Deluppföljning 2 av den kommunalekonomiska utjämningen - med försalg till förändringar i kostnadsutjämningen 
  
 Deluppföljning 2 
 av den kommunalekonomiska utjämningen 
 – med förslag till förändringar i kostnadsutjämningen 
 Slutbetänkande 
 av 2005 års uppföljning av utjämningssystemet 
 Stockholm 2007 
 SOU 2007:61 
  
 SOU och Ds kan köpas från Miller kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Miller Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Edita Sverige AB 
 Stockholm 2007 
 ISBN  
 978-91-38-22795-4 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Duncan 
 Regeringen beslutade den 3 mars 2005 att tillkalla en särskild utre- dare med uppdrag att löpande följa upp det system för kommunal- ekonomisk utjämning som infördes den 1 januari 2005 (Dir. 2005:26). Utredningen har antagit namnet 2005 års uppföljning av utjämningssystemet (Fi 2005:02). 
 Till utredare förordnades fr.o.m. den 29 mars 2005 f.d. verkstäl- lande direktören Lara. 
 Som sakkunniga förordnades fr.o.m. den 27 maj 2005 ekonomen Torres, ekonomen, numera departementssekreteraren Robinson, departementssekreteraren Brown, ämnes- rådet Murphy och fr.o.m. den 5 september 2005 ekonomen Dominguez. 
 Som experter förordnades fr.o.m. den 27 maj 2005 departements- sekreteraren Zhang, kanslirådet Webb, departements- sekreteraren Copeland, statistikern Gill och departe- mentssekreteraren Fowler. 
 I sekretariatet har ingått Tran som huvudsekreterare fr.o.m. den 1 maj 2005 och som sekreterare Porter fr.o.m. den 9 augusti 2005 och Rhodes fr.o.m. den 1 mars 2007. Matthews har varit utredningens assistent. 
 Hösten 2006 överlämnade utredningen i enlighet med direktiven delbetänkandet Deluppföljning av den kommunalekonomiska ut- jämningen – med förslag om organisation samt löne- och bygg- kostnadsutjämning (SOU 2006:84). Efter remissbehandling tog regeringen i 2007 års ekonomiska vårproposition ställning till för- slagen i delbetänkandet. Riksdagen beslutade i juni 2007 i enlighet med regeringens förslag. De därigenom beslutade förändringarna genomförs från 2008. 
 Jag får härmed överlämna slutbetänkandet Deluppföljning 2 av den kommunalekonomiska utjämningen – med förslag till föränd- ringar i kostnadsutjämningen. 
 Utredningens arbete är därmed avslutat. 
 Stockholm i september 2007 
 Lara 
 /Ulf Andersson 
 Porter 
 Rhodes 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 11 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 21 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och betänkandets uppläggning.... 
  
 23 
  
 1.1 
  
 Varför utjämning?.................................................................... 
  
 23 
  
 1.2 
  
 Utredningens uppdrag och genomförande ............................ 
  
 24 
  
 1.3 
  
 Förslagen i delbetänkandet samt statsmakternas beslut 
  
 med anledning av dessa förslag ............................................... 
  
 25 
  
 1.4 
  
 Slutbetänkandets innehåll samt arbetets genomförande ....... 
  
 29 
  
 2 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en 
  
 beskrivning................................................................ 
  
 33 
  
 2.1 
  
 Kort historik............................................................................. 
  
 33 
  
 2.2 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningens fem delar ............ 
  
 35 
  
 2.3 
  
 Något om den kommunalekonomiska utjämningens 
  
 samlade utfall år 2007............................................................... 
  
 40 
  
 3 
  
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg ..................... 
  
 45 
  
 3.1 
  
 Kort om nuvarande delmodells utformning........................... 
  
 45 
  
 3.2 
  
 Utvecklingen inom förskolan och skolbarnsomsorgen......... 
  
 46 
  
 3.3 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring .......................... 
  
 50 
  
 3.4 
  
 Resultatet av mitt förslag......................................................... 
  
 53 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2007:61 
  
 4 
  
 Förskoleklass och grundskola 
  
 .......................................55 
  
 4.1 
  
 Kort om nuvarande delmodells utformning och 
  
 utredningens arbete.................................................................. 
  
 55 
  
 4.2 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring .......................... 
  
 58 
  
 4.3 
  
 Resultatet av mitt förslag ......................................................... 
  
 60 
  
 5 
  
 Gymnasieskola ........................................................... 
  
 63 
  
 5.1 
  
 Kort om nuvarande delmodells utformning samt 
  
 utredningens arbete.................................................................. 
  
 63 
  
 5.2 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring .......................... 
  
 65 
  
 5.3 
  
 Resultatet av mitt förslag ......................................................... 
  
 66 
  
 6 
  
 Individ- och familjeomsorg .......................................... 
  
 69 
  
 6.1 
  
 Kort om nuvarande delmodell................................................. 
  
 69 
  
 6.2 
  
 Utvecklingen inom individ- och familjeomsorgen................. 
  
 71 
  
 6.3 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring .......................... 
  
 72 
  
 6.4 
  
 Resultatet av mitt förslag ......................................................... 
  
 76 
  
 7 
  
 Äldreomsorg............................................................... 
  
 77 
  
 7.1 
  
 Kort om nuvarande delmodells utformning ........................... 
  
 77 
  
 7.2 
  
 Beräkning av normkostnaden.................................................. 
  
 79 
  
 7.3 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring .......................... 
  
 80 
  
 7.4 
  
 Resultatet av mitt förslag ......................................................... 
  
 84 
  
 8 
  
 Bebyggelsestruktur ..................................................... 
  
 87 
  
 8.1 
  
 Kort om delmodellens utformning ......................................... 
  
 87 
  
 8.2 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring av 
  
 komponenten administration, resor och räddningstjänst...... 
  
 88 
  
 8.3 
  
 Resultatet av mitt förslag ......................................................... 
  
 94 
  
 6 
  
 SOU 2007:61 
  
 Innehåll 
  
 8.4 
  
 Samlat utfall av mina förslag i delmodellen för 
  
 bebyggelsestruktur................................................................... 
  
 95 
  
 8.5 
  
 Komponenten gator och vägar................................................ 
  
 96 
  
 8.6 
  
 Komponenten uppvärmningskostnader ................................. 
  
 98 
  
 8.7 
  
 Mina överväganden om behovet av kostnadsutjämning 
  
 för landstingens bebyggelsestruktur....................................... 
  
 99 
  
 9 
  
 Hälso- och sjukvård .................................................. 
  
 101 
  
 9.1 
  
 Kort om delmodellen............................................................. 
  
 102 
  
 9.2 
  
 Glesbygdsutjämningens utformning .................................... 
  
 102 
  
 9.3 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring ....................... 
  
 104 
  
 9.4 
  
 Det samlade utfallet av mina förslag för hälso- och 
  
 sjukvård................................................................................... 
  
 109 
  
 9.5 
  
 Sjukvårdskostnaderna i Gotlands kommun ......................... 
  
 111 
  
 9.6 
  
 Kostnadsstrukturen inom psykiatri och missbruk .............. 
  
 111 
  
 9.7 
  
 En genderanalys av sjukvårdsmodellen................................. 
  
 113 
  
 10 
  
 Samlade effekter för kommunerna av utredningens 
  
 förslag..................................................................... 
  
 115 
  
 10.1 
  
 Behovet av löpande uppföljning av den 
  
 kommunalekonomiska utjämningen .................................... 
  
 115 
  
 10.2 
  
 Ekonomiska konsekvenser för kommunerna ...................... 
  
 117 
  
 11 
  
 Införanderegler ........................................................ 
  
 123 
  
 12 
  
 Övriga frågor ............................................................ 
  
 125 
  
 12.1 
  
 Kommunernas  
 va-verksamhet............................................... 
  
 125 
  
 12.2 
  
 Vissa frågor rörande den gränsregionala statistiken ............ 
  
 129 
  
 7 
 Innehåll SOU 2007:61 
  
 Kommittédirektiv ............................................................. 
  
 133 
  
 Bilaga 2a Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, 
  
 utjämningsår 2007................................................... 
  
 141 
  
 Bilaga 2b Kommunalekonomisk utjämning för landsting, 
  
 utjämningsår 2007................................................... 
  
 155 
  
 Bilaga 3a Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 
  
 2007 ...................................................................... 
  
 157 
  
 Bilaga 3b Kostnadsutjämning för landsting, utjämningsår 
  
 2007 ...................................................................... 
  
 171 
  
 Bilaga 4 Kommungruppsindelningen.................................. 
  
 173 
  
 Bilaga 5 
  
 Glesbygdsverkets beräkning av merkostnaden för 
  
 gles bebyggelsestruktur ............................................. 
  
 177 
  
 Bilaga 6a Beräkningarna till grund för delmodellen 
  
 förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg .................... 
  
 183 
  
 Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och 
  
 skolbarnsomsorg....................................................... 
  
 193 
  
 Bilaga 7 
  
 Resultatbilaga för förskoleklass och grundskola ...... 
  
 203 
  
 Bilaga 8 
  
 Resultatbilaga för gymnasieskola .......................... 
  
 219 
  
 Bilaga 9 
  
 Resultatbilaga för individ- och familjeomsorg ......... 
  
 229 
  
 8 
 SOU 2007:61 Innehåll 
  
 Bilaga 10a 
  
 Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 
  
 2007 
  
 - redovisning av resultat ................................... 
  
 245 
  
 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 
  
 2002 och 2007 ....................................................... 
  
 281 
  
 Bilaga 10c 
  
 Resultatbilaga för äldreomsorg.......................... 
  
 291 
  
 Bilaga 11a 
  
 Resultatbilaga för bebyggelsestruktur ................ 
  
 309 
  
 Bilaga 11b Resultatbilaga för bebyggelsestruktur, inklusive 
  
 beslutade förändringar som genomförs 2008 .............. 
  
 327 
  
 Bilaga 12 En genderanalys av kostnadsmatriserna i 
  
 delmodellen hälso- och sjukvård ................................ 
  
 345 
  
 Bilaga 13a 
  
 Samlat utfall av utredningens förslag för 
  
 kommuner ............................................................... 
  
 349 
  
 Bilaga 13b Kostnadsutjämning för kommuner utjämningsår 
  
 2007, med beaktande av utredningens förslag ............ 
  
 365 
  
 Bilaga 14 Förslag till införanderegler – utfall 
 (sammantagen förändring plus införandebidrag/avgift .. 381 
 9 
 Sammanfattning 
 En övergripande ambition för riksdag och regering är att kommu- nerna och landstingen ska ha likvärdiga ekonomiska förutsättningar att kunna ge sina invånare likvärdig service oberoende av olika strukturella förhållanden såsom exempelvis kommuninvånarnas ålder och inkomster. 
 Det stora offentliga åtagande som lagts på kommuner och landsting förutsätter att staten tillskjuter medel till kommun- sektorn utöver kommunernas egna skatte- och avgiftsintäkter. Därutöver behövs även en omfördelning mellan kommuner och mellan landsting. Inom ramen för ett särskilt system för kommu- nalekonomisk utjämning hanteras både de medel som staten till- skjuter och de medel som omfördelas mellan kommunerna och mellan landstingen. Sammantaget ger systemet en långtgående ut- jämning av kommunernas och landstingens intäkter och struktu- rellt betingade kostnadsskillnader. Systemet i dess nuvarande ut- formning infördes den 1 januari 2005. 
 Behovet av löpande uppföljning av den kommunalekonomiska utjämningen 
 Mitt uppdrag har varit att löpande följa upp systemet för kommu- nalekonomisk utjämning. Utöver den löpande uppföljningen har jag haft i uppdrag att analysera ett antal specifika frågeställningar. Detta betänkande utgör utredningens slutbetänkande. I oktober 2006 lämnade jag till regeringen delbetänkandet Deluppföljning av den kommunalekonomiska utjämningen – med förslag om organi- sation samt löne- och byggkostnadsutjämning (SOU 2006:84). 
 Jag föreslog i mitt delbetänkande att två nya delmodeller införs i kostnadsutjämningen för utjämning av strukturellt betingade löne- skillnader i kommunsektorn, en för kommunerna och en för landstingen. Jag föreslog vidare en förändring av komponenten för 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:61 
  
 utjämning av byggkostnader i delmodellen bebyggelsestruktur samt en uppdatering av kostnadsmatriserna i delmodellen hälso- och sjukvård och av underlaget för beräkning av antalet  
 HIV-pati- 
  enter. 
 I 2007 års ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100) be- handlade regeringen förslagen i delbetänkandet. Regeringen före- slog att två nya delmodeller för lönekostnadsutjämning införs, men med ett begränsat genomslag i förhållande till mitt förslag. Reger- ingen föreslog vidare att de av mig föreslagna förändringarna av byggkostnadsutjämningen samt uppdateringen av hälso- och sjuk- vårdsmodellen genomförs. Samtliga förändringar föreslogs genomföras fr.o.m. 2008. Riksdagen beslutade i juni i år i enlighet med regeringens förslag. 
 För att den kommunalekonomiska utjämningen ska fungera och upplevas som legitim krävs att den vårdas och utvecklas i takt med demografiska eller andra strukturella förändringar i samhället samt anpassas till de politiska beslut på statsmaktsnivå, som påverkar kommunsektorn och enskilda kommuner och landsting. 
 Behovet av en aktiv förvaltning gäller hela den kommunal- ekonomiska utjämningen, men i särskilt hög grad kostnads- utjämningen. Flertalet delmodeller i kostnadsutjämningen baseras i grunden på demografin som uppdateras årligen av Statistiska centralbyrån (SCB), som även uppdaterar vissa data i övrigt i delmodellerna årligen. Vid sidan av de årliga uppdateringarna av de olika delmodellerna krävs emellertid specifika insatser för uppföljning och analys ungefärligen med tre till fem års intervall. Det kan exempelvis handla om att uppdatera regressionsmodeller eller att validera olika antaganden som ligger till grund för beräkningarna. Glesbygdskomponenterna behöver genomgående uppdateras med vissa intervall. Det är också viktigt att fortlöpande förbättra metoderna för att beräkna de strukturellt betingade kostnadsskillnaderna mellan kommunerna, och att ta tillvara eventuella nya datakällor. 
 Det nuvarande systemet för kostnadsutjämning mellan kom- muner och mellan landsting infördes 1996, och flertalet delmodel- ler i dagens utjämning fanns med i systemet redan från början. Un- der de dryga tio år som systemet varit i funktion har ett antal kommittéer med några års mellanrum svarat för fördjupade analy- ser av kostnadsutjämningens olika delmodeller och därmed kom- pletterat SCB:s årliga uppdateringar. Större översyner har regel- 
 12 
  
 SOU 2007:61 
  
 Sammanfattning 
  
 mässigt resulterat i betydande omfördelningseffekter, vilket aktua- liserat behovet av införanderegler. 
 Även mitt arbete har resulterat i förslag som ger förhållandevis stora omfördelningseffekter mellan kommuner och mellan lands- ting. Detta understryker behovet av löpande uppföljning, och att det är viktigt att uppföljningen görs kontinuerligt. En alltför lång tidsrymd mellan uppföljningarna och uppdateringarna leder till kraftiga omfördelningar när väl uppdateringen implementeras. 
 Ett av mina uppdrag enligt direktiven har varit att överväga och föreslå en lämplig organisatorisk lösning för en permanent upp- följning av utjämningssystemet. I mitt delbetänkande har jag före- slagit att uppdraget ska läggas på Statskontoret. Regeringen har därefter, i vårpropositionen 2007, aviserat att Statskontoret ska få ett permanent uppdrag att löpande följa upp utjämningssystemet. 
 Jag pekar i detta slutbetänkande ut ett antal delmodeller i kost- nadsutjämningen där fortsatt utvecklingsarbete är angeläget. Det är min förhoppning att mina synpunkter i dessa avseenden ska kunna utgöra ett planeringsunderlag för Statskontoret. 
 Mina förslag 
 Jag föreslår som ett led i den löpande uppföljningen av utjämnings- systemet uppdateringar och förändringar i kostnadsutjämningen som berör sex av delmodellerna för kommunerna samt en av del- modellerna för landstingen. Förslagen har föregåtts av en översikt- lig genomgång av samtliga delmodeller. 
 Mina förslag till uppdateringar och förändringar motiveras av att den löpande uppföljningen påvisat strukturella förändringar som påverkar enskilda kommuners och landstings förutsättningar för de olika verksamheternas bedrivande. I andra fall motiveras mina för- slag av att uppföljningen visat att det finns nya data och metoder som gör det möjligt att mer exakt än tidigare mäta de strukturella skillnader som finns mellan kommunerna. De föreslagna uppdate- ringarna och förändringarna bör genomföras fr.o.m. den 1 januari 2009. 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:61 
  
 Förskola 
 En viktig strukturell förändring är att nyttjandet av förskolan och skolbarnsomsorgen har blivit jämnare fördelat över landet. Fortfa- rande är andelen inskrivna barn i förskolan större i storstäder, för- ortskommuner och större städer än i övriga delar av landet, men under de senaste åren har andelen inskrivna barn i kommuner utanför de större städerna med omgivningar ökat betydligt. Detta har minskat skillnaden i behovet av barnomsorg mellan kommu- nerna. 
 Mitt förslag rörande utjämningen för strukturella kostnads- skillnader i förskolan: 
  
 Behovet av barnomsorg skattas med hjälp av ett nytt behovsindex. 
  
 Den regressionsmodell som används vid skattningen av barnomsorgsbehovet uppdateras. 
  
 Täthetsvariabeln uppdateras till 2005 års värden. 
  
 Genomslaget av höga och låga värden i variabeln skattekraft begränsas ytterligare. 
  
 Enhetskostnaderna per barn i respektive åldersgrupp uppdateras samtidigt som åldersgrupperna görs om och ut- ökas till att även innefatta barn mellan 10 och 12 år. 
  
 Grundskola och gymnasieskola 
 Andra strukturella förändringar som ligger till grund för mina för- slag har med demografin att göra. I delmodellerna för grundskola och gymnasieskola har befolkningsförändringar, som inte fångas upp av SCB:s årliga uppdateringar, påverkat utfallet vid uppdate- ringen av glesbygdskomponenterna. Förslagen till uppdateringar och förändringar av beräkningarna av merkostnader för gles bebyg- gelsestruktur har även föranletts av bättre tillgång på data. Föränd- ringarna innebär bl.a. att vägavstånden mäts mer exakt. 
 Mitt förslag rörande utjämningen för strukturella kostnads- skillnader i grundskolan: 
  
 Den fasta ersättningen i komponenten för beräkning av merkostnader för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk uppdateras. 
  
 14 
  
 SOU 2007:61 
  
 Sammanfattning 
  
 En ny fiktiv utplacering av grundskolor implementeras, baserat på befolkningen 2005. 
  
 En ny beräkning av elevernas vägavstånd till grundskolor implementeras, baserat på befolkningen 2005. 
  
 Kostnadsfunktionerna för små skolor och skolskjutsar upp- dateras och ett antal kostnader justeras. 
  
 Mitt förslag rörande utjämningen för strukturella kostnads- skillnader i gymnasieskolan: 
  
 Underlaget för beräkningen av kommunernas merkostnader för inackorderingstillägg räknas upp. 
  
 Underlaget för beräkningen av kommunernas merkostnader för skolresor till gymnasiet räknas upp. 
  
 En ny beräkning av elevernas vägavstånd till gymnasieskolor implementeras, baserat på befolkningen 2005. 
  
 Individ- och familjeomsorg 
 Inom individ- och familjeomsorgen ökar träffsäkerheten i utjäm- ningen för övrig individ- och familjeomsorg, dvs. för ekonomiskt bistånd, missbrukarvård samt övrig vuxenvård och familjerätt, ge- nom att vissa av de strukturella variabler som används för att mäta behovet i respektive kommun förändras för att fånga målgruppen mer precist. Ingen förändring föreslås av utjämningen för barn- och ungdomsvård. 
 Mitt förslag rörande utjämningen för strukturella kostnads- skillnader för övrig individ- och familjeomsorg: 
 Den regressionsmodell som används förändras till att innehålla följande variabler 
  
 arbetssökande utan ersättning (oförändrad variabel). 
  
 personer som är sambo/gifta, utrikes födda utanför EU, Norden, USA, Kanada, Nya Zeeland och Australien, utan introduktionsersättning, med barn  
  
 (0–17 
  år) och en in- komst under 150 000 kronor (ny variabel). 
  
 ensamstående kvinnor i åldern  
  
 20–55 
  med barn  
 0–17 
  år och en inkomst som understiger 170 000 kronor per år (ny variabel). 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:61 
  
 roten ur tätortsbefolkningen i kommunen år 2005 (upp- daterad variabel). 
  
 Äldreomsorg 
 Mitt förslag till uppdateringar och förändringar av delmodellen äldreomsorg motiveras bl.a. av att det nu finns nya data som med- för att behovet av omsorg kan skattas på ett bättre sätt än tidigare, samtidigt som modellen förenklas och blir mer stabil. Den nuva- rande delmodellen baseras dessutom i vissa avseenden på data från Folk- och bostadsräkningarna, som i längden inte är möjliga att uppdatera eftersom det inte längre görs några Folk- och bostads- räkningar. Förslagen till uppdateringar och förändringar av beräk- ningarna av merkostnader i glesbygd har grundats på senast till- gängliga befolkningsdata, och på en aktualisering av underliggande kostnadsdata. 
 Mitt förslag rörande utjämningen för strukturella kostnads- skillnader inom äldreomsorgen: 
  
 Beräkningen av normkostnad indelad efter socioekonomisk tillhörighet upphör och ersätts med indelning efter inkomst. Inkomsten för den äldre befolkningen ska uppdateras årli- gen av SCB. 
  
 Skattningen av omsorgsbehov hos äldre görs direkt med hjälp av  
  
 ADL-beroende. 
  Vårdkonsumtionen som ligger till grund för normkostnaden uppdateras. 
  
 Män och kvinnor får samma normkostnad givet inkomst, etnicitet, ålder och  
  
 ADL-beroende. 
  
 Kostnaderna för hemtjänsttimme och särskilt boende uppdateras. 
  
 Merkostnaden för hemtjänst i glesbygd uppdateras. 
  
 Tillägget till glesbygdskommuner för särskilt boende upphör. 
  
 16 
  
 SOU 2007:61 
  
 Sammanfattning 
  
 Administration och räddningstjänst 
 Merkostnaderna för administration och räddningstjänst till följd av litet befolkningsunderlag eller gles bebyggelsestruktur fångas upp bättre med den nya och förenklade metod för utjämning som jag föreslår. 
 Mitt förslag rörande utjämningen för strukturella kostnads- skillnader för administration, resor och räddningstjänst: 
  
 Komponenten administration, resor och räddningstjänst er- sätts av två komponenter – administration respektive rädd- ningstjänst. 
  
 Utjämning för lokala resor upphör. 
  
 I komponenten administration beräknas kommunernas mer- kostnad med variablerna invånardistans respektive folk- mängd. 
  
 I komponenten räddningstjänst beräknas kommunernas merkostnad med variablerna invånardistans respektive lokalt befolkningsunderlag. 
  
 Hälso- och sjukvård 
 Mitt förslag till uppdatering av beräkningarna av merkostnader för hälso- och sjukvård i områden med gles bebyggelsstruktur innebär bl.a. att kostnadsdata och demografiska data till grund för beräk- ningarna har aktualiserats, och att vägavstånden mäts mer exakt. Beräkningarna avser merkostnader för sjukhus, vårdcentraler, övernattningsplatser, ambulanscentraler och sjukresor. 
 Mitt förslag rörande utjämningen för strukturella merkostnader för gles bebyggelsestruktur inom hälso- och sjukvården: 
  
 Sjukhus: Lönekostnaderna vid sjukhus uppdateras. Ny an- knytning av befolkningen till de fiktivt utplacerade sjuk- husen. 
  
 Vårdcentraler: Beräkningen av lönekostnaderna uppdateras och lönekostnader för stafettläkare inkluderas. Lokal- kostnaderna exkluderas ur beräkningen av merkostnaderna. Ny fiktiv utplacering av vårdcentraler med ny anknytning av befolkningen till de fiktivt utplacerade vårdcentralerna. 
  
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:61 
  
 Övernattningsplatser: Kostnaden per övernattningsplats sänks. Ny fiktiv utplacering av övernattningsplatser. 
  
 Ambulansstationer: Kostnaden för driften av en  
  
 1-bils 
  ambulansstation höjs. Ny utplacering av fiktiva ambulans- stationer. 
  
 Sjukresor: Ny beräkning av personkilometer. Kilometer- kostnaden för sjukresor uppdateras. 
  
 Ekonomiska konsekvenser 
 De föreslagna förändringarna innebär att 58 kommuner får sänkta standardkostnader med som mest 1 494 kronor per invånare. Av dem får de allra flesta, 44 stycken, sänkta standardkostnader med mindre än 500 kronor per invånare. 
 Samtidigt får 232 kommuner höjda standardkostnader med upp till 1 895 kronor per invånare. En majoritet av dessa, 127 stycken, får höjda standardkostnader med mer än 500 kronor per invånare. 
 I dag omfördelas knappt 4,9 miljarder kronor i kostnads- utjämningen mellan kommunerna. Med mina förslag minskar om- fördelningen till knappt 4,7 miljarder kronor. 
 På kommungruppsnivå blir det samlade utfallet av förslagen att storstäder och förortskommuner får sänkta standardkostnader me- dan övriga kommungrupper får höjda standardkostnader. 
 Flertalet av de kommuner som får de största negativa föränd- ringarna till följd av mina förslag till uppdateringar och föränd- ringar ligger i Stockholms län. 
 Utjämningen sker mellan kommuner, men det kan ändå vara av intresse att belysa det samlade utfallet för kommunerna per län. De 26 kommunerna i Stockholms län får sammantaget sänkta standard- kostnader med drygt 1,35 miljarder kronor, vilket är den största sänkningen för kommunerna i ett län i kronor räknat. Även kommunerna i Skåne län får totalt sett sänkta standardkostnader. Den största positiva förändringen mätt i kronor per invånare får Gotlands kommun och därnäst kommunerna i Kalmar och Kronobergs län. Kommunerna i ett och samma län får givetvis olika utfall av mina förslag, och i flertalet län finns både kommuner som får sänkta standardkostnader och kommuner som får höjda stan- dardkostnader. 
 18 
  
 SOU 2007:61 
  
 Sammanfattning 
  
 För landstingen innebär mina förslag rörande glesbygdstilläggen i delmodellen för hälso- och sjukvård att 8 landsting får sänkta standardkostnader, medan 13 landsting får höjda standard- kostnader. 
 Glesbygdskomponenten i hälso- och sjukvårdsmodellen omför- delar i dag sammanlagt 473 miljoner kronor. Med mitt förslag ökar omfördelningen till 594 miljoner kronor. 
 Den största negativa förändringen får Stockholms läns landsting med 42 kronor per invånare, eller ca 80 miljoner kronor. Föränd- ringen är mest positiv för Norrbottens läns landsting som får 237 kronor per invånare, eller totalt ca 60 miljoner kronor. 
 Införanderegler 
 Införanderegler har vid tidigare större uppdateringar och föränd- ringar av det kommunalekonomiska systemet ansetts nödvändiga för att ge kommuner och landsting som, till följd av förändring- arna, fått ett negativt utfall möjlighet att under en angiven tids- period anpassa sina kostnader. 
 Med anledning av att mina förslag för flera kommuner ger rela- tivt sett stora omfördelningseffekter anser jag att det är befogat att även denna gång ge de kommuner som får ett negativt utfall på grund av de nya förslagen en viss tid för anpassning. För att finan- siera dessa nya införandebidrag föreslår jag att de kommuner som får ett positivt utfall av mina förslag på motsvarande sätt får accep- tera en tidsmässig förskjutning i genomslaget av förändringarna. 
 Mitt förslag till nya införanderegler: 
  
 Kommuner som får en negativ förändring av bidrag och av gifter i kostnadsutjämningen till följd av mina förslag erhåller ett särskilt införandebidrag under åren 2009 och 2010, för att möjliggöra en anpassning över tre år till de förslagna förändringarna. 
  
 Kommuner som sammantaget får en positiv förändring av bidrag och avgifter till följd av mina förslag betalar en sär- skild införandeavgift åren 2009 och 2010. Avgiften finansie- rar de särskilda bidragen under införandetiden, och innebär att även de positiva förändringarna får fullt genomslag först efter tre år. 
  
 Bidrag ska lämnas och avgift betalas 
  
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:61 
  
 - 
  
 år 2009 med ett belopp som motsvarar 33 % av föränd- ringen år 2009, och 
  
 - 
  
 år 2010 med ett belopp som motsvarar 67 % av föränd- ringen år 2009. 
  
 Då förändringarna för landstingen till följd av uppdateringen av glesbygdskomponenten i delmodellen för hälso- och sjukvård är begränsad är min bedömning att det inte är motiverat med något särskilt införandebidrag för landstingen. 
 20 
 Författningsförslag 
 Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning 
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:773) om kommunal- ekonomisk utjämning 
  
 dels  
 att rubriken närmast före 13 § ska lyda Införandebidrag och införandeavgift 
  
 dels  
 att det i lagen ska införas en ny paragraf, 13 a §, av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 13 a § 
 En kommun som under ut- jämningsåret 2009 får en negativ förändring av bidrag och avgifter i kostnadsutjämningen har rätt till ett särskilt införandebidrag åren 2009 och 2010. 
 En kommun som under ut- jämningsåret 2009 får en positiv förändring av bidrag och avgifter i kostnadsutjämningen ska betala en särskild införandeavgift åren 2009 och 2010. 
 Bidrag ska lämnas och avgift betalas om förändringarna har orsakats av de ändringar av be- räkningen av standardkostnaden 
 21 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2007:61 
  
 för verksamheterna förskoleverk- samhet och skolbarnomsorg, för- skoleklass och grundskola, gym- nasieskola, individ- och familje- omsorg, äldreomsorg samt bebyg- gelsestruktur som gäller från och med utjämningsåret 2009. 
 Bidrag ska lämnas och avgift betalas 
 – år 2009 med ett belopp som motsvarar 33 procent av för- ändringen år 2009, och 
 – år 2010 med ett belopp som motsvarar 67 procent av för- ändringen år 2009. 
 U 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2009 och gäller till och med den 31 december 2010. 
 22 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och betänkandets uppläggning 
  
 I detta kapitel beskrivs motiven till den kommunalekonomiska ut- jämningen som en introduktion till en redovisning av uppdraget för denna utredning. Av redovisningen framgår vilka delar av uppdra- get som avrapporterats i utredningens delbetänkande, förslagen i delbetänkandet samt de beslut som fattats av regering och riksdag med anledning av dessa förslag. Avslutningsvis redogörs för slut- betänkandets uppläggning och innehåll samt utredningsarbetets genomförande. 
  
 1.1 
  
 Varför utjämning? 
  
 De offentliga utgifterna utgör i Sverige en hög andel av BNP sam- tidigt som graden av decentralisering av uppgifter till kommuner och landsting är stor i ett internationellt perspektiv. Kommuner och landsting ansvarar bl.a. för utgiftstunga områden som skola, hälso- och sjukvård samt barn- och äldreomsorg. Samtidigt varierar behoven av olika offentliga tjänster mellan kommunerna och mel- lan landstingen, liksom även skattekraften, dvs. skattebasen per invånare. 
 En övergripande ambition för riksdag och regering är att kom- munerna och landstingen ska ha likvärdiga ekonomiska förutsätt- ningar att kunna ge sina invånare likvärdig service oberoende av olika strukturella förhållanden såsom exempelvis kommun- invånarnas ålder och inkomster. 
 Det stora offentliga åtagande som lagts på kommuner och landsting förutsätter att staten tillskjuter medel till kommun- sektorn utöver kommunernas egna skatte- och avgiftsintäkter. Därutöver behövs även en omfördelning mellan kommuner och mellan landsting. Inom ramen för ett särskilt system för kommunal- 
 23 
  
 Utredningens uppdrag och betänkandets uppläggning 
  
 SOU 2007:61 
  
 ekonomisk utjämning hanteras både de medel som staten tillskjuter och de medel som omfördelas mellan kommunerna och mellan landstingen. Sammantaget ger systemet en långtgående utjämning av kommunernas och landstingens intäkter och strukturellt betingade kostnadsskillnader. Systemet i dess nuvarande utformning infördes den 1 januari 2005. (För en beskrivning av systemet se kapitel 2). 
  
 1.2 
  
 Utredningens uppdrag och genomförande 
  
 Mitt uppdrag enligt direktiven (Dir 2005:26) är att löpande följa upp det system för kommunalekonomisk utjämning som infördes den 1 januari 2005. Utöver den löpande uppföljningen har jag haft i uppdrag att analysera ett antal specifika frågeställningar. Direktiven återges i sin helhet i bilaga 1. Detta betänkande utgör utredningens slutbetänkande. I oktober 2006 lämnade jag till regeringen del- betänkandet Deluppföljning av den kommunalekonomiska utjäm- ningen – med förslag om organisation samt löne- och byggkost- nadsutjämning (SOU 2006:84). 
 Nedan redovisas en sammanfattning av uppdragets olika delar. I uppdraget ingår att: 
  
 svara för en löpande uppföljning och utvärdering av systemet och säkerställa behovet av dataunderlag för en sådan uppfölj- ning, 
  
 följa upp förändringar i inkomstutjämningen och i kostnads- utjämningens olika delar och skapa metoder för en sådan upp- följning, 
  
 löpande följa verksamhets- och kostnadsutvecklingen i de kom- munala verksamheterna, 
  
 löpande följa förändringar i samhällsutvecklingen och i de kom- munala verksamheterna i de delar som har betydelse för utjäm- ningssystemet, samt 
  
 följa behovet av uppdateringar av kostnadsutjämningens olika delar och vid behov lämna förslag till uppdateringar. 
  
 24 
  
 SOU 2007:61 
  
 Utredningens uppdrag och betänkandets uppläggning 
  
 Specifika frågeställningar 
 I mitt uppdrag ingår att analysera om det finns strukturella kost- nadsskillnader som inte beaktas i utjämningssystemet. Därvid bör analyser av löneutvecklingen i kommuner och landsting och en översyn av den regionala indelningen för byggkostnadsfaktorn pri- oriteras. 
 I uppdraget ingår också att överväga och föreslå lämplig organi- satorisk lösning för en permanent uppföljning av utjämnings- systemet och inriktningen på det fortsatta arbetet efter ett upp- byggnadsskede. I första hand ska prövas att verksamheten läggs i befintlig myndighet. 
 Enligt direktiven bör utvecklingen av kommunernas VA- kostnader bli föremål för fortsatt uppföljning. Äldreomsorgs- modellen bör följas upp utifrån ett könsperspektiv. Hälso- och sjukvårdsmodellen och andra delar av landstingens verksamhet bör analyseras ytterligare, och då särskilt sjukvårdskostnaderna i Gotlands kommun. Även andra delar av kostnadsstrukturen inom landstingens ansvarsområde, exempelvis psykiatrin och missbrukar- vården, bör analyseras ytterligare. 
  
 1.3 
  
 Förslagen i delbetänkandet samt statsmakternas beslut med anledning av dessa förslag 
  
 Mina förslag i delbetänkandet (SOU 2006:84) i sammanfattning 
 Lönekostnadsutjämningen 
 Jag föreslår i delbetänkandet att två nya delmodeller införs i kostnads- utjämningen för utjämning av strukturellt betingade löneskillnader i kommunsektorn, en för kommunerna och en för landstingen. I delmodellen för kommunerna beräknas de strukturella löne- skillnaderna utifrån följande variabler: medellönen för kommun- anställda i angränsande kommuner, köpeskillingen på småhus samt förvärvsarbetargraden i kommunen. I delmodellen för landstingen beräknas de strukturella löneskillnaderna utifrån en variabel: lönerna i den privata sektorn i länet. Utjämningen ska enligt mitt förslag finansieras gemensamt av samtliga kommuner respektive landsting med samma belopp per invånare. Tilläggets storlek bör enligt mitt förslag i huvudsak bestämmas utifrån de framtagna regressionsmodellerna. Den faktiska standardiserade genomsnittliga 
 25 
  
 Utredningens uppdrag och betänkandets uppläggning 
  
 SOU 2007:61 
  
 lönen för kommunen/landstinget ska dock enligt förslaget utgöra ett tak. Jag föreslår ingen automatisk uppdatering av den indexserie som ligger till grund för utjämningen, utan istället att en större översyn görs vart femte år av såväl indexserierna för de faktiska lönenivåerna som för  
 regressions-modellerna. 
  Därmed blir de nya utfallen för enskilda kommuner och landsting inte möjliga att förutse och påverka. 
 Byggkostnadsutjämningen 
 Jag föreslår i delbetänkandet att en förändring görs av komponenten för utjämning av byggkostnader i delmodellen bebyggelsestruktur. Utjämningen föreslås fortsättningsvis bli baserad på regionala skillnader i lönekostnader för byggnadsarbetare samt skillnader i klimat. Uppföljning och uppdatering av lönestatistiken för byggnadsarbetare bör lämpligen ske vart tredje år. 
 Uppdateringen av delmodellen hälso- och sjukvård 
 Jag föreslår i delbetänkandet att en uppdatering görs av kostnads- matriserna i delmodellen hälso- och sjukvård, baserad på vård- konsumtionen i Region Skåne år 2004. Även en uppdatering av un- derlaget för beräkning av antalet  
 HIV-patienter 
  föreslås. 
 Införanderegler 
 Jag föreslår i delbetänkandet att de kommuner som år 2008 får de största negativa förändringarna i kostnadsutjämningen till följd av mina förslag avseende utjämning av lönekostnader och bygg- kostnader, under år 2008 får ett tillfälligt införandebidrag. Det be- tyder att för dessa kommuner medges en anpassning över två år till de föreslagna förändringarna i utjämningssystemet. Min bedöm- ning i delbetänkandet är att det inte är motiverat med något särskilt införandebidrag för landstingen. 
 26 
  
 SOU 2007:61 
  
 Utredningens uppdrag och betänkandets uppläggning 
  
 Organisationsfrågan 
 Jag föreslår i delbetänkandet att en ny permanent uppföljnings- organisation inrättas med uppgift att löpande ge underlag till re- geringen om den kommunalekonomiska utjämningen, exempelvis beräkningar, analys och förslag som efter beredning kan ligga till grund för beslut av regeringen eller riksdagen om uppdateringar eller andra förändringar i systemet. Uppdraget att löpande följa upp utjämningssystemet ska enligt mitt förslag läggas på Statskontoret. Jag förordar också att ett av regeringen utsett särskilt beslutsorgan inom Statskontoret ska besluta om inriktningen och prioritering- arna för myndighetens löpande uppföljning av utjämningssystemet och fatta beslut om de rapporter som ska överlämnas till reger- ingen. Regeringen kan besluta att beslutsorganets ordförande ska vara Statskontorets generaldirektör, alternativt utse en extern ord- förande. Den löpande uppföljningen av utjämningssystemet ska enligt mitt förslag vara statligt finansierad. 
 Statsmakternas beslut 
 I 2007 års ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100) be- handlar regeringen förslagen i utredningens delbetänkande. Reger- ingen föreslår att lönekostnadsutjämningen införs, men med ett begränsat genomslag och utan det tak som ligger i mitt förslag. Re- geringen föreslår i övrigt att de av mig föreslagna förändringarna av byggkostnadsutjämningen samt den föreslagna uppdateringen av hälso- och sjukvårdsmodellen genomförs. Regeringen aviserar även att Statskontoret ska få som ett permanent uppdrag att löpande följa upp utjämningssystemet. Regeringen föreslår inga införande- regler. 
 Regeringen framhåller i vårpropositionen bl.a. följande: 
 – Den av utredaren föreslagna lönekostnadsutjämningen införs inte fullt ut enligt förslaget beroende på svårigheten att avgöra hur stor del av skillnaderna i lönekostnad som är strukturellt betingade. Genom- slaget begränsas 2008 till 50 procent av utfallet i den föreslagna utjäm- ningsmodellen (regressionen) men utan den föreslagna begränsningen till den faktiska lönenivån i respektive kommun och landsting. Det sistnämnda för att helt eliminera påverkan av den faktiska lönenivån. Att införa en lönekostnadsutjämning förutsätter förslag till lagändring i denna proposition. 
 27 
  
 Utredningens uppdrag och betänkandets uppläggning 
  
 SOU 2007:61 
  
 – 
  
 De av utredaren föreslagna förändringarna i byggkostnads- utjämningen genomförs från 2008. Förslaget förutsätter ingen lag- ändring. 
  
 – 
  
 Delmodellen för hälso- och sjukvård i landstingens kostnads- utjämning uppdateras från 2008 i enlighet med utredningens för- slag. En sådan uppdatering kräver ingen lagändring. 
  
 – 
  
 En ny permanent uppföljningsorganisation inrättas från 2008 i en- lighet med utredningens förslag. Uppdraget, som omfattar att lö- pande följa upp utjämningssystemet, läggs på Statskontoret. 
  
 Riksdagen beslutade den 20 juni 2007 i enlighet med regeringens förslag (2006/07 FiU20, rskr. 2006/07:221). 
 Regeringen aviserar också i vårpropositionen att en parlamenta- risk utredning ska tillsättas under mandatperioden med uppdrag att utvärdera och utreda systemet för kommunalekonomisk utjäm- ning. 
 Regeringen anför: 
 I syfte att värna utjämningssystemet kommer regeringen att tillsätta en parlamentarisk utredning under mandatperioden med uppdrag att ut- värdera och utreda systemet för kommunalekonomisk utjämning, in- klusive de förändringar som nu föreslås. Alternativa metoder för in- komstutjämning med ett mer långsiktigt perspektiv skall utredas. Ut- redningen kan bland annat pröva möjligheten att utjämna de ekono- miska förhållandena mellan kommunerna genom förändringar av den kommunala skattebasen. Översynen syftar till att undanröja tillväxt- hämmande faktorer och stärka incitamenten för ekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning. Utredningen skall även beakta konsekvenser för utjämningssystemet av reformer som påverkar den kommunala sektorn, t.ex. avvecklingen av den statliga fastighetsskatten. Utred- ningen tillsätts under 2008. Ett slutbetänkande beräknas kunna lämnas i slutet av 2010. Inkomstutjämningen utreds och hanteras med förtur så att ett delbetänkande avseende inkomstutjämningen kan lämnas un- der 2009. 
 28 
  
 SOU 2007:61 
  
 Utredningens uppdrag och betänkandets uppläggning 
  
 1.4 
  
 Slutbetänkandets innehåll samt arbetets genomförande 
  
 I detta slutbetänkande avrapporterar jag ett antal förslag till upp- dateringar eller förändringar av kostnadsutjämningens olika del- modeller. Jag har följt upp och utvärderat delmodellerna för utjäm- ning mellan kommuner inom följande områden 
  
 förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 förskoleklass och grundskola 
  
 gymnasieskola 
  
 individ- och familjeomsorg 
  
 äldreomsorg 
  
 administration, resor och räddningstjänst, som är en kompo- nent inom delmodellen bebyggelsestruktur. 
  
 Vidare avrapporterar jag rörande landstingen en uppdatering av glesbygdskomponenten i hälso- och sjukvårdsmodellen. I mitt del- betänkande föreslogs som nämnts en uppdatering av stora delar av hälso- och sjukvårdsmodellen, och i och med den nu avrapporte- rade glesbygdskomponenten blir uppdateringen av hälso- och sjuk- vårdsmodellen komplett. 
 För kommunerna finns för närvarande nio delmodeller i kost- nadsutjämningen, och för landstingen tre delmodeller. Från och med 2008 finns därutöver delmodeller för utjämning av löne- kostnader för både kommuner och landsting. 
 I och med detta slutbetänkande har jag följt upp hela eller delar av sex av kommunernas delmodeller samt en av landstings- modellerna. Jag har vidare föreslagit införandet av de nya delmo- dellerna för löneutjämning. Urvalet av delmodeller för löpande uppföljning har gjorts efter en översiktlig genomgång av samtliga delmodeller, där respektive delmodells konstruktion och behov av uppföljning, förändring eller uppdatering har värderats efter dis- kussioner med utredningens experter och sakkunniga. 
 I kostnadsutjämningen ingår således ytterligare några del- modeller utöver de som jag har följt upp och avrapporterat. Jag har i utredningsarbetet inte behandlat delmodellerna för barn- och ungdom med utländsk bakgrund, befolkningsförändringar eller kollektivtrafik. En uppföljning av dessa delmodeller och kompo- nenter kan enligt min mening med fördel prioriteras av Stats- kontoret inom ramen för myndighetens kommande uppdrag att 
 29 
  
 Utredningens uppdrag och betänkandets uppläggning 
  
 SOU 2007:61 
  
 löpande följa upp den kommunalekonomiska utjämningen. I be- tänkandet fäster jag även uppmärksamhet på vissa brister i den gränsregionala statistiken, som har betydelse för den kommunal- ekonomiska utjämningen. 
 Presentation av utredningens förslag till uppdateringar och förändringar av olika delmodeller i kostnadsutjämningen 
 I bilaga 2a och 2b redovisas det samlade utfallet 2007 av den kom- munalekonomiska utjämningen för kommuner och för landsting enligt nu gällande utjämning. I bilaga 3a och 3b redovisas motsva- rande utfall för kostnadsutjämningen totalt och för de olika del- modellerna. 
 För var och en av de delmodeller i kostnadsutjämningen som behandlas i slutbetänkandet redovisas utfallet av förslagen till upp- dateringar eller förändringar med de standardkostnader som skulle ha gällt 2007 om förslagen genomförts då. Detta bl.a. för att un- derlätta jämförelser med den befintliga utjämningen (genom- förandet av förslagen föreslås till 2009). 
 För samtliga delmodeller i kostnadsutjämningen för kom- munerna som är föremål för uppdatering eller förändring redovisas en resultatbilaga. Varje resultatbilaga avslutas med en tabell som visar resultatet som ett vägt genomsnitt per län. I respektive av de kapitel som innehåller förslag till uppdateringar eller förändringar av olika delmodeller finns avslutningsvis en tabell som redovisar utfallet per kommungrupp. I denna tabell redovisas genomgående det ovägda genomsnittet. Det vägda snittet, som alltså redovisas länsvis i bilagorna, ger en bild av den regionala eller länsvisa fördelningen av medel totalt sett. Det ovägda snittet, som alltså redovisas per kommungrupp i de olika kapitlen, visar utfallet för en representativ kommun i respektive grupp. 
 I bilaga 13a visas de samlade effekterna av utredningens förslag per kommun i form av differenser per delmodell och totalt i för- hållande till innevarande års utjämning. Eftersom förslagen beträf- fande landstingen enbart berör delmodellen hälso- och sjukvård redovisas utfallet av utredningens förslag i kapitel 9, som behandlar denna delmodell. 
 I bilaga 13b visas standardkostnad för respektive kommun 2007 med beaktande av utredningens förslag. Denna avslutande tabell 
 30 
  
 SOU 2007:61 
  
 Utredningens uppdrag och betänkandets uppläggning 
  
 kan jämföras med bilaga 3a, som alltså visar motsvarande standard- kostnader i den befintliga utjämningen. 
 Specifika frågeställningar enligt direktiven 
 I kapitlet om delmodellen för äldreomsorg redovisas även en upp- följning av denna modell ur ett könsperspektiv. I kapitlet om hälso- och sjukvårdsmodellen behandlas förutom en uppdatering av gles- bygdskomponenten även sjukvårdskostnaderna i Gotlands kom- mun samt vissa frågor rörande psykiatri och missbruk. En upp- följning av kommunernas  
 VA-kostnader 
  redovisas under ett sär- skilt delavsnitt. 
 Utredningens genomförande 
 Utredningens sekretariat har kompletterats med konsultmedverkan i delar av arbetet. Glesbygdsverket har tagit fram en ny applikation för tillgänglighetsberäkningar i glesbygd och med stöd av den nya applikationen genomfört nya beräkningar. Statistiska centralbyrån (SCB) har på flera områden gjort statistiska bearbetningar till grund för utredningens arbete. Docent Gonzalez har gjort en uppdatering av normkostnaderna i äldreomsorgsmodellen samt vissa analyser av utfallet av denna uppdatering. Statskontoret gjorde under 2006 en genomlysning av utjämningen inom individ- och familjeomsorgen, som legat till grund för utredningens fort- satta arbete med delmodellen individ- och familjeomsorg. Därtill kommer att flera av utredningens experter och sakkunniga har del- tagit aktivt i det operativa utredningsarbetet. 
 31 
  
 2 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 I kapitlet ges inledningsvis en kort historik över hur den kommunal- ekonomiska utjämningen har förändrats genom åren. Därefter redo- görs för uppbyggnaden av de fem delarna i utjämningen. Avslut- ningsvis kommenteras utfallet från systemet innevarande år. Det samlade utfallet år 2007 för respektive kommun och landsting av hela systemet respektive av kostnadsutjämningen framgår av bilagorna 2 och 3. En beskrivning av systemets olika delar återfinns även i utredningens delbetänkande, SOU 2006:84. Den historik som redovisas i avsnitt 2.1 har samma innehåll som motsvarande avsnitt i delbetänkandet. Även vissa av de beskrivande delarna i öv- rigt har sin motsvarighet i delbetänkandet. 
  
 2.1 
  
 Kort historik 
  
 Under större delen av  
 1900-talet 
  har kommuner och landsting fått någon form av statligt bidrag i syfte att utjämna skillnader i eko- nomiska förutsättningar. System med inslag av utjämning mellan kommuner och mellan landsting har funnits sedan år 1966. 
 1966 års skatteutjämningssystem 
 Det skatteutjämningssystem som infördes år 1966 bestod av två delar: inkomstutjämning samt ett särskilt utjämningsbidrag till kommuner och landsting med hög utdebitering alternativt ett re- ducerat bidrag till kommuner och landsting med låg skattesats. Vid sidan av utjämningssystemet fanns ett flertal specialdestinerade statsbidrag. Detta system kom att gälla fram till och med år 1992 även om systemet modifierades i omgångar; exempelvis infördes 
 33 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 SOU 2007:61 
  
 från och med år 1986 en särskild skatteutjämningsavgift för kom- muner med mycket hög skattekraft, för att utjämna de mest ex- trema skillnaderna i skattekraft mellan kommunerna. 
 1993 års kommunalekonomiska reform 
 År 1993 genomfördes omfattande förändringar i de statliga bi- dragssystemen till kommuner. Den största förändringen var att flertalet av de specialdestinerade statsbidragen ersattes med ett ge- nerellt bidrag. Utjämningssystemet kom att bestå av tre delar: in- komstutjämning, kostnadsutjämning samt ett tillägg till kommuner med stor befolkningsminskning. Kommuner med en skattekraft som var högre än den av staten garanterade nivån hamnade utanför bidragssystemet. För landstingen gjordes endast små förändringar år 1993. 
 1996 års statsbidrags- och utjämningssystem 
 Från och med 1996 bestod statsbidrags- och utjämningssystemet av fyra delar: inkomstutjämning, kostnadsutjämning, ett generellt statsbidrag samt införanderegler. Till skillnad från tidigare system omfattades alla kommuner och landsting, vilket bl.a. innebar att systemet kunde användas vid ekonomiska regleringar mellan staten och kommunerna. 
 Utjämningen blev statsfinansiellt neutral genom att såväl in- komst- som kostnadsutjämningen finansierades av kommuner och landsting. Den statliga finansieringen utgjordes av det generella statsbidraget. Vissa förändringar genomfördes av delar av kost- nadsutjämningen från år 2000, och från år 2001 infördes en justerad inkomstutjämning för vissa kommuner. Orsaken var att man ville undvika negativa marginaleffekter av skatteinkomster efter in- komstutjämningen vid en ökning av skatteunderlaget. I övrigt kom systemet att bestå t.o.m. utgången av år 2004. 
 34 
  
 SOU 2007:61 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 2.2 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningens fem delar 
  
 Det nu gällande utjämningssystemet infördes den 1 januari 2005 och består av fem olika delar: 
  
 inkomstutjämning 
  
 kostnadsutjämning 
  
 strukturbidrag 
  
 införandebidrag 
  
 regleringsbidrag/avgift 
  
 I det följande redogörs närmare för de fem delarna i utjämnings- systemet. 
 Inkomstutjämningen 
 I inkomstutjämningen sker en långtgående utjämning av skatte- inkomster mellan kommuner och mellan landsting. Staten svarar för merparten av finansieringen av inkomstutjämningen. Den stat- liga finansieringen härrör från det tidigare generella statsbidraget, som avskaffades i och med införandet av nuvarande system. Avgif- ter från de kommuner och landsting som har den allra högsta skat- tekraften svarar för resterande del av finansieringen. 
 Bidraget/avgiften för kommuner och landsting i inkomst- utjämningen beräknas utifrån skillnaden mellan den egna beskatt- ningsbara inkomsten per invånare och ett skatteutjämnings- underlag som för kommuner motsvarar 115 % av medelskatte- kraften och för landsting 110 %. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Skatteunderlaget räknas upp med hjälp av uppräkningsfaktorer till utjämningsårets nivå. Kommuner och landsting vars beskattningsbara inkomster överstiger dessa ni- våer får betala en inkomstutjämningsavgift. 
 För bidragsberättigade kommuner beräknas bidragen utifrån 95 % av medelskattesatsen i landet 2003 och för bidragsberättigade landsting utifrån 90 % av medelskattesatsen samma år. För avgifts- skyldiga kommuner och landsting beräknas avgiften istället utifrån 85 % av medelskattesatsen. Utjämningen är alltså långtgående men inte fullständig. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Medelskattekraften är summan av kommunernas och landstingens skatteunderlag (enligt Skatteverkets årliga taxeringsbeslut) två år före utjämningsåret dividerat med befolkningen per den 1 november året före utjämningsåret. 
 35 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 SOU 2007:61 
  
 För 2007 är det 12 kommuner som har en skattekraft som över- stiger 115 % av rikets uppräknade medelskattekraft. Dessa kom- muner betalar tillsammans en inkomstutjämningsavgift på 3,3 mil- jarder kronor. Flertalet av kommunerna är förortskommuner i Stockholms län. Danderyds kommun har den högsta skattekraften och får betala en inkomstutjämningsavgift på 17 001 kronor per invånare. 
 Ett antal glesbygdskommuner och vissa små kommuner får de största bidragen per invånare. Lägst skattekraft och högst bidrag har Årjäng som erhåller ett inkomstutjämningsbidrag på 11 935 kronor per invånare. Jämförelsevis befolkningsrika kommuner får givetvis större bidrag totalt sett än små kommuner. Högst bidrag totalt sett får Malmö kommun, med 2,5 miljarder kronor (som jämförelse kan nämnas att samtliga kommuner i Norrbottens län sammantaget får 1,5 miljarder kronor). 
 Totalt erhåller bidragskommunerna 48,1 miljarder kronor i bi- drag. Sammanlagt tillförs kommunsektorn 44.9 miljarder kronor genom inkomstutjämningen för kommuner. 
 Av landstingen (inklusive Gotland) hade utjämningsåret 2007 endast Stockholms läns landsting en skattekraft som överstiger ga- rantinivån på 110 % av medelskattekraften. Detta medför att landstinget betalar en inkomstutjämningsavgift på 1 019 kronor per invånare. Övriga landsting erhåller inkomstutjämningsbidrag. Högst bidrag får Gotlands kommun med 3 887 kronor per invå- nare. Totalt sett får Region Skåne det största bidraget, 3 miljarder kronor. 
 Stockholms läns landsting betalar nära 2 miljarder kronor i av- gift medan övriga landsting får totalt 15,8 miljarder kronor i bidrag. 
 Kostnadsutjämningen 
 I kostnadsutjämningen utjämnas för strukturellt betingade kost- nadsskillnader, dvs. skillnader som kommunerna och landstingen inte kan råda över. En grundprincip är att endast utjämna för strukturella skillnader i verksamheter som är obligatoriska för kommunerna och landstingen. Utjämning sker i ett antal delmo- deller med hänsyn till åldersstruktur och hälsa, socioekonomi samt geografi. 
 Kostnadsutjämningen baseras på den s.k. standardkostnads- metoden, som innebär att en teoretiskt beräknad kostnad per 
 36 
  
 SOU 2007:61 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 kommun/landsting tas fram för var och en de verksamheter som är föremål för utjämning och att tillägg eller avdrag i modellen baseras på i vilken utsträckning standardkostnaden för den enskilda kom- munen/landstinget avviker från den genomsnittliga standard- kostnaden i riket. Standardkostnadsmetoden infördes i och med 1996 års utjämningssystem. Kostnadsutjämningen mellan kommu- nerna finansieras helt av kommunerna, dvs. summan av enskilda kommuners bidrag och avgifter är lika stora. Även landstingens bidrag och avgifter tar ut varandra. Kostnadsutjämningen är således statsfinansiellt neutral. 
 För kommunerna finns från och med 2005 nio delmodeller i kostnadsutjämningen. För landstingen finns i dag tre delmodeller, men i en av dessa, delmodellen för befolkningsförändringar, sker för närvarande ingen omfördelning eftersom inget landsting upp- fyller kriterierna för ett tillägg. Var och en av delmodellerna har unika strukturella faktorer som bas för utjämningen. 
 Tabell 2.1 Delmodeller och strukturella faktorer samt omfördelning i miljarder kronor år 2007 i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting 
  
 Verksamhet 
  
 Strukturella faktorer 
  
 Omfördelning, 
  
 Weiss 
  
 Kommuner 
  
 Förskoleverksamhet 
  
 Åldersstruktur, 
  
 föräldrarnas 
  
 för- 
  
 3,83 
  
 och skolbarnomsorg 
  
 värvsfrekvens, skattekraft samt be- 
  
 folkningstäthet 
  
 Förskoleklass och 
  
 Åldersstruktur, hemspråk, glesbygd 
  
 3,86 
  
 grundskola 
  
 Gymnasieskola 
  
 Åldersstruktur, 
  
 programval, bebyg- 
  
 1,73 
  
 gelsestruktur 
  
 Individ- och familje- 
  
 * Utrikes födda flyktingar och nära 
  
 4,03 
  
 omsorg 
  
 anhöriga, övriga utrikes födda från 
  
 länder utanför 
  
 Norden och 
  
 EU, 
  
 arbetslösa utan ersättning, ensamstå- ende kvinnor med barn, andel män med låg inkomst samt bebyggelse- täthet. * Barn till ensamstående för- äldrar, lagförda ungdomar, barn med utländsk bakgrund, samt kommunens folkmängd 
 37 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 SOU 2007:61 
  
 Verksamhet 
  
 Strukturella faktorer 
  
 Omfördelning, 
  
 Weiss 
  
 Barn och ungdomar med 
  
 Barn  
 0-19 
  år med utländsk 
  
 0,45 
  
 utländsk bakgrund 
  
 bakgrund 
  
 Äldreomsorg 
  
 Åldersstruktur, 
  
 könsfördelning, 
  
 6,21 
  
 yrkesbakgrund, 
  
 civilstånd, etnisk 
  
 bakgrund samt glesbygd 
  
 Befolkningsförändringar 
  
 * 
  
 Befolkningsminskning 
  
 >2% 
  
 0,98 
  
 under 
  
 senaste 
  
 10 
  
 åren* 
  
 Förändring, positiv och negativ, av 
  
 antalet skolelever* Ersättning för 
  
 eftersläpning 
  
 av 
  
 intäkter 
  
 vid 
  
 befolkningsökning 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 *Uppvärmning* Gator och vägar* 
  
 1,32 
  
 Byggkostnader* 
  
 Hester 
  
 merkostnader 
  
 för 
  
 administration, 
  
 resor 
  
 och 
  
 räddningstjänst 
  
 Kollektivtrafik 
  
 Gleshet, 
  
 arbetspendling 
  
 och 
  
 0,94 
  
 tätortsstruktur 
  
 Landsting 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 Vårdtunga 
  
 grupper, 
  
 kön, 
  
 ålder, 
  
 1,49 
  
 civilstånd, 
  
 sysselsättningsstatus, 
  
 inkomst samt 
  
 boendetyp. Tillägg 
  
 för glesbygd. 
  
 Kollektivtrafik 
  
 Gleshet, 
  
 arbetspendling 
  
 och 
  
 1,26 
  
 tätortsstruktur 
 Källa: Egen bearbetning och skriften Kommunalekonomisk utjämning, Sveriges Kommuner och Landsting, Finansdepartementet. 
 Som nämnts lämnade jag i delbetänkandet (SOU 2006:84) förslag till uppdateringar och förändringar i kostnadsutjämningen. Riks- dagen har därefter beslutat att införa två nya delmodeller i kost- nadsutjämningen för utjämning av strukturellt betingade löneskill- nader i kommuner respektive i landsting fr.o.m. 2008. 
 Utjämningsåret 2007 får 146 kommuner bidrag och 144 kom- muner betalar avgift. Totalt omfördelar kostnadsutjämningen för kommuner knappt 4,9 miljarder kronor. Att omfördelningen netto blir lägre än summan av de omfördelningar per delmodell som 
 38 
  
 SOU 2007:61 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 redovisas i tabellen ovan beror på att omfördelningarna delvis tar ut varandra. 
 Förenklat uttryckt sker i kostnadsutjämningen mellan kommu- nerna en omfördelning från södra Sverige till norra, med undantag för Stockholmsregionen som är mottagare av bidrag. I norra Sverige är det framförallt glesbygdskommunerna i inlandet som får stora bidrag, medan kommunerna längs kusten får betydligt mindre i bidrag eller betalar en avgift i kostnadsutjämningen. I södra Sverige är det framförallt större städer och förortskommuner som betalar en avgift. Bland landstingen går de största bidragen till norrlandslandstingen, men även de tre storstadslandstingen är mottagare av bidrag. 
 Högst bidrag får Dorotea kommun med 10 122 kronor per invånare. Högst avgift har Umeå kommun som betalar 3 841 kronor per invånare. 
 Utjämningsåret 2007 får 9 landsting bidrag och de övriga lands- tingen betalar en avgift. Kostnadsutjämningen för landsting om- fördelar knappt 1,2 miljarder kronor. 
 Högst bidrag får Norrbottens läns landsting med 1 082 kronor per invånare. Högst avgift betalar Uppsala läns landsting, med 1 029 kronor per invånare. 
 Strukturbidraget 
 Strukturbidraget inrymmer olika bidrag av regionalpolitisk karak- tär. Dessa bidrag ingick i kostnadsutjämningen i 1996 års utjäm- ningssystem, men har nu förts över till strukturbidraget. Struktur- bidrag utgår även till kommuner som fått större intäkts- minskningar i och med införandet av nu gällande system. 
 Strukturbidrag på sammanlagt drygt 1,5 miljarder kronor utgår till 94 kommuner. I dessa kommuner bor 22 % av Sveriges befolk- ning. Högst strukturbidrag erhåller Gällivare kommun med mot- svarande 5 438 kronor per invånare. 
 Fem landsting och den landstingsfria kommunen Gotland er- håller strukturbidrag på sammanlagt 658 miljoner kronor. Sam- manlagt bor 11,3 % av landets befolkning i dessa regioner. 
 39 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 SOU 2007:61 
  
 Införandebidraget 
 Införandebidraget används för att mildra omställningseffekterna för de kommuner och landsting som får stora intäktsminskningar till följd av det nya utjämningssystemet. Bidraget finns under perioden  
 2005-2010 
  och trappas successivt ner. 
 För utjämningsåret 2007 är det 98 kommuner som tillsammans får dela på cirka 462 miljoner kronor, och fem landsting som får dela på 235 miljoner kronor. 
 Regleringsbidraget/avgiften 
 Regleringsbidraget/avgiften motiveras av att staten önskar ha kon- troll över den totala kostnaden för utjämningssystemet. Re- gleringsposten kan alltså ett enskilt år utgöras av antingen ett bi- drag eller en avgift, beroende på hur stort statens bidrag är det aktuella året jämfört med summan av övriga bidrag och avgifter i systemet. 
 År 2007 får alla kommuner ett regleringsbidrag på drygt 913 kronor per invånare. Motsvarande belopp för landstingen är 103 kronor per invånare. 
  
 2.3 
  
 Något om den kommunalekonomiska utjämningens samlade utfall år 2007 
  
 År 2007 uppgår anslaget till den kommunalekonomiska utjämningen till 55,2 miljarder kronor för kommunerna och 15,7 miljarder kronor för landstingen, dvs. totalt till knappt 71 miljarder kronor. 
 Tabell 2.2 Kommunalekonomisk utjämning totalt år 2007, miljarder kronor (avrundat till en decimal) 
  
 Kommuner 
  
 Landsting 
  
 Anslag 
  
 55,2 
  
 15,7 
  
 Inkomstutjämningsbidrag 
  
 48,1 
  
 15,8 
  
 Inkomstutjämningsavgift 
  
 -3,3 
  
 -2,0 
  
 Kostnadsutjämningsbidrag 
  
 4,9 
  
 1,2 
  
 Kostnadsutjämningsavgift 
  
 -4,9 
  
 -1,2 
  
 Strukturbidrag 
  
 1,5 
  
 0,7 
  
 Införandebidrag 
  
 0,5 
  
 0,2 
  
 Regleringsavgift 
  
 8,3 
  
 0,9 
  
 Källa 
 : SCB 
  
 40 
  
 SOU 2007:61 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 Utjämningens utfall för kommunerna med uppdelning på län och kommungrupp 
 Utjämningen sker mellan kommuner, men det kan ändå vara av in- tresse att belysa utfallet för kommunerna samlat per län. På läns- nivå blir nettot positivt för samtliga län, eftersom staten skjuter till medel till den kommunalekonomiska utjämningen. Invånarna i kommunerna i Jämtlans län får sammantaget det högsta beloppet; drygt 12 000 kronor per invånare, motsvarande drygt 12 miljarder kronor. Kommunerna i Stockholms län får sammantaget det lägsta beloppet per invånare, drygt 1 500 kronor, vilket motsvarar drygt 3 miljarder kronor totalt till länet. 
 Tabell 2.3 Det samlade utfallet för kommunerna av den kommunalekonomiska utjämningen redovisat per län, utjämningsår 2007 
  
 Bidrag, 
  
 Avgift, 
  
 Stewart, 
  
 Stewart, 
  
 (mkr) 
  
 (mkr) 
  
 (mkr) 
  
 (kr/inv) 
  
 Stockholm 
  
 6 641 
  
 -3 
  604 
  
 3 037 
  
 1 586 
  
 Uppsala 
  
 1 930 
  
 -365 
  
 1 565 
  
 4 892 
  
 Södermanland 
  
 2 023 
  
 -72 
  
 1 951 
  
 7 419 
  
 Östergötland 
  
 3 157 
  
 -232 
  
 2 924 
  
 6 999 
  
 Jönköping 
  
 2 556 
  
 -67 
  
 2 489 
  
 7 516 
  
 Kronoberg 
  
 1 451 
  
 -196 
  
 1 256 
  
 6 993 
  
 Kalmar 
  
 2 118 
  
 -175 
  
 1 944 
  
 8 311 
  
 Gotland 
  
 681 
  
 -56 
  
 625 
  
 10 896 
  
 Blekinge 
  
 1 094 
  
 -233 
  
 861 
  
 5 684 
  
 Skåne 
  
 10 067 
  
 -742 
  
 9 325 
  
 7 881 
  
 Halland 
  
 2 023 
  
 -132 
  
 1 891 
  
 6 551 
  
 Västra Götaland 
  
 9 819 
  
 -542 
  
 9 277 
  
 6 032 
  
 Värmland 
  
 2 464 
  
 -240 
  
 2 224 
  
 8 130 
  
 Örebro 
  
 2 157 
  
 -25 
  
 2 132 
  
 7 756 
  
 Västmanland 
  
 1 633 
  
 -69 
  
 1 564 
  
 6 294 
  
 Dalarna 
  
 2 395 
  
 -133 
  
 2 262 
  
 8 205 
  
 Gävleborg 
  
 2 192 
  
 -142 
  
 2 050 
  
 7 437 
  
 Västernorrland 
  
 1 784 
  
 -195 
  
 1 589 
  
 6 509 
  
 Jämtland 
  
 1 635 
  
 -103 
  
 1 532 
  
 12 066 
  
 Västerbotten 
  
 2 635 
  
 -466 
  
 2 169 
  
 8 418 
  
 Norrbotten 
  
 2 853 
  
 -363 
  
 2 490 
  
 9 885 
  
 41 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 SOU 2007:61 
  
 I tabellen nedan redovisas utfallet för kommunerna i stället per kommungrupp. I denna tabell redovisas utfallet i kronor per invå- nare som ett ovägt genomsnitt, dvs. det samlade utfallet för kom- munerna i respektive grupp har dividerats med antalet kommuner i gruppen. De angivna värdena kan sägas representera en typisk kommun i respektive kommungrupp. 
 Tabell 2.4 Det samlade utfallet, ovägt, av den kommunalekonomiska utjäm- ningen redovisat per kommungrupp, utjämningsår 2007 (kronor per invånare) 
  
 Bidrag 
  
 Avgift 
  
 Stewart 
  
 Storstäder 
  
 5 946 
  
 -546 
  
 5 401 
  
 Förortskommuner 
  
 4 252 
  
 -1 
  802 
  
 2 450 
  
 Större städer 
  
 6 900 
  
 -1 
  090 
  
 5 811 
  
 Pendlingskommuner 
  
 8 305 
  
 -604 
  
 7 701 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 16 574 
  
 -5 
  
 16 569 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 8 669 
  
 -239 
  
 8 430 
  
 Övr. kommuner, över 25 000 inv. 
  
