  Audio, Data and Compressed Video  25 and 50 Mb/s 
 International Organization for Standardization / International Electrotechnical Commission 
 ISO/IEC 11172  
 (MPEG-1) 
  
 Information technology  
 -– 
  Coding of moving pictures and associated audio for digital storage media at up to about 1,5 Mbit/s 
 International Organization for Standardization / International Electrotechnical Commission 
 ISO/IEC 13818  
 (MPEG-2) 
  
 Information technology  Generic coding of moving pictures and associated audio information 
 170 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 2 
  
 European Broadcasting Union report: Stark in Digital Broadcasting 
 SPG  
 03-12602_E, 
  12 September 2003 
 171 
 ANNEX 1 
  
 Magnetband - förhållande antalet 
  
 inspelade timmar och videoformat 
  
 DVCPRO 
  
 1"B LP 
  
 1"  
 A-format 
  ospec. 
  
 3,797% 
  
 VCR 1500 
  
 0,027% 
  
 1,286% 
  
 U-matic 
  LB + HB 
  
 Digital Betacam 
  
 1,585% 
  
 1"B (standard) 
  
 0,863% 
  
 1"C 
  
 0,016% 
  
 1,383% 
  
 Betamax 
  
 0,022%  
 2" videoband 
  
 0,109% 
  
 Video2000 
  
 0,088% 
  
 0,044% 
  
 Betacam 
  
 Betacam SP 
  
 0,004% 
  
 0,013% 
  
 1" EL3400 Philips 
  
 VHS  
 +VHS-LP 
  + S- 
  
 0,008% 
  
 1" EL3402 Philips 
  
 0,018% 
  
 VHS 
  
 1" Ampex 
  
 90,727% 
  
 1/2" olika format 
  
 0,006% 
  
 0,006% 
  
 Inspelningar på videoband  
 2003-04-14 
  är 1.434 542 tim 
  
 Magnetband - förhållande antalet inspelade timmar och ljudformat 
  
 DDS Tracker 
  
 DDS Reff 
  
 0,491% 
  
 2,504% 
  
 Ljudspole 1/4" 7- 
  
 DDS Eventide 
  
 kanal 
  
 0,831% 
  
 3,629% 
  
 QIC 2,5MByte 
  
 DAT-DDS 
  
 DDS ej spec. 
  
 0,066% 
  
 0,700% 
  
 15,797% 
  
 Ljudspole 1/4" 4- 
  
 DAT 
  
 VHS HiFi 
  
 0,033% 
  
 1,084% 
  
 kanal  
 +4-spår 
  
 Diskett 
  
 66,447% 
  
 Kompakt- 
  
 0,003% 
  
 Ljudtråd 
  
 kassett 
  
 Cole 
  
 6% 
  
 Ljudspole 1/4" 
  
 Ljudspole 
  
 1" 
  
 Ljudspole 1/2" 
  
 2,579% 
  
 0,001% 
  
 0,006% 
  
 Inspelningar på ljudband 
  
 Ljudspole 2" 
  
 2003-09-23 
  är 3.046 045 timmar 
  
 0,001% 
  
 Statens ljud- och bildarkiv  
 2003-11-05 / 
  SLM 
  
 ANNEX 2 
  
 Bedömningar av kvalite och funktion 1 - 3 
  
 Avspelningskvalite 
  
 Systemets akualitet 
  
 Reservdelar / Support 
  
 Mills. möjlig att rekonstruera 
  
 1. 
  
 Akuta åldringsproblem 
  
 1. 
  
 Helt ute 
  
 1. Går ej att uppbringa 
  
 1. 
  
 Omöjligt 
  
 2. 
  
 Påbörjade åldringsproblem 
  
 2. 
  
 Avveckling pågår 
  
 2. 
  
 Finns fortfarande på olika institutioner 
  
 2. 
  
 Mycket arbete och kostsamt 
  
 3. 
  
 Förväntad och bra kvalite 
  
 3. 
  
 Finns idag 
  
 3. 
  
 Kan köpas 
  
 3. 
  
 Lätt att återskapa 
  
 Tekniska bedömningar av åldringsproblem på arkivinspelningar - Rörlig bild (videoband/bildfiler/film) 
  
 Bedömingar av kvalite och funktion 1 - 3 
  
 Avspelbara 
  
 Tekniska system 
  
 Arkivmaterial / 
  
 Arkiv- 
  
 Avspelnings- 
  
 Systemets 
  
 Reservdelar / 
  
 Möjlig att 
  
 på SLBA 
  
 Omkopierade 
  
 Är över- 
  
 och format 
  
 Fabrikat 
  
 timmar 
  
 kvalite 
  
 aktualitet 
  
 Support 
  
 rekonstruera 
  
 ytterligare 
  
 band 
  
 fört till 
  
 VIDEO 
  
 U-matic 
  
 Sony 
  
 5 600 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 358 
  
 DVCPRO 
  
 U-matic 
  
 Maxell 
  
 2 775 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 U-matic 
  
 AMPEX 
  
 200 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 U-matic 
  
 BASF 
  
 1 500 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 U-matic 
  
 Fuji 
  
 40 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 U-matic 
  
 AGFA 
  
 1 300 tim 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 år 
  
 Betamax 
  
 Märkt USA  
  
 700 tim 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 1 
  
 DVCPRO 
  
 Betamax 
  
 Märkt Japan  
  
 700 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 Video2000 
  
 Olika fabrikat 
  
 630 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 VHS 
  
 Maxell mfl. 
  
 0,70 milj tim 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 15 
  
 år 
  
 VHS LP 
  
 Maxell mfl. 
  
 0,42 milj tim 
  
 3 
  
 2 
  
 3 
  
 1 
  
 10 
  
 år 
  
 Video8 / Hi8 
  
 Sony mfl 
  
 8 tim 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 VCR 1500 
  
 AGFA mfl. 
  
 22 739 tim 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 22 699 
  
 Digibeta /DVCPRO 
  
 1" EL 3400 
  
 Scotch / 3M 
  
 119 tim 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 år 
  
 141 
  
 DVCPRO 
  
 1" EL 3402 
  
 Scotch / 3M 
  
 255 tim 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 år 
  
 314 
  
 DVCPRO 
  
 1" AMPEX 
  
 Scotch / 3M 
  
 83 tim 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 år 
  
 105 
  
 DVCPRO 
  
 1"  
 A-format 
  ospec. 
  
 Scotch / 3M mfl. 
  
 385 tim 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 30 
  
 DVCPRO 
  
 1/2" Sony CV 
  
 Sony mfl 
  
 16 tim 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 år 
  
 1/2" Sony AV 
  
 Sony 
  
 30 tim 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 år 
  
 1/2" Sony AV 
  
 Scotch / 3M 
  
 40 tim 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 1" C 
  
 Fuji mfl 
  
 313 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 1 
  
 Digibeta 
  
 1"B, BCN LP 
  
 BASF 
  
 7 000 tim 
  
 2 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 4 
  
 år 
  
 22 
  
 Digibeta 
  
 1"B, BCN LP 
  
 AMPEX 
  
 30 000 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 1"B, BCN LP 
  
 Fuji 
  
 15 000 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 1"B, BCN 
  
 Fuji mfl. 
  
 3 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 2" videoband 
  
 Scotch mfl. 
  
 1 259 tim 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 113 
  
 Digibeta 
  
 Betacam 
  
 Sony mfl 
  
 54 tim 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 4 
  
 år 
  
 Betacam SP 
  
 Sony mfl 
  
 182 tim 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 4 
  
 år 
  
 Digital Betacam 
  
 Myers, Fuji, Sony 
  
 19 837 tim 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 10 
  
 år 
  
 DVCPRO25 
  
 Fuji mfl 
  
 18 454 tim 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 10 
  
 år 
  
 Mini DV 
  
 Fuji mfl. 
  
 2 tim 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 8 
  
 år 
  
 BILDFILER 
  
 MPEG 2 
  
 Backup tape LTO 
  
 2,7 TByte Smith kop) 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 8 år migrering 
  
 MPEG 1 + WMA 
  
 Hårddisk 
  
 1 Tbyte 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 8 år migrering 
  
 FILM 
  
 16 mm 
  
 Kopior 
  
 1353 tim 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 2 
  
 15 
  
 år 
  
 8 mm 
  
 Ortega/reversal 
  
 ej invent. 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 2 
  
 15 
  
 år 
  
 35 mm 
  
 Kopior 
  
 ej invent. 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 2 
  
 15 
  
 år 
  
 Statens ljud- och bildarkiv  
 2003-11-05 / 
  SLM 
  
 ANNEX 3 
  
 Bedömningar av kvalite och funktion 1 - 3 
  
 Avspelningskvalite 
  
 Systemets akualitet 
  
 Reservdelar / Support 
  
 Mills. möjlig att rekonstruera 
  
 1. 
  
 Akuta åldringsproblem 
  
 1. 
  
 Helt ute 
  
 1. Går ej att uppbringa 
  
 1. 
  
 Omöjligt 
  
 2. 
  
 Påbörjade åldringsproblem 
  
 2. 
  
 Avveckling pågår 
  
 2. 
  
 Finns fortfarande på olika institutioner 
  
 2. 
  
 Mycket arbete och kostsamt 
  
 3. 
  
 Förväntad och bra kvalite 
  
 3. 
  
 Finns idag 
  
 3. 
  
 Kan köpas 
  
 3. 
  
 Lätt att återskapa 
  
 Tekniska bedömningar av åldringsproblem på arkivinspelningar - Ljudinspelningar (AV) 
  
 Bedömingar av kvalite och funktion 1 - 3 
  
 Avspelbara 
  
 Tekniska system / 
  
 Arkivmaterial / 
  
 Arkiv- 
  
 Avspelnings- 
  
 Systemets 
  
 Reservdelar / 
  
 Möjlig att 
  
 på SLBA 
  
 Omkopierade 
  
 Är över- 
  
 och format 
  
 Fabrikat 
  
 timmar 
  
 kvalite 
  
 aktualitet 
  
 Support 
  
 rekonstruera 
  
 ytterligare 
  
 band 
  
 fört till 
  
 LJUD magnetband 
  
 Ljudspole 1/4" 7kanal 
  
 Scotch 
  
 25 326 tim 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 år 
  
 Ljudspole 1/4"  
 4-kanal 
  
 BASF 
  
 LP Polyester 
  
 442 992 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 15 
  
 år 
  
 Ljudspole 1/4"  
 4-spår 
  
 BASF 
  
 LP Polyester 
  
 1,58 milj tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 15 
  
 år 
  
 Ljudspole 1/4" ljudb. 
  