 8 402 
  
 -518 
  
 7 884 
  
 Övr. kommuner, 12 500 - 25 000 inv. 
  
 9 470 
  
 -280 
  
 9 190 
  
 Övr. kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 11 078 
  
 -237 
  
 10 841 
  
 Av tabellen framgår att en genomsnittlig glesbygdskommun netto får cirka 16 500 kronor per invånare medan nettobeloppet för en genomsnittlig förortskommun endast uppgår till cirka 2 500 kronor per invånare. 
 Utjämningens utfall för landstingen 
 Av landstingen får Stockholms läns landsting betala knappt 1,4 mil- jarder kronor (729 kronor per invånare), och är därmed det enda landsting som är nettobetalare i systemet. Mest får Norrbottens läns landsting; knappt 1,1 miljarder kronor eller 4 270 kronor per invånare. 
 42 
  
 SOU 2007:61 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 Tabell 2.5 Det samlade utfallet av den kommunalekonomiska utjämningen redovisat per landsting, utjämningsår 2007 
  
 Landsting 
  
 Bidrag 
  
 Avgift 
  
 Stewart 
  
 Stewart 
  
 (Mkr) 
  
 (Mkr) 
  
 (Mkr) 
  
 (kr/inv.) 
  
 Stockholm 
  
 555 
  
 -1 
  952 
  
 -1 
  396 
  
 Matthews 
  
 Uppsala 
  
 564 
  
 -329 
  
 235 
  
 734 
  
 Södermanland 
  
 630 
  
 -60 
  
 570 
  
 2 167 
  
 Östergötland 
  
 1 112 
  
 -69 
  
 1 043 
  
 2 496 
  
 Jönköping 
  
 855 
  
 -136 
  
 719 
  
 2 171 
  
 Kronoberg 
  
 457 
  
 -152 
  
 305 
  
 1 699 
  
 Kalmar 
  
 620 
  
 0 
  
 620 
  
 2 650 
  
 Gotland 
  
 321 
  
 -13 
  
 309 
  
 5 383 
  
 Blekinge 
  
 455 
  
 -43 
  
 412 
  
 2 719 
  
 Skåne 
  
 3 250 
  
 0 
  
 3 250 
  
 2 747 
  
 Hallands 
  
 644 
  
 -168 
  
 476 
  
 1 649 
  
 Västra Götaland 
  
 3 043 
  
 0 
  
 3 043 
  
 1 979 
  
 Värmland 
  
 690 
  
 -65 
  
 626 
  
 2 288 
  
 Örebro 
  
 705 
  
 -23 
  
 683 
  
 2 483 
  
 Västmanland 
  
 453 
  
 -89 
  
 363 
  
 1 463 
  
 Dalarnas 
  
 692 
  
 -19 
  
 673 
  
 2 440 
  
 Gävleborg 
  
 714 
  
 0 
  
 714 
  
 2 590 
  
 Västernorrland 
  
 598 
  
 0 
  
 598 
  
 2 452 
  
 Jämtland 
  
 505 
  
 0 
  
 505 
  
 3 979 
  
 Västerbotten 
  
 834 
  
 0 
  
 834 
  
 3 238 
  
 Norrbotten 
  
 1 076 
  
 0 
  
 1 076 
  
 4 270 
  
 Förändringar i utjämningen 2008 
 Jag lämnade i delbetänkandet (SOU 2006:84) förslag till uppdate- ringar och förändringar i kostnadsutjämningen. Riksdagen har där- efter beslutat att införa två nya delmodeller i kostnadsutjämningen för utjämning av strukturellt betingade löneskillnader i kommuner respektive i landsting, samt att genomföra en förändring av utjäm- ningen för byggkostnader och en uppdatering av hälso- och sjuk- vårdsmodellen. 
 De beslutade förändringarna i kostnadsutjämningen träder i kraft 2008. De kommer givetvis att påverka utfallet för enskilda 
 43 
  
 Den kommunalekonomiska utjämningen  en beskrivning 
  
 SOU 2007:61 
  
 kommuner och landsting, och därmed även den ovan redovisade fördelningen. 
 När det gäller utfallet av den nya löneutjämningen kan nämnas att kommunerna och landstinget i Stockholmsregionen i stället får det mest gynnsamma utfallet. Kommunerna i Stockholms län kommer att tillföras i storleksordningen 300 kronor per invånare eller totalt omkring 600 miljoner kronor. Stockholms läns lands- ting tillförs i storleksordningen knappt 100 kronor per invånare, vilket totalt blir omkring 200 miljoner kronor. 
 Flertalet kommuner får betala en avgift i löneutjämningen, och en avgift på omkring 100 kronor per invånare är det vanligaste ut- fallet för de avgiftsbetalande kommunerna. Flertalet landsting får betala en avgift i löneutjämningen på omkring 30 kronor per invånare. 
 Utfallet av förändringen av utjämningen för byggkostnader re- spektive för hälso- och sjukvårdsmodellen 2008 redovisas i kapitel 8 och kapitel 9. I korthet kan nämnas att förändringarna i bygg- utjämningen medför ett negativt utfall för flertalet kommuner i Stockholms län. De samlade effekterna på länsnivå av förändringen av byggkostnadsutjämningen blir negativ även för kommunerna i Jämtland och i mindre utsträckning också för kommunerna i Norrbotten och Blekinge. 
 Det samlade utfallet 2008 av de beslutade förändringarna blir för kommunerna i Stockholms län en positiv förändring med motsva- rande knappt 100 kronor per invånare. 
 För kommunerna i Jämtlands län blir det samlade utfallet av de beslutade förändringarna ett negativt utfall på drygt 200 kronor per invånare. 
 För landstingen innebär den uppdatering av delmodellen hälso- och sjukvård som införs 2008 ett negativt utfall för Norrbottens läns landsting, Jämtlands läns landsting och Gotlands kommun, med i storleksordningen 100 kronor per invånare. Motsvarande förändring innebär en positiv förändring för Stockholms läns landsting med i storleksordningen 100 kronor per invånare. 
 Det samlade utfallet 2008 av de beslutade förändringarna blir för Norrbottens läns landsting, Jämtlands läns landsting och Gotlands kommun ett negativt utfall på drygt 100 kronor per invånare. Motsvarande förändring innebär för Stockholms läns landsting ett positivt utfall med knappt 200 kronor per invånare. 
 44 
  
 3 
  
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 I kapitlet föreslår jag en uppdatering och vissa förändringar av kostnadsutjämningens delmodell för förskoleverksamhet och skol- barnsomsorg. 
 Mitt förslag: 
 Behovet av barnomsorg skattas med hjälp av ett nytt behovs- index. 
 Den regressionsmodell som används vid skattningen av barnomsorgsbehovet uppdateras. 
 Täthetsvariabeln uppdateras till 2005 års värden. 
 Genomslaget av höga och låga värden i variabeln skattekraft begränsas ytterligare. 
 Enhetskostnaderna per barn i respektive åldersgrupp uppdateras samtidigt som åldersgrupperna görs om och utökas till att även innefatta barn mellan 10 och 12 år. 
 De föreslagna uppdateringarna och förändringarna bör införas från och med den 1 januari 2009. 
  
 3.1 
  
 Kort om nuvarande delmodells utformning 
  
 Standardkostnaden för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg beräknas utifrån andelen barn i kommunen samt ett antal struktur- variabler. Strukturvariablerna används för att förklara de skillnader i behov av barnomsorg, dvs. skillnader i andelen inskrivna barn och vistelsetider, som kvarstår efter det att hänsyn tagits till andelen barn. 
 Kommunernas behov av barnomsorg skattas i en s.k. multipel regressionsanalys utifrån följande strukturvariabler: andelen 
 45 
  
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 vårdnadshavare som arbetar eller studerar minst 28 timmar i veckan (förvärvsfrekvens), skattekraften i kommunen samt ett mått på be- byggelsetätheten i tätorten. Både skattekraften och täthetsmåttet är begränsade såväl uppåt som nedåt för att begränsa genomslaget av mycket höga eller låga värden. 
 Delmodellens grundstruktur har förutom vissa mindre juster- ingar varit oförändrad sedan den infördes 1996. Statistiska centralbyrån (SCB) uppdaterar årligen andelen barn, samt värdena för två av de strukturvariabler som används i regressionsmodellen; andelen vårdnadshavare som arbetar eller studerar samt skatte- kraften i kommunerna. Andelen vårdnadshavare beräknas som ett medelvärde över två år och skattekraften som ett medelvärde över tre år. 
 Den genomsnittliga vägda standardkostnaden för rikets samtliga kommuner är 4 903 kronor per invånare. Standardkostnaden varie- rar mellan 2 713 och 8 403 kronor per invånare. 
 Den regressionsmodell som används för att skatta behovet av barnomsorg och det täthetsmått som ingår som strukturvariabel har uppdaterats efter förslag från Kommunala utjämnings- utredningen (SOU 1998:151) respektive Utjämningskommittén (SOU 2003:88). 
  
 3.2 
  
 Utvecklingen inom förskolan och skolbarnsomsorgen 
  
 Under åren  
 2001–2003 
  genomfördes en rad reformer med syfte att öka tillgängligheten till förskola och skolbarnsomsorg. Maxtaxan innebär att avgifterna sätts till mellan 1 och 3 % av föräldrarnas in- komst (beroende av antalet barn) upp till ett tak. Det har även bli- vit möjligt för arbetslösa och föräldralediga att ha sina barn i för- skola några timmar om dagen. 
 Förskola och familjedaghem 
 Mellan åren 2000 och 2006 ökade andelen barn  
 1–5 
  år i förskola från 66 % till 79 %. Samtidigt minskade andelen barn  
 1–5 
  år i fa- miljedaghem från 10 till 6 %. Totalt sett var 85 % av alla barn mel- lan 1 och 5 år inskrivna i barnomsorgen 2006. 
 46 
  
 SOU 2007:61 
  
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 Diagram 3.1 Andelen barn  
 1–5 
  år i förskola och familjeomsorg i riket åren 2000– 
  
 2006 (%) 
  
 84 
  
 82 
  
 80 
  
 78 
  
 76 
  
 74 
  
 72 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 Källa: Skolverket 
  
 Andelen barn som är inskrivna i antingen förskola eller familje- daghem varierar i dag betydligt mindre mellan kommungrupperna än för några år sedan. 
 Tabell 3.1 Andelen inskrivna barn i barnomsorgen  
 1–5 
  år, ovägt genomsnitt per kommungrupp åren 2000, 2002 och 2006 (%) 
  
 2000 
  
 2002 
  
 2006 
  
 Storstäder 
  
 76 
  
 79 
  
 83 
  
 Förortskommuner 
  
 76 
  
 81 
  
 86 
  
 Större städer 
  
 78 
  
 82 
  
 85 
  
 Pendlingskommuner 
  
 69 
  
 76 
  
 83 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 72 
  
 78 
  
 83 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 72 
  
 77 
  
 83 
  
 Övr. kommuner, över 25 000 inv. 
  
 75 
  
 81 
  
 85 
  
 Övr. kommuner, 12 500 – 25 000 inv. 
  
 73 
  
 78 
  
 84 
  
 Övr. kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 70 
  
 77 
  
 83 
  
 Källa: Egna bearbetningar utifrån grunddata från Skolverkets databas för jämförelsetal 
 47 
  
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 Skillnaden mellan de kommungrupper som har den högsta respek- tive den lägsta andelen inskrivna barn uppgår 2006 enbart till 3 pro- centenheter. År 2000 var motsvarande skillnad 9 procentenheter. Däremot finns det fortfarande vissa variationer i fördelningen mel- lan förskola och familjedaghem. Storstäder har den minsta andelen barn i familjedaghem (3 %) men den största andelen barn i förskola (81%), medan förhållandet är det omvända i gruppen övriga kom- muner med mindre än 12 500 invånare (9 % respektive 74 %). I nästan 90 % av landets kommuner går  
 80–90 
  % av barnen i förskola eller familjedaghem. 
 Diagram 3.2 Andel barn  
 1–5 
  år i förskola och familjedaghem år 2006 per kommungrupp (%) 
  
 90 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Storstäder 
  
 Förortskommuner 
  
 Större städer 
  
 Pendlingskommuner 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 Övr. kommuner, över 25 000 inv. 
  
 Övr. kommuner, 12 500 - 25 000 inv. 
  
 Övr. kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 Förskola 
  
 Familjedaghem 
  
 Källa: Skolverket 
 I och med att arbetslösa och föräldralediga fick rätt till barnomsorg har den genomsnittliga vistelsetiden i förskolan minskat, från 31 timmar i veckan 1999 till 29 timmar 2005. För de barn vars föräld- rar arbetar eller studerar är dock vistelsetiderna desamma som un- der åren 1999 och 2002, ca 32 timmar i veckan. Längst vistelsetider har storstäder och förortskommuner. Kortast vistelsetider har gruppen övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare samt glesbygdskommuner. Spännvidden mellan kommungrupperna i 
 48 
  
 SOU 2007:61 
  
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 fråga om genomsnittliga vistelsetider har ökat något mellan åren 2002 och 2005. 
 Tabell 3.2 Genomsnittliga vistelsetider i den kommunala förskolan 2002 och 2005 (timmar/vecka) 
  
 Kommungrupp 
  
 2002 
  
 2005 
  
 Storstäder 
  
 32 
  
 31 
  
 Förortskommuner 
  
 32 
  
 31 
  
 Större städer 
  
 29 
  
 28 
  
 Pendlingskommuner 
  
 29 
  
 28 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 28 
  
 25 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 28 
  
 27 
  
 Övr. kommuner, över 25 000 inv. 
  
 28 
  
 27 
  
 Övr. kommuner, 12 500 – 25 000 inv. 
  
 28 
  
 26 
  
 Övr. kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 28 
  
 25 
  
 Riket 
  
 30 
  
 29 
  
 Källa: Egna bearbetningar utifrån grunddata från skolverkets databas för jämförelsetal 
 Skolbarnsomsorgen 
 Av samtliga barn i åldrarna  
 6–9 
  år var 78 % inskrivna i skolbarns- omsorgen 2006. Det är en ökning med 14 procentenheter sedan år 2000. Andelen inskrivna barn mellan 10 och 12 år är betydligt mindre men även den har ökat sedan år 2000, från 7 till 11 %. 
 Spridningen mellan kommungrupper är betydligt större i skol- barnsomsorgen än vad som är fallet i förskolan. I landets förorts- kommuner var i genomsnitt 87 % av  
 6–9 
  åringarna inskrivna i skol- barnsomsorgen 2006 medan motsvarande siffra för gruppen gles- bygdskommuner var 62 %. 
 49 
  
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 Diagram 3.3 Andelen  
 6–9 
  åringar inskrivna i skolbarnsomsorg 2006 per kommungrupp (%) 
  
 100 
  
 90 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Storstäder 
  
 Förortskommuner 
  
 Större städer 
  
 Pendlingskommuner 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 Övr. kommuner, över 25 000 inv. 
  
 Övr. kommuner, 12 500 - 25 000 inv. 
  
 Övr. kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 Källa: Skolverket 
 Skolverket saknar aktuella genomsnittliga vistelsetider i skolbarns- omsorgen för  
 6-åringar. 
  För  
 7–9 
  åringar har vistelsetiderna gene- rellt sett minskat från 17 timmar i veckan 1999 till 13 timmar i veckan 2005. 
  
 3.3 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring 
  
 Kommunernas behov av barnomsorg beräknas med beaktande av skillnader mellan kommunerna i fråga om andelen barn i olika ål- dersgrupper (demografin), men även med hänsyn till att andelen inskrivna barn samt barnens vistelsetider varierar mellan kommu- nerna. 
 Allt fler föräldrar nyttjar förskolan och skolbarnsomsorgen, och nyttjandet har under senare år blivit jämnare fördelat över landet. Andelen inskrivna barn har i och för sig ökat i kommungrupperna storstäder, förortskommuner och större städer, där nyttjandet re- dan tidigare var relativt sett högt, men den största ökningen har skett i övriga delar av landet, där andelen inskrivna barn tidigare varit jämförelsevis låg. 
 50 
  
 SOU 2007:61 
  
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 Det finns dock fortfarande betydande skillnader i både andelen inskrivna barn och vistelsetider mellan kommunerna och därmed skillnader i behovet av att tillhandahålla barnomsorg även efter att skillnader i andelen barn har beaktats. 
 Standardkostnaden beräknas i den befintliga delmodellen enligt formeln: 
 Standardkostnad = Åldersersättning* KVolymindex 
 Nedan redogörs kortfattat för utredningens förslag till uppdate- ringar och förändringar. För den som önskar en mer utförlig och detaljerad presentation av delmodellen och de beräknings- förändringar som utredningen föreslår hänvisas till bilaga 6a. 
 Förändringar i beräkningen av åldersersättningen 
 Åldersersättningen beräknas genom att andelen barn i ålders- grupperna  
 1–3, 
 4–5, 
  6 och  
 7–9 
  år multipliceras med en enhets- kostnad för respektive grupp. Jag föreslår att enhetskostnaderna per barn i respektive åldersgrupp uppdateras samtidigt som ålders- grupperna görs om och utökas till att även innefatta barn mellan 10 och 12 år. Motivet till att utöka åldersgrupperna och även inkludera  
 10–12 
  åringar är att allt fler av dem deltar i skolbarnsomsorgen. 
 Tabell 3.3 Förslag till enhetskostnader och åldersgrupper (kronor per barn) 
  
 1–2år 
  
 3år 
  
 4–5år 
  
 6år 
  
 7–9år 
  
 10–12år 
  
 66 706 
  
 66 212 
  
 69 273 
  
 27 051 
  
 19 031 
  
 2 326 
  
 Genom att beräkna en åldersersättning per invånare för respektive kommun beaktas den demografiska strukturen, dvs. andelen barn av totalbefolkningen, i respektive kommun. Dessutom beaktas via enhetskostnaden att barn tar olika mycket av barnomsorgens resur- ser i anspråk beroende på hur gamla de är samt att andelen barn av det totala antalet barn i respektive åldersgrupp som deltar i barn- omsorgen varierar. Beräkningen av enhetskostnaden baseras på genomsnittliga värden för riket och är densamma för samtliga kom- muner. 
 51 
  
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 Vid beräkningen av åldersersättningen tar man dock inte hänsyn till om det finns andra strukturella faktorer än andelen barn (de- mografin) som påverkar efterfrågan på barnomsorg i respektive kommun. Det görs i stället med hjälp av den så kallade KVolymen. 
 Övergång från KVolym till behovsindex 
 Vid beräkningen av KVolymen i en kommun tas hänsyn till såväl andelen inskrivna barn som deras vistelsetider samt att det krävs mer eller mindre resurser beroende på barnens ålder. För att resul- taten i delmodellen inte ska påverkas av kommunernas självvalda servicenivå skattas efter beräkningen av den faktiska KVolymen en ny KVolym, vilken sedan görs om till ett KVolymindex. 
 Den skattade KVolymen tas fram genom en multipel regres- sionsanalys där sambandet mellan den faktiska KVolymen och ett antal strukturvariabler beräknas. De strukturvariabler som används är andelen vårdnadshavare som arbetar eller studerar minst 28 tim- mar i veckan, skattekraften i kommunen och ett mått på bebyggel- setätheten i tätorten. Att det är just dessa tre variabler som används beror på att de i relativt hög utsträckning visat sig kunna förklara skillnaderna mellan kommunernas faktiska KVolymer. 
 En viktig komponent vid framtagandet av KVolymen är den ge- nomsnittliga vistelsetiden. Denna har tidigare (exempelvis 1999 och 2002) efterfrågats av Skolverket i verkets föräldraenkät som gått ut till ca 80 000 föräldrar. Resultaten har kunnat brytas ned på kommunnivå. Vid den senaste uppdateringen 2005 valde dock Skolverket att enbart skicka ut enkäten till ca 18 000 personer. Un- derlaget blev därmed inte stort nog för att resultaten ska kunna an- vändas på kommunnivå. Detta har medfört att det inte finns några aktuella vistelsetider per kommun att tillgå vilket i sin tur gör att en ny KVolym inte kan beräknas. Utredningen har därför konstruerat ett nytt index, kallat behovsindex. Syftet med behovsindex är det- samma som med KVolymen, att få ett mått på det strukturella be- hovet av barnomsorg i respektive kommun. 
 Den främsta skillnaden mellan KVolymen och behovsindex är att de vistelsetider som nu används är de genomsnittliga vistelseti- derna för kommungrupperna och inte som tidigare för respektive kommun, samt att andelen inskrivna barn beräknas som ett genom- snitt över två år. Det senare görs för att ge modellen en ökad stabilitet. 
 52 
  
 SOU 2007:61 
  
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 Av samma skäl som anges ovan till varför den faktiska KVoly- men inte används för beräkningen av standardkostnader i del- modellen, dvs. risken för påverkbarhet, kommer inte heller det faktiska behovsindex att användas direkt i delmodellen. Liksom i dag kommer istället de tre tidigare nämnda strukturvariablerna även fortsättningsvis att användas för att beräkna skillnader i kommunernas behov. Jag föreslår således att såväl sättet att beräkna KVolymen som begreppet utmönstras och ersätts med ett behovs- index. Enligt utredningens förslag kommer formeln för att räkna ut standardkostnaden för barnomsorg att ha följande utseende; 
 Standardkostnaden = Åldersersättning * Behovsindex 
 Jag föreslår även att genomslaget av strukturvariabeln skattekraft begränsas ytterligare. I dag är variabeln begränsad nedåt till 82 % och uppåt till 127 %. Jag föreslår att variabeln skattekraft begränsas till 83 % nedåt respektive 117 % uppåt. Skälet till mitt förslag är att utvecklingen inom förskoleområdet, där efterfrågan på barnomsorg blir allt mer lika mellan landets kommuner, medfört att variabeln med sina nuvarande begränsningar tenderar att överskatta behovet av att tillhandahålla barnomsorg i kommuner med hög skattekraft relativt behovet i andra kommuner och till viss del att underskatta motsvarande behov i kommuner med låg skattekraft. Genom de förändrade begränsningarna kommer enligt min bedömning skill- nader i skattekraft på ett bättre sätt än i dag att spegla skillnader i kommunernas behov av att tillhandahålla barnomsorg. 
 Det täthetsmått som används i dag är från år 2000. Utredningen föreslår att täthetsmåttet uppdateras till 2005 års nivå. 
  
 3.4 
  
 Resultatet av mitt förslag 
  
 Resultatet av mina förslag är att 255 kommuner får höjda standard- kostnader medan 35 kommuner får sänkta standardkostnader. I dag omfördelar delmodellen drygt 3,8 miljarder kronor. Med mina för- slag minskar omfördelningen till 3 miljarder kronor. 
 Storstäder och förortskommuner får som grupp något sänkta standardkostnader medan samtliga övriga kommungrupper får höjda standardkostnader. 
 53 
  
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 Förändringarna av standardkostnaderna beror till största delen på uppdateringen av den regressionsmodell som ligger till grund för det behovsindex som används i delmodellen. Förändringarna är en följd av att efterfrågan på barnomsorg under de senaste åren blivit mera lika över landet vilket minskat de strukturella skillnaderna mellan kommunerna. 
 De förändringar som jag föreslår när det gäller beräkning av ål- dersersättningen, uppdateringen av täthetsmåttet samt begräns- ningen av skattekraftens genomslag ger i allmänhet endast små för- ändringar av standardkostnaden. 
 Tabell 3.4 Utredningens förslag till nya standardkostnader i delmodellen för skola och skolbarnsomsorg, redovisade på kommungruppsnivå (kr/invånare) 
  
 Nytt förslag 
  
 Nuvarande 
  
 Differens 
  
 Storstäder 
  
 4 986 
  
 5 286 
  
 -300 
  
 Förortskommuner 
  
 6 313 
  
 6 426 
  
 -110 
  
 Större städer 
  
 4 737 
  
 4 682 
  
 55 
  
 Pendlingskommuner 
  
 4 848 
  
 4 643 
  
 204 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 3 666 
  
 3 389 
  
 277 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 4 245 
  
 4 030 
  
 215 
  
 Övr. kommuner, över 25 000 inv. 
  
 4 327 
  
 4 175 
  
 152 
  
 Övr. kommuner, 12 500 – 25 000 inv. 
  
 3 943 
  
 3 736 
  
 207 
  
 Övr. kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 3 716 
  
 3 482 
  
 235 
  
 Av de 35 kommuner som får sänkta standardkostnader har 31 fortfarande en standardkostnad, i 2005 års prisnivå, som överstiger den egna kommunens nettokostnad för verksamheten. De tio kommuner som får de största negativa förändringarna får sänkta standardkostnader med mellan 300 och 679 kronor per invånare. De tio kommuner som får de största positiva förändringarna får höjda standardkostnader med mellan 323 och 380 kronor per invå- nare. Utfallet för respektive kommun presenteras i bilaga 6b. 
 54 
 4 Förskoleklass och grundskola 
 I kapitlet föreslår jag en uppdatering och vissa förändringar av kostnadsutjämningens delmodell förskoleklass och grundskola. 
 Mitt förslag: 
 Den fasta ersättningen i komponenten för beräkning av merkostnader för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk uppdateras. En ny fiktiv utplacering av grundskolor implementeras, baserat på befolkningen 2005. En ny beräkning av elevernas vägavstånd till grundskolor implementeras, baserat på befolkningen 2005. Kostnadsfunktionerna för små skolor och skolskjutsar uppdateras och ett antal kostnader justeras. 
 De föreslagna uppdateringarna och förändringarna bör införas den 1 januari 2009. 
  
 4.1 
  
 Kort om nuvarande delmodells utformning och utredningens arbete 
  
 Grunden för utjämningen i delmodellen förskoleklass och grund- skola är kommunens åldersstruktur. Standardkostnaden för för- skoleklass och grundskola beräknas utifrån andelen  
 6-åringar 
  och andelen  
 7-15 
  åringar. Vidare beräknas merkostnader för moders- målsundervisning och svenska som andraspråk utifrån andelen  
 7-15 
  åringar som antingen är födda utanför Sverige, Danmark och Norge eller där båda föräldrarna är det. Därutöver beräknas mer- kostnader för små skolor och skolskjutsar utifrån elevernas geo- grafiska spridning i kommunen. 
 Grunden i delmodellen har sedan den infördes 1996 varit relativt oförändrad. Störst förändring skedde 2005 efter förslag från Ut- jämningskommittén (SOU 2003:88) då underlaget för att beräkna merkostnader för modersmålsundervisning och svenska som andra- 
 55 
  
 Förskoleklass och grundskola 
  
 SOU 2007:61 
  
 språk ändrades från finskt och utomnordiskt medborgarskap till utländsk bakgrund (födda utanför Sverige, Norge och Danmark eller där båda föräldrarna är födda utanför dessa länder), samtidigt som delmodellen anpassades för att ta hänsyn till att förskoleklass hade blivit en verksamhet inom grundskolan. 
 Den genomsnittliga vägda standardkostnaden uppgår 2007 till 8 640 kronor per invånare, och varierar mellan 5 070 och 11 676 kronor per invånare. Delmodellen omfördelar innevarande år ca 3,86 miljarder kronor. 
 Utredningen har gjort en genomgång och validering av delmo- dellen förskoleklass och grundskola. Vid genomgången framkom att det finns ett behov av att uppdatera den fastställda ersättningen per elev för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk. Även beräkningen av merkostnader för små skolor och skolskjutsar behövde uppdateras. Andelen barn och kostnaderna per barn upp- dateras årligen av SCB, vilket innebär att en anpassning av den del av utjämningen som direkt tar fasta på åldersstrukturen sker lö- pande. Mitt förslag till uppdatering av delmodellen avgränsas såle- des till att avse ersättningen per elev för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk samt komponenten bebyggelsestruktur. 
 Merkostnader för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk 
 Tillägget eller avdraget för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk beräknas enligt följande: Först multipliceras ande- len  
 7-15 
  åringar som är födda utanför Sverige, Norge eller Danmark samt andelen i åldersgruppen som har föräldrar födda utanför dessa länder med den totala andelen  
 7-15 
  åringar i kommu- nen. Resultatet multipliceras i sin tur med en för delmodellen fast- ställd ersättning per elev på 6 739 kronor. Ersättningen uppdatera- des senast av Utjämningskommittén (SOU 2003:88). 
 Utjämningsåret 2007 är det största avdraget för modersmåls- ersättning och svenska som andra språk 101 kronor per invånare, medan det största tillägget är 304 kronor per invånare. 
 56 
  
 SOU 2007:61 
  
 Förskoleklass och grundskola 
  
 Merkostnader för små skolor och skolskjutsar 
 Glesbygdsverket har vid olika tillfällen på uppdrag av de kommit- téer som arbetat med den kommunalekonomiska utjämningen ut- vecklat modeller för att beräkna merkostnader som uppkommer i områden med gles bebyggelsestruktur. Gemensamt för dessa mo- deller är att de utgår från statistik om befolkningens bosättnings- mönster i olika åldersklasser samt en databas över vägnätet. För analyserna har specialutvecklade program baserade på geografiska informationssystem (GIS) använts. 
 Glesbygdsverkets modeller används i delmodellen förskoleklass och grundskola för en fiktiv utplacering av skolor i enlighet med vissa kriterier, som givet elevunderlaget och dess geografiska sprid- ning ska avspegla kommunens strukturellt betingade behov. Mo- dellen skapar således en teoretisk skolorganisation för respektive kommun. Utplaceringen av skolorna är fiktiv för att kommunerna inte ska kunna påverka utfallet av utjämningen. 
 Efter utplaceringen av de fiktiva skolorna anknyts samtliga ele- ver till de utplacerade skolorna med utgångspunkt från vägav- stånden från folkbokföringsorten till skolan, varpå vägavståndet för varje elev registreras och ackumuleras per kommun. 
 De geografiska beräkningarna enligt ovan knyts därefter sam- man med kostnadsfunktioner som tagits fram med utgångspunkt från olika antaganden om kostnaderna för små skolor och skol- skjutsar. 
 Slutligen kan merkostnaden per invånare för små skolor och skolskjutsar beräknas för var och en av kommunerna. 
 Den nu gällande beräkningen av merkostnader för små skolor och skolskjutsar i områden med gles bebyggelsestruktur har sin grund i en fiktiv utplacering av grundskolor som senast genom- fördes av Glesbygdsverket år 2003 och avrapporterades av Utjämningskommittén (SOU 2003:86). Beräkningarna implemen- terades 2005. 
 Vid den fiktiva utplaceringen av skolor för elever i åldrarna  
 7-12 
  år (tidigare benämnda låg- och mellanstadieskolor) har beräk- ningsförutsättningarna varit att en skola förutsätter ett underlag på minst 7 elever, och att alla elever som har längre än 3 kilometer till skolan har rätt till skolskjutsar, och att ingen elev ska ha längre än 30 kilometer till skolan. Vid den fiktiva utplaceringen av skolor för elever i åldrarna  
 13-15 
  år (tidigare benämnda högstadieskolor) för- 
 57 
  
 Förskoleklass och grundskola 
  
 SOU 2007:61 
  
 utsätts minst 20 elever, ett högsta reseavstånd på 50 kilometer, och skolskjutsar vid avstånd överstigande 4 kilometer. 
 Modellen har i den nu gällande beräkningen inte använts fullt ut i tätorter med mer än 20 000 invånare. I dessa orter bildar modellen i allmänhet endast en skola. För att undvika att skolskjuts- kostnaderna överskattas i de berörda kommunerna, har samtliga elevers elevkilometer inom dessa tätorter plockats bort. I de fall en kommun därefter inte når upp till en samlad merkostnad om 25 kronor per invånare har kommunen i den nuvarande modellen fått värdet 25 kronor som en schablon. 
 Kompensation för merkostnader utgår enligt den gällande kost- nadsfunktionen för skolor med elever i åldrarna  
 7-12 
  år från en minsta skolstorlek på sju elever och avtar därefter med stigande befolkningsunderlag för att helt upphöra vid 300 elever. För skolor med elever i åldrarna  
 13-15 
  år utgår kompensation på motsvarande sätt i storlek från 20 elever upp till 350 elever. 
 Merkostnaderna för små skolor har i nu gällande tillämpningen beräknats baserat på elevunderlaget som ett genomsnitt av åren 1997, 1999 och 2001. Detta för att undvika att små demografiska förändringar föranleder variationer av antalet små skolenheter mellan uppdateringarna, med relativt stora omfördelningseffekter som konsekvens. 
 I kostnadsfunktionen för små skolor beaktas merkostnader för lokaler, skolmåltider, lärarkostnader, samt kostnader för läromedel. 
 Merkostnaderna för skolskjutsar beräknas med antaganden om kostnader per personkilometer, dvs. kostnader för personal och fordon vid skolskjutsar. 
 Det största avdraget för små skolor och skolskjutsar är inneva- rande år 251 kronor per invånare, medan det största tillägget är 2 089 kronor per invånare. 
  
 4.2 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring 
  
 Modersmålsundervisning och svenska som andraspråk 
 Jag föreslår en uppdatering av lönekostnaderna per elev för mo- dersmålsundervisning och svenska som andraspråk. Enligt uppgif- ter från Sveriges Kommuner och Landsting uppgick den genom- snittliga månadslönen för en grundskolelärare år 2006 till 24 000 kronor. Den totala årliga kostnaden för samtliga lärare för 
 58 
  
 SOU 2007:61 
  
 Förskoleklass och grundskola 
  
 modersmålsundervisning och svenska som andraspråk, inklusive ar- betsgivaravgifter enligt lag och avtal, var omräknat till årsarbets- krafter drygt en miljard kronor. Läsåret 2005/06 uppgick antalet elever som deltog i modersmålsundervisning respektive svenska som andra språk till totalt 148 080 elever. 
 Mitt förslag till ny ersättning per elev blir 7 170 kronor. 
 Det största avdraget för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk blir med mitt förslag 108 kronor per invånare, me- dan det största tillägget blir 323 kronor per invånare. 
 Små skolor och skolskjutsar 
 Glesbygdsverket har på mitt uppdrag utvecklat en ny applikation för tillgänglighetsberäkningarna bl.a. avseende delmodellen för- skoleklass och grundskola. Den nya applikationen beskrivs närmare i bilaga 5. 
 Glesbygdsverket har vidare med tillämpning av den nya applika- tionen dels gjort en ny fiktiv utplacering av grundskolor, dels även uppdaterat de aktuella kostnadsfunktionerna för små skolor och skolskjutsar. Därefter har uppdaterade standardkostnader och nya tillägg/avdrag beräknats. 
 Jag föreslår att de uppdaterade standardkostnaderna läggs till grund för utjämningen i delmodellen förskoleklass och grundskola. 
 De grundläggande geografiska antagandena för placeringen av de fiktiva skolorna är desamma i det nya förslaget som i den be- fintliga modellen. Merkostnader beräknas även i det nya förslaget för skolor i storlek från sju upp till 300 elever för de yngre eleverna, och från 20 upp till 350 elever för de äldre eleverna. 
 Med den nya applikationen har det varit möjligt att placera de fiktiva skolorna på ett ännu mer realistiskt sätt än vid föregående uppdatering, till följd av att befolkningens koncentration inom skolans geografiska upptagningsområde i större utsträckning än tidigare har påverkat utplaceringen av skolan. Den nya placeringen är därmed inte lika känslig för smärre variationer av antalet elever mellan uppdateringarna, varför modellen ger en ökad stabilitet över tid i utplaceringen av skolor. Beräkningen av merkostnader har därför gjorts baserat på elevunderlaget för ett år, 2005, och inte som vid föregående uppdatering som ett genomsnitt över tre år. 
 Den nya applikationen använder en vägdatabas som innehåller samtliga farbara allmänna och enskilda vägar, och mäter även i 
 59 
  
 Förskoleklass och grundskola 
  
 SOU 2007:61 
  
 övrigt vägavstånden mer exakt. Den tidigare använda applikationen använde endast allmänna vägar. 
 Vid körningarna med den nya applikationen har modellen an- vänts fullt ut i samtliga kommuner, dvs. även i större tätorter. 
 Kostnadsfunktionerna för små skolor och skolskjutsar har upp- daterats och ett antal kostnader har justerats. Den största föränd- ringen gällande kostnadsfunktionen för små skolor är att de an- tagna lärarlönerna och lärartätheten har anpassats till dagens nivå. En viss uppräkning har även skett av de antagna merkostnaderna för skolmåltider och lokalkostnader. En annan förändring är att de antagna merkostnaderna för läromedel tas bort, eftersom en kon- troll mot kommunernas redovisade kostnader inte har gett vid handen att det finns merkostnader för läromedel i små skolor. För skolskjutsar är den största förändringen av kostnadsfunktionen att kostnaden per kilometer har justerats upp. 
 Det största avdraget för små skolor och skolskjutsar är efter mitt förslag 298 kronor per invånare, medan det största tillägget är 2 078 kronor per invånare. 
  
 4.3 
  
 Resultatet av mitt förslag 
  
 Resultatet av mina förslag är att 187 kommuner får höjda standard- kostnader medan 103 kommuner får sänkta standardkostnader. På kommungruppsnivå innebär förslaget att storstäder, förorts- kommuner och större städer får ett negativt utfall. Men även gles- bygdskommuner får som grupp ett negativt utfall. Övriga kom- mungrupper får ett positivt utfall. 
 60 
  
 SOU 2007:61 
  
 Förskoleklass och grundskola 
  
 Tabell 4.1 Utredningens förslag till nya standardkostnader i delmodellen för- skoleklass och grundskola, redovisade på kommungruppsnivå (kronor per invånare) 
  
 Nytt förslag 
  
 Nuvarande 
  
 Differens 
  
 Storstäder 
  
 7 038 
  
 7 101 
  
 -63 
  
 Förortskommuner 
  
 9 905 
  
 9 944 
  
 -39 
  
 Större städer 
  
 8 389 
  
 8 439 
  
 -50 
  
 Pendlingskommuner 
  
 9 761 
  
 9 682 
  
 79 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 9 321 
  
 9 346 
  
 -24 
  
 Varuprod. kommuner 
  
 9 357 
  
 9 203 
  
 154 
  
 Övriga kommuner över 25 000 inv. 
  
 8 797 
  
 8 756 
  
 41 
  
 Övriga kom. 12 500 – 25 000 inv. 
  
 8 968 
  
 8 825 
  
 143 
  
 Övriga kom.  
  
 9 149 
  
 8 910 
  
 239 
  
 Förändringen av standardkostnaderna härrör främst från beräk- ningen av merkostnader för små skolor och skolskjutsar. Föränd- ringarna beror delvis på förändringar i antalet elever och elevernas geografiska spridning från föregående uppdatering. Förändringarna beror även på att de underliggande kostnaderna för lärarlöner m.m. har anpassats till dagens nivå. De tekniska förbättringarna i utpla- ceringen och den mera exakta mätningen av vägavstånden, bl.a. ge- nom att även enskilda vägar beaktas, ger också upphov till föränd- ringar. Utfallet av mina förslag avseende delmodellen förskoleklass och grundskola för respektive kommun redovisas i bilaga 7. 
 61 
 5 Gymnasieskola 
 I kapitlet föreslår jag en uppdatering och vissa förändringar av komponenten bebyggelsestruktur i delmodellen gymnasieskola. 
 Mitt förslag: 
 Underlaget för beräkningen av kommunernas merkostnader för inackorderingstillägg räknas upp med utgångspunkt från prisbasbeloppet 2007. 
 Underlaget för beräkningen av kommunernas merkostnader för skolresor till gymnasiet räknas upp med utgångspunkt från ak- tuella kostnadsuppgifter från samtliga länstrafikbolag. 
 En ny beräkning av elevernas vägavstånd till gymnasieskolor implementeras, baserat på befolkningen 2005. 
 De föreslagna uppdateringarna och förändringarna bör införas den 1 januari 2009. 
  
 5.1 
  
 Kort om nuvarande delmodells utformning samt utredningens arbete 
  
 Standardkostnaden för gymnasieskolan beräknas utifrån andelen ungdomar  
 16–18 
  år, bebyggelsestruktur samt elevernas programval de senaste två åren. 
 Komponenten bebyggelsestruktur avser att utjämna kommu- nernas strukturellt betingade kostnader för elevernas dagliga resor och inackorderingstillägg. Anledningen till att elevernas program- val beaktas vid beräkningen är att kostnaderna varierar mellan olika gymnasieprogram samtidigt som gymnasieelevernas programval skiljer sig åt mellan kommunerna. Allmänt gäller att de teoretiskt orienterade programmen är billigare än de mer praktiskt orienterade programmen. 
 63 
  
 Gymnasieskola 
  
 SOU 2007:61 
  
 Delmodellen gymnasieskola omfördelar innevarande år 1,7 mil- jarder kronor mellan kommunerna. 
 Den genomsnittliga vägda standardkostnaden för rikets samtliga kommuner är 3 345 kronor per invånare. Standardkostnaden varie- rar mellan 1 746 och 5 133 kronor per invånare. Det största tilläg- get för bebyggelsestruktur uppgår till 400 kronor. Det största av- draget uppgår till 96 kronor. 
 Delmodellen gymnasieskola har i stort varit oförändrad sedan den infördes 1996. Från och med 2005 genomfördes dock en för- ändring som innebär att elevernas programval beaktas som ett ge- nomsnitt över två år. Tidigare beaktades programvalet på basis av uppgifter från ett år. Förändringen genomfördes efter förslag från Utjämningskommittén. Syftet med förändringen är att utjämna variationerna i utfall för enskilda kommuner från ett år till ett an- nat. 
 Samtliga data som används i denna delmodell förutom de som är att hänföra till bebyggelsestrukturen uppdateras årligen av SCB. 
 Jag har gått igenom och validerat delmodellen gymnasieskola. Vid genomgången framkom behov av att uppdatera komponenten bebyggelsestruktur. Därutöver aktualiserades inte något behov av förändringar eller uppdateringar av delmodellen (som nämnts upp- dateras övriga delar av delmodellen årligen av SCB). 
 Mitt förslag till uppdatering av delmodellen gymnasieskola av- gränsas således till att avse komponenten bebyggelsestruktur. 
 Nuvarande beräkning av merkostnader för bebyggelsestruktur 
 Den nu gällande beräkningen av merkostnader för bebyggelse- struktur, dvs. för elevernas dagliga resor och inackorderingstillägg, har sin grund i en fiktiv utplacering av gymnasieskolor som senast genomfördes år 2003 (baserat på befolkningen 2001) och avrap- porterades av Utjämningskommittén (SOU 2003:88. Beräkning- arna implementerades 2005. 
 Beräkningen av merkostnader för bebyggelsestruktur har skett enligt följande: 
 I ett första steg har fiktiva gymnasieskolor placerats ut i kom- muner med minst 600 personer i åldern  
 16–18 
  år eller minst 15 000 invånare. Dessa kommuner bedöms ha ett tillräckligt elevunderlag för att bedriva egen gymnasieutbildning utan merkostnader till följd av lågt elevunderlag. En manuell justering har gjorts för ett 
 64 
  
 SOU 2007:61 
  
 Gymnasieskola 
  
 fåtal kommuner, för att få en rimlig anpassning till verkliga förhål- landen. 
 I ett andra steg har fiktiva gymnasieskolor placerats ut i övriga kommuncentra om minst 500 personer i åldern  
 16–18 
  år finns inom 50 kilometers vägavstånd samtidigt som vägavståndet till andra gymnasieorter överstiger 35 kilometer. 
 I ett tredje steg har vägavståndet för samtliga elever i landet till de närmast belägna utplacerade gymnasieskolorna beräknats. 
 Slutligen har kostnader för dagliga skolresor och inackordering beräknats. För elever med kortare vägavstånd än 6 kilometer be- räknas inga resekostnader. För elever med ett avstånd till närmaste gymnasieskola på mellan 6 och 50 kilometer beräknas en rese- kostnad motsvarande den genomsnittliga kostnaden för resor un- der ett läsår. Av elever med mer än 50 kilometer till närmaste gym- nasieskola har 90 % antagits bo inackorderade under 9 månader till en kostnad som motsvarar inackorderingstillägget. Därutöver har 5 % av samtliga elever antagits bo inackorderade. 
 Den genomsnittliga kostnaden per år för elevernas resor har fastställts till 4 500 kronor. Kostnaderna för inackordering har be- räknats som en månatlig ersättning motsvarande  
 1/30-del 
  av 2003 års prisbasbelopp, som är 38 600 kronor. Beloppet har därefter multiplicerats med 9 (ett läsår uppgår till 9 månader). Beloppet är 11 580 kronor per år. 
 Tillägg/avdrag för bebyggelsestruktur erhålls genom att kom- munens beräknade merkostnader för bebyggelsestruktur reduceras med det vägda medelvärdet för bebyggelsestruktur i riket. 
  
 5.2 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring 
  
 Glesbygdsverket har som nämnts utvecklat en ny applikation för tillgänglighetsberäkningar i den kommunalekonomiska utjäm- ningen (se även bilaga 5). Den nya applikationen använder en väg- databas som innehåller samtliga farbara allmänna och enskilda vä- gar. Den tidigare använda applikationen använde endast allmänna vägar. Den nya applikationen använder i likhet med den tidigare SCB:s befolkningsdatabas, men upplösningen i s.k. befolknings- rutor har förbättrats. Sammantaget innebär förändringarna att ele- vernas vägavstånd mäts mer exakt. 
 Glesbygdsverket har på utredningens uppdrag med stöd av den nyutvecklade applikationen gjort en ny beräkning av vägavståndet 
 65 
  
 Gymnasieskola 
  
 SOU 2007:61 
  
 för samtliga elever i landet till de närmast belägna tidigare utplace- rade gymnasieorterna, med 2005 års befolkning. Glesbygdsverket har alltså inte haft i uppdrag att göra någon ny fiktiv utplacering av gymnasieskolor. 
 Underlaget för kostnadsberäkningen gällande inackorderings- tilläggen och de dagliga resorna har uppdaterats. Den nya beräk- ningen av inackorderingstilläggen baseras på prisbasbeloppet för 2007, som är 40 300 kronor. Den nya beräknade kostnaden för in- ackorderingstillägg blir därmed 12 090 kronor. De antagna rese- kostnaderna har höjts till 5 150 kronor, efter att Glesbygdsverket har samlat in uppgifter från samtliga länstrafikbolag. 
 Nya beräkningar har gjorts av tillägg/avdrag baserat på den nya beräkningen av vägavstånden samt de uppdaterade kostnaderna för inackordering och resor. För övrigt har beräkningen gjorts med samma förutsättningar som de nu gällande beräkningarna. 
  
 5.3 
  
 Resultatet av mitt förslag 
  
 Resultatet av mina förslag är att 191 kommuner får ett positivt ut- fall, dvs. höjda standardkostnader, i intervallet  
 1–173 
  kronor per invånare, medan 96 kommuner får ett negativt utfall, alltså sänkta standardkostnader, i intervallet  
 1–35 
  kronor per invånare (för tre kommuner innebär förslaget ingen förändring). 
 På kommungruppsnivå innebär förslaget den största ökningen för glesbygdskommunerna, som i genomsnitt får en ökning med 58 kronor per invånare. Den största minskningen får storstäderna, med minus 17 kronor per invånare. 
 66 
  
 SOU 2007:61 
  
 Gymnasieskola 
  
 Tabell 5.1 Utredningens förslag till nya standardkostnader i delmodellen gymnasieskola, redovisade på kommungruppsnivå (kronor per invånare) 
  
 Nytt förslag 
  
 Nuvarande 
  
 Differens 
  
 Storstäder 
  
 2 617 
  
 2 634 
  
 -17 
  
 Förortskommuner 
  
 3 472 
  
 3 468 
  
 3 
  
 Större städer 
  
 3 307 
  
 3 313 
  
 -6 
  
 Pendlingskommuner 
  
 3 876 
  
 3 853 
  
 23 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 4 190 
  
 4 132 
  
 58 
  
 Varuprod. kommuner 
  
 3 831 
  
 3 813 
  
 18 
  
 Övr. kom. över 25 000 inv. 
  
 3 546 
  
 3 548 
  
 -3 
  
 Övr. kom. 12 500 - 25 000 inv. 
  
 3 740 
  
 3 733 
  
 7 
  
 Övr. kommuner  
  
 3 882 
  
 3 854 
  
 28 
  
 Förändringarna av standardkostnaderna beror i huvudsak på demo- grafiska förändringar och på förändringar av vägavstånd vid beräk- ningen av merkostnader för bebyggelsestruktur. Till en del förkla- ras förändringarna av att de underliggande kostnaderna för inack- ordering och dagliga resor har anpassats till aktuell kostnadsnivå. Även de tekniska förbättringarna i applikationen i övrigt kan ge upphov till vissa förändringar. 
 Utfallet av de föreslagna förändringarna i delmodellen för samt- liga kommuner framgår av bilaga 8. 
 67 
 6 Individ- och familjeomsorg 
 I kapitlet föreslår jag en uppdatering och vissa förändringar av kostnadsutjämningens delmodell för individ- och familjeomsorg. 
 Mitt förslag: 
 Den regressionsmodell som används för att beräkna strukturella kostnadsskillnader för ekonomiskt bistånd, missbrukarvård, övrig vuxenvård och familjerätt förändras till att innehålla följande variabler: 
  
 arbetssökande utan ersättning 
  
 personer som är sambo/gifta, utrikes födda utanför EU, Norden, USA, Kanada, Nya Zeeland och Australien, utan introduktionsersättning, med barn  
  
 (0–17 
  år) och en inkomst under 150 000 kronor 
  
 ensamstående kvinnor i åldern  
  
 20–55 
  med barn 0– 17 år och en inkomst som understiger 170 000 kronor per år. 
  
 roten ur tätortsbefolkningen i kommunen år 2005. 
  
 De föreslagna förändringarna bör införas från och med den 1 januari 2009. 
  
 6.1 
  
 Kort om nuvarande delmodell 
  
 Delmodellen för individ- och familjeomsorg består av två delar som tillsammans summeras till en standardkostnad. Den första beräknar strukturellt betingade kostnadsskillnader för barn- och ungdoms- vård och den andra för övrig individ- och familjeomsorg, dvs. för 
 69 
  
 Individ- och familjeomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 ekonomiskt bistånd, missbrukarvård samt övrig vuxenvård och fa- miljerätt. Båda delarna beräknas med hjälp av regressionsmodeller. 
 Kommunernas behov av barn- och ungdomsvård beräknas ut- ifrån följande strukturvariabler; 
  
 Andel barn  
  
 0–12 
  år som bor med ensamstående föräldrar 
  
 Antal lagförda ungdomar  
  
 15–17 
  år per hemkommun under en treårsperiod dividerat med antalet år. Beräknas sedan som en andel baserat på befolkningen per den 31 december 
  
 Antal barn  
  
 16–19 
  år som är födda utanför Norden och EU (2003 års medlemsländer) eller barn  
 16–19 
  år som är födda inom Norden och EU med minst en förälder som inte är född där 
  
 Roten ur kommunens folkmängd upptill 75 000 
  
 Kommunernas behov av övrig individ- och familjeomsorg beräknas utifrån följande strukturvariabler; 
  
 Utrikes födda flyktingar och nära anhöriga som vistats i landet  
  
 3–9 
  år samt övriga utrikes födda från länder utanför Norden och EU som vistats i Sverige  
 0–19 
  år 
  
 Arbetssökande utan ersättning 
  
 Ensamstående kvinnor i åldern  
  
 18–44 
  med barn  
 0–17 
  år 
  
 Roten ur tätortsbefolkningen i kommunen år 2000. 
  
 Män  
  
 25–64 
  med årsinkomst under 140 000 kronor 
 Variablerna uppdateras årligen av SCB med undantag av variabeln roten ur tätortsbefolkningen. Variablernas vikter i regressions- modellerna uppdaterades senast 2005 efter förslag av Utjämnings- kommittén (SOU 2003:88). 
 Delmodellen omfördelar innevarande år ca 4,1 miljarder kronor mellan kommunerna. Den genomsnittliga vägda standardkostnaden för rikets samtliga kommuner är 2 927 kronor per invånare. Stan- dardkostnaden varierar mellan 1 046 och 5 133 kronor per invånare. 
 70 
  
 SOU 2007:61 
  
 Individ- och familjeomsorg 
  
 6.2 
  
 Utvecklingen inom individ- och familjeomsorgen 
  
 Individ- och familjeomsorgen omfattar barn- och ungdomsvård, ekonomiskt bistånd, missbrukarvård för vuxna, övrig vuxenvård och familjerätt. 
 De totala nettokostnaderna för individ- och familjeomsorgen uppgick 2005 till drygt 26 miljarder kronor. Barn- och ungdoms- vården stod för 41 % av kostnaderna och ekonomiskt bistånd för 36 %. Mellan åren  
 1999–2001 
  var kostnaderna för individ- och fa- miljeomsorgen i stort sett oförändrade. Mellan 2001 och 2005, ökade kostnaderna med ca 14 %. Den främsta orsaken är ökade kostnader för barn- och ungdomsvården och missbrukarvården. 
 Diagram 6.1 Nettokostnaderna för individ- och familjeomsorgen  
 2001–2005 
  (miljoner kronor) 
  
 30 000 
  
 25 000 
  
 20 000 
  
 kronor 
  
 Miljoner 
  
 15 000 
  
 10 000 
  
 5 000 
  
 0 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
  Ekonomiskt bistånd  
  Barn- och ungdomsvård  
  
  Missbrukarvård  
  
  Övrig vuxenvård  
  
  Familjerätt 
 Källa SCB 
 Sedan 2001 har barn- och ungdomsvårdens andel av de totala kost- naderna ökat med ca 4 procentenheter medan det ekonomiska bi- ståndets andel har minskat i motsvarande utsträckning. De övriga verksamheterna har, som andel av de totala nettokostnaderna, varit relativt konstanta. 
 71 
  
 Individ- och familjeomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 6.3 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring 
  
 Behovet av insatser från kommunernas individ- och familjeomsorg påverkas kontinuerligt av olika förändringar i samhället. Detta har föranlett förändringar av delmodellen vid ett flertal tillfällen. Den senaste förändringen skedde efter förslag från Utjämnings- kommittén (SOU 2003:88). Delmodellen delades då upp i två komponenter. Den första beräknade med samma variabler som den tidigare delmodellen för hela individ- och familjeomsorgen behovet av ekonomiskt bistånd, missbrukarvård samt övrig vuxenvård och familjerätt. Den andra komponenten beräknade med nya variabler behovet av barn- och ungdomsvård. 
 Skälet till kommitténs förslag att dela upp delmodellen i två de- lar var att kostnaderna för barn- och ungdomsvården utgjorde en allt större del av de totala kostnaderna för individ- och familje- omsorgen samtidigt som den dåvarande delmodellen innehöll vari- abler som främst fångade upp skillnader i det ekonomiska bistån- det. I takt med att insatserna förändrades, från ekonomiska transfe- reringar till insatser med större inslag av vård och stöd, kunde den dåvarande delmodellen i allt mindre utsträckning förklara de kom- munala kostnadsskillnaderna. 
 Det av Utjämningskommittén presenterade modellförslaget, som implementerades 2005, kunde förklara 65 % av kostnads- skillnaderna för övrig individ- och familjeomsorg samt 39 % av kostnadsskillnaderna för barn- och ungdomsvård 2001. Förklar- ingsvärdet för delmodellen som helhet var 66 %. 
 Jag har gjort en genomgång och validering av delmodellen indi- vid- och familjeomsorg. Vid genomgången framkom att förklar- ingsvärdet för delmodellen har sjunkit till 52 %. Den främsta för- klaringen till detta är att enbart 21% av kostnadsskillnaderna för barn- och ungdomsvård kan förklaras med hjälp av nuvarande del- modell. Delmodellen kan inte heller förklara variationer i kostnader för övrig individ- och familjeomsorg lika bra som tidigare. Jag har därför försökt hitta andra variabler än de som används i dagens delmodell för att förklara kostnadsvariationerna mellan kommunerna. 
 72 
  
 SOU 2007:61 
  
 Individ- och familjeomsorg 
  
 Utredningens arbete med komponenten barn- och ungdomsvård 
 Mot bakgrund av det bristfälliga förklaringsvärdet i den kompo- nent inom delmodellen individ- och familjeomsorg som utjämnar för kostnadsskillnader för barn- och ungdomsvård har jag försökt att dels byta ut variabler i den regression som ligger till grund för utjämningen, dels hitta en ny komponent som inte baseras på en regression. 
 Jag har i utredningsarbetet uppdragit åt först Statskontoret och senare SCB att försöka ta fram nya komponenter för utjämningen av barn- och ungdomsvården. I uppdraget till Statskontoret ingick att se över hela delmodellen samt om möjligt ta fram en icke re- gressionsbaserad delmodell för kostnadsutjämning inom individ- och familjeomsorgen. 
 Statskontoret avrapporterade uppdraget i oktober 2006 med rapporten Kostnadsutjämning för individ- och familjeomsorgen (IF) – analys och förslag. Statskontoret redovisar i sin rapport bl.a. en alternativ regressionsbaserad komponent för utjämning av barn- och ungdomsvården. Statskontoret förordar dock en icke regres- sionsbaserad utjämningsmodell för såväl ekonomiskt bistånd och missbrukarvård som barn- och ungdomsvård. 
 I modellen beräknas kommunernas standardkostnader genom att kommunernas egna antal prestationer eller insatser mätt som ett genomsnitt över en femårsperiod multipliceras med genomsnitts- kostnaden i riket för respektive prestation eller insats. 
 Min bedömning är dock att den modell som Statskontoret tagit fram inte kan ligga till grund för kostnadsutjämningen mellan kommunerna inom individ- och familjeomsorgen. Förslaget är inte förenligt med en av grundprinciperna i den kommunala kostnads- utjämningen, nämligen att enskilda kommuner inte ska kunna på- verka utfallet av utjämningen genom valet av inriktning, ambitions- nivå eller redovisningsprinciper för den berörda verksamheten. Vis- serligen är individ- och familjeomsorgen i stor utsträckning lag- styrd, och kommunerna styr inte individ- och familjeomsorgens dimensionering i första hand utifrån en ekonomisk kalkyl. Men det får inte finns några möjligheter för kommunerna att påverka utfal- let av utjämningen. 
 När det gäller den regressionsbaserade komponent för barn- och ungdomsvård som Statskontoret också har tagit fram kan jag konstatera att denna regression – i likhet med den gällande regres- 
 73 
  
 Individ- och familjeomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 sionen - inte kunde förklara annat än en mindre del av kostnads- skillnaderna mellan kommunerna. 
 SCB har på mitt uppdrag upprättat en databas med samtliga barn födda i Sverige mellan åren 1983 och 2005 och barnens biolo- giska föräldrar. Uppdraget till SCB utformades i samråd med Soci- alstyrelsen. Hypotesen har varit att ett sviktande föräldraskap kan förklara varför vissa barn blir föremål för insatser av barn- och ungdomsvården. Till föräldrarna har därför en mängd attribut knu- tits som var för sig eller i förening skulle kunna ha ett samband med sviktande föräldraskap; exempelvis fängelsevistelser, arbets- situation, vård på institution, ersättningar från socialförsäkringar etc. 
 SCB beräknade sambandet mellan olika kombinationer av attri- but hos föräldrarna och förekomsten av heldygnsinsatser inom barn- och ungdomsvården för deras barn. Exempelvis kunde SCB visa att risken för en heldygnsinsats är fyra gånger högre än genom- snittet för barn som har en förälder som fått vård för alkohol- missbruk. SCB använde därefter dessa samband för att skatta antalet barn per kommun som kommer att behöva få heldygnsvård. 
 Jag bedömer att hypotesen om sviktande föräldraskap som en grundläggande förklaring till varför barn och ungdomar behöver insatser från kommunernas individ- och familjeomsorg innebär en lovade ansats. Det visade sig att den framtagna modellen kunde ge en god skattning av antalet barn med behov av insatser inom barn- och ungdomsvården i riket, men tyvärr inte på kommunnivå för enskilda kommuner. 
 Jag tvingas därför konstatera att jag inte har lyckats finna strukturella variabler som på ett tydligt sätt speglar skillnaderna mellan kommunerna i behovet av barn- och ungdomsvård. Det är enligt min mening angeläget att Statskontoret inom ramen för myndighetens kommande löpande uppföljning av den kommunal- ekonomiska utjämningen prioriterar ett fortsatt utvecklingsarbete med komponenten barn- och ungdomsvård. 
 74 
  
 SOU 2007:61 
  
 Individ- och familjeomsorg 
  
 Utredningens arbete med komponenten Övrig individ- och familjeomsorg 
 Min validering av komponenten övrig individ- och familjeomsorg visade som nämnts ovan att förklaringsvärdet sjunkit även för denna del. Det visade sig också att variabeln män  
 25–64 
  med årsin- komst under 140 000 kronor inte längre uppfyllde de statistiska kraven för att kunna ingå i regressionsmodellen som en förklarande variabel. En uppdaterad regression, exklusive män med låg inkomst, ger ett förklaringsvärde på 55 %. 
 De variabler som används för att förklara skillnader i övrig indi- vid- och familjeomsorg tar sin utgångspunkt i studier som genom- förts av Socialstyrelsen för att förklara variationer i kommunernas kostnader för ekonomiskt bistånd. 
 Då det avgörande för att få ekonomiskt bistånd är individens eller familjens inkomst i förhållande till försörjningsbördan har jag försökt avgränsa de urvalsgrupper som används i dagens kompo- nent genom att koppla på inkomstnivåer. På detta sätt kan man bättre fånga in de personer som får bistånd, vilket ökar kompo- nentens träffsäkerhet. 
 Mitt förslag till variabler framgår nedan. Variabeln arbets- sökande utan ersättning kvarstår i mitt förslag oförändrad från den befintliga modellen, medan övriga variabler är nya. 
  
 arbetssökande utan ersättning 
  
 personer som är sambo/gifta, utrikes födda utanför EU, Norden, USA, Kanada, Nya Zeeland och Australien, utan in- troduktionsersättning, med barn  
  
 (0–17 
  år) och en inkomst un- der 150 000 kronor 
  
 ensamstående kvinnor i åldern  
  
 20–55 
  med barn  
 0–17 
  år och en inkomst som understiger 170 000 kronor per år 
 De föreslagna nya variablerna ersätter: 
  
 utrikes födda flyktingar och nära anhöriga som vistats i landet  
  
 3–9 
  år och övriga utrikes födda från länder utanför Norden och EU som vistats i Sverige  
 0–19 
  år 
  
 ensamstående kvinnor i åldern  
  
 18–44 
  med barn  
 0–17 
  år 
 Jag föreslår även att variabeln roten ur tätortsbefolkningen i kom- munen år 2000 uppdateras att avse förhållanden för år 2005. Varia- 
 75 
  
 Individ- och familjeomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 beln män  
 25–64 
  med årsinkomst under 140 000 kronor utmönstras eftersom den som nämnts inte längre är statistiskt godtagbar. 
 De av mig föreslagna förändringarna gör att komponenten övrig individ- och familjeomsorg kan förklara 62 % av de genomsnittliga kostnadsskillnaderna mellan kommunerna för åren 2004 och 2005. Totalt sett kan den uppdaterade delmodellen, inklusive komponenten barn- och ungdomsvård, förklara 55 % av kostnadsskillnaderna 2005. 
  
 6.4 
  
 Resultatet av mitt förslag 
  
 De föreslagna förändringarna innebär att 82 kommuner får sänkta standardkostnader med maximalt 261 kronor per invånare. Samti- digt får 208 kommuner höjda standardkostnader med upp till 215 kronor per invånare. Samtliga förändringar beror på att variablerna i komponenten övrig individ- och familjeomsorg förändrats något för att på ett bättre sätt än i dag fånga upp de strukturellt betingade kostnadsskillnaderna som finns mellan landets kommuner. 
 Tabell 6.1 Utredningens förslag till nya standardkostnader i delmodellen indi vid- och familjeomsorg (kronor per invånare) 
  
 Nytt förslag 
  
 Nuvarande 
  
 Differens 
  
 Storstäder 
  
 4 755 
  
 4 841 
  
 -87 
  
 Förortskommuner 
  
 2 444 
  
 2 477 
  
 -33 
  
 Större städer 
  
 3 022 
  
 2 999 
  
 23 
  
 Pendlingskommuner 
  
 2 023 
  
 1 962 
  
 61 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 1 555 
  
 1 511 
  
 44 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 1 890 
  
 1 860 
  
 31 
  
 Övr. kommuner, över 25 000 inv. 
  
 2 435 
  
 2 385 
  
 50 
  
 Övr. kommuner 12 500  
 -25 
  000 inv 
  
 2 027 
  
 1 976 
  
 51 
  
 Övr. kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 1 796 
  
 1 771 
  
 26 
  
 På kommungruppsnivå innebär förändringarna att gruppen stor- städer och förortskommuner får något sänkta standardkostnader medan övriga kommungrupper får höjda standardkostnader. Gene- rellt sett är dock förändringarna på kommungruppsnivå att beteckna som relativt små. Utfallet för respektive kommun presenteras i bilaga 9. 
 76 
 7 Äldreomsorg 
 I kapitlet föreslår jag uppdatering och förändring av kostnadsut- jämningens delmodell för äldreomsorg. 
 Mitt förslag: 
  
 Normkostnad 
 : Beräkningen av normkostnad indelad efter socio- ekonomisk tillhörighet upphör och ersätts med indelning efter in- komst. Inkomsten för den äldre befolkningen ska uppdateras årli- gen av SCB. Skattningen av omsorgsbehov hos äldre görs direkt med hjälp av  
 ADL-beroende. 
  Vårdkonsumtionen som ligger till grund för normkostnaden uppdateras. Män och kvinnor får samma normkostnad givet inkomst, etnicitet, ålder och  
 ADL-beroende. 
  Kostnaderna för hemtjänsttimme och särskilt boende uppdateras. 
  
 Hemtjänst i glesbygd 
 : Merkostnaden för hemtjänst i glesbygd upp- dateras. 
  
 Tillägg för institutionsboende 
 : Tillägget till glesbygdskommuner för särskilt boende upphör. 
 De föreslagna uppdateringarna och förändringarna bör införas från och med den 1 januari 2009. 
  
 7.1 
  
 Kort om nuvarande delmodells utformning 
  
 Standardkostnaden för äldreomsorg beräknas med tre kompo- nenter. Först beräknas en s.k. normkostnad för varje kommun som speglar vårdbehovet för befolkningen över 65 år. Kommuner med gles bebyggelsestruktur får ett tillägg till normkostnaden för mer- kostnad för resor inom hemtjänsten, och kommuner som tillhör kommungruppen glesbygdskommuner får dessutom ett tillägg för särskilt boende. 
 Beräkningen av normkostnaden för kommunerna utgår från att den äldre befolkningen delas in i sammanlagt 240 delgrupper efter 
 77 
  
 Äldreomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 socioekonomi, etnicitet, kön och ålder. Ohälsan och vårdkonsum- tionen skattas för varje delgrupp. Därefter beräknas en norm- kostnad för respektive delgrupp. Den totala normkostnaden för kommunen beräknas genom att alla invånares normkostnad sum- meras. En detaljerad beskrivning av modellen för normkostnads- beräkning för delgrupper och kommuner återfinns i bilaga 10a. 
 Med anledning av stora avstånd i områden med gles bebyggelse- struktur antas att det uppstår en merkostnad för personalens resor i hemtjänsten. För resor till invånare 80 år och äldre som bor 15 kilometer eller längre från en servicepunkt, varifrån hemtjänst- personalen antas utgå, beräknas en merkostnad. Möjliga service- punkter är tätorter med minst 200 invånare. Rikets snitt används för att beräkna antalet personer i respektive kommun som har hemtjänst av de över 80 år. För att beräkna merkostnaden används en schablon på 52 kronor milen. I ersättningen ingår kostnader för fordon och lön för två besök om dagen alla dagar på året. Totalt är merkostnaden för hemtjänst till följd av gles bebyggelsestruktur beräknad till drygt 158 miljoner kronor. 
 Det antas även uppstå en merkostnad för särskilt boende för glesbygdskommuner. Behovet av särskilt boende antas uppstå tidi- gare, dvs. vid ett lägre omsorgsbehov, i glesbygdskommuner än i andra kommuner, där mer omfattande omsorgsbehov kan tillgodo- ses av hemtjänsten. Ersättningen utgår med 5 % av kommunens beräknade normkostnad och ges till 29 glesbygdskommuner (de kommuner som Kommunförbundet före 2005 klassificerade som glesbygdskommuner). Den totala merkostnaden för särskilt bo- ende för glesbygdskommuner är drygt 116 miljoner kronor. 
 År 2007 omfördelar delmodellen drygt 6,2 miljarder kronor, vil- ket gör att äldreomsorg är den delmodell som i absoluta tal svarar för den största omfördelningen i kostnadsutjämningen. Den ge- nomsnittliga vägda standardkostnaden för rikets samtliga kommu- ner är 7 958 kronor per invånare. Standardkostnaden i de olika kommunerna varierar mellan 3 018 och 16 862 kronor per invånare. 
 Delmodellens grundstruktur infördes efter förslag från Struk- turkostnadsutredningen (SOU 1993:53). SCB uppdaterar årligen, till grund för normkostnadsberäkningen för respektive kommun, antal invånare över 65 år fördelat på ålder, kön, civilstånd och etni- citet. Indelningen efter socioekonomi, som också påverkar norm- kostnadsberäkningen, har uppdaterats efter förslag från Kommu- nala utjämningsutredningen (SOU 1998:151) respektive Utjäm- ningskommittén (SOU 2003:88). I samband med den senare togs 
 78 
  
 SOU 2007:61 
  
 Äldreomsorg 
  
 tillägget för färdtjänst och handikappomsorg bort. Även tilläggen för gles bebyggelsestruktur har uppdaterats efter förslag från kommittéerna. 
  
 7.2 
  
 Beräkning av normkostnaden 
  
 Den största delen av kommunernas standardkostnad för äldre- omsorgen är normkostnaden. Normkostnaden ska mäta struktu- rella skillnader i omsorgsbehov mellan kommunerna. Den nu gäl- lande beräkningen av normkostnaden genomfördes 2002 och av- rapporterades av Utjämningskommittén (SOU 2003:88). Beräk- ningen av normkostnaden sker enligt följande: 
 Först uppskattas omsorgsbehovet för den äldre befolkningen. Det görs med hjälp av en undersökning av levnadsförhållanden (ULF), som genomförs av SCB vartannat år. I undersökningen in- tervjuas 2 000 till 3 000 personer 65 år och äldre, vilket motsvarar 3 % av Sveriges befolkning i den åldersgruppen. I undersökningen ställs frågor om självupplevd hälsa, funktionsnedsättning och lång- varig sjukdom. 
 I nästa steg kopplas kunskapen om de äldres ohälsa till olika delgrupper av den äldre befolkningen efter kön, civilstånd, etnicitet och socioekonomisk tillhörighet. För detta ändamål tas ett ohäl- soindex fram som grupperar de intervjuade enligt fyra nivåer av hälsa; full hälsa, lätt ohälsa, måttlig ohälsa och svår ohälsa. 
 För att koppla ohälsan för respektive grupp till omsorgsbehov i form av hemtjänst och särskilt boende används en fältundersökning i åtta kommuner. Den fältundersökning som ligger till grund för den befintliga beräkningen genomfördes 2003, och omfattade drygt 5 000 vårdtagare som hade antingen hemtjänst eller särskilt boende. Materialet har breddats genom att motsvarande data avseende 1 500 äldre från sju andra kommuner, som deltar i det s.k.  
 SNAC-pro- 
  jektet (Swedish National study on Ageing and Care) har tillförts. I båda dessa undersökningar klassas behovet i förhållande till ADL, aktiviteter i dagligt liv.  
 ADL-beroende 
  avser behov av hjälp i föl- jande fyra aktiviteter: bad eller dusch, stiga upp och lägga sig, på- och avklädning samt födointag. Klassificering enligt ADL används allmänt i vård- och utbildningssammanhang för att bedöma vård- och omsorgsbehov. 
 Ohälsoindex översätts därefter till det ADL- index som används i fältundersökningen. Varje delgrupp ges en normkostnad genom 
 79 
  
 Äldreomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 att respektive delgrupps omsorgsbehov i form av hemtjänst eller särskilt boende prissätts med hjälp av schablonkostnader. 
 Nästa steg i beräkningen är att alla i befolkningen över 65 år pla- ceras in i en av de 240 delgrupperna för att kunna tilldelas motsva- rande normkostnad. Kön, ålder i femårsgrupper, civilstånd och et- nicitet – född utom eller inom Norden, uppdateras varje år. Den socioekonomiska indelningen sker i fem grupper: ej facklärd arbe- tare, facklärd arbetare, företagare och jordbrukare, tjänstemän på lägre och mellannivå, högre tjänstemän. 
 Beräkningen per socioekonomisk grupp förutsätter ett underlag som medger uppdelning av befolkningen i dessa grupper. Det un- derlaget finns i de s.k. Folk- och bostadsräkningarna (FOB). Så- dana genomfördes tidigare vart femte år. Sedan år 1990 har ingen ny undersökning gjorts, vilket innebär att allt färre i den äldre be- folkningen har en identifierbar socioekonomisk grupp. De som inte har en klassificering grupperas med hjälp av den fördelning som delgruppen har i den egna kommunen. Finns det inte någon i den aktuella delgruppen sker klassificeringen efter kommun- gruppens fördelning. Att undersökningen inte har genomförts se- dan 1990 medför bl.a. ett växande problem genom att inte någon som invandrat sedan dess kan klassificeras utan måste ges en schablonmässig indelning enligt ovan. Vid 2002 års undersökning kunde 86 % av de äldre återfinnas i Folk- och bostadsräkningarna, medan 14 % fick klassificeras schablonmässigt. 
 Alla över 65 år erhåller en normkostnad enligt den delgrupp som de har placerats i. Den totala normkostnaden för kommunen beräknas genom att antalet personer i varje delgrupp multipliceras med respektive delgrupps normkostnad för att därefter summeras. 
  
 7.3 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring 
  
 Under senare år har andelen äldre i Sverige stadigt ökat och allra störst förändring har andelen äldre över 80 år haft. Det motsvarar också den grupp äldre som har störst behov av omsorg. Samtidigt har gruppen 65 år och äldre som helhet fått högre inkomst genom de nya årskullar som blivit 65 år. Demografin kan förklara en stor del av skillnaderna i kostnad mellan kommuner. Andelen 65+ vari- erar från 10 % till närmare 30 % mellan kommunerna. 70 % av kostnadsskillnaden förklaras av detta. Med mina förslag enligt 
 80 
  
 SOU 2007:61 
  
 Äldreomsorg 
  
 nedan förklarar delmodellen äldreomsorg sammantaget 82 % av kostnadsskillnaderna mellan kommunerna. 
 Normkostnader 
 På mitt uppdrag har docent Gonzalez år 2007 genomfört en ny bearbetning av ett aktuellt  
 ULF-material 
  och en ny fält- undersökning. I fältundersökningen har företrädare för samtliga av de åtta kommuner som deltog vid föregående uppdatering med- verkat, och material från  
 SNAC-studien 
  har tillförts. För en dju- pare beskrivning av fältundersökningen och en jämförelse med de två tidigare fältundersökningarna gjorda 1994 och 2002, se bilaga 10b. 
 Jag föreslår att denna uppdatering ska läggas till grund för be- räkningen av normkostnaderna. 
 Uppdateringen fångar upp förändringar i fördelning av om- sorgsbehov och vårdkonsumtion mellan olika grupper av äldre. Dessutom anpassas de antagna kostnaderna för hemtjänst respek- tive särskilt boende till aktuell nivå. Uppdateringen har visat att förändringarna har varit begränsade i omsorgsbehov och vård- konsumtion från föregående uppdatering. De förhållandevis stora förändringarna i den relativa fördelningen av andelen äldre mellan kommunerna fångas upp av den årliga uppdateringen. 
  
 ULF-undersökningen 
  innehåller numera frågor om ADL, vilket inte var fallet vid föregående uppdatering. De intervjuade får svara på direkta frågor kring olika aktiviteter i det dagliga livet (se ovan). 
 ADL- beroende har en direkt koppling till behovet av service och omvårdnad och ger därmed ett skarpare mått på omsorgs- behovet än ohälsoindex. ADL används för att mäta det faktiska omsorgsbehovet till skillnad från ohälsoindex som ger en mer all- män hälsobedömning. Att  
 ULF-materialet 
  numera innehåller frå- gor om ADL medför också att behovet av översättning mellan upplevd ohälsa och vårdbehov inte längre är nödvändig, varigenom en möjlig felkälla kan elimineras. 
 Jag föreslår därför att, vid beräkningen av normkostnad, indel- ningen i ohälsa ersätts med en indelning efter  
 ADL-beroende. 
  
 Det skarpare måttet på omsorgsbehov som  
 ADL-klassningen 
  är ger vissa omfördelningseffekter mellan kommunerna, i och med att skillnaderna i vårdbehov mellan olika samhällsgrupper framträder tydligare. 
 81 
  
 Äldreomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 Skillnaderna i omsorgsbehov mellan olika grupper av äldre mäts som framgått i den befintliga utjämningen bl.a. efter den klassifice- ring av de äldre i olika socioekonomiska grupper som finns i Folk- och bostadsräkningarna. Äldre som exempelvis har varit tjänstemän under de förvärvsaktiva åren har generellt sett lägre omsorgsbehov än äldre som varit arbetare 
 Ett alternativ till socioekonomisk gruppindelning är att dela in befolkningen efter inkomstgrupp. Undersökningar har visat ett starkt samband mellan inkomst och ohälsa. Detta beror både på att högre inkomster leder till bättre hälsomöjligheter och att dålig hälsa ofta medför lägre inkomster. Samtliga i gruppen 65 år och äldre kan klassificeras med hjälp av aktuella och individuella upp- gifter om inkomst. Inkomst är också möjlig att uppdatera varje år. Vid uppdateringen utifrån socioekonomi innevarande år kunde en- dast 81 % klassificeras via Folk- och bostadsräkningen, vilket alltså är en sänkning från föregående uppdatering då 86 % kunde inplace- ras utan schablonisering. Det kommer i längden inte att vara möj- ligt att beräkna normkostnaderna med utgångspunkt från de be- fintliga Folk- och bostadsräkningarna, som alltså senast genom- fördes 1990. 
 Jag föreslår därför att indelningen av den äldre befolkningen i fem socioekonomiska grupper ersätts av en indelning i inkomst- grupper. Jag föreslår en indelning i tre inkomstgrupper efter ge- nomsnittlig inkomst på riksnivå för dem som fyllt 65 år. Vidare föreslår jag att inkomst uppdateras årligen av SCB liksom i dag civilstånd, etnicitet och ålder. 
 Skillnaderna i omsorgsbehov mellan grupperna är något större med indelning efter inkomst än med socioekonomisk indelning (se bilaga 10a, tabell 3 och 4). En övergång från socioekonomi till in- komst vid gruppindelningen ger därför effekten att kommuner där de äldre har relativt höga inkomster får sänkta normkostnader jämfört med i dag, medan kommuner där de äldre har låga in- komster får höjda normkostnader. Anledningen till detta är att de skillnader i omsorgsbehov som finns mellan olika samhällsgrupper fångas upp bättre med en gruppering efter inkomstnivå jämfört med motsvarande gruppering efter socioekonomisk grupp enligt Folk- och bostadsräkningarna. 
 Jag ska enligt direktiven följa upp äldreomsorgsmodellen bl.a. utifrån ett könsperspektiv. I dag fastställs skilda normkostnader för kvinnor och män, utifrån en uppskattning av den faktiska konsum- tionen av äldreomsorg i riket för män respektive kvinnor. För att 
 82 
  
 SOU 2007:61 
  
 Äldreomsorg 
  
 analysera betydelsen för normkostnaden av skillnaden i konsum- tion av omsorg mellan män och kvinnor har beräkningar gjorts för samtliga kommuner på två sätt, en könsneutral beräkning och en uppdelad efter kön. Skillnaderna mellan kommunerna visade sig totalt sett vara små, för samtliga kommuner mindre än en procent- enhets förändring i förhållande till den framräknade norm- kostnaden i den befintliga utjämningen. 
 En fördel med att upphöra med skilda normkostnader för män och kvinnor är att modellen blir mera logisk, när ett  
 ADL-bero- 
  ende tilldelas samma kostnad oberoende av kön. Modellen blir också enklare och stabilare då antalet delgrupper minskar till hälf- ten genom detta. Med en sådan förändring vid beräkningen av normkostnader kommer dessa fortfarande att påverkas av skillna- der i  
 ADL-beroende, 
  men normkostnaden givet samma grad av  
 ADL-beroende 
  kommer att vara densamma för män och kvinnor 
 . 
  
 Jag föreslår således att uppdelningen på delgrupper per kön upphör och ersätts av en könsneutral beräkning. 
 För att omsätta omsorgsbehovet till en årlig kostnad behövs en schablon för dels hemtjänst med en timme i veckan, dels särskilt boende med heldygnsomsorg. I tabellen nedan redovisas aktuella kostnadsuppgifter (2005) från Sveriges kommuner och Landsting, och även de uppgifter som används i dagens utjämning. 
 Tabell 7.1. Förslag till uppdaterad schablonkostnad för äldreomsorgen (kronor) 
  
 Förslag 
  
 Nuvarande 
  
 Hemhjälp per år (en timme i veckan) 
  
 19 700 
  
 11 180 
  
 Årsplats i boende med heldygnsomsorg 
  
 483 500 
  
 438 000 
  
 Timkostnaden för hemtjänst har räknats upp med 76 % medan kostnaden för boendet har räknats upp med 10 %. Den stora höj- ningen av kostnaden för hemtjänst är till största delen en korriger- ing, då kostnadsuppgiften tidigare var betydligt underskattad. Kor- rigeringen innebär att förhållandet mellan de två olika vård- formerna har förändrats och att ett vårdbehov på 25 timmar i veckan med hemtjänst motsvarar kostnaden för en årsplats på sär- skilt boende. 
 Jag föreslår att dessa kostnader används för att få fram kostna- den för helårsboende samt årskostnaden per hemtjänsttimme vid beräknandet av normkostnaden. 
 83 
  
 Äldreomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 I dagens modell beräknas normkostnaden för 240 delgrupper. Med mina förslag sjunker antalet delgrupper till 72 (sex ålders- grupper * två grupper för etnicitet * två grupper för civilstånd * tre inkomstgrupper). Med färre grupper förenklas modellen samtidigt som underlaget blir mer stabilt då antalet individer i varje delgrupp blir större. Dessutom möjliggörs en uppdatering av samtliga variabler. 
 Tillägg för hemtjänst i glesbygd 
 Glesbygdsverket har på mitt uppdrag gjort en ny utplacering av fiktiva servicepunkter och anknutit personer 80 år och äldre till dessa punkter samt beräknat deras avstånd till dessa punkter. Gles- bygdsverket har vidare validerat den milkostnad samt de antagan- den som används för beräkningen av merkostnad i dag. Jag föreslår att Glesbygdsverkets nya utplacering och anknytning ska gälla som grund för beräkning av tillägg för hemtjänst. 
 Institutionstillägg 
 Jag föreslår att tillägget för särskilt boende i glesbygdskommuner tas bort. Anledningen till mitt förslag är att med de uppdaterade kostnaderna för hemtjänst och särskilt boende som redovisats ovan har kostnadsrelationen mellan särskilt boende och hemtjänst för- ändrats. Med dagens schablonkostnader är hemtjänst mindre kost- samt upp till 39 timmars hemtjänst i veckan. Med mitt förslag till uppdaterade kostnader återfinns den gränsen vid 25 timmar i veckan. Därmed bortfaller i huvudsak behovet att kompensera glesbygdskommuner för en tidigare överflyttning av äldre till sär- skilt boende. 
  
 7.4 
  
 Resultatet av mitt förslag 
  
 Mina förslag till förändringar av normkostnadsberäkningen moti- veras av att skillnaderna i omsorgsbehov mellan olika grupper av äldre skattas mer precist än vad som är fallet i den befintliga utjäm- ningen. Övergången till klassificering efter inkomst motiveras dessutom av att det på sikt inte är möjligt att upprätthålla den nu- varande indelningen efter socioekonomi med utgångspunkt från de befintliga Folk- och bostadsräkningarna. 
 84 
  
 SOU 2007:61 
  
 Äldreomsorg 
  
 Mina förslag leder till att kommuner med en större andel pen- sionärer med bakgrund som tjänstemän, eller annorlunda uttryckt med relativt sett högre inkomster, får ett negativt utfall efter upp- dateringen, medan det omvända gäller för kommuner som har en större andel pensionärer med bakgrund som arbetare, dvs. med re- lativt sett lägre inkomster. 
 Mitt förslag att uppdelningen på kön vid beräkningen av norm- kostnaderna ska ersättas av en könsneutral beräkning motiveras bl.a. av att modellen blir mera logisk när ett  
 ADL-beroende 
  tillde- las samma kostnad oberoende av kön. Modellen blir också enklare och får en större stabilitet när antalet delgrupper minskar. Effekten på utfallet av utjämningen blir jämförelsevis begränsad. 
 Den uppdatering som gjorts av de antagna kostnaderna för hemtjänst respektive för särskilt boende har resulterat i en relativt kraftig ökning av kostnaderna för hemtjänst, medan kostnaderna för särskilt boende ökat mindre. Uppdateringen har möjliggjorts av att Sveriges Kommuner och Landsting i dag förfogar över bättre kostnadsdata än vad som var fallet vid föregående uppdatering. Min omviktning av kostnader mellan hemtjänst och särskilt boende har föranlett förslaget att ta bort institutionstillägget. Detta leder till att 29 glesbygdskommuner får ett negativt utfall, som dock för flertalet av dessa kommuner helt eller delvis uppvägs av ett positivt utfall av uppdateringen av normkostnaderna. 
 Glesbygdsverket har på mitt uppdrag gjort en ny utplacering av fiktiva servicepunkter och anknutit personer 80 år och äldre till och beräknat deras avstånd till dessa punkter. Därigenom kan de demo- grafiska förändringar som skett från föregående uppdatering fångas upp vid uppdateringen av tillägget för hemtjänst. Även här är ef- fekterna på utfallet av utjämningen relativt sett begränsad. 
 Resultatet av mina förslag är att 200 kommuner får höjda stan- dardkostnader medan 89 kommuner får sänkta standardkostnader. I dag omfördelar delmodellen drygt 6,2 miljarder kronor. Med mina förslag ökar omfördelningen till drygt 6,7 miljarder kronor. 
 Storstäder och förortskommuner får som grupp sänkta stan- dardkostnader, gruppen större städer får oförändrade standard- kostnader, medan samtliga övriga kommungrupper får höjda stan- dardkostnader. 
 85 
  
 Äldreomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 Tabell 7.2. Utredningens förslag till nya standardkostnader i delmodellen äldre- omsorg, redovisade på kommungruppsnivå (kr/per invånare) 
  
 Nytt förslag 
  
 Nuvarande 
  
 Differens 
  
 Storstäder 
  
 7 938 
  
 8 101 
  
 -163 
  
 Förortskommuner 
  
 5 384 
  
 5 497 
  
 -113 
  
 Större städer 
  
 7 657 
  
 7 658 
  
 -0 
  
 Pendlingskommuner 
  
 7 725 
  
 7 598 
  
 127 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 12 161 
  
 12 065 
  
 96 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 9 689 
  
 9 475 
  
 214 
  
 Kommuner, över 25 000 inv. 
  
 9 145 
  
 9 052 
  
 92 
  
 Kommuner, 12 500 - 25 000 inv. 
  
 10 035 
  
 9 815 
  
 220 
  
 Kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 10 609 
  
 10 286 
  
 323 
  
 De tio kommuner som får de största negativa förändringarna får sänkta standardkostnader med mellan 246 och 712 kronor per in- vånare. De tio kommuner som får de största positiva förändring- arna får höjda standardkostnader med mellan 546 och 841 kronor per invånare. Utfallet för respektive kommun presenteras i bilaga 10c. 
 86 
 8 Bebyggelsestruktur 
 I mitt delbetänkande (SOU 2006:84) har jag lagt förslag om en uppdatering av komponenten byggkostnader i utjämningen för be- byggelsestruktur. Efter riksdagens beslut i juni i år kommer denna uppdatering att genomföras den 1 januari 2008. 
 Nedan föreslår jag en uppdatering och vissa förändringar av komponenten administration, resor och räddningstjänst i delmo- dellen bebyggelsestruktur. Slutligen avrapporterar jag också min analys av övriga komponenter i denna delmodell, dvs. gator och vägar samt uppvärmning. 
 Mitt förslag: 
 Komponenten administration, resor och räddningstjänst ersätts av två komponenter – administration respektive räddningstjänst. Jag föreslår samtidigt att utjämning för resor upphör. I kompo- nenten administration beräknas kommunernas merkostnad med variablerna invånardistans respektive folkmängd. I komponen- ten räddningstjänst beräknas kommunernas merkostnad med variablerna invånardistans respektive lokalt befolknings- underlag. 
 De föreslagna uppdateringarna och förändringarna bör infö- ras från och med den 1 januari 2009. 
  
 8.1 
  
 Kort om delmodellens utformning 
  
 Delmodellen bebyggelsestruktur består av fyra komponenter – byggkostnader, gator och vägar, uppvärmning samt administration, resor och räddningstjänst. Delmodellen kompenserar för merkost- nader uppkomna på grund av geografiskt läge och/eller gles bebyg- gelsestruktur. 
 87 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 SOU 2007:61 
  
 År 2007 erhåller 86 kommuner ett tillägg på cirka 1,32 miljarder kronor. Den genomsnittliga merkostnaden för riket är 173 kronor per invånare. Utfallet för kommunerna varierar mellan ett avdrag på 313 kronor och ett tillägg på 1 793 kronor per invånare. 
 De fyra komponenterna i delmodellen bebyggelsestruktur in- fördes 1996 efter förslag från Strukturkostnadsutredningen (SOU 1993:53), men varje komponent utgjorde då en egen delmodell. 
 Efter förslag från Utjämningskommittén (SOU 2003:88) slogs delmodellerna gator och vägar, uppvärmning, byggkostnader och administration, resor och räddningstjänst samman till en ny gemensam delmodell, fr.o.m. 2005. Ersättningsbeloppen fastställ- des då på nytt. 
 SCB har årligen räknat upp de fastställda kostnaderna med netto- prisindex, (NPI). 
  
 8.2 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring av komponenten administration, resor och räddningstjänst 
  
 Grundtanken med komponenten administration, resor och rädd- ningstjänst är att kommuner med en liten folkmängd och kommu- ner som är stora till ytan med ett litet befolkningsunderlag samt kommuner där en liten andel av invånarna bor i tätorter har högre kostnader per invånare för administration, lokala resor och rädd- ningstjänst. Kommunerna grupperas efter variabler som bedömts ha inverkan på kostnadsnivån. Kommunerna i varje grupp erhåller sedan en ersättning som motsvarar gruppens genomsnittliga mer- kostnad. 
 I nuvarande komponent delas kommunerna in efter invånare per kvadratkilometer, folkmängd samt tätortsgrad. För invånare per kvadratkilometer kan ersättning ges för kommuner med färre än 6 invånare per kvadratkilometer och med mellan 6 och 10 invånare per kvadratkilometer. Indelning efter folkmängd ger ersättning för kommuner med färre än 10 000 invånare och för kommuner med mellan 10 000 och 20 000 invånare. När det gäller tätortsgraden delas kommunerna in i två grupper som kan ge ersättning - kom- muner med upp till 60 % täthet och mellan 60 och 80 % täthet. 
 År 2007 erhåller 49 kommuner ett tillägg på knappt 340 miljo- ner kronor. Den genomsnittliga merkostnaden för riket är 39 kro- nor per invånare. Mellan kommunerna varierar det från avdrag med 
 88 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 39 kronor per invånare för de 241 kommuner som inte har någon merkostnad till tillägg med 1 381 kronor per invånare för de 21 kommuner som har högst merkostnad. 
 Nedan redovisas beräkningen av merkostnaderna för administ- ration, resor och räddningstjänst. I samband därmed redovisas mitt förslag till uppdateringar och förändringar. 
 Administration 
 Av kommunernas personalstatistik framgår lönekostnaderna för den administrativa personalen. Kostnaderna för politisk verksam- het, som kan ses som en administrativ kostnad, kan urskiljas ur kommunernas räkenskapssammandrag. 
 Det kan antas att en mindre kommun får högre kostnad per in- vånare än en större för den obligatoriska verksamheten, eftersom en viss administrativ personal för myndighetsutövning och vissa ledningsfunktioner måste finnas i kommunen oavsett kommun- storlek. Därtill är den politiska verksamheten obligatorisk. Även den politiska verksamheten kan antas bli dyrare per invånare i en liten kommun. 
 I nuvarande komponent ges ersättning till kommuner indelat efter folkmängd, tätortsgrad och invånare per kvadratkilometer. Underlagen till ersättningsbeloppen och gränserna har inte uppda- terats sedan 1996. Jag bedömer att komponenten behöver ses över både vad gäller ersättningsbeloppen och vilka kommuner som har merkostnader för dessa verksamheter i dag. 
 Den genomsnittliga administrativa kostnaden per invånare i ri- ket är 1 809 kronor för den administrativa personalen och 445 kro- nor per invånare för den politiska verksamheten. För kommuner med en folkmängd under 20 000 finns ett stigande samband mellan kostnaderna och minskad folkmängd. För de riktigt små kommu- nerna med en folkmängd under 8 000 är sambandet än tydligare. Kommungruppen glesbygdskommuner är också en grupp med högre kostnader än riket i snitt. 
 Nuvarande modell använder antalet invånare per kvadratkilometer för beräkning av ersättning. Invånare per kvadratkilometer visar ett samband mot de aktuella kostnaderna och kan förklara 16 % av skillnaderna i kostnader mellan kommunerna. 
 Ett annat mått för att beskriva befolkningens spridning över kommunens yta är invånardistans. Den mäter, uttryckt i kvadrat- 
 89 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 SOU 2007:61 
  
 kilometer per invånare, avståndet mellan en kommuns invånare om de placeras ut jämt över kommunens yta. Ju högre värde desto glesare kommun. Invånardistans har ett högre förklaringsvärde för skillnaderna i kostnad för administrativ personal än invånare per kvadratkilometer. Invånardistans förklarar 36 % av skillnaderna mellan kommunerna. Även för kostnaden för politisk verksamhet ökar förklaringsgraden något med invånardistans och ger ett förklaringsvärde på 41 %. När kommuner grupperas efter invånar- distans framgår att kommuner med invånardistans 0,35 eller högre som grupp har högre kostnad än rikets snitt. 
 Min bedömning är att de variabler som bäst fångar upp vilka kommuner som har strukturella merkostnader för sin administra- tion är invånardistans samt folkmängd. Med dessa variabler kom- mer fler kommuner än i dag att uppfylla kriterierna för ersättning. 
 Jag föreslår att utjämningen för administration utgör en enskild komponent i delmodellen bebyggelsestruktur. De kostnader som ligger till grund för utjämningen ska vara lönekostnader för den administrativa personalen inom den obligatoriska verksamheten samt kostnader för den politiska verksamheten. Vidare föreslår jag att kommunerna indelas efter invånardistans och folkmängd enligt de gränser som framgår av tabell 8.1 nedan. För de kommuner som uppfyller kriterierna vad gäller invånardistans och lokalt befolk- ningsunderlag ska ersättningsbeloppen i tabell 8.1 utgöra grund för beräkning av standardkostnad. Beloppen har beräknats som skill- naden mellan kostnaden för respektive grupp av kommuner och snittet för riket. 
 Tabell 8.1 Förslag till komponenten administration 
  
 Invånardistans 
  
 Folkmängd 
  
 Ersättning kr/inv 
  
 >0,35 
  
 1 000 
  
 410 
  
 >20 000 
  
 0 
  
 300 
  
 0 
  
 >20 000 
  
 0 
  
 I mitt förslag delas kommunerna först in efter gleshet (invånar- distans) och därefter efter folkmängd. Detta sker för att systemet inte primärt ska kompensera för liten folkmängd och därmed skapa negativa incitament för kommunsammanläggningar. 
 90 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 Mitt förslag ger ersättning till 66 kommuner med en samman- tagen ersättning på 275 miljoner kronor. Jämfört med nuvarande modell är det 18 kommuner som tillkommer medan en kommun mister sin ersättning. De tillkommande kommunerna är små kom- muner som i nuvarande modell inte bedöms glesa nog. 
 Resor 
 De ersättningsbelopp som utjämningen för resor i dag grundar sig på fastställdes 1996. Ersättningsbeloppen varierar mellan 50 och 150 kronor per invånare för de kommuner som uppfyller kriterierna för folkmängd och täthet. Den reskostnad man avsåg att kompensera för vid modellens skapande går inte exakt att återfinna i kommunernas räkenskaper. Modellen är tänkt att fånga eventuella merkostnader som uppstår av att vissa centrala tjänstemän och personer som sköter viss myndighetsutövning måste röra sig över stora geografiska områden. De resekostnader som redovisas enligt kommunernas kontoplan i dag innefattar mer, som till exempel traktamenten, än vad modellen är tänkt att kompensera för. Man kan även diskutera om utvecklingen inom informationstekniken har skapat ett mindre behov av personliga möten och därmed minskat reskostnaderna. 
 Jag finner sammantaget att det är osäkert om lokala resor inne- bär strukturella merkostnader av en storleksordning som gör det motiverat att beakta dessa kostnader i kostnadsutjämningen. Jag föreslår därför att resor tas bort ur underlaget för utjämning. 
 Räddningstjänst 
 Enligt lag har kommunerna skyldighet att ansvara för räddnings- tjänsten. Detta kan ske i egen eller annans regi. Kostnaderna för kommunernas räddningstjänst redovisas i kommunernas räken- skapssammandrag. Totalt uppgick kommunernas kostnader för räddningstjänsten till 5,3 miljarder kronor, motsvarande 572 kro- nor per invånare. 
 I nuvarande komponent ges ersättning till kommuner med in- delning efter folkmängd, tätortsgrad och invånare per kvadrat- kilometer. Ersättningsbeloppen och gränserna ligger fast sedan 1996. Jag bedömer att komponenten behöver ses över både vad 
 91 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 SOU 2007:61 
  
 gäller ersättningsbeloppen och vilka kommuner som har merkost- nader för räddningstjänst i dag. 
 Den kommungrupp som har högst kostnader för räddnings- tjänst är glesbygdskommuner. Men även varuproducerande kom- muner och de tre grupperna övriga kommuner oavsett storlek har kostnader som överstiger genomsnittet i riket. 
 Dagens ersättningsnivå för modellen grundar sig på antalet in- vånare per kvadratkilometer. Det måttet relaterat till kostnaden för räddningstjänst ger ett förklaringsvärde med 49 %. Om vi istället använder måttet invånardistans höjs förklaringsvärdet till 54 %. De 75 kommuner som har en invånardistans över 0,3 har högre kost- nad än rikets snitt. Men differensen i kostnad är stor mellan dessa kommuner och därför är det sannolikt något mer än invånardistans som kan förklara kostnadsskillnaderna mellan kommunerna för räddningstjänsten. 
 Kommunerna har enligt lag möjlighet att genom avtal låta en annan kommun sköta de åtaganden som åvilar dem inom rädd- ningstjänstområdet. Vidare finns det möjlighet för den enskilda kommunen att tillsammans med andra kommuner, genom ett kommunalförbund, utföra verksamheten. År 2005 deltog 111 kommuner i 31 olika kommunalförbund för räddningstjänsten. I samtliga storleksklasser utom bland de allra största kommunerna har de kommuner som bildat kommunalförbund lägre kostnader, i vissa grupper med upp till 10 procent. 
 Förutsättningarna att bilda räddningstjänstförbund skiljer sig åt i olika delar av landet. I de fall där avstånden mellan tätorterna i de aktuella kommunerna inte är allt för stora är det möjligt att dela på vissa resurser, vilket gör det ekonomiskt lönsamt att bilda förbund. I andra delar kan avstånden vara så stora att det geografiskt inte går att dela på resurser. Detta leder till att det inte är den enskilda kommunens storlek som är avgörande för kostnaden för rädd- ningstjänsten utan antalet personer som bor inom den omgivande regionen. 
 Utredningen har studerat sambandet mellan kostnader för räddningstjänst och lokalt befolkningsunderlag 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
 . Det lokala befolk- ningsunderlaget kan förklara 45 % av skillnaderna i kostnader för räddningstjänsten mellan kommunerna. Sambandet visar att desto fler personer som bor inom det omgivande geografiska området, desto lägre kostnader. Sambandet mellan kostnaden för räddnings- 
  
 1 
  
 TP PT  
 Här definierat som antalet personer som bor inom en radie av 37,5 kilometer från kommunens centralort 
 92 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 tjänst och kommunstorlek (vilket är en av kriterierna för att få er- sättning för räddningstjänst i dag) är däremot endast drygt 20 pro- cent. 
 Jag föreslår att utjämningen för verksamheten räddningstjänst utgör en enskild komponent i delmodellen bebyggelsestruktur. Vi- dare föreslår jag att kommunerna indelas efter invånardistans och lokalt befolkningsunderlag enligt de gränser som framgår av tabell 8.2 nedan. För de kommuner som uppfyller kriterierna vad gäller invånardistans och lokalt befolkningsunderlag ska ersättnings- beloppen i tabell 8.2 utgöra grund för beräkningen av standard- kostnad. Beloppen har beräknats som skillnaden mellan kostnaden för respektive grupp av kommuner och snittet för riket. 
 Tabell 8.2 Förslag till ersättning för räddningstjänst efter invånardistans och lokalt befolkningsunderlag 
  
 Invånardistans 
  
 Lokalt befolkningsunderlag 
  
 Ersättning kr/inv 
  
 >0,30 
  
 500 
  
 300 
  
 >20 000 
  
 180 
  
 Med mitt förslag omfördelas 185 miljoner kronor till 75 kom- muner. Dagens komponent för räddningstjänst inom ramen för delmodellen bebyggelsestruktur omfördelar 73 miljoner kronor till 
  
 40 
  
 kommuner. 
  
 Samtliga 
 T  
 kommuner som i dag erhåller ersättning kommer att 
 göra det även fortsättningsvis. Då ersättningsnivåerna blir högre 
 T  
 med mitt förslag kommer de flesta kommuner som får ersättning i dag att få högre ersättning. 
 Det är 33 kommuner som tillkommer i föreslagen delmodell jämfört med nuvarande. Till största delen är det kommuner med ett lokalt befolkningsunderlag över 20 000. 
 93 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 SOU 2007:61 
  
 8.3 
  
 Resultatet av mitt förslag 
  
 Sammantaget är det fler kommuner som får ersättning för admi- nistration och räddningstjänst i den uppdaterade delmodellen jämfört med den nuvarande. Sammantaget erhåller 86 kommuner dryga 447 miljoner kronor. Samtliga kommuner finansierar tilläggen med ett avdrag på 54 kronor per invånare. 
 Genom mitt förslag att dela upp komponenten administration, resor och räddningstjänst i två komponenter ökar träffsäkerheten. I dag ges ersättning för samtliga ingående merkostnader efter samma variabler – tätortsgrad, folkmängd och invånare per kvadrat- kilometer. Med mitt förslag beräknas ersättning i båda komponen- terna med invånardistans medan administration även beräknas efter folkmängd i kommunen medan räddningstjänstens ersättnings- belopp tilldelas efter måttet lokalt befolkningsunderlag. 
 Resultatet av mina förslag är att 67 kommuner får förbättrat utfall medan 223 kommuner får försämrat utfall. I dag omfördelar denna del av delmodellen drygt 340 miljoner kronor. Med mina förslag ökar omfördelningen till drygt 449 miljoner kronor. 
 Den kommungrupp som får störst höjning är övriga kommuner med som mest 12 500 invånare. Även pendlingskommuner, varu- producerande kommuner och övriga kommuner med invånarantal på mellan 12 500 och 25 000 får som grupper en höjning. Övriga kommungrupper får en sänkning. 
 Tabell 8.3. Utredningens förslag till utfall för komponenterna administration och räddningstjänst, redovisade på kommungruppsnivå (kronor per invånare) 
  
 Nytt 
  
 Nuvarande 
  
 Differens 
  
 Storstäder 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Förortskommuner 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Större städer 
  
 -41 
  
 -40 
  
 -1 
  
 Pendlingskommuner 
  
 21 
  
 -15 
  
 36 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 1 120 
  
 1 133 
  
 -13 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 -11 
  
 -31 
  
 21 
  
 Övr. kommuner, över 25 000 inv. 
  
 -49 
  
 -40 
  
 -10 
  
 Övr. kommuner, 12 500 - 25 000 inv. 
  
 14 
  
 -25 
  
 39 
  
 Övr. kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 296 
  
 28 
  
 268 
  
 94 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 De tio kommuner som får störst negativt utfall får en minskning med mellan 259 och 737 kronor per invånare. De tio kommuner som får störst positiv förändring får tillägg med mellan 473 och 967 kronor per invånare. De allra flesta kommuner, 204, får sänkt ersättning med 15 kronor per invånare. Utfallet för respektive kommun presenteras i bilaga 11a. 
  
 8.4 
  
 Samlat utfall av mina förslag i delmodellen för bebyggelsestruktur 
  
 I delbetänkandet (SOU 2006:84) lämnade jag förslag till föränd- ringar av komponenten byggkostnader i delmodellen bebyggelse- struktur. Riksdagen beslutade i juni i år i enlighet med förslaget. Förändringarna införs 2008. 
 I tabell 8.4 redovisas resultatet av mitt förslag från från delbetänkandet med de ovan presenterade förslagen avseende admi- nistration och räddningstjänst. I tabellen presenteras det samman- tagna resultatet som om samtliga förändringar genomförts summerat för utjämningsåret 2007. 
 Tabell 8.4. Utredningens samlade förslag till nytt utfall för delmodellen bebyg- gelsestruktur, redovisade på kommungruppsnivå (kronor per invånare) 
  
 Nytt 
  
 Nuvarande 
  
 Differens 
  
 Storstäder 
  
 117 
  
 177 
  
 -60 
  
 Förortskommuner 
  
 -95 
  
 34 
  
 -128 
  
 Större städer 
  
 -59 
  
 -123 
  
 65 
  
 Pendlingskommuner 
  
 -76 
  
 -184 
  
 108 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 1 243 
  
 1 272 
  
 -29 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 -164 
  
 -232 
  
 68 
  
 Övr. kommuner, över 25 000 inv. 
  
 -147 
  
 -207 
  
 60 
  
 Övr. kommuner, 12 500 – 25 000 inv. 
  
 -64 
  
 -166 
  
 101 
  
 Övr. kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 177 
  
 -147 
  
 323 
  
 Storstäder, förortskommuner och glesbygdskommuner får för- sämrat utfall medan övriga kommungrupper, främst övriga kom- muner med färre än 12 500 invånare får förbättrat utfall efter mina samlade förslag för bebyggelsestruktur. Det samlade utfallet för respektive kommun presenteras i bilaga 11b. Både mitt förslag vad gäller byggkostnader som alltså genomförs från och med 2008 och 
 95 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 SOU 2007:61 
  
 mitt föreliggande förslag beträffande komponenterna administra- tion och räddningstjänst presenteras även i bilaga 11b som om de införts utjämningsåret 2007. 
  
 8.5 
  
 Komponenten gator och vägar 
  
 Komponenten gator och vägar syftar till att utjämna för struktu- rellt betingade merkostnader för drift och underhåll av det kom- munala gatu- och vägnätet, som utgörs av s.k. tätortsvägar samt enskilda gator och vägar i anslutning till fastigheter som kommu- nerna själva äger. 
 Komponenten baseras på två tillägg: ett klimattillägg som kom- penserar för högre vinterväghållningskostnader och ett ortstillägg som kompenserar för merkostnader för hög trafikbelastning. Klimattillägg utgår till samtliga kommuner men med varierande belopp. Särskilda hänsynstaganden berättigar vissa glesbygds- kommuner (främst i Norrland), ett antal förortskommuner, de tre storstäderna samt vissa större städer till ett ortstillägg. Även ortstillägget utgår med varierande belopp till berörda kommuner. 
 Utjämningen för gator och vägar infördes fr.o.m. 1996 efter för- slag från Strukturkostnadsutredningen (1993:53), och var som nämnts en egen delmodell t.o.m. utgången av 2004. Standard- kostnaderna för drift och underhåll av gator och vägar beräknas på samma sätt i dag som när modellen utformades 1993. Varken kom- ponenterna eller beloppen i modellen har förändrats över tid, annat än att beloppen har räknats upp med NPI till bidragsårets kostnadsnivå. 
 Beräkningarna av standardkostnaden i modellen baseras inte på reala kostnadsdata utan bygger på en skattning av respektive kom- muns strukturella kostnader, som gjorts med underlag från bl.a. Vägverket. 
 Summan av respektive kommuns klimattillägg och eventuella ortstillägg utgör kommunens standardkostnad för gator och vägar. Den vägda genomsnittliga standardkostnaden uppgår till 135 kro- nor per invånare för utjämningsåret 2007. Stockholms kommun har högst standardkostnad, 564 kr per invånare, och totalt 48 kommu- ner har den lägsta standardkostnaden, 23 kronor per invånare. Bi- dragsåret 2007 omfördelas cirka 415 miljoner kronor för gator och vägar inom kostnadsutjämningen. Tillägg utgår till 58 av landets kommuner och finansieras med avdrag från resterande 232 kom- muner. 
 96 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 Validering av komponenten 
 Utjämningskommittén (SOU 2003:88) redovisar som ett led i en validering av komponenten vissa jämförelser för enskilda kommu- ner mellan tillägg eller avdrag och från genomsnittet avvikande nettokostnad för drift och underhåll enligt en enkät angående kommunernas väghållning från Kommunförbundet. Enkäten avsåg förhållandena år 2001. 
 Utjämningskommittén fann att utfallet av utjämningen stämde relativt väl för större städer i norra Sverige, för vissa utvalda för- ortskommuner till Stockholm och till Göteborg samt för Stockholm och Göteborg. För vissa andra kommuner stämde ut- fallet av utjämningen relativt dåligt mot avvikande nettokostnad. Utjämningskommittén föreslog dock inte någon förändring av modellen. 
 Jag har också validerat komponenten med hjälp motsvarande enkät från Sveriges Kommuner och Landsting, avseende år 2005. Ett problem med enkäterna är att bortfallet varit stort. Enligt upp- gifter från Sveriges Kommuner och Landsting kan det också finnas andra svagheter med enkäterna, bl.a. att kommunerna inte tillämpar samma kostnadsbegrepp och redovisningsprinciper. 
 Min analys indikerar att modellen som helhet ger en relativt god skattning såväl av kommunernas samlade kostnader som för flerta- let kommungrupper av kostnaderna på kommungruppsnivå. Men valideringen har också påvisat en del svagheter i modellen, som gör det motiverat att göra fortsatta analyser. 
 Jag vill understryka behovet av att Sveriges Kommuner och Landsting arbetar för att förbättra kvaliteten och svarsfrekvensen i den enkät som ligger till grund för uppgifterna om drift- och un- derhållskostnader för gator och vägar. En möjlighet som jag anser bör övervägas är att låta förtrycka kostnadsuppgifter från räken- skapssammandraget i enkäten, och att efterfråga en nedbrytning av dessa kostnadsuppgifter. 
 Jag konstaterar att en bättre statistik över kommunernas kost- nader för drift och underhåll av gator och vägar skulle öka förut- sättningarna att validera och vid behov förändra komponenten för utjämning av kostnader för drift och underhåll av gator och vägar. 
 Jag bedömer att det finns anledning för Statskontoret att inom ramen för verkets kommande löpande uppföljning av den kommu- nalekonomiska utjämningen prioritera en validering och eventuella förslag till förändring av komponenten gator och vägar. 
 97 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 SOU 2007:61 
  
 8.6 
  
 Komponenten uppvärmningskostnader 
  
 Komponenten uppvärmningskostnader syftar till att utjämna för skillnader i kostnader för uppvärmning av kommunala fastigheter mellan olika delar av landet. Kostnaderna avses täcka all lokalyta som kommunen förfogar över. 
 Komponenten beräknas utifrån tre faktorer. Dels den riksge- nomsnittliga lokalytan per invånare i kommunerna, dels den ge- nomsnittliga uppvärmningskostnaden per kvadratmeter i riket och dels ett rikstäckande energiindex. 
 Kommuner med ett gynnsamt klimat får innevarande år ett av- drag på som högst 43 kronor per invånare medan kommuner med ett strängt klimat får ett tillägg på som högst 190 kronor per invånare. 
 Bidragsåret 2007 omfördelar komponenten drygt 121 miljoner kronor. Totalt får 182 kommuner tillägg och 108 kommuner avdrag i modellen. Högst tillägg på 190 kronor per invånare utgår till Kiruna kommun och högst avdrag på 43 kronor per invånare får sammanlagt 57 kommuner huvudsakligen i Skåne och Blekinge samt kommuner belägna utmed västkusten. 
 Utjämningen för uppvärmningskostnader infördes fr.o.m. 1996 efter förslag från Strukturkostnadsutredningen (1993:53), och var en egen delmodell t.o.m. utgången av 2004, då den blev en del av delmodellen bebyggelsestruktur. 
 Varken den genomsnittliga lokalytan, den genomsnittliga upp- värmningskostnaden eller energiindexet har uppdaterats sedan mo- dellen infördes. Tillägg respektive avdrag räknas däremot årligen upp med hjälp av NPI. 
 Validering av komponenten 
 Jag har validerat komponenten med utgångspunkt från en enkät angående kommunernas lokalytor från Sveriges Kommuner och Landsting. 
 Den faktiska genomsnittliga lokalytan år 2003 uppgick enligt enkäten till 4,4 kvadratmeter per invånare i kommunanvända fas- tigheter eller 5,3 kvadratmeter per invånare om även inhyrd area för kommunal verksamhet inräknas, vilket kan jämföras med 6,1 kva- dratmeter per invånare som antas i modellen. På riksnivå förfogar kommunerna över någonstans mellan 39 – 50 miljoner kvadrat- meter lokalyta enligt egna beräkningar gjorda med hjälp av uppgif- 
 98 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 ter från Sveriges Kommuner och Landsting, vilket kan jämföras med de 55 miljoner kvadratmeter som antas i modellen. 
 Den genomsnittlige uppvärmningskostnaden per kvadratmeter har enligt uppgifter från enkäten ökat från 57 kronor per invånare år 2001 till 65 kronor per invånare år 2003. Kostnadsvariationer förekommer dels mellan kommuner, dels mellan olika lokaltyper. I den befintliga komponenten antas en genomsnittlig kostnad på 60 kronor per kvadratmeter. 
 Jag kan konstatera att underlaget för att utvärdera de regionala skillnaderna i uppvärmningskostnader är bristfälligt, varför det är svårt att avgöra om det finns behov av att göra förändringar av mo- dellen. 
 Möjligheten att få fram bättre data på området framöver bedöms dock som goda eftersom en ny energideklaration för byggnader har införts den 1 februari 2007. Den nya energideklarationen innebär att samtliga byggnader över en viss storlek ska besiktigas, och att vissa uppgifter om byggnaders energianvändning och inomhusmiljö ska deklareras. 
 Jag bedömer att det finns anledning för Statskontoret att inom ramen för verkets kommande löpande uppföljning av den kommu- nalekonomiska utjämningen prioritera en validering och eventuella förslag till förändring av komponenten uppvärmningskostnader. 
  
 8.7 
  
 Mina överväganden om behovet av kostnadsutjämning för landstingens bebyggelsestruktur 
  
 I mitt delbetänkande (SOU 2006:84) reser jag frågan om bygg- kostnadsutjämning bör införas även för landsting, och redovisar i samband därmed vissa uppgifter om landstingens investeringar i byggnader och anläggningar. Enligt de analyser jag redovisar i del- betänkandet skulle en tänkt utjämning av landstingens bygg- kostnader ha omfördelat drygt 40 miljoner kronor år 2006. Det högsta tilläget skulle ha varit 16 kronor per invånare och det högsta avdraget 17 kronor per invånare. 
 Jag konstaterar i delbetänkandet att jag inte är beredd att föreslå att en byggkostnadsutjämning för landsting, eftersom det vore att i onödan komplicera utjämningssystemet att införa en utjämning av en så liten omfattning som det skulle bli fråga om. Jag konstaterar dock att det kan finnas skäl att överväga en utvidgad kostnads- 
 99 
  
 Bebyggelsestruktur 
  
 SOU 2007:61 
  
 utjämning för landsting, där en uppsamling sker av effekterna av flera strukturella faktorer som var för sig har liten omfattning, men som sammantaget skulle kunna summera till större belopp. Som exempel på sådana strukturella faktorer nämner jag förutom bygg- kostnader även uppvärmningskostnader. 
 Jag har nu analyserat om det finns skäl att utvidga kostnads- utjämningen för landsting till att omfatta även andra verksamhets- områden än hälso- och sjukvård respektive kollektivtrafik, som är föremål för kostnadsutjämning i dag. 
 Jag kan först konstatera när det gäller uppvärmningskostnader att grunden för en tänkbar utjämning mellan landsting är den- samma som för kommunerna. De variabler som är används vid ut- jämning på kommunsidan är även relevanta för landstingen. Vari- ablerna skulle dock ha andra värden till följd av bl.a. en annan geo- grafisk indelning, annan totalvolym och att de olika objekten har olika karaktäristika. 
 Enligt en undersökning av Sveriges Kommuner och Landsting år 2005 uppgår den genomsnittliga lokalytan till 1,5 kvadratmeter per invånare för de fastigheter som landstingen disponerar. Sprid- ningen mellan landstingen var dock relativt stor. Den vägda ge- nomsnittskostnaden för uppvärmning per kvadratmeter var 2005 enligt Sveriges Kommuner och Landsting 58 kronor. Även här var spridningen relativt stor. 
 Det finns ett energiindex för landsting, som bygger på samma principer som det som tillämpas i komponenten uppvärmnings- kostnader för kommuner, men med annan regional indelning. In- dex är beräknat utifrån den landstingsindelning som gällde i början av  
 1980-talet. 
  Lägst index får landstingen belägna utmed syd- och västkusten (0,90) medan Norrbottens läns landsting får högst in- dex (1,30). 
 Mina analyser visar att en modell som utjämnar för skillnader i uppvärmningskostnader mellan landsting givet samma matematiska utformning som i dag tillämpas för utjämning mellan kommuner uppskattningsvis skulle omsluta cirka 28 miljoner kronor. 
 Även en samlad utjämning för byggkostnader och uppvärm- ningskostnader skulle således för landstingens del omsluta relativt små belopp. Jag anser därför inte att det finns anledning att utvidga kostnadsutjämningen för landsting utöver de verksamhetsområden den i dag omfattar. 
 100 
 9 Hälso- och sjukvård 
 I mitt delbetänkande (SOU 2006:84) har jag lagt förslag om en uppdatering av matrismodellerna i utjämningen för hälso- och sjukvården. Efter riksdagens beslut i juni i år kommer denna upp- datering att genomföras den 1 januari 2008. 
 Nedan föreslår jag en uppdatering av glesbygdskomponenten i delmodellen hälso- och sjukvård. I och med förslagen i detta kapi- tel blir utredningens uppdatering av delmodellen hälso- och sjuk- vård komplett. I kapitlet avrapporterar jag också min analys av sjukvårdskostnaderna för hälso- och sjukvården i Gotlands kom- mun samt utredningens arbete med kostnadsstrukturen inom psy- kiatrin och missbrukarvården. Avslutningsvis redovisar jag en gen- deranalys av utjämningen genom kostnadsmatriserna i delmodellen hälso- och sjukvård. 
 Mitt förslag: 
 Merkostnader för gles bebyggelsestruktur i delmodellen hälso- och sjukvård ska beräknas med utgångspunkt från följande. 
  
 Sjukhus 
 : Lönekostnaderna vid sjukhus uppdateras. Ny anknyt- ning av befolkningen till de fiktivt utplacerade sjukhusen.  
 Vårdcentraler 
 : Beräkningen av lönekostnaderna uppdateras och lönekostnader för stafettläkare inkluderas. Lokalkostnaderna exkluderas ur beräkningen av merkostnaderna. Ny fiktiv utpla- cering av vårdcentraler med ny anknytning av befolkningen till de fiktivt utplacerade vårdcentralerna. 
  
 Övernattningsplatser 
 : Kostnaden per övernattningsplats sänks. Ny fiktiv utplacering av övernattningsplatser. 
  
 Ambulansstationer 
 : Kostnaden för driften av en  
 1-bils 
  ambulans- station höjs. Ny utplacering av fiktiva ambulansstationer.  
 Sjukresor 
 : Ny beräkning av personkilometer. Kilometer- kostnaden för sjukresor uppdateras. 
 101 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 SOU 2007:61 
  
 De föreslagna uppdateringarna bör införas från och med den 1 januari 2009. 
  
 9.1 
  
 Kort om delmodellen 
  
 Delmodellen hälso- och sjukvård är en del av kostnadsutjämningen mellan landsting med syfte att utjämna för strukturellt betingade kostnadsskillnader inom hälso- och sjukvården. 
 Delmodellen består av tre komponenter: 
  
 en kostnadsmatris som fångar upp skillnader i faktisk sjuklighet för ett antal vårdtunga sjukdomar som är kostsamma tillsam- mans med en särskild beräkning för  
  
 HIV-patienter, 
  
 en ytterligare kostnadsmatris som fångar upp skillnader i behov utifrån demografiska och socioekonomiska skillnader samt, 
  
 en glesbygdskomponent som fångar upp merkostnader till följd av gles bebyggelsestruktur 
  
 Delmodellen omfördelar innevarande år knappt 1,49 miljarder kro- nor. Den genomsnittliga vägda standardkostnaden för landstingen är 15 858 kronor per invånare. Standardkostnaden varierar mellan 17 031 och 14 911 kronor per invånare. Det största tillägget för gles bebyggelsestruktur är 712 kronor per invånare. Det största avdra- get uppgår till 136 kronor per invånare. 
 I anslutning till uppdateringen av de första två av de ovan nämnda komponenterna i utredningens delbetänkande (SOU 2006:84), återfinns även en beskrivning av delmodellens historik och uppbyggnad. Uppdateringen av glesbygdskomponenten avrap- porteras nedan. 
  
 9.2 
  
 Glesbygdsutjämningens utformning 
  
 Kompensation utgår för merkostnader till följd av gles bebyggelse- struktur för sjukhus och vårdcentraler, övernattningsplatser vid vårdcentraler, sjukresor till sjukhus och vårdcentraler, samt för ambu- lanscentraler. 
 Komponenten för beräkningar av merkostnader för hälso- och sjukvård i glesbygd togs fram av Kommunala utjämnings- 
 102 
  
 SOU 2007:61 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 utredningen (SOU 1998:151). Vissa modifieringar gjordes i beräk- ningsmodellen efter förslag från Utjämningsdelegationen (SOU 2000:17). Den nu gällande beräkningen genomfördes av Utjäm- ningskommittén (SOU 2003:88), baserat på befolkningen 2001. De gällande beräkningarna implementerades 2005. 
 Beräkningen av merkostnader för hälso- och sjukvården till följd av gles bebyggelsestruktur har sin grund i en fiktiv utplacering av sjukhus, vårdcentraler och ambulanscentraler och en anknytning av befolkningen till dessa institutioner som utförs av Glesbygdsverket med hjälp av en befolkningsdatabas och en vägdatabas samt en för ändamålet särskilt framtagen dataapplikation. 
 Beräkningen av merkostnader för hälso- och sjukvård i glesbygd sker schematiskt enligt följande: 
 I ett första steg görs en fiktiv utplacering av sjukhus, vård- centraler, ambulanscentraler och övernattningsplatser i samtliga landsting med utgångspunkt från olika antaganden om rimliga av- stånd för medborgarna. 
 Därefter anknyts samtliga medborgare i riket till de fiktivt ut- placerade vårdinrättningarna med utgångspunkt från vägavstånden från respektive medborgares folkbokföringsort till vårdinrättning- arna, och vägavståndet till sjukhus och vårdcentraler för varje indi- vid summeras per landsting. 
 De geografiska beräkningarna enligt ovan knyts därefter sam- man med kostnadsfunktioner som tagits fram med utgångspunkt från olika antaganden om kostnaderna för respektive verksamhet. 
 Slutligen kan merkostnaden per invånare för verksamhet i gles- bygd beräknas för vart och ett av landstingen, och det landsting som vid beräkningen får högre merkostnader per invånare än ge- nomsnittet för riket får ett tillägg, medan de landsting som har lägre kostnader än genomsnittet får ett avdrag. Avdragen och tilläggen summeras med de kostnader som beräknas i de två övriga delkomponenterna i hälso- och sjukvårdsmodellen. Sammantaget resulterar beräkningen i landstingens standardkostnad för hälso- och sjukvård i delmodellen. 
 103 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 SOU 2007:61 
  
 9.3 
  
 Mitt förslag till uppdatering och förändring 
  
 Glesbygdsverket har på mitt uppdrag utvecklat en ny applikation för tillgänglighetsberäkningar i utjämningen, och gjort nya beräk- ningar till grund för mitt förslag till uppdatering av utjämningen för hälso- och sjukvård i glesbygd. Den nya applikationen mäter bl.a. vägavstånden mer exakt än tidigare. En närmare beskrivning av den nya applikationen redovisas i bilaga 5. 
 För att få underlag för att uppdatera de befintliga kostnads- funktionerna har jag skickat ut en enkät till landstingen i Norrbotten, Västerbotten, Jämtland, Västernorrland och Värmland. 
 Nedan redovisas först resultatet av uppdateringen av glesbygds- komponentens olika delar, och därefter det samlade utfallet av uppdateringen. Slutligen presenteras det samlade resultatet av mina förslag till uppdateringar av hälso- och sjukvårdsmodellen från ut- redningens delbetänkande (SOU 2006:84) och från mina förslag till uppdatering av glesbygdskomponenten i detta slutbetänkande. 
 Sjukhus 
 Merkostnader beräknas uppstå för personal och lokaler när lands- tingen driver ett så kallat bassjukhus med ett svagt befolknings- underlag. Med bassjukhus avses ett akutsjukhus med jourkedjor inom kirurgi, medicin, anestesi och röntgen, där avstånden är långa till alternativa sjukhus, även BB. 
 Kompensation för merkostnader utgår enligt den gällande kost- nadsfunktionen när befolkningsunderlaget uppgår till 25 000 invå- nare, och avtar därefter med stigande befolkningsunderlag för att helt upphöra vid 75 000 invånare. För Norrlandslandstingen anses det lägsta befolkningsunderlaget för att driva ett bassjukhus vara 20 000 invånare. 
 Merkostnader beräknas med beaktande av antaganden om inci- dens och besöksfrekvens vid de olika vårdavdelningarna. 
 Jag har efter en validering inte funnit anledning att föreslå någon förändring av de antaganden om befolkningsintervall som ligger till grund för utjämningen. Jag har inte heller ändrat de antaganden om incidens och besöksfrekvens vid de små sjukhusen som ligger till grund för utjämningen. 
 Jag har uppdaterat den del av merkostnaderna i kostnads- funktionen som härrör från personalens löner till 2006 års nivå. Jag 
 104 
  
 SOU 2007:61 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 har inte räknat upp de antagna lokalkostnaderna som ingår i kost- nadsfunktionen eftersom de fortfarande avspeglar dagens merkost- nader för lokaler. 
 Jag finner inte skäl att föreslå någon ny fiktiv utplacering av sjukhusen, utan gör endast en ny anknytning av befolkningen till de tidigare fiktivt utplacerade sjukhusen. Den nya anknytningen är baserat på 2005 års befolkning. Beräkningarna är gjorda av Gles- bygdsverket. Motsvarande uppdatering gjordes senast av Utjäm- ningskommittén (SOU 2003:88). 
 Vårdcentraler 
 Merkostnader antas uppstå för personal och lokaler vid vård- centraler när befolkningsunderlaget är litet. 
 Merkostnaderna beräknas uppstå vid ett befolkningsunderlag om 1 500 invånare, för att avta med stigande befolkningsunderlag och upphöra vid 5 600 invånare. Jag har efter att tagit del av enkät- svaren validerat de antaganden om befolkningsintervall som ligger till grund för utjämningen för vårdcentraler och finner ingen an- ledning till förändring av dessa. 
 Glesbygdsverket har på mitt uppdrag gjort en ny fiktiv utpla- cering av vårdcentraler. Sammantaget har Glesbygdsverket placerat ut 872 fiktiva vårdcentraler varav 241 har ett befolkningsunderlag på mindre än 5 600 personer. Jag föreslår att Glesbygdsverkets nya utplacering ska gälla som grund för beräkning av merkostnader för vårdcentraler. 
 Jag föreslår vidare att personalkostnaderna i kostnadsfunktionen uppdateras. I mitt förslag har jag inkluderat kostnaderna för sta- fettläkarna i underlaget vid uppdateringen av personalkostnaderna. Av enkätsvaren framgår att stafettläkare svarar för en femtedel av läkartimmarna och att kostnaderna för stafettläkarna är betydligt högre än kostnaderna för de av landstingen anställda läkarna vid vårdcentralerna. Mellan 50 och 80 % av de små vårdcentralerna i enkätunderlaget har också haft stafettläkare under 2005. 
 Jag har vidare med stöd av enkätsvaren i mitt förslag sänkt anta- gandet om antalet besök per distriktsläkare och år från 2 100 till 2 000. 
 Jag har exkluderat kostnaden för lokaler ur beräkningen då lo- kalkostnaderna enligt enkätmaterialet inte har något tydligt sam- band med storleken på befolkningsunderlaget. 
 105 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 SOU 2007:61 
  
 Övernattningsplatser 
 Utjämningen för övernattningsplatser vid vårdcentraler baseras på antagandet att det vid vårdcentraler som har långt till närmaste sjukhus behövs särskilda platser med jourlinje för patienter med behov av övervakning och observation. Detta antas medföra mer- kostnader för personalens löner. 
 Vårdcentraler som ligger 8 mil eller mer ifrån ett sjukhus anses behöva övernattningsplatser. Behovet antas vara en plats per 1 000 av de invånare som är knutna till vårdcentralen. 
 Jag föreslår efter att ha tagit del av enkätsvaren att merkostna- derna per övernattningsplats uppdateras och fastställs till 345 000 kronor. Mitt förslag innebär en sänkning i förhållande till dagens schablonkostnad, som är 500 000 kronor. 
 Glesbygdsverket har gjort en utplacering av övernattnings- platser baserat på avstånden från de fiktiva vårdcentralerna till de fiktivt placerade sjukhusen. Totalt placerar modellen ut 115 över- nattningsplatser i sex landsting. Vid föregående körning placerades 99 platser ut i fem landsting. Jag föreslår att Glesbygdsverkets nya utplacering ska gälla som grund för beräkning av merkostnader för övernattningsplatser. 
 Ambulanscentraler 
 Vid utjämningen för ambulanscentraler antas merkostnader uppstå när befolkningsunderlaget är litet och det samtidigt är långt till närmaste bassjukhus. Vid beräkningen förutsätts ett behov av en 1- bils ambulanscentral. 
 Merkostnader för ambulansstationen antas uppstå vid 1 500 in- vånare, för att därefter avta med stigande befolkning för att helt upphöra vid 10 000 invånare. 
 Jag har med stöd av enkätmaterialet uppdaterat kostnaden för driften av en ambulans. Jag föreslår att antagandet om merkostnad per år för driften av en ambulans höjs från dagens 2 miljoner kro- nor till 3 miljoner kronor. 
 Glesbygdsverket har utifrån placeringen av de fiktiva sjukhusen gjort en ny utplacering av fiktiva ambulansstationer. Inom en radie om 40 kilometer från ett bassjukhus anses inga merkostnader för ambulanstransporter uppkomma. Invånare som bor inom 40 kilo- meter från ett fiktivt sjukhus har därför exkluderats vid beräk- 
 106 
  
 SOU 2007:61 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 ningen. Fiktiva ambulanscentraler har därefter placerats ut i tätor- ter med minst 1 500 invånare inom 50 kilometers radie. 
 Beräkningen har resulterat i att 92 ambulanscentraler har place- rats ut med befolkningsunderlag på under 10 000 invånare, vilket innebär en ökning med 3 små ambulanscentraler jämfört med den gällande utplaceringen. Jag föreslår att Glesbygdsverkets nya utpla- cering ska gälla som grund för beräkning av merkostnader för am- bulanscentraler. 
 Sjukresor 
 Landstingen ger ersättning till patienter för vissa sjukresor till sjukhus och vårdcentraler. Merkostnader antas uppstå i områden där avstånden för patienterna är längre till dessa inrättningar. Landstingens kostnader för sjukresor beräknas utifrån befolkning- ens avstånd till närmaste fiktiva vårdcentral och sjukhus, med anta- ganden om olika åldersgruppers besöksfrekvenser vid vårdcentraler och sjukhus samt med utgångspunkt från den totala kostnaden för sjukresor i riket. 
 Jag har med enkätsvaren som underlag uppdaterat besöks- frekvenserna för olika åldersgrupper för primärvårds- och sjukhus- besök. 
 Glesbygdsverket har beräknat antalet personkilometer för de olika åldersgrupperna från folkbokföringsorten till närmaste fiktivt utplacerade vårdcentral eller sjukhus. Kilometerkostnaden har där- efter beräknats som en kvot mellan den totala kostnaden i riket, vilken var dryga 1,5 miljarder kronor 2005, och det totala antalet personkilometrar. Jag föreslår att kilometerpriset för sjukresor höjs från 2,50 till 3,17 kronor. 
 Beräkningen har resulterat i att antalet personkilometer för sjukresor till sjukhus har ökat medan de har minskat för resor till vårdcentraler. Anledningen till att antalet beräknade kilometer för resor till vårdcentraler minskar är främst att antalet fiktivt utplace- rade vårdcentraler har ökat. I viss utsträckning har det uppdaterade vägnätet ändrat avståndet till såväl vårdcentraler som sjukhus. Sammantaget minskar antalet personkilometer. 
 107 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 SOU 2007:61 
  
 Samlat utfall av glesbygdsuppdateringen 
 Resultatet av mina förslag är att 13 landsting får en positiv föränd- ring av glesbygdstillägget. Glesbygdskomponenten omfördelar i dag sammanlagt 473 miljoner kronor. Med mitt förslag ökar om- fördelningen till 594 miljoner kronor. Förändringen är mest positiv i kronor för Norrbottens läns landsting som får 237 kronor per invånare. Den största negativa förändringen får Stockholms läns landsting med 42 kronor per invånare. 
 I tabell 9.1 redovisas mitt förslag till nya avdrag och tillägg för glesbygdskomponenten jämfört med avdragen och tilläggen i da- gens utjämning. 
 108 
 SOU 2007:61 Hälso- och sjukvård 
 Tabell 9.1 Utfall för landstingen av förslagen till förändring av glesbygds komponenten i delmodellen hälso- och sjukvård utjämningsåret 2007 
  
 Landsting 
  
 Förslag 
  
 Nuvarande 
  
 Förändring, 
  
 Förändring 
  
 Nytt tillägg/avdrag, 
  
 tillägg/avdrag, 
  
 (kr/inv) 
  
 (tkr) 
  
 (kr/inv) 
  
 (kr/inv) 
  
 Stockholm 
  
 -178 
  
 -136 
  
 -42 
  
 -79 
  615 
  
 Uppsala 
  
 -71 
  
 -35 
  
 -36 
  
 -11 
  097 
  
 Södermanland 
  
 -41 
  
 -42 
  
 0 
  
 65 
  
 Östergötland 
  
 -111 
  
 -87 
  
 -23 
  
 Palmer 
  709 
  
 Jönköping 
  
 42 
  
 27 
  
 15 
  
 4 845 
  
 Kronoberg 
  
 65 
  
 63 
  
 3 
  
 499 
  
 Kalmar 
  
 124 
  
 102 
  
 22 
  
 5 145 
  
 Gotland 
  
 342 
  
 279 
  
 63 
  
 3 627 
  
 Blekinge 
  
 3 
  
 37 
  
 -34 
  
 -5 
  196 
  
 Skåne 
  
 -108 
  
 -92 
  
 -16 
  
 -18 
  595 
  
 Halland 
  
 -100 
  
 -81 
  
 -20 
  
 -5 
  631 
  
 Västra Götaland 
  
 -3 
  
 -7 
  
 5 
  
 6 963 
  
 Värmland 
  
 289 
  
 226 
  
 63 
  
 17 192 
  
 Örebro 
  
 21 
  
 7 
  
 14 
  
 3 735 
  
 Västmanland 
  
 -71 
  
 -60 
  
 -11 
  
 -2 
  978 
  
 Dalarna 
  
 62 
  
 58 
  
 4 
  
 1 064 
  
 Gävleborg 
  
 53 
  
 40 
  
 13 
  
 3 592 
  
 Västernorrland 
  
 84 
  
 83 
  
 1 
  
 181 
  
 Jämtland 
  
 528 
  
 454 
  
 74 
  
 9 417 
  
 Västerbotten 
  
 296 
  
 230 
  
 66 
  
 17 063 
  
 Norrbotten 
  
 950 
  
 712 
  
 237 
  
 59 773 
  
 9.4 
  
 Det samlade utfallet av mina förslag för hälso- och sjukvård 
  
 I delbetänkandet (SOU 2006:84) lämnade jag förslag till föränd- ringar av delmodellen hälso- och sjukvård. Riksdagen beslutade i juni i år i enlighet med förslaget. Förändringarna införs 2008. 
 I tabell 9.2 nedan redovisas resultatet av mina förslag från del- betänkandet summerat med de ovan presenterade förslagen avse- ende glesbygdskomponenten. Resultatet av den i delbetänkandet avrapporterade uppdateringen av matrismodellerna benämns i ta- bellen nedan Hälso- och sjukvård. 
 109 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 SOU 2007:61 
  
 Utfallet som presenteras i tabell 9.2 är beräknat som om försla- gen genomförts i utjämningen för 2007. 
 Norrbottens läns landsting får sammantaget den största ök- ningen av standardkostnaden, totalt 128 kronor per invånare, me- dan Landstinget Blekinge får den största minskningen av standard- kostnaden, totalt 89 kronor per invånare. 
  