 Zimmerman Polyester 
  
 69 000 tim 
  
 3 
  
 2 
  
 1 
  
 2 
  
 15 
  
 år 
  
 Ljudspole 1/4" ljudb. 
  
 EMI mfl. Acetat 
  
 9 000 tim 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 2 
  
 639 st 
  
 DAT 
  
 Ljudspole 1/2" ljudb. 
  
 BASF mfl 
  
 190 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 Ljudspole 1" ljudb. 
  
 BASF mfl 
  
 35 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 Ljudspole 2" ljudb. 
  
 26 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 Kompaktkassetter 
  
 Maxell, Fuji mfl. 
  
 174 543 tim 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 10 
  
 år 
  
 Ljudtråd 
  
 Uddeholm  
  
 2 968 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 10 
  
 år 
  
 VHS Hi Fi 
  
 Maxell mfl. 
  
 30 015 tim 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 10 
  
 år 
  
 U-matic 
  PCM 
  
 Sony 
  
 8 tim 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 år 
  
 Pham 50TB 
  
 Imation 
  
 581 176 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 8 
  
 år 
  
 DAT 
  
 Sony 
  
 995 tim 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 DDS ej spec. 
  
 Sony mfl 
  
 21 336 tim 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 DDS Eventide 
  
 Fuji mfl 
  
 110 544 tim 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 DDS Tracker 
  
 Fuji mfl 
  
 14 952 tim 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 DDS Ref 
  
 Fuji mfl 
  
 76 272 tim 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 DAT-DDS 
  
 Fuji mfl 
  
 2 016 tim 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 Diskett 
  
 Fuji mfl 
  
 104 tim 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 5 
  
 år 
  
 LJUD mekanisk avspelning 
  
 Fonografcylindrar 
  
 Vax  
  
 129 tim 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 3 
  
 år 
  
 alla 
  
 Server linjära filer 
  
 Vinyl LP / EP- skivor 
  
 pressade 
  
 31 000 tim 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 3 
  
 30 
  
 år 
  
 Lackskivor 
  
 direktgraverade 
  
 387 tim 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 Acetat (78or) 
  
 pressade 
  
 12 356 tim 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 3 
  
 30 
  
 år 
  
 Matriser 
  
 etsade metall 
  
 314 tim 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 3 
  
 30 
  
 år 
  
 LJUD och AV - optiska inspelningar 
  
 CD Audio 
  
 pressade 
  
 30 749 tim 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 20 
  
 år 
  
 CD-R 
  
 TDK mfl 
  
 72 816 tim 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 15 
  
 år 
  
 DVD-R 
  ljudinsp. 
  
 TDK mfl 
  
 37 800 tim 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 15 
  
 år 
  
 Minidisk MD 
  
 Fuji mfl 
  
 265 tim 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 10 
  
 år 
  
 Laserdisc LD 
  
 pressade 
  
 24 tim 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 år 
  
 DVD Video 
  
 pressade 
  
 4 725 tim 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 15 
  
 år 
  
 LJUDFILER 
  
 Ljudfiler mp3, waw mfl 
  
 Hårddisk /Backuptape 
  
 204,5 Gbyte 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 10 år migrering 
  
 ANNEX 4 
  
 U-matic 
  inspelningar 
  
 Bandkvalite med åldringsymptom: 
  
 SVT 1982 - 1983 
  
 1 - Mycket dåligt, banden slammar, snarast omkopiering 
  
 SLBA - SFI, F  
 -serien 
  mfl 
  
 2 - Bandet kärvar i kassetthuset, tendenser till slamning, osäker kvalite 
  
 Bandfabrikat: AGFA KCA 
  
 3 - Bra och förväntad avspelningskvalite 
  
 Inspelningsstandard 
  
 Ljudinspelning 
  
 U-matic 
  Garrett. 
  
 Övrigt 
  
 LB (LowBand) 
  
 Kanal 1 / Kanal 2 
  
 VP9000 / .. 
  
 Fröken Ur ljudkanal 1, på Rodriguez 
  
 Tidpunkt / Acc 
  
 Bandlängd 
  
 Bandkvalite 
  
 Katalog 
  
 Anmärkningar: (olika tendenser och yttringar) 
  
 / Antal .. 
  
 KCA 
  
 nivåer  
 1-2-3 
  
 X 
  
 Bild och ljudkvalite´, åldringsproblem, maskinproblem 
  
 TV1 83/2789 
  
 60 
  
 1 
  
 x 
  
 Problem spolning bakåt, kärvar, bild bra, tendenser till slamm 
  
 TV1 83/2785 
  
 60 
  
 1 
  
 x 
  
 Kärvade gick ej att spola bakåt, Bilden bra (slammade vid stopp) 
  
 TV1 83/2970 
  
 60 
  
 1 
  
 x 
  
 Bandet kärvar vid spolning.Tendenser till slamm, Bilden bra 
  
 TV1 84/576 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblem vid spolning 
  
 TV1 84/577 
  
 60 
  
 1 
  
 Bandet kärvar hög friktion. Bakad 2 dygn fungerar OK, mycket dropouts. Bildstörningar slutet 
  
 TV1 84/578 
  
 60 
  
 1 
  
 Bandet kärvar hög friktion. Bakad 2 dygn fungerar OK, mycket dropouts. Bildstörningar slutet 
  
 TV1 84/579 
  
 60 
  
 2 
  
 Missljud vid spolning 
  
 TV1 84/594 
  
 60 
  
 1 
  
 x 
  
 Bandet kärvar vid spolning. Bilden bra 
  
 TV1 84/606 
  
 60 
  
 1 
  
 x 
  
 Bandet kärvar, tendens slammning, bilden bra 
  
 TV1 84/656 
  
 60 
  
 2 
  
 Spolade bra på VP5040, missljud vid spolning 
  
 TV1 84/657 
  
 60 
  
 1 
  
 Bakad 2 dygn fungerade bra, mycket dropouts i början 
  
 TV1 84/658 
  
 60 
  
 1 
  
 Bakad 2 dygn fungerade bra. Endast 26 min 
  
 TV1 84/659 
  
 60 
  
 1 
  
 Bakad 2 dygn fungerade bra 
  
 TV1 84/666 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblem vid spolning sedan bakning 2 dygn fungerat OK "mycket dropouts" 
  
 TV1 84/667 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblem vid spolning, missljud 
  
 TV1 84/681 
  
 60 
  
 2 
  
 Missljud vid spolning 
  
 TV1 84/682 
  
 60 
  
 2 
  
 Tendenser till problem vid spolning 
  
 TV1 84/695 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblem vid spolning 
  
 TV1 84/696 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblem vid spolning 
  
 TV1 84/702 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblem vid spolning 
  
 TV1 84/703 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblem vid spolning sedan bakning 2 dygn fungerat OK "mycket dropouts" 
  
 TV1 84/741 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblem vid spolning. Slamningstendenser 
  
 TV1 84/742 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblem vid spolning 
  
 TV1 84/796 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblem vid spolning 
  
 TV1 84/797 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblem vid spolning 
  
 TV1 84/841 
  
 60 
  
 1 
  
 x 
  
 Bandet kärvar vid spolning. Bilden bra 
  
 TV1 84/862 
  
 60 
  
 1 
  
 Friktionsproblen vid spolning 
  
 Tester av  
 U-matic 
  kassetter (SVT- och  
 SLBA-inspelningar) 
  
 ANNEX 5 
  
 OBS! efter bakning i 2 dygn fungerade  
 AGFA-banden 
  OK (tot 6 st bakades alla fungerade) 
  
 Videobandspelare / Kvalite 
  
 Bandfabrikat 
  
 VP-9000/ 
  1 
  
 VP-9000/ 
  2 
  
 VP-9000/ 
  3 
  
 Testade (a 
  
 ca antal i arkivet 
  
 Testade % 
  
 Jackson 
  
 4 
  
 9 
  
 240 
  
 253 
  
 6600 
  
 4% 
  
 Kvalitetsnivåer  
 1-3, 
  
 Agfa Chromd. 
  
 53 
  
 6 
  
 1 
  
 60 
  
 1300 
  
 4% 
  
 1 
  
 - motsvarar sämsta kvalite "slamning och friktionsproblem - 
  
 Maxell 
  
 0 
  
 0 
  
 42 
  
 42 
  
 3700 
  
 1% 
  
 omedelbar ätgärd" 
  
 Fuji H520 
  
 0 
  
 0 
  
 13 
  
 13 
  
 40 
  
 32% 
  
 2 
  
 - osäker kvalite behöver omkopieras 
  
 AMPEX 197 
  
 0 
  
 0 
  
 9 
  
 9 
  
 200 
  
 4% 
  
 3 
  
 - fungerar bra, förväntad normal kvalite 
  
 Castaneda. 
  