 Tabell 9.2 
  
 Det samlade utfallet av utredningens uppdatering av delmodellen 
  
 hälso- och sjukvård. Samtliga uppgifter gäller 2007 
  
 Landsting 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 glesbygdstillägg, 
  
 hälso- och 
  
 totalt, 
  
 totalt, 
  
 (kr/inv) 
  
 sjukvård, 
  
 (kr/inv) 
  
 (mkr) 
  
 (kr/inv) 
  
 Stockholm 
  
 -42 
  
 110 
  
 68 
  
 128,3 
  
 Uppsala 
  
 -36 
  
 -13 
  
 -49 
  
 -15,7 
  
 Södermanland 
  
 0 
  
 -26 
  
 -26 
  
 -6,7 
  
 Östergötland 
  
 -23 
  
 11 
  
 -12 
  
 -5,1 
  
 Jönköping 
  
 15 
  
 -4 
  
 11 
  
 3,5 
  
 Kronoberg 
  
 3 
  
 -51 
  
 -48 
  
 -8,6 
  
 Kalmar 
  
 22 
  
 -90 
  
 -68 
  
 -15,9 
  
 Gotland 
  
 63 
  
 -136 
  
 -73 
  
 -4,2 
  
 Blekinge 
  
 -34 
  
 -55 
  
 -89 
  
 -13,5 
  
 Skåne 
  
 -16 
  
 -34 
  
 -50 
  
 -58,4 
  
 Hallands 
  
 -20 
  
 -16 
  
 -36 
  
 -10,2 
  
 Västra Götaland 
  
 5 
  
 15 
  
 20 
  
 29,9 
  
 Värmland 
  
 63 
  
 -62 
  
 1 
  
 0,2 
  
 Örebro 
  
 14 
  
 -19 
  
 -5 
  
 -1,5 
  
 Västmanland 
  
 -11 
  
 -13 
  
 -24 
  
 -6,0 
  
 Dalarna 
  
 4 
  
 -88 
  
 -84 
  
 -23,2 
  
 Gävleborg 
  
 13 
  
 -65 
  
 -52 
  
 -14,3 
  
 Västernorrland 
  
 1 
  
 -39 
  
 -38 
  
 -9,3 
  
 Jämtland 
  
 74 
  
 -99 
  
 -25 
  
 -3,2 
  
 Västerbotten 
  
 66 
  
 -51 
  
 15 
  
 3,9 
  
 Norrbotten 
  
 237 
  
 -109 
  
 128 
  
 32,3 
  
 110 
  
 SOU 2007:61 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 9.5 
  
 Sjukvårdskostnaderna i Gotlands kommun 
  
 Enligt mina direktiv har jag att särskilt analysera sjukvårds- kostnaderna i Gotlands kommun. I mitt delbetänkande konstaterar jag att de faktiska kostnaderna för Gotland uppvisar en god över- ensstämmelse med den kostnadsstruktur som antas i utjämningen, om hänsyn tas också till utgående strukturbidrag (tidigare fasta tillägg och tillägg för små landsting). Den då avrapporterade upp- dateringen av kostnadsmatriserna resulterade för Gotland i en ne- gativ förändring med 136 kronor per invånare (omräknat till 2007 års nivå). 
 Den ovan föreslagna uppdateringen av glesbygdskomponenten resulterar i ett ökat tillägg för Gotland med 63 kronor per invånare. Den samlade effekten för Gotland av mina förslag blir således ett en negativ förändring med 72 kronor per invånare. 
 De faktiska kostnaderna per invånare för hälso- och sjukvården i Gotlands kommun överstiger de genomsnittliga kostnaderna i riket med 1 269 kronor per invånare. De samlade bidragen till Gotlands kommun i den kommunalekonomiska utjämningen avseende hälso- och sjukvård (inklusive de i strukturbidraget ingående tidigare fasta tilläggen och tilläggen för små landsting) summerar, uttryckt i 2007 års nivå, till 1 416 kronor per invånare. 
 Jag kan därför på nytt konstatera att de faktiska kostnaderna för Gotlands kommun för hälso- och sjukvård uppvisar en god över- ensstämmelse med den kostnadsstruktur som antas i utjämningen. 
  
 9.6 
  
 Kostnadsstrukturen inom psykiatri och missbruk 
  
 I direktiven till min utredning anges rörande kostnadsutjämningen för hälso- och sjukvården att delar av kostnadsstrukturen inom landstingens ansvarsområde, exempelvis psykiatrin och missbru- karvården, bör analyseras närmare. En central fråga i detta sam- manhang är om det finns skäl att anta att storstäderna har en tyngre belastning av psykiatri och missbruk än vad som fångas upp av delmodellen för hälso- och sjukvård. 
 I delmodellen hälso- och sjukvård ingår en kostnadsmatris som fångar upp skillnader i faktisk sjuklighet för nio vårdtunga grupper av patienter. En av dessa vårdtunga grupper är övriga psykoser. Gruppen övriga psykoser innehåller bl.a. personer med psykiska störningar orsakade av alkohol eller narkotika. En annan av de 
 111 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 SOU 2007:61 
  
 vårdtunga grupperna i kostnadsmatrisen är schizofreni. En förut- sättning för att patienter med psykiatriska problem eller miss- bruksproblem ska fångas upp i någon av de två ovan nämnda grup- perna är dock att patienterna någon gång under den senaste treårs- perioden behandlats inom slutenvården. 
 En annan kostnadsmatris i hälso- och sjukvårdsmodellen fångar upp demografiska och socioekonomiska skillnader. I viss utsträck- ning fångas patienter med psykiatrisk eller missbruksproblematik upp i denna kostnadsmatris, och det även om patienterna endast behandlas i den öppna vården. 
 Den större belastningen av psykiatri och missbruksproblem som finns i storstadsregionerna fångas alltså åtminstone delvis upp av de två kostnadsmatriserna i den befintliga delmodellen hälso- och sjukvård. 
 Min analys har därför främst inriktats på att utröna om det finns grupper inom slutenvården som har psykiatriska problem eller missbruksproblem men som inte fångas upp av de två ovan nämnda vårdtunga grupperna. 
 Konsultbolaget Inregia AB har på mitt uppdrag med utgångs- punkt i data från Region Skåne utrett hur många personer med psykiatriska eller missbruksrelaterade diagnoser inom den slutna vården som inte finns med i de vårdtunga grupperna samt beräknat vårdkostnaderna för dessa patienter. Ett större antal patienter utanför dessa grupper skulle alltså motivera en översyn av delmo- dellen, och en eventuell komplettering med flera vårdtunga grup- per. 
 Inregias analys visar att det finns ett icke obetydligt antal pati- enter inom slutenvården med diagnoser som relateras till psykiatri eller missbruk som inte fångas upp i diagnosgrupperna övriga psy- koser respektive schizofreni. En del av dessa patienter fångas inte heller upp i någon av de övriga vårdtunga grupperna som ingår i matrismodellen. De genomsnittliga kostnaderna för dessa patient- grupper är i vissa fall ungefär på samma nivå som kostnaderna för ett antal av de vårdtunga grupperna. 
 Det kan således finnas anledning att eventuellt komplettera matrismodellen. Ett problem i sammanhanget är dock att en för- ändring av denna modell kräver att även kostnaderna för andra dia- gnosgrupper som i dag inte omfattas av matriserna prövas i relation till kostnaderna för de befintliga grupperna. Det är heller inte möj- ligt att på ett enkelt sätt lägga till en vårdtung grupp i matris- modellen, eftersom hela modellen då påverkas. Den nuvarande 
 112 
  
 SOU 2007:61 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 matrismodellen med nio vårdtunga grupper är framtagen efter ett omfattande utredningsarbete, som även inkluderat kontakter och förankring med den medicinska professionen. 
 Till stor del vårdas patienter med psykiatriska problem eller missbruksproblem sker inom den öppna vården. Idealt sett borde även öppenvårdsregistret inkluderas när antalet vårdtunga grupper tas fram. Registreringen av patienter i öppenvården är dock långt ifrån komplett och av varierande kvalitet. Jag påpekar i mitt delbe- tänkande (SOU 2006:84) att det är angeläget att Socialstyrelsen och Sveriges Kommuner och Landsting i det pågående gemen- samma arbetet med att förbättra uppföljningen inom hälso- och sjukvården, ger prioritet åt frågan om sjukvårdshuvudmännens re- gistrering av patienter inom öppenvården. 
 Sammanfattningsvis kan jag konstatera jag inte har haft tillgång till ett underlag som möjliggjort att föreslå förändringar av matris- modellerna i delmodellen hälso- och sjukvård. Jag anser därför att Statskontoret inom ramen för myndighetens kommande uppdrag att löpande följa upp den kommunalekonomiska utjämningen bör prioritera ett utvecklingsarbete av delmodellen hälso- och sjukvård. 
  
 9.7 
  
 En genderanalys av sjukvårdsmodellen 
  
 I kommittéförordningen (1998:1474) föreskrivs bl.a. att om försla- gen i ett betänkande har betydelse för jämställdheten mellan kvin- nor och män, ska dessa konsekvenser anges i betänkandet (15 § kommittéförordningen). 
 I utredningens delbetänkande (SOU 2006:84) presenterade jag som nämnts inledningsvis ett förslag till uppdatering av kostnads- matriserna för ej vårdtung befolkning respektive vårdtung be- folkning i delmodellen hälso- och sjukvård. Uppdateringen gjor- des baserat på vårdkonsumtionen i Region Skåne 2004. I den nu gällande delmodellen är kostnadsmatriserna baserade på vård- konsumtionen år 2000. 
 Fördelningen av vårdkostnaderna i Region Skåne används i den kommunalekonomiska utjämningen för hälso- och sjukvården som rikslikare. Detta innebär bl.a. att kostnadsrelationerna mellan de olika grupperna vid utjämningen förutsätts vara desamma som i Region Skåne i samtliga landsting. 
 Det bör understrykas att den kommunalekonomiska utjäm- ningen inte öronmärker medel för enskilda grupper av brukare eller 
 113 
  
 Hälso- och sjukvård 
  
 SOU 2007:61 
  
 patienter. Fördelningen av vårdkostnaderna i utjämningen är såle- des inte på något sätt normerande för landstingen. Mina förslag kan därmed heller inte anses ha betydelse i ett genderperspektiv. Där- emot kan frågan om vårdkonsumtionens fördelning mellan kvinnor och män, och eventuella förändringar av denna fördelning över tid, ha ett allmänt intresse. 
 I bilaga 12 redovisas en genderanalys för sjukvårdsmodellen uppdelad på de två kostnadsmatriserna ej vårdtung befolkning re- spektive vårdtung befolkning. Analysen visar bl.a. att kvinnornas sjukvårdskostnader generellt sett är högre från 15 års ålder och upp till omkring  
 70-årsåldern. 
  De högre sjukvårdskostnaderna för kvinnor mellan 25 och 40 år kan till stor del förklaras av barna- födande. Männens kostnader är högst i de yngsta åldrarna samt i de allra äldsta. Vad gäller de vårdtunga grupperna är kostnaderna rela- tivt likartade mellan män och kvinnor generellt sett. 
 114 
  
 10 
  
 Samlade effekter för kommunerna av utredningens förslag 
  
 I det följande redovisas och kommenteras de samlade ekonomiska effekterna för kommunerna av mina förslag. Motsvarande redo- visning för landstingen finns i kapitel 9. Av redovisningen framgår skillnaden i bidrag och avgifter till följd av förslagen. Redovis- ningen visar för jämförelsens skull utfallet som om förslagen hade gällt innevarande år. Det samlade utfallet för var och en av kom- munerna återfinns i bilaga 13a. Som en bakgrund till redogörelsen för de ekonomiska konsekvenserna av förslagen kommenterar jag behovet av löpande uppföljning av den kommunalekonomiska utjämningen. 
  
 10.1 
  
 Behovet av löpande uppföljning av den kommunalekonomiska utjämningen 
  
 För att den kommunalekonomiska utjämningen ska fungera och upplevas som legitim krävs att den vårdas och utvecklas i takt med demografiska eller andra strukturella förändringar i samhället samt anpassas till de politiska beslut på statsmaktsnivån, som påverkar kommunsektorn och enskilda kommuner och landsting. 
 Behovet av en aktiv förvaltning gäller hela den kommunal- ekonomiska utjämningen, men i särskilt hög grad kostnads- utjämningen. Flertalet delmodeller i kostnadsutjämningen baseras i grunden på demografin som uppdateras årligen av SCB, som även uppdaterar vissa data i övrigt i delmodellerna årligen. Vid sidan av de årliga uppdateringarna av de olika delmodellerna krävs emellertid specifika insatser för uppföljning och analys ungefärligen med tre till fem års intervall. Det kan exempelvis handla om att uppdatera regressionsmodeller eller att validera olika antaganden som ligger till 
 115 
  
 Samlade effekter för kommunerna av utredningens förslag 
  
 SOU 2007:61 
  
 grund för beräkningarna. Det är också viktigt att fortlöpande förbättra metoderna för att beräkna de strukturellt betingade kostnadsskillnaderna mellan kommunerna, och att ta tillvara eventuella nya datakällor. 
 Det nuvarande systemet för kostnadsutjämning mellan kom- muner och mellan landsting infördes 1996, och flertalet delmodel- ler i dagens utjämning fanns med i systemet redan från början. Un- der de dryga tio år som systemet varit i funktion har ett antal kommittéer med några års mellanrum svarat för fördjupade analy- ser av kostnadsutjämningens olika delmodeller och därmed kom- pletterat SCB:s årliga uppdateringar. Större översyner har regel- mässigt resulterat i betydande omfördelningseffekter, vilket aktua- liserat behovet av införanderegler. 
 Även mitt arbete har resulterat i förslag som ger förhållandevis stora omfördelningseffekter mellan kommuner och mellan lands- ting. Detta understryker att det finns ett behov av löpande upp- följning, och att det är viktigt att uppföljningen görs kontinuerligt. En alltför lång tidsrymd mellan uppföljningarna och uppdateringarna leder till kraftiga omfördelningar när väl uppdateringen im- plementeras. 
 Ett av mina uppdrag enligt direktiven har varit att överväga och föreslå en lämplig organisatorisk lösning för en permanent upp- följning av utjämningssystemet. I mitt delbetänkande (SOU 2006:84) har jag föreslagit att uppdraget ska läggas på Stats- kontoret. Regeringen har därefter, i vårpropositionen (prop. 2006/07:100), aviserat att Statskontoret ska få som ett permanent uppdrag att löpande följa upp utjämningssystemet. 
 Jag har i mitt delbetänkande påpekat att det är naturligt att upp- draget till Statskontoret ges en närmare precisering inom ramen för budgetdialogen mellan myndigheten och Finansdepartementet, och att det kan vara lämpligt att myndigheten redovisar en flerårsplan över arbetet, där det bl.a. framgår när och med vilken frekvens Statskontoret avser att följa upp de olika delarna av systemet. 
 Jag har därför inte vid min genomgång av delmodellerna lagt några förslag om lämpliga tidsintervall för uppdatering av respek- tive modell. Jag utgår från att Statskontoret i sin flerårsplan för ar- betet med uppföljning av utjämningssystemet gör tydliga priorite- ringar av fortsatta behov av översyner och uppdateringar. Jag pekar i detta slutbetänkande ut ett antal delmodeller där fortsatt utveck- lingsarbete är angeläget. Det är min förhoppning att mina syn- 
 116 
  
 SOU 2007:61 
  
 Samlade effekter för kommunerna av utredningens förslag 
  
 punkter i dessa avseenden ska kunna utgöra ett planeringsunderlag för Statskontoret. 
  
 10.2 
  
 Ekonomiska konsekvenser för kommunerna 
  
 Jag har tidigare i betänkandet som ett led i den löpande upp- följningen av utjämningssystemet föreslagit uppdateringar och för- ändringar i kostnadsutjämningen som berör sex av delmodellerna för kommunerna samt en av delmodellerna för landstingen. Försla- gen har föregåtts av en översiktlig genomgång av samtliga delmodeller. 
 Mina förslag till uppdateringar motiveras av att den löpande uppföljningen påvisat strukturella förändringar som i olika ut- sträckning påverkar enskilda kommuners och landstings förutsätt- ningar för de olika verksamheternas bedrivande. I andra fall moti- veras mina förslag av att uppföljningen visat att det finns nya data och metoder som gör det möjligt att mer exakt än tidigare mäta de strukturella skillnader som finns mellan kommunerna. 
 En viktig strukturell förändring är att nyttjandet av förskolan och skolbarnsomsorgen har blivit jämnare fördelat över landet. Fortfarande är andelen inskrivna barn i förskolan större i storstäder, förortskommuner och större städer än i övriga delar av landet, men under de senaste åren har andelen inskrivna barn i kommuner utanför de större städerna med omgivningar ökat betydligt. Detta har minskat skillnaden i behovet av barnomsorg mellan kommunerna. Andra strukturella förändringar som ligger till grund för mina förslag har med demografin att göra. I delmodellerna för grundskola och gymnasieskola har exempelvis befolkningsförändringar påverkat utfallet vid uppdateringen av glesbygdskomponenterna. 
 Mina förslag till uppdateringar och förändringar av delmodellen äldreomsorg motiveras bl.a. av att det nu finns nya data som med- för att behovet av omsorg kan skattas på ett bättre sätt än tidigare, samtidigt som modellen förenklas och blir mer stabil. Den nuva- rande delmodellen baseras dessutom i vissa avseenden på data från Folk- och bostadsräkningarna, som i längden inte är möjliga att uppdatera, eftersom det inte längre görs några Folk- och bostads- räkningar. 
 Förslagen till uppdateringar och förändringar av beräkningarna av merkostnader för gles bebyggelsestruktur i delmodellerna förskoleklass och grundskola, gymnasieskola, samt delmodellen 
 117 
  
 Samlade effekter för kommunerna av utredningens förslag 
  
 SOU 2007:61 
  
 äldreomsorg har föranletts av bättre tillgång på data. Förändring- arna innebär bl.a. att vägavstånden mäts mer exakt. 
 Även merkostnaderna för administration och räddningstjänst fångas upp bättre med den nya och förenklade metod för utjäm- ning som jag föreslår. 
 De föreslagna förändringarna innebär att 58 kommuner får sänkta standardkostnader med som mest 1 494 kronor per invå- nare. Av dem får de allra flesta, 44 stycken, sänkta standard- kostnader med mindre än 500 kronor per invånare. Samtidigt får 232 kommuner höjda standardkostnader med upp till 1 895 kronor per invånare. En majoritet av dessa, 127 stycken, får höjda stan- dardkostnader med mer än 500 kronor per invånare. 
 Tabell 10.1 Antal kommuner i olika förändringsintervall 
  
 Förändringar kr/ invånare 
  
 Antal kommuner 
  
 mindre än  
 -1200 
  
 2 
  
 mellan  
 -1200 
  och  
 -800 
  
 6 
  
 mellan  
 -800 
  och  
 -500 
  
 6 
  
 mellan  
 -500 
  och +500 
  
 149 
  
 mellan +500 och +800 
  
 59 
  
 mellan +800 och +1200 
  
 43 
  
 över +1200 
  
 25 
  
 290 
  
 Av de tio kommuner som får de största negativa förändringarna ligger alla utom Vellinge i Stockholms län. Störst negativ föränd- ring får Lidingö och Danderyd med närmare 1 500 kronor per in- vånare. Av de tio kommuner som får störst positiv förändring är samtliga små kommuner med ett litet invånarantal. Störst positiv förändring får Högsby och Färgelanda med 1 895 respektive 1 781 kronor per invånare. 
 118 
  
 SOU 2007:61 
  
 Samlade effekter för kommunerna av utredningens förslag 
  
 Tabell 10.2 Kommuner med de största förändringarna (kronor per invånare) 
  
 Störst negativ förändring 
  
 Störst positiv förändring 
  
 Lidingö 
  
 -1 
  494 
  
 Högsby 
  
 1 895 
  
 Danderyd 
  
 -1 
  468 
  
 Färgelanda 
  
 1 781 
  
 Sollentuna 
  
 -1 
  019 
  
 Kinda 
  
 1 753 
  
 Solna 
  
 -1 
  016 
  
 Gullspång 
  
 1 745 
  
 Täby 
  
 -1 
  008 
  
 Aneby 
  
 1 672 
  
 Nacka 
  
 -985 
  
 Torsås 
  
 1 625 
  
 Stockholm 
  
 -980 
  
 Robertsfors 
  
 1 622 
  
 Sundbyberg 
  
 -876 
  
 Nordmaling 
  
 1 580 
  
 Vellinge 
  
 -663 
  
 Ljusnarsberg 
  
 1 525 
  
 Upplands Väsby 
  
 -649 
  
 Essunga 
  
 1 512 
  
 I dag omfördelas knappt 4,9 miljarder kronor i kostnadsutjämningen mellan kommunerna. Med mitt förslag minskar omfördelningen till knappt 4,7 miljarder kronor. Utjämningen sker mellan kommuner, men det kan ändå vara av intresse att belysa det samlade utfallet för kommunerna per län. De 26 kommunerna i Stockholms län får sammantaget sänkta nettokostnader med drygt 1,35 miljarder kronor, vilket är den största sänkningen för kommunerna i ett län i kronor räknat. Även kommunerna i Skåne län får totalt sett sänkta standardkostnader. Kommunerna i övriga län får sammantaget höjda standardkostnader. Den största positiva förändringen mätt i kronor per invånare får Gotlands kommun och därnäst kommunerna i Kalmar och Kronobergs län. 
 119 
  
 Samlade effekter för kommunerna av utredningens förslag 
  
 SOU 2007:61 
  
 Tabell 10.3 Total förändring av utredningens förslag per län utjämningsåret 2007 
  
 Län 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 förändring totalt (mkr) 
  
 förändring (kr/inv) 
  
 Stockholm 
  
 -1 
  351 
  
 -715 
  
 Uppsala 
  
 31 
  
 96 
  
 Södermanland 
  
 37 
  
 143 
  
 Östergötland 
  
 94 
  
 225 
  
 Jönköping 
  
 123 
  
 373 
  
 Kronoberg 
  
 95 
  
 535 
  
 Kalmar 
  
 136 
  
 582 
  
 Gotland 
  
 45 
  
 777 
  
 Blekinge 
  
 54 
  
 359 
  
 Skåne 
  
 -63 
  
 -54 
  
 Halland 
  
 88 
  
 309 
  
 Västra Götaland 
  
 110 
  
 72 
  
 Värmland 
  
 112 
  
 409 
  
 Örebro 
  
 63 
  
 231 
  
 Västmanland 
  
 25 
  
 99 
  
 Dalarna 
  
 92 
  
 332 
  
 Gävleborg 
  
 69 
  
 251 
  
 Västernorrland 
  
 76 
  
 311 
  
 Jämtland 
  
 12 
  
 93 
  
 Västerbotten 
  
 81 
  
 313 
  
 Norrbotten 
  
 71 
  
 283 
  
 I tabell 10.4 redovisas utfallet för kommunerna istället per kom- mungrupp. I denna tabell redovisas utfallet i kronor per invånare som ett ovägt genomsnitt, dvs. det samlade utfallet för kommu- nerna i respektive grupp har dividerats med antalet kommuner i gruppen. De angivna värdena kan sägas representera en typisk kommun i respektive kommungrupp. 
 På kommungruppsnivå blir det samlade utfallet av förslagen att storstäder och förortskommuner får sänkta standardkostnader me- dan övriga kommungrupper får höjda standardkostnader. Störst positiv förändring får gruppen övriga kommuner med mindre än 12 500 invånare som får en positiv förändring med 1 118 kronor per invånare. 
 120 
  
 SOU 2007:61 
  
 Samlade effekter för kommunerna av utredningens förslag 
  
 Tabell 10.4 Total förändring av utredningens förslag per kommungrupp (kronor per invånare) 
  
 Kommungrupp 
  
 Total förändring 
  
 Storstäder 
  
 -644 
  
 Förortskommuner 
  
 -306 
  
 Större städer 
  
 21 
  
 Pendlingskommuner 
  
 530 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 438 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 651 
  
 Övr. kommuner, över 25 000 inv. 
  
 324 
  
 Övr. kommuner, 12 500 - 25 000 inv. 
  
 666 
  
 Övr. kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 1 118 
  
 121 
 11 Införanderegler 
 I detta kapitel redovisas mitt förslag till nya införanderegler. 
 Mitt förslag: 
 Kommuner som får en negativ förändring av bidrag och avgifter i kostnadsutjämningen till följd av mina förslag erhåller ett särskilt införandebidrag under åren 2009 och 2010, för att möjliggöra en anpassning över tre år till de förslagna förändringarna. 
 Kommuner som sammantaget får en positiv förändring av bi- drag och avgifter till följd av mina förslag betalar en särskild in- förandeavgift åren 2009 och 2010. Avgiften finansierar de sär- skilda bidragen under införandetiden, och innebär att även de positiva förändringarna får fullt genomslag först efter tre år. 
 Bidrag ska lämnas och avgift betalas 
  
 - 
  
 år 2009 med ett belopp som motsvarar 33 % av förändringen år 2009, och 
  
 - 
  
 år 2010 med ett belopp som motsvarar 67 % av förändringen år 2009. 
  
 Införanderegler har vid tidigare större uppdateringar och föränd- ringar av det kommunalekonomiska systemet ansetts nödvändiga för att ge kommuner och landsting som, till följd av förändring- arna, fått ett negativt utfall möjlighet att under en angiven tids- period anpassa sina kostnader. 
 Med anledning av att mina förslag för flera kommuner ger rela- tivt sett stora omfördelningseffekter anser jag att det är befogat att även denna gång ge de kommuner som får ett negativt utfall på grund av de nya förslagen en viss tid för anpassning. 
 De nuvarande införandereglerna som infördes efter förslag från Utjämningskommittén (2003:88) tillämpas under åren  
 2005-2010. 
  Att bygga på och förändra dessa skulle innebära en beräknings- 
 123 
  
 Införanderegler 
  
 SOU 2007:61 
  
 tekniskt komplicerad lösning. Jag anser inte att det är en önskvärd lösning eftersom det ytterligare skulle komplicera modellen och minska transparensen. 
 Jag föreslår i stället att kommuner som får en negativ förändring av bidrag och avgifter i kostnadsutjämningen till följd av mina för- slag erhåller ett särskilt införandebidrag under åren 2009 och 2010, för att möjliggöra en anpassning över tre år till de förslagna föränd- ringarna. 
 Dessa nya införandebidrag måste finansieras inom ramen för utjämningssystemet. Jag föreslår att införandebidragen under år 2009 och 2010 finansieras av alla de kommuner som genom mina förändringsförslag får ett positivt utfall i utjämningen. Det innebär att kommuner som sammantaget får en positiv förändring av bidrag och avgifter till följd av mina förslag ska betala en särskild införan- deavgift åren 2009 och 2010. Avgiften finansierar de särskilda bi- dragen under införandetiden, och innebär att även de positiva för- ändringarna får fullt genomslag först efter tre år. 
 Bidrag ska lämnas och avgift betalas 
  
 - 
  
 år 2009 med ett belopp som motsvarar 33 % av förändringen år 2009, och 
  
 - 
  
 år 2010 med ett belopp som motsvarar 67 % av förändringen år 2009. 
  
 De föreslagna införandereglerna ska löpa parallellt med befintliga införanderegler. 
 Då förändringarna för landstingen till följd av uppdateringen av glesbygdskomponenten är begränsad är min bedömning att det inte är motiverat med något särskilt införandebidrag för landstingen. 
 Utfallet av mitt förslag till införanderegler framgår för samtliga kommuner av bilaga 14. 
 124 
 12 Övriga frågor 
 I detta kapitel redovisar jag min analys av kostnadsutvecklingen avseende kommunernas vattenförsörjning och avloppshantering  
 (va-verksamhet). 
  Dessutom redogör jag för vissa frågor av bety- delse för den kommunalekonomiska utjämningen rörande den gränsregionala statistiken. 
  
 12.1 
  
 Kommunernas  
  
 va-verksamhet 
  
 I kostnadsutjämningen mellan kommuner fanns tidigare en del- modell som benämndes vattenförsörjning och avloppshantering. Denna delmodell avskaffades fr.o.m. utjämningsåret 2005 efter för- slag av Utjämningskommittén (SOU 2003:88). Jag har enligt direk- tiven haft att följa upp utvecklingen av kommunernas  
 va-kostnader. 
  Nedan redovisas min analys. 
 Allmänt om vattenförsörjning och avloppshantering 
 Enligt uppgifter från  
 Va-lagutredningens 
  betänkande Allmänna vattentjänster (SOU 2004:64) ingick i den allmänna kommunala  
 va-verksamheten 
  år 2001 ca 2 000 vattenverk och ungefär lika många avloppsreningsverk samt 6 700 mil vattenledningar och 9 200 mil avloppsledningar av vilka 3 200 mil avsåg dagvatten- ledningar.  
 Va-verksamheten 
  sysselsatte omkring 6 000 personer. Den årliga omsättningen översteg 10 miljarder kr (drygt 1 000 kro- nor per invånare) och de allmänna  
 va-anläggningarnas 
  återanskaff- ningsvärde har uppskattats till 500 miljarder kronor. 
 Förvaltningsformen är den absolut vanligaste organisations- formen för kommunal  
 va-verksamhet. 
  I ett antal kommuner har va- verksamheten emellertid brutits ut och organiserats i ett kom- munalt bolag, vanligen ett helägt kommunalt aktiebolag och ibland 
 125 
  
 Övriga frågor 
  
 SOU 2007:61 
  
 tillsammans med annan kommunalteknisk verksamhet. I några fall finns det inslag av privat ägande i sådana bolag. I ett fall har hela den tidigare kommunala  
 va-verksamheten 
  överlåtits till en privat intressent som därigenom blivit huvudman för den allmänna va- anläggningen. 
 När det gäller driften av allmänna  
 va-anläggningar 
  är det där- emot betydligt vanligare med privata inslag. En stor del av va- huvudmännen anlitar externa utförare för begränsade uppdrag. Det förekommer också att kommunen behållit huvudmannaskapet och ägandet av anläggningen men låtit driften av anläggningen skötas av en privat entreprenör. 
 Förutom de kommunala anläggningarna finns det ett antal mindre allmänna  
 va-anläggningar 
  i landet. Det rör sig om sådana anläggningar som förklarats för allmänna enligt  
 va-lagstiftningen 
  och som i regel betjänar ett begränsat område, ofta beläget avskilt från den kommunala  
 va-anläggningens 
  verksamhetsområde. De allra flesta sådana allmänförklarade anläggningar är mycket små. 
 Kommunen får endast ta ut  
 va-avgifter 
  som motsvarar verksam- hetens självkostnader. Dock kan överskott medges enskilda år. 
 Den tidigare gällande kostnadsutjämningen för vattenförsörjning och avloppshantering 
 I den tidigare gällande delmodellen vattenförsörjning och avlopps- hantering kompenserades kommuner med merkostnader för Va- verksamheten till följd av gles bebyggelsestruktur samt geotekniska förhållanden (markförhållanden). Gles bebyggelsestruktur antogs ge höga kostnader per invånare, främst till följd av långa vatten- och avloppsledningar. De geotekniska förutsättningarna beaktade markens schakt- och grävbarhet. 
 År 2003 erhöll 133 kommuner ett bidrag på sammanlagt ca 350 miljoner kronor. 
 126 
  
 SOU 2007:61 
  
 Övriga frågor 
  
 Motiven till avskaffandet av kostnadsutjämningen för vattenförsörjning och avloppshantering 
 Utjämningskommittén (SOU 2003:88) framhöll att för merparten av kommunerna är kostnadstäckningen inom  
 va-verksamheten 
  över 90 procent. Kommittén bedömde att en lägre kostnadstäckning ofta är ett uttryck för en politisk vilja som andra kommuner inte ska finansiera via utjämningen. Kommittén föreslog därför att va- verkamheten skulle utgå ur kostnadsutjämningen. 
 I propositionen 2003/04:105 anför regeringen: 
 I merparten av kommunerna finansieras kostnaderna för vatten och avlopp till över 90 procent med avgifter. I vissa kommuner finns det dock ett större inslag av skattefinansiering. I sammanhanget finns an- ledning att notera att de kommuner som har den högsta ersättningen i nuvarande kostnadsutjämning finansierar denna verksamhet helt med avgifter och att dessa avgifter inte överstiger genomsnittet i riket. Detta talar enligt regeringens mening för att kostnadsutjämningen inte skall omfatta vatten och avlopp, eftersom kostnaderna för denna verk- samhet bör, såsom i mycket stor utsträckning redan är fallet, kunna täckas med anslutnings- och brukaravgifter. Till detta skall läggas att kommuner, som under en tioårsperiod minskat sin folkmängd med mer än två procent, i nuvarande kostnadsutjämning får en särskild kompensation för att täcka de merkostnader detta kan medföra. I un- derlaget för denna kompensation ingår bl.a. den merkostnad som kan uppkomma i berörda kommuners  
 VA-verksamhet 
  till följd av att fasta kostnader skall betalas av färre personer än anläggningarna är dimen- sionerade för. Flertalet kommuner som får ersättning för vatten och avlopp i nuvarande kostnadsutjämning får samtidigt denna kompensa- tion för befolkningsminskning. Det finns indikation på att berörda kommuner överkompenseras, vilket är ytterligare ett skäl för att verk- samheten vatten och avlopp skall utgå ur utjämningssystemet. Mot bakgrund av vad som nu anförts anser regeringen att verksamheten vatten och avlopp skall utgå ur utjämningssystemet. Utvecklingen av kommunernas  
 VA-kostnader 
  bör emellertid bli föremål för fortsatt uppföljning. 
 Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag. 
 127 
  
 Övriga frågor 
  
 SOU 2007:61 
  
 Min analys av kommunernas kostnader och avgiftstäckning för  
 va-verksamheten 
  
 Jag har gjort vissa analyser av nettokostnaderna och avgiftsuttaget i kommunernas  
 va-verksamhet. 
  
 År 2005 hade enligt räkenskapssammandraget 64 kommuner ett överskott i  
 va-verksamheten, 
  medan 192 kommuner hade ett un- derskott. Analysen kan inte göras för de 33 kommuner som bedri- ver  
 va-verksamheten 
  i bolagsform. Många kommuner ligger nära ett  
 noll-resultat, 
  särskilt bland kommuner med underskott. Om vi exkluderar alla som hade ett över/underskott på +/- 25 kronor per invånare, så har 47 kommuner fortfarande ett överskott, medan 34 kommuner fortfarande uppvisar ett underskott. 
 Det kan vara av intresse att studera om de kommuner som har betydande underskott i  
 va-verksamheten 
  även tar ut höga avgifter. Om dessa kommuner också har höga standardkostnader för verk- samheten mätt på det sätt som gällde före 2005, så kan detta sam- mantaget ses som indikationer på att kommunerna inte förmår få full kostnadstäckning. 
 Min analys visar att det för de kommuner som omfattas av re- dovisningen i räkenskapssammandraget inte finns något tydligt samband mellan nettokostnaderna för  
 va-verksamheten 
  och kom- munernas  
 va-avgifter. 
  Det finns ett visst samband mellan höga nettokostnader och höga standardkostnader. Samtidigt är det inte kommunerna med de högsta nettokostnaderna som har de högsta standardkostnaderna enligt den tidigare gällande beräkningsmodellen. 
 Jag finner därför sammanfattningsvis att de skäl som anfördes när beslut fattades om att utmönstra  
 va-verksamheten 
  ur kostnads- utjämningen fortfarande är giltiga. 
 Från och med år 2007 trädde lag (SFS 2006:412) om allmänna vattentjänster i kraft. I lagen regleras bl.a. att huvudmannen ska se till att verksamheten bokförs och redovisas i enlighet med god re- dovisningssed där resultat- och balansräkningar redovisas särskilt och där det av tilläggsupplysningar framgår hur huvudmannen har fördelat kostnader som varit gemensamma med annan verksamhet. Den nya lagen bör medföra att det framöver blir enklare att be- döma samtliga kommuners kostnadstäckning för  
 va-verksamheten. 
  Jag anser att det finns anledning för Statskontoret att inom ramen för myndighetens kommande löpande uppföljning av den kommunal- ekonomiska utjämningen över tid följa kostnadsutvecklingen, avgifts- 
 128 
  
 SOU 2007:61 
  
 Övriga frågor 
  
 uttagen och kostnadstäckningen i kommunernas  
 va-verksamhet. 
  
 12.2 
  
 Vissa frågor rörande den gränsregionala statistiken 
  
 I detta avsnitt fäster jag uppmärksamhet på vissa brister i den gränsregionala statistiken, som har betydelse bl.a. för den kommu- nalekonomiska utjämningen. 
 Allmänt om problemet med den gränsregionala statistiken 
 I gränsområden mellan Sverige, Danmark, Finland och Norge sker på olika håll och i varierande omfattning arbetspendling över grän- serna. I gränsregioner med ett relativt stort utbyte av arbetskraft mellan länderna får detta till konsekvens att den officiella statisti- White ger en felaktig bild av situationen i vissa kommuner. Den stati- stik som omfattas av detta problem är främst sysselsättnings- och inkomststatistik som ligger till grund för viktiga beslut för kom- muner och andra regionala organ. Personer som är folkbokförda i ett land och arbetar i ett annat ingår inte i den registerbaserade sta- tistiken över sysselsatta i vare sig det land där personerna är folk- bokförda eller i det land där de arbetar. I den registerbaserade in- komststatistiken från det land där personerna är folkbokförda ingår inte heller personernas inkomster. 
 Arbetspendlarna över landsgränserna svarar för en begränsad andel av det totala antalet sysselsatta och av de samlade arbets- inkomsterna i riket. Under 2004 beräknades 25 000 svenskar arbeta i de andra nordiska länderna, vilket motsvarar inte fullt en halv pro- cent av sysselsättningen i Sverige. Nära 8 000 kommer till Sverige från grannländerna. 
 För enskilda kommuner kan däremot arbetspendlingen över landsgränsen vara betydande. Den största utpendlingen år 2004, ca 13 500 personer, skedde från västra Sverige, främst från Värmland, över till Norge. I Eda och Årjäng arbetade år 2004 omkring 15 % av de förvärvsarbetande invånarna i Norge och i Strömstad drygt 10 %. En annan stor pendlingsström, ca 8 500, gick från Region Skåne till Danmark. Region Skåne har beräknat att om några år kan 10 % av de förvärvsarbetande boende i Malmö komma att arbeta på 
 129 
  
 Övriga frågor 
  
 SOU 2007:61 
  
 Själland. I Haparanda arbetade år 2004 nära 14 % av de sysselsatta i Finland. 
 Betydelsen för den kommunalekonomiska utjämningen av bristerna i den gränsregionala statistiken 
 I den kommunalekonomiska utjämningen används såväl inkomst- statistik som sysselsättningsstatistik. Brister i statistiken riskerar därmed att få återverkningar på utfallet i utjämningen. 
 I kostnadsutjämningen mellan kommunerna används i olika delmodeller variabler som är sammansatta av data om förvärvs- frekvens, skattekraft och inkomst. Bristerna i den gränsregionala statistiken påverkar därmed utfallet i utjämningen totalt sett och särskilt för ett antal gränskommuner. 
 I kostnadsutjämningen mellan landsting används variabler som är sammansatta av data om sysselsättning och inkomst i delmodel- len hälso- och sjukvård. Även kostnadsutjämningen mellan lands- ting påverkas därmed av bristerna i den gränsregionala statistiken. Region Skåne är ett av de landsting som har en jämförelsevis stor arbetspendling över landsgränsen. Det är därför i sammanhanget ett särskilt problem att kostnadsdata från Region Skåne används som rikslikare i delmodellen hälso- och sjukvård. De gränsregionala arbetspendlarna utgjorde 2004 ca 1 % av den förvärvsarbetande befolkningen i Region Skåne. 
 Vad gäller inkomstutjämningen utgör bristerna i den gräns- regionala statistiken ett mindre problem. Inkomststatistiken ligger till grund för inkomstutjämningen som utjämnar för skillnader i skattekraft mellan kommunerna och mellan landstingen. Arbets- inkomster som intjänas i ett annat land beskattas inte i Sverige. Utan inkomstutjämningen skulle det vara ett problem för enskilda kommuner och landsting att vissa medborgare har rätt till service utan att betala kommunalskatt på sina arbetsinkomster. Men den långtgående inkomstutjämningen mellan kommuner och mellan landsting minimerar problemet med bortfallet av skattekraft. 
 Det är svårt att kvantifiera betydelsen av bristerna i den gräns- regionala statistiken. Problemen ökar givetvis i takt med att den gränsregionala arbetspendlingen ökar. 
 130 
  
 SOU 2007:61 
  
 Övriga frågor 
  
 Åtgärder för att komma till rätta med bristerna i den gränsregionala statistiken 
 SCB har i en promemoria (SCB, dnr 2007/357), som utgör verkets avrapportering av ett särskilt uppdrag, föreslagit regeringen att SCB framöver ska publicera löpande gränsregional statistik som även omfattar folkbokförda i Sverige som arbetar i Danmark, Finland eller Norge. I förslaget ingår att förutom uppgifter om antalet arbetspendlare över landsgränserna även pendlarnas arbets- inkomster ska registreras. Regeringen har ännu inte tagit ställning till SCB:s förslag. 
 Jag vill framhålla att det i syfte att hävda tillförlitligheten och le- gitimiteten i kommunalekonomiska utjämningen är angeläget att bristerna i den gränsregionala statistiken på sikt åtgärdas. 
 Vid kommande uppdateringar av de berörda delmodellerna i kostnadsutjämningen mellan kommunerna och mellan landstingen är det angeläget att om möjligt införliva registerbaserad statistik om de gränsregionala arbetspendlarna i underlaget för uppdate- ringen. Möjligheterna att införliva statistiken är dock avhängiga av att SCB får i uppdrag av regeringen att löpande producera den gränsregionala statistiken. 
 131 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Löpande uppföljning av systemet för 
  
 Dir. 
  
 kommunalekonomisk utjämning 
  
 2005:26 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 3 mars 2005 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare får i uppdrag att löpande följa upp det system för kommunalekonomisk utjämning som infördes den 1 januari 2005. 
 Sammanfattningsvis skall utredaren 
  
 svara för en löpande uppföljning och utvärdering av systemet och säkerställa behovet av dataunderlag för en sådan uppföljning, 
  
 följa upp förändringar i inkomstutjämningen och i kostnadsut- jämningens olika delar och skapa metoder för en sådan upp- följning, 
  
 löpande följa verksamhets- och kostnadsutvecklingen i de kommunala verksamheterna, 
  
 löpande följa förändringar i samhällsutvecklingen och i de kommunala verksamheterna i de delar som har betydelse för utjämningssystemet, samt 
  
 följa behovet av uppdateringar av kostnadsutjämningens olika delar och vid behov lämna förslag till uppdateringar. 
  
 Dessutom skall utredaren analysera om det finns strukturella kost- nadsskillnader som inte beaktas i utjämningssystemet. Därvid bör analyser av löneutvecklingen i kommuner och landsting och en översyn av den regionala indelningen för byggkostnadsfaktorn pri- oriteras. Äldreomsorgsmodellen bör följas upp bl.a. utifrån ett könsperspektiv. Hälso- och sjukvårdsmodellen och andra delar av landstingens ansvarsområde bör analyseras ytterligare. 
 Slutligen skall utredaren överväga och föreslå lämplig organisato- risk lösning för en permanent uppföljning av utjämningssystemet 
 133 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2007:61 
  
 och inriktningen på det fortsatta arbetet efter ett uppbyggnads- skede. I första hand skall prövas att verksamheten läggs i befintlig myndighet. 
 Bakgrund 
 Ett nytt statsbidrags- och utjämningssystem infördes 1996 
 Ett nytt statsbidrags- och utjämningssystem för kommuner och landsting infördes den 1 januari 1996 (prop. 1995/96:64, bet. 1995/96:FiU5, rskr. 1995/96:116). Systemet utformades som två separata delsystem, ett för kommuner och ett för landsting, men med likartad uppbyggnad. Den principiella uppbyggnaden av sy- stemet, som bestod av inkomstutjämning, kostnadsutjämning, ge- nerellt statsbidrag och införanderegler, gällde t.o.m. 2004, men vissa förändringar i systemet genomfördes under dess fortlevnad. 
 Tidigare förändringar i 1996 års system 
 I tillämpningen av 1996 års kostnadsutjämning låg en fortlöpande anpassning till förändringar av behovs- och kostnadsstrukturen i de kommunala verksamheterna. Detta skedde genom att kostnadsut- jämningen uppdaterades årligen när det gällde åldersstruktur och de viktigaste behovsvariablerna inom skola, barnomsorg, äldreomsorg, individ- och familjeomsorg samt hälso- och sjukvård. Övriga fakto- rer uppdaterades med längre tidsintervall. Beräkningarna av in- komstutjämningen gjordes årligen med utgångspunkt från senaste fastställda taxeringsutfall. 
 Beräkningarna av inkomst- och kostnadsutjämningen reglerades t.o.m. 2004 i förordningen (1995:1645) om utjämningsbidrag och utjämningsavgift för kommuner och landsting. Regeringen beslu- tade inför varje bidrags- och avgiftsår om de förändringar som skulle göras i beräkningarna för de olika verksamheter och kost- nadsslag som ingick i kostnadsutjämningen. Förändringarna avsåg uppdateringar av kostnadsdata, befolkningens ålder och sociala struktur m.m. Förordningen ersattes den 1 januari 2005 av förord- ningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. 
 Systemet följdes upp och utvärderades av fyra kommittéer under perioden  
 1995–2003. 
  Förändringar i både kostnads- och inkomst- utjämningen genomfördes efter förslag från dessa kommittéer. En 
 134 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 1 
  
 del av förändringarna har haft karaktären av uppdateringar av un- derlaget för kostnadsutjämningen. 
 Utifrån Kommunala utjämningsutredningens förslag (SOU 1998:151) genomfördes förändringar i delar av kostnadsutjäm- ningen och i införandereglerna från och med den 1 januari 2000 (prop. 1998/99:89, bet. 1998/99:FiU25, rskr. 1998/99:253). 
 Utjämningsdelegationens föreslagna förändringar (SOU 2000:127) i inkomstutjämningen och i delar av kostnadsutjämningen infördes den 1 januari 2001 (prop. 1999/2000:115, bet. 2000/01:FiU9, rskr. 2000/01:26). 
 Förslag på ändringar i systemet lämnades också av Expertgrup- pen för förenklad kommunal utjämning (SOU 2000:120). Dessa ledde inte till några lagstiftningsåtgärder, men några av förslagen återfinns i Utjämningskommitténs förslag (SOU 2003:88). 
 Ett förändrat kommunalt utjämningssystem 2005 
 Riksdagen fattade den 27 oktober 2004 beslut om ett nytt system för kommunalekonomisk utjämning (prop. 2003/04:155, bet. 2004/05:FiU7, rskr. 2004/05:13). Det nya systemet infördes den 1 januari 2005 och regleras i lagen (2004:773) om kommunalekono- misk utjämning. 
 Den nya lagen bygger huvudsakligen på Utjämningskommitténs förslag (SOU 2003:88). Målet med utjämningen, nämligen att ge samtliga kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förut- sättningar att ge sina invånare service trots skillnader i beskatt- ningsbara inkomster och strukturella förutsättningar, kvarstår oförändrat. Kostnadsutjämningen skall utjämna för strukturella kostnadsskillnader, men däremot inte kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet, avgiftssättning eller effektivitet. Kostnadsut- jämningen skall baseras på mätbara och för kommuner och landsting opåverkbara faktorer som mäter strukturella kostnadsskillnader. 
 Ett nytt system för inkomstutjämning införs som i huvudsak in- nebär att staten finansierar utjämningen. Samtidigt avvecklas det nuvarande generella statsbidraget och utjämningsbidraget till kommuner och landsting. Kommuner och landsting får i stället ett inkomstutjämningsbidrag som beräknas utifrån skillnaden mellan deras beskattningsbara inkomster och ett skatteutjämningsunderlag som för kommuner motsvarar 115 procent och för landsting 110 procent av medelskattekraften i landet. 
 135 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2007:61 
  
 Kommuner och landsting vars beskattningsbara inkomster över- stiger dessa nivåer skall i stället betala en särskild inkomstutjäm- ningsavgift till staten. För bidragsberättigade kommuner beräknas bidragen utifrån 95 procent av medelskattesatsen i landet 2003 och för bidragsberättigade landsting utifrån 90 procent av medelskatte- satsen samma år. För avgiftsskyldiga kommuner och landsting skall avgiften i stället beräknas utifrån 85 procent av medelskattsatsen 2003. Vid fastställandet av skattesatserna skall hänsyn även tas till skatteväxlingar mellan kommuner och landsting till följd av hu- vudmannaskapsförändringar i respektive län från och med 1991. 
 Nuvarande system för kostnadsutjämning mellan kommuner och landsting bibehålls men vissa ändringar görs, främst att kost- nadsutjämningen för vatten och avlopp samt kallortstillägg slopas. 
 Ett statligt finansierat strukturbidrag vid sidan av det ordinarie utjämningssystemet införs. Strukturbidrag betalas ut med ett be- lopp som motsvarar utfallet av vissa delar av 1996 års system för kostnadsutjämning samt den del av bidragsminskningen till följd av de föreslagna förändringarna som överstiger 0,56 procent av kom- munens respektive 0,28 procent av landstingets uppräknade skatte- underlag. 
 Särskilda införandebidrag tillämpas för åren  
 2005–2010. 
  Genom införandebidrag begränsas den årliga negativa bidragsförändringen under perioden. 
 Vidare införs regleringsavgifter och regleringsbidrag dels för ekonomiska regleringar mellan staten och kommunsektorn, dels för att kunna upprätthålla de fastställda utjämningsnivåerna i inkomst- utjämningen. 
 Behov av löpande uppföljning 
 Flertalet kommittéer som utrett utjämningssystemet har föreslagit att systemet bör följas upp löpande. De föreslagna formerna för denna uppföljning har dock varierat. Uppgiften har hittills ingått i de tidsbegränsade kommittéernas uppdrag. Därför finns det i dag inte någon permanent organisation för en löpande uppföljning. En informell arbetsgrupp, med tjänstemän från Regeringskansliet, Moore tistiska centralbyrån och de två kommunförbunden, har främst ägnat sig åt underlaget i de delar av kostnadsutjämningen som årligen upp- dateras. Denna arbetsgrupp bör bibehållas med nuvarande uppgifter. 
 Utjämningskommitténs erfarenheter är att uppdateringen av olika delar av kostnadsutjämningen i många fall leder till stora 
 136 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 1 
  
 omfördelningar mellan kommuner respektive landsting. En för- klaring till de stora omfördelningarna är att vissa delar av underla- get är gammalt och att ingen uppdatering gjorts sedan systemet infördes. När ett nytt underlag tas fram kan uppdateringen inne- bära att förändringar som pågått under loppet av flera år slår ige- nom fullt ut vid ett enda tillfälle. Enligt kommitténs uppfattning bör uppdateringar, även av det underlag som inte sker årligen i nu- varande system, göras oftare än som hittills skett. Om systemet följs upp kontinuerligt, förbättras enligt kommittén förutsättning- arna för att göra uppdateringar när sådana behövs och vid lämpliga tillfällen (SOU 2003:88 s. 302 f.). 
 Regeringen redovisar i propositionen Ändringar i det kommu- nala utjämningssystemet den bedömningen att utjämningssystemet kontinuerligt bör följas upp och utvärderas och att en permanent organisation med denna uppgift bör tillskapas. I propositionen re- dovisas även vilka uppgifter en sådan organisation bör ha. I upp- följningsorganisations uppdrag bör enligt regeringen ingå att analy- sera om det finns strukturella kostnadsskillnader som inte beaktas i utjämningssystemet (prop. 2003/04:155 s.  
 61–63). 
  
 Utjämningskommittén konstaterade att det finns regionala löne- skillnader mellan kommuner respektive landsting, men gjorde be- dömningen att dessa inte skall beaktas i kostnadsutjämningen, bl.a. med motiveringen att kostnaderna går att påverka och att högre lönekostnader i tillväxtregionerna kan vara av övergående natur. I fråga om dessa skillnader framhöll en rad remissinstanser, bl.a. Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet, att det för närvarande saknas tillräcklig kunskap för att ta ställning till i vilken utsträckning som nuvarande löneskillnader kan förklaras av struk- turen på arbetsmarknaden eller konjunkturen eller har andra orsa- ker. Regeringen instämde i detta men framhöll att det samtidigt är principiellt viktigt att en eventuell kompensation för höga löner, i likhet med övriga delar av kostnadsutjämningen, skall utgå från opåverkbara strukturella faktorer. Löneutvecklingen i kommuner och landsting bör därför bli föremål för fortsatt utredning i syfte att fastställa om och i så fall hur stor del av skillnader i lönenivåer som kan anses vara strukturellt betingade (a. prop.). 
 Vidare bör enligt vad regeringen anger i propositionen bygg- kostnadsfaktorn analyseras ytterligare. Även utvecklingen av kommunernas  
 VA-kostnader 
  bör bli föremål för fortsatt uppföljning. Äldreomsorgsmodellen bör följas upp utifrån ett könsperspektiv 
 137 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2007:61 
  
 där framtagna analyser skall belysa om män och kvinnor med samma ålder, civilstånd och ohälsa har skilda vårdbehov. 
 Finansutskottet har, i likhet med regeringen, framfört att det är angeläget att utveckla en löpande uppföljning och utvärdering av systemet. En sådan permanent organisation skulle, enligt utskottets mening, försäkra en regelbunden utvärdering och sammanställning av relevant information om den kommunala verksamhetens resultat och utveckling. Därför förutsätter utskottet att regeringen snarast återkommer till frågan om i vilken form en fortsatt uppföljning av det nya systemet bör ske. Finansutskottet förutsätter också att analyserna, utöver de delar som särskilt anges i propositionen, dessutom kommer att omfatta övriga delmodeller i kostnadsutjäm- ningen, inklusive hälso- och sjukvårdsmodellen där enligt utskottet strukturella aspekter på sjukvårdskostnaderna i Gotlands län sär- skilt bör uppmärksammas. Utskottet utgår från att även andra delar av kostnadsstrukturen inom landstingens ansvarsområde, exempel- vis psykiatrin och missbrukarvården, noggrant kommer att analyseras (2004/05:FiU7 s. 35 f.). 
 Uppdraget 
 En särskild utredare får i uppgift att löpande följa upp systemet för kommunalekonomisk utjämning. 
 Utredaren skall svara för den löpande uppföljningen och utvär- deringen av systemet och säkerställa behovet av dataunderlag för en sådan uppföljning. Utredaren skall följa upp förändringar i in- komstutjämningen och i kostnadsutjämningens olika delar och skapa metoder för uppföljningen. 
 Utredaren skall löpande följa verksamhets- och kostnadsutveck- lingen i de kommunala verksamheterna och redovisa en utvärdering och sammanställning av relevant information om den kommunala verksamhetens resultat och utveckling. I uppdraget ingår att jäm- föra utfallet i kostnadsutjämningen med de faktiska kostnaderna. 
 Utredaren skall löpande följa förändringar i samhällsutveck- lingen och de kommunala verksamheterna i de delar som har bety- delse för utjämningssystemet. 
 Utredaren skall följa behovet av uppdateringar av kostnadsut- jämningens olika delar samt, vid behov lämna förslag till uppdate- ringar och se till att det tas fram underlag för uppdateringarna. 
 Utredaren skall analysera om det finns strukturella kostnads- skillnader som inte beaktas i utjämningssystemet. Utredaren bör 
 138 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 1 
  
 därvid prioritera analyser av löneutvecklingen i kommuner och landsting i syfte att fastställa om och i så fall hur stor del av skillna- der i lönenivåer som kan anses vara strukturellt betingade. Om skillnaderna i lönenivåer är strukturellt betingade, skall förslag lämnas på hur dessa skillnader kan beaktas i utjämningssystemet på ett för enskilda kommuner och landsting opåverkbart sätt. 
 Vidare bör den regionala indelningen för byggkostnadsfaktorn analyseras ytterligare och utvecklingen av kommunernas  
 VA-kost- 
  nader bör bli föremål för fortsatt uppföljning. Äldreomsorgsmo- dellen bör följas upp utifrån ett könsperspektiv, där framtagna analyser skall belysa om män och kvinnor med samma ålder, civil- stånd och ohälsa har skilda vårdbehov. Även hälso- och sjukvårds- modellen bör uppmärksammas och då särskilt sjukvårdskostna- derna i Gotlands län. Även andra delar av kostnadsstrukturen inom landstingens ansvarsområde, exempelvis psykiatrin och missbru- karvården, bör analyseras ytterligare. 
 Om utredaren lämnar förslag till sådana förändringar i utjäm- ningssystemet som föranleder ändringar i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning eller i förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning skall även förslag till författ- ningstext ingå. 
 Utredaren skall överväga och föreslå lämplig organisatorisk lösning för en permanent uppföljning av utjämningssystemet och inriktningen på det fortsatta arbetet efter ett uppbyggnadsskede. I första hand skall prövas att verksamheten läggs i befintlig myndighet. 
 Utredaren skall biträdas av en eller flera referensgrupper, med god insikt i kommunala och kommunalekonomiska förhållanden. 
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall redovisa resultaten av sitt arbete till regeringen år- ligen senast den 15 september 2005, 2006 och 2007. Utredaren skall senast i samband med redovisningen i september 2006 redovisa för- slag om framtida organisatorisk lösning för uppföljningen och den fortsatta inriktningen av uppföljningsarbetet. Det står utredaren fritt att redovisa delresultat av sitt arbete under arbetets gång. Resultat från analyserna av skillnader i lönekostnader och byggkostnader skall redovisas senast den 1 november 2006. 
 (Finansdepartementet) 
 139 
 Bilaga 2a Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
 141 
  
 142 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 1(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Hela riket 
  
 9 107 935 
  
 55 156 733 997 
  
 Stockholms 
  
 Botkyrka 
  
 77 432 
  
 8 109 
  
 1 931 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 953 
  
 848 129 319 
  
 Danderyd 
  
 30 503 
  
 -17 
  001 
  
 4 118 
  
 65 
  
 905 
  
 913 
  
 -11 
  000 
  
 -335 
  526 452 
  
 Ekerö 
  
 24 267 
  
 -942 
  
 1 752 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 1 723 
  
 41 817 251 
  
 Haninge 
  
 72 838 
  
 4 459 
  
 -424 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 948 
  
 360 418 061 
  
 Huddinge 
  
 89 899 
  
 3 144 
  
 1 051 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 5 108 
  
 459 223 391 
  
 Järfälla 
  
 62 146 
  
 -112 
  
 -129 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 672 
  
 41 775 453 
  
 Lidingö 
  
 42 262 
  
 -10 
  309 
  
 3 189 
  
 0 
  
 69 
  
 913 
  
 -6 
  138 
  
 -259 
  395 083 
  
 Nacka 
  
 82 196 
  
 -2 
  891 
  
 2 604 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 626 
  
 51 472 341 
  
 Norrtälje 
  
 54 783 
  
 6 371 
  
 -434 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 850 
  
 375 275 311 
  
 Nykvarn 
  
 8 562 
  
 1 641 
  
 -853 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 1 701 
  
 14 565 800 
  
 Nynäshamn 
  
 24 977 
  
 4 419 
  
 -21 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 5 311 
  
 132 658 209 
  
 Salem 
  
 14 655 
  
 2 470 
  
 2 090 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 5 473 
  
 80 209 961 
  
 Sigtuna 
  
 36 931 
  
 3 125 
  
 447 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 485 
  
 165 643 463 
  
 Sollentuna 
  
 60 441 
  
 -2 
  956 
  
 2 329 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 286 
  
 17 299 101 
  
 Solna 
  
 61 738 
  
 -825 
  
 -3 
  337 
  
 0 
  
 2 
  
 913 
  
 -3 
  247 
  
 -200 
  450 032 
  
 Stockholm 
  
 782 344 
  
 -1 
  637 
  
 1 270 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 546 
  
 427 327 774 
  
 Sundbyberg 
  
 34 428 
  
 229 
  
 -1 
  746 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 -604 
  
 -20 
  787 121 
  
 Södertälje 
  
 81 439 
  
 5 684 
  
 420 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 017 
  
 571 474 946 
  
 Tyresö 
  
 41 415 
  
 1 223 
  
 754 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 890 
  
 119 698 241 
  
 Täby 
  
 61 046 
  
 -7 
  853 
  
 1 234 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 -5 
  706 
  
 -348 
  315 371 
  
 Upplands Väsby 
  
 37 876 
  
 1 461 
  
 -800 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 1 574 
  
 59 624 955 
  
 Upplands-Bro 
  
 21 557 
  
 3 532 
  
 -57 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 388 
  
 94 596 744 
  
 Vallentuna 
  
 27 743 
  
 2 122 
  
 813 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 3 848 
  
 106 761 020 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 143 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 2(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Vaxholm 
  
 10 406 
  
 -192 
  
 2 232 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 953 
  
 30 731 152 
  
 Värmdö 
  
 35 616 
  
 2 586 
  
 817 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 316 
  
 153 726 302 
  
 Österåker 
  
 37 713 
  
 990 
  
 -600 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 1 303 
  
 49 148 135 
  
 Uppsala 
  
 Enköping 
  
 38 441 
  
 6 373 
  
 -457 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 829 
  
 262 521 841 
  
 Heby 
  
 13 556 
  
 9 777 
  
 160 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 850 
  
 147 085 510 
  
 Håbo 
  
 18 646 
  
 2 472 
  
 -2 
  191 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 1 194 
  
 22 267 327 
  
 Knivsta 
  
 13 519 
  
 2 255 
  
 -723 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 445 
  
 33 056 857 
  
 Tierp 
  
 19 926 
  
 8 999 
  
 866 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 778 
  
 214 766 706 
  
 Uppsala 
  
 185 218 
  
 4 320 
  
 -1 
  500 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 3 733 
  
 691 458 556 
  
 Älvkarleby 
  
 9 084 
  
 7 013 
  
 -1 
  177 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 749 
  
 61 309 866 
  
 Östhammar 
  
 21 444 
  
 5 646 
  
 -392 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 167 
  
 132 249 752 
  
 Södermanlands 
  
 Eskilstuna 
  
 92 232 
  
 7 604 
  
 65 
  
 242 
  
 0 
  
 913 
  
 8 824 
  
 813 874 968 
  
 Flen 
  
 16 263 
  
 7 800 
  
 588 
  
 37 
  
 0 
  
 913 
  
 9 338 
  
 151 867 385 
  
 Gnesta 
  
 9 941 
  
 6 584 
  
 -162 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 335 
  
 72 919 369 
  
 Katrineholm 
  
 32 050 
  
 8 032 
  
 1 244 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 189 
  
 326 564 330 
  
 Nyköping 
  
 50 141 
  
 5 395 
  
 -376 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 5 932 
  
 297 447 176 
  
 Oxelösund 
  
 11 095 
  
 2 754 
  
 -2 
  875 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 792 
  
 8 789 622 
  
 Strängnäs 
  
 31 073 
  
 4 154 
  
 -153 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 914 
  
 152 699 393 
  
 Trosa 
  
 10 956 
  
 2 687 
  
 -1 
  358 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 242 
  
 24 565 704 
  
 Vingåker 
  
 9 234 
  
 9 414 
  
 771 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 11 098 
  
 102 480 914 
  
 Östergötlands 
  
 Boxholm 
  
 5 244 
  
 7 907 
  
 573 
  
 0 
  
 403 
  
 913 
  
 9 796 
  
 51 371 350 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 144 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 3(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Finspång 
  
 20 823 
  
 5 450 
  
 -37 
  
 0 
  
 253 
  
 913 
  
 6 579 
  
 136 998 987 
  
 Kinda 
  
 9 893 
  
 8 635 
  
 1 481 
  
 0 
  
 62 
  
 913 
  
 11 091 
  
 109 725 387 
  
 Linköping 
  
 138 606 
  
 4 877 
  
 -1 
  471 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 319 
  
 598 669 069 
  
 Mjölby 
  
 25 305 
  
 7 755 
  
 -521 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 147 
  
 206 165 267 
  
 Motala 
  
 41 931 
  
 7 383 
  
 61 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 357 
  
 350 426 369 
  
 Norrköping 
  
 125 356 
  
 7 042 
  
 95 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 050 
  
 1 009 142 711 
  
 Söderköping 
  
 14 053 
  
 6 643 
  
 -582 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 974 
  
 98 008 639 
  
 Vadstena 
  
 7 545 
  
 6 275 
  
 -227 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 961 
  
 52 522 365 
  
 Valdemarsvik 
  
 8 039 
  
 9 051 
  
 -566 
  
 0 
  
 425 
  
 913 
  
 9 823 
  
 78 968 823 
  
 Ydre 
  
 3 825 
  
 8 582 
  
 3 210 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 12 705 
  
 48 597 446 
  
 Åtvidaberg 
  
 11 770 
  
 7 993 
  
 1 143 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 049 
  
 118 279 257 
  
 Ödeshög 
  
 5 446 
  
 10 216 
  
 917 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 12 046 
  
 65 603 685 
  
 Jönköpings 
  
 Aneby 
  
 6 568 
  
 8 982 
  
 1 502 
  
 0 
  
 38 
  
 913 
  
 11 435 
  
 75 106 490 
  
 Eksjö 
  
 16 487 
  
 6 384 
  
 119 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 416 
  
 122 271 131 
  
 Gislaved 
  
 29 358 
  
 5 965 
  
 759 
  
 0 
  
 37 
  
 913 
  
 7 674 
  
 225 299 594 
  
 Gnosjö 
  
 9 614 
  
 3 799 
  
 483 
  
 0 
  
 489 
  
 913 
  
 5 684 
  
 54 648 040 
  
 Habo 
  
 10 073 
  
 7 419 
  
 -1 
  637 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 695 
  
 67 440 897 
  
 Jönköping 
  
 121 987 
  
 5 845 
  
 -319 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 439 
  
 785 500 481 
  
 Fuller 
  
 7 076 
  
 7 694 
  
 -1 
  533 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 074 
  
 50 057 143 
  
 Nässjö 
  
 29 396 
  
 7 549 
  
 698 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 160 
  
 269 273 671 
  
 Sävsjö 
  
 10 979 
  
 9 283 
  
 1 908 
  
 0 
  
 145 
  
 913 
  
 12 249 
  
 134 484 128 
  
 Tranås 
  
 17 747 
  
 7 789 
  
 150 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 852 
  
 157 100 254 
  
 Vaggeryd 
  
 12 786 
  
 7 295 
  
 552 
  
 0 
  
 282 
  
 913 
  
 9 042 
  
 115 613 757 
  
 Vetlanda 
  
 26 353 
  
 7 158 
  
 -10 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 061 
  
 212 437 190 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 145 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 4(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Värnamo 
  
 32 796 
  
 5 385 
  
 321 
  
 0 
  
 95 
  
 913 
  
 6 714 
  
 220 199 384 
  
 Kronobergs 
  
 Alvesta 
  
 18 753 
  
 7 400 
  
 333 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 646 
  
 162 142 464 
  
 Lessebo 
  
 8 066 
  
 8 127 
  
 2 288 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 11 328 
  
 91 373 380 
  
 Ljungby 
  
 27 115 
  
 6 851 
  
 -492 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 272 
  
 197 186 101 
  
 Markaryd 
  
 9 612 
  
 8 619 
  
 382 
  
 0 
  
 26 
  
 913 
  
 9 940 
  
 95 545 343 
  
 Tingsryd 
  
 12 705 
  
 8 900 
  
 1 828 
  
 0 
  
 3 
  
 913 
  
 11 644 
  
 147 939 747 
  
 Uppvidinge 
  
 9 499 
  
 8 307 
  
 4 042 
  
 0 
  
 130 
  
 913 
  
 13 392 
  
 127 212 647 
  
 Växjö 
  
 78 429 
  
 5 724 
  
 -2 
  288 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 349 
  
 341 104 558 
  
 Älmhult 
  
 15 407 
  
 5 323 
  
 -181 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 055 
  
 93 292 693 
  
 Kalmar 
  
 Borgholm 
  
 11 020 
  
 10 781 
  
 1 419 
  
 308 
  
 0 
  
 913 
  
 13 421 
  
 147 901 786 
  
 Emmaboda 
  
 9 468 
  
 6 948 
  
 840 
  
 0 
  
 84 
  
 913 
  
 8 785 
  
 83 178 413 
  
 Hultsfred 
  
 14 345 
  
 9 428 
  
 1 668 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 12 009 
  
 172 272 185 
  
 Högsby 
  
 6 022 
  
 11 110 
  
 4 265 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 16 288 
  
 98 087 629 
  
 Kalmar 
  
 61 299 
  
 6 604 
  
 -1 
  955 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 5 562 
  
 340 958 197 
  
 Mönsterås 
  
 13 097 
  
 7 603 
  
 -550 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 966 
  
 104 333 514 
  
 Mörbylånga 
  
 13 506 
  
 8 225 
  
 -446 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 692 
  
 117 397 051 
  
 Nybro 
  
 19 648 
  
 8 662 
  
 -433 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 142 
  
 179 626 234 
  
 Oskarshamn 
  
 26 282 
  
 5 090 
  
 -1 
  057 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 946 
  
 129 996 414 
  
 Torsås 
  
 7 190 
  
 9 783 
  
 757 
  
 0 
  
 243 
  
 913 
  
 11 696 
  
 84 095 784 
  
 Vimmerby 
  
 15 597 
  
 8 887 
  
 -332 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 468 
  
 147 675 744 
  
 Västervik 
  
 36 419 
  
 8 038 
  
 338 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 289 
  
 338 303 909 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 146 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 5(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Gotlands 
  
 Gotland 
  
 57 317 
  
 9 646 
  
 -979 
  
 1 316 
  
 0 
  
 913 
  
 10 896 
  
 624 538 337 
  
 Blekinge 
  
 Karlshamn 
  
 31 199 
  
 6 022 
  
 -2 
  422 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 513 
  
 140 807 785 
  
 Karlskrona 
  
 61 833 
  
 5 939 
  
 -1 
  068 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 5 784 
  
 357 655 346 
  
 Mckay 
  
 13 369 
  
 5 945 
  
 40 
  
 0 
  
 64 
  
 913 
  
 6 962 
  
 93 077 848 
  
 Ronneby 
  
 28 438 
  
 7 132 
  
 -1 
  912 
  
 130 
  
 0 
  
 913 
  
 6 263 
  
 178 113 299 
  
 Sölvesborg 
  
 16 637 
  
 6 791 
  
 -2 
  216 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 5 488 
  
 91 307 428 
  
 Skåne 
  
 Bjuv 
  
 14 136 
  
 9 858 
  
 -762 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 009 
  
 141 490 259 
  
 Bromölla 
  
 12 117 
  
 6 937 
  
 -1 
  211 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 639 
  
 80 447 364 
  
 Burlöv 
  
 15 582 
  
 8 296 
  
 269 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 478 
  
 147 689 541 
  
 Båstad 
  
 14 175 
  
 4 720 
  
 -414 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 5 219 
  
 73 982 368 
  
 Eslöv 
  
 30 403 
  
 9 054 
  
 -61 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 906 
  
 301 178 645 
  
 Helsingborg 
  
 123 232 
  
 5 358 
  
 43 
  
 138 
  
 0 
  
 913 
  
 6 452 
  
 795 119 319 
  
 Hässleholm 
  
 49 351 
  
 8 638 
  
 705 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 256 
  
 506 154 450 
  
 Höganäs 
  
 23 790 
  
 3 558 
  
 -461 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 010 
  
 95 403 007 
  
 Hörby 
  
 14 499 
  
 10 682 
  
 -707 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 888 
  
 157 868 225 
  
 Höör 
  
 14 747 
  
 8 685 
  
 -392 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 206 
  
 135 764 048 
  
 Klippan 
  
 16 105 
  
 9 712 
  
 -496 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 129 
  
 163 131 002 
  
 Kristianstad 
  
 76 587 
  
 7 320 
  
 -9 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 224 
  
 629 867 929 
  
 Kävlinge 
  
 27 347 
  
 4 677 
  
 -1 
  282 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 308 
  
 117 816 747 
  
 Landskrona 
  
 40 019 
  
 9 625 
  
 1 073 
  
 37 
  
 0 
  
 913 
  
 11 648 
  
 466 149 903 
  
 Lomma 
  
 19 422 
  
 -1 
  783 
  
 -110 
  
 894 
  
 650 
  
 913 
  
 564 
  
 10 958 177 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 147 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 6(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Lund 
  
 103 407 
  
 4 488 
  
 -3 
  345 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 056 
  
 212 626 991 
  
 Malmö 
  
 275 564 
  
 8 953 
  
 819 
  
 394 
  
 0 
  
 913 
  
 11 079 
  
 3 053 032 713 
  
 Osby 
  
 12 625 
  
 8 474 
  
 1 042 
  
 0 
  
 62 
  
 913 
  
 10 491 
  
 132 451 585 
  
 Perstorp 
  
 6 903 
  
 7 742 
  
 611 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 266 
  
 63 964 680 
  
 Simrishamn 
  
 19 425 
  
 8 495 
  
 729 
  
 0 
  
 80 
  
 913 
  
 10 217 
  
 198 469 395 
  
 Sjöbo 
  
 17 654 
  
 10 304 
  
 -1 
  832 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 385 
  
 165 686 580 
  
 Skurup 
  
 14 620 
  
 8 861 
  
 -1 
  024 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 750 
  
 127 928 139 
  
 Staffanstorp 
  
 20 832 
  
 3 236 
  
 -959 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 3 190 
  
 66 458 552 
  
 Svalöv 
  
 13 044 
  
 9 660 
  
 -335 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 238 
  
 133 547 272 
  
 Svedala 
  
 18 968 
  
 5 527 
  
 -983 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 5 457 
  
 103 512 448 
  
 Tomelilla 
  
 12 762 
  
 10 617 
  
 -963 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 567 
  
 134 858 794 
  
 Trelleborg 
  
 40 301 
  
 8 013 
  
 -758 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 168 
  
 329 187 220 
  
 Vellinge 
  
 32 303 
  
 -1 
  260 
  
 -913 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 -1 
  260 
  
 -40 
  694 845 
  
 Ystad 
  
 27 297 
  
 6 617 
  
 -1 
  466 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 064 
  
 165 534 868 
  
 Åstorp 
  
 13 866 
  
 10 389 
  
 144 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 11 446 
  
 158 713 213 
  
 Ängelholm 
  
 38 674 
  
 5 701 
  
 -251 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 363 
  
 246 090 964 
  
 Örkelljunga 
  
 9 519 
  
 9 927 
  
 -213 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 627 
  
 101 160 456 
  
 Östra Göinge 
  
 13 884 
  
 8 602 
  
 1 246 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 761 
  
 149 408 705 
  
 Hallands 
  
 Falkenberg 
  
 39 828 
  
 8 664 
  
 275 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 852 
  
 392 394 006 
  
 Halmstad 
  
 88 934 
  
 6 482 
  
 -934 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 461 
  
 574 621 666 
  
 Hylte 
  
 10 370 
  
 8 320 
  
 1 509 
  
 0 
  
 196 
  
 913 
  
 10 938 
  
 113 429 286 
  
 Kungsbacka 
  
 70 926 
  
 1 339 
  
 272 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 524 
  
 179 032 450 
  
 Laholm 
  
 23 134 
  
 9 131 
  
 -607 
  
 0 
  
 97 
  
 913 
  
 9 534 
  
 220 564 522 
  
 Varberg 
  
 55 460 
  
 7 119 
  
 -621 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 411 
  
 411 025 966 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 148 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 7(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Västra Götalands 
  
 Ale 
  
 26 733 
  
 6 227 
  
 -817 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 323 
  
 169 038 498 
  
 Alingsås 
  
 36 371 
  
 5 716 
  
 -192 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 437 
  
 234 127 935 
  
 Bengtsfors 
  
 10 110 
  
 8 733 
  
 2 404 
  
 80 
  
 305 
  
 913 
  
 12 435 
  
 125 720 020 
  
 Bollebygd 
  
 8 147 
  
 4 934 
  
 -2 
  262 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 3 585 
  
 29 208 744 
  
 Borås 
  
 100 147 
  
 6 369 
  
 403 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 685 
  
 769 651 194 
  
 Dals-Ed 
  
 4 906 
  
 10 291 
  
 1 184 
  
 306 
  
 12 
  
 913 
  
 12 706 
  
 62 336 689 
  
 Essunga 
  
 5 664 
  
 8 936 
  
 -294 
  
 0 
  
 384 
  
 913 
  
 9 939 
  
 56 295 712 
  
 Falköping 
  
 31 231 
  
 8 603 
  
 904 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 420 
  
 325 433 725 
  
 Färgelanda 
  
 6 768 
  
 9 138 
  
 910 
  
 0 
  
 435 
  
 913 
  
 11 396 
  
 77 129 581 
  
 Grästorp 
  
 5 800 
  
 8 492 
  
 -45 
  
 0 
  
 232 
  
 913 
  
 9 592 
  
 55 634 845 
  
 Gullspång 
  
 5 465 
  
 9 396 
  
 580 
  
 130 
  
 467 
  
 913 
  
 11 486 
  
 62 772 163 
  
 Göteborg 
  
 489 696 
  
 3 644 
  
 19 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 576 
  
 2 240 954 022 
  
 Götene 
  
 12 929 
  
 7 310 
  
 -677 
  
 0 
  
 38 
  
 913 
  
 7 584 
  
 98 056 312 
  
 Herrljunga 
  
 9 248 
  
 8 058 
  
 -214 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 757 
  
 80 986 721 
  
 Hjo 
  
 8 857 
  
 8 374 
  
 -1 
  078 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 209 
  
 72 709 014 
  
 Härryda 
  
 32 342 
  
 1 998 
  
 -355 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 556 
  
 82 673 095 
  
 Karlsborg 
  
 6 885 
  
 7 794 
  
 884 
  
 0 
  
 20 
  
 913 
  
 9 611 
  
 66 173 213 
  
 Kungälv 
  
 38 898 
  
 3 348 
  
 -1 
  561 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 700 
  
 105 032 950 
  
 Lerum 
  
 37 070 
  
 2 946 
  
 278 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 137 
  
 153 366 548 
  
 Lidköping 
  
 37 519 
  
 6 396 
  
 -717 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 592 
  
 247 333 302 
  
 Lilla Edet 
  
 12 854 
  
 7 491 
  
 -1 
  268 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 136 
  
 91 728 903 
  
 Lysekil 
  
 14 680 
  
 5 816 
  
 120 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 849 
  
 100 546 471 
  
 Mariestad 
  
 23 942 
  
 7 547 
  
 -1 
  464 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 996 
  
 167 503 372 
  
 Weber 
  
 33 533 
  
 8 367 
  
 718 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 998 
  
 335 270 133 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 149 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 8(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Mellerud 
  
 9 613 
  
 10 224 
  
 201 
  
 0 
  
 48 
  
 913 
  
 11 386 
  
 109 455 682 
  
 Munkedal 
  
 10 254 
  
 9 295 
  
 105 
  
 0 
  
 14 
  
 913 
  
 10 327 
  
 105 895 259 
  
 Mölndal 
  
 58 803 
  
 1 913 
  
 -462 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 364 
  
 139 022 916 
  
 Orust 
  
 15 198 
  
 5 560 
  
 -1 
  147 
  
 0 
  
 62 
  
 913 
  
 5 388 
  
 81 890 087 
  
 Partille 
  
 33 661 
  
 1 944 
  
 783 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 3 640 
  
 122 533 266 
  
 Skara 
  
 18 593 
  
 6 725 
  
 -479 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 159 
  
 133 111 278 
  
 Skövde 
  
 50 181 
  
 5 750 
  
 -2 
  205 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 458 
  
 223 717 671 
  
 Sotenäs 
  
 9 300 
  
 5 818 
  
 -226 
  
 0 
  
 275 
  
 913 
  
 6 780 
  
 63 055 996 
  
 Stenungsund 
  
 23 156 
  
 3 842 
  
 -2 
  120 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 635 
  
 61 021 031 
  
 Strömstad 
  
 11 561 
  
 8 833 
  
 -1 
  163 
  
 783 
  
 0 
  
 913 
  
 9 366 
  
 108 282 808 
  
 Svenljunga 
  
 10 409 
  
 8 744 
  
 1 242 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 899 
  
 113 449 926 
  
 Tanum 
  
 12 254 
  
 8 874 
  
 -532 
  
 0 
  
 167 
  
 913 
  
 9 422 
  
 115 459 819 
  
 Tibro 
  
 10 644 
  
 8 965 
  
 -424 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 454 
  
 100 630 661 
  
 Tidaholm 
  
 12 601 
  
 9 116 
  
 130 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 159 
  
 128 016 264 
  
 Tjörn 
  
 14 944 
  
 3 097 
  
 -2 
  201 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 1 809 
  
 27 036 904 
  
 Tranemo 
  
 11 764 
  
 6 890 
  
 1 238 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 041 
  
 106 360 849 
  
 Trollhättan 
  
 53 820 
  
 5 470 
  
 295 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 678 
  
 359 421 514 
  
 Töreboda 
  
 9 403 
  
 10 970 
  
 692 
  
 28 
  
 79 
  
 913 
  
 12 682 
  
 119 250 865 
  
 Uddevalla 
  
 50 539 
  
 7 146 
  
 -128 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 931 
  
 400 835 658 
  
 Ulricehamn 
  
 22 447 
  
 7 524 
  
 -68 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 369 
  
 187 863 762 
  
 Vara 
  
 15 988 
  
 9 038 
  
 -104 
  
 0 
  
 74 
  
 913 
  
 9 921 
  
 158 620 380 
  
 Vårgårda 
  
 10 869 
  
 8 716 
  
 -789 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 840 
  
 96 084 293 
  
 Vänersborg 
  
 37 052 
  
 5 719 
  
 -804 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 5 828 
  
 215 947 010 
  
 Åmål 
  
 12 747 
  
 8 136 
  
 1 156 
  
 296 
  
 0 
  
 913 
  
 10 501 
  
 133 858 983 
  
 Öckerö 
  
 12 231 
  
 3 808 
  
 -143 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 578 
  
 55 996 144 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 150 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 9(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Värmlands 
  
 Arvika 
  
 26 142 
  
 8 642 
  
 -4 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 551 
  
 249 687 854 
  
 Eda 
  
 8 680 
  
 11 520 
  
 -294 
  
 294 
  
 33 
  
 913 
  
 12 466 
  
 108 206 743 
  
 Filipstad 
  
 10 891 
  
 8 670 
  
 2 258 
  
 137 
  
 278 
  
 913 
  
 12 256 
  
 133 482 434 
  
 Forshaga 
  
 11 491 
  
 9 282 
  
 -405 
  
 0 
  
 113 
  
 913 
  
 9 903 
  
 113 797 840 
  
 Grums 
  
 9 348 
  
 7 194 
  
 -204 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 903 
  
 73 879 251 
  
 Hagfors 
  
 13 192 
  
 7 325 
  
 976 
  
 646 
  
 0 
  
 913 
  
 9 860 
  
 130 075 952 
  
 Hammarö 
  
 14 497 
  
 2 919 
  
 -1 
  011 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 821 
  
 40 899 149 
  
 Karlstad 
  
 82 855 
  
 5 368 
  
 -2 
  545 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 3 736 
  
 309 564 067 
  
 Kil 
  
 11 796 
  
 7 944 
  
 -340 
  
 42 
  
 0 
  
 913 
  
 8 559 
  
 100 964 496 
  
 Kristinehamn 
  
 23 883 
  
 7 331 
  
 -49 
  
 24 
  
 0 
  
 913 
  
 8 219 
  
 196 299 504 
  
 Munkfors 
  
 3 946 
  
 8 178 
  
 1 236 
  
 681 
  
 499 
  
 913 
  
 11 507 
  
 45 407 469 
  
 Storfors 
  
 4 521 
  
 8 214 
  
 2 166 
  
 388 
  
 62 
  
 913 
  
 11 743 
  
 53 091 074 
  
 Sunne 
  
 13 592 
  
 9 985 
  
 1 186 
  
 112 
  
 341 
  
 913 
  
 12 537 
  
 170 405 822 
  
 Säffle 
  
 15 952 
  
 8 386 
  
 1 111 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 10 410 
  
 166 063 745 
  
 Torsby 
  
 12 957 
  
 9 727 
  
 3 984 
  
 186 
  
 3 
  
 913 
  
 14 813 
  
 191 934 823 
  
 Årjäng 
  
 9 801 
  
 11 935 
  
 1 160 
  
 4 
  
 285 
  
 913 
  
 14 297 
  
 140 127 001 
  
 Örebro 
  
 Askersund 
  
 11 465 
  
 7 082 
  
 -225 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 770 
  
 89 085 511 
  
 Degerfors 
  
 10 007 
  
 6 272 
  
 811 
  
 392 
  
 531 
  
 913 
  
 8 919 
  
 89 254 581 
  
 Hallsberg 
  
 15 267 
  
 7 013 
  
 -161 
  
 0 
  
 81 
  
 913 
  
 7 846 
  
 119 788 159 
  
 Hällefors 
  
 7 568 
  
 8 028 
  
 1 443 
  
 848 
  
 0 
  
 913 
  
 11 232 
  
 85 005 401 
  
 Karlskoga 
  
 30 212 
  
 4 051 
  
 846 
  
 128 
  
 0 
  
 913 
  
 5 938 
  
 179 405 342 
  
 Kumla 
  
 19 580 
  
 7 624 
  
 -320 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 217 
  
 160 893 063 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 151 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 10(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Laxå 
  
 6 073 
  
 6 606 
  
 1 014 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 533 
  
 51 822 213 
  
 Lekeberg 
  
 7 100 
  
 8 282 
  
 -1 
  192 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 003 
  
 56 822 824 
  
 Lindesberg 
  
 23 071 
  
 6 549 
  
 944 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 406 
  
 193 939 779 
  
 Ljusnarsberg 
  
 5 269 
  
 8 987 
  
 3 246 
  
 720 
  
 0 
  
 913 
  
 13 866 
  
 73 061 085 
  
 Perry 
  
 10 472 
  
 6 320 
  
 400 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 633 
  
 79 935 024 
  
 Örebro 
  
 128 863 
  
 6 524 
  
 -39 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 398 
  
 953 356 138 
  
 Västmanlands 
  
 Arboga 
  
 13 385 
  
 7 282 
  
 341 
  
 8 
  
 0 
  
 913 
  
 8 544 
  
 114 364 313 
  
 Fagersta 
  
 12 175 
  
 3 959 
  
 -16 
  
 0 
  
 392 
  
 913 
  
 5 248 
  
 63 897 014 
  
 Hallstahammar 
  
 15 020 
  
 7 274 
  
 -174 
  
 470 
  
 515 
  
 913 
  
 8 998 
  
 135 153 184 
  
 Kungsör 
  
 8 217 
  
 6 215 
  
 -531 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 597 
  
 54 209 313 
  
 Köping 
  
 24 701 
  
 6 473 
  
 -183 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 7 203 
  
 177 926 606 
  
 Garcia 
  
 5 866 
  
 6 828 
  
 718 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 459 
  
 49 621 753 
  
 Sala 
  
 21 338 
  
 8 284 
  
 220 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 9 417 
  
 200 944 527 
  
 Skinnskatteberg 
  
 4 735 
  
 7 324 
  
 -200 
  
 792 
  
 495 
  
 913 
  
 9 324 
  
 44 150 156 
  
 Surahammar 
  
 10 123 
  
 5 913 
  
 -1 
  004 
  
 78 
  
 528 
  
 913 
  
 6 428 
  
 65 072 817 
  
 Västerås 
  
 132 886 
  
 4 389 
  
 -347 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 4 955 
  
 658 478 657 
  
 Dalarnas 
  
 Avesta 
  
 21 960 
  
 5 224 
  
 -785 
  
 57 
  
 538 
  
 913 
  
 5 947 
  
 130 600 834 
  
 Borlänge 
  
 47 323 
  
 6 358 
  
 -1 
  040 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 231 
  
 294 879 772 
  
 Falun 
  
 55 354 
  
 5 149 
  
 -656 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 5 406 
  
 299 255 607 
  
 Gagnef 
  
 10 133 
  
 8 958 
  
 -62 
  
 0 
  
 135 
  
 913 
  
 9 944 
  
 100 764 727 
  
 Hedemora 
  
 15 355 
  
 7 788 
  
 873 
  
 188 
  
 497 
  
 913 
  
 10 259 
  
 157 530 241 
  
 Leksand 
  
 15 444 
  
 7 187 
  
 13 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 8 113 
  
 125 300 487 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 152 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 11(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Ludvika 
  
 25 495 
  
 5 848 
  
 1 448 
  
 571 
  
 531 
  
 913 
  
 9 311 
  
 237 389 418 
  
 Malung 
  
 10 478 
  
 8 615 
  
 1 875 
  
 1 182 
  
 0 
  
 913 
  
 12 585 
  
 131 Casey 
  
 Mora 
  
 20 140 
  
 7 095 
  
 -548 
  
 112 
  
 420 
  
 913 
  
 7 992 
  
 160 963 204 
  
 Orsa 
  
 7 021 
  
 10 543 
  
 2 483 
  
 746 
  
 0 
  
 913 
  
 14 685 
  
 103 104 892 
  
 Rättvik 
  
 10 902 
  
 9 110 
  
 2 605 
  
 41 
  
 0 
  
 913 
  
 12 669 
  
 138 119 778 
  
 Smedjebacken 
  
 10 720 
  
 4 611 
  
 -1 
  538 
  
 697 
  
 537 
  
 913 
  
 5 220 
  
 55 960 701 
  
 Säter 
  
 11 018 
  
 7 927 
  
 -192 
  
 0 
  
 157 
  
 913 
  
 8 805 
  
 97 015 855 
  
 Vansbro 
  
 6 991 
  
 9 639 
  
 3 688 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 14 240 
  
 99 553 341 
  
 Älvdalen 
  
 7 413 
  
 9 650 
  
 3 999 
  
 2 518 
  
 469 
  
 913 
  
 17 549 
  
 130 092 328 
  
 Graham 
  
 Bollnäs 
  
 26 301 
  
 8 158 
  
 -276 
  
 727 
  
 494 
  
 913 
  
 10 016 
  
 263 436 462 
  
 Gävle 
  
 92 410 
  
 4 855 
  
 -1 
  276 
  
 120 
  
 0 
  
 913 
  
 4 612 
  
 426 214 758 
  
 Hofors 
  
 10 111 
  
 5 170 
  
 1 078 
  
 407 
  
 536 
  
 913 
  
 8 104 
  
 81 941 715 
  
 Hudiksvall 
  
 36 965 
  
 7 108 
  
 -452 
  
 292 
  
 0 
  
 913 
  
 7 861 
  
 290 589 800 
  
 Ljusdal 
  
 19 240 
  
 8 091 
  
 1 947 
  
 835 
  
 479 
  
 913 
  
 12 265 
  
 235 982 730 
  
 Nordanstig 
  
 9 799 
  
 9 083 
  
 1 121 
  
 326 
  
 449 
  
 913 
  
 11 892 
  
 116 531 812 
  
 Ockelbo 
  
 6 038 
  
 7 990 
  
 1 842 
  
 222 
  
 0 
  
 913 
  
 10 967 
  
 66 220 042 
  
 Ovanåker 
  
 11 780 
  
 8 439 
  
 664 
  
 158 
  
 480 
  
 913 
  
 10 654 
  
 125 506 649 
  
 Sandviken 
  
 36 750 
  
 4 148 
  
 110 
  
 53 
  
 545 
  
 913 
  
 5 769 
  
 212 018 639 
  
 Söderhamn 
  
 26 289 
  
 7 156 
  
 435 
  
 300 
  
 14 
  
 913 
  
 8 818 
  
 231 822 046 
  
 Västernorrlands 
  
 Härnösand 
  
 25 129 
  
 6 718 
  
 -65 
  
 64 
  
 0 
  
 913 
  
 7 630 
  
 191 739 665 
  
 Kramfors 
  
 19 851 
  
 7 552 
  
 1 493 
  
 502 
  
 499 
  
 913 
  
 10 959 
  
 217 551 371 
  
 Sollefteå 
  
 20 888 
  
 8 267 
  
 3 051 
  
 855 
  
 494 
  
 913 
  
 13 580 
  
 283 663 524 
  
 Sundsvall 
  
 94 550 
  
 3 712 
  
 -1 
  653 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 2 972 
  
 281 022 898 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 153 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 12(13) 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Harris 
  
 17 828 
  
 6 090 
  
 -749 
  
 374 
  
 159 
  
 913 
  
 6 787 
  
 121 002 463 
  
 Ånge 
  
 10 603 
  
 7 924 
  
 4 392 
  
 324 
  
 0 
  
 913 
  
 13 553 
  
 143 704 735 
  
 Örnsköldsvik 
  
 55 244 
  
 5 851 
  
 -426 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 6 338 
  
 350 148 332 
  
 Jämtlands 
  
 Schmidt 
  
 7 608 
  
 10 764 
  
 7 792 
  
 1 389 
  
 0 
  
 913 
  
 20 858 
  
 158 689 297 
  
 Bräcke 
  
 7 189 
  
 9 872 
  
 8 641 
  
 1 688 
  
 0 
  
 913 
  
 21 114 
  
 151 790 089 
  
 Härjedalen 
  
 10 765 
  
 9 146 
  
 5 681 
  
 2 273 
  
 203 
  
 913 
  
 18 216 
  
 196 097 551 
  
 Krokom 
  
 14 236 
  
 9 124 
  
 3 533 
  
 770 
  
 0 
  
 913 
  
 14 340 
  
 204 147 296 
  
 Ragunda 
  
 5 793 
  
 9 143 
  
 8 687 
  
 324 
  
 0 
  
 913 
  
 19 067 
  
 110 456 375 
  
 Strömsund 
  
 12 807 
  
 9 714 
  
 7 580 
  
 2 131 
  
 0 
  
 913 
  
 20 338 
  
 260 471 515 
  
 Åre 
  
 9 986 
  
 10 480 
  
 2 580 
  
 1 512 
  
 0 
  
 913 
  
 15 485 
  
 154 635 354 
  
 Östersund 
  
 58 560 
  
 5 553 
  
 -1 
  762 
  
 341 
  
 0 
  
 913 
  
 5 045 
  
 295 447 771 
  
 Västerbottens 
  
 Bjurholm 
  
 2 555 
  
 10 570 
  
 6 221 
  
 432 
  
 0 
  
 913 
  
 18 136 
  
 46 338 028 
  
 Dorotea 
  
 3 048 
  
 9 083 
  
 10 122 
  
 2 539 
  
 245 
  
 913 
  
 22 902 
  
 69 805 950 
  
 Lycksele 
  
 12 603 
  
 7 913 
  
 3 019 
  
 1 792 
  
 354 
  
 913 
  
 13 991 
  
 176 331 279 
  
 Malå 
  
 3 361 
  
 6 105 
  
 3 833 
  
 2 157 
  
 522 
  
 913 
  
 13 530 
  
 45 475 052 
  
 Nordmaling 
  
 7 424 
  
 8 628 
  
 2 515 
  
 433 
  
 76 
  
 913 
  
 12 565 
  
 93 284 154 
  
 Norsjö 
  
 4 454 
  
 9 100 
  
 4 965 
  
 1 368 
  
 34 
  
 913 
  
 16 380 
  
 72 957 476 
  
 Robertsfors 
  
 7 006 
  
 8 968 
  
 3 707 
  
 382 
  
 49 
  
 913 
  
 14 019 
  
 98 218 618 
  
 Skellefteå 
  
 71 927 
  
 6 788 
  
 -535 
  
 401 
  
 512 
  
 913 
  
 8 079 
  
 581 113 674 
  
 Sorsele 
  
 2 880 
  
 9 926 
  
 9 738 
  
 2 444 
  
 473 
  
 913 
  
 23 494 
  
 67 663 338 
  
 Storuman 
  
 6 444 
  
 9 602 
  
 4 473 
  
 3 534 
  
 477 
  
 913 
  
 18 999 
  
 122 430 939 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 December 2006 
  
 Utfall 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 13(13) 
  
 154 
  
 Bilaga 2a 
  
 Kommunalekonomisk utjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Umeå 
  
 111 273 
  
 6 257 
  
 -3 
  841 
  
 0 
  
 0 
  
 913 
  
 3 329 
  
 370 451 705 
  
 Vilhelmina 
  
 7 295 
  
 10 377 
  
 6 601 
  
 2 736 
  
 0 
  
 913 
  
 20 627 
  
 150 475 531 
  
 Vindeln 
  
 5 664 
  
 8 958 
  
 5 970 
  
 385 
  
 40 
  
 913 
  
 16 266 
  
 92 131 840 
  
 Vännäs 
  
 8 432 
  
 8 608 
  
 1 429 
  
 890 
  
 478 
  
 913 
  
 12 318 
  
 103 867 186 
  
 Åsele 
  
 3 282 
  
 10 454 
  
 9 906 
  
 2 237 
  
 351 
  
 913 
  
 23 861 
  
 78 312 507 
  
 Norrbottens 
  
 Arjeplog 
  
 3 152 
  
 8 239 
  
 6 641 
  
 2 714 
  
 497 
  
 913 
  
 19 004 
  
 59 901 285 
  
 Arvidsjaur 
  
 6 797 
  
 7 322 
  
 4 639 
  
 2 893 
  
 401 
  
 913 
  
 16 168 
  
 109 895 355 
  
 Boden 
  
 28 023 
  
 6 126 
  
 -106 
  
 2 732 
  
 525 
  
 913 
  
 10 190 
  
 285 560 386 
  
 Gällivare 
  
 19 006 
  
 3 698 
  
 -196 
  
 5 438 
  
 552 
  
 913 
  
 10 405 
  
 197 761 510 
  
 Haparanda 
  
 10 198 
  
 11 167 
  
 -1 
  528 
  
 3 428 
  
 105 
  
 913 
  
 14 085 
  
 143 641 019 
  
 Jokkmokk 
  
 5 480 
  
 7 231 
  
 3 627 
  
 4 771 
  
 505 
  
 913 
  
 17 047 
  
 93 418 736 
  
 Kalix 
  
 17 408 
  
 7 194 
  
 -453 
  
 3 429 
  
 512 
  
 913 
  
 11 595 
  
 201 849 497 
  
 Kiruna 
  
 23 257 
  
 3 555 
  
 -632 
  
 5 255 
  
 555 
  
 913 
  
 9 646 
  
 224 342 015 
  
 Luleå 
  
 73 233 
  
 5 151 
  
 -2 
  831 
  
 2 197 
  
 542 
  
 913 
  
 5 972 
  
 437 363 197 
  
 Pajala 
  
 6 694 
  
 10 082 
  
 8 109 
  
 4 832 
  
 470 
  
 913 
  
 24 406 
  
 163 375 201 
  
 Piteå 
  
 40 960 
  
 6 279 
  
 -2 
  713 
  
 1 348 
  
 525 
  
 913 
  
 6 352 
  
 260 186 713 
  
 Älvsbyn 
  
 8 657 
  
 8 348 
  
 1 882 
  
 2 542 
  
 494 
  
 913 
  
 14 179 
  
 122 749 461 
  
 Överkalix 
  
 3 845 
  
 8 875 
  
 4 423 
  
 3 757 
  
 494 
  
 913 
  
 18 462 
  
 70 987 215 
  
 Övertorneå 
  
 5 174 
  
 10 683 
  
 5 883 
  
 5 049 
  
 461 
  
 913 
  
 22 989 
  
 118 946 197 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för utjämning Kommunalekonomisk 2a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
 Bilaga 2b Kommunalekonomisk utjämning för landsting, utjämningsår 2007 
 155 
  
 156 
 Bilaga 2b 
 Kommunalekonomisk utjämning för landsting, utjämningsår 2007 
  
 Landsting/ 
  
 Folkmängd 
  
 Inkomst- 
  
 Kostnads- 
  
 Struktur- 
  
 Införande- 
  
 Reglerings- 
  
 Utfall 
  
 kommun utanför 
  
 den 1 nov. 
  
 utjämning; 
  
 utjämning; 
  
 bidrag, 
  
 bidrag, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 Kr/inv 
  
 Kronor 
  
 landsting 
  
 2006 
  
 bidrag(+)/ 
  
 bidrag(+)/ 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 reglerings- 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-), 
  
 avgift(-) 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 Hela riket 
  
 9 107 935 
  
 15 656 473 997 
  
 Stockholms 
  
 1 915 213 
  
 -1 
  019 
  
 187 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 Robertson 
  396 424 951 
  
 Uppsala 
  
 319 834 
  
 1 660 
  
 -1 
  029 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 734 
  
 234 718 966 
  
 Södermanlands 
  
 262 985 
  
 2 291 
  
 -227 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 2 167 
  
 569 856 271 
  
 Östergötlands 
  
 417 836 
  
 2 558 
  
 -165 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 2 496 
  
 1 042 867 458 
  
 Jönköpings 
  
 331 220 
  
 2 478 
  
 -410 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 2 171 
  
 719 038 035 
  
 Kronobergs 
  
 179 586 
  
 2 214 
  
 -848 
  
 230 
  
 0 
  
 103 
  
 1 699 
  
 305 094 609 
  
 Kalmar 
  
 233 893 
  
 2 526 
  
 21 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 2 650 
  
 619 787 791 
  
 Gotlands kommun 
  
 57 317 
  
 3 887 
  
 -221 
  
 1 426 
  
 188 
  
 103 
  
 5 383 
  
 308 530 388 
  
 Blekinge 
  
 151 476 
  
 2 401 
  
 -286 
  
 501 
  
 0 
  
 103 
  
 2 719 
  
 411 844 683 
  
 Skåne 
  
 1 183 160 
  
 2 602 
  
 42 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 2 747 
  
 3 249 995 546 
  
 Hallands 
  
 288 652 
  
 2 129 
  
 -583 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 1 649 
  
 475 951 779 
  
 Västra Götalands 
  
 1 537 827 
  
 1 701 
  
 175 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 1 979 
  
 3 043 171 201 
  
 Värmlands 
  
 273 544 
  
 2 421 
  
 -236 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 2 288 
  
 625 835 154 
  
 Örebro 
  
 274 947 
  
 2 462 
  
 -82 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 2 483 
  
 682 659 711 
  
 Västmanlands 
  
 248 446 
  
 1 719 
  
 -359 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 1 463 
  
 363 446 056 
  
 Dalarnas 
  
 275 747 
  
 2 405 
  
 -68 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 2 440 
  
 672 788 892 
  
 Graham 
  
 275 683 
  
 2 322 
  
 165 
  
 0 
  
 0 
  
 103 
  
 2 590 
  
 713 985 190 
  
 Västernorrlands 
  
 244 093 
  
 1 553 
  
 546 
  
 0 
  
 250 
  
 103 
  
 2 452 
  
 598 486 127 
  
 Jämtlands 
  
 126 944 
  
 2 545 
  
 101 
  
 979 
  
 251 
  
 103 
  
 3 979 
  
 505 094 621 
  
 Västerbottens 
  
 257 648 
  
 2 365 
  
 69 
  
 448 
  
 253 
  
 103 
  
 3 238 
  
 834 232 654 
  
 Norrbottens 
  
 251 884 
  
 1 953 
  
 1 082 
  
 869 
  
 263 
  
 103 
  
 4 270 
  
 1 075 513 816 
  
 2007 utjämningsår landsting, för utjämning Kommunalekonomisk 2b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
 Bilaga 3a Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
 157 
  
 158 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Stockholms 
  
 Botkyrka 
  
 6 313 
  
 9 944 
  
 3 482 
  
 5 010 
  
 799 
  
 3 825 
  
 0 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 30 644 
  
 1 931 
  
 Danderyd 
  
 7 595 
  
 10 288 
  
 2 714 
  
 1 885 
  
 0 
  
 8 916 
  
 162 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 32 831 
  
 4 118 
  
 Ekerö 
  
 7 291 
  
 11 494 
  
 3 913 
  
 1 964 
  
 0 
  
 4 379 
  
 153 
  
 93 
  
 415 
  
 856 
  
 30 465 
  
 1 752 
  
 Haninge 
  
 5 898 
  
 9 799 
  
 3 343 
  
 3 757 
  
 216 
  
 4 005 
  
 0 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 28 289 
  
 -424 
  
 Huddinge 
  
 6 869 
  
 9 841 
  
 3 384 
  
 3 824 
  
 318 
  
 4 224 
  
 33 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 29 764 
  
 1 051 
  
 Järfälla 
  
 6 604 
  
 9 167 
  
 3 133 
  
 3 317 
  
 237 
  
 4 855 
  
 0 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 28 584 
  
 -129 
  
 Lidingö 
  
 7 604 
  
 8 951 
  
 2 767 
  
 2 125 
  
 0 
  
 9 023 
  
 46 
  
 0 
  
 530 
  
 856 
  
 31 902 
  
 3 189 
  
 Nacka 
  
 7 827 
  
 9 875 
  
 2 961 
  
 3 021 
  
 88 
  
 5 548 
  
 611 
  
 523 
  
 530 
  
 856 
  
 31 317 
  
 2 604 
  
 Norrtälje 
  
 4 015 
  
 9 145 
  
 3 628 
  
 2 381 
  
 0 
  
 8 327 
  
 0 
  
 0 
  
 -73 
  
 856 
  
 28 279 
  
 -434 
  
 Nykvarn 
  
 6 566 
  
 11 335 
  
 3 625 
  
 1 890 
  
 0 
  
 3 661 
  
 0 
  
 0 
  
 -73 
  
 856 
  
 27 860 
  
 -853 
  
 Nynäshamn 
  
 5 210 
  
 9 697 
  
 3 552 
  
 2 585 
  
 0 
  
 6 865 
  
 0 
  
 0 
  
 -73 
  
 856 
  
 28 692 
  
 -21 
  
 Salem 
  
 7 381 
  
 11 676 
  
 3 753 
  
 2 702 
  
 81 
  
 3 833 
  
 106 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 30 803 
  
 2 090 
  
 Sigtuna 
  
 6 361 
  
 9 957 
  
 3 469 
  
 3 391 
  
 235 
  
 4 429 
  
 47 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 29 160 
  
 447 
  
 Sollentuna 
  
 8 403 
  
 10 015 
  
 3 123 
  
 2 952 
  
 180 
  
 5 098 
  
 0 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 31 042 
  
 2 329 
  
 Solna 
  
 5 239 
  
 5 070 
  
 1 746 
  
 2 975 
  
 110 
  
 8 699 
  
 151 
  
 151 
  
 530 
  
 856 
  
 25 376 
  
 -3 
  337 
  
 Stockholm 
  
 5 965 
  
 6 736 
  
 2 391 
  
 4 741 
  
 207 
  
 8 154 
  
 0 
  
 0 
  
 933 
  
 856 
  
 29 983 
  
 1 270 
  
 Sundbyberg 
  
 5 717 
  
 6 403 
  
 2 218 
  
 3 477 
  
 224 
  
 7 542 
  
 0 
  
 0 
  
 530 
  
 856 
  
 26 967 
  
 -1 
  746 
  
 Södertälje 
  
 5 568 
  
 9 102 
  
 3 236 
  
 4 046 
  
 402 
  
 5 939 
  
 0 
  
 0 
  
 -16 
  
 856 
  
 29 133 
  
 420 
  
 Tyresö 
  
 7 202 
  
 10 700 
  
 3 604 
  
 2 885 
  
 31 
  
 3 662 
  
 112 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 29 467 
  
 754 
  
 Täby 
  
 7 716 
  
 9 805 
  
 3 116 
  
 2 246 
  
 0 
  
 5 793 
  
 0 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 29 947 
  
 1 234 
  
 Upplands Väsby 
  
 6 512 
  
 9 021 
  
 3 145 
  
 3 375 
  
 150 
  
 4 439 
  
 0 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 27 913 
  
 -800 
  
 Upplands-Bro 
  
 6 251 
  
 9 949 
  
 3 879 
  
 3 126 
  
 122 
  
 4 054 
  
 4 
  
 0 
  
 415 
  
 856 
  
 28 656 
  
 -57 
  
 Vallentuna 
  
 7 102 
  
 10 777 
  
 3 602 
  
 2 285 
  
 0 
  
 4 305 
  
 184 
  
 123 
  
 415 
  
 856 
  
 29 526 
  
 813 
  
 Vaxholm 
  
 7 702 
  
 10 435 
  
 3 302 
  
 1 871 
  
 0 
  
 5 459 
  
 905 
  
 803 
  
 415 
  
 856 
  
 30 945 
  
 2 232 
  
 Värmdö 
  
 7 084 
  
 11 173 
  
 3 343 
  
 2 263 
  
 0 
  
 3 655 
  
 741 
  
 473 
  
 415 
  
 856 
  
 29 530 
  
 817 
  
 Österåker 
  
 6 939 
  
 10 229 
  
 3 512 
  
 2 258 
  
 0 
  
 3 835 
  
 69 
  
 34 
  
 415 
  
 856 
  
 28 113 
  
 -600 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 159 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Uppsala 
  
 Enköping 
  
 4 816 
  
 9 369 
  
 3 696 
  
 2 526 
  
 0 
  
 7 748 
  
 0 
  
 0 
  
 -73 
  
 174 
  
 28 256 
  
 -457 
  
 Heby 
  
 3 667 
  
 9 866 
  
 4 567 
  
 1 505 
  
 0 
  
 8 696 
  
 126 
  
 0 
  
 -53 
  
 499 
  
 28 873 
  
 160 
  
 Håbo 
  
 6 691 
  
 10 633 
  
 3 825 
  
 2 253 
  
 0 
  
 3 018 
  
 36 
  
 0 
  
 -73 
  
 139 
  
 26 522 
  
 -2 
  191 
  
 Knivsta 
  
 7 407 
  
 10 691 
  
 3 992 
  
 1 680 
  
 0 
  
 3 898 
  
 183 
  
 176 
  
 -73 
  
 212 
  
 27 990 
  
 -723 
  
 Tierp 
  
 3 890 
  
 9 659 
  
 3 446 
  
 2 167 
  
 0 
  
 9 809 
  
 0 
  
 0 
  
 -53 
  
 661 
  
 29 579 
  
 866 
  
 Uppsala 
  
 5 317 
  
 8 303 
  
 3 256 
  
 3 428 
  
 79 
  
 6 150 
  
 0 
  
 0 
  
 -16 
  
 696 
  
 27 213 
  
 -1 
  500 
  
 Älvkarleby 
  
 3 799 
  
 9 224 
  
 3 370 
  
 2 102 
  
 0 
  
 8 859 
  
 0 
  
 0 
  
 -53 
  
 235 
  
 27 536 
  
 -1 
  177 
  
 Östhammar 
  
 3 738 
  
 9 549 
  
 4 101 
  
 1 840 
  
 0 
  
 8 561 
  
 203 
  
 0 
  
 -73 
  
 402 
  
 28 321 
  
 -392 
  
 Södermanlands 
  
 Eskilstuna 
  
 4 532 
  
 8 517 
  
 3 397 
  
 3 758 
  
 36 
  
 8 221 
  
 0 
  
 0 
  
 -16 
  
 333 
  
 28 778 
  
 65 
  
 Flen 
  
 4 063 
  
 9 201 
  
 3 761 
  
 2 546 
  
 0 
  
 9 101 
  
 297 
  
 0 
  
 -73 
  
 405 
  
 29 301 
  
 588 
  
 Gnesta 
  
 4 435 
  
 10 075 
  
 3 658 
  
 2 146 
  
 0 
  
 7 498 
  
 21 
  
 0 
  
 -94 
  
 812 
  
 28 551 
  
 -162 
  
 Katrineholm 
  
 4 221 
  
 9 014 
  
 3 475 
  
 2 945 
  
 0 
  
 9 870 
  
 165 
  
 0 
  
 -73 
  
 340 
  
 29 957 
  
 1 244 
  
 Nyköping 
  
 4 628 
  
 8 505 
  
 3 632 
  
 2 587 
  
 0 
  
 8 622 
  
 0 
  
 0 
  
 -94 
  
 457 
  
 28 337 
  
 -376 
  
 Oxelösund 
  
 3 749 
  
 7 775 
  
 3 450 
  
 2 127 
  
 0 
  
 8 304 
  
 395 
  
 0 
  
 -94 
  
 132 
  
 25 838 
  
 -2 
  875 
  
 Strängnäs 
  
 5 107 
  
 9 570 
  
 3 761 
  
 2 306 
  
 0 
  
 7 505 
  
 0 
  
 0 
  
 -73 
  
 384 
  
 28 560 
  
 -153 
  
 Trosa 
  
 5 525 
  
 10 212 
  
 3 480 
  
 1 740 
  
 0 
  
 6 096 
  
 0 
  
 0 
  
 -94 
  
 396 
  
 27 355 
  
 -1 
  358 
  
 Vingåker 
  
 4 075 
  
 9 888 
  
 3 885 
  
 1 982 
  
 0 
  
 8 945 
  
 401 
  
 0 
  
 -73 
  
 381 
  
 29 484 
  
 771 
  
 Östergötlands 
  
 Boxholm 
  
 3 724 
  
 9 760 
  
 3 442 
  
 1 332 
  
 0 
  
 9 937 
  
 529 
  
 0 
  
 -73 
  
 635 
  
 29 286 
  
 573 
  
 Finspång 
  
 4 081 
  
 8 686 
  
 3 891 
  
 2 016 
  
 0 
  
 8 915 
  
 771 
  
 0 
  
 -94 
  
 410 
  
 28 676 
  
 -37 
  
 Kinda 
  
 3 829 
  
 9 745 
  
 4 153 
  
 1 574 
  
 0 
  
 9 922 
  
 374 
  
 0 
  
 99 
  
 498 
  
 30 194 
  
 1 481 
  
 Linköping 
  
 5 050 
  
 8 271 
  
 3 118 
  
 3 074 
  
 0 
  
 7 167 
  
 0 
  
 0 
  
 -36 
  
 598 
  
 27 242 
  
 -1 
  471 
  
 Mjölby 
  
 4 227 
  
 9 391 
  
 3 591 
  
 2 039 
  
 0 
  
 8 577 
  
 78 
  
 0 
  
 -73 
  
 362 
  
 28 192 
  
 -521 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 160 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Motala 
  
 4 317 
  
 9 081 
  
 3 553 
  
 2 691 
  
 0 
  
 8 733 
  
 65 
  
 0 
  
 -94 
  
 428 
  
 28 774 
  
 61 
  
 Norrköping 
  
 4 666 
  
 8 637 
  
 3 391 
  
 3 735 
  
 70 
  
 7 900 
  
 0 
  
 0 
  
 -36 
  
 445 
  
 28 808 
  
 95 
  
 Söderköping 
  
 4 329 
  
 10 115 
  
 4 286 
  
 1 744 
  
 0 
  
 7 280 
  
 28 
  
 0 
  
 -94 
  
 443 
  
 28 131 
  
 -582 
  
 Vadstena 
  
 3 946 
  
 8 741 
  
 3 171 
  
 1 426 
  
 0 
  
 10 982 
  
 37 
  
 0 
  
 -94 
  
 277 
  
 28 486 
  
 -227 
  
 Valdemarsvik 
  
 3 166 
  
 8 751 
  
 3 817 
  
 1 677 
  
 0 
  
 9 800 
  
 695 
  
 0 
  
 -94 
  
 335 
  
 28 147 
  
 -566 
  
 Woods 
  
 3 443 
  
 9 886 
  
 4 060 
  
 1 049 
  
 0 
  
 10 699 
  
 1 046 
  
 0 
  
 1 395 
  
 345 
  
 31 923 
  
 3 210 
  
 Åtvidaberg 
  
 4 336 
  
 9 902 
  
 3 841 
  
 1 581 
  
 0 
  
 9 388 
  
 477 
  
 0 
  
 -73 
  
 404 
  
 29 856 
  
 1 143 
  
 Ödeshög 
  
 3 726 
  
 9 522 
  
 4 003 
  
 1 689 
  
 0 
  
 9 845 
  
 563 
  
 0 
  
 -94 
  
 376 
  
 29 630 
  
 917 
  
 Jönköpings 
  
 Aneby 
  
 3 326 
  
 10 026 
  
 5 133 
  
 1 443 
  
 0 
  
 9 178 
  
 928 
  
 0 
  
 -73 
  
 254 
  
 30 215 
  
 1 502 
  
 Eksjö 
  
 4 034 
  
 8 620 
  
 3 670 
  
 1 669 
  
 0 
  
 9 907 
  
 630 
  
 0 
  
 -51 
  
 353 
  
 28 832 
  
 119 
  
 Gislaved 
  
 4 739 
  
 10 380 
  
 3 905 
  
 2 355 
  
 120 
  
 7 801 
  
 33 
  
 0 
  
 -51 
  
 190 
  
 29 472 
  
 759 
  
 Gnosjö 
  
 4 930 
  
 10 618 
  
 4 425 
  
 2 232 
  
 225 
  
 6 455 
  
 158 
  
 0 
  
 -51 
  
 204 
  
 29 196 
  
 483 
  
 Habo 
  
 5 638 
  
 10 537 
  
 4 421 
  
 1 233 
  
 0 
  
 4 906 
  
 74 
  
 0 
  
 -94 
  
 361 
  
 27 076 
  
 -1 
  637 
  
 Jönköping 
  
 4 948 
  
 8 789 
  
 3 435 
  
 2 725 
  
 35 
  
 8 093 
  
 0 
  
 0 
  
 -36 
  
 405 
  
 28 394 
  
 -319 
  
 Fuller 
  
 4 371 
  
 9 973 
  
 3 919 
  
 1 713 
  
 0 
  
 6 777 
  
 230 
  
 0 
  
 -73 
  
 270 
  
 27 180 
  
 -1 
  533 
  
 Nässjö 
  
 4 257 
  
 9 096 
  
 3 562 
  
 2 043 
  
 0 
  
 9 965 
  
 213 
  
 0 
  
 -51 
  
 326 
  
 29 411 
  
 698 
  
 Sävsjö 
  
 3 962 
  
 10 094 
  
 4 026 
  
 1 621 
  
 0 
  
 10 169 
  
 566 
  
 0 
  
 -51 
  
 234 
  
 30 621 
  
 1 908 
  
 Tranås 
  
 4 485 
  
 8 704 
  
 3 176 
  
 1 935 
  
 0 
  
 10 369 
  
 0 
  
 0 
  
 -51 
  
 245 
  
 28 863 
  
 150 
  
 Vaggeryd 
  
 4 749 
  
 9 704 
  
 4 065 
  
 1 785 
  
 48 
  
 8 645 
  
 66 
  
 0 
  
 -51 
  
 254 
  
 29 265 
  
 552 
  
 Vetlanda 
  
 4 174 
  
 9 585 
  
 3 474 
  
 1 628 
  
 0 
  
 9 361 
  
 291 
  
 0 
  
 -51 
  
 241 
  
 28 703 
  
 -10 
  
 Värnamo 
  
 4 906 
  
 9 319 
  
 3 666 
  
 2 259 
  
 121 
  
 8 592 
  
 0 
  
 0 
  
 -51 
  
 222 
  
 29 034 
  
 321 
  
 Kronobergs 
  
 Alvesta 
  
 4 179 
  
 9 288 
  
 4 013 
  
 1 904 
  
 0 
  
 8 943 
  
 473 
  
 0 
  
 -94 
  
 340 
  
 29 046 
  
 333 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 161 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Lessebo 
  
 4 395 
  
 9 612 
  
 3 749 
  
 2 037 
  
 0 
  
 10 247 
  
 780 
  
 0 
  
 -71 
  
 252 
  
 31 001 
  
 2 288 
  
 Ljungby 
  
 4 118 
  
 9 176 
  
 3 689 
  
 1 796 
  
 0 
  
 9 266 
  
 0 
  
 0 
  
 -71 
  
 247 
  
 28 221 
  
 -492 
  
 Markaryd 
  
 3 529 
  
 8 425 
  
 3 528 
  
 1 509 
  
 0 
  
 11 198 
  
 817 
  
 0 
  
 -94 
  
 183 
  
 29 095 
  
 382 
  
 Tingsryd 
  
 3 349 
  
 8 534 
  
 3 683 
  
 1 545 
  
 0 
  
 12 179 
  
 1 070 
  
 0 
  
 -71 
  
 252 
  
 30 541 
  
 1 828 
  
 Uppvidinge 
  
 3 778 
  
 9 837 
  
 3 976 
  
 1 773 
  
 0 
  
 12 020 
  
 688 
  
 0 
  
 295 
  
 388 
  
 32 755 
  
 4 042 
  
 Växjö 
  
 4 748 
  
 8 297 
  
 3 208 
  
 2 767 
  
 3 
  
 7 138 
  
 0 
  
 0 
  
 -36 
  
 300 
  
 26 425 
  
 -2 
  288 
  
 Älmhult 
  
 4 406 
  
 8 994 
  
 3 638 
  
 1 414 
  
 0 
  
 9 790 
  
 191 
  
 0 
  
 -94 
  
 193 
  
 28 532 
  
 -181 
  
 Kalmar 
  
 Borgholm 
  
 3 012 
  
 8 183 
  
 4 286 
  
 1 751 
  
 0 
  
 12 194 
  
 607 
  
 0 
  
 -116 
  
 215 
  
 30 132 
  
 1 419 
  
 Emmaboda 
  
 3 447 
  
 9 055 
  
 3 503 
  
 1 611 
  
 0 
  
 11 260 
  
 595 
  
 0 
  
 -71 
  
 153 
  
 29 553 
  
 840 
  
 Hultsfred 
  
 3 103 
  
 8 877 
  
 4 094 
  
 2 050 
  
 0 
  
 10 751 
  
 1 327 
  
 0 
  
 -51 
  
 230 
  
 30 381 
  
 1 668 
  
 Högsby 
  
 2 889 
  
 9 462 
  
 4 127 
  
 1 913 
  
 0 
  
 12 364 
  
 1 560 
  
 0 
  
 274 
  
 389 
  
 32 978 
  
 4 265 
  
 Kalmar 
  
 4 233 
  
 8 131 
  
 3 330 
  
 2 619 
  
 0 
  
 8 170 
  
 0 
  
 0 
  
 -36 
  
 311 
  
 26 758 
  
 -1 
  955 
  
 Mönsterås 
  
 3 796 
  
 9 476 
  
 3 953 
  
 1 669 
  
 0 
  
 8 995 
  
 57 
  
 0 
  
 -94 
  
 311 
  
 28 163 
  
 -550 
  
 Mörbylånga 
  
 3 939 
  
 9 699 
  
 3 956 
  
 1 458 
  
 0 
  
 8 871 
  
 231 
  
 0 
  
 -116 
  
 229 
  
 28 267 
  
 -446 
  
 Nybro 
  
 3 474 
  
 8 505 
  
 3 535 
  
 2 002 
  
 0 
  
 10 331 
  
 346 
  
 0 
  
 -71 
  
 158 
  
 28 280 
  
 -433 
  
 Oskarshamn 
  
 4 464 
  
 8 549 
  
 3 339 
  
 1 888 
  
 0 
  
 9 094 
  
 154 
  
 0 
  
 -94 
  
 262 
  
 27 656 
  
 -1 
  057 
  
 Torsås 
  
 3 512 
  
 8 461 
  
 3 776 
  
 1 662 
  
 0 
  
 11 247 
  
 813 
  
 0 
  
 -94 
  
 93 
  
 29 470 
  
 757 
  
 Vimmerby 
  
 3 876 
  
 9 512 
  
 3 799 
  
 1 645 
  
 0 
  
 9 241 
  
 119 
  
 0 
  
 -51 
  
 240 
  
 28 381 
  
 -332 
  
 Västervik 
  
 3 621 
  
 8 704 
  
 3 493 
  
 2 281 
  
 0 
  
 10 154 
  
 665 
  
 0 
  
 -94 
  
 227 
  
 29 051 
  
 338 
  
 Gotlands 
  
 Gotland 
  
 3 485 
  
 8 970 
  
 3 797 
  
 2 513 
  
 0 
  
 8 727 
  
 73 
  
 0 
  
 -94 
  
 263 
  
 27 734 
  
 -979 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 162 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Blekinge 
  
 Karlshamn 
  
 4 036 
  
 8 093 
  
 3 154 
  
 2 048 
  
 0 
  
 8 886 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 214 
  
 26 291 
  
 -2 
  422 
  
 Karlskrona 
  
 4 546 
  
 8 222 
  
 3 233 
  
 2 495 
  
 0 
  
 8 916 
  
 6 
  
 0 
  
 -82 
  
 309 
  
 27 645 
  
 -1 
  Brown 
  
 3 574 
  
 9 030 
  
 3 746 
  
 2 068 
  
 0 
  
 9 397 
  
 823 
  
 0 
  
 -118 
  
 233 
  
 28 753 
  
 40 
  
 Ronneby 
  
 3 820 
  
 8 140 
  
 3 372 
  
 2 136 
  
 0 
  
 9 071 
  
 170 
  
 0 
  
 -140 
  
 232 
  
 26 801 
  
 -1 
  912 
  
 Sölvesborg 
  
 4 016 
  
 8 123 
  
 3 335 
  
 1 975 
  
 0 
  
 8 912 
  
 69 
  
 0 
  
 -140 
  
 207 
  
 26 497 
  
 -2 
  216 
  
 Skåne 
  
 Bjuv 
  
 4 643 
  
 9 782 
  
 3 877 
  
 2 554 
  
 18 
  
 6 721 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 27 951 
  
 -762 
  
 Bromölla 
  
 4 297 
  
 8 660 
  
 3 752 
  
 1 866 
  
 0 
  
 8 418 
  
 153 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 27 502 
  
 -1 
  211 
  
 Burlöv 
  
 5 560 
  
 9 033 
  
 3 752 
  
 3 505 
  
 360 
  
 6 364 
  
 0 
  
 0 
  
 -88 
  
 496 
  
 28 982 
  
 269 
  
 Båstad 
  
 3 305 
  
 8 165 
  
 3 258 
  
 1 761 
  
 0 
  
 11 370 
  
 84 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 28 299 
  
 -414 
  
 Eslöv 
  
 4 860 
  
 9 481 
  
 3 705 
  
 2 696 
  
 37 
  
 7 517 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 28 652 
  
 -61 
  
 Helsingborg 
  
 5 037 
  
 8 092 
  
 3 104 
  
 3 531 
  
 146 
  
 8 432 
  
 0 
  
 0 
  
 -82 
  
 496 
  
 28 756 
  
 43 
  
 Hässleholm 
  
 3 980 
  
 9 102 
  
 3 657 
  
 2 633 
  
 0 
  
 9 690 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 29 418 
  
 705 
  
 Höganäs 
  
 5 126 
  
 9 049 
  
 2 894 
  
 1 856 
  
 0 
  
 8 971 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 28 252 
  
 -461 
  
 Hörby 
  
 3 714 
  
 8 909 
  
 3 950 
  
 2 203 
  
 0 
  
 8 874 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 28 006 
  
 -707 
  
 Höör 
  
 4 487 
  
 9 580 
  
 4 035 
  
 2 170 
  
 0 
  
 7 693 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 28 321 
  
 -392 
  
 Klippan 
  
 3 939 
  
 8 808 
  
 3 591 
  
 2 311 
  
 0 
  
 9 212 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 28 217 
  
 -496 
  
 Kristianstad 
  
 4 282 
  
 8 776 
  
 3 485 
  
 3 095 
  
 19 
  
 8 633 
  
 0 
  
 0 
  
 -82 
  
 496 
  
 28 704 
  
 Palmer 
  
 Kävlinge 
  
 6 487 
  
 9 358 
  
 3 329 
  
 1 956 
  
 0 
  
 5 490 
  
 403 
  
 403 
  
 -88 
  
 496 
  
 27 431 
  
 -1 
  282 
  
 Landskrona 
  
 4 585 
  
 8 312 
  
 3 400 
  
 3 923 
  
 291 
  
 8 919 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 29 786 
  
 1 073 
  
 Lomma 
  
 7 388 
  
 10 111 
  
 3 045 
  
 1 334 
  
 0 
  
 6 250 
  
 67 
  
 0 
  
 -88 
  
 496 
  
 28 603 
  
 -110 
  
 Lund 
  
 5 239 
  
 7 430 
  
 2 910 
  
 3 259 
  
 25 
  
 6 021 
  
 18 
  
 0 
  
 -30 
  
 496 
  
 25 368 
  
 -3 
  345 
  
 Malmö 
  
 4 647 
  
 7 337 
  
 2 760 
  
 5 133 
  
 460 
  
 8 672 
  
 0 
  
 0 
  
 27 
  
 496 
  
 29 532 
  
 819 
  
 Osby 
  
 3 767 
  
 9 066 
  
 3 778 
  
 1 670 
  
 0 
  
 10 554 
  
 542 
  
 0 
  
 -118 
  
 496 
  
 29 755 
  
 1 042 
  
 Perstorp 
  
 4 297 
  
 8 941 
  
 4 707 
  
 2 292 
  
 0 
  
 8 305 
  
 426 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 29 324 
  
 611 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 163 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Simrishamn 
  
 3 187 
  
 8 302 
  
 3 640 
  
 1 827 
  
 0 
  
 11 918 
  
 212 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 29 442 
  
 729 
  
 Sjöbo 
  
 3 860 
  
 8 819 
  
 3 745 
  
 2 282 
  
 0 
  
 7 819 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 26 881 
  
 -1 
  832 
  
 Skurup 
  
 4 723 
  
 9 618 
  
 3 797 
  
 2 049 
  
 0 
  
 7 146 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 27 689 
  
 -1 
  024 
  
 Staffanstorp 
  
 6 772 
  
 10 351 
  
 3 506 
  
 2 305 
  
 0 
  
 4 375 
  
 37 
  
 0 
  
 -88 
  
 496 
  
 27 754 
  
 -959 
  
 Svalöv 
  
 4 435 
  
 9 897 
  
 3 964 
  
 2 220 
  
 0 
  
 7 506 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 28 378 
  
 -335 
  
 Svedala 
  
 6 175 
  
 10 048 
  
 3 879 
  
 1 864 
  
 0 
  
 5 349 
  
 7 
  
 0 
  
 -88 
  
 496 
  
 27 730 
  
 -983 
  
 Tomelilla 
  
 3 633 
  
 8 129 
  
 3 940 
  
 2 202 
  
 0 
  
 9 481 
  
 9 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 27 750 
  
 -963 
  
 Trelleborg 
  
 4 620 
  
 8 779 
  
 3 502 
  
 2 668 
  
 0 
  
 7 978 
  
 0 
  
 0 
  
 -88 
  
 496 
  
 27 955 
  
 -758 
  
 Vellinge 
  
 6 379 
  
 10 382 
  
 3 407 
  
 1 622 
  
 0 
  
 5 552 
  
 50 
  
 0 
  
 -88 
  
 496 
  
 27 800 
  
 -913 
  
 Ystad 
  
 4 090 
  
 7 809 
  
 3 115 
  
 1 941 
  
 0 
  
 9 936 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 27 247 
  
 -1 
  466 
  
 Åstorp 
  
 4 871 
  
 9 940 
  
 3 779 
  
 2 860 
  
 145 
  
 6 906 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 28 857 
  
 144 
  
 Ängelholm 
  
 4 361 
  
 8 789 
  
 3 410 
  
 2 176 
  
 0 
  
 9 370 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 28 462 
  
 -251 
  
 Örkelljunga 
  
 3 547 
  
 8 967 
  
 4 242 
  
 1 700 
  
 0 
  
 9 647 
  
 41 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 28 500 
  
 -213 
  
 Östra Göinge 
  
 3 933 
  
 9 621 
  
 4 502 
  
 1 900 
  
 0 
  
 9 070 
  
 577 
  
 0 
  
 -140 
  
 496 
  
 29 959 
  
 1 246 
  
 Hallands 
  
 Falkenberg 
  
 4 105 
  
 9 416 
  
 3 694 
  
 2 357 
  
 0 
  
 9 314 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 242 
  
 28 988 
  
 275 
  
 Halmstad 
  
 4 385 
  
 8 308 
  
 3 345 
  
 3 090 
  
 36 
  
 8 409 
  
 0 
  
 0 
  
 -82 
  
 288 
  
 27 779 
  
 -934 
  
 Hylte 
  
 3 905 
  
 10 085 
  
 4 163 
  
 2 028 
  
 0 
  
 9 566 
  
 343 
  
 0 
  
 -97 
  
 229 
  
 30 222 
  
 1 509 
  
 Kungsbacka 
  
 6 316 
  
 10 895 
  
 3 558 
  
 1 943 
  
 0 
  
 5 391 
  
 300 
  
 217 
  
 -62 
  
 644 
  
 28 985 
  
 272 
  
 Laholm 
  
 3 807 
  
 9 038 
  
 3 910 
  
 1 880 
  
 0 
  
 9 393 
  
 38 
  
 0 
  
 -140 
  
 180 
  
 28 106 
  
 -607 
  
 Varberg 
  
 4 576 
  
 8 951 
  
 3 690 
  
 2 265 
  
 0 
  
 8 522 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 228 
  
 28 092 
  
 -621 
  
 Västra Götalands 
  
 Ale 
  
 5 459 
  
 10 493 
  
 3 944 
  
 2 362 
  
 0 
  
 5 544 
  
 0 
  
 0 
  
 -17 
  
 111 
  
 27 896 
  
 -817 
  
 Alingsås 
  
 4 736 
  
 9 089 
  
 3 802 
  
 2 225 
  
 0 
  
 8 424 
  
 19 
  
 0 
  
 -94 
  
 320 
  
 28 521 
  
 -192 
  
 Bengtsfors 
  
 3 091 
  
 8 370 
  
 3 587 
  
 1 731 
  
 0 
  
 12 956 
  
 1 091 
  
 0 
  
 -51 
  
 342 
  
 31 117 
  
 2 404 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 164 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Bollebygd 
  
 4 881 
  
 10 148 
  
 3 847 
  
 1 321 
  
 0 
  
 6 073 
  
 75 
  
 0 
  
 -71 
  
 177 
  
 26 451 
  
 -2 
  262 
  
 Borås 
  
 4 677 
  
 8 657 
  
 3 306 
  
 3 040 
  
 49 
  
 8 803 
  
 0 
  
 0 
  
 -13 
  
 597 
  
 29 116 
  
 403 
  
 Dals-Ed 
  
 3 662 
  
 9 104 
  
 3 774 
  
 1 797 
  
 0 
  
 9 938 
  
 671 
  
 0 
  
 503 
  
 448 
  
 29 897 
  
 1 184 
  
 Essunga 
  
 3 557 
  
 9 341 
  
 4 136 
  
 1 426 
  
 0 
  
 9 742 
  
 310 
  
 0 
  
 -94 
  
 1 
  
 28 419 
  
 -294 
  
 Falköping 
  
 4 201 
  
 9 020 
  
 3 753 
  
 2 236 
  
 0 
  
 10 110 
  
 85 
  
 0 
  
 -73 
  
 285 
  
 29 617 
  
 904 
  
 Färgelanda 
  
 3 514 
  
 9 748 
  
 4 543 
  
 1 798 
  
 0 
  
 9 196 
  
 734 
  
 0 
  
 -73 
  
 163 
  
 29 623 
  
 910 
  
 Grästorp 
  
 3 767 
  
 9 354 
  
 4 104 
  
 1 328 
  
 0 
  
 9 570 
  
 581 
  
 0 
  
 -94 
  
 58 
  
 28 668 
  
 -45 
  
 Gullspång 
  
 3 051 
  
 8 641 
  
 4 593 
  
 1 570 
  
 0 
  
 9 996 
  
 1 341 
  
 0 
  
 -73 
  
 174 
  
 29 293 
  
 580 
  
 Göteborg 
  
 5 245 
  
 7 229 
  
 2 751 
  
 4 650 
  
 233 
  
 7 478 
  
 0 
  
 0 
  
 111 
  
 1 035 
  
 28 732 
  
 19 
  
 Götene 
  
 4 196 
  
 9 984 
  
 3 602 
  
 1 700 
  
 0 
  
 8 132 
  
 443 
  
 0 
  
 -94 
  
 73 
  
 28 036 
  
 -677 
  
 Herrljunga 
  
 3 816 
  
 9 485 
  
 4 129 
  
 1 491 
  
 0 
  
 9 145 
  
 352 
  
 0 
  
 -73 
  
 154 
  
 28 499 
  
 -214 
  
 Hjo 
  
 4 153 
  
 8 957 
  
 3 515 
  
 1 538 
  
 0 
  
 9 275 
  
 221 
  
 0 
  
 -94 
  
 70 
  
 27 635 
  
 -1 
  078 
  
 Härryda 
  
 6 433 
  
 11 194 
  
 3 739 
  
 1 947 
  
 0 
  
 4 631 
  
 42 
  
 0 
  
 53 
  
 319 
  
 28 358 
  
 -355 
  
 Karlsborg 
  
 3 443 
  
 8 315 
  
 3 894 
  
 1 286 
  
 0 
  
 11 755 
  
 906 
  
 0 
  
 -94 
  
 92 
  
 29 597 
  
 884 
  
 Kungälv 
  
 5 260 
  
 9 773 
  
 3 826 
  
 1 900 
  
 0 
  
 6 196 
  
 0 
  
 0 
  
 -62 
  
 259 
  
 27 152 
  
 -1 
  561 
  
 Lerum 
  
 6 230 
  
 11 292 
  
 3 992 
  
 2 158 
  
 0 
  
 5 103 
  
 0 
  
 0 
  
 -17 
  
 233 
  
 28 991 
  
 278 
  
 Lidköping 
  
 4 508 
  
 9 086 
  
 3 500 
  
 2 030 
  
 0 
  
 8 673 
  
 0 
  
 0 
  
 -94 
  
 293 
  
 27 996 
  
 -717 
  
 Lilla Edet 
  
 4 035 
  
 10 239 
  
 4 262 
  
 2 270 
  
 0 
  
 6 519 
  
 108 
  
 0 
  
 -94 
  
 106 
  
 27 445 
  
 -1 
  268 
  
 Lysekil 
  
 3 698 
  
 8 263 
  
 3 763 
  
 1 876 
  
 0 
  
 10 332 
  
 423 
  
 0 
  
 -140 
  
 618 
  
 28 833 
  
 120 
  
 Mariestad 
  
 4 042 
  
 8 746 
  
 3 626 
  
 1 724 
  
 0 
  
 8 768 
  
 139 
  
 0 
  
 -94 
  
 298 
  
 27 249 
  
 -1 
  464 
  
 Mark 
  
 4 147 
  
 9 690 
  
 3 799 
  
 2 057 
  
 0 
  
 9 589 
  
 0 
  
 0 
  
 -94 
  
 243 
  
 29 431 
  
 718 
  
 Mellerud 
  
 3 198 
  
 8 842 
  
 3 504 
  
 2 272 
  
 0 
  
 10 416 
  
 669 
  
 0 
  
 -73 
  
 86 
  
 28 914 
  
 201 
  
 Munkedal 
  
 3 545 
  
 9 128 
  
 3 810 
  
 1 887 
  
 0 
  
 9 550 
  
 623 
  
 0 
  
 -118 
  
 393 
  
 28 818 
  
 105 
  
 Mölndal 
  
 6 249 
  
 9 330 
  
 3 271 
  
 2 598 
  
 0 
  
 6 402 
  
 0 
  
 0 
  
 53 
  
 348 
  
 28 251 
  
 -462 
  
 Orust 
  
 3 700 
  
 9 235 
  
 4 245 
  
 1 609 
  
 0 
  
 8 355 
  
 99 
  
 0 
  
 -140 
  
 463 
  
 27 566 
  
 -1 
  147 
  
 Partille 
  
 6 694 
  
 10 525 
  
 3 689 
  
 2 546 
  
 30 
  
 5 747 
  
 0 
  
 0 
  
 53 
  
 212 
  
 29 496 
  
 783 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 165 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Skara 
  