 0 
  
 1 
  
 52 
  
 53 
  
 1500 
  
 4% 
  
 Summa 
  
 57 
  
 16 
  
 357 
  
 430 
  
 Se testprotokoll 
  
 Tester av åldringsfenomen på  
 U-matic 
  kassetter 
 300 
 250 
 200 
 Antal 150 
 100 
 50 
 4 
 0 
  
 Sony KCA 
 Bandfabrikat 
  
 253 
  
 Kvalitsnivåer  
 1-3 
  
 240 
  
 1 - motsvarar sämsta kvalite "slamning och friktionsproblem - omedelbar ätgärd" 
 2 - osäker kvalite behöver omkopieras 
 3 - fungerar bra, förväntad normal kvalite 
  
 60 
  
 VP-9000/ 
  1 
  
 42 
  
 53 
  
 VP-9000/ 
  2 
  
 42 
  
 53 
  
 52 
  
 13 
  
 VP-9000/ 
  3 
  
 1 
  
 9 
  
 9 
  
 6 
  
 13 
  
 9 
  
 Testade (antal) 
  
 0 
  
 0 
  
 Testade (antal) 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 VP-9000/ 
  3 
  
 0 
  
 Chromd.Agfa 
  
 Maxell 
  
 H520Fuji 
  
 Chromd.BASF 
  
 VP-9000/ 
  2 
  
 Kvalite 
  
 AMPEX197 
  
 0 
  
 VP-9000/ 
  1 
  
 ANNEX 6 
  
 Videoformat 
 Digital Betacam 
 1"C 
 1"B (BCN) 
 2" Quad 
 MII 
 Betacam SP 
 1"B (BCN LP) 
 DVCPRO25 
 MPEG2 (DVD) 
  
 U-matic 
  HB 
 Hi8 
  
 S-VHS 
  
 U-matic 
  LB 
 MPEG1 (VCD) 
 Video8 
 VHS 
 Betamax 
 VCR 1500 
 Video2000 
 VHS LP 
 1/2" Sony AV 
 1" AMPEX 
 1" EL3402 
 1/2" Sony CV 
 1" EL3400 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 90 
  
 90 
  
 90 
  
 85 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 60 
  
 60 
  
 55 
  
 55 
  
 55 
  
 50 
  
 50 
  
 45 
  
 Videoformatens 
  
 45 
  
 relativa bildkvalite´ 
  
 25 
  
 25 
  
 25 
  
 20 
  
 20 
  
 0 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 70 
  
 80 
  
 90 
  
 100 
  
 110 
  
 120 
  
 Bildkvalite´ PAL 625 i %  
 TV-system 
  PAL: 625 linjer maximal kvalite´ 100% 
 Arkivinspelningar på SLBA 
 idag (skuggade) 
 Tekniska specifikationer: 
 Linjeupplösning - färg/svartvit - 
 Signalbrus - Kontraster 
  
 Ljudformat 
  
 SACD (Super Audio) 
  
 100 
  
 PCM 24/96 kb/s 
  
 100 
  
 1/4" hast 76 cm/sek 
  
 85 
  
 DAT 16/48 kHz 
  
 83 
  
 1/4" hast 38 cm/sek 
  
 80 
  
 CD 16/44,1 kHz 
  
 75 
  
 MPEG L3 (MP3) 
  
 60 
  
 DAT 16/32 kHz 
  
 55 
  
 1/4" hast 19 cm/sek 
  
 55 
  
 VHS HiFi 
  
 50 
  
 MPEG L2 112kb/s 
  
 45 
  
 1/4" hast 9,5cm/sek 
  
 45 
  
 Kompaktkassett 
  
 35 
  
 1/4" hast 4,75cm/sek 
  
 35 
  
 VHS analogljud 
  
 20 
  
 1/4" hast 2,37cm/sek 
  
 15 
  
 Relativ ljudkvalite 
  
 Eventide,DDS 
  
 5 
  
 Tracker, DDS 
  
 5 
  
 Ref, DDS 
  
 5 
  
 0 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 70 
  
 80 
  
 90 
  
 100 
  
 110 
  
 120 
  
 Relativ % 
 ANNEX 8 
  
 Disksystem 
  
 PC 
  
 PC 
  
 Hitachi 
  
 Hitachi 
  
 PC 
  
 PC 
  
 9200 
  
 9500 
  
 Intranet 
  
 1TeraByte 
  
 300 GigaByte 
  
 Internet 
  
 100Mbit/s 
  
 MPEG-1 
  
 MPEG-1 
  
 Journalfilmer 
  
 SVT-referens 
  
 Ethernet 
  
 Påseende 
  
 200 GigaByte 
  
 MPEG-1 
  
 150 GigaByte 
  
 TV4-referens 
  
 MPEG-2 
  
 Journalfilmer 
  
 350 GigaByte 
  
 Arkiv 
  
 MPEG-2 
  
 200 GigaByte 
  
 Arkivkopior 
  
 Streaming 
  
 350 GigaByte 
  
 Journalfilmer 
  
 MPEG-1 
  
 Forskarkopior 
  
 SUN V480 
  
 150 GigaByte 
  
 Compaq 
  
 Övrigt 
  
 ProLiant 
  
 Solaris 
  
 Windows 
  
 HSM 
  
 RAID Kontroller 
  
 RAID Kontroller 
  
 Streaming 
  
 Backup 
  
 server 
  
 FC SAN 
 Switch 
  
 FC-SCSI 
  
 SUN 
  
 Fujitsu/ 
  
 Siemens 
  
 Enterprise 450 
  
 ADIC 
  
 Solaris 
  
 Ramirez 
  
 AML/J 
  
 BRS Databas 
  
 BRS Databas 
  
 Bandrobot 
  
 Apache 
  
 Apache 
  
 Webserver 
  
 Webserver 
  
 UPPSKATTNING UTIFRÅN ETT TOTALPERSPEKTIV. ALLT SKA DIGITALISERAS TILL BÄSTA MÖJLIGA KVALITÈ 
  
 ANNEX 9 
  
 SVT 
  
 Tabell innehåller Nyckeltal från PRESTO och BBC 
  
 Genomsnittssiffror 
  
 Euro 
  
 Kronor 
  
 Video /generellt 
  
 200 
  
 1 860 
  
 Film 
  
 5 till 10 ggr banden genomsnitt 
  
 1500 
  
 13 950 
  
 Tidsperiod 
  
 Innehåll 
  
 FORMAT 
  
 Antal timmar 
  
 Nyckeltal för digitalisering 
  
 Totalkostnad 
  
 Kommentar 
  
 1959-1978 
  
 Blandade program 
  
 2" band 
  
 12 000 
  
 2000 
  
 24 000 000 
  
 Dubblett? 
  
 1978-1995 
  
 Blandade program 
  
 1" 
  
 25 000 
  
 1750 
  
 43 750 000 
  
 Dubblett? 
  
 1995-200 
  
 Blandade program 
  
 Digitalbeta 
  
 70 000 
  
 1500 
  
 105 000 000 
  
 Dubblett? 
  
 1982-198 
  
 Nyheter 
  
 u-matic 
  
 5 000 
  
 2000 
  
 10 000 000 
  
 1985-2002 
  
 Nyheter 
  
 Beta-sp 
  
 30 000 
  
 1500 
  
 45 000 000 
  
 1953-2000 
  
 Program 
  
 FILM/LJUD 
  
 50 000 
  
 10 000 
  
 500 000 000 
  
 Dubblett? 
  
 1956-1985 
  
 Nyheter 
  
 FILM/LJUD 
  
 15 000 
  
 15 000 
  
 225 000 000 
  
 207 000 
  
 952 750 000 
  
 Främst 1984- 
  
 Påseende / många kopior SLBA 
  
 VHS 
  
 100 000 
  
 500 
  
 50 000 000 
  
 1897-1960 
  
 Huntarkiv 
  
 FILM /digibeta 
  
 1 250 
  
 1500 
  
 1 875 000 
  
 1984-2004 
  
 Gemensamt med SLBA 
  
 BCN - dvcpro25 
  
 stäms av med SLBA 
  
 ? 
  
 Nya lagringsmedier och s system (kostnad som sjunker) 
  
 1000 
  
 207 000 000 
  
 Katalogisering/konvertiering 
  
 30 000 
  
 300 
  
 9 000 000 
  
 1 220 625 000 
  
 UPPSKATTNING MED FÖLJANDE ANTAGANDEN: 
  
 1. 
  
 För vissa bandtyper kan effektivare metoder hittas för digitalisering 
  
 2. 
  
 20 % inom vissa formatgrupper kan vara dubletter 
  
 3. 
  
 Påseendematerial digitaliseras inte 
  
 4.Nya lagringsmedia och system tas inte med i beräkningen 
  
 Tidsperiod 
  
 Innehåll 
  
 FORMAT 
  
 Antal timmar 
  
 Nyckeltal för digitalisering 
  
 Totalkostnad Kommentar 
  
 1959-1978 
  
 Blandade program 
  
 2" band 
  
 10 000 
  
 2000 
  
 20 000 000 
  
 1978-1995 
  
 Blandade program 
  
 1" 
  
 20 000 
  
 1750 
  
 35 000 000 
  
 1995-200 
  
 Blandade program 
  
 Digitalbeta 
  
 60 000 
  
 1000 
  
 60 000 000 
  
 1982-198 
  
 Nyheter 
  
 u-matic 
  
 5 000 
  
 2000 
  
 10 000 000 
  
 1985-2002 
  
 Nyheter 
  
 Beta-sp 
  
 30 000 
  
 1000 
  
 30 000 000 
  
 1953-2000 
  
 Program 
  
 FILM/LJUD 
  
 40 000 
  
 10 000 
  
 400 000 000 
  
 1956-1985 
  
 Nyheter 
  
 FILM/LJUD 
  
 15 000 
  
 15 000 
  
 225 000 000 
  
 1897-1960 
  
 Huntarkiv 
  
 FILM /digibeta 
  
 1 250 
  
 1500 
  
 1 875 000 
  
 Katalogisering/konvertiering 
  
 30 000 
  
 300 
  
 9 000 000 
  
 180 000 
  
 780 000 000 
  
 TILLKOMMER 
  
 Främst 1984- 
  
 Påseende / många kopior SLBA 
  
 VHS 
  
 ? 
  
 1984-2004 
  
 Gemensamt med SLBA 
  
 BCN - dvcpro25 
  
 ? 
  
 Nya lagringsmedier och s system (kostnad som sjunker) 
  
 ? 
  
 ANNEX 10 
  
 IS-avdelningen 
  
 Referens 
  
 Datum 
  
 Dokumentbeteckning 
  
 Version 
  
 Sida 
  
 Stewart 
  
 2004-05-04 
  
 Beräkningsunderlag 1.0 
  
 Knight) 
  
 Beräkningsgrund för kostnadsuppskattning av digitalisering av SRFs ljudarkiv 
 Förutsättningar 
 Det kan tyckas förvillande att olika arkiv har olika nyckeltal för digitalisering av samma typ av bärare. Orsakerna till detta är flera: 
  
 En viss typ av bärare har genom åren haft flera olika tillverkare. De specifika egenskaperna hos varje fabrikat påverkar tiden för digitalisering. Som exempel kan nämnas analoga ¼ tums band där vissa modeller av band från AGFA och AMPEX behöver en tidsödande förprocess (sk bakning) medan andra modellen kan användas direkt som de är.. Sammansättningen av band i ett arkiv varierar mycket. Så har t.ex. Radioarkivet i princip inga av de mest krävande banden, vilket gör att kostnaden per överförd timme blir lägre än hos andra arkiv. 
  
 Graden av  
  
 för-katalogisering 
  är också en viktig faktor. Om lite möda behöver läggas på katalogisering vid digitaliseringen, sjunker kostnaden avsevärt eftersom katalogisering är en tidsödande process. Katalogerna hos SRF har byggts upp under många år, där man konsekvent beskrivit innehållet på skivor och band. Detta har SRF stor nytt av i digitaliseringsarbetet. Visserligen måste viss kompletterande katalogisering ändå utföras, men insatsen är ändå begränsad. 
  
 Metoderna för själva överföringen förfinas kontinuerligt, vilket betyder att vi kan dra nytta av erfarenheter och misstag som andra redan hunnit göra. Men det får inte tolkas som om man därigenom kan kapa kostnader genom att ytterliggare uppskjuta en massdigitalisering. Tvärtom inträffar det att ju längre tid vi nu väntar, desto svårare blir det att genomföra en löpande  
  
 band-digitalisering 
  eftersom kvaliteten på medierna sjunker. Det betyder att det blir mer handpåläggning i processen ju längre vi väntar och därigenom högre kostnader. 
 Osäkerhetsfaktorer hos SRF 
 I beräkningarna från SRF finns två scenarior; ett baserat på traditionell avspelning och ett där ny teknik och nya metoder används. För den sistnämnda har vi gjort detaljerade uträkningar på tidsåtgång, investeringsbehov, löpande underhåll, stödfunktioner och lokalkostnader. 
 Trots vår ambitionsnivå måste siffror och belopp betraktas med en stor nypa salt eftersom det finns en rad osäkerhetsfaktorer: 
  
 1. 
  
 Den exakta mängden material är okänd. För att få visshet skulle en total inventering behövas, i sig en mycket stor och kostnadskrävande insats. 
  
 2. 
  
 Den exakta mängden överfört material per arbetat timme. Vi kan luta oss på tidigare erfarenheter från andra arkiv, men förblir ändå osäker. 
  
 3. 
  
 Verkningsgrad i processen. Det finns antagligen moment som vi inte känner som kommer att kräva tid av personalen. 
  
 4. 
  
 Insatsen för att katalogisera. 
  
 ANNEX 10 
  
 IS-avdelningen 
  
 Referens 
  
 Datum 
  
 Dokumentbeteckning 
  
 Version 
  
 Sida 
  
 Stewart 
  
 2004-05-04 
  
 Beräkningsunderlag 1.0 
  
 2(3) 
  
 Tillkommande kostnader 
 För at den digitaliseringsprocess ska vara meningsfull måste ett antal grundstenar finnas i organisationen. 
  
 1. 
  
 Lagring. En grundinvestering har redan gjorts hos SRF. 
  
 2. 
  
 System för tjänster, tillgänglighet och säkerhet. Alla in- och utleveranser samt all access till ett digitalt arkiv måste ske genom ett regelverk. Detta regelverk implementeras som ett datorsystem, ofta kallat MAM (Media Asset Management). 
  
 3. 
  
 Administration 
  
 4. 
  
 Drift, förvaltning och underhåll 
  
 I de kostnadsberäkningar som vi presenterar är ovan angivna funktioner inte inkluderade. Det är troligt att kostnaden för dessa uppgår till ett antal  
 10-tals 
  miljoner i investering samt en driftskostnad på flera miljoner kronor årligen. Här är osäkerheten mycket stor vilket minskar siffrornas relevans i sammanhanget. 
 Slutsats 
 Sammantaget kan man säga att de presenterade beräkningarna endast tjänar som en fingervisning och därför endast kan betraktas som ett försök att hitta en nivå för ett kommande arbete. 
 Frågor och kommentarer kring det presenterade materialet kan ställas till undertecknad. 
  
 2004-03-18 
  
 Stewart 
 Projektledare 
 Sveriges Radio Förvaltnings AB  
 e-post: 
 Fitzpatrick:  
 08-784 
  18 14 
  
 ANNEX 10 
  
 IS-avdelningen 
  
 Referens 
  
 Datum 
  
 Dokumentbeteckning 
  
 Version 
  
 Sida 
  
 Stewart 
  
 2004-05-04 
  
 Beräkningsunderlag 1.0 
  
 3(3) 
  
 Innehåll och uppskattade kostnader för migrering av ljudarkiven som förvaltas av Sveriges Radio Förvaltnings AB 
 UPPSKATTNING UTIFRÅN ETT TOTALPERSPEKTIV. ALLT SKA DIGITALISERAS TILL BÄSTA MÖJLIGA KVALITÈ 
 Tabell innehåller Nyckeltal från egna uträkningar (baseras på tidigare erfarenheter samt uppgifter från Presto) 
 Kostnader för administration, selektering, underhåll mm är för de stora mediagrupperna inkluderat (Analoga  
 1/4"-band, 
  DAT, CD, Vinyl) 
  
 Nyckeltal för 
  
 Totalkostnad för 
  
 Tidsperiod 
  
 Innehåll 
  
 FORMAT 
  
 Antal timmar 
  
 digitalisering 
  
 migrering 
  
 1890-1958 
  
 Kommersiellt utgiven musik 
  
 Stenkakor 
  
 17 000 
  
 900 
  
 15 300 000 
  
 1905-1928 
  
 Kommersiellt utgiven musik 
  
 Pianorullar 
  
 1 805 
  
 1200 
  
 2 166 000 
  
 1931-1956 
  
 Radioarkivsmaterial 
  
 Lackskivor 
  
 1 000 
  
 800 
  
 800 000 
  
 1945-2004 
  
 Radioarkivsmaterial 
  
 Analoga  
 1/4"-band 
  
 170 000 
  
 800 
  
 136 000 000 
  
 1952- 
  
 Kommersiellt utgiven musik 
  
 Vinylskivor 
  
 120 000 
  
 800 
  
 96 000 000 
  
 1972-2003 
  
 Kommersiellt utgiven musik 
  
 Martin 
  
 1 500 
  
 400 
  
 600 000 
  
 1982- 
  
 Kommersiellt utgiven musik 
  
 CD 
  
 110 000 
  
 100 
  
 11 000 000 
  
 1986- 
  
 Radioarkivsmaterial 
  
 DAT 
  
 60 000 
  
 400 
  
 24 000 000 
  
 1975- 
  
 Radioarkivsmaterial 
  
 Multikanalsband 
  
 1 500 
  
 2 000 
  
 3 000 000 
  
 2000- 
  
 Radioarkivsmaterial 
  
 CD-recordable 
  
 15 000 
  
 250 
  
 3 750 000 
  
 497 805 
  
 292 616 000 
  
 292 616 000 
 Tillkommer: System för datalagring, tjänster, administration och säkerhet, samt drift och underhåll av dessa 
 UPPSKATTNING MED FÖLJANDE ANTAGANDEN: 
  
 1. 
  
 För vissa bandtyper kan effektivare metoder hittas för digitalisering. 
  
 2. 
  
 Att de förluster som uppstår med effektivare metoder kan anses vara acceptabla i förhållande till den effektivisering som uppnås 
  
 3. 
  
 20 % inom vissa formatgrupper kan vara dubletter eller kan gallras bort av annan orsak 
  
 Kostnader för administration, selektering, underhåll mm är för de stora mediagrupperna inkluderat (Analoga  
 1/4"-band, 
  DAT, CD, Vinyl) 
  
 Nyckeltal för 
  
 Tidsperiod 
  
 Innehåll 
  
 FORMAT 
  
 Antal timmar 
  
 digitalisering 
  
 Totalkostnad 
  
 1890-1958 
  
 Kommersiellt utgiven musik 
  
 Stenkakor 
  
 13 500 
  
 900 
  
 12 150 000 
  
 1905-1928 
  
 Kommersiellt utgiven musik 
  
 Pianorullar 
  
 1 805 
  
 1200 
  
 2 166 000 
  
 1931-1956 
  
 Radioarkivsmaterial 
  
 Lackskivor 
  
 1 000 
  
 800 
  
 800 000 
  
 1945-2004 
  
 Radioarkivsmaterial 
  
 Analoga  
 1/4"-band 
  
 136 000 
  
 300 
  
 40 800 000 
  
 1952- 
  
 Kommersiellt utgiven musik 
  
 Vinylskivor 
  
 95 000 
  
 320 
  
 30 400 000 
  
 1972-2003 
  
 Kommersiellt utgiven musik 
  
 Martin 
  
 1 500 
  
 200 
  
 300 000 
  
 1982- 
  
 Kommersiellt utgiven musik 
  
 CD 
  
 110 000 
  
 74 
  
 8 140 000 
  
 1986- 
  
 Radioarkivsmaterial 
  
 DAT 
  
 60 000 
  
 220 
  
 13 200 000 
  
 1975- 
  
 Radioarkivsmaterial 
  
 Multikanalsband 
  
 1 500 
  
 3 000 
  
 4 500 000 
  
 2000- 
  
 Radioarkivsmaterial 
  
 CD-recordable 
  
 15 000 
  
 200 
  
 3 000 000 
  
 435 305 
  
 115 456 000 
  
 Tillkommer: System för datalagring, tjänster, administration och säkerhet, samt drift och underhåll av dessa 
  
 Uppskattade kostnader för migrering / digitalisering av TV4:s program- och nyhetsarkiv. 
  
 ANNEX 11 
  
 TV4 
  
 UPPSKATTNING UTIFRÅN ETT TOTALPERSPEKTIV. ALLT SKALL DIGITALISERAS TILL BÄSTA MÖJLIGA KVALITET. 
 Tabellen innehåller nyckeltal baserade på uppgifter från Presto och BBC. 
 Urvalet omfattar enbart egenproducerat eller utlagda produktioner med  
 TV4-rättigheter. 
  
 Tidsperiod 
  
 Innehåll 
  
 FORMAT 
  
 Antal timmar 
  
 Nyckeltal för digitalisering 
  
 Totalkostnad 
  
 1990-2004 
  
 Nyheter och Sport 
  
 Beta-sp 
  
 15 000 
  
 1500 
  
 22 500 000 
  
 1990-1994 
  
 Blandade program 
  
 1" 
  
 2 000 
  
 1750 
  
 3 500 000 
  
 1995-2004 
  
 Blandade program 
  
 Digitalbeta 
  
 29 000 
  
 1500 
  
 43 500 000 
  
 1933-1968 
  
 Inköpt arkiv Svensk Talfilm 
  
 Film (16 + 35 mm) och 1" band 
  
 120 
  
 1 500 
  
 180 000 
  
 46 120 
  
 69 680 000 
  
 Kostnadsjämförelse för att migrera SLBAs samlingar uppdelat mellan problemfria och problematiska bärare. 
  