 4 272 
  
 9 157 
  
 3 705 
  
 2 083 
  
 0 
  
 8 940 
  
 0 
  
 0 
  
 -73 
  
 150 
  
 28 234 
  
 -479 
  
 Skövde 
  
 4 565 
  
 8 403 
  
 3 351 
  
 2 339 
  
 0 
  
 7 650 
  
 0 
  
 0 
  
 -73 
  
 273 
  
 26 508 
  
 -2 
  205 
  
 Sotenäs 
  
 3 729 
  
 7 843 
  
 3 285 
  
 1 424 
  
 0 
  
 11 677 
  
 392 
  
 0 
  
 -140 
  
 277 
  
 28 487 
  
 -226 
  
 Stenungsund 
  
 5 555 
  
 10 009 
  
 3 685 
  
 1 951 
  
 0 
  
 5 010 
  
 65 
  
 0 
  
 -62 
  
 380 
  
 26 593 
  
 -2 
  120 
  
 Strömstad 
  
 4 000 
  
 8 441 
  
 3 399 
  
 1 993 
  
 0 
  
 9 368 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 489 
  
 27 550 
  
 -1 
  163 
  
 Svenljunga 
  
 3 789 
  
 9 819 
  
 3 919 
  
 1 714 
  
 0 
  
 9 937 
  
 504 
  
 0 
  
 -51 
  
 324 
  
 29 955 
  
 1 242 
  
 Tanum 
  
 3 284 
  
 8 669 
  
 4 105 
  
 1 621 
  
 0 
  
 10 051 
  
 12 
  
 0 
  
 -140 
  
 579 
  
 28 181 
  
 -532 
  
 Tibro 
  
 3 865 
  
 9 205 
  
 3 814 
  
 1 961 
  
 0 
  
 9 112 
  
 382 
  
 0 
  
 -73 
  
 23 
  
 28 289 
  
 -424 
  
 Tidaholm 
  
 4 010 
  
 9 333 
  
 3 802 
  
 1 995 
  
 0 
  
 9 288 
  
 404 
  
 0 
  
 -73 
  
 84 
  
 28 843 
  
 130 
  
 Tjörn 
  
 4 050 
  
 9 384 
  
 4 283 
  
 1 493 
  
 0 
  
 6 963 
  
 128 
  
 0 
  
 -62 
  
 273 
  
 26 512 
  
 -2 
  201 
  
 Tranemo 
  
 4 146 
  
 9 838 
  
 3 957 
  
 1 515 
  
 0 
  
 9 893 
  
 267 
  
 0 
  
 -51 
  
 386 
  
 29 951 
  
 1 238 
  
 Trollhättan 
  
 4 986 
  
 9 135 
  
 3 449 
  
 3 018 
  
 86 
  
 7 997 
  
 0 
  
 0 
  
 -94 
  
 431 
  
 29 008 
  
 295 
  
 Töreboda 
  
 3 393 
  
 9 228 
  
 4 290 
  
 1 871 
  
 0 
  
 9 743 
  
 856 
  
 0 
  
 -73 
  
 97 
  
 29 405 
  
 692 
  
 Uddevalla 
  
 4 348 
  
 8 987 
  
 3 609 
  
 2 691 
  
 0 
  
 8 660 
  
 0 
  
 0 
  
 -140 
  
 430 
  
 28 585 
  
 -128 
  
 Ulricehamn 
  
 4 294 
  
 9 174 
  
 3 490 
  
 1 693 
  
 0 
  
 9 707 
  
 31 
  
 0 
  
 -51 
  
 307 
  
 28 645 
  
 -68 
  
 Vara 
  
 3 648 
  
 9 146 
  
 3 749 
  
 1 797 
  
 0 
  
 9 836 
  
 315 
  
 0 
  
 -94 
  
 212 
  
 28 609 
  
 -104 
  
 Vårgårda 
  
 4 184 
  
 10 175 
  
 4 249 
  
 1 830 
  
 0 
  
 7 282 
  
 12 
  
 0 
  
 -94 
  
 286 
  
 27 924 
  
 -789 
  
 Vänersborg 
  
 4 656 
  
 9 011 
  
 3 815 
  
 2 343 
  
 0 
  
 7 981 
  
 0 
  
 0 
  
 -94 
  
 197 
  
 27 909 
  
 -804 
  
 Åmål 
  
 3 931 
  
 8 615 
  
 3 846 
  
 2 237 
  
 0 
  
 10 901 
  
 284 
  
 0 
  
 -73 
  
 128 
  
 29 869 
  
 1 156 
  
 Öckerö 
  
 5 649 
  
 9 794 
  
 4 137 
  
 1 330 
  
 0 
  
 7 114 
  
 0 
  
 0 
  
 53 
  
 493 
  
 28 570 
  
 -143 
  
 Värmlands 
  
 Arvika 
  
 3 547 
  
 8 583 
  
 3 497 
  
 2 199 
  
 0 
  
 10 496 
  
 43 
  
 0 
  
 28 
  
 316 
  
 28 709 
  
 -4 
  
 Eda 
  
 3 323 
  
 9 000 
  
 3 515 
  
 2 067 
  
 0 
  
 9 886 
  
 383 
  
 0 
  
 28 
  
 217 
  
 28 419 
  
 -294 
  
 Filipstad 
  
 3 412 
  
 8 284 
  
 3 218 
  
 1 897 
  
 0 
  
 12 544 
  
 1 215 
  
 0 
  
 201 
  
 200 
  
 30 971 
  
 2 258 
  
 Forshaga 
  
 4 571 
  
 10 209 
  
 3 976 
  
 2 058 
  
 0 
  
 7 077 
  
 239 
  
 0 
  
 -16 
  
 194 
  
 28 308 
  
 -405 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 166 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Grums 
  
 3 523 
  
 9 014 
  
 3 672 
  
 2 332 
  
 0 
  
 9 073 
  
 694 
  
 0 
  
 -16 
  
 217 
  
 28 509 
  
 -204 
  
 Hagfors 
  
 3 080 
  
 7 987 
  
 3 580 
  
 1 623 
  
 0 
  
 11 467 
  
 1 284 
  
 0 
  
 453 
  
 215 
  
 29 689 
  
 976 
  
 Hammarö 
  
 5 824 
  
 10 467 
  
 3 722 
  
 1 612 
  
 0 
  
 5 969 
  
 0 
  
 0 
  
 -16 
  
 124 
  
 27 702 
  
 -1 
  011 
  
 Karlstad 
  
 4 402 
  
 7 651 
  
 3 070 
  
 2 754 
  
 0 
  
 7 717 
  
 0 
  
 0 
  
 41 
  
 533 
  
 26 168 
  
 -2 
  545 
  
 Kil 
  
 4 267 
  
 10 043 
  
 4 240 
  
 2 064 
  
 0 
  
 7 462 
  
 121 
  
 0 
  
 -16 
  
 192 
  
 28 373 
  
 -340 
  
 Kristinehamn 
  
 3 764 
  
 8 289 
  
 3 378 
  
 2 240 
  
 0 
  
 10 094 
  
 551 
  
 0 
  
 -16 
  
 364 
  
 28 664 
  
 -49 
  
 Munkfors 
  
 3 152 
  
 7 972 
  
 3 532 
  
 2 148 
  
 0 
  
 11 722 
  
 1 239 
  
 0 
  
 28 
  
 156 
  
 29 949 
  
 1 236 
  
 Storfors 
  
 3 549 
  
 9 151 
  
 4 374 
  
 2 008 
  
 0 
  
 10 455 
  
 1 094 
  
 0 
  
 28 
  
 220 
  
 30 879 
  
 2 166 
  
 Sunne 
  
 3 579 
  
 9 893 
  
 3 624 
  
 1 845 
  
 0 
  
 10 634 
  
 76 
  
 0 
  
 28 
  
 220 
  
 29 899 
  
 1 186 
  
 Säffle 
  
 3 499 
  
 9 078 
  
 3 715 
  
 1 694 
  
 0 
  
 10 913 
  
 670 
  
 0 
  
 -16 
  
 271 
  
 29 824 
  
 1 111 
  
 Torsby 
  
 3 051 
  
 8 750 
  
 3 865 
  
 1 751 
  
 0 
  
 12 830 
  
 1 067 
  
 0 
  
 1 107 
  
 276 
  
 32 697 
  
 3 984 
  
 Årjäng 
  
 3 782 
  
 9 276 
  
 3 252 
  
 1 794 
  
 0 
  
 10 954 
  
 0 
  
 0 
  
 604 
  
 211 
  
 29 873 
  
 1 160 
  
 Örebro 
  
 Askersund 
  
 3 658 
  
 8 575 
  
 3 679 
  
 1 531 
  
 0 
  
 9 891 
  
 555 
  
 0 
  
 -73 
  
 672 
  
 28 488 
  
 -225 
  
 Degerfors 
  
 3 854 
  
 8 767 
  
 3 577 
  
 1 876 
  
 0 
  
 10 167 
  
 985 
  
 0 
  
 -51 
  
 349 
  
 29 524 
  
 811 
  
 Hallsberg 
  
 3 850 
  
 9 465 
  
 3 998 
  
 2 157 
  
 0 
  
 8 137 
  
 460 
  
 0 
  
 -73 
  
 558 
  
 28 552 
  
 -161 
  
 Hällefors 
  
 3 070 
  
 8 521 
  
 3 551 
  
 2 044 
  
 0 
  
 11 215 
  
 1 080 
  
 0 
  
 315 
  
 360 
  
 30 156 
  
 1 443 
  
 Karlskoga 
  
 4 340 
  
 7 890 
  
 3 220 
  
 2 348 
  
 0 
  
 10 893 
  
 639 
  
 0 
  
 -51 
  
 280 
  
 29 559 
  
 846 
  
 Kumla 
  
 5 285 
  
 9 464 
  
 3 407 
  
 2 306 
  
 0 
  
 7 653 
  
 0 
  
 0 
  
 -73 
  
 351 
  
 28 393 
  
 -320 
  
 Laxå 
  
 3 181 
  
 8 660 
  
 3 843 
  
 1 479 
  
 0 
  
 10 776 
  
 1 416 
  
 0 
  
 -73 
  
 445 
  
 29 727 
  
 1 014 
  
 Lekeberg 
  
 4 237 
  
 8 966 
  
 4 017 
  
 1 846 
  
 0 
  
 7 652 
  
 161 
  
 0 
  
 -73 
  
 715 
  
 27 521 
  
 -1 
  192 
  
 Lindesberg 
  
 3 721 
  
 9 358 
  
 3 893 
  
 2 187 
  
 0 
  
 9 477 
  
 463 
  
 0 
  
 -30 
  
 588 
  
 29 657 
  
 944 
  
 Ljusnarsberg 
  
 3 158 
  
 8 592 
  
 3 553 
  
 1 858 
  
 0 
  
 12 734 
  
 1 314 
  
 0 
  
 337 
  
 413 
  
 31 959 
  
 3 246 
  
 Perry 
  
 3 993 
  
 9 598 
  
 3 728 
  
 2 272 
  
 0 
  
 8 799 
  
 103 
  
 0 
  
 -30 
  
 650 
  
 29 113 
  
 400 
  
 Örebro 
  
 4 858 
  
 8 446 
  
 3 332 
  
 3 855 
  
 109 
  
 7 674 
  
 0 
  
 0 
  
 -16 
  
 416 
  
 28 674 
  
 -39 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 167 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Västmanlands 
  
 Arboga 
  
 4 248 
  
 8 525 
  
 3 524 
  
 2 087 
  
 0 
  
 9 566 
  
 653 
  
 0 
  
 -73 
  
 524 
  
 29 054 
  
 341 
  
 Fagersta 
  
 3 996 
  
 7 747 
  
 3 251 
  
 2 093 
  
 0 
  
 10 435 
  
 663 
  
 0 
  
 -30 
  
 542 
  
 28 697 
  
 -16 
  
 Hallstahammar 
  
 3 824 
  
 9 020 
  
 3 620 
  
 2 462 
  
 0 
  
 8 894 
  
 495 
  
 0 
  
 -73 
  
 297 
  
 28 539 
  
 -174 
  
 Kungsör 
  
 4 723 
  
 9 063 
  
 3 848 
  
 1 865 
  
 0 
  
 8 343 
  
 0 
  
 0 
  
 -73 
  
 413 
  
 28 182 
  
 -531 
  
 Köping 
  
 3 969 
  
 8 214 
  
 3 512 
  
 2 585 
  
 0 
  
 9 329 
  
 460 
  
 0 
  
 -73 
  
 534 
  
 28 530 
  
 -183 
  
 Garcia 
  
 3 340 
  
 9 037 
  
 3 808 
  
 1 997 
  
 0 
  
 9 813 
  
 894 
  
 0 
  
 -8 
  
 550 
  
 29 431 
  
 718 
  
 Sala 
  
 3 657 
  
 9 136 
  
 3 897 
  
 2 295 
  
 0 
  
 9 219 
  
 136 
  
 0 
  
 -53 
  
 646 
  
 28 933 
  
 220 
  
 Skinnskatteberg 
  
 3 505 
  
 8 439 
  
 3 942 
  
 1 669 
  
 0 
  
 9 120 
  
 907 
  
 0 
  
 315 
  
 616 
  
 28 513 
  
 -200 
  
 Surahammar 
  
 4 419 
  
 9 078 
  
 4 048 
  
 2 124 
  
 0 
  
 7 059 
  
 726 
  
 0 
  
 -53 
  
 308 
  
 27 709 
  
 -1 
  004 
  
 Västerås 
  
 5 086 
  
 8 657 
  
 3 205 
  
 3 610 
  
 77 
  
 7 228 
  
 30 
  
 0 
  
 -16 
  
 489 
  
 28 366 
  
 -347 
  
 Dalarnas 
  
 Avesta 
  
 3 572 
  
 7 969 
  
 3 607 
  
 2 144 
  
 0 
  
 9 568 
  
 761 
  
 0 
  
 50 
  
 257 
  
 27 928 
  
 -785 
  
 Borlänge 
  
 4 249 
  
 8 462 
  
 3 607 
  
 2 954 
  
 0 
  
 7 796 
  
 104 
  
 0 
  
 50 
  
 451 
  
 27 673 
  
 -1 
  040 
  
 Falun 
  
 4 382 
  
 9 063 
  
 3 672 
  
 2 617 
  
 0 
  
 7 733 
  
 17 
  
 0 
  
 107 
  
 466 
  
 28 057 
  
 -656 
  
 Gagnef 
  
 4 259 
  
 10 210 
  
 4 230 
  
 1 404 
  
 0 
  
 7 935 
  
 144 
  
 0 
  
 50 
  
 419 
  
 28 651 
  
 -62 
  
 Hedemora 
  
 3 526 
  
 8 845 
  
 4 019 
  
 2 130 
  
 0 
  
 10 049 
  
 719 
  
 0 
  
 50 
  
 248 
  
 29 586 
  
 873 
  
 Leksand 
  
 3 698 
  
 9 241 
  
 3 802 
  
 1 463 
  
 0 
  
 10 245 
  
 0 
  
 0 
  
 50 
  
 227 
  
 28 726 
  
 13 
  
 Ludvika 
  
 3 663 
  
 8 179 
  
 3 651 
  
 2 120 
  
 0 
  
 11 289 
  
 785 
  
 0 
  
 50 
  
 424 
  
 30 161 
  
 1 448 
  
 Malung 
  
 3 487 
  
 8 722 
  
 3 798 
  
 1 638 
  
 0 
  
 11 068 
  
 555 
  
 0 
  
 1 129 
  
 191 
  
 30 588 
  
 1 875 
  
 Mora 
  
 3 582 
  
 8 800 
  
 3 690 
  
 1 789 
  
 0 
  
 9 518 
  
 228 
  
 0 
  
 70 
  
 488 
  
 28 165 
  
 -548 
  
 Orsa 
  
 3 437 
  
 9 037 
  
 4 198 
  
 2 040 
  
 0 
  
 10 668 
  
 338 
  
 0 
  
 1 194 
  
 284 
  
 31 196 
  
 2 483 
  
 Rättvik 
  
 3 199 
  
 8 712 
  
 3 531 
  
 1 434 
  
 0 
  
 12 750 
  
 188 
  
 0 
  
 1 086 
  
 418 
  
 31 318 
  
 2 605 
  
 Smedjebacken 
  
 3 330 
  
 8 496 
  
 3 751 
  
 1 292 
  
 0 
  
 8 368 
  
 1 616 
  
 0 
  
 50 
  
 272 
  
 27 175 
  
 -1 
  538 
  
 Säter 
  
 3 810 
  
 9 498 
  
 4 307 
  
 1 671 
  
 0 
  
 8 319 
  
 658 
  
 0 
  
 50 
  
 208 
  
 28 521 
  
 -192 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 168 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Vansbro 
  
 3 512 
  
 9 075 
  
 3 933 
  
 1 528 
  
 0 
  
 11 870 
  
 503 
  
 0 
  
 1 539 
  
 441 
  
 32 401 
  
 3 688 
  
 Älvdalen 
  
 3 432 
  
 8 458 
  
 4 116 
  
 1 545 
  
 0 
  
 12 331 
  
 995 
  
 0 
  
 1 582 
  
 253 
  
 32 712 
  
 3 999 
  
 Graham 
  
 Bollnäs 
  
 3 573 
  
 8 313 
  
 3 455 
  
 2 163 
  
 0 
  
 10 054 
  
 467 
  
 0 
  
 50 
  
 362 
  
 28 437 
  
 -276 
  
 Gävle 
  
 4 494 
  
 8 230 
  
 3 252 
  
 3 148 
  
 0 
  
 7 699 
  
 0 
  
 0 
  
 85 
  
 529 
  
 27 437 
  
 -1 
  276 
  
 Hofors 
  
 3 768 
  
 8 360 
  
 3 812 
  
 1 966 
  
 0 
  
 10 684 
  
 892 
  
 0 
  
 50 
  
 259 
  
 29 791 
  
 1 078 
  
 Hudiksvall 
  
 3 892 
  
 8 777 
  
 3 621 
  
 2 428 
  
 0 
  
 8 787 
  
 323 
  
 0 
  
 50 
  
 383 
  
 28 261 
  
 -452 
  
 Ljusdal 
  
 3 632 
  
 8 322 
  
 3 714 
  
 1 981 
  
 0 
  
 11 010 
  
 632 
  
 0 
  
 1 107 
  
 262 
  
 30 660 
  
 1 947 
  
 Nordanstig 
  
 3 284 
  
 9 169 
  
 4 143 
  
 1 568 
  
 0 
  
 9 810 
  
 1 154 
  
 0 
  
 453 
  
 253 
  
 29 834 
  
 1 121 
  
 Ockelbo 
  
 3 407 
  
 8 974 
  
 4 111 
  
 1 384 
  
 0 
  
 10 702 
  
 459 
  
 0 
  
 1 518 
  
 0 
  
 30 555 
  
 1 842 
  
 Ovanåker 
  
 3 319 
  
 8 644 
  
 3 994 
  
 1 466 
  
 0 
  
 10 344 
  
 982 
  
 0 
  
 474 
  
 154 
  
 29 377 
  
 664 
  
 Sandviken 
  
 4 196 
  
 8 455 
  
 3 734 
  
 2 290 
  
 0 
  
 9 413 
  
 391 
  
 0 
  
 28 
  
 316 
  
 28 823 
  
 110 
  
 Söderhamn 
  
 3 354 
  
 8 589 
  
 3 609 
  
 2 246 
  
 0 
  
 9 994 
  
 773 
  
 0 
  
 50 
  
 533 
  
 29 148 
  
 435 
  
 Västernorrlands 
  
 Härnösand 
  
 4 105 
  
 8 372 
  
 3 438 
  
 2 442 
  
 0 
  
 9 228 
  
 568 
  
 0 
  
 202 
  
 293 
  
 28 648 
  
 -65 
  
 Kramfors 
  
 3 382 
  
 7 978 
  
 3 431 
  
 1 785 
  
 0 
  
 11 812 
  
 1 398 
  
 0 
  
 222 
  
 198 
  
 30 206 
  
 1 493 
  
 Sollefteå 
  
 3 382 
  
 8 505 
  
 3 886 
  
 2 027 
  
 0 
  
 12 048 
  
 1 230 
  
 0 
  
 398 
  
 288 
  
 31 764 
  
 3 051 
  
 Sundsvall 
  
 4 726 
  
 8 097 
  
 3 264 
  
 2 680 
  
 0 
  
 7 709 
  
 0 
  
 0 
  
 259 
  
 325 
  
 27 060 
  
 -1 
  653 
  
 Harris 
  
 4 788 
  
 9 082 
  
 3 477 
  
 2 181 
  
 0 
  
 7 676 
  
 342 
  
 0 
  
 202 
  
 216 
  
 27 964 
  
 -749 
  
 Ånge 
  
 3 375 
  
 9 062 
  
 4 108 
  
 1 667 
  
 0 
  
 12 210 
  
 959 
  
 0 
  
 1 435 
  
 289 
  
 33 105 
  
 4 392 
  
 Örnsköldsvik 
  
 4 103 
  
 8 682 
  
 3 518 
  
 1 965 
  
 0 
  
 8 995 
  
 432 
  
 0 
  
 279 
  
 313 
  
 28 287 
  
 -426 
  
 Jämtlands 
  
 Schmidt 
  
 3 250 
  
 10 624 
  
 4 482 
  
 1 489 
  
 0 
  
 13 365 
  
 914 
  
 0 
  
 1 888 
  
 493 
  
 36 505 
  
 7 792 
  
 Bräcke 
  
 3 501 
  
 11 159 
  
 4 438 
  
 1 789 
  
 0 
  
 12 886 
  
 1 226 
  
 0 
  
 1 867 
  
 488 
  
 37 354 
  
 8 641 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 169 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Härjedalen 
  
 3 242 
  
 9 176 
  
 3 666 
  
 1 497 
  
 0 
  
 13 838 
  
 865 
  
 0 
  
 1 512 
  
 598 
  
 34 394 
  
 5 681 
  
 Krokom 
  
 4 407 
  
 10 725 
  
 4 305 
  
 1 667 
  
 0 
  
 9 052 
  
 313 
  
 0 
  
 1 455 
  
 322 
  
 32 246 
  
 3 533 
  
 Ragunda 
  
 3 209 
  
 9 568 
  
 4 401 
  
 1 705 
  
 0 
  
 14 410 
  
 1 427 
  
 0 
  
 1 867 
  
 813 
  
 37 400 
  
 8 687 
  
 Strömsund 
  
 3 034 
  
 9 842 
  
 4 345 
  
 1 657 
  
 0 
  
 13 959 
  
 1 569 
  
 0 
  
 1 455 
  
 432 
  
 36 293 
  
 7 580 
  
 Åre 
  
 3 722 
  
 10 208 
  
 4 078 
  
 1 429 
  
 0 
  
 9 398 
  
 35 
  
 0 
  
 1 888 
  
 535 
  
 31 293 
  
 2 580 
  
 Östersund 
  
 4 360 
  
 7 849 
  
 3 136 
  
 2 510 
  
 0 
  
 8 170 
  
 54 
  
 0 
  
 433 
  
 439 
  
 26 951 
  
 -1 
  762 
  
 Västerbottens 
  
 Bjurholm 
  
 3 312 
  
 9 936 
  
 3 748 
  
 1 159 
  
 0 
  
 13 675 
  
 855 
  
 0 
  
 1 734 
  
 515 
  
 34 934 
  
 6 221 
  
 Dorotea 
  
 2 789 
  
 9 038 
  
 4 970 
  
 1 377 
  
 0 
  
 16 862 
  
 1 614 
  
 0 
  
 1 909 
  
 276 
  
 38 835 
  
 10 122 
  
 Lycksele 
  
 3 770 
  
 9 462 
  
 3 818 
  
 1 926 
  
 0 
  
 10 385 
  
 861 
  
 0 
  
 1 132 
  
 378 
  
 31 732 
  
 3 019 
  
 Malå 
  
 3 811 
  
 9 304 
  
 4 526 
  
 1 049 
  
 0 
  
 10 509 
  
 1 347 
  
 0 
  
 1 564 
  
 436 
  
 32 546 
  
 3 833 
  
 Nordmaling 
  
 3 780 
  
 8 911 
  
 4 385 
  
 1 505 
  
 0 
  
 10 594 
  
 865 
  
 0 
  
 799 
  
 389 
  
 31 228 
  
 2 515 
  
 Norsjö 
  
 3 307 
  
 10 207 
  
 4 546 
  
 1 046 
  
 0 
  
 11 035 
  
 1 240 
  
 0 
  
 1 909 
  
 388 
  
 33 678 
  
 4 965 
  
 Robertsfors 
  
 3 792 
  
 9 607 
  
 4 809 
  
 1 113 
  
 0 
  
 9 933 
  
 922 
  
 0 
  
 1 713 
  
 531 
  
 32 420 
  
 3 707 
  
 Skellefteå 
  
 4 116 
  
 9 080 
  
 3 624 
  
 2 220 
  
 0 
  
 8 304 
  
 281 
  
 0 
  
 301 
  
 252 
  
 28 178 
  
 -535 
  
 Sorsele 
  
 3 135 
  
 10 065 
  
 4 590 
  
 1 351 
  
 0 
  
 15 515 
  
 1 339 
  
 0 
  
 1 930 
  
 526 
  
 38 451 
  
 9 738 
  
 Storuman 
  
 3 278 
  
 10 095 
  
 3 688 
  
 1 268 
  
 0 
  
 11 244 
  
 1 160 
  
 0 
  
 1 909 
  
 544 
  
 33 186 
  
 4 473 
  
 Umeå 
  
 4 683 
  
 8 275 
  
 3 191 
  
 2 854 
  
 0 
  
 5 074 
  
 0 
  
 0 
  
 279 
  
 516 
  
 24 872 
  
 -3 
  841 
  
 Vilhelmina 
  
 3 653 
  
 10 151 
  
 4 565 
  
 1 756 
  
 0 
  
 11 590 
  
 1 314 
  
 0 
  
 1 909 
  
 376 
  
 35 314 
  
 6 601 
  
 Vindeln 
  
 3 317 
  
 9 656 
  
 4 339 
  
 1 412 
  
 0 
  
 12 645 
  
 1 070 
  
 0 
  
 1 734 
  
 510 
  
 34 683 
  
 5 970 
  
 Vännäs 
  
 4 446 
  
 10 208 
  
 4 286 
  
 1 556 
  
 0 
  
 8 901 
  
 219 
  
 0 
  
 265 
  
 261 
  
 30 142 
  
 1 429 
  
 Åsele 
  
 3 400 
  
 9 353 
  
 4 244 
  
 1 316 
  
 0 
  
 16 128 
  
 1 666 
  
 0 
  
 1 966 
  
 546 
  
 38 619 
  
 9 906 
  
 Norrbottens 
  
 Arjeplog 
  
 3 122 
  
 9 231 
  
 4 174 
  
 1 415 
  
 0 
  
 13 441 
  
 1 525 
  
 0 
  
 1 930 
  
 516 
  
 35 354 
  
 6 641 
  
 Arvidsjaur 
  
 3 632 
  
 8 353 
  
 4 152 
  
 1 142 
  
 0 
  
 12 897 
  
 1 189 
  
 0 
  
 1 585 
  
 402 
  
 33 352 
  
 4 639 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 170 
 Bilaga 3a 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007 
  
 Län 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- 
  
 Gymnasie- 
  
 Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 958 
  
 158 
  
 12 
  
 173 
  
 529 
  
 28 713 
  
 Boden 
  
 4 159 
  
 8 885 
  
 3 517 
  
 2 148 
  
 0 
  
 8 383 
  
 528 
  
 0 
  
 287 
  
 700 
  
 28 607 
  
 -106 
  
 Gällivare 
  
 3 702 
  
 8 750 
  
 3 604 
  
 1 916 
  
 0 
  
 8 586 
  
 1 242 
  
 0 
  
 482 
  
 235 
  
 28 517 
  
 -196 
  
 Haparanda 
  
 3 246 
  
 8 919 
  
 3 651 
  
 2 289 
  
 0 
  
 7 993 
  
 589 
  
 0 
  
 265 
  
 233 
  
 27 185 
  
 -1 
  528 
  
 Jokkmokk 
  
 3 143 
  
 9 405 
  
 3 974 
  
 1 752 
  
 0 
  
 10 632 
  
 1 490 
  
 0 
  
 1 585 
  
 359 
  
 32 340 
  
 3 627 
  
 Kalix 
  
 3 771 
  
 8 407 
  
 3 744 
  
 1 783 
  
 0 
  
 9 004 
  
 706 
  
 0 
  
 438 
  
 407 
  
 28 260 
  
 -453 
  
 Kiruna 
  
 4 567 
  
 9 333 
  
 3 677 
  
 1 994 
  
 0 
  
 6 417 
  
 909 
  
 0 
  
 504 
  
 680 
  
 28 081 
  
 -632 
  
 Luleå 
  
 4 421 
  
 8 208 
  
 3 296 
  
 2 817 
  
 0 
  
 5 947 
  
 0 
  
 0 
  
 322 
  
 871 
  
 25 882 
  
 -2 
  831 
  
 Pajala 
  
 3 132 
  
 9 412 
  
 4 475 
  
 1 260 
  
 0 
  
 14 601 
  
 1 644 
  
 0 
  
 1 930 
  
 368 
  
 36 822 
  
 8 109 
  
 Piteå 
  
 4 336 
  
 8 724 
  
 3 555 
  
 2 024 
  
 0 
  
 6 913 
  
 20 
  
 0 
  
 265 
  
 163 
  
 26 000 
  
 -2 
  713 
  
 Älvsbyn 
  
 3 735 
  
 8 978 
  
 4 150 
  
 1 689 
  
 0 
  
 9 708 
  
 697 
  
 0 
  
 1 410 
  
 228 
  
 30 595 
  
 1 882 
  
 Överkalix 
  
 2 713 
  
 8 191 
  
 4 126 
  
 1 540 
  
 0 
  
 12 692 
  
 1 611 
  
 0 
  
 1 909 
  
 354 
  
 33 136 
  
 4 423 
  
 Övertorneå 
  
 2 952 
  
 9 780 
  
 4 384 
  
 1 301 
  
 0 
  
 12 625 
  
 1 324 
  
 0 
  
 1 909 
  
 321 
  
 34 596 
  
 5 883 
  
 2007 utjämningsår kommuner, för Kostnadsutjämning 3a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
 Bilaga 3b Kostnadsutjämning för landsting, utjämningsår 2007 
 171 
  
 172 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 Mars 2007 
  
 Offentlig ekonomi 
  
 Bilaga 3b 
  
 Kostnadsutjämning för landsting utjämningsår 2007, kr/inv 
  
 Landsting/ 
  
 Folkmängd  
 Standardkostnad 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 kommun utanför 
  
 den 31 dec 
  
 Hälso- och 
  
 Befolknings- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad 
  
 bidrag (+)/ 
  
 landsting 
  
 2005 
  
 sjukvård 
  
 därav 
  
 förändringar 
  
 trafik 
  
 utjämnings- 
  
 Hälso- och 
  
 glesbygds- 
  
 avgift(-) 
  
 sjukvård 
  
 tillägg 
  
 Genomsnittlig 
  
 strukturkostnad: 
  
 Vägt riksgenomsnitt: 
  
 15 858 
  
 15 858 
  
 0 
  
 0 
  
 619 
  
 16 477 
  
 Kr/inv. 
  
 Stockholms 
  
 1 889 945 
  
 15 377 
  
 15 513 
  
 -136 
  
 0 
  
 1 287 
  
 16 664 
  
 187 
  
 Uppsala 
  
 318 001 
  
 14 911 
  
 14 946 
  
 -35 
  
 0 
  
 537 
  
 15 448 
  
 -1 
  029 
  
 Södermanlands 
  
 261 895 
  
 15 869 
  
 15 911 
  
 -42 
  
 0 
  
 381 
  
 16 250 
  
 -227 
  
 Östergötlands 
  
 416 303 
  
 15 830 
  
 15 917 
  
 -87 
  
 0 
  
 482 
  
 16 312 
  
 -165 
  
 Jönköpings 
  
 330 179 
  
 15 756 
  
 15 729 
  
 27 
  
 0 
  
 311 
  
 16 067 
  
 -410 
  
 Kronobergs 
  
 178 443 
  
 15 349 
  
 15 286 
  
 63 
  
 0 
  
 280 
  
 15 629 
  
 -848 
  
 Kalmar 
  
 233 944 
  
 16 249 
  
 16 146 
  
 102 
  
 0 
  
 249 
  
 16 498 
  
 21 
  
 Gotlands kommun 
  
 57 488 
  
 15 993 
  
 15 715 
  
 279 
  
 0 
  
 263 
  
 16 256 
  
 -221 
  
 Blekinge 
  
 150 696 
  
 15 934 
  
 15 897 
  
 37 
  
 0 
  
 257 
  
 16 191 
  
 -286 
  
 Skåne 
  
 1 169 464 
  
 16 022 
  
 16 114 
  
 -92 
  
 0 
  
 497 
  
 16 519 
  
 42 
  
 Hallands 
  
 285 868 
  
 15 549 
  
 15 630 
  
 -81 
  
 0 
  
 345 
  
 15 894 
  
 -583 
  
 Västra Götalands 
  
 1 528 455 
  
 16 110 
  
 16 117 
  
 -7 
  
 0 
  
 542 
  
 16 652 
  
 175 
  
 Värmlands 
  
 273 288 
  
 15 910 
  
 15 684 
  
 226 
  
 0 
  
 331 
  
 16 241 
  
 -236 
  
 Örebro 
  
 274 121 
  
 15 952 
  
 15 945 
  
 7 
  
 0 
  
 443 
  
 16 395 
  
 -82 
  
 Västmanlands 
  
 247 757 
  
 15 623 
  
 15 683 
  
 -60 
  
 0 
  
 495 
  
 16 118 
  
 -359 
  
 Dalarnas 
  
 275 755 
  
 16 034 
  
 15 976 
  
 58 
  
 0 
  
 375 
  
 16 409 
  
 -68 
  
 Graham 
  
 275 994 
  
 16 243 
  
 16 202 
  
 40 
  
 0 
  
 399 
  
 16 642 
  
 165 
  
 Västernorrlands 
  
 243 736 
  
 16 727 
  
 16 643 
  
 83 
  
 0 
  
 296 
  
 17 023 
  
 546 
  
 Jämtlands 
  
 127 028 
  
 16 106 
  
 15 653 
  
 454 
  
 0 
  
 472 
  
 16 578 
  
 101 
  
 Västerbottens 
  
 257 652 
  
 16 132 
  
 15 902 
  
 230 
  
 0 
  
 414 
  
 16 546 
  
 69 
  
 Norrbottens 
  
 251 740 
  
 17 031 
  
 16 318 
  
 712 
  
 0 
  
 528 
  
 17 559 
  
 1 082 
  
 2007 utjämningsår landsting, för Kostnadsutjämning 3b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
 Bilaga 4 Kommungruppsindelningen 
 Kommungruppsindelning fr.o.m. 1 januari 2005 
 Kommungruppsindelningen har gjorts av Svenska Kommun- förbundet. Indelningen har gjorts i nio grupper efter vissa struktu- rella egenskaper som bland annat befolkningsstorlek, pendlings- mönster och näringslivsstruktur. Kommungrupperna är: 
  
 1. 
  
 Storstäder (3 kommuner) 
  
 Kommun med en folkmängd som överstiger 200 000 invånare. 
  
 2. 
  
 Förortskommuner (38 kommuner) Kommun där mer än 50 procent av nattbefolkningen pendlar till arbetet i någon annan kommun. Det vanligaste utpendlingsmålet skall vara någon av storstäderna. 
  
 3. 
  
 Större städer (27 kommuner) 
  
 Kommun med 50 000 – 200 000 invånare samt en tätortsgrad överstigande 70 procent. 
  
 4. 
  
 Pendlingskommuner (41 kommuner) 
  
 Kommun där mer än 40 procent av nattbefolkningen pendlar till arbetet i någon annan kommun. 
  
 5. 
  
 Glesbygdskommuner (39 kommuner) 
  
 Kommun med mindre än 7 invånare per kvadratkilometer och mindre än 20 000 invånare. 
 173 
  
 Bilaga 4 Kommungruppsindelningen 
  
 SOU 2007:61 
  
 6. 
  
 Varuproducerande kommuner (40 kommuner) 
  
 Kommun med mer än 40 procent av nattbefolkningen mellan 16 och 64 år, anställda inom varutillverkning och industriell verksamhet. (SNI92) 
  
 7. 
  
 Övriga kommuner, över 25 000 inv. (34 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har mer än 25 000 invånare. 
  
 8. 
  
 Övriga kommuner, 12  
  
 500-25 
  000 inv. (37 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har 12  
 500-25 
  000 invånare. 
  
 9. 
  
 Övriga kommuner, mindre än 12 500 inv. (31 kommuner) Kommun som inte hör till någon av tidigare grupper och har mindre än 12 500 invånare. 
  
 174 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 4 Kommungruppsindelningen 
  
 Storstäder 
  
 Uppsala 
  
 Nordmaling 
  
 Älmhult 
  
 Sala 
  
 Göteborg 
  
 Varberg 
  
 Norsjö 
  
 Örkelljunga 
  
 Simrishamn 
  
 Malmö 
  
 Västerås 
  
 Ockelbo 
  
 Östra Göinge 
  
 Skara 
  
 Stockholm 
  
 Växjö 
  
 Orsa 
  
 Övriga kommuner, 
  
 Sollefteå 
  
 Förortskommuner 
  
 Örebro 
  
 Ovanåker 
  
 mer än 25 000 inv. 
  
 Sunne 
  
 Ale 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Pajala 
  
 Alingsås 
  
 Säffle 
  
 Bollebygd 
  
 Östersund 
  
 Ragunda 
  
 Arvika 
  
 Sölvesborg 
  
 Botkyrka 
  
 Pendlingskommuner 
  
 Robertsfors 
  
 Boden 
  
 Tidaholm 
  
 Burlöv 
  
 Bjuv 
  
 Rättvik 
  
 Bollnäs 
  
 Tierp 
  
 Danderyd 
  
 Boxholm 
  
 Sorsele 
  
 Borlänge 
  
 Tingsryd 
  
 Ekerö 
  
 Bromölla 
  
 Storuman 
  
 Enköping 
  
 Tomelilla 
  
 Haninge 
  
 Eslöv 
  
 Strömsund 
  
 Falkenberg 
  
 Vimmerby 
  
 Huddinge 
  
 Essunga 
  
 Torsby 
  
 Falköping 
  
 Åmål 
  
 Håbo 
  
 Forshaga 
  
 Vansbro 
  
 Gotland 
  
 Östhammar 
  
 Härryda 
  
 Gagnef 
  
 Vilhelmina 
  
 Hudiksvall 
  
 Övriga kommuner, 
  
 Järfälla 
  
 Gnesta 
  
 Vindeln 
  
 Härnösand 
  
 mindre än 12 500 inv. 
  
 Kungsbacka 
  
 Grästorp 
  
 Ydre 
  
 Hässleholm 
  
 Aneby 
  
 Kungälv 
  
 Habo 
  
 Ånge 
  
 Karlshamn 
  
 Askersund 
  
 Lerum 
  
 Hammarö 
  
 Åre 
  
 Karlskoga 
  
 Bengtsfors 
  
 Lidingö 
  
 Höganäs 
  
 Årjäng 
  
 Katrineholm 
  
 Borgholm 
  
 Lilla Edet 
  
 Hörby 
  
 Åsele 
  
 Landskrona 
  
 Degerfors 
  
 Lomma 
  
 Höör 
  
 Älvdalen 
  
 Lidköping 
  
 Eda 
  
 Mölndal 
  
 Kil 
  
 Älvsbyn 
  
 Ludvika 
  
 Filipstad 
  
 Nacka 
  
 Knivsta 
  
 Överkalix 
  
 Weber 
  
 Färgelanda 
  
 Partille 
  
 Krokom 
  
 Övertorneå 
  
 Mjölby 
  
 Gullspång 
  
 Salem 
  
 Kumla 
  
 Varuproducerande 
  
 Motala 
  
 Haparanda 
  
 Skurup 
  
 Kungsör 
  
 kommuner 
  
 Norrtälje 
  
 Hjo 
  
 Sollentuna 
  
 Kävlinge 
  
 Alvesta 
  
 Nyköping 
  
 Hällefors 
  
 Solna 
  
 Lekeberg 
  
 Emmaboda 
  
 Piteå 
  
 Högsby 
  
 Staffanstorp 
  
 Mullsjö 
  
 Fagersta 
  
 Ronneby 
  
 Karlsborg 
  
 Sundbyberg 
  
 Munkedal 
  
 Finspång 
  
 Sandviken 
  
 Kinda 
  
 Svedala 
  
 Mörbylånga 
  
 Gislaved 
  
 Skövde 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Chapman 
  
 Garcia 
  
 Gnosjö 
  
 Strängnäs 
  
 Mellerud 
  
 Tyresö 
  
 Nykvarn 
  
 Grums 
  
 Söderhamn 
  
 Munkfors 
  
 Täby 
  
 Nynäshamn 
  
 Götene 
  
 Trelleborg 
  
 Nora 
  
 Upplands Väsby 
  
 Orust 
  
 Herrljunga 
  
 Uddevalla 
  
 Nordanstig 
  
 Upplands-Bro 
  
 Sigtuna 
  
 Hofors 
  
 Västervik 
  
 Skinnskatteberg 
  
 Vallentuna 
  
 Sjöbo 
  
 Hylte 
  
 Ystad 
  
 Smedjebacken 
  
 Vaxholm 
  
 Stenungsund 
  
 Laxå 
  
 Ängelholm 
  
 Strömstad 
  
 Vellinge 
  
 Storfors 
  
 Lessebo 
  
 Övriga kommuner, 
  
 Tanum 
  
 Värmdö 
  
 Svalöv 
  
 Ljungby 
  
 12  
 500-25 
  000 inv. 
  
 Torsås 
  
 Öckerö 
  
 Säter 
  
 Markaryd 
  
 Arboga 
  
 Töreboda 
  
 Österåker 
  
 Söderköping 
  
 Mönsterås 
  
 Avesta 
  
 Vadstena 
  
 Större städer 
  
 Harris 
  
 Nybro 
  
 Båstad 
  
 Valdemarsvik 
  
 Borås 
  
 Trosa 
  
 Nässjö 
  
 Eksjö 
  
 Vingåker 
  
 Eskilstuna 
  
 Vänersborg 
  
 Olofström 
  
 Flen 
  
 Åtvidaberg 
  
 Falun 
  
 Vännäs 
  
 Osby 
  
 Hagfors 
  
 Ödeshög 
  
 Gävle 
  
 Åstorp 
  
 Oskarshamn 
  
 Hallsberg 
  
 Halmstad 
  
 Älvkarleby 
  
 Oxelösund 
  
 Hallstahammar 
  
 Helsingborg 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 Perstorp 
  
 Heby 
  
 Jönköping 
  
 Arjeplog 
  
 Sotenäs 
  
 Hedemora 
  
 Kalmar 
  
 Arvidsjaur 
  
 Surahammar 
  
 Hultsfred 
  
 Karlskrona 
  
 Schmidt 
  
 Svenljunga 
  
 Kalix 
  
 Karlstad 
  
 Bjurholm 
  
 Sävsjö 
  
 Kiruna 
  
 Kristianstad 
  
 Bräcke 
  
 Tibro 
  
 Klippan 
  
 Linköping 
  
 Dals-Ed 
  
 Tranemo 
  
 Kramfors 
  
 Luleå 
  
 Dorotea 
  
 Tranås 
  
 Kristinehamn 
  
 Lund 
  
 Gällivare 
  
 Ulricehamn 
  
 Köping 
  
 Norrköping 
  
 Härjedalen 
  
 Uppvidinge 
  
 Laholm 
  
 Skellefteå 
  
 Jokkmokk 
  
 Vaggeryd 
  
 Leksand 
  
 Sundsvall 
  
 Ljusdal 
  
 Vara 
  
 Lindesberg 
  
 Södertälje 
  
 Lycksele 
  
 Vetlanda 
  
 Lysekil 
  
 Trollhättan 
  
 Malung 
  
 Vårgårda 
  
 Mariestad 
  
 Umeå 
  
 Malå 
  
 Värnamo 
  
 Mora 
  
 175 
 Bilaga 5 Glesbygdsverkets beräkning av merkostnaden för gles bebyggelsestruktur 
 Jag har uppdragit åt Glesbygdsverket att utveckla en ny applikation för att inom ramen för den kommunalekonomiska utjämningen beräkna merkostnader i områden med gles bebyggelsestruktur. Den nya applikationen har använts till vissa av de beräkningar som ligger till grund för mitt förslag till uppdateringar och förändringar av delmodeller i kostnadsutjämningen. Applikationen ersätter en liknande applikation som senast användes vid föregående uppdate- ring av de aktuella delmodellerna. 
 I det följande beskrivs först bakgrunden och motiven till upp- draget till Glesbygdsverket. Därefter beskrivs kortfattat på vilket sätt den nya applikationen använts i de nu aktuella beräkningarna. 
 Bakgrund 
 Bebyggelsestruktur och bosättningsmönster varierar kraftigt mel- lan kommuner och även mellan landsting. En gles bebyggelse- struktur med litet underlag för olika former av offentlig service ger höga enhetskostnader. 
 För att kunna erbjuda tjänster inom rimliga avstånd för den en- skilde måste kommuner och landsting i områden med gles bebyg- gelse bedriva verksamhet med fler men mindre enheter än kommu- ner eller landsting med lika många invånare på en mindre yta. Små enheter blir oftast dyrare att driva än större då de fasta kostnaderna inte kan fördelas på lika många personer. Andra typer av merkost- nader för gles bebyggelsestruktur är t.ex. kostnader för skolskjutsar och skolresor. 
 177 
  
 Bilaga 5 Glesbygdsverkets beräkning av merkostnaden för gles bebyggelsestruktur 
  
 SOU 2007:61 
  
 Glesbygdsverket gör fortlöpande s.k. tillgänglighetsanalyser ba- serade på geografiska informationssystem (GIS) dels för verkets interna arbete, dels även på uppdrag av andra myndigheter. Analy- serna utgår från en gemensam  
 IT-plattform, 
  som innehåller stati- stik om befolkningens bosättningsmönster i olika åldersklasser (SCB:s befolkningsdatabas) samt en databas över vägnätet. För var och en av analyserna används specialutvecklade program. 
 Glesbygdsverket har vid olika tillfällen på uppdrag av de kom- mittéer som arbetat med den kommunalekonomiska utjämningen utvecklat applikationer för att beräkna merkostnader som upp- kommer i områden med gles bebyggelsestruktur. 
 Glesbygdsverkets modeller för beräkningar av merkostnader i områden med gles bebyggelsestruktur används i delmodellerna för- skoleklass och grundskola, gymnasieskola, äldreomsorg samt hälso- och sjukvård. 
 Beräkningarna av merkostnader till följd av gles bebyggelse- struktur behöver uppdateras i takt med att samhället genomgår demografiska förändringar eller för att fånga upp förändringar av befolkningens bosättningsmönster. Även de underliggande kost- nadsfunktionerna behöver uppdateras för att inte bli inaktuella. 
 De nu gällande beräkningarna genomfördes av Glesbygdsverket år 2003, avrapporterades av Utjämningskommittén (SOU 2003:88) och implementerades 2005. 
 Jag har bedömt att det inom ramen för mitt uppdrag att löpande följa upp den kommunalekonomiska utjämningen funnits anled- ning att uppdatera de glesbygdskomponenter som baseras på Johnson bygdsverkets geografiska analyser och beräkningar. 
 De beräkningar som tillämpas i den befintliga utjämningen är gjorda med hjälp av en applikation som utvecklades under mitten av  
 1990-talet 
  som en påbyggnad på Glesbygdsverkets dåvarande plattform för tillgänglighetsanalyser. 
 Glesbygdsverket har under  
 2003-2004 
  utvecklat en ny plattform för tillgänglighetsanalyser. Denna plattform är anpassad till dagens krav på förbättrade prestanda och klarar av mer detaljerade indata. 
 Glesbygdsverkets nya plattform har alltså bättre prestanda och har därmed skapat förutsättningar för att förbättra beräkningarna av merkostnader för gles bebyggelsestruktur inom ramen för den kommunalekonomiska utjämningen. Att Glesbygdsverket har bytt plattform för tillgänglighetsanalyser har också medfört att det i praktiken varit mycket svårt att använda den applikation från mit- ten av  
 1990-talet 
  som använts i de nu gällande beräkningarna. 
 178 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 5 Glesbygdsverkets beräkning av merkostnaden för gles bebyggelsestruktur 
  
 Mot denna bakgrund har jag gett Glesbygdsverket uppdraget att utveckla en ny applikation för beräkningarna inom ramen för den kommunalekonomiska utjämningen, och att med stöd av den genomföra nya beräkningar. 
 Glesbygdsverkets  
 IT-plattform 
  och applikation för beräkning av merkostnader 
 Den nya plattformen 
 Glesbygdsverkets nya plattform för tillgänglighetsanalyser inrym- mer Nationella Vägdatabasen (NVDB) från Vägverket. Vägdata- basen innehåller samtliga farbara allmänna och enskilda vägar. Plattformen innehåller även SCB:s befolkningsdatabas i s.k. 250- meters rutor (f.n. befolkningen 2005). Det betyder att hela landets areal delas in i rutor om 250 meter, varefter befolkningen inom ru- tan uppsamlas till centrum av respektive  
 250-meters 
  ruta, varifrån vägavståndet till exempelvis olika kommunala inrättningar därefter kan mätas. Båda databaserna uppdateras årligen. 
 Motsvarande plattform som användes vid föregående uppdate- ring av beräkningarna för den kommunalekonomiska utjämningen innehöll Lantmäteriverkets vägdatabas Röda kartan. Den då använda plattformen innehöll i likhet med den som används nu SCB:s befolkningsdatabas, men befolkningen var då kodad i ett rutnät med  
 1-kilometersrutor. 
  
 Den nya plattformen medger att vägavstånden vid de olika be- räkningarna mäts mer exakt, genom att vägnätet är mer detaljerat, men även till följd av en finare indelning av befolkningsdata. 
 179 
  
 Bilaga 5 Glesbygdsverkets beräkning av merkostnaden för gles bebyggelsestruktur 
  
 SOU 2007:61 
  
 Den nya applikationen och tillämpningarna 
 Generellt om applikationen och beräkningarna 
 Glesbygdsverkets nya applikation för beräkningar av merkostnader i områden med gles bebyggelsestruktur baseras på verkets aktuella plattform för tillgänglighetsanalyser, vilket alltså innebär att appli- kationen använder den vägdatabas och den befolkningsdatabas som inryms i plattformen. Den nya applikationen medger att även de enskilda vägarna används vid beräkningar av vägavstånden. Av pre- standaskäl kunde inte de enskilda vägarna användas vid beräkningarna med den gamla applikationen. 
 Glesbygdsverkets nya applikation kan, i likhet med den applika- tion som använts i de befintliga beräkningarna, användas dels för fiktiv utplacering av kommunernas eller landstingens inrättningar för utbildning, vård och omsorg, dels för anknytning av befolk- ningen till de utplacerade inrättningarna. 
 Utplaceringen av kommunernas eller landstingens olika inrätt- ningar är fiktiv med anledning av att kommunerna inte ska kunna påverka utfallet av utjämningen. 
 Den fiktiva utplaceringen görs med utgångspunkt från vissa kriterier som givet befolkningsunderlaget och dess geografiska spridning ska spegla kommunens strukturellt betingade behov. Modellen placerar den första fiktiva inrättningen i den punkt där placeringen är mest gynnsam med hänsyn till befolkningens fördelning. Från denna punkt expanderar modellen längs en sökra- die, som följer vägavstånd, tills ett visst antal invånare, eller (beroende på verksamhetens målgrupp) invånare i vissa åldrar har samlats in, alternativt tills en viss radie har uppnåtts, varpå en inrättning fiktivt placeras ut. 
 Processen upprepas därefter tills hela kommunens yta är täckt och samtliga invånare i målgruppen har samlats in (varje invånare medräknas endast en gång i underlaget till respektive inrättning). I nästa steg anknyts samtliga invånare i målgruppen till den närmast belägna av de fiktivt utplacerade inrättningarna. Om inte ett visst för varje beräkning specificerat antal invånare anknyts bortfaller den fiktivt utplacerade inrättningen. 
 Modellen skapar på ovan angivet sätt en teoretisk organisation i varje kommun och landsting för respektive verksamhet. 
 180 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 5 Glesbygdsverkets beräkning av merkostnaden för gles bebyggelsestruktur 
  
 De geografiska beräkningarna enligt ovan knyts därefter sam- man med kostnadsfunktioner som tagits fram med utgångspunkt från olika antaganden om kostnaderna respektive verksamhet. 
 Slutligen kan merkostnaden per invånare beräknas för var och en av kommunerna respektive landstingen. 
 De viktigaste specifika antagandena som använts vid utplacer- ingen, anknytningen och beräkningen av merkostnaderna i respek- tive delmodell anges i det kapitel i huvudtexten där delmodellen behandlas. 
 181 
 Bilaga 6a Beräkningarna till grund för delmodellen förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
 I denna bilaga redogörs i detalj för de beräkningar som ligger till grund för utredningens förslag till standardkostnader för förskole- verksamhet och skolbarnsomsorg. 
 Standardkostnaden för barnomsorg beräknas i dag utifrån kom- munens åldersstruktur och ett KVolymindex, som är ett mått på andelen inskrivna barn i olika verksamhetsformer samt deras vistelse- tider, enligt formeln; 
 Standardkostnad = Åldersersättning *KVolymindex 
 Utredningen föreslår att KVolymindex ersätts med ett behovs- index med anledning av att KVolymen, som ligger till grund för KVolymindex, inte går att uppdatera (se kapitel 3). Enligt utred- ningens förslag kommer formeln för att räkna ut standard- kostnaden för barnomsorg att ha följande utseende; 
 Standardkostnad = Åldersersättning*Behovsindex 
 Beräkning av åldersersättningen 
 Beräkningen av åldersersättning sker utifrån andelen barn i åldrarna  
 1–3, 
 4–5, 
  6 och  
 7–9 
  år. Andelen barn i respektive kommun multi- pliceras med en för riket framtagen kostnad per åldersgrupp, en så kallad enhetskostnad. Vid beräkning av enhetskostnaderna beaktas även kostnaderna för de barn under 1 år samt de mellan 10 och 12 år som är inskrivna i barnomsorgen då de ingår i det underlag som ligger till grund för enhetskostnaderna för barn  
 1–3 
  år respektive  
 7–9 
  år. I dagens delmodell uppgår enhetskostnaderna till följande: 
 183 
 Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet SOU 2007:61 
  
 1–3 
  år 
  
 4–5 
  år 
  
 6 år 
  
 7–9 
  år 
  
 42 827 
  
 41 863 
  
 26 547 
  
 15 273 
  
 Eftersom enhetskostnaderna inte uppdateras årligen behöver ål- dersersättningen justeras upp med en justeringsfaktor för att sum- man av samtliga kommuners åldersersättning ska motsvara kom- munernas totala nettokostnad för barnomsorgen. I dag uppgår ju- steringsfaktorn till 1,59. 
  
 Exempel utjämningsår 2007 
  
 Åldersersättning 
  
 = 
  
 (42 827*andelen barn 
  
 1–3 
  år 
  
 + 
  
 41 
  
 863*andelen 
  
 barn 
  
 4–5 
  år + 26 547*andelen 
  
 6 åringar 
  
 + 
  
 15 
  
 273*andelen barn  
 7–9 
  år)*justeringsfaktor (1,59) 
  
 Beräkning av enhetskostnaderna 
 Enhetskostnaderna beräknas på följande sätt: 
 Först beräknas antalet heltidsbarn i respektive verksamhets- form, dvs. i förskola, familjedaghem och skolbarnsomsorg (fritids). Detta görs genom att antalet inskrivna barn i respektive kommun multipliceras med en för deras ålder uppskattad kostnadsvikt. Kostnadsvikterna uppskattas utifrån antagande om hur stor personaltäthet som behövs vid en given ålder i jämförelse med andra åldrar samt barnens genomsnittliga vistelsetider i respektive verksamhetsform. Exempelvis krävs det generellt sett en större personaltäthet i förskolan än i skolbarnsomsorgen samtidigt som vistelsetiderna i skolbarnsomsorgen är betydligt kortare. Att exempelvis  
 4–5 
  åringar har kostnadsvikten 1 medan  
 7–9 
  åringar har kostnadsvikten 0,35 följer av att en 4 åring antas spendera mer än dubbelt så lång tid i barnomsorgen som en 7 – åring, som vanligtvis går i skolan under större delen av dagen, samtidigt som  
 4-åringen 
  antas kräva något mer personalresurser. 
 Utredningen föreslår att åldersgrupperna görs om och utökas till att även innefatta barn mellan 10 och 12 år. Skälet till detta är att  
 10–12 
  åringarna blir allt fler i skolbarnsomsorgen. Utredningen föreslår även att åldersersättningen för  
 1–2 
  åringar respektive för 3- åringar beräknas separat. Skälet till att dela upp gruppen  
 1–3 
  år är att en betydligt större andel av 3 – åringarna är inskrivna i förskolan 
 184 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet 
  
 jämfört med  
 1–2 
  åringarna samtidigt som det är rimligt att anta att de inte behöver lika mycket tillsyn som de allra yngsta barnen. 
 Utredningens förslag till kostnadsvikter 
  
 Förskola 
  
 Fritidshem 
  
 Familjedaghem 
  
 1–2 
  år 
  
 1,4 
  
 1 
  
 3 år 
  
 1 
  
 1 
  
 4–5 
  år 
  
 1 
  
 1 
  
 6 år 
  
 0,45 
  
 0,45 
  
 0,45 
  
 7–9 
  år 
  
 0,35 
  
 0,35 
  
 0,35 
  
 10–12 
  år 
  
 0,3 
  
 0,3 
  
 Genom att antalet inskrivna barn i riket i respektive verksamhets- form multipliceras med en för deras ålder uppskattad kostnadsvikt erhålls ett mått på antalet heltidsbarn. 
 Förskola Fritids Familjedaghem 
 Antal heltidsbarn 427 872 118 849 33 155 
 De totala nettokostnaderna i riket för barnomsorgen uppgick 2005 till ca 41,6 miljarder kronor. Denna summa divideras med det totala antalet heltidsbarn vilket ger 71 769 kronor per heltidsbarn oaktat verksamhetsform. 
 En enhetskostnad beräknas för respektive åldersgrupp genom att antalet heltidsbarn i åldersgruppen divideras med det totala an- talet barn i åldersgruppen i riket. Därefter multipliceras den fram- räknade kvoten med 71 769. 
 Exempel; 
 Antalet heltidsbarn i  
 3-årsåldern 
  uppgår enligt utredningens sätt att räkna till 90 307. Det totala antalet  
 3-åringar 
  i landet uppgår till 97 886. Kvoten 0,92 multipliceras med 71 769 kronor och vi får enhetskostnaden 66 212 kronor. 
 Liksom tidigare ingår de barn som ännu inte hunnit fylla 1 år en- bart i täljaren (antalet inskrivna) vid beräkning av enhetskostnaden för  
 1–2 
  åringar. 
 185 
 Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet SOU 2007:61 
 De beräknade enhetskostnaderna uppgår till följande; 
  
 1–2 
  år 
  
 3 år 
  
 4–5 
  år 
  
 6 år 
  
 7–9 
  år 
  
 10–12 
  år 
  
 66 706 
  
 66 212 
  
 69 273 
  
 27 051 
  
 19 031 
  
 2 326 
  
 Beräkning av åldersersättningen per kommun 
 Vid beräkningen av åldersersättningen per invånare för respektive kommun multipliceras andelen barn av kommunens befolkning per den 31 december i respektive åldersgrupp med den för gruppen framtagna enhetskostnaden. För utjämningsår 2007 används upp- gifter från den 31 december 2005. 
 Exempel Kommun A 
 0,03  
 (1–2 
  Mclaughlin (3 år)*66 212+0,02  
 (4–5 
  år)*69 273+0,01 
 (6 år)*27 051+0,03  
 (7–9 
  år)*19 031+0,04  
 (10–12 
  år)*2 326 = 5 223 kronor per invånare 
 Genom att en åldersersättning beräknas med uppdaterade enhets- kostnader och en något förändrad åldersindelning motsvarar den genomsnittliga kommunala åldersersättningen i 2005 års prisnivå (4 605 kronor) nästan exakt den genomsnittliga kommunala netto- kostnaden 2005 (4 600 kronor). I och med att staten skjutit till extra medel för 2007 ska den genomsnittliga standardkostnaden uppgå till 4 821 kronor. Den framräknade åldersersättningen behöver därför multipliceras med en justeringsfaktor som motsvarar kvoten mellan 4 821 och 4 605 dvs. 1 047. 
 Exempel Kommun A 
 Den slutliga åldersersättningen uppgår i exemplet till 5 223 *1,047 = 5 469 kronor. 
 186 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet 
  
 Beräkning av behovsindex 
 Genom att en åldersersättning beräknas per invånare för respektive kommun beaktas den demografiska strukturen, dvs. andelen barn av totalbefolkningen, i respektive kommun. Dessutom beaktas via enhetskostnaden att barn tar olika mycket av barnomsorgens resur- ser i anspråk beroende på hur gamla de är samt att andelen barn av det totala antalet barn i respektive åldersgrupp som deltar i barn- omsorgen varierar. Vad man däremot inte tagit hänsyn till är om det finns andra faktorer än demografin som påverkar efterfrågan på barnomsorg i respektive kommun. Det görs i beräkningen av be- hovsindex. 
 Syftet med behovsindex är detamma som syftet med den nuva- rande KVolymen, att mäta andelen inskrivna barn i barnomsorgen samt deras vistelsetider i respektive kommun. Skillnader i andelen inskrivna barn samt skillnader i vistelsetider mellan kommunerna betraktas som skillnader i behovet av barnomsorg. 
 För att beräkna behovet i en kommun används uppgifter från Skolverket avseende andelen inskrivna barn i barnomsorgen per den 15 oktober i respektive kommun samt uppgifter om den ge- nomsnittliga vistelsetiden i förskolan för  
 1–5 
  åringar per kommun- grupp. Andelen inskrivna barn beräknas som ett genomsnitt över två år (2004 och 2005) för att ge modellen en ökad stabilitet. Dess- utom tas hänsyn till hur stor del av resurserna som barnen tar i an- språk beroende av sin ålder. 
 Uppgifter om vistelsetider kommer från Skolverkets föräldra- enkät. Under åren 1999 och 2002 gick föräldraenkäten ut till ca 80 000 föräldrar. Resultaten kunde då brytas ned på kommunnivå. Vid den senaste uppdateringen 2005 valde dock Skolverket att en- bart skicka ut enkäten till ca 18 000 personer. Underlaget blev där- med inte stort nog för att resultaten ska kunna användas på kom- munnivå. Detta har medfört att det inte finns några aktuella vistel- setider per kommun att tillgå vilket är skälet till att en ny KVolym inte kan beräknas. Vid beräkning av behovet i kommunerna an- vänds därför uppgifter om vistelsetider i förskolan för  
 1–5 
  åringar per kommungrupp vilket innebär att samtliga kommuner i en kommungrupp tilldelas samma värde. Inga vistelsetider används för  
 6–12 
  åringar då det saknas tillförlitliga data. 
 187 
  
 Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet 
  
 SOU 2007:61 
  
 Tabell 1 Genomsnittliga vistelsetider (timmar/vecka) för  
 1–5 
  åringar i den kommunala förskolan per kommungrupp 
  
 Kommungrupp 
  
 Vistelsetider 
  
 Index-vistelstider 
  
 Storstäder 
  
 31,2 
  
 1,08 
  
 Förortskommuner 
  
 30,6 
  
 1,06 
  
 Större städer 
  
 28,2 
  
 0,97 
  
 Pendlingskommuner 
  
 28 
  
 0,97 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 25,2 
  
 0,87 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 27,1 
  
 0,93 
  
 Övr. kommuner, över 25 000 inv. 
  
 26,9 
  
 0,93 
  
 Övr. kommuner, 12  
 500–25 
  000 inv. 
  
 26,1 
  
 0,90 
  
 Övr. kommuner, mindre än 12 500 inv. 
  