 ANNEX 12 
  
 SLBA 
  
 Genomsnittssiffror 
  
 Euro 
  
 Kronor 
  
 VIDEO 
  
 111 
  
 1 018 
  
 LJUD 
  
 23 
  
 212 
  
 FILM 
  
 815 
  
 7 500 
  
 Problemfria bärare 
  
 Problematiska bärare 
  
 Kostnad per 
  
 Kostnad 
  
 Kostnad 
  
 Total antal 
  
 Antal 
  
 Andel i 
  
 Robotiserad 
  
 digitaliserad 
  
 problemfria 
  
 Andel i 
  
 Kostnad 
  
 problematiska 
  
 FORMAT 
  
 timmar 
  
 timmar 
  
 procent 
  
 överföring 
  
 timme 
  
 bärare 
  
 Antal 
  
 procent 
  
 per timme 
  
 bärare 
  
 VHS 
  
 700 000 
  
 679 000 
  
 97% 
  
 Ja 
  
 500 
  
 339 500 000 
  
 21 000 
  
 3% 
  
 1 500 
  
 31 500 000 
  
 VHS-LP 
  
 420 000 
  
 294 000 
  
 70% 
  
 Ja 
  
 500 
  
 147 000 000 
  
 126 000 
  
 30% 
  
 1 500 
  
 189 000 000 
  
 1"  
 BCN-Long 
  Play 
  
 54 000 
  
 46 980 
  
 87% 
  
 Nej 
  
 600 
  
 28 188 000 
  
 7 020 
  
 13% 
  
 1 800 
  
 12 636 000 
  
 VCR (överförda) 
  
 22 800 
  
 19 380 
  
 85% 
  
 Nej 
  
 600 
  
 0 
  
 3 420 
  
 15% 
  
 1 800 
  
 0 
  
 Digitalbeta 
  
 19 800 
  
 19 404 
  
 98% 
  
 Ja 
  
 800 
  
 15 523 200 
  
 396 
  
 2% 
  
 2 400 
  
 950 400 
  
 BILD 
  
 dvcpro25 
  
 18 500 
  
 17 760 
  
 96% 
  
 Ja 
  
 800 
  
 14 208 000 
  
 740 
  
 4% 
  
 2 400 
  
 1 776 000 
  
 MPEG2 -  
 LTO-tape 
  
 2 500 
  
 0 
  
 89% 
  
 Ja 
  
 800 
  
 0 
  
 0 
  
 11% 
  
 2 400 
  
 0 
  
 U-matic 
  
 11 500 
  
 10 235 
  
 Ja 
  
 8 188 000 
  
 1 265 
  
 3 036 000 
  
 DVD-video 
  
 5 000 
  
 4 900 
  
 98% 
  
 Ja 
  
 100 
  
 490 000 
  
 100 
  
 2% 
  
 300 
  
 30 000 
  
 MPEG1 - hårddisk 
  
 3 750 
  
 0 
  
 Ja 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Övriga format 
  
 1 500 
  
 300 
  
 20% 
  
 Nej 
  
 1 200 
  
 360 000 
  
 1 200 
  
 80% 
  
 3 600 
  
 4 320 000 
  
 Betamax 
  
 1 400 
  
 700 
  
 50% 
  
 Nej 
  
 600 
  
 420 000 
  
 700 
  
 50% 
  
 1 800 
  
 1 260 000 
  
 film (överväg. 16mm) 
  
 1 350 
  
 1 080 
  
 80% 
  
 Nej 
  
 5 000 
  
 5 400 000 
  
 270 
  
 20% 
  
 10 000 
  
 2 700 000 
  
 2" band 
  
 1 259 
  
 1 171 
  
 93% 
  
 Nej 
  
 1 200 
  
 1 405 044 
  
 88 
  
 7% 
  
 3 600 
  
 317 268 
  
 Video 2000 
  
 650 
  
 624 
  
 96% 
  
 Nej 
  
 600 
  
 374 400 
  
 26 
  
 4% 
  
 1 800 
  
 46 800 
  
 1 263 359 
  
 1 095 534 
  
 81% 
  
 515 
  
 553 877 200 
  
 162 225 
  
 19% 
  
 1 540 
  
 244 508 400 
  
 Problemfria bärare 
  
 Problematiska bärare 
  
 Kostnad per 
  
 Kostnad 
  
 Kostnad 
  
 Total antal 
  
 Antal 
  
 Andel i 
  
 Robotiserad 
  
 digitaliserad 
  
 problemfria 
  
 Andel i 
  
 Kostnad 
  
 problematiska 
  
 FORMAT 
  
 timmar 
  
 timmar 
  
 procent 
  
 överföring 
  
 timme 
  
 bärare 
  
 Antal 
  
 procent 
  
 per timme 
  
 bärare 
  
 Ljudspole 1/4 tum 
  
 2 100 000 
  
 2 058 000 
  
 98% 
  
 Nej 
  
 12 
  
 24 696 000 
  
 42 000 
  
 2% 
  
 50 
  
 2 100 000 
  
 Pham 
  
 581 000 
  
 551 950 
  
 95% 
  
 Ja 
  
 9 
  
 4 857 160 
  
 29 050 
  
 5% 
  
 50 
  
 1 452 500 
  
 LJUD 
  
 DDS olika format 
  
 225 000 
  
 191 250 
  
 85% 
  
 Nej? 
  
 200 
  
 38 250 000 
  
 33 750 
  
 15% 
  
 600 
  
 20 250 000 
  
 CD-audio 
  
 30 750 
  
 30 135 
  
 98% 
  
 Ja 
  
 80 
  
 2 410 800 
  
 615 
  
 2% 
  
 644 
  
 396 060 
  
 kompaktkassett 
  
 175 000 
  
 166 250 
  
 95% 
  
 Nej 
  
 200 
  
 33 250 000 
  
 8 750 
  
 5% 
  
 600 
  
 5 250 000 
  
 CD-R 
  
 72 800 
  
 69 160 
  
 95% 
  
 Ja 
  
 80 
  
 5 532 800 
  
 3 640 
  
 5% 
  
 644 
  
 2 344 160 
  
 Vinyl-skivor 
  
 31 000 
  
 30 380 
  
 98% 
  
 Nej 
  
 300 
  
 9 114 000 
  
 620 
  
 2% 
  
 900 
  
 558 000 
  
 VHS  
 Hi-Fi 
  
 30 000 
  
 24 000 
  
 80% 
  
 Ja 
  
 100 
  
 1 800 000 
  
 6 000 
  
 20% 
  
 300 
  
 1 800 000 
  
 Shellack 
  
 12 500 
  
 12 250 
  
 98% 
  
 Nej 
  
 300 
  
 3 675 000 
  
 250 
  
 2% 
  
 600 
  
 150 000 
  
 ljudtråd 
  
 3 000 
  
 2 850 
  
 95% 
  
 Nej 
  
 300 
  
 855 000 
  
 150 
  
 5% 
  
 600 
  
 90 000 
  
 övriga system 
  
 1 500 
  
 1 350 
  
 90% 
  
 Nej 
  
 500 
  
 675 000 
  
 150 
  
 10% 
  
 1 000 
  
 150 000 
  
 DAT 
  
 1 000 
  
 920 
  
 92% 
  
 Nej 
  
 200 
  
 184 000 
  
 80 
  
 8% 
  
 600 
  
 48 000 
  
 Ljudfiler, wav och mp3 
  
 900 
  
 0 
  
 Ja 
  
 0 
  
 3 264 450 
  
 3 138 495 
  
 93% 
  
 40 
  
 125 115 760 
  
 125 055 
  
 7% 
  
 278 
  
 34 540 720 
  
 Nyckeltal 
  
 Total 
  
 Kostnad per 
  
 timme 
  
 Totalkostnad 
  
 530 
  
 371 000 000 
  
 800 
  
 336 000 000 
  
 756 
  
 40 824 000 
  
 0 
  
 832 
  
 16 473 600 
  
 864 
  
 15 984 000 
  
 976 
  
 11 224 000 
  
 104 
  
 520 000 
  
 0 
  
 0 
  
 3 120 
  
 4 680 000 
  
 1 200 
  
 1 680 000 
  
 6 000 
  
 8 100 000 
  
 1 368 
  
 1 722 312 
  
 648 
  
 421 200 
  
 655 
  
 808 629 112 
  
 Nyckeltal 
  
 Kostnad per 
  
 timme 
  
 Totalkostnad 
  
 13 
  
 26 796 000 
  
 11 
  
 6 309 660 
  
 260 
  
 58 500 000 
  
 220 
  
 38 500 000 
  
 108 
  
 7 876 960 
  
 312 
  
 9 672 000 
  
 91 
  
 2 806 860 
  
 120 
  
 3 600 000 
  
 306 
  
 3 825 000 
  
 315 
  
 945 000 
  
 550 
  
 825 000 
  
 232 
  
 232 000 
  
 0 
  
 49 
  
 159 888 480 
  
 Kostnadsjämförelse mellan nyckeltal från PRESTO, SVT och SLBA för att migrera SLBAs samlingar 
  
 ANNEX 13 
  
 SLBA 
  
 Kursivt = tydlig nyckeltal saknas, SLBA har gjort en uppskattning. 
  
 Genomsnittssiffror 
  
 Euro 
  
 Kronor 
  
 VIDEO 
  
 84 
  
 768 
  
 LJUD 
  
 97 
  
 891 
  
 FILM 
  
 1204 
  
 11 074 
  
 PRESTO 
  
 SVT 
  
 SLBA 
  
 Nyckeltal 
  
 Nyckeltal 
  
 Nyckeltal 
  
 för digital- 
  
 för digital- 
  
 för digital- 
  
 Tidsperiod 
  
 Innehåll 
  
 FORMAT 
  
 Antal timmar 
  
 isering 
  
 Totalkostnad 
  
 isering 
  
 Totalkostnad 
  
 isering 
  
 Totalkostnad 
  
 1984- 
  
 i huvudsak.refband med  
 TV-material 
  
 VHS 
  
 700 000 
  
 920 
  
 644 000 000 
  
 500 
  
 350 000 000 
  
 530 
  
 371 000 000 
  
 1984- 
  
 i huvudsak.refband med  
 TV-material 
  
 VHS-LP 
  
 420 000 
  
 920 
  
 386 400 000 
  
 500 
  
 210 000 000 
  
 800 
  
 336 000 000 
  
 1984-1999 
  
 företrädesvis svenska  
 TV-program 
  SVT 
  
 1"  
 BCN-Long 
  Play 
  
 54 000 
  
 3 284 
  
 177 336 000 
  
 1 000 
  
 54 000 000 
  
 756 
  
 40 824 000 
  
 huvudsakl. SVTref.b.(Det mesta överfört 
  
 1978-1983 
  
 till  
 Digibeta/DVC-PRO) 
  
 VCR 
  
 22 800 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1995- 
  
 i huv.sak  
 SVT-refband 
  överf. från VCR 
  
 Digitalbeta 
  
 19 800 
  
 2 760 
  
 54 648 000 
  
 1 000 
  
 19 800 000 
  
 832 
  
 16 473 600 
  
 1999- 
  
 företrädesvis svenska  
 TV-progr. 
  Rodriguez 
  
 dvcpro25 
  
 18 500 
  
 2 760 
  
 51 060 000 
  
 1 000 
  
 18 500 000 
  
 864 
  
 15 984 000 
  
 BILD 
  
 1984- 
  
 huvudsakl. SVTref.b och scan. Utl. film 
  
 U-matic 
  
 11 500 
  
 3 164 
  
 36 386 000 
  
 2 000 
  
 23 000 000 
  
 976 
  
 11 224 000 
  
 1998- 
  
 företrädesvis utländsk utgiven video 
  
 DVD-video 
  
 5 000 
  
 100 
  
 500 000 
  
 100 
  
 500 000 
  
 104 
  
 520 000 
  
 2000- 
  
 SF-Kino 
  (Finns på Digibeta) 
  
 MPEG1 - hårddisk 
  
 3 750 
  
 2000- 
  
 SF-Kino 
  (Finns på Digibeta) 
  
 MPEG2 -  
 LTO-tape 
  
 2 500 
  
 ? 
  
 i huvudsak förv. saml. mkt. överfört 
  
 Övriga format 
  
 1 500 
  
 2 760 
  
 4 140 000 
  
 2 760 
  
 4 140 000 
  
 3 120 
  
 4 680 000 
  
 1981-1989 
  
 företrädesvis utländsk utgiven video 
  
 Betamax 
  
 1 400 
  
 920 
  
 1 288 000 
  
 920 
  
 1 288 000 
  
 1 200 
  
 1 680 000 
  
 ? 
  
 i huvudsak undervisningsfilm 
  
 film (överväg. 16mm) 
  
 1 350 
  
 17 222 
  
 23 249 700 
  
 10 000 
  
 13 500 000 
  
 6 000 
  
 8 100 000 
  
 1959-1976 
  
 företrädesvis förvärv/gåva från SVT/UR 
  
 2" band 
  
 1 259 
  
 1 619 
  
 2 038 321 
  
 2 000 
  
 2 518 000 
  
 1 368 
  
 1 722 312 
  
 1981-1989 
  
 företrädesvis utländsk utgiven video 
  
 Video 2000 
  
 650 
  
 920 
  
 598 000 
  
 920 
  
 598 000 
  
 648 
  
 421 200 
  
 1 263 359 
  
 1 098 
  
 1 355 758 000 
  
 552 
  
 681 228 000 
  
 655 
  
 808 629 112 
  
 PRESTO 
  
 SRF 
  
 SLBA 
  
 Nyckeltal 
  
 Nyckeltal 
  
 Nyckeltal 
  
 för digital- 
  
 för digital- 
  
 för digital- 
  
 Tidsperiod 
  
 Innehåll 
  
 FORMAT 
  
 Antal timmar 
  
 isering 
  
 Totalkostnad 
  
 isering 
  
 Totalkostnad 
  
 isering 
  
 Totalkostnad 
  
 1950 - 2003 
  
 närmast uteslutande radiosändningar 
  
 Ljudspole 1/4 tum 
  
 2 100 000 
  
 2 189 
  
 4 596 900 000 
  
 300 
  
 630 000 000 
  
 13 
  
 26 796 000 
  
 1993 - 
  
 SR-referensband 
  
 Pham 
  
 581 000 
  
 1 656 
  
 962 136 000 
  
 1 656 
  
 962 136 000 
  
 11 
  
 6 309 660 
  
 1994 - 
  
 Reklam- och närradio (urvalsveckor) 
  
 DDS olika format 
  
 225 000 
  
 1 656 
  
 372 600 000 
  
 1 656 
  
 372 600 000 
  
 260 
  
 58 500 000 
  
 1970 - 
  
 överväg. Utg.musik- och närradio 
  
 kompaktkassett 
  
 175 000 
  
 1 656 
  
 289 800 000 
  
 200 
  
 35 000 000 
  
 220 
  
 38 500 000 
  
 LJUD 
  
 1999 - 
  
 Övervägande reklam- och närradio 
  
 CD-R 
  
 72 800 
  
 644 
  
 46 883 200 
  
 200 
  
 14 560 000 
  
 108 
  
 7 876 960 
  
 1955 - 
  
 utgivna fonogram 
  
 Vinyl-skivor 
  
 31 000 
  
 2 750 
  
 85 250 000 
  
 320 
  
 9 920 000 
  
 312 
  
 9 672 000 
  
 1984 - 
  
 utgivna fonogram 
  
 CD-audio 
  
 30 750 
  
 644 
  
 19 803 000 
  
 74 
  
 2 275 500 
  
 91 
  
 2 806 860 
  
 1994 - 
  
 Reklam- och närradio (urvalsveckor) 
  
 VHS  
 Hi-Fi 
  
 30 000 
  
 1 656 
  
 49 680 000 
  
 1 656 
  
 49 680 000 
  
 120 
  
 3 600 000 
  
 1900 - 
  
 utgivna fonogram 
  
 Shellack 
  
 12 500 
  
 2 750 
  
 34 375 000 
  
 1 000 
  
 12 500 000 
  
 306 
  
 3 825 000 
  
 äldre förvärvat material 
  
 ljudtråd 
  
 3 000 
  
 1 656 
  
 4 968 000 
  
 1 656 
  
 4 968 000 
  
 315 
  
 945 000 
  
 i huvudsak äldre förvärvat material 
  
 övriga system 
  
 1 500 
  
 1 656 
  
 2 484 000 
  
 1 656 
  
 2 484 000 
  
 550 
  
 825 000 
  
 i huvudsak överfört förvärvat material 
  
 DAT 
  
 1 000 
  
 1 794 
  
 1 794 000 
  
 220 
  
 220 000 
  
 232 
  
 232 000 
  
 Ljudfiler, wav och 
  
 Diverse bevarande och studiekopior 
  
 mp3 ca. 200GB 
  
 900 
  
 0 
  
 3 264 450 
  
 1 981 
  
 6 466 673 200 
  
 642 
  
 2 096 343 500 
  
 49 
  
 159 888 480 
  
 Bilaga 3 
  
 SLBA-utredningens 
  teknikgrupp 
 Teknikgrupp 
 Stewart, Sveriges Radios Förvaltnings AB 
 Middleton, TV4 AB 
  
 Williamson, Sveriges Television AB 
 Bell, Statens ljud- och bildarkiv 
 187 
 Bilaga 4 
 Lag (1993:1392) om pliktexemplar av dokument 
 Inledande bestämmelser 
 1 § I denna lag ges föreskrifter om skyldighet att till bibliotek eller Statens ljud- och bildarkiv lämna exemplar av dokument (plikt- exemplar). 
 Pliktexemplar skall bevaras och tillhandahållas för forskning och studier enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Lag (2000:663). 
 2 § I denna lag förstås med 
 dokument ett föremål som lagrar information för läsning, avlyssning eller visning, 
 skrift ett dokument som lagrar text eller fast bild, 
 dagstidning en skrift som utgör allmän nyhetstidning av dags- presskaraktär med reguljär nyhetsförmedling eller allmänpolitisk opinionsbildning som normalt kommer ut med minst ett nummer varje vecka, jämte tillhörande löpsedel och bilaga, 
 skrift i mikroform en skrift i förminskad form som kan läsas endast med hjälp av apparat, 
 film ett dokument som består av bilder avsedda att projiceras i snabb följd, 
 dokument för elektronisk återgivning ett dokument som i fixe- rad form lagrar text, ljud eller bild och vars innehåll kan återges enbart med hjälp av elektroniskt hjälpmedel, 
 fonogram ett dokument för elektronisk återgivning som uteslu- tande lagrar ljud, 
 videogram ett dokument för elektronisk återgivning som lagrar rörliga bilder, med eller utan ljud. 
 3 § Ett dokument görs tillgängligt för allmänheten här i landet när exemplar bjuds ut till försäljning, uthyrning eller utlåning eller annars sprids till allmänheten eller när informationen i dokumentet 
 189 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:53 
  
 återges offentligt eller i förvärvsverksamhet inför en större sluten krets. 
 4 § Ett dokument skall anses röra svenska förhållanden, om infor- mationen i dokumentet helt eller delvis är avfattad på svenska språ- ket eller dokumentet helt eller delvis innehåller verk av svensk upphovsman eller framförande av svensk konstnär eller, om inte någon av dessa förutsättningar föreligger, dokumentet ändå huvud- sakligen är avsett att spridas inom landet. 
 Dokument som skall lämnas 
 Skrift som avses i 1 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen 
 5 § Av skrift som avses i 1 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen och som har framställts och utgivits här i landet skall sju pliktexemplar lämnas, om annat inte följer av 7, 8 eller 9 §. 
 6 § Av skrift som avses i 1 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen och som har framställts utomlands skall sju pliktexemplar lämnas, 
  
 1. 
  
 om skriften är sådan periodisk skrift för vilken utgivningsbevis finns eller skall finnas, eller 
  
 2. 
  
 om skriften inte är periodisk och har lämnats ut för spridning här i landet inte bara i enstaka exemplar och rör svenska förhållan- den. 
  