 24,6 
  
 0,85 
  
 Riket 
  
 29 
  
 1,00 
  
 Källa: Skolverket 
  
 Beräkningsförfarandet av behovsindex 
 Behovsindex beräknas i flera steg. Först beräknas ett faktiskt behov av att tillhandahålla barnomsorg. Detta beräknas genom att andelen inskrivna barn av det totala antalet barn i samma åldersgrupp, som ett genomsnitt över två år, multipliceras med åldersgruppens totala andel av kostnaderna för barnomsorgen. Inskrivna barn som ännu inte fyllt 1 år räknas in i gruppen  
 1–2 
  åringar. Därefter multipliceras summan av produkterna för åldersgrupperna  
 1–5 
  med den genom- snittliga vistelsetiden för den kommungrupp som den egna kommunen räknas till. Slutligen adderas det framräknade behovet för  
 1–5 
  åringar (inklusive vistelsetider) med det framräknade be- hovet för  
 6–12 
  åringar (exklusive vistelsetider). 
 Exempel Kommun X 
  
 Åldersgrupp 
  
 1–2år 
  
 3år 
  
 4–5år 
  
 6år 
  
 7–9år 
  
 10–12år 
  
 Andel inskrivna 
  
 0,70 
  
 0,95 
  
 0,97 
  
 0,88 
  
 0,79 
  
 0,12 
  
 Kostnadsvikt 
  
 0,33 
  
 0,16 
  
 0,31 
  
 0,06 
  
 0,13 
  
 0,02 
  
 Vistelsetid 
  
 1,06 
  
 Behov 
  
 0,88 
  
 188 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet 
  
 Behovet (0,88) = ((0,70*0,33 + 0,95*0,16 +0,97*0,31)* 1,06) + (0,88*0,06 + 0,79*0,13 + 0,12*0,02) 
 På motsvarande sätt som beskrivs ovan beräknas ett behov eller en efterfrågan för varje kommun vilket resulterar i ett behovsindex. 
 För att resultaten i delmodellen inte ska påverkas av kommu- nernas självvalda servicenivå skattas efter beräkningen av det fak- tiska behovsindex ett nytt behovsindex. Det nya behovsindex tas fram genom en multipel regressionsanalys där sambandet mellan det faktiska behovsindex och ett antal strukturvariabler beräknas. De strukturvariabler som används är desamma som används idag vid beräkningen av KVolymindex dvs. andelen vårdnadshavare som arbetar eller studerar minst 28 timmar i veckan, skattekraften i kommunen samt ett mått på hur tätbefolkad kommunen är. 
 De exakta definitionerna på de variabler som används i dagens delmodell är följande; 
  
 Andelen mammor eller ensamstående pappor med barn i åldern  
  
 1–9 
  år som arbetar eller studerar minst 28 timmar per vecka. Snitt över två år. (A28R) 
  
 Skattekraftens andel av medelskattekraften beräknat som ett medelvärde för tre år begränsat nedåt till 82 % och uppåt till 127 % av medelskattekraften. (SkkrB) 
  
 Täthetsmått enligt 2000 års förhållanden. Täthetsmåttet beräk- nas på följande sätt: AT00200B = (Andel som bor i tätorter > 199 inv.) (befolkning i tätorter > 199 inv.) / (ytan för tätorter > 199 inv.) / 100. Täthetsmåttet är begränsat nedåt till 0,05 och uppåt till 0,23. (AT00200B) 
  
 Både skattekraften och täthetsindex är således begränsade såväl uppåt som nedåt. Utredningen föreslår att variabeln Skattekraft begränsas ytterligare såväl uppåt som nedåt till 117 % respektive 83 % av medelskattekraften. Skälet till förslaget är att utvecklingen inom förskoleområdet, där efterfrågan på barnomsorg blir allt mer lika mellan landets kommuner, medfört att variabeln med sina nu- varande begränsningar tenderar att överskatta behov av att tillhan- dahålla barnomsorg i kommuner med hög skattekraft och till viss del underskatta behovet i kommuner med låg skattekraft. Genom de förändrade begränsningarna kommer skillnader i skattekraft på ett bättre sätt än i dag att spegla skillnader i kommunernas behov 
 189 
  
 Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet 
  
 SOU 2007:61 
  
 av att tillhandahålla barnomsorg. Utredningen föreslår även att tät- hetsmåttet uppdateras till 2005 års nivå. 
 Regressionsmodellen ger följande formel; 
 Behovet = 0,151 + 0,435*A28R + 0,282*SkkrB + 0,597*AT05200B 
 En teknisk beräkning måste sedan göras av det i regressionen skat- tade behovet. Först multipliceras varje kommuns befolkning med den framräknade åldersersättningen. Därefter beräknas en produkt- summa av det skattade behovet och produkten av kommunens be- folkning och den framräknade åldersersättningen. Slutligen divide- ras det skattade behovet i respektive kommun med den ovan fram- räknade produktsumman. Resultatet blir ett skattat behovsindex. Skälet till detta något komplicerade förfarande är att den genom- snittliga vägda standardkostnaden på 4 821 kronor inte ska påver- kas när vi multiplicerar åldersersättningen med behovsindex. 
 Totalt kan regressionsmodellen förklara 66 % av de skillnader i behov som finns mellan kommunerna efter det att vi tagit hänsyn till demografin. 
  
 Diagram 1 
  
 Sambandet 
  
 mellan 
  
 det faktiska 
  
 behovsindex 
  
 och 
  
 det 
  
 skattade 
  
 behovsindex 
  
 1,30 
  
 behovsindex 
  
 1,20 
  
 1,10 
  
 1,00 
  
 Faktiskt 
  
 0,90 
  
 0,80 
  
 0,70 
  
 0,70 
  
 0,80 
  
 0,90 
  
 1,00 
  
 1,10 
  
 1,20 
  
 Skattat behovsindex 
  
 190 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet 
  
 Den slutliga standardkostnaden för respektive kommun beräknas sedan genom att åldersersättningen multipliceras med behovsindex. 
 Resultatet av utredningens förslag och orsakerna till förändringar av tillägg och avdrag 
 Resultatet av förslagen är att 255 kommuner får höjda standard- kostnader medan 35 kommuner får sänkta standardkostnader. Storstäder och förortskommuner får som grupp något sänkta stan- dardkostnader medan samtliga övriga kommungrupper får höjda standardkostnader. De tio kommuner som får de största negativa förändringarna får avdrag med mellan 295 och 668 kronor per invå- nare. De tio kommuner som får de största positiva förändringarna får tillägg med mellan 318 och 374 kronor per invånare. 
 Det är i uppdateringen av regressionsmodellen man finner för- klaringen till de största förändringarna i kommunernas tillägg och avdrag. Syftet med regressionen är att fånga skillnader i behov eller efterfrågan på barnomsorg. I och med att behoven blivit allt mer lika i landet blir strukturvariablernas inbördes vikter i regressions- modellen annorlunda än vad de var för 4 år sedan då det fanns större skillnader i behov mellan kommunerna. Resultatet blir att även skillnaderna i behovsindex minskar. De nuvarande max och min värdena i KVolymindex (där man använder vikter – regres- sionskoefficienter - som beräknades 2003) uppgår till 1,28 respek- tive 0,77. Carter och min värdena för det av utredningen framtagna behovsindex är 1,18 respektive 0,82. Förändringarna i behovsindex speglar således de förändringar som har skett i det verkliga behovet av barnomsorg under de senaste åren. 
 Övriga föreslagna förändringar avseende beräkningen av ålders- ersättningen, uppdateringen av tätortsmåttet samt begränsningen av skattekraftens genomslag ger i allmänhet endast små föränd- ringar av standardkostnaden. För ett fåtal kommuner spelar dock även den ytterligare begränsningen av skattekraften en viss roll för att deras tillägg minskar. 
 Den uppdaterade delmodellen kan förklara 64 procent av kost- nadsskillnaderna för barnomsorg mellan kommunerna vilket är nå- got bättre än den nuvarande delmodellen. 
 191 
 Bilaga 6a Beräkningar till grund för delmodellen förskoleverksamhet SOU 2007:61 
 Diagram 2 Sambandet mellan kommunernas standardkostnader och 
 nettokostnader 2005 
  
 Standardkostnad 
 8000 
 2 
 R = 0,6387 
 7000 
 6000 
 5000 
 4000 
 3000 
 2000 
 1000 
 0 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 Nettokostnad 
 Totalt har 171 kommuner en standardkostnad i 2005 års prisnivå (exklusive särskilda medel för 2007) som avviker med 10 procent eller mindre från sin nettokostnad 2005. Enbart sju kommuner avviker med mer än 30 procent från sin faktiska nettokostnad. 
 Diagram 3 Procentuell skillnad mellan kommunernas standardkostnader, exklusive särskilda medel, och deras nettokostnader i 2005 års 
  
 prisnivå 
  
 180 
  
 160 
  
 140 
  
 120 
  
 100 
  
 80 
  
 d 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 under 70 % 
  
 70  
 %-89% 
  
 90%-109% 
  
 110%-129% 
  
 över 129% 
  
 192 
  
 Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
 193 
  
 Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6b 
 Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Nuvarande 
  
 standardkostnad 
  
 standardkostnad 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Kommunnamn 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 6 136 
  
 6 313 
  
 -177 
  
 -13 
  557 
  
 Danderyd 
  
 7 012 
  
 7 595 
  
 -583 
  
 -17 
  622 
  
 Ekerö 
  
 7 272 
  
 7 291 
  
 -19 
  
 -456 
  
 Haninge 
  
 5 848 
  
 5 898 
  
 -50 
  
 -3 
  592 
  
 Huddinge 
  
 6 778 
  
 6 869 
  
 -91 
  
 -8 
  076 
  
 Järfälla 
  
 6 291 
  
 6 604 
  
 -313 
  
 -19 
  326 
  
 Lidingö 
  
 6 952 
  
 7 604 
  
 -652 
  
 -27 
  314 
  
 Nacka 
  
 7 321 
  
 7 827 
  
 -506 
  
 -40 
  605 
  
 Norrtälje 
  
 4 227 
  
 4 015 
  
 212 
  
 11 574 
  
 Nykvarn 
  
 6 717 
  
 6 566 
  
 151 
  
 1 261 
  
 Nynäshamn 
  
 5 128 
  
 5 210 
  
 -82 
  
 -2 
  021 
  
 Salem 
  
 7 359 
  
 7 381 
  
 -22 
  
 -315 
  
 Sigtuna 
  
 6 174 
  
 6 361 
  
 -187 
  
 -6 
  865 
  
 Sollentuna 
  
 7 724 
  
 8 403 
  
 -679 
  
 -40 
  302 
  
 Solna 
  
 4 921 
  
 5 239 
  
 -318 
  
 -19 
  263 
  
 Stockholm 
  
 5 483 
  
 5 965 
  
 -482 
  
 -371 
  640 
  
 Sundbyberg 
  
 5 417 
  
 5 717 
  
 -300 
  
 -10 
  205 
  
 Södertälje 
  
 5 435 
  
 5 568 
  
 -133 
  
 -10 
  714 
  
 Tyresö 
  
 7 179 
  
 7 202 
  
 -23 
  
 -946 
  
 Täby 
  
 7 125 
  
 7 716 
  
 -591 
  
 -35 
  811 
  
 Upplands Väsby 
  
 6 251 
  
 6 512 
  
 -261 
  
 Palmer 
  820 
  
 Upplands-Bro 
  
 6 041 
  
 6 251 
  
 -210 
  
 -4 
  479 
  
 Vallentuna 
  
 7 163 
  
 7 102 
  
 61 
  
 1 671 
  
 Vaxholm 
  
 7 646 
  
 7 702 
  
 -56 
  
 -567 
  
 Värmdö 
  
 7 193 
  
 7 084 
  
 109 
  
 3 808 
  
 Österåker 
  
 6 962 
  
 6 939 
  
 23 
  
 859 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 4 982 
  
 4 816 
  
 166 
  
 6 378 
  
 Heby 
  
 3 991 
  
 3 667 
  
 324 
  
 4 417 
  
 Håbo 
  
 6 780 
  
 6 691 
  
 89 
  
 1 653 
  
 Knivsta 
  
 7 593 
  
 7 407 
  
 186 
  
 2 478 
  
 Tierp 
  
 4 145 
  
 3 890 
  
 255 
  
 5 114 
  
 Uppsala 
  
 5 221 
  
 5 317 
  
 -96 
  
 -17 
  598 
  
 Älvkarleby 
  
 3 974 
  
 3 799 
  
 175 
  
 1 589 
  
 Östhammar 
  
 3 940 
  
 3 738 
  
 202 
  
 4 365 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 4 605 
  
 4 532 
  
 73 
  
 6 689 
  
 Flen 
  
 4 265 
  
 4 063 
  
 202 
  
 3 315 
  
 Gnesta 
  
 4 676 
  
 4 435 
  
 241 
  
 2 400 
  
 Katrineholm 
  
 4 306 
  
 4 221 
  
 85 
  
 2 736 
  
 194 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 Bilaga 6b 
 Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Nuvarande 
  
 standardkostnad 
  
 standardkostnad 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Nyköping 
  
 4 702 
  
 4 628 
  
 74 
  
 3 686 
  
 Oxelösund 
  
 3 805 
  
 3 749 
  
 56 
  
 624 
  
 Strängnäs 
  
 5 203 
  
 5 107 
  
 96 
  
 2 943 
  
 Trosa 
  
 5 662 
  
 5 525 
  
 137 
  
 1 484 
  
 Vingåker 
  
 4 364 
  
 4 075 
  
 289 
  
 2 679 
  
 Östergötlands län 
  
 Boxholm 
  
 3 971 
  
 3 724 
  
 247 
  
 1 295 
  
 Finspång 
  
 4 225 
  
 4 081 
  
 144 
  
 3 008 
  
 Kinda 
  
 4 122 
  
 3 829 
  
 293 
  
 2 914 
  
 Linköping 
  
 5 042 
  
 5 050 
  
 -8 
  
 -1 
  101 
  
 Mjölby 
  
 4 424 
  
 4 227 
  
 197 
  
 4 976 
  
 Motala 
  
 4 453 
  
 4 317 
  
 136 
  
 5 700 
  
 Norrköping 
  
 4 681 
  
 4 666 
  
 15 
  
 1 870 
  
 Söderköping 
  
 4 544 
  
 4 329 
  
 215 
  
 3 015 
  
 Vadstena 
  
 4 040 
  
 3 946 
  
 94 
  
 708 
  
 Valdemarsvik 
  
 3 384 
  
 3 166 
  
 218 
  
 1 771 
  
 Woods 
  
 3 739 
  
 3 443 
  
 296 
  
 1 144 
  
 Åtvidaberg 
  
 4 558 
  
 4 336 
  
 222 
  
 2 603 
  
 Ödeshög 
  
 3 969 
  
 3 726 
  
 243 
  
 1 340 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 3 558 
  
 3 326 
  
 232 
  
 1 526 
  
 Eksjö 
  
 4 246 
  
 4 034 
  
 212 
  
 3 514 
  
 Gislaved 
  
 4 920 
  
 4 739 
  
 181 
  
 5 338 
  
 Gnosjö 
  
 5 085 
  
 4 930 
  
 155 
  
 1 512 
  
 Habo 
  
 5 849 
  
 5 638 
  
 211 
  
 2 077 
  
 Jönköping 
  
 4 998 
  
 4 948 
  
 50 
  
 6 048 
  
 Fuller 
  
 4 560 
  
 4 371 
  
 189 
  
 1 339 
  
 Nässjö 
  
 4 492 
  
 4 257 
  
 235 
  
 6 889 
  
 Sävsjö 
  
 4 205 
  
 3 962 
  
 243 
  
 2 670 
  
 Tranås 
  
 4 687 
  
 4 485 
  
 202 
  
 3 589 
  
 Vaggeryd 
  
 4 951 
  
 4 749 
  
 202 
  
 2 558 
  
 Vetlanda 
  
 4 404 
  
 4 174 
  
 230 
  
 6 086 
  
 Värnamo 
  
 5 092 
  
 4 906 
  
 186 
  
 6 082 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 4 439 
  
 4 179 
  
 260 
  
 4 858 
  
 Lessebo 
  
 4 622 
  
 4 395 
  
 227 
  
 1 845 
  
 Ljungby 
  
 4 342 
  
 4 118 
  
 224 
  
 6 069 
  
 Markaryd 
  
 3 805 
  
 3 529 
  
 276 
  
 2 642 
  
 Tingsryd 
  
 3 632 
  
 3 349 
  
 283 
  
 3 620 
  
 Uppvidinge 
  
 4 057 
  
 3 778 
  
 279 
  
 2 641 
  
 195 
  
 Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6b 
 Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Nuvarande 
  
 standardkostnad 
  
 standardkostnad 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Växjö 
  
 4 868 
  
 4 748 
  
 120 
  
 9 284 
  
 Älmhult 
  
 4 673 
  
 4 406 
  
 267 
  
 4 097 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 3 314 
  
 3 012 
  
 302 
  
 3 342 
  
 Emmaboda 
  
 3 650 
  
 3 447 
  
 203 
  
 1 937 
  
 Hultsfred 
  
 3 348 
  
 3 103 
  
 245 
  
 3 542 
  
 Högsby 
  
 3 107 
  
 2 889 
  
 218 
  
 1 322 
  
 Kalmar 
  
 4 354 
  
 4 233 
  
 121 
  
 7 372 
  
 Mönsterås 
  
 4 030 
  
 3 796 
  
 234 
  
 3 066 
  
 Mörbylånga 
  
 4 222 
  
 3 939 
  
 283 
  
 3 794 
  
 Nybro 
  
 3 719 
  
 3 474 
  
 245 
  
 4 845 
  
 Oskarshamn 
  
 4 597 
  
 4 464 
  
 133 
  
 3 491 
  
 Torsås 
  
 3 799 
  
 3 512 
  
 287 
  
 2 078 
  
 Vimmerby 
  
 4 114 
  
 3 876 
  
 238 
  
 3 716 
  
 Västervik 
  
 3 786 
  
 3 621 
  
 165 
  
 6 023 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 3 804 
  
 3 485 
  
 319 
  
 18 339 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 4 157 
  
 4 036 
  
 121 
  
 3 752 
  
 Karlskrona 
  
 4 731 
  
 4 546 
  
 185 
  
 11 356 
  
 Mckay 
  
 3 714 
  
 3 574 
  
 140 
  
 1 875 
  
 Ronneby 
  
 3 975 
  
 3 820 
  
 155 
  
 4 395 
  
 Sölvesborg 
  
 4 191 
  
 4 016 
  
 175 
  
 2 898 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 4 859 
  
 4 643 
  
 216 
  
 3 026 
  
 Bromölla 
  
 4 454 
  
 4 297 
  
 157 
  
 1 899 
  
 Burlöv 
  
 5 486 
  
 5 560 
  
 -74 
  
 -1 
  134 
  
 Båstad 
  
 3 453 
  
 3 305 
  
 148 
  
 2 079 
  
 Eslöv 
  
 5 110 
  
 4 860 
  
 250 
  
 7 522 
  
 Helsingborg 
  
 4 900 
  
 5 037 
  
 -137 
  
 -16 
  722 
  
 Hässleholm 
  
 4 198 
  
 3 980 
  
 218 
  
 10 714 
  
 Höganäs 
  
 5 160 
  
 5 126 
  
 34 
  
 798 
  
 Hörby 
  
 3 977 
  
 3 714 
  
 263 
  
 3 754 
  
 Höör 
  
 4 780 
  
 4 487 
  
 293 
  
 4 279 
  
 Klippan 
  
 4 137 
  
 3 939 
  
 198 
  
 3 178 
  
 Kristianstad 
  
 4 432 
  
 4 282 
  
 150 
  
 11 387 
  
 Kävlinge 
  
 6 606 
  
 6 487 
  
 119 
  
 3 178 
  
 Landskrona 
  
 4 591 
  
 4 585 
  
 6 
  
 236 
  
 Lomma 
  
 7 018 
  
 7 388 
  
 -370 
  
 -6 
  976 
  
 Lund 
  
 5 103 
  
 5 239 
  
 -136 
  
 -13 
  907 
  
 196 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 Bilaga 6b 
 Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Nuvarande 
  
 standardkostnad 
  
 standardkostnad 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Malmö 
  
 4 483 
  
 4 647 
  
 -164 
  
 -44 
  488 
  
 Osby 
  
 4 002 
  
 3 767 
  
 235 
  
 2 961 
  
 Perstorp 
  
 4 519 
  
 4 297 
  
 222 
  
 1 529 
  
 Simrishamn 
  
 3 384 
  
 3 187 
  
 197 
  
 3 827 
  
 Sjöbo 
  
 4 161 
  
 3 860 
  
 301 
  
 5 268 
  
 Skurup 
  
 5 004 
  
 4 723 
  
 281 
  
 4 051 
  
 Staffanstorp 
  
 6 675 
  
 6 772 
  
 -97 
  
 -1 
  998 
  
 Svalöv 
  
 4 757 
  
 4 435 
  
 322 
  
 4 190 
  
 Svedala 
  
 6 206 
  
 6 175 
  
 31 
  
 580 
  
 Tomelilla 
  
 3 943 
  
 3 633 
  
 310 
  
 3 931 
  
 Trelleborg 
  
 4 699 
  
 4 620 
  
 79 
  
 3 147 
  
 Vellinge 
  
 6 190 
  
 6 379 
  
 -189 
  
 -5 
  995 
  
 Ystad 
  
 4 192 
  
 4 090 
  
 102 
  
 2 766 
  
 Åstorp 
  
 5 050 
  
 4 871 
  
 179 
  
 2 424 
  
 Ängelholm 
  
 4 445 
  
 4 361 
  
 84 
  
 3 221 
  
 Örkelljunga 
  
 3 832 
  
 3 547 
  
 285 
  
 2 723 
  
 Östra Göinge 
  
 4 200 
  
 3 933 
  
 267 
  
 3 736 
  
 Hallands län 
  
 Falkenberg 
  
 4 330 
  
 4 105 
  
 225 
  
 8 911 
  
 Halmstad 
  
 4 478 
  
 4 385 
  
 93 
  
 8 205 
  
 Hylte 
  
 4 233 
  
 3 905 
  
 328 
  
 3 401 
  
 Kungsbacka 
  
 6 419 
  
 6 316 
  
 103 
  
 7 191 
  
 Laholm 
  
 4 098 
  
 3 807 
  
 291 
  
 6 704 
  
 Varberg 
  
 4 747 
  
 4 576 
  
 171 
  
 9 374 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 5 571 
  
 5 459 
  
 112 
  
 2 957 
  
 Alingsås 
  
 4 835 
  
 4 736 
  
 99 
  
 3 565 
  
 Bengtsfors 
  
 3 318 
  
 3 091 
  
 227 
  
 2 321 
  
 Bollebygd 
  
 5 137 
  
 4 881 
  
 256 
  
 2 070 
  
 Borås 
  
 4 747 
  
 4 677 
  
 70 
  
 6 953 
  
 Dals-Ed 
  
 3 990 
  
 3 662 
  
 328 
  
 1 604 
  
 Essunga 
  
 3 825 
  
 3 557 
  
 268 
  
 1 532 
  
 Falköping 
  
 4 434 
  
 4 201 
  
 233 
  
 7 266 
  
 Färgelanda 
  
 3 833 
  
 3 514 
  
 319 
  
 2 177 
  
 Grästorp 
  
 4 046 
  
 3 767 
  
 279 
  
 1 608 
  
 Gullspång 
  
 3 284 
  
 3 051 
  
 233 
  
 1 304 
  
 Göteborg 
  
 4 992 
  
 5 245 
  
 -253 
  
 -122 
  690 
  
 Götene 
  
 4 457 
  
 4 196 
  
 261 
  
 3 361 
  
 Herrljunga 
  
 4 067 
  
 3 816 
  
 251 
  
 2 336 
  
 Hjo 
  
 4 364 
  
 4 153 
  
 211 
  
 1 867 
  
 Härryda 
  
 6 536 
  
 6 433 
  
 103 
  
 3 301 
  
 197 
  
 Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6b 
 Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Nuvarande 
  
 standardkostnad 
  
 standardkostnad 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Karlsborg 
  
 3 711 
  
 3 443 
  
 268 
  
 1 849 
  
 Kungälv 
  
 5 288 
  
 5 260 
  
 28 
  
 1 084 
  
 Lerum 
  
 6 372 
  
 6 230 
  
 142 
  
 5 184 
  
 Lidköping 
  
 4 649 
  
 4 508 
  
 141 
  
 5 271 
  
 Lilla Edet 
  
 4 245 
  
 4 035 
  
 210 
  
 2 707 
  
 Lysekil 
  
 3 801 
  
 3 698 
  
 103 
  
 1 510 
  
 Mariestad 
  
 4 214 
  
 4 042 
  
 172 
  
 4 110 
  
 Mark 
  
 4 436 
  
 4 147 
  
 289 
  
 9 680 
  
 Mellerud 
  
 3 467 
  
 3 198 
  
 269 
  
 2 593 
  
 Munkedal 
  
 3 792 
  
 3 545 
  
 247 
  
 2 540 
  
 Mölndal 
  
 6 196 
  
 6 249 
  
 -53 
  
 -3 
  086 
  
 Orust 
  
 3 914 
  
 3 700 
  
 214 
  
 3 250 
  
 Partille 
  
 6 480 
  
 6 694 
  
 -214 
  
 -7 
  178 
  
 Skara 
  
 4 462 
  
 4 272 
  
 190 
  
 3 530 
  
 Skövde 
  
 4 659 
  
 4 565 
  
 94 
  
 4 698 
  
 Sotenäs 
  
 3 799 
  
 3 729 
  
 70 
  
 652 
  
 Stenungsund 
  
 5 793 
  
 5 555 
  
 238 
  
 5 461 
  
 Strömstad 
  
 4 169 
  
 4 000 
  
 169 
  
 1 945 
  
 Svenljunga 
  
 4 112 
  
 3 789 
  
 323 
  
 3 369 
  
 Tanum 
  
 3 576 
  
 3 284 
  
 292 
  
 3 578 
  
 Tibro 
  
 4 063 
  
 3 865 
  
 198 
  
 2 095 
  
 Tidaholm 
  
 4 227 
  
 4 010 
  
 217 
  
 2 720 
  
 Tjörn 
  
 4 118 
  
 4 050 
  
 68 
  
 1 021 
  
 Tranemo 
  
 4 388 
  
 4 146 
  
 242 
  
 2 857 
  
 Trollhättan 
  
 4 969 
  
 4 986 
  
 -17 
  
 -906 
  
 Töreboda 
  
 3 691 
  
 3 393 
  
 298 
  
 2 822 
  
 Uddevalla 
  
 4 470 
  
 4 348 
  
 122 
  
 6 138 
  
 Ulricehamn 
  
 4 550 
  
 4 294 
  
 256 
  
 5 730 
  
 Vara 
  
 3 948 
  
 3 648 
  
 300 
  
 4 802 
  
 Vårgårda 
  
 4 489 
  
 4 184 
  
 305 
  
 3 281 
  
 Vänersborg 
  
 4 746 
  
 4 656 
  
 90 
  
 3 326 
  
 Åmål 
  
 4 106 
  
 3 931 
  
 175 
  
 2 229 
  
 Öckerö 
  
 5 692 
  
 5 649 
  
 43 
  
 526 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 3 767 
  
 3 547 
  
 220 
  
 5 778 
  
 Eda 
  
 3 623 
  
 3 323 
  
 300 
  
 2 580 
  
 Filipstad 
  
 3 640 
  
 3 412 
  
 228 
  
 2 512 
  
 Forshaga 
  
 4 838 
  
 4 571 
  
 267 
  
 3 075 
  
 Grums 
  
 3 682 
  
 3 523 
  
 159 
  
 1 496 
  
 Hagfors 
  
 3 262 
  
 3 080 
  
 182 
  
 2 427 
  
 Hammarö 
  
 5 927 
  
 5 824 
  
 103 
  
 1 481 
  
 198 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 Bilaga 6b 
 Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Nuvarande 
  
 standardkostnad 
  
 standardkostnad 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Karlstad 
  
 4 478 
  
 4 402 
  
 76 
  
 6 239 
  
 Kil 
  
 4 459 
  
 4 267 
  
 192 
  
 2 268 
  
 Kristinehamn 
  
 3 900 
  
 3 764 
  
 136 
  
 3 250 
  
 Munkfors 
  
 3 410 
  
 3 152 
  
 258 
  
 1 031 
  
 Storfors 
  
 3 800 
  
 3 549 
  
 251 
  
 1 140 
  
 Sunne 
  
 3 902 
  
 3 579 
  
 323 
  
 4 388 
  
 Säffle 
  
 3 682 
  
 3 499 
  
 183 
  
 2 943 
  
 Torsby 
  
 3 324 
  
 3 051 
  
 273 
  
 3 538 
  
 Årjäng 
  
 4 090 
  
 3 782 
  
 308 
  
 3 018 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 3 884 
  
 3 658 
  
 226 
  
 2 590 
  
 Degerfors 
  
 3 966 
  
 3 854 
  
 112 
  
 1 130 
  
 Hallsberg 
  
 4 038 
  
 3 850 
  
 188 
  
 2 879 
  
 Hällefors 
  
 3 268 
  
 3 070 
  
 198 
  
 1 510 
  
 Karlskoga 
  
 4 394 
  
 4 340 
  
 54 
  
 1 630 
  
 Kumla 
  
 5 481 
  
 5 285 
  
 196 
  
 3 817 
  
 Laxå 
  
 3 351 
  
 3 181 
  
 170 
  
 1 043 
  
 Lekeberg 
  
 4 553 
  
 4 237 
  
 316 
  
 2 238 
  
 Lindesberg 
  
 3 958 
  
 3 721 
  
 237 
  
 5 505 
  
 Ljusnarsberg 
  
 3 372 
  
 3 158 
  
 214 
  
 1 138 
  
 Perry 
  
 4 206 
  
 3 993 
  
 213 
  
 2 231 
  
 Örebro 
  
 4 873 
  
 4 858 
  
 15 
  
 1 916 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 4 392 
  
 4 248 
  
 144 
  
 1 927 
  
 Fagersta 
  
 4 061 
  
 3 996 
  
 65 
  
 798 
  
 Hallstahammar 
  
 3 965 
  
 3 824 
  
 141 
  
 2 109 
  
 Kungsör 
  
 4 909 
  
 4 723 
  
 186 
  
 1 544 
  
 Köping 
  
 4 091 
  
 3 969 
  
 122 
  
 3 007 
  
 Garcia 
  
 3 513 
  
 3 340 
  
 173 
  
 1 015 
  
 Sala 
  
 3 873 
  
 3 657 
  
 216 
  
 4 632 
  
 Skinnskatteberg 
  
 3 754 
  
 3 505 
  
 249 
  
 1 185 
  
 Surahammar 
  
 4 615 
  
 4 419 
  
 196 
  
 1 998 
  
 Västerås 
  
 5 022 
  
 5 086 
  
 -64 
  
 -8 
  444 
  
 Dalarnas län 
  
 Avesta 
  
 3 726 
  
 3 572 
  
 154 
  
 3 381 
  
 Borlänge 
  
 4 354 
  
 4 249 
  
 105 
  
 4 934 
  
 Falun 
  
 4 522 
  
 4 382 
  
 140 
  
 7 738 
  
 Gagnef 
  
 4 533 
  
 4 259 
  
 274 
  
 2 776 
  
 Hedemora 
  
 3 745 
  
 3 526 
  
 219 
  
 3 393 
  
 Leksand 
  
 3 898 
  
 3 698 
  
 200 
  
 3 088 
  
 Ludvika 
  
 3 798 
  
 3 663 
  
 135 
  
 3 447 
  
 199 
  
 Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6b 
 Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Nuvarande 
  
 standardkostnad 
  
 standardkostnad 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Malung 
  
 3 765 
  
 3 487 
  
 278 
  
 2 923 
  
 Mora 
  
 3 861 
  
 3 582 
  
 279 
  
 5 639 
  
 Orsa 
  
 3 753 
  
 3 437 
  
 316 
  
 2 218 
  
 Rättvik 
  
 3 423 
  
 3 199 
  
 224 
  
 2 438 
  
 Smedjebacken 
  
 3 460 
  
 3 330 
  
 130 
  
 1 406 
  
 Säter 
  
 4 062 
  
 3 810 
  
 252 
  
 2 769 
  
 Vansbro 
  
 3 772 
  
 3 512 
  
 260 
  
 1 836 
  
 Älvdalen 
  
 3 702 
  
 3 432 
  
 270 
  
 2 010 
  
 Oneill 
  
 Bollnäs 
  
 3 830 
  
 3 573 
  
 257 
  
 6 743 
  
 Gävle 
  
 4 544 
  
 4 494 
  
 50 
  
 4 610 
  
 Hofors 
  
 3 910 
  
 3 768 
  
 142 
  
 1 448 
  
 Hudiksvall 
  
 4 065 
  
 3 892 
  
 173 
  
 6 402 
  
 Ljusdal 
  
 3 885 
  
 3 632 
  
 253 
  
 4 904 
  
 Nordanstig 
  
 3 503 
  
 3 284 
  
 219 
  
 2 156 
  
 Ockelbo 
  
 3 675 
  
 3 407 
  
 268 
  
 1 622 
  
 Ovanåker 
  
 3 592 
  
 3 319 
  
 273 
  
 3 241 
  
 Sandviken 
  
 4 293 
  
 4 196 
  
 97 
  
 3 559 
  
 Söderhamn 
  
 3 532 
  
 3 354 
  
 178 
  
 4 718 
  
 Västernorrlands län 
  
 Härnösand 
  
 4 217 
  
 4 105 
  
 112 
  
 2 825 
  
 Kramfors 
  
 3 602 
  
 3 382 
  
 220 
  
 4 424 
  
 Sollefteå 
  
 3 629 
  
 3 382 
  
 247 
  
 5 181 
  
 Sundsvall 
  
 4 816 
  
 4 726 
  
 90 
  
 8 464 
  
 Harris 
  
 5 035 
  
 4 788 
  
 247 
  
 4 384 
  
 Ånge 
  
 3 635 
  
 3 375 
  
 260 
  
 2 780 
  
 Örnsköldsvik 
  
 4 284 
  
 4 103 
  
 181 
  
 9 945 
  
 Jämtlands län 
  
 Schmidt 
  
 3 582 
  
 3 250 
  
 332 
  
 2 555 
  
 Bräcke 
  
 3 799 
  
 3 501 
  
 298 
  
 2 143 
  
 Härjedalen 
  
 3 547 
  
 3 242 
  
 305 
  
 3 321 
  
 Krokom 
  
 4 787 
  
 4 407 
  
 380 
  
 5 369 
  
 Ragunda 
  
 3 520 
  
 3 209 
  
 311 
  
 1 803 
  
 Strömsund 
  
 3 334 
  
 3 034 
  
 300 
  
 3 879 
  
 Åre 
  
 4 089 
  
 3 722 
  
 367 
  
 3 658 
  
 Östersund 
  
 4 450 
  
 4 360 
  
 90 
  
 5 259 
  
 Västerbottens län 
  
 Goodman 
  
 3 671 
  
 3 312 
  
 359 
  
 917 
  
 Dorotea 
  
 3 082 
  
 2 789 
  
 293 
  
 903 
  
 Lycksele 
  
 4 002 
  
 3 770 
  
 232 
  
 2 947 
  
 Malå 
  
 4 091 
  
 3 811 
  
 280 
  
 958 
  
 200 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 Bilaga 6b 
 Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Nuvarande 
  
 standardkostnad 
  
 standardkostnad 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Nordmaling 
  
 4 094 
  
 3 780 
  
 314 
  
 2 346 
  
 Norsjö 
  
 3 608 
  
 3 307 
  
 301 
  
 1 344 
  
 Robertsfors 
  
 4 155 
  
 3 792 
  
 363 
  
 2 565 
  
 Skellefteå 
  
 4 325 
  
 4 116 
  
 209 
  
 15 029 
  
 Sorsele 
  
 3 443 
  
 3 135 
  
 308 
  
 895 
  
 Storuman 
  
 3 551 
  
 3 278 
  
 273 
  
 1 776 
  
 Umeå 
  
 4 809 
  
 4 683 
  
 126 
  
 13 956 
  
 Vilhelmina 
  
 3 955 
  
 3 653 
  
 302 
  
 2 213 
  
 Vindeln 
  
 3 569 
  
 3 317 
  
 252 
  
 1 450 
  
 Vännäs 
  
 4 754 
  
 4 446 
  
 308 
  
 2 591 
  
 Åsele 
  
 3 664 
  
 3 400 
  
 264 
  
 877 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 3 422 
  
 3 122 
  
 300 
  
 948 
  
 Arvidsjaur 
  
 3 865 
  
 3 632 
  
 233 
  
 1 588 
  
 Boden 
  
 4 356 
  
 4 159 
  
 197 
  
 5 551 
  
 Gällivare 
  
 3 843 
  
 3 702 
  
 141 
  
 2 690 
  
 Haparanda 
  
 3 485 
  
 3 246 
  
 239 
  
 2 434 
  
 Jokkmokk 
  
 3 352 
  
 3 143 
  
 209 
  
 1 157 
  
 Kalix 
  
 4 024 
  
 3 771 
  
 253 
  
 4 423 
  
 Kiruna 
  
 4 636 
  
 4 567 
  
 69 
  
 1 596 
  
 Luleå 
  
 4 478 
  
 4 421 
  
 57 
  
 4 147 
  
 Pajala 
  
 3 332 
  
 3 132 
  
 200 
  
 1 360 
  
 Piteå 
  
 4 557 
  
 4 336 
  
 221 
  
 9 033 
  
 Älvsbyn 
  
 3 932 
  
 3 735 
  
 197 
  
 1 705 
  
 Överkalix 
  
 2 909 
  
 2 713 
  
 196 
  
 759 
  
 Övertorneå 
  
 3 221 
  
 2 952 
  
 269 
  
 1 407 
  
 201 
  
 Bilaga 6b Resultatbilaga för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 6b 
 Utfall för kommunerna av förslagen till uppdatering och förändring av förskola och skolbarnomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Nuvarande 
  
 standardkostnad 
  
 standardkostnad 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Länssnitt (vägt 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 genomsnitt) 
  
 Stockholms 
  
 6 018 
  
 6 348 
  
 -330 
  
 -624 
  321 
  
 Uppsala 
  
 5 139 
  
 5 113 
  
 26 
  
 8 397 
  
 Södermanlands 
  
 4 639 
  
 4 538 
  
 101 
  
 26 556 
  
 Östergötlands 
  
 4 653 
  
 4 583 
  
 70 
  
 29 242 
  
 Jönköpings 
  
 4 815 
  
 4 666 
  
 149 
  
 49 227 
  
 Kronobergs 
  
 4 527 
  
 4 330 
  
 196 
  
 35 055 
  
 Kalmar 
  
 4 008 
  
 3 817 
  
 190 
  
 44 528 
  
 Gotland 
  
 3 804 
  
 3 485 
  
 319 
  
 18 339 
  
 Blekinge 
  
 4 321 
  
 4 160 
  
 161 
  
 24 275 
  
 Skåne 
  
 4 771 
  
 4 767 
  
 4 
  
 5 180 
  
 Hallands 
  
 4 944 
  
 4 790 
  
 153 
  
 43 785 
  
 Västra Götalands 
  
 4 874 
  
 4 867 
  
 7 
  
 10 916 
  
 Värmlands 
  
 4 131 
  
 3 959 
  
 173 
  
 47 165 
  
 Örebro 
  
 4 523 
  
 4 422 
  
 101 
  
 27 627 
  
 Västmanlands 
  
 4 604 
  
 4 564 
  
 39 
  
 9 771 
  
 Dalarnas 
  
 4 043 
  
 3 862 
  
 181 
  
 49 997 
  
 Graham 
  
 4 114 
  
 3 972 
  
 143 
  
 39 403 
  
 Västernorrlands 
  
 4 396 
  
 4 240 
  
 156 
  
 38 002 
  
 Jämtlands 
  
 4 136 
  
 3 916 
  
 220 
  
 27 987 
  
 Västerbottens 
  
 4 417 
  
 4 220 
  
 197 
  
 50 765 
  
 Norrbottens 
  
 4 217 
  
 4 063 
  
 154 
  
 38 796 
  
 202 
 Bilaga 7 Resultatbilaga för förskoleklass och grundskola 
 203 
  
 204 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Kommunnamn 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 323 
  
 -252 
  
 304 
  
 -225 
  
 -613 
  
 9 936 
  
 9 944 
  
 -8 
  
 Danderyd 
  
 10 235 
  
 -13 
  
 -293 
  
 10 288 
  
 -12 
  
 -241 
  
 -53 
  
 -1 
  602 
  
 Ekerö 
  
 11 535 
  
 -60 
  
 112 
  
 11 494 
  
 -56 
  
 67 
  
 41 
  
 984 
  
 Haninge 
  
 9 685 
  
 68 
  
 -176 
  
 9 799 
  
 64 
  
 -58 
  
 -114 
  
 -8 
  189 
  
 Huddinge 
  
 9 820 
  
 106 
  
 -270 
  
 9 841 
  
 100 
  
 -243 
  
 -21 
  
 -1 
  864 
  
 Järfälla 
  
 9 132 
  
 92 
  
 -280 
  
 9 167 
  
 87 
  
 -240 
  
 -35 
  
 -2 
  161 
  
 Lidingö 
  
 8 872 
  
 -29 
  
 -280 
  
 8 951 
  
 -28 
  
 -203 
  
 -79 
  
 -3 
  309 
  
 Nacka 
  
 9 725 
  
 22 
  
 -268 
  
 9 875 
  
 20 
  
 -116 
  
 -150 
  
 -12 
  037 
  
 Norrtälje 
  
 9 353 
  
 -65 
  
 369 
  
 9 145 
  
 -61 
  
 157 
  
 208 
  
 11 356 
  
 Nykvarn 
  
 11 447 
  
 -57 
  
 -60 
  
 11 335 
  
 -54 
  
 -175 
  
 112 
  
 936 
  
 Nynäshamn 
  
 9 704 
  
 -28 
  
 41 
  
 9 697 
  
 -26 
  
 33 
  
 7 
  
 173 
  
 Salem 
  
 11 702 
  
 29 
  
 -225 
  
 11 676 
  
 27 
  
 -249 
  
 26 
  
 373 
  
 Sigtuna 
  
 9 918 
  
 85 
  
 -129 
  
 9 957 
  
 80 
  
 -85 
  
 -39 
  
 -1 
  432 
  
 Sollentuna 
  
 9 983 
  
 62 
  
 -258 
  
 10 015 
  
 58 
  
 -222 
  
 -32 
  
 -1 
  899 
  
 Solna 
  
 5 047 
  
 26 
  
 -275 
  
 5 070 
  
 25 
  
 -251 
  
 -23 
  
 -1 
  393 
  
 Stockholm 
  
 6 696 
  
 65 
  
 -293 
  
 6 736 
  
 61 
  
 -249 
  
 -40 
  
 -30 
  842 
  
 Sundbyberg 
  
 6 376 
  
 73 
  
 -282 
  
 6 403 
  
 69 
  
 -251 
  
 -27 
  
 -918 
  
 Södertälje 
  
 9 044 
  
 184 
  
 -178 
  
 9 102 
  
 173 
  
 -109 
  
 -58 
  
 -4 
  672 
  
 Tyresö 
  
 10 687 
  
 Palmer 
  
 -251 
  
 10 700 
  
 Palmer 
  
 -239 
  
 -13 
  
 -535 
  
 Täby 
  
 9 730 
  
 -18 
  
 -298 
  
 9 805 
  
 -16 
  
 -224 
  
 -75 
  
 -4 
  545 
  
 Upplands Väsby 
  
 9 005 
  
 65 
  
 -270 
  
 9 021 
  
 61 
  
 -251 
  
 -16 
  
 -602 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 205 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Upplands-Bro 
  
 9 802 
  
 49 
  
 -155 
  
 9 949 
  
 46 
  
 -5 
  
 -147 
  
 -3 
  135 
  
 Vallentuna 
  
 10 868 
  
 -35 
  
 -11 
  
 10 777 
  
 -33 
  
 -104 
  
 91 
  
 2 493 
  
 Vaxholm 
  
 10 457 
  
 -46 
  
 179 
  
 10 435 
  
 -43 
  
 154 
  
 22 
  
 223 
  
 Värmdö 
  
 11 249 
  
 -58 
  
 240 
  
 11 173 
  
 -54 
  
 161 
  
 76 
  
 2 655 
  
 Österåker 
  
 10 301 
  
 -35 
  
 -41 
  
 10 229 
  
 -33 
  
 -115 
  
 72 
  
 2 688 
  
 Uppsla län 
  
 Enköping 
  
 9 479 
  
 -38 
  
 139 
  
 9 369 
  
 -36 
  
 27 
  
 110 
  
 4 226 
  
 Heby 
  
 10 148 
  
 -70 
  
 549 
  
 9 866 
  
 -66 
  
 263 
  
 282 
  
 3 845 
  
 Håbo 
  
 10 734 
  
 -39 
  
 14 
  
 10 633 
  
 -36 
  
 -90 
  
 101 
  
 1 875 
  
 Knivsta 
  
 10 807 
  
 -43 
  
 88 
  
 10 691 
  
 -40 
  
 -31 
  
 116 
  
 1 546 
  
 Tierp 
  
 9 907 
  
 -72 
  
 597 
  
 9 659 
  
 -68 
  
 345 
  
 248 
  
 4 974 
  
 Uppsala 
  
 8 230 
  
 23 
  
 -101 
  
 8 303 
  
 22 
  
 -26 
  
 -73 
  
 -13 
  381 
  
 Älvkarleby 
  
 9 217 
  
 -55 
  
 -36 
  
 9 224 
  
 -52 
  
 -32 
  
 -7 
  
 -64 
  
 Östhammar 
  
 9 802 
  
 -83 
  
 539 
  
 9 549 
  
 -78 
  
 281 
  
 253 
  
 5 467 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 8 450 
  
 38 
  
 -108 
  
 8 517 
  
 36 
  
 -38 
  
 -67 
  
 -6 
  140 
  
 Flen 
  
 9 345 
  
 6 
  
 256 
  
 9 201 
  
 6 
  
 112 
  
 144 
  
 2 363 
  
 Gnesta 
  
 10 269 
  
 -61 
  
 252 
  
 10 075 
  
 -57 
  
 54 
  
 194 
  
 1 932 
  
 Katrineholm 
  
 9 073 
  
 3 
  
 60 
  
 9 014 
  
 3 
  
 1 
  
 59 
  
 1 899 
  
 Nyköping 
  
 8 567 
  
 -31 
  
 124 
  
 8 505 
  
 -29 
  
 60 
  
 62 
  
 3 089 
  
 Oxelösund 
  
 7 735 
  
 -41 
  
 -289 
  
 7 775 
  
 -38 
  
 -251 
  
 -40 
  
 -445 
  
 Strängnäs 
  
 9 591 
  
 -43 
  
 114 
  
 9 570 
  
 -40 
  
 90 
  
 21 
  
 644 
  
 Trosa 
  
 10 232 
  
 -39 
  
 7 
  
 10 212 
  
 -37 
  
 -16 
  
 20 
  
 217 
  
 2007:61 SOU 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 206 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Vingåker 
  
 10 224 
  
 -58 
  
 366 
  
 9 888 
  
 -54 
  
 27 
  
 336 
  
 3 114 
  
 Östergötlands län 
  
 Boxholm 
  
 9 779 
  
 -84 
  
 225 
  
 9 760 
  
 -79 
  
 201 
  
 19 
  
 100 
  
 Finspång 
  
 8 723 
  
 -45 
  
 203 
  
 8 686 
  
 -42 
  
 163 
  
 37 
  
 773 
  
 Kinda 
  
 10 079 
  
 -94 
  
 604 
  
 9 745 
  
 -88 
  
 265 
  
 334 
  
 3 322 
  
 Linköping 
  
 8 216 
  
 -1 
  
 -118 
  
 8 271 
  
 -1 
  
 -63 
  
 -55 
  
 -7 
  570 
  
 Mjölby 
  
 9 385 
  
 -62 
  
 46 
  
 9 391 
  
 -59 
  
 48 
  
 -6 
  
 -152 
  
 Motala 
  
 9 057 
  
 -24 
  
 -40 
  
 9 081 
  
 -23 
  
 -17 
  
 -24 
  
 -1 
  006 
  
 Norrköping 
  
 8 571 
  
 29 
  
 -126 
  
 8 637 
  
 27 
  
 -58 
  
 -66 
  
 -8 
  226 
  
 Söderköping 
  
 10 187 
  
 -82 
  
 378 
  
 10 115 
  
 -77 
  
 301 
  
 72 
  
 1 010 
  
 Vadstena 
  
 8 834 
  
 -68 
  
 29 
  
 8 741 
  
 -64 
  
 -68 
  
 93 
  
 700 
  
 Valdemarsvik 
  
 9 184 
  
 -74 
  
 678 
  
 8 751 
  
 -69 
  
 240 
  
 433 
  
 3 517 
  
 Woods 
  
 10 700 
  
 -88 
  
 1 450 
  
 9 886 
  
 -83 
  
 631 
  
 814 
  
 3 147 
  
 Åtvidaberg 
  
 10 134 
  
 -74 
  
 313 
  
 9 902 
  
 -70 
  
 76 
  
 232 
  
 2 720 
  
 Ödeshög 
  
 9 672 
  
 -72 
  
 367 
  
 9 522 
  
 -68 
  
 213 
  
 150 
  
 827 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 10 456 
  
 -69 
  
 596 
  
 10 026 
  
 -64 
  
 162 
  
 430 
  
 2 828 
  
 Eksjö 
  
 8 742 
  
 -56 
  
 203 
  
 8 620 
  
 -53 
  
 78 
  
 122 
  
 2 022 
  
 Gislaved 
  
 10 299 
  
 71 
  
 152 
  
 10 380 
  
 67 
  
 237 
  
 -81 
  
 -2 
  389 
  
 Gnosjö 
  
 10 681 
  
 128 
  
 151 
  
 10 618 
  
 121 
  
 96 
  
 63 
  
 614 
  
 Habo 
  
 10 714 
  
 -76 
  
 159 
  
 10 537 
  
 -71 
  
 -23 
  
 177 
  
 1 742 
  
 Jönköping 
  
 8 709 
  
 9 
  
 -109 
  
 8 789 
  
 8 
  
 -28 
  
 -80 
  
 Palmer 
  677 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 207 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Fuller 
  
 10 014 
  
 -56 
  
 -51 
  
 9 973 
  
 -52 
  
 -95 
  
 41 
  
 291 
  
 Nässjö 
  
 9 209 
  
 -20 
  
 150 
  
 9 096 
  
 -19 
  
 35 
  
 113 
  
 3 312 
  
 Sävsjö 
  
 10 281 
  
 -20 
  
 326 
  
 10 094 
  
 -18 
  
 138 
  
 187 
  
 2 055 
  
 Tranås 
  
 8 843 
  
 -36 
  
 15 
  
 8 704 
  
 -34 
  
 -126 
  
 139 
  
 2 469 
  
 Vaggeryd 
  
 9 788 
  
 29 
  
 246 
  
 9 704 
  
 28 
  
 164 
  
 84 
  
 1 064 
  
 Vetlanda 
  
 9 726 
  
 -43 
  
 380 
  
 9 585 
  
 -41 
  
 237 
  
 141 
  
 3 731 
  
 Värnamo 
  
 9 462 
  
 61 
  
 187 
  
 9 319 
  
 57 
  
 48 
  
 143 
  
 4 676 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 9 365 
  
 -28 
  
 295 
  
 9 288 
  
 -27 
  
 216 
  
 77 
  
 1 439 
  
 Lessebo 
  
 10 082 
  
 -32 
  
 595 
  
 9 612 
  
 -30 
  
 123 
  
 470 
  
 3 820 
  
 Ljungby 
  
 9 330 
  
 -17 
  
 333 
  
 9 176 
  
 -16 
  
 178 
  
 154 
  
 4 172 
  
 Markaryd 
  
 8 516 
  
 -28 
  
 137 
  
 8 425 
  
 -26 
  
 44 
  
 91 
  
 871 
  
 Tingsryd 
  
 8 918 
  
 -55 
  
 590 
  
 8 534 
  
 -52 
  
 203 
  
 384 
  
 4 913 
  
 Uppvidinge 
  
 10 186 
  
 Palmer 
  
 1 010 
  
 9 837 
  
 -9 
  
 661 
  
 349 
  
 3 304 
  
 Växjö 
  
 8 293 
  
 -6 
  
 -18 
  
 8 297 
  
 -6 
  
 -14 
  
 -4 
  
 -309 
  
 Älmhult 
  
 9 155 
  
 -38 
  
 259 
  
 8 994 
  
 -36 
  
 96 
  
 161 
  
 2 471 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 8 550 
  
 -90 
  
 723 
  
 8 183 
  
 -84 
  
 350 
  
 367 
  
 4 062 
  
 Emmaboda 
  
 9 130 
  
 -28 
  
 304 
  
 9 055 
  
 -26 
  
 227 
  
 75 
  
 716 
  
 Hultsfred 
  
 9 172 
  
 -43 
  
 473 
  
 8 877 
  
 -41 
  
 175 
  
 295 
  
 4 265 
  
 Högsby 
  
 9 743 
  
 -4 
  
 620 
  
 9 462 
  
 -4 
  
 339 
  
 281 
  
 1 705 
  
 Kalmar 
  
 8 098 
  
 -37 
  
 -26 
  
 8 131 
  
 -35 
  
 5 
  
 -33 
  
 -2 
  010 
  
 2007:61 SOU 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 208 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Mönsterås 
  
 9 700 
  
 -67 
  
 339 
  
 9 476 
  
 -63 
  
 111 
  
 224 
  
 2 935 
  
 Mörbylånga 
  
 9 546 
  
 -85 
  
 292 
  
 9 699 
  
 -80 
  
 440 
  
 -153 
  
 -2 
  051 
  
 Nybro 
  
 8 667 
  
 -43 
  
 270 
  
 8 505 
  
 -40 
  
 106 
  
 162 
  
 3 204 
  
 Oskarshamn 
  
 8 685 
  
 -37 
  
 207 
  
 8 549 
  
 -35 
  
 68 
  
 136 
  
 3 570 
  
 Torsås 
  
 8 665 
  
 -69 
  
 323 
  
 8 461 
  
 -65 
  
 115 
  
 204 
  
 1 477 
  
 Vimmerby 
  
 9 644 
  
 -43 
  
 409 
  
 9 512 
  
 -40 
  
 275 
  
 132 
  
 2 061 
  
 Västervik 
  
 8 735 
  
 -55 
  
 170 
  
 8 704 
  
 -51 
  
 136 
  
 31 
  
 1 132 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 9 144 
  
 -89 
  
 368 
  
 8 970 
  
 -83 
  
 189 
  
 174 
  
 10 003 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 8 084 
  
 -52 
  
 -81 
  
 8 093 
  
 -49 
  
 -76 
  
 Palmer 
  
 -279 
  
 Karlskrona 
  
 8 243 
  
 -55 
  
 94 
  
 8 222 
  
 -51 
  
 70 
  
 21 
  
 1 289 
  
 Mckay 
  
 9 145 
  
 -1 
  
 62 
  
 9 030 
  
 -1 
  
 -53 
  
 115 
  
 1 540 
  
 Ronneby 
  
 8 191 
  
 -53 
  
 143 
  
 8 140 
  
 -50 
  
 89 
  
 51 
  
 1 446 
  
 Sölvesborg 
  
 8 096 
  
 -49 
  
 20 
  
 8 123 
  
 -46 
  
 44 
  
 -27 
  
 -447 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 9 641 
  
 2 
  
 -195 
  
 9 782 
  
 2 
  
 -54 
  
 -141 
  
 -1 
  975 
  
 Bromölla 
  
 8 703 
  
 -67 
  
 -39 
  
 8 660 
  
 -63 
  
 -86 
  
 43 
  
 520 
  
 Burlöv 
  
 9 058 
  
 130 
  
 -233 
  
 9 033 
  
 122 
  
 -250 
  
 25 
  
 383 
  
 Båstad 
  
 8 344 
  
 -47 
  
 233 
  
 8 165 
  
 -44 
  
 51 
  
 179 
  
 2 514 
  
 Eslöv 
  
 9 568 
  
 11 
  
 75 
  
 9 481 
  
 10 
  
 -12 
  
 87 
  
 2 618 
  
 Helsingborg 
  
 7 997 
  
 55 
  
 -225 
  
 8 092 
  
 52 
  
 -127 
  
 -95 
  
 -11 
  596 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 209 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Hässleholm 
  
 9 050 
  
 -20 
  
 39 
  
 9 102 
  
 -19 
  
 90 
  
 -52 
  
 -2 
  556 
  
 Höganäs 
  
 8 993 
  
 -37 
  
 -125 
  
 9 049 
  
 -35 
  
 -72 
  
 -56 
  
 -1 
  315 
  
 Hörby 
  
 9 151 
  
 -53 
  
 251 
  
 8 909 
  
 -49 
  
 6 
  
 242 
  
 3 454 
  
 Höör 
  
 9 770 
  
 -42 
  
 120 
  
 9 580 
  
 -39 
  
 -72 
  
 190 
  
 2 775 
  
 Klippan 
  
 8 821 
  
 -47 
  
 10 
  
 8 808 
  
 -44 
  
 -5 
  
 13 
  
 209 
  
 Kristianstad 
  
 8 716 
  
 8 
  
 -4 
  
 8 776 
  
 8 
  
 56 
  
 -60 
  
 -4 
  555 
  
 Kävlinge 
  
 9 227 
  
 -74 
  
 -143 
  
 9 358 
  
 -69 
  
 -17 
  
 -131 
  
 -3 
  498 
  
 Landskrona 
  
 8 305 
  
 125 
  
 -148 
  
 8 312 
  
 117 
  
 -133 
  
 -7 
  
 -275 
  
 Lomma 
  
 9 957 
  
 -59 
  
 -210 
  
 10 111 
  
 -56 
  
 -60 
  
 -154 
  
 -2 
  904 
  
 Lund 
  
 7 294 
  
 -4 
  
 -236 
  
 7 430 
  
 -4 
  
 -100 
  
 -136 
  
 -13 
  907 
  
 Malmö 
  
 7 285 
  
 178 
  
 -284 
  
 7 337 
  
 167 
  
 -221 
  
 -52 
  
 -14 
  106 
  
 Osby 
  
 9 146 
  
 -35 
  
 116 
  
 9 066 
  
 -33 
  
 34 
  
 80 
  
 1 008 
  
 Perstorp 
  
 8 958 
  
 2 
  
 -93 
  
 8 941 
  
 2 
  
 -110 
  
 17 
  
 117 
  
 Simrishamn 
  
 8 432 
  
 -61 
  
 206 
  
 8 302 
  
 -58 
  
 72 
  
 130 
  
 2 525 
  
 Sjöbo 
  
 8 952 
  
 -84 
  
 239 
  
 8 819 
  
 -79 
  
 101 
  
 133 
  
 2 328 
  
 Skurup 
  
 9 742 
  
 -58 
  
 41 
  
 9 618 
  
 -54 
  
 -86 
  
 124 
  
 1 787 
  
 Staffanstorp 
  
 10 291 
  
 -41 
  
 -190 
  
 10 351 
  
 -39 
  
 -132 
  
 -60 
  
 -1 
  236 
  
 Svalöv 
  
 10 166 
  
 -42 
  
 410 
  
 9 897 
  
 -39 
  
 139 
  
 269 
  
 3 500 
  
 Svedala 
  
 9 936 
  
 -79 
  
 -104 
  
 10 048 
  
 -74 
  
 4 
  
 -112 
  
 -2 
  096 
  
 Tomelilla 
  
 8 311 
  
 -71 
  
 201 
  
 8 129 
  
 -67 
  
 15 
  
 182 
  
 2 308 
  
 Trelleborg 
  
 8 824 
  
 -2 
  
 -42 
  
 8 779 
  
 -2 
  
 -88 
  
 45 
  
 1 792 
  
 Vellinge 
  
 10 062 
  
 -84 
  
 -163 
  
 10 382 
  
 -79 
  
 152 
  
 -320 
  
 -10 
  151 
  
 Ystad 
  
 7 894 
  
 -64 
  
 -21 
  
 7 809 
  
 -61 
  
 -110 
  
 85 
  
 2 305 
  
 2007:61 SOU 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 210 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Åstorp 
  
 9 956 
  
 64 
  
 -103 
  
 9 940 
  
 60 
  
 -116 
  
 16 
  
 217 
  
 Ängelholm 
  
 8 750 
  
 -53 
  
 -24 
  
 8 789 
  
 -50 
  
 12 
  
 -39 
  
 -1 
  496 
  
 Örkelljunga 
  
 9 171 
  
 -37 
  
 202 
  
 8 967 
  
 -35 
  
 -4 
  
 204 
  
 1 949 
  
 Östra Göinge 
  
 9 710 
  
 -64 
  
 258 
  
 9 621 
  
 -60 
  
 165 
  
 89 
  
 1 245 
  
 Hallands län 
  
 Falkenberg 
  
 9 510 
  
 -11 
  
 145 
  
 9 416 
  
 -10 
  
 50 
  
 94 
  
 3 723 
  
 Halmstad 
  
 8 277 
  
 12 
  
 -100 
  
 8 308 
  
 11 
  
 -68 
  
 -31 
  
 -2 
  735 
  
 Hylte 
  
 10 300 
  
 -2 
  
 459 
  
 10 085 
  
 -2 
  
 244 
  
 215 
  
 2 229 
  
 Kungsbacka 
  
 10 646 
  
 -78 
  
 -66 
  
 10 895 
  
 -73 
  
 178 
  
 -249 
  
 -17 
  384 
  
 Laholm 
  
 9 181 
  
 -47 
  
 257 
  
 9 038 
  
 -44 
  
 111 
  
 143 
  
 3 294 
  
 Varberg 
  
 8 904 
  
 -48 
  
 29 
  
 8 951 
  
 -45 
  
 73 
  
 -47 
  
 -2 
  576 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 10 327 
  
 -5 
  
 -75 
  
 10 493 
  
 -4 
  
 90 
  
 -166 
  
 -4 
  383 
  
 Alingsås 
  
 9 087 
  
 -52 
  
 -30 
  
 9 089 
  
 -49 
  
 -31 
  
 -2 
  
 -72 
  
 Bengtsfors 
  
 8 762 
  
 -79 
  
 633 
  
 8 370 
  
 -75 
  
 236 
  
 392 
  
 4 008 
  
 Bollebygd 
  
 10 378 
  
 -77 
  
 303 
  
 10 148 
  
 -72 
  
 69 
  
 230 
  
 1 860 
  
 Borås 
  
 8 571 
  
 34 
  
 -131 
  
 8 657 
  
 32 
  
 -43 
  
 -86 
  
 -8 
  542 
  
 Dals-Ed 
  
 8 951 
  
 -66 
  
 288 
  
 9 104 
  
 -62 
  
 437 
  
 -153 
  
 -748 
  
 Essunga 
  
 9 580 
  
 -103 
  
 367 
  
 9 341 
  
 -97 
  
 122 
  
 239 
  
 1 366 
  
 Falköping 
  
 9 162 
  
 -37 
  
 227 
  
 9 020 
  
 -35 
  
 83 
  
 142 
  
 4 428 
  
 Färgelanda 
  
 10 127 
  
 -78 
  
 631 
  
 9 748 
  
 -73 
  
 247 
  
 379 
  
 2 586 
  
 Grästorp 
  
 9 510 
  
 -92 
  
 146 
  
 9 354 
  
 -86 
  
 -16 
  
 156 
  
 899 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 211 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Gullspång 
  
 9 268 
  
 -74 
  
 814 
  
 8 641 
  
 -70 
  
 183 
  
 627 
  
 3 508 
  
 Göteborg 
  
 7 133 
  
 83 
  
 -272 
  
 7 229 
  
 78 
  
 -171 
  
 -96 
  
 -46 
  554 
  
 Götene 
  
 10 153 
  
 -61 
  
 275 
  
 9 984 
  
 -57 
  
 103 
  
 169 
  
 2 177 
  
 Herrljunga 
  
 9 853 
  
 -49 
  
 511 
  
 9 485 
  
 -46 
  
 140 
  
 368 
  
 3 424 
  
 Hjo 
  
 9 106 
  
 -86 
  
 64 
  
 8 957 
  
 -80 
  
 -90 
  
 149 
  
 1 319 
  
 Härryda 
  
 11 041 
  
 -36 
  
 -58 
  
 11 194 
  
 -34 
  
 93 
  
 -153 
  
 -4 
  903 
  
 Karlsborg 
  
 8 532 
  
 -97 
  
 356 
  
 8 315 
  
 -92 
  
 133 
  
 217 
  
 1 497 
  
 Kungälv 
  
 9 741 
  
 -49 
  
 3 
  
 9 773 
  
 -46 
  
 32 
  
 -32 
  
 -1 
  238 
  
 Lerum 
  
 11 106 
  
 -55 
  
 -139 
  
 11 292 
  
 -52 
  
 43 
  
 -186 
  
 -6 
  790 
  
 Lidköping 
  
 9 219 
  
 -41 
  
 82 
  
 9 086 
  
 -39 
  
 -53 
  
 133 
  
 4 972 
  
 Lilla Edet 
  
 10 324 
  
 -18 
  
 218 
  
 10 239 
  
 -17 
  
 132 
  
 85 
  
 1 096 
  
 Lysekil 
  
 8 446 
  
 -55 
  
 176 
  
 8 263 
  
 -52 
  
 -10 
  
 183 
  
 2 682 
  
 Mariestad 
  
 8 892 
  
 -57 
  
 139 
  
 8 746 
  
 -53 
  
 -10 
  
 146 
  
 3 489 
  
 Mark 
  
 9 846 
  
 -54 
  
 302 
  
 9 690 
  
 -51 
  
 142 
  
 156 
  
 5 225 
  
 Mellerud 
  
 9 160 
  
 -54 
  
 401 
  
 8 842 
  
 -51 
  
 79 
  
 318 
  
 3 065 
  
 Munkedal 
  
 9 439 
  
 -81 
  
 423 
  
 9 128 
  
 -76 
  
 107 
  
 311 
  
 3 198 
  
 Mölndal 
  
 9 155 
  
 -4 
  
 -235 
  
 9 330 
  
 -3 
  
 -60 
  
 -175 
  
 -10 
  191 
  
 Orust 
  
 9 390 
  
 -80 
  
 487 
  
 9 235 
  
 -75 
  
 328 
  
 155 
  
 2 354 
  
 Partille 
  
 10 466 
  
 7 
  
 -262 
  
 10 525 
  
 7 
  
 -203 
  
 -59 
  
 -1 
  979 
  
 Skara 
  
 9 205 
  
 -37 
  
 28 
  
 9 157 
  
 -35 
  
 -23 
  
 48 
  
 892 
  
 Skövde 
  
 8 421 
  
 -26 
  
 -51 
  
 8 403 
  
 -25 
  
 -71 
  
 18 
  
 900 
  
 Sotenäs 
  
 7 947 
  
 -92 
  
 51 
  
 7 843 
  
 -86 
  
 -59 
  
 104 
  
 968 
  
 Stenungsund 
  
 9 940 
  
 -67 
  
 -0 
  
 10 009 
  
 -63 
  
 65 
  
 -69 
  
 -1 
  583 
  
 2007:61 SOU 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 212 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Strömstad 
  
 8 628 
  
 -53 
  
 273 
  
 8 441 
  
 -50 
  
 83 
  
 187 
  
 2 152 
  
 Svenljunga 
  
 10 077 
  
 -65 
  
 672 
  
 9 819 
  
 -61 
  
 410 
  
 258 
  
 2 691 
  
 Tanum 
  
 9 119 
  
 -84 
  
 700 
  
 8 669 
  
 -79 
  
 245 
  
 450 
  
 5 513 
  
 Tibro 
  
 9 314 
  
 -31 
  
 -32 
  
 9 205 
  
 -29 
  
 -143 
  
 109 
  
 1 153 
  
 Tidaholm 
  
 9 523 
  
 -55 
  
 132 
  
 9 333 
  
 -51 
  
 -61 
  
 190 
  
 2 382 
  
 Tjörn 
  
 9 418 
  
 -82 
  
 306 
  
 9 384 
  
 -77 
  
 267 
  
 34 
  
 511 
  
 Tranemo 
  
 10 213 
  
 -26 
  
 567 
  
 9 838 
  
 -24 
  
 191 
  
 375 
  
 4 427 
  
 Trollhättan 
  
 9 071 
  
 50 
  
 -193 
  
 9 135 
  
 47 
  
 -126 
  
 -64 
  
 -3 
  411 
  
 Töreboda 
  
 9 402 
  
 -59 
  
 297 
  
 9 228 
  
 -56 
  
 120 
  
 174 
  
 1 648 
  
 Uddevalla 
  
 8 990 
  
 -3 
  
 -23 
  
 8 987 
  
 -3 
  
 -27 
  
 3 
  
 151 
  
 Ulricehamn 
  
 9 441 
  
 -62 
  
 399 
  
 9 174 
  
 -59 
  
 128 
  
 267 
  
 5 976 
  
 Vara 
  
 9 403 
  
 -63 
  
 414 
  
 9 146 
  
 -60 
  
 153 
  
 257 
  
 4 114 
  
 Vårgårda 
  
 10 468 
  
 -30 
  
 377 
  
 10 175 
  
 -28 
  
 82 
  
 293 
  
 3 152 
  
 Vänersborg 
  
 9 037 
  
 -37 
  
 9 
  
 9 011 
  
 -35 
  
 -19 
  
 26 
  
 961 
  
 Åmål 
  
 8 880 
  
 -46 
  
 181 
  
 8 615 
  
 -43 
  
 -86 
  
 265 
  
 3 375 
  
 Öckerö 
  
 9 850 
  
 -102 
  
 -41 
  
 9 794 
  
 -96 
  
 -103 
  
 56 
  
 685 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 8 682 
  
 -62 
  
 326 
  
 8 583 
  
 -58 
  
 223 
  
 99 
  
 2 600 
  
 Eda 
  
 9 341 
  
 -93 
  
 828 
  
 9 000 
  
 -87 
  
 482 
  
 341 
  
 2 933 
  
 Filipstad 
  
 8 382 
  
 -73 
  
 374 
  
 8 284 
  
 -69 
  
 271 
  
 98 
  
 1 080 
  
 Forshaga 
  
 10 175 
  
 -70 
  
 -22 
  
 10 209 
  
 -66 
  
 8 
  
 -34 
  
 -392 
  
 Grums 
  
 9 198 
  
 -82 
  
 219 
  
 9 014 
  
 -77 
  
 30 
  
 184 
  
 1 731 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 213 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Hagfors 
  