 Föreskrifterna i första stycket gäller inte om annat följer av 7, 8 eller 9 §. 
 7 § Om en skrift som avses i 5 eller 6 § har samma innehåll och utförande som en tidigare framställd skrift, skall endast två plikt- exemplar lämnas, under förutsättning att pliktexemplar av den tidi- gare framställda skriften har lämnats eller lämnas samtidigt. 
 Föreskrifterna i första stycket gäller inte om annat följer av före- skrifterna om kombinerat material i 16 och 17 §§. 
 Av skrift som har framställts i punktskrift skall två pliktexemplar lämnas, om annat inte följer av vad som föreskrivs i 9 §. 
 Skyldigheten att lämna pliktexemplar enligt 5 och 6 §§ omfattar inte ett radioprogram eller en teknisk upptagning som enligt 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsförordningen skall jämställas med en bilaga till en periodisk skrift. Lag (1998:1447). 
 190 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 4 
  
 8 § I fråga om tryckt dagstidning gäller, i stället för vad som följer av 5, 6 och 7 §§, följande. 
 Av tidningen skall tre pliktexemplar lämnas. 
 Om tidningen ges ut i flera olika editioner, skall pliktexemplar lämnas av den edition som har utgivits först och, om tidningen ges ut i minst tre olika editioner, också av den edition som har utgivits sist. 
 Har en sida eller löpsedel ändrats, skall pliktexemplar lämnas av varje ändrad sida eller löpsedel. Detta gäller dock inte om den änd- rade sidan eller den ändrade löpsedeln ingår i pliktexemplar som lämnas enligt tredje stycket. 
 9 § Skyldighet att lämna pliktexemplar enligt  
 5–8 
  §§ föreligger inte i fråga om 
  
 1. 
  
 visitkort, etikett, blankett och emballagetryck eller därmed jämförlig skrift, 
  
 2. 
  
 protokoll, arbetspromemoria eller liknande skrift, som har framställts hos myndighet, 
  
 3. 
  
 skrift som har framställts i punktskrift och som har samma innehåll som en tidigare framställd skrift eller som är en samman- ställning av utdrag ur tidigare framställda skrifter, under förutsätt- ning att pliktexemplar av den eller de tidigare framställda skrifterna lämnas i stället eller har lämnats tidigare, 
  
 4. 
  
 skrift som skall lämnas som tillbehör till pliktexemplar enligt 32 §. Lag (1995:1375). 
  
 Annan skrift 
 10 § Av skrift som utgör dokument för elektronisk återgivning och av skrift i mikroform skall sju pliktexemplar lämnas, om skriften har framställts här i landet i minst 50 exemplar och har gjorts till- gänglig för allmänheten här. 
 Av skrift som avses i första stycket och som har framställts utomlands och gjorts tillgänglig för allmänheten här i landet i minst 50 exemplar skall sju exemplar lämnas, om skriften rör svenska förhållanden. 
 Föreskrifterna i första och andra styckena gäller inte om annat följer av 11 §. 
 191 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:53 
  
 11 § Om en skrift som avses i 10 § har samma innehåll som en tidi- gare eller samtidigt framställd skrift som avses i 5 eller 6 § eller har samma innehåll och utförande som en tidigare framställd skrift som avses i 10 §, skall endast två pliktexemplar lämnas, under förutsätt- ning att pliktexemplar av den tidigare eller samtidigt framställda skriften har lämnats eller lämnas samtidigt. 
 Föreskrifterna i första stycket gäller inte om annat följer av före- skrifterna om kombinerat material i 16 och 17 §§. 
 Film och videogram 
 12 § Av film som har gjorts tillgänglig för allmänheten här i landet skall ett pliktexemplar lämnas. 
 Av videogram som har gjorts tillgängligt för allmänheten här i landet i minst fem exemplar skall ett pliktexemplar lämnas. 
 Av film eller videogram som har granskats av Statens biografbyrå och därvid inte godkänts för visning skall ett pliktexemplar lämnas. 
 Föreskrifterna i denna paragraf gäller inte om annat följer av 13 § eller av vad som föreskrivs om kombinerat material i 16 och 17 §§. 
 13 § Skyldighet att lämna pliktexemplar enligt 12 § föreligger inte i fråga om sådant dokument som har samma innehåll och utförande som tidigare framställt dokument, av vilket pliktexemplar har läm- nats. 
 Föreskrifterna i första stycket gäller inte om annat följer av före- skrifterna om kombinerat material i 16 och 17 §§. 
 Fonogram och vissa andra dokument för elektronisk återgivning 
 14 § Av fonogram som har framställts här i landet i minst 50 exem- plar och som har gjorts tillgängligt för allmänheten här skall ett pliktexemplar lämnas. 
 Av fonogram som har framställts utomlands och har gjorts till- gängligt för allmänheten här i landet i minst 50 exemplar skall ett pliktexemplar lämnas, om fonogrammet rör svenska förhållanden. 
 Vad som sägs om fonogram i första och andra styckena skall tillämpas även på dokument för elektronisk återgivning som är av annat slag än som avses i 10 § och som inte är videogram eller fonogram. 
 192 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 4 
  
 Föreskrifterna i denna paragraf gäller inte om annat följer av 15 § eller av vad som föreskrivs om kombinerat material i 16 och 17 §§. 
 15 § Skyldighet att lämna pliktexemplar enligt 14 § föreligger inte i fråga om sådant dokument som har samma innehåll och utförande som tidigare framställt dokument, av vilket pliktexemplar har läm- nats. 
 Föreskrifterna i första stycket gäller inte om annat följer av före- skrifterna om kombinerat material i 16 och 17 §§. 
 Kombinerat material 
 16 § Med kombinerat material förstås material, som innehåller dels en eller flera skrifter, dels ett eller flera dokument som utgörs av film, videogram, fonogram eller dokument för elektronisk återgiv- ning som avses i 14 § tredje stycket. Med skrifter och andra doku- ment som kan ingå i kombinerat material avses endast sådana som var för sig har medfört eller skulle medföra skyldighet att lämna pliktexemplar. 
 17 § Av kombinerat material skall sju pliktexemplar lämnas. 
 Om kombinerat material har samma innehåll och utförande som tidigare framställt kombinerat material, skall endast två pliktexem- plar lämnas, under förutsättning att pliktexemplar av det tidigare framställda kombinerade materialet har lämnats eller lämnas sam- tidigt. 
 Ljudradio- och televisionsprogram 
 18 § Av ljudradio- och televisionsprogram, som skall spelas in enligt 5 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfri- hetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden, skall pliktexemplar lämnas i form av en sådan inspelning av programmet som skall göras enligt bestämmelsen. 
 Av ljudradio- och televisionsprogram, som svenskt program- företag får sända med stöd av tillstånd enligt 2 kap. 2 § första stycket radio- och  
 TV-lagen 
  (1996:844) eller som genom satellit- sändning som utgår från Sverige förmedlas till allmänheten från 
 193 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:53 
  
 svenskt programföretag, skall ett pliktexemplar lämnas av varje sändning. 
 Av andra ljudradio- och televisionsprogram än som avses i andra stycket skall ett pliktexemplar lämnas av varje sändning som ägt rum under högst fyra veckor per kalenderår. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får besluta för vilka veckor som pliktexemplar skall lämnas. Lag (1996:859). 
 Vem som skall lämna pliktexemplar 
 19 § Pliktexemplar av skrift, som avses i 1 kap. 5 § tryckfrihets- förordningen, skall lämnas 
  
 1. 
  
 när det gäller skrift, som har framställts här i landet, av fram- ställaren, 
  
 2. 
  
 när det gäller periodisk skrift, som har framställts utomlands, av utgivaren här i landet, 
  
 3. 
  
 när det gäller annan skrift än periodisk skrift, som har fram- ställts utomlands, av förläggaren här i landet eller, om sådan för- läggare inte finns, av den som har låtit lämna ut skriften för sprid- ning här i landet. 
  
 20 § Pliktexemplar av filmer eller dokument för elektronisk åter- givning skall lämnas av den som har låtit göra filmerna eller doku- menten tillgängliga för allmänheten här i landet. 
 När det gäller filmer eller videogram som har granskats av Alvarez tens biografbyrå och därvid inte godkänts för visning skall plikt- exemplar dock lämnas av den som har begärt granskningen hos byrån. Lag (1995:1375). 
 21 § Pliktexemplar av skrift i mikroform skall lämnas 
  
 1. 
  
 om skriften har framställts här i landet, av den som har fram- ställt skriften, 
  
 2. 
  
 om skriften har framställts utomlands, av den som har låtit föra in skriften till landet. Lag (1995:1375). 
  
 22 § Pliktexemplar av kombinerat material skall lämnas 
 1. när det gäller material, som har framställts inom landet, av den som har beställt framställningen eller, om sådan beställare inte finns, av den som har låtit göra materialet tillgängligt för allmän- heten här i landet, 
 194 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 4 
  
 2. när det gäller material, som helt eller delvis har framställts utomlands, av förläggaren här i landet eller, om sådan förläggare inte finns, av den som har låtit göra materialet tillgängligt för all- mänheten här i landet. 
  
 23 
  
 § Pliktexemplar av ljudradio- och televisionsprogram skall läm- nas av den som enligt 5 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden skall ombesörja att programmet spelas in. 
  
 Vem som pliktexemplar skall lämnas till 
  
 24 
  
 § Av pliktexemplar av skrift eller kombinerat material som skall lämnas i två eller tre exemplar skall ett eller två exemplar lämnas till Kungl. biblioteket och ett exemplar lämnas till Lunds universitets- bibliotek. 
  
 Av pliktexemplar av skrift eller kombinerat material som skall lämnas i sju exemplar skall ett exemplar lämnas till vart och ett av Kungl. biblioteket och Stockholms, Uppsala, Linköpings, Lunds, Göteborgs och Umeå universitetsbibliotek. 
  
 25 
  
 § Pliktexemplar av film, av annat dokument för elektronisk åter- givning än sådant som avses i 10 § eller av upptagning av ljudradio- och televisionsprogram skall lämnas till Statens ljud- och bildarkiv. Lag (2000:663). 
  
 26 
  
 § Den som har lämnat pliktexemplar av film har rätt att återfå filmen och skall beredas tillfälle att hämta filmen sedan Statens ljud- och bildarkiv har haft skälig tid för att framställa en kopia. Lag (2000:663). 
  
 Tid då pliktexemplar skall lämnas 
 27 § Pliktexemplar av tryckt dagstidning skall lämnas enligt föl- jande. 
 195 
 Bilaga 4 SOU 2004:53 
  
 Utgivningsmånad 
  
 Lämnas före utgången av 
  
 januari, februari 
  
 mars 
  
 mars, april 
  
 maj 
  
 maj, juni 
  
 juli 
  
 juli, augusti 
  
 september 
  
 september, oktober 
  
 november 
  
 november, december 
  
 januari 
  
 28 § Pliktexemplar skall lämnas av 
  
 1. 
  
 annan skrift som avses i 1 kap. 5 § tryckfrihetsförordningen än tryckt dagstidning, inom en månad efter utgången av det kalender- kvartal under vilket skriften utgavs, 
  
 2. 
  
 videogram, så snart som videogrammet har gjorts tillgängligt för allmänheten här i landet, 
  
 3. 
  
 skrift i mikroform, film eller annat dokument för elektronisk återgivning än videogram, inom en månad från den dag då doku- mentet först gjordes tillgängligt för allmänheten här i landet. 
  
 Av film eller videogram som har granskats av Statens biografbyrå och därvid inte godkänts för visning skall dock pliktexemplar läm- nas inom en månad från den dag då beslut i granskningsärendet vunnit laga kraft. 
 29 § Pliktexemplar av kombinerat material som har gjorts tillgäng- ligt för allmänheten i fullständigt skick skall lämnas inom en månad efter utgången av det kalenderkvartal under vilket materialet gjor- des tillgängligt. 
 I annat fall än som anges i första stycket skall pliktexemplar av material som utgör en del av kombinerat material lämnas i enlighet med vad som följer av bestämmelserna i 28 § för varje dokument- slag. 
  
 30 
  
 § Pliktexemplar av ljudradio- och televisionsprogram skall läm- nas inom en månad från den dag då skyldigheten att bevara upptag- ningen enligt 5 kap. 3 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden upphörde. 
  
 Särskilda föreskrifter för videogram 
  
 31 
  
 § Statens ljud- och bildarkiv skall med hjälp av automatisk data- behandling föra ett särskilt register över pliktexemplar av video- 
  
 196 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 4 
  
 gram som har lämnats till arkivet. I registret skall antecknas ett nummer för varje videogram. Statens biografbyrå får ha terminal- åtkomst till detta register. 
 Statens ljud- och bildarkiv skall underrätta den som har lämnat pliktexemplar av videogram om de nummer som videogrammen har fått i registret. 
 Den som är skyldig att lämna pliktexemplar till Statens ljud- och bildarkiv skall föra en förteckning över videogram som omfattas av plikten och i förteckningen ange de registernummer som de ingivna pliktexemplaren har fått. Lag (2000:663). 
 Gemensamma föreskrifter 
 32 § Pliktexemplar som skall lämnas enligt föreskrifterna i denna lag skall även omfatta 
  
 1. 
  
 bildband, diabilder och liknande material som utgör tillbehör till det dokument av vilket pliktexemplar skall lämnas, 
  
 2. 
  
 omslag, fodral, folder, broschyr och liknande mindre tillbehör som följer med varje exemplar när detta görs tillgängligt för all- mänheten, 
  
 3. 
  
 såvitt gäller dokument för elektronisk återgivning, datorpro- gram i maskinläsbar form eller andra sådana särskilda anvisningar som kan fordras för att användaren skall kunna tillgodogöra sig innehållet i 
  
 dokumentet. 
 Den som beställer framställning av ett dokument, som framstäl- laren skall lämna pliktexemplar av enligt 19 § 1 och 21 § 1, skall tillhandahålla framställaren sådant material som enligt första stycket skall lämnas med pliktexemplaret. 
 Pliktexemplar och tillbehör skall vara i samma skick som de exemplar som är avsedda att göras tillgängliga för allmänheten. Lag (1995:1375). 
 33 § Varje försändelse med pliktexemplar skall vara åtföljd av en förteckning över det material som ingår i försändelsen. Förteck- ningen skall vara underskriven av den som är skyldig att lämna pliktexemplar och lämnas i två exemplar. Det ena exemplaret skall återställas med anteckning om att materialet har mottagits. 
 Om en försändelse omfattar kombinerat material eller sådant tillbehör som avses i 32 §, skall detta särskilt anges i förteckningen. 
 197 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:53 
  
 34 § Den som åsidosätter skyldigheten att lämna pliktexemplar enligt denna lag kan av den myndighet som regeringen bestämmer vid vite föreläggas att fullgöra sin skyldighet. 
 35 § Den som underlåter att fullgöra sin skyldighet att föra en för- teckning enligt 31 § tredje stycket eller den som underlåter att till- handahålla material enligt 32 § andra stycket skall dömas till böter. 
 36 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får för visst fall medge undantag från skyldigheten att lämna plikt- exemplar enligt denna lag. 
 37 § Beslut som en annan myndighet än regeringen har meddelat enligt denna lag får överklagas hos länsrätten. 
 Beslut om undantag enligt 36 § får dock inte överklagas. 
 Övergångsbestämmelser 
 1993:1392 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994, då lagen (1978:487) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bildupptagningar skall upp- höra att gälla. 
 När samtliga omständigheter som enligt den nya lagen skulle grunda skyldighet att lämna pliktexemplar av ett dokument har inträffat före ikraftträdandet tillämpas dock den upphävda lagen på det dokumentet. 
 1995:1375 
  
 1. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996. 
  
 2. 
  
 När samtliga omständigheter som grundar skyldighet att lämna pliktexemplar av ett dokument har inträffat före ikraftträ- dandet tillämpas de äldre bestämmelserna på det dokumentet. 
  
 198 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 4 
  
 Förordning (1993:1439) om pliktexemplar av dokument 
 Tillämpningsområde 
 1 § I denna förordning meddelas föreskrifter om sådant material som omfattas av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Förordning (2000:1105). 
 Bevarande av pliktexemplar 
 2 § Dokument som har lämnats till Kungl. biblioteket utgör natio- nalexemplar och dokument som har lämnats till Lunds universi- tetsbibliotek utgör nationella reservexemplar. De skall bevaras för framtiden. 
 Skyldigheten att bevara gäller inte sådana pliktexemplar som, efter respektive biblioteks prövning, befinnes utgöra dubblett av ett redan lämnat dokument eller en oförändrad ny utgåva av ett tidi- gare lämnat dokument. 
 I fråga om de två exemplar av tryckta dagstidningar som lämnas till Kungl. biblioteket gäller skyldigheten att bevara bara det ena exemplaret. 
 3 § Dokument som har lämnats till Stockholms, Uppsala, Linköpings, Göteborgs och Umeå universitetsbibliotek bevaras enligt föreskrifter som meddelas av respektive universitet. 
 4 § Dokument som har lämnats till Statens ljud- och bildarkiv skall bevaras för framtiden. 
 Skyldigheten att bevara gäller inte sådana pliktexemplar som, efter arkivets prövning, befinnes utgöra dubblett av ett redan läm- nat dokument eller en oförändrad ny utgåva av ett tidigare lämnat dokument. 
 Upptagning av ljudradio- eller televisionsprogram som har gjorts med stöd av 26 e § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk får bevaras i arkivet endast om de har doku- mentariskt värde eller rättighetshavarna har medgett att upptag- ningarna bevaras. Förordning (2000:1105). 
 199 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:53 
  
 Tillhandahållande av pliktexemplar 
 5 § De dokument som förvaras hos Kungl. biblioteket hålls till- gängliga i bibliotekets lokaler i den utsträckning som biblioteket bestämmer. 
 De dokument som förvaras hos Stockholms, Uppsala, Linköpings, Lunds, Göteborgs och Umeå universitetsbibliotek hålls tillgängliga enligt föreskrifter som meddelas av respektive uni- versitet och beträffande Lunds universitet, efter samråd med Kungl. biblioteket. 
 I fråga om kombinerat material som förvaras hos bibliotek gäller utom vad avser skrift bestämmelserna i  
 6–7 
  §§. 
 6 § De dokument som förvaras hos Statens ljud- och bildarkiv hålls tillgängliga i arkivets lokaler och tillhandahålls med hjälp av arki- vets apparatur i den utsträckning som arkivet bestämmer. 
 De dokument som förvaras hos arkivet får efter prövning i varje särskilt fall hållas tillgängliga på motsvarande sätt som föreskrivs i första stycket på en institution utanför arkivet. Efter utnyttjandet skall dokumentet lämnas tillbaka till arkivet. 
 Arkivet eller institutionen får inte låna ut dokument som har lämnats som pliktexemplar och som förvaras hos arkivet eller som har lämnats ut till en institution. Bestämmelser om utlåning av kopior finns i 7 §. Förordning (2000:1105). 
 7 § Bestämmelser om framställning av exemplar bl.a. inom Statens ljud- och bildarkiv finns i 16 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. 
 När en kopia av ett pliktexemplar lånas ut utanför arkivet skall arkivet upplysa mottagaren om innebörden av tillämplig upphovs- rättslig lagstiftning. 
 Efter utnyttjandet skall kopian återlämnas till arkivet. Sådant exemplar får därefter bevaras i arkivet. Förordning (2000:1105). 
 Övriga föreskrifter 
 7 a § Statens ljud- och bildarkiv skall besluta för vilka veckor som pliktexemplar av vissa ljudradio- och televisionsprogram skall läm- nas enligt 18 § tredje stycket lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Förordning (2000:1105). 
 200 
  
 SOU 2004:53 
  
 Bilaga 4 
  
 8 § Föreläggande att vid vite fullgöra skyldighet att lämna plikt- exemplar meddelas av Statens ljud- och bildarkiv i fråga om doku- ment som skall lämnas till arkivet och av Kungl. biblioteket i fråga om övriga dokument. Förordning (2000:1105). 
 9 § Undantag från skyldighet att lämna pliktexemplar får medges av Statens ljud- och bildarkiv i fråga om dokument som skall lämnas till arkivet och av Kungl. biblioteket i fråga om övriga dokument. Förordning (2000:1105). 
 10 § Ytterligare föreskrifter om bevarande och tillhandahållande av pliktexemplar som lämnas till Statens ljud- och bildarkiv får med- delas av arkivet. Förordning (2000:1105). 
 11 § I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut av Kungl. biblioteket, ett universitet eller Statens ljud- och bildarkiv i fråga om tillhandahållande av bevarat material får dock inte överklagas. Förordning (2000:1105). 
 Övergångsbestämmelser 
 1993:1439 
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1994, då förord- ningen (1978:779) om pliktexemplar av skrifter och ljud- och bild- upptagningar skall upphöra att gälla. 
 1995:252 
 Denna förordning träder i kraft den 1 april 1995. Beslut som har meddelats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmel- ser. 
 201