 8 272 
  
 -74 
  
 438 
  
 7 987 
  
 -70 
  
 148 
  
 285 
  
 3 801 
  
 Hammarö 
  
 10 464 
  
 -78 
  
 -179 
  
 10 467 
  
 -74 
  
 -181 
  
 -3 
  
 -43 
  
 Karlstad 
  
 7 561 
  
 -41 
  
 -129 
  
 7 651 
  
 -39 
  
 -42 
  
 -90 
  
 -7 
  389 
  
 Kil 
  
 10 265 
  
 -72 
  
 181 
  
 10 043 
  
 -68 
  
 -45 
  
 222 
  
 2 622 
  
 Kristinehamn 
  
 8 380 
  
 -66 
  
 24 
  
 8 289 
  
 -62 
  
 -71 
  
 91 
  
 2 175 
  
 Munkfors 
  
 7 933 
  
 -89 
  
 60 
  
 7 972 
  
 -84 
  
 94 
  
 -39 
  
 -156 
  
 Storfors 
  
 9 112 
  
 -37 
  
 383 
  
 9 151 
  
 -34 
  
 420 
  
 -39 
  
 -177 
  
 Sunne 
  
 10 160 
  
 -83 
  
 668 
  
 9 893 
  
 -78 
  
 396 
  
 267 
  
 3 627 
  
 Säffle 
  
 9 202 
  
 -75 
  
 413 
  
 9 078 
  
 -71 
  
 285 
  
 124 
  
 1 994 
  
 Torsby 
  
 8 725 
  
 -95 
  
 824 
  
 8 750 
  
 -90 
  
 844 
  
 -25 
  
 -324 
  
 Årjäng 
  
 9 588 
  
 -69 
  
 817 
  
 9 276 
  
 -65 
  
 501 
  
 312 
  
 3 058 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 8 864 
  
 -86 
  
 578 
  
 8 575 
  
 -81 
  
 284 
  
 289 
  
 3 312 
  
 Degerfors 
  
 8 851 
  
 -69 
  
 15 
  
 8 767 
  
 -65 
  
 -73 
  
 84 
  
 848 
  
 Hallsberg 
  
 9 666 
  
 -41 
  
 332 
  
 9 465 
  
 -39 
  
 129 
  
 201 
  
 3 078 
  
 Hällefors 
  
 8 504 
  
 -6 
  
 99 
  
 8 521 
  
 -5 
  
 116 
  
 -17 
  
 -130 
  
 Karlskoga 
  
 7 902 
  
 -44 
  
 -189 
  
 7 890 
  
 -41 
  
 -203 
  
 12 
  
 362 
  
 Kumla 
  
 9 504 
  
 -33 
  
 -117 
  
 9 464 
  
 -31 
  
 -159 
  
 40 
  
 779 
  
 Laxå 
  
 8 862 
  
 -51 
  
 443 
  
 8 660 
  
 -48 
  
 238 
  
 202 
  
 1 239 
  
 Lekeberg 
  
 9 276 
  
 -95 
  
 380 
  
 8 966 
  
 -89 
  
 65 
  
 310 
  
 2 195 
  
 Lindesberg 
  
 9 387 
  
 -48 
  
 250 
  
 9 358 
  
 -45 
  
 218 
  
 29 
  
 674 
  
 Ljusnarsberg 
  
 8 633 
  
 -58 
  
 238 
  
 8 592 
  
 -55 
  
 194 
  
 41 
  
 218 
  
 Perry 
  
 9 670 
  
 -42 
  
 75 
  
 9 598 
  
 -39 
  
 1 
  
 72 
  
 754 
  
 2007:61 SOU 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 214 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Örebro 
  
 8 426 
  
 48 
  
 -131 
  
 8 446 
  
 45 
  
 -108 
  
 -20 
  
 -2 
  555 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 8 636 
  
 -49 
  
 -13 
  
 8 525 
  
 -46 
  
 -127 
  
 111 
  
 1 485 
  
 Fagersta 
  
 7 677 
  
 -31 
  
 -211 
  
 7 747 
  
 -29 
  
 -143 
  
 -70 
  
 -859 
  
 Hallstahammar 
  
 9 054 
  
 -21 
  
 -122 
  
 9 020 
  
 -20 
  
 -157 
  
 34 
  
 508 
  
 Kungsör 
  
 9 115 
  
 -58 
  
 -28 
  
 9 063 
  
 -54 
  
 -83 
  
 52 
  
 432 
  
 Köping 
  
 8 271 
  
 -18 
  
 -16 
  
 8 214 
  
 -17 
  
 -74 
  
 57 
  
 1 405 
  
 Garcia 
  
 9 030 
  
 -66 
  
 -39 
  
 9 037 
  
 -62 
  
 -36 
  
 -7 
  
 -41 
  
 Sala 
  
 9 418 
  
 -42 
  
 328 
  
 9 136 
  
 -39 
  
 43 
  
 282 
  
 6 048 
  
 Skinnskatteberg 
  
 8 712 
  
 -74 
  
 575 
  
 8 439 
  
 -70 
  
 298 
  
 273 
  
 1 300 
  
 Surahammar 
  
 9 295 
  
 -29 
  
 134 
  
 9 078 
  
 -27 
  
 -84 
  
 217 
  
 2 213 
  
 Västerås 
  
 8 628 
  
 35 
  
 -171 
  
 8 657 
  
 33 
  
 -140 
  
 -29 
  
 -3 
  826 
  
 Dalarnas län 
  
 Avesta 
  
 8 082 
  
 -70 
  
 81 
  
 7 969 
  
 -66 
  
 -37 
  
 113 
  
 2 481 
  
 Borlänge 
  
 8 488 
  
 -26 
  
 -116 
  
 8 462 
  
 -24 
  
 -144 
  
 26 
  
 1 222 
  
 Falun 
  
 9 039 
  
 -54 
  
 16 
  
 9 063 
  
 -51 
  
 36 
  
 -24 
  
 -1 
  327 
  
 Gagnef 
  
 10 396 
  
 -41 
  
 467 
  
 10 210 
  
 -38 
  
 278 
  
 186 
  
 1 884 
  
 Hedemora 
  
 8 943 
  
 -62 
  
 179 
  
 8 845 
  
 -58 
  
 77 
  
 98 
  
 1 518 
  
 Leksand 
  
 9 302 
  
 -87 
  
 293 
  
 9 241 
  
 -82 
  
 227 
  
 61 
  
 942 
  
 Ludvika 
  
 8 205 
  
 -76 
  
 178 
  
 8 179 
  
 -72 
  
 148 
  
 26 
  
 664 
  
 Malung 
  
 8 665 
  
 -92 
  
 711 
  
 8 722 
  
 -87 
  
 763 
  
 -57 
  
 -599 
  
 Mora 
  
 8 894 
  
 -86 
  
 249 
  
 8 800 
  
 -81 
  
 150 
  
 94 
  
 1 900 
  
 Orsa 
  
 9 063 
  
 -77 
  
 21 
  
 9 037 
  
 -72 
  
 -10 
  
 26 
  
 183 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 215 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Rättvik 
  
 8 911 
  
 -88 
  
 537 
  
 8 712 
  
 -82 
  
 333 
  
 199 
  
 2 166 
  
 Smedjebacken 
  
 8 658 
  
 -90 
  
 274 
  
 8 496 
  
 -84 
  
 106 
  
 162 
  
 1 752 
  
 Säter 
  
 9 736 
  
 -89 
  
 408 
  
 9 498 
  
 -84 
  
 165 
  
 238 
  
 2 615 
  
 Vansbro 
  
 9 145 
  
 -98 
  
 731 
  
 9 075 
  
 -92 
  
 655 
  
 70 
  
 494 
  
 Älvdalen 
  
 8 475 
  
 -107 
  
 1 006 
  
 8 458 
  
 -100 
  
 983 
  
 17 
  
 127 
  
 Oneill 
  
 Bollnäs 
  
 8 341 
  
 -75 
  
 157 
  
 8 313 
  
 -70 
  
 125 
  
 28 
  
 735 
  
 Gävle 
  
 8 162 
  
 -29 
  
 -134 
  
 8 230 
  
 -28 
  
 -67 
  
 -68 
  
 -6 
  270 
  
 Hofors 
  
 8 389 
  
 -73 
  
 -14 
  
 8 360 
  
 -69 
  
 -47 
  
 29 
  
 296 
  
 Hudiksvall 
  
 8 738 
  
 -73 
  
 201 
  
 8 777 
  
 -69 
  
 235 
  
 -39 
  
 -1 
  443 
  
 Ljusdal 
  
 8 216 
  
 -84 
  
 486 
  
 8 322 
  
 -79 
  
 587 
  
 -106 
  
 -2 
  055 
  
 Nordanstig 
  
 9 626 
  
 -105 
  
 953 
  
 9 169 
  
 -99 
  
 489 
  
 457 
  
 4 500 
  
 Ockelbo 
  
 9 023 
  
 -82 
  
 392 
  
 8 974 
  
 -77 
  
 338 
  
 49 
  
 296 
  
 Ovanåker 
  
 8 871 
  
 -101 
  
 395 
  
 8 644 
  
 -95 
  
 162 
  
 227 
  
 2 695 
  
 Sandviken 
  
 8 468 
  
 -49 
  
 27 
  
 8 455 
  
 -46 
  
 12 
  
 13 
  
 477 
  
 Söderhamn 
  
 8 608 
  
 -73 
  
 117 
  
 8 589 
  
 -68 
  
 94 
  
 19 
  
 504 
  
 Västernorrlands län 
  
 Härnösand 
  
 8 415 
  
 -55 
  
 57 
  
 8 372 
  
 -52 
  
 10 
  
 43 
  
 1 085 
  
 Kramfors 
  
 8 169 
  
 -86 
  
 458 
  
 7 978 
  
 -81 
  
 261 
  
 191 
  
 3 840 
  
 Sollefteå 
  
 8 378 
  
 -72 
  
 530 
  
 8 505 
  
 -68 
  
 652 
  
 -127 
  
 -2 
  664 
  
 Sundsvall 
  
 7 976 
  
 -62 
  
 -27 
  
 8 097 
  
 -58 
  
 90 
  
 -121 
  
 -11 
  379 
  
 Harris 
  
 9 093 
  
 -72 
  
 55 
  
 9 082 
  
 -68 
  
 40 
  
 11 
  
 195 
  
 2007:61 SOU 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 216 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Ånge 
  
 9 395 
  
 -87 
  
 1 003 
  
 9 062 
  
 -82 
  
 664 
  
 333 
  
 3 560 
  
 Örnsköldsvik 
  
 8 781 
  
 -74 
  
 327 
  
 8 682 
  
 -70 
  
 223 
  
 99 
  
 5 439 
  
 Jämtlands län 
  
 Schmidt 
  
 10 687 
  
 -101 
  
 1 762 
  
 10 624 
  
 -94 
  
 1 693 
  
 63 
  
 485 
  
 Bräcke 
  
 10 913 
  
 -66 
  
 1 744 
  
 11 159 
  
 -62 
  
 1 986 
  
 -246 
  
 -1 
  769 
  
 Härjedalen 
  
 8 926 
  
 -102 
  
 1 176 
  
 9 176 
  
 -96 
  
 1 420 
  
 -250 
  
 -2 
  722 
  
 Krokom 
  
 10 759 
  
 -82 
  
 1 177 
  
 10 725 
  
 -77 
  
 1 138 
  
 34 
  
 480 
  
 Ragunda 
  
 9 725 
  
 -97 
  
 1 352 
  
 9 568 
  
 -91 
  
 1 189 
  
 157 
  
 910 
  
 Strömsund 
  
 9 599 
  
 -93 
  
 1 361 
  
 9 842 
  
 -87 
  
 1 599 
  
 -243 
  
 -3 
  142 
  
 Åre 
  
 10 201 
  
 -99 
  
 1 517 
  
 10 208 
  
 -93 
  
 1 518 
  
 -7 
  
 -70 
  
 Östersund 
  
 7 809 
  
 -88 
  
 -26 
  
 7 849 
  
 -83 
  
 9 
  
 -40 
  
 -2 
  337 
  
 Västerbottens län 
  
 Goodman 
  
 9 740 
  
 -90 
  
 1 149 
  
 9 936 
  
 -85 
  
 1 340 
  
 -196 
  
 917 
  
 Dorotea 
  
 9 128 
  
 -62 
  
 1 745 
  
 9 038 
  
 -58 
  
 1 651 
  
 90 
  
 277 
  
 Lycksele 
  
 9 404 
  
 -63 
  
 667 
  
 9 462 
  
 -60 
  
 721 
  
 -58 
  
 -737 
  
 Malå 
  
 9 193 
  
 -89 
  
 684 
  
 9 304 
  
 -83 
  
 790 
  
 -111 
  
 -380 
  
 Nordmaling 
  
 9 080 
  
 -108 
  
 686 
  
 8 911 
  
 -101 
  
 511 
  
 169 
  
 1 262 
  
 Norsjö 
  
 9 714 
  
 -61 
  
 872 
  
 10 207 
  
 -58 
  
 1 361 
  
 -493 
  
 -2 
  202 
  
 Robertsfors 
  
 10 265 
  
 -87 
  
 1 184 
  
 9 607 
  
 -81 
  
 520 
  
 658 
  
 4 649 
  
 Skellefteå 
  
 9 071 
  
 -78 
  
 266 
  
 9 080 
  
 -73 
  
 270 
  
 -9 
  
 -647 
  
 Sorsele 
  
 10 050 
  
 -61 
  
 2 078 
  
 10 065 
  
 -57 
  
 2 089 
  
 -15 
  
 -44 
  
 Storuman 
  
 9 596 
  
 -105 
  
 1 318 
  
 10 095 
  
 -99 
  
 1 811 
  
 -499 
  
 -3 
  247 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 217 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Umeå 
  
 -49 
  
 -59 
  
 -46 
  
 5 
  
 -7 
  421 
  
 8 208 
  
 8 275 
  
 -67 
  
 Vilhelmina 
  
 10 195 
  
 -87 
  
 1 474 
  
 10 151 
  
 -81 
  
 1 425 
  
 44 
  
 322 
  
 Vindeln 
  
 9 480 
  
 -97 
  
 1 166 
  
 9 656 
  
 -91 
  
 1 336 
  
 -176 
  
 -1 
  012 
  
 Vännäs 
  
 10 413 
  
 -95 
  
 291 
  
 10 208 
  
 -89 
  
 80 
  
 205 
  
 1 724 
  
 Åsele 
  
 9 128 
  
 -90 
  
 1 204 
  
 9 353 
  
 -85 
  
 1 423 
  
 -225 
  
 -747 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 9 034 
  
 -88 
  
 1 398 
  
 9 231 
  
 -83 
  
 1 590 
  
 -197 
  
 -622 
  
 Arvidsjaur 
  
 8 066 
  
 -98 
  
 567 
  
 8 353 
  
 -92 
  
 848 
  
 -287 
  
 -1 
  956 
  
 Boden 
  
 8 868 
  
 -79 
  
 203 
  
 8 885 
  
 -74 
  
 216 
  
 -17 
  
 -479 
  
 Gällivare 
  
 8 805 
  
 -89 
  
 405 
  
 8 750 
  
 -83 
  
 345 
  
 55 
  
 1 049 
  
 Haparanda 
  
 8 807 
  
 127 
  
 305 
  
 8 919 
  
 119 
  
 425 
  
 -112 
  
 -1 
  141 
  
 Jokkmokk 
  
 9 438 
  
 -72 
  
 1 081 
  
 9 405 
  
 -68 
  
 1 044 
  
 33 
  
 183 
  
 Kalix 
  
 8 469 
  
 -70 
  
 294 
  
 8 407 
  
 -66 
  
 228 
  
 62 
  
 1 084 
  
 Kiruna 
  
 9 325 
  
 -89 
  
 287 
  
 9 333 
  
 -83 
  
 290 
  
 -8 
  
 -185 
  
 Luleå 
  
 8 167 
  
 -60 
  
 -27 
  
 8 208 
  
 -57 
  
 11 
  
 -41 
  
 -2 
  983 
  
 Pajala 
  
 9 078 
  
 -80 
  
 1 489 
  
 9 412 
  
 -75 
  
 1 818 
  
 -334 
  
 -2 
  271 
  
 Piteå 
  
 8 663 
  
 -89 
  
 97 
  
 8 724 
  
 -84 
  
 153 
  
 -61 
  
 -2 
  493 
  
 Älvsbyn 
  
 9 001 
  
 -89 
  
 336 
  
 8 978 
  
 -84 
  
 308 
  
 23 
  
 199 
  
 Överkalix 
  
 7 800 
  
 -100 
  
 552 
  
 8 191 
  
 -94 
  
 937 
  
 -391 
  
 -1 
  514 
  
 Övertorneå 
  
 9 559 
  
 -35 
  
 1 268 
  
 9 780 
  
 -33 
  
 1 487 
  
 -221 
  
 -1 
  156 
  
 2007:61 SOU 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 218 
 Bilaga 7 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av förskoleklass och grundskola, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 modersmåls- 
  
 modersmåls- 
  
 Förslag till 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 Nuvarande 
  
 undervisning och 
  
 Varav små 
  
 ny standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 standard- 
  
 svenska som 
  
 skolor och 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 kostnad 
  
 andraspråk 
  
 skolskjuts 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Länssnitt (vägt 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 genomsnitt) 
  
 Stockholms 
  
 59 
  
 -219 
  
 56 
  
 -185 
  
 -57 
  868 
  
 8 345 
  
 8 376 
  
 -31 
  
 Uppsala 
  
 8 958 
  
 -10 
  
 60 
  
 8 931 
  
 Palmer 
  
 33 
  
 27 
  
 8 488 
  
 Södermanlands 
  
 8 914 
  
 -5 
  
 33 
  
 8 888 
  
 -4 
  
 7 
  
 25 
  
 6 673 
  
 Östergötlands 
  
 8 760 
  
 -13 
  
 3 
  
 8 762 
  
 -12 
  
 4 
  
 -2 
  
 -839 
  
 Jönköpings 
  
 9 335 
  
 5 
  
 87 
  
 9 296 
  
 5 
  
 49 
  
 39 
  
 12 739 
  
 Kronobergs 
  
 8 875 
  
 -19 
  
 226 
  
 8 760 
  
 -18 
  
 109 
  
 116 
  
 20 679 
  
 Kalmar 
  
 8 777 
  
 -48 
  
 231 
  
 8 687 
  
 -45 
  
 138 
  
 90 
  
 21 063 
  
 Gotland 
  
 9 144 
  
 -89 
  
 368 
  
 8 970 
  
 -83 
  
 189 
  
 174 
  
 10 003 
  
 Blekinge 
  
 8 265 
  
 -49 
  
 56 
  
 8 241 
  
 -46 
  
 30 
  
 24 
  
 3 549 
  
 Skåne 
  
 8 404 
  
 34 
  
 -113 
  
 8 436 
  
 32 
  
 -78 
  
 -33 
  
 -38 
  111 
  
 Hallands 
  
 9 293 
  
 -30 
  
 16 
  
 9 340 
  
 -28 
  
 61 
  
 -47 
  
 -13 
  449 
  
 Västra Götalands 
  
 8 672 
  
 5 
  
 -37 
  
 8 669 
  
 4 
  
 -39 
  
 3 
  
 4 405 
  
 Värmlands 
  
 8 685 
  
 -64 
  
 195 
  
 8 622 
  
 -60 
  
 129 
  
 63 
  
 17 141 
  
 Örebro 
  
 8 715 
  
 -4 
  
 4 
  
 8 676 
  
 -3 
  
 -35 
  
 39 
  
 10 775 
  
 Västmanlands 
  
 8 695 
  
 2 
  
 -68 
  
 8 660 
  
 1 
  
 -103 
  
 35 
  
 8 664 
  
 Dalarnas 
  
 8 822 
  
 -65 
  
 190 
  
 8 764 
  
 -62 
  
 128 
  
 58 
  
 16 022 
  
 Graham 
  
 8 454 
  
 -59 
  
 105 
  
 8 455 
  
 -55 
  
 103 
  
 -1 
  
 -265 
  
 Västernorrlands 
  
 8 397 
  
 -69 
  
 200 
  
 8 397 
  
 -64 
  
 196 
  
 0 
  
 77 
  
 Jämtlands 
  
 9 040 
  
 -90 
  
 745 
  
 9 105 
  
 -85 
  
 803 
  
 -64 
  
 -8 
  165 
  
 Västerbottens 
  
 8 879 
  
 -67 
  
 340 
  
 8 913 
  
 -63 
  
 370 
  
 -34 
  
 -7 
  284 
  
 Norrbottens 
  
 8 640 
  
 -68 
  
 264 
  
 8 689 
  
 -64 
  
 309 
  
 -49 
  
 -12 
  284 
  
 grundskola och förskoleklass för Resultatbilaga 7 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
 Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola 
 219 
  
 Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 8 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 standard- 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 kostnad 
  
 bebyggelse- 
  
 standard- 
  
 bebyggelse- 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Kommunnamn 
  
 kr/inv 
  
 struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv 
  
 tkr 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 3 479 
  
 -1 
  
 3 482 
  
 1 
  
 -3 
  
 -230 
  
 Danderyd 
  
 2 689 
  
 -110 
  
 2 714 
  
 -87 
  
 -25 
  
 -756 
  
 Ekerö 
  
 3 927 
  
 10 
  
 3 913 
  
 -3 
  
 14 
  
 336 
  
 Haninge 
  
 3 344 
  
 -40 
  
 3 343 
  
 -42 
  
 1 
  
 72 
  
 Huddinge 
  
 3 386 
  
 -13 
  
 3 384 
  
 -16 
  
 2 
  
 178 
  
 Järfälla 
  
 3 107 
  
 -102 
  
 3 133 
  
 -79 
  
 -26 
  
 -1 
  605 
  
 Lidingö 
  
 2 750 
  
 -104 
  
 2 767 
  
 -88 
  
 -17 
  
 -712 
  
 Nacka 
  
 2 966 
  
 -15 
  
 2 961 
  
 -20 
  
 5 
  
 401 
  
 Norrtälje 
  
 3 643 
  
 46 
  
 3 628 
  
 31 
  
 15 
  
 819 
  
 Nykvarn 
  
 3 657 
  
 120 
  
 3 625 
  
 89 
  
 32 
  
 267 
  
 Nynäshamn 
  
 3 570 
  
 3 
  
 3 552 
  
 -16 
  
 18 
  
 444 
  
 Salem 
  
 3 762 
  
 7 
  
 3 753 
  
 -3 
  
 9 
  
 129 
  
 Sigtuna 
  
 3 489 
  
 61 
  
 3 469 
  
 43 
  
 20 
  
 734 
  
 Sollentuna 
  
 3 095 
  
 -108 
  
 3 123 
  
 -81 
  
 -28 
  
 -1 
  662 
  
 Solna 
  
 1 722 
  
 -119 
  
 1 746 
  
 -96 
  
 -24 
  
 -1 
  454 
  
 Stockholm 
  
 2 373 
  
 -61 
  
 2 391 
  
 -44 
  
 -18 
  
 -13 
  879 
  
 Sundbyberg 
  
 2 195 
  
 -116 
  
 2 218 
  
 -94 
  
 -23 
  
 -782 
  
 Södertälje 
  
 3 231 
  
 -56 
  
 3 236 
  
 -52 
  
 -5 
  
 -403 
  
 Tyresö 
  
 3 612 
  
 -33 
  
 3 604 
  
 -40 
  
 8 
  
 329 
  
 Täby 
  
 3 093 
  
 -104 
  
 3 116 
  
 -82 
  
 -23 
  
 -1 
  394 
  
 Upplands Väsby 
  
 3 121 
  
 -107 
  
 3 145 
  
 -85 
  
 -24 
  
 -903 
  
 Upplands-Bro 
  
 3 881 
  
 -14 
  
 3 879 
  
 -16 
  
 2 
  
 43 
  
 Vallentuna 
  
 3 597 
  
 -46 
  
 3 602 
  
 -41 
  
 -5 
  
 -137 
  
 Vaxholm 
  
 3 352 
  
 101 
  
 3 302 
  
 52 
  
 50 
  
 506 
  
 Värmdö 
  
 3 376 
  
 28 
  
 3 343 
  
 -5 
  
 33 
  
 1 153 
  
 Österåker 
  
 3 508 
  
 -60 
  
 3 512 
  
 -56 
  
 -4 
  
 -149 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 3 705 
  
 10 
  
 3 696 
  
 1 
  
 9 
  
 346 
  
 Heby 
  
 4 590 
  
 99 
  
 4 567 
  
 77 
  
 23 
  
 314 
  
 Håbo 
  
 3 833 
  
 -45 
  
 3 825 
  
 -54 
  
 8 
  
 149 
  
 Knivsta 
  
 4 010 
  
 133 
  
 3 992 
  
 117 
  
 18 
  
 240 
  
 Tierp 
  
 3 452 
  
 38 
  
 3 446 
  
 33 
  
 6 
  
 120 
  
 Uppsala 
  
 3 244 
  
 -17 
  
 3 256 
  
 -6 
  
 -12 
  
 -2 
  200 
  
 Älvkarleby 
  
 3 391 
  
 91 
  
 3 370 
  
 71 
  
 21 
  
 191 
  
 Östhammar 
  
 4 126 
  
 82 
  
 4 101 
  
 58 
  
 25 
  
 540 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 3 394 
  
 -32 
  
 3 397 
  
 -29 
  
 -3 
  
 -275 
  
 Flen 
  
 3 781 
  
 25 
  
 3 761 
  
 5 
  
 20 
  
 328 
  
 Gnesta 
  
 3 688 
  
 121 
  
 3 658 
  
 93 
  
 30 
  
 299 
  
 Katrineholm 
  
 3 462 
  
 -28 
  
 3 475 
  
 -15 
  
 -13 
  
 -418 
  
 Nyköping 
  
 3 631 
  
 -20 
  
 3 632 
  
 -19 
  
 -1 
  
 -50 
  
 Oxelösund 
  
 3 441 
  
 81 
  
 3 450 
  
 92 
  
 Palmer 
  
 -100 
  
 Strängnäs 
  
 3 772 
  
 25 
  
 3 761 
  
 14 
  
 11 
  
 337 
  
 Trosa 
  
 3 470 
  
 4 
  
 3 480 
  
 14 
  
 -10 
  
 -108 
  
 Vingåker 
  
 3 916 
  
 125 
  
 3 885 
  
 97 
  
 31 
  
 287 
  
 220 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola 
  
 Bilaga 8 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 standard- 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 kostnad 
  
 bebyggelse- 
  
 standard- 
  
 bebyggelse- 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Östergötlands län 
  
 kr/inv 
  
 struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv 
  
 tkr 
  
 Boxholm 
  
 3 428 
  
 88 
  
 3 442 
  
 103 
  
 -14 
  
 -73 
  
 Finspång 
  
 3 888 
  
 -22 
  
 3 891 
  
 -19 
  
 -3 
  
 -63 
  
 Kinda 
  
 4 225 
  
 153 
  
 4 153 
  
 82 
  
 72 
  
 716 
  
 Linköping 
  
 3 114 
  
 -12 
  
 3 118 
  
 -8 
  
 -4 
  
 -551 
  
 Mjölby 
  
 3 595 
  
 6 
  
 3 591 
  
 3 
  
 4 
  
 101 
  
 Motala 
  
 3 538 
  
 -44 
  
 3 553 
  
 -30 
  
 -15 
  
 -629 
  
 Norrköping 
  
 3 389 
  
 -39 
  
 3 391 
  
 -38 
  
 -2 
  
 -249 
  
 Söderköping 
  
 4 322 
  
 143 
  
 4 286 
  
 110 
  
 36 
  
 505 
  
 Vadstena 
  
 3 198 
  
 90 
  
 3 171 
  
 64 
  
 27 
  
 203 
  
 Valdemarsvik 
  
 3 815 
  
 22 
  
 3 817 
  
 24 
  
 -2 
  
 -16 
  
 Woods 
  
 4 089 
  
 129 
  
 4 060 
  
 101 
  
 29 
  
 112 
  
 Åtvidaberg 
  
 3 875 
  
 121 
  
 3 841 
  
 88 
  
 34 
  
 399 
  
 Ödeshög 
  
 4 032 
  
 130 
  
 4 003 
  
 104 
  
 29 
  
 160 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 5 187 
  
 200 
  
 5 133 
  
 147 
  
 54 
  
 355 
  
 Eksjö 
  
 3 662 
  
 -11 
  
 3 670 
  
 -4 
  
 -8 
  
 -133 
  
 Gislaved 
  
 3 913 
  
 45 
  
 3 905 
  
 37 
  
 8 
  
 236 
  
 Gnosjö 
  
 4 483 
  
 164 
  
 4 425 
  
 108 
  
 58 
  
 566 
  
 Habo 
  
 4 449 
  
 155 
  
 4 421 
  
 130 
  
 28 
  
 276 
  
 Jönköping 
  
 3 436 
  
 28 
  
 3 435 
  
 28 
  
 1 
  
 121 
  
 Fuller 
  
 3 932 
  
 134 
  
 3 919 
  
 123 
  
 13 
  
 92 
  
 Nässjö 
  
 3 562 
  
 -5 
  
 3 562 
  
 -4 
  
 0 
  
 0 
  
 Sävsjö 
  
 4 075 
  
 140 
  
 4 026 
  
 92 
  
 49 
  
 538 
  
 Tranås 
  
 3 165 
  
 -67 
  
 3 176 
  
 -57 
  
 -11 
  
 -195 
  
 Vaggeryd 
  
 4 079 
  
 134 
  
 4 065 
  
 121 
  
 14 
  
 177 
  
 Vetlanda 
  
 3 468 
  
 10 
  
 3 474 
  
 17 
  
 -6 
  
 -159 
  
 Värnamo 
  
 3 662 
  
 -7 
  
 3 666 
  
 -5 
  
 -4 
  
 -131 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 3 999 
  
 21 
  
 4 013 
  
 35 
  
 -14 
  
 -262 
  
 Lessebo 
  
 3 770 
  
 114 
  
 3 749 
  
 94 
  
 21 
  
 171 
  
 Ljungby 
  
 3 688 
  
 -5 
  
 3 689 
  
 -4 
  
 -1 
  
 -27 
  
 Markaryd 
  
 3 514 
  
 -16 
  
 3 528 
  
 -1 
  
 -14 
  
 -134 
  
 Tingsryd 
  
 3 691 
  
 51 
  
 3 683 
  
 44 
  
 8 
  
 102 
  
 Uppvidinge 
  
 4 002 
  
 59 
  
 3 976 
  
 33 
  
 26 
  
 246 
  
 Växjö 
  
 3 195 
  
 -24 
  
 3 208 
  
 -11 
  
 -13 
  
 -1 
  006 
  
 Älmhult 
  
 3 641 
  
 Palmer 
  
 3 638 
  
 -12 
  
 3 
  
 46 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 4 306 
  
 187 
  
 4 286 
  
 169 
  
 20 
  
 221 
  
 Emmaboda 
  
 3 507 
  
 86 
  
 3 503 
  
 83 
  
 4 
  
 38 
  
 Hultsfred 
  
 4 115 
  
 36 
  
 4 094 
  
 16 
  
 21 
  
 304 
  
 Högsby 
  
 4 160 
  
 134 
  
 4 127 
  
 103 
  
 33 
  
 200 
  
 Kalmar 
  
 3 326 
  
 -10 
  
 3 330 
  
 -5 
  
 -4 
  
 -244 
  
 Mönsterås 
  
 4 006 
  
 141 
  
 3 953 
  
 90 
  
 53 
  
 694 
  
 Mörbylånga 
  
 3 979 
  
 126 
  
 3 956 
  
 106 
  
 23 
  
 308 
  
 Nybro 
  
 3 526 
  
 -31 
  
 3 535 
  
 -22 
  
 Palmer 
  
 -178 
  
 Oskarshamn 
  
 3 325 
  
 -46 
  
 3 339 
  
 -32 
  
 -14 
  
 -367 
  
 221 
  
 Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 8 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 standard- 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 kostnad 
  
 bebyggelse- 
  
 standard- 
  
 bebyggelse- 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv 
  
 tkr 
  
 Torsås 
  
 3 777 
  
 11 
  
 3 776 
  
 11 
  
 1 
  
 7 
  
 Vimmerby 
  
 3 801 
  
 5 
  
 3 799 
  
 4 
  
 2 
  
 31 
  
 Västervik 
  
 3 473 
  
 -17 
  
 3 493 
  
 3 
  
 -20 
  
 -730 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 3 827 
  
 81 
  
 3 797 
  
 51 
  
 30 
  
 1 725 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 3 139 
  
 -43 
  
 3 154 
  
 -29 
  
 -15 
  
 -465 
  
 Karlskrona 
  
 3 224 
  
 -9 
  
 3 233 
  
 1 
  
 Palmer 
  
 -552 
  
 Mckay 
  
 3 774 
  
 112 
  
 3 746 
  
 85 
  
 28 
  
 375 
  
 Ronneby 
  
 3 337 
  
 -22 
  
 3 372 
  
 12 
  
 -35 
  
 -993 
  
 Sölvesborg 
  
 3 321 
  
 -24 
  
 3 335 
  
 -10 
  
 -14 
  
 -232 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 3 897 
  
 111 
  
 3 877 
  
 92 
  
 20 
  
 280 
  
 Bromölla 
  
 3 764 
  
 96 
  
 3 752 
  
 85 
  
 12 
  
 145 
  
 Burlöv 
  
 3 731 
  
 -106 
  
 3 752 
  
 -86 
  
 -21 
  
 -322 
  
 Båstad 
  
 3 256 
  
 86 
  
 3 258 
  
 89 
  
 -2 
  
 -28 
  
 Eslöv 
  
 3 708 
  
 -9 
  
 3 705 
  
 -13 
  
 3 
  
 90 
  
 Helsingborg 
  
 3 101 
  
 -46 
  
 3 104 
  
 -44 
  
 -3 
  
 -366 
  
 Hässleholm 
  
 3 667 
  
 29 
  
 3 657 
  
 21 
  
 10 
  
 491 
  
 Höganäs 
  
 2 882 
  
 -47 
  
 2 894 
  
 -36 
  
 -12 
  
 -282 
  
 Hörby 
  
 3 982 
  
 127 
  
 3 950 
  
 98 
  
 32 
  
 457 
  
 Höör 
  
 4 076 
  
 130 
  
 4 035 
  
 90 
  
 41 
  
 599 
  
 Klippan 
  
 3 586 
  
 -15 
  
 3 591 
  
 -10 
  
 -5 
  
 -80 
  
 Kristianstad 
  
 3 492 
  
 17 
  
 3 485 
  
 11 
  
 7 
  
 531 
  
 Kävlinge 
  
 3 327 
  
 -8 
  
 3 329 
  
 -7 
  
 -2 
  
 -53 
  
 Landskrona 
  
 3 388 
  
 -57 
  
 3 400 
  
 -46 
  
 -12 
  
 -472 
  
 Lomma 
  
 3 045 
  
 -19 
  
 3 045 
  
 -19 
  
 0 
  
 0 
  
 Lund 
  
 2 886 
  
 -54 
  
 2 910 
  
 -31 
  
 -24 
  
 -2 
  454 
  
 Malmö 
  
 2 728 
  
 -87 
  
 2 760 
  
 -55 
  
 -32 
  
 -8 
  681 
  
 Osby 
  
 3 805 
  
 118 
  
 3 778 
  
 94 
  
 27 
  
 340 
  
 Perstorp 
  
 4 762 
  
 156 
  
 4 707 
  
 103 
  
 55 
  
 379 
  
 Simrishamn 
  
 3 661 
  
 19 
  
 3 640 
  
 -3 
  
 21 
  
 408 
  
 Sjöbo 
  
 3 757 
  
 22 
  
 3 745 
  
 9 
  
 12 
  
 210 
  
 Skurup 
  
 3 829 
  
 112 
  
 3 797 
  
 81 
  
 32 
  
 461 
  
 Staffanstorp 
  
 3 490 
  
 -98 
  
 3 506 
  
 -84 
  
 -16 
  
 -330 
  
 Svalöv 
  
 4 003 
  
 132 
  
 3 964 
  
 95 
  
 39 
  
 507 
  
 Svedala 
  
 3 869 
  
 -12 
  
 3 879 
  
 -2 
  
 -10 
  
 -187 
  
 Tomelilla 
  
 3 968 
  
 114 
  
 3 940 
  
 88 
  
 28 
  
 355 
  
 Trelleborg 
  
 3 493 
  
 -43 
  
 3 502 
  
 -35 
  
 Palmer 
  
 -358 
  
 Vellinge 
  
 3 434 
  
 50 
  
 3 407 
  
 25 
  
 27 
  
 856 
  
 Ystad 
  
 3 094 
  
 -53 
  
 3 115 
  
 -32 
  
 -21 
  
 -570 
  
 Åstorp 
  
 3 803 
  
 114 
  
 3 779 
  
 91 
  
 24 
  
 325 
  
 Ängelholm 
  
 3 404 
  
 -16 
  
 3 410 
  
 -10 
  
 -6 
  
 -230 
  
 Örkelljunga 
  
 4 286 
  
 150 
  
 4 242 
  
 108 
  
 44 
  
 420 
  
 Östra Göinge 
  
 4 546 
  
 152 
  
 4 502 
  
 108 
  
 44 
  
 616 
  
 222 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola 
  
 Bilaga 8 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 standard- 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 kostnad 
  
 bebyggelse- 
  
 standard- 
  
 bebyggelse- 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Hallands län 
  
 kr/inv 
  
 struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv 
  
 tkr 
  
 Falkenberg 
  
 3 687 
  
 -16 
  
 3 694 
  
 Palmer 
  
 -7 
  
 -277 
  
 Halmstad 
  
 3 328 
  
 -25 
  
 3 345 
  
 -8 
  
 -17 
  
 -1 
  500 
  
 Hylte 
  
 4 170 
  
 34 
  
 4 163 
  
 27 
  
 7 
  
 73 
  
 Kungsbacka 
  
 3 591 
  
 62 
  
 3 558 
  
 29 
  
 33 
  
 2 304 
  
 Laholm 
  
 3 919 
  
 43 
  
 3 910 
  
 34 
  
 9 
  
 207 
  
 Varberg 
  
 3 694 
  
 7 
  
 3 690 
  
 3 
  
 4 
  
 219 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 3 962 
  
 4 
  
 3 944 
  
 -15 
  
 18 
  
 475 
  
 Alingsås 
  
 3 794 
  
 -22 
  
 3 802 
  
 -14 
  
 -8 
  
 -288 
  
 Bengtsfors 
  
 3 603 
  
 23 
  
 3 587 
  
 6 
  
 16 
  
 164 
  
 Bollebygd 
  
 3 869 
  
 118 
  
 3 847 
  
 97 
  
 22 
  
 178 
  
 Borås 
  
 3 303 
  
 -18 
  
 3 306 
  
 -15 
  
 -3 
  
 -298 
  
 Dals-Ed 
  
 3 791 
  
 112 
  
 3 774 
  
 97 
  
 17 
  
 83 
  
 Essunga 
  
 4 188 
  
 144 
  
 4 136 
  
 93 
  
 52 
  
 297 
  
 Falköping 
  
 3 737 
  
 3 
  
 3 753 
  
 19 
  
 -16 
  
 -499 
  
 Färgelanda 
  
 4 579 
  
 150 
  
 4 543 
  
 116 
  
 36 
  
 246 
  
 Grästorp 
  
 4 124 
  
 132 
  
 4 104 
  
 113 
  
 20 
  
 115 
  
 Gullspång 
  
 4 664 
  
 164 
  
 4 593 
  
 95 
  
 71 
  
 397 
  
 Göteborg 
  
 2 750 
  
 -6 
  
 2 751 
  
 -5 
  
 -1 
  
 -485 
  
 Götene 
  
 3 611 
  
 108 
  
 3 602 
  
 102 
  
 9 
  
 116 
  
 Herrljunga 
  
 4 153 
  
 135 
  
 4 129 
  
 113 
  
 24 
  
 223 
  
 Hjo 
  
 3 519 
  
 100 
  
 3 515 
  
 98 
  
 4 
  
 35 
  
 Härryda 
  
 3 742 
  
 15 
  
 3 739 
  
 12 
  
 3 
  
 96 
  
 Karlsborg 
  
 3 927 
  
 126 
  
 3 894 
  
 96 
  
 33 
  
 228 
  
 Kungälv 
  
 3 835 
  
 1 
  
 3 826 
  
 -8 
  
 9 
  
 348 
  
 Lerum 
  
 4 012 
  
 22 
  
 3 992 
  
 2 
  
 20 
  
 730 
  
 Lidköping 
  
 3 494 
  
 -30 
  
 3 500 
  
 -24 
  
 -6 
  
 -224 
  
 Lilla Edet 
  
 4 289 
  
 137 
  
 4 262 
  
 111 
  
 27 
  
 348 
  
 Lysekil 
  
 3 773 
  
 9 
  
 3 763 
  
 -1 
  
 10 
  
 147 
  
 Mariestad 
  
 3 625 
  
 -29 
  
 3 626 
  
 -28 
  
 -1 
  
 -24 
  
 Weber 
  
 3 813 
  
 31 
  
 3 799 
  
 17 
  
 14 
  
 469 
  
 Mellerud 
  
 3 513 
  
 9 
  
 3 504 
  
 -0 
  
 9 
  
 87 
  
 Munkedal 
  
 3 824 
  
 114 
  
 3 810 
  
 101 
  
 14 
  
 144 
  
 Mölndal 
  
 3 268 
  
 -31 
  
 3 271 
  
 -29 
  
 -3 
  
 -175 
  
 Orust 
  
 4 281 
  
 95 
  
 4 245 
  
 60 
  
 36 
  
 547 
  
 Partille 
  
 3 666 
  
 -77 
  
 3 689 
  
 -55 
  
 -23 
  
 -771 
  
 Skara 
  
 3 694 
  
 -15 
  
 3 705 
  
 -5 
  
 -11 
  
 -204 
  
 Skövde 
  
 3 337 
  
 -25 
  
 3 351 
  
 -11 
  
 -14 
  
 -700 
  
 Sotenäs 
  
 3 300 
  
 84 
  
 3 285 
  
 70 
  
 15 
  
 140 
  
 Stenungsund 
  
 3 695 
  
 -6 
  
 3 685 
  
 -16 
  
 10 
  
 229 
  
 Strömstad 
  
 3 456 
  
 115 
  
 3 399 
  
 59 
  
 57 
  
 656 
  
 Svenljunga 
  
 3 955 
  
 132 
  
 3 919 
  
 97 
  
 36 
  
 375 
  
 Tanum 
  
 4 150 
  
 88 
  
 4 105 
  
 44 
  
 45 
  
 551 
  
 Tibro 
  
 3 834 
  
 114 
  
 3 814 
  
 94 
  
 20 
  
 212 
  
 Tidaholm 
  
 3 837 
  
 122 
  
 3 802 
  
 87 
  
 35 
  
 439 
  
 Tjörn 
  
 4 326 
  
 158 
  
 4 283 
  
 118 
  
 43 
  
 646 
  
 Tranemo 
  
 3 985 
  
 123 
  
 3 957 
  
 97 
  
 28 
  
 331 
  
 223 
  
 Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 8 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 standard- 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 kostnad 
  
 bebyggelse- 
  
 standard- 
  
 bebyggelse- 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv 
  
 tkr 
  
 Trollhättan 
  
 3 438 
  
 -58 
  
 3 449 
  
 -48 
  
 -11 
  
 -586 
  
 Töreboda 
  
 4 326 
  
 145 
  
 4 290 
  
 111 
  
 36 
  
 341 
  
 Uddevalla 
  
 3 614 
  
 -15 
  
 3 609 
  
 -21 
  
 5 
  
 252 
  
 Ulricehamn 
  
 3 483 
  
 18 
  
 3 490 
  
 23 
  
 -7 
  
 -157 
  
 Vara 
  
 3 778 
  
 54 
  
 3 749 
  
 24 
  
 29 
  
 464 
  
 Vårgårda 
  
 4 292 
  
 145 
  
 4 249 
  
 104 
  
 43 
  
 463 
  
 Vänersborg 
  
 3 826 
  
 -17 
  
 3 815 
  
 -29 
  
 11 
  
 406 
  
 Åmål 
  
 3 897 
  
 121 
  
 3 846 
  
 70 
  
 51 
  
 650 
  
 Öckerö 
  
 4 178 
  
 132 
  
 4 137 
  
 92 
  
 41 
  
 501 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 3 499 
  
 -8 
  
 3 497 
  
 -11 
  
 2 
  
 53 
  
 Eda 
  
 3 531 
  
 87 
  
 3 515 
  
 72 
  
 16 
  
 138 
  
 Filipstad 
  
 3 209 
  
 -28 
  
 3 218 
  
 -19 
  
 Palmer 
  
 -99 
  
 Forshaga 
  
 4 010 
  
 127 
  
 3 976 
  
 94 
  
 34 
  
 392 
  
 Grums 
  
 3 705 
  
 99 
  
 3 672 
  
 67 
  
 33 
  
 310 
  
 Hagfors 
  
 3 588 
  
 5 
  
 3 580 
  
 -3 
  
 8 
  
 107 
  
 Hammarö 
  
 3 745 
  
 114 
  
 3 722 
  
 93 
  
 23 
  
 331 
  
 Karlstad 
  
 3 062 
  
 -32 
  
 3 070 
  
 -25 
  
 -8 
  
 -657 
  
 Kil 
  
 4 296 
  
 151 
  
 4 240 
  
 96 
  
 56 
  
 662 
  
 Kristinehamn 
  
 3 353 
  
 -60 
  
 3 378 
  
 -37 
  
 -25 
  
 -597 
  
 Munkfors 
  
 3 555 
  
 103 
  
 3 532 
  
 82 
  
 23 
  
 92 
  
 Storfors 
  
 4 446 
  
 160 
  
 4 374 
  
 90 
  
 72 
  
 327 
  
 Sunne 
  
 3 639 
  
 21 
  
 3 624 
  
 6 
  
 15 
  
 204 
  
 Säffle 
  
 3 718 
  
 -9 
  
 3 715 
  
 -13 
  
 3 
  
 48 
  
 Torsby 
  
 3 888 
  
 187 
  
 3 865 
  
 166 
  
 23 
  
 298 
  
 Årjäng 
  
 3 282 
  
 159 
  
 3 252 
  
 130 
  
 30 
  
 294 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 3 690 
  
 99 
  
 3 679 
  
 89 
  
 11 
  
 126 
  
 Degerfors 
  
 3 617 
  
 106 
  
 3 577 
  
 67 
  
 40 
  
 404 
  
 Hallsberg 
  
 4 006 
  
 8 
  
 3 998 
  
 0 
  
 8 
  
 123 
  
 Hällefors 
  
 3 564 
  
 90 
  
 3 551 
  
 78 
  
 13 
  
 99 
  
 Karlskoga 
  
 3 209 
  
 -87 
  
 3 220 
  
 -77 
  
 -11 
  
 -332 
  
 Kumla 
  
 3 383 
  
 -87 
  
 3 407 
  
 -64 
  
 -24 
  
 -467 
  
 Laxå 
  
 3 836 
  
 111 
  
 3 843 
  
 120 
  
 -7 
  
 -43 
  
 Lekeberg 
  
 4 028 
  
 128 
  
 4 017 
  
 119 
  
 11 
  
 78 
  
 Lindesberg 
  
 3 901 
  
 27 
  
 3 893 
  
 19 
  
 8 
  
 186 
  
 Ljusnarsberg 
  
 3 614 
  
 106 
  
 3 553 
  
 45 
  
 61 
  
 324 
  
 Perry 
  
 3 745 
  
 106 
  
 3 728 
  
 89 
  
 17 
  
 178 
  
 Örebro 
  
 3 323 
  
 -49 
  
 3 332 
  
 -41 
  
 Palmer 
  
 -1 
  150 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 3 549 
  
 104 
  
 3 524 
  
 80 
  
 25 
  
 335 
  
 Fagersta 
  
 3 256 
  
 88 
  
 3 251 
  
 85 
  
 5 
  
 61 
  
 Hallstahammar 
  
 3 624 
  
 -45 
  
 3 620 
  
 -50 
  
 4 
  
 60 
  
 Kungsör 
  
 3 879 
  
 124 
  
 3 848 
  
 93 
  
 31 
  
 257 
  
 Köping 
  
 3 502 
  
 -41 
  
 3 512 
  
 -31 
  
 -10 
  
 -246 
  
 Garcia 
  
 3 790 
  
 98 
  
 3 808 
  
 118 
  
 -18 
  
 -106 
  
 224 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola 
  
 Bilaga 8 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 standard- 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 kostnad 
  
 bebyggelse- 
  
 standard- 
  
 bebyggelse- 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv 
  
 tkr 
  
 Sala 
  
 3 902 
  
 -7 
  
 3 897 
  
 -13 
  
 5 
  
 107 
  
 Skinnskatteberg 
  
 3 943 
  
 6 
  
 3 942 
  
 4 
  
 1 
  
 5 
  
 Surahammar 
  
 4 114 
  
 138 
  
 4 048 
  
 73 
  
 66 
  
 673 
  
 Västerås 
  
 3 192 
  
 -56 
  
 3 205 
  
 -43 
  
 -13 
  
 -1 
  715 
  
 Dalarnas län 
  
 Avesta 
  
 3 594 
  
 -42 
  
 3 607 
  
 -30 
  
 -13 
  
 -285 
  
 Borlänge 
  
 3 599 
  
 -41 
  
 3 607 
  
 -34 
  
 -8 
  
 -376 
  
 Falun 
  
 3 669 
  
 -11 
  
 3 672 
  
 -7 
  
 -3 
  
 -166 
  
 Gagnef 
  
 4 279 
  
 146 
  
 4 230 
  
 99 
  
 49 
  
 496 
  
 Hedemora 
  
 4 024 
  
 3 
  
 4 019 
  
 -0 
  
 5 
  
 77 
  
 Leksand 
  
 3 805 
  
 24 
  
 3 802 
  
 21 
  
 3 
  
 46 
  
 Ludvika 
  
 3 664 
  
 4 
  
 3 651 
  
 -10 
  
 13 
  
 332 
  
 Malung 
  
 3 893 
  
 344 
  
 3 798 
  
 253 
  
 95 
  
 999 
  
 Mora 
  
 3 669 
  
 -40 
  
 3 690 
  
 -19 
  
 -21 
  
 -424 
  
 Orsa 
  
 4 249 
  
 149 
  
 4 198 
  
 100 
  
 51 
  
 358 
  
 Rättvik 
  
 3 569 
  
 108 
  
 3 531 
  
 71 
  
 38 
  
 414 
  
 Smedjebacken 
  
 3 761 
  
 93 
  
 3 751 
  
 84 
  
 10 
  
 108 
  
 Säter 
  
 4 355 
  
 154 
  
 4 307 
  
 108 
  
 48 
  
 527 
  
 Vansbro 
  
 4 046 
  
 356 
  
 3 933 
  
 247 
  
 113 
  
 798 
  
 Älvdalen 
  
 4 131 
  
 189 
  
 4 116 
  
 177 
  
 15 
  
 112 
  
 Oneill 
  
 Bollnäs 
  
 3 455 
  
 1 
  
 3 455 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Gävle 
  
 3 250 
  
 -31 
  
 3 252 
  
 -29 
  
 -2 
  
 -184 
  
 Hofors 
  
 3 865 
  
 121 
  
 3 812 
  
 69 
  
 53 
  
 540 
  
 Hudiksvall 
  
 3 627 
  
 22 
  
 3 621 
  
 16 
  
 6 
  
 222 
  
 Ljusdal 
  
 3 726 
  
 54 
  
 3 714 
  
 44 
  
 12 
  
 233 
  
 Nordanstig 
  
 4 159 
  
 149 
  
 4 143 
  
 135 
  
 16 
  
 158 
  
 Ockelbo 
  
 4 188 
  
 148 
  
 4 111 
  
 73 
  
 77 
  
 466 
  
 Ovanåker 
  
 4 036 
  
 145 
  
 3 994 
  
 106 
  
 42 
  
 499 
  
 Sandviken 
  
 3 736 
  
 -24 
  
 3 734 
  
 -26 
  
 2 
  
 73 
  
 Söderhamn 
  
 3 630 
  
 13 
  
 3 609 
  
 -8 
  
 21 
  
 557 
  
 Västernorrlands län 
  
 Härnösand 
  
 3 422 
  
 -47 
  
 3 438 
  
 -32 
  
 -16 
  
 -404 
  
 Kramfors 
  
 3 438 
  
 34 
  
 3 431 
  
 26 
  
 7 
  
 141 
  
 Sollefteå 
  
 3 899 
  
 84 
  
 3 886 
  
 72 
  
 13 
  
 273 
  
 Sundsvall 
  
 3 267 
  
 1 
  
 3 264 
  
 -2 
  
 3 
  
 282 
  
 Harris 
  
 3 488 
  
 -18 
  
 3 477 
  
 -29 
  
 11 
  
 195 
  
 Ånge 
  
 4 206 
  
 369 
  
 4 108 
  
 276 
  
 98 
  
 1 048 
  
 Örnsköldsvik 
  
 3 507 
  
 17 
  
 3 518 
  
 29 
  
 -11 
  
 -604 
  
 Jämtlands län 
  
 Schmidt 
  
 4 545 
  
 307 
  
 4 482 
  
 248 
  
 63 
  
 485 
  
 Bräcke 
  
 4 506 
  
 313 
  
 4 438 
  
 249 
  
 68 
  
 489 
  
 Härjedalen 
  
 3 719 
  
 319 
  
 3 666 
  
 270 
  
 53 
  
 577 
  
 Krokom 
  
 4 342 
  
 202 
  
 4 305 
  
 168 
  
 37 
  
 523 
  
 Ragunda 
  
 4 438 
  
 317 
  
 4 401 
  
 284 
  
 37 
  
 214 
  
 Strömsund 
  
 4 391 
  
 385 
  
 4 345 
  
 345 
  
 46 
  
 595 
  
 Åre 
  
 4 168 
  
 336 
  
 4 078 
  
 250 
  
 90 
  
 897 
  
 225 
  
 Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 8 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 standard- 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 kostnad 
  
 bebyggelse- 
  
 standard- 
  
 bebyggelse- 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv 
  
 tkr 
  
 Östersund 
  
 3 133 
  
 -8 
  
 3 136 
  
 -5 
  
 -3 
  
 -175 
  
 Västerbottens län 
  
 Goodman 
  
 3 786 
  
 315 
  
 3 748 
  
 282 
  
 38 
  
 917 
  
 Dorotea 
  
 5 115 
  
 462 
  
 4 970 
  
 323 
  
 145 
  
 447 
  
 Lycksele 
  
 3 797 
  
 -27 
  
 3 818 
  
 -5 
  
 -21 
  
 -267 
  
 Malå 
  
 4 628 
  
 423 
  
 4 526 
  
 327 
  
 102 
  
 349 
  
 Nordmaling 
  
 4 429 
  
 345 
  
 4 385 
  
 306 
  
 44 
  
 329 
  
 Norsjö 
  
 4 646 
  
 394 
  
 4 546 
  
 299 
  
 100 
  
 447 
  
 Robertsfors 
  
 4 835 
  
 397 
  
 4 809 
  
 377 
  
 26 
  
 184 
  
 Skellefteå 
  
 3 619 
  
 31 
  
 3 624 
  
 37 
  
 -5 
  
 -360 
  
 Sorsele 
  
 4 763 
  
 470 
  
 4 590 
  
 302 
  
 173 
  
 503 
  
 Storuman 
  
 3 671 
  
 310 
  
 3 688 
  
 333 
  
 -17 
  
 -111 
  
 Umeå 
  
 3 173 
  
 -30 
  
 3 191 
  
 -13 
  
 -18 
  
 -1 
  994 
  
 Vilhelmina 
  
 4 571 
  
 399 
  
 4 565 
  
 400 
  
 6 
  
 44 
  
 Vindeln 
  
 4 428 
  
 353 
  
 4 339 
  
 268 
  
 89 
  
 512 
  
 Vännäs 
  
 4 360 
  
 153 
  
 4 286 
  
 81 
  
 74 
  
 622 
  
 Åsele 
  
 4 305 
  
 354 
  
 4 244 
  
 298 
  
 61 
  
 203 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 4 190 
  
 358 
  
 4 174 
  
 348 
  
 16 
  
 51 
  
 Arvidsjaur 
  
 4 244 
  
 391 
  
 4 152 
  
 303 
  
 92 
  
 627 
  
 Boden 
  
 3 514 
  
 -21 
  
 3 517 
  
 -18 
  
 -3 
  
 -85 
  
 Gällivare 
  
 3 601 
  
 -37 
  
 3 604 
  
 -35 
  
 -3 
  
 -57 
  
 Haparanda 
  
 3 714 
  
 318 
  
 3 651 
  
 259 
  
 63 
  
 642 
  
 Jokkmokk 
  
 4 096 
  
 389 
  
 3 974 
  
 272 
  
 122 
  
 675 
  
 Kalix 
  
 3 748 
  
 7 
  
 3 744 
  
 4 
  
 4 
  
 70 
  
 Kiruna 
  
 3 666 
  
 -18 
  
 3 677 
  
 -8 
  
 -11 
  
 -254 
  
 Luleå 
  
 3 292 
  
 -27 
  
 3 296 
  
 -24 
  
 -4 
  
 -291 
  
 Pajala 
  
 4 557 
  
 382 
  
 4 475 
  
 305 
  
 82 
  
 557 
  
 Piteå 
  
 3 551 
  
 17 
  
 3 555 
  
 21 
  
 -4 
  
 -163 
  
 Älvsbyn 
  
 4 226 
  
 225 
  
 4 150 
  
 151 
  
 76 
  
 658 
  
 Överkalix 
  
 4 182 
  
 342 
  
 4 126 
  
 291 
  
 56 
  
 217 
  
 Övertorneå 
  
 4 470 
  
 420 
  
 4 384 
  
 339 
  
 86 
  
 450 
  
 226 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 8 Resultatbilaga för gymnasieskola 
  
 Bilaga 8 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av gymnasieskola, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 standard- 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 kostnad 
  
 bebyggelse- 
  
 standard- 
  
 bebyggelse- 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Länssnitt (vägt 
  
 kr/inv 
  
 struktur kr/inv kostnad kr/inv struktur kr/inv kr/inv 
  
 tkr 
  
 genomsnitt) 
  
 Stockholms 
  
 2 856 
  
 -51 
  
 2 866 
  
 -41 
  
 -10 
  
 -18 
  655 
  
 Uppsala 
  
 3 501 
  
 9 
  
 3 502 
  
 10 
  
 -1 
  
 -301 
  
 Södermanlands 
  
 3 551 
  
 -1 
  
 3 550 
  
 -2 
  
 1 
  
 300 
  
 Östergötlands 
  
 3 436 
  
 -3 
  
 3 435 
  
 -4 
  
 1 
  
 615 
  
 Jönköpings 
  
 3 664 
  
 36 
  
 3 659 
  
 31 
  
 5 
  
 1 744 
  
 Kronobergs 
  
 3 514 
  
 1 
  
 3 519 
  
 6 
  
 -5 
  
 -863 
  
 Kalmar 
  
 3 611 
  
 21 
  
 3 610 
  
 20 
  
 1 
  
 285 
  
 Gotland 
  
 3 827 
  
 81 
  
 3 797 
  
 51 
  
 30 
  
 1 725 
  
 Blekinge 
  
 3 287 
  
 Palmer 
  
 3 300 
  
 3 
  
 -12 
  
 -1 
  867 
  
 Skåne 
  
 3 277 
  
 -19 
  
 3 283 
  
 -12 
  
 -6 
  
 -6 
  George 
  
 Hallands 
  
 3 590 
  
 11 
  
 3 587 
  
 7 
  
 4 
  
 1 026 
  
 Västra Götalands 
  
 3 397 
  
 11 
  
 3 392 
  
 6 
  
 5 
  
 7 717 
  
 Värmlands 
  
 3 472 
  
 27 
  
 3 465 
  
 20 
  
 7 
  
 1 901 
  
 Örebro 
  
 3 486 
  
 -13 
  
 3 488 
  
 -12 
  
 -2 
  
 -474 
  
 Västmanlands 
  
 3 422 
  
 -15 
  
 3 425 
  
 -13 
  
 -2 
  
 -569 
  
 Dalarnas 
  
 3 773 
  
 37 
  
 3 762 
  
 26 
  
 11 
  
 3 016 
  
 Graham 
  
 3 564 
  
 14 
  
 3 555 
  
 5 
  
 9 
  
 2 563 
  
 Västernorrlands 
  
 3 463 
  
 24 
  
 3 459 
  
 20 
  
 4 
  
 931 
  
 Jämtlands 
  
 3 750 
  
 162 
  
 3 721 
  
 134 
  
 28 
  
 3 605 
  
 Västerbottens 
  
 3 636 
  
 78 
  
 3 632 
  
 74 
  
 4 
  
 1 824 
  
 Norrbottens 
  
 3 625 
  
 57 
  
 3 612 
  
 45 
  
 12 
  
 3 095 
  
 227 
 Bilaga 9 Resultatbilaga för individ- och familjeomsorg 
 229 
  
 230 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Kommunnamn 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 2 672 
  
 2 302 
  
 2 708 
  
 2 302 
  
 -2 
  757 
  
 4 974 
  
 5 010 
  
 -36 
  
 Danderyd 
  
 1 805 
  
 877 
  
 928 
  
 1 885 
  
 957 
  
 928 
  
 -80 
  
 -2 
  418 
  
 Ekerö 
  
 1 894 
  
 852 
  
 1 042 
  
 1 964 
  
 922 
  
 1 042 
  
 -70 
  
 -1 
  681 
  
 Haninge 
  
 3 648 
  
 1 863 
  
 1 785 
  
 3 757 
  
 1 972 
  
 1 785 
  
 -109 
  
 -7 
  830 
  
 Huddinge 
  
 3 667 
  
 1 898 
  
 1 769 
  
 3 824 
  
 2 055 
  
 1 769 
  
 -157 
  
 -13 
  934 
  
 Järfälla 
  
 3 235 
  
 1 687 
  
 1 548 
  
 3 317 
  
 1 769 
  
 1 548 
  
 -82 
  
 -5 
  063 
  
 Lidingö 
  
 2 015 
  
 988 
  
 1 027 
  
 2 125 
  
 1 098 
  
 1 027 
  
 -110 
  
 -4 
  608 
  
 Nacka 
  
 2 957 
  
 1 494 
  
 1 463 
  
 3 021 
  
 1 558 
  
 1 463 
  
 -64 
  
 -5 
  136 
  
 Norrtälje 
  
 2 364 
  
 1 222 
  
 1 142 
  
 2 381 
  
 1 239 
  
 1 142 
  
 -17 
  
 -928 
  
 Nykvarn 
  
 1 761 
  
 789 
  
 972 
  
 1 890 
  
 918 
  
 972 
  
 -129 
  
 -1 
  078 
  
 Nynäshamn 
  
 2 525 
  
 1 274 
  
 1 251 
  
 2 585 
  
 1 334 
  
 1 251 
  
 -60 
  
 -1 
  479 
  
 Salem 
  
 2 601 
  
 1 128 
  
 1 473 
  
 2 702 
  
 1 229 
  
 1 473 
  
 -101 
  
 -1 
  448 
  
 Sigtuna 
  
 3 258 
  
 1 649 
  
 1 609 
  
 3 391 
  
 1 782 
  
 1 609 
  
 -133 
  
 -4 
  883 
  
 Sollentuna 
  
 2 856 
  
 1 428 
  
 1 428 
  
 2 952 
  
 1 524 
  
 1 428 
  
 -96 
  
 -5 
  698 
  
 Solna 
  
 2 719 
  
 1 438 
  
 1 281 
  
 2 975 
  
 1 694 
  
 1 281 
  
 -256 
  
 -15 
  507 
  
 Stockholm 
  
 4 669 
  
 3 064 
  
 1 605 
  
 4 741 
  
 3 136 
  
 1 605 
  
 -72 
  
 -55 
  515 
  
 Sundbyberg 
  
 3 250 
  
 1 665 
  
 1 585 
  
 3 477 
  
 1 892 
  
 1 585 
  
 -227 
  
 -7 
  722 
  
 Södertälje 
  
 4 000 
  
 2 210 
  
 1 790 
  
 4 046 
  
 2 256 
  
 1 790 
  
 -46 
  
 -3 
  705 
  
 Tyresö 
  
 2 758 
  
 1 320 
  
 1 438 
  
 2 885 
  
 1 447 
  
 1 438 
  
 -127 
  
 -5 
  224 
  
 Täby 
  
 2 188 
  
 1 063 
  
 1 125 
  
 2 246 
  
 1 121 
  
 1 125 
  
 -58 
  
 -3 
  514 
  
 Upplands Väsby 
  
 3 162 
  
 1 627 
  
 1 535 
  
 3 375 
  
 1 840 
  
 1 535 
  
 -213 
  
 -8 
  014 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 231 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 Varav IFO 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Upplands-Bro 
  
 1 445 
  
 1 601 
  
 1 525 
  
 1 601 
  
 -1 
  706 
  
 3 046 
  
 3 126 
  
 -80 
  
 Vallentuna 
  
 2 207 
  
 1 056 
  
 1 151 
  
 2 285 
  
 1 134 
  
 1 151 
  
 -78 
  
 -2 
  137 
  
 Vaxholm 
  
 1 752 
  
 733 
  
 1 019 
  
 1 871 
  
 852 
  
 1 019 
  
 -119 
  
 -1 
  205 
  
 Värmdö 
  
 2 220 
  
 1 007 
  
 1 213 
  
 2 263 
  
 1 050 
  
 1 213 
  
 -43 
  
 -1 
  502 
  
 Österåker 
  
 2 220 
  
 1 040 
  
 1 180 
  
 2 258 
  
 1 078 
  
 1 180 
  
 -38 
  
 -1 
  419 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 2 553 
  
 1 358 
  
 1 195 
  
 2 526 
  
 1 331 
  
 1 195 
  
 27 
  
 1 037 
  
 Heby 
  
 1 647 
  
 946 
  
 701 
  
 1 505 
  
 804 
  
 701 
  
 142 
  
 1 936 
  
 Håbo 
  
 2 299 
  
 1 080 
  
 1 219 
  
 2 253 
  
 1 034 
  
 1 219 
  
 46 
  
 854 
  
 Knivsta 
  
 1 805 
  
 901 
  
 904 
  
 1 680 
  
 776 
  
 904 
  
 125 
  
 1 666 
  
 Tierp 
  
 2 297 
  
 1 356 
  
 941 
  
 2 167 
  
 1 226 
  
 941 
  
 130 
  
 2 607 
  
 Uppsala 
  
 3 374 
  
 1 970 
  
 1 404 
  
 3 428 
  
 2 024 
  
 1 404 
  
 -54 
  
 Palmer 
  899 
  
 Älvkarleby 
  
 2 263 
  
 1 271 
  
 992 
  
 2 102 
  
 1 110 
  
 992 
  
 161 
  
 1 462 
  
 Östhammar 
  
 1 957 
  
 1 032 
  
 925 
  
 1 840 
  
 915 
  
 925 
  
 117 
  
 2 528 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 3 814 
  
 2 300 
  
 1 514 
  
 3 758 
  
 2 244 
  
 1 514 
  
 56 
  
 5 132 
  
 Flen 
  
 2 536 
  
 1 393 
  
 1 143 
  
 2 546 
  
 1 403 
  
 1 143 
  
 -10 
  
 -164 
  
 Gnesta 
  
 2 218 
  
 1 292 
  
 926 
  
 2 146 
  
 1 220 
  
 926 
  
 72 
  
 717 
  
 Katrineholm 
  
 3 018 
  
 1 818 
  
 1 200 
  
 2 945 
  
 1 745 
  
 1 200 
  
 73 
  
 2 350 
  
 Nyköping 
  
 2 656 
  
 1 463 
  
 1 193 
  
 2 587 
  
 1 394 
  
 1 193 
  
 69 
  
 3 437 
  
 Oxelösund 
  
 2 234 
  
 1 175 
  
 1 059 
  
 2 127 
  
 1 068 
  
 1 059 
  
 107 
  
 1 191 
  
 Strängnäs 
  
 2 351 
  
 1 280 
  
 1 071 
  
 2 306 
  
 1 235 
  
 1 071 
  
 45 
  
 1 379 
  
 Trosa 
  
 1 815 
  
 937 
  
 878 
  
 1 740 
  
 862 
  
 878 
  
 75 
  
 812 
  
 2007:61 SOU 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 232 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Vingåker 
  
 1 278 
  
 845 
  
 1 137 
  
 845 
  
 1 307 
  
 2 123 
  
 1 982 
  
 141 
  
 Östergötlands län 
  
 Boxholm 
  
 1 476 
  
 917 
  
 559 
  
 1 332 
  
 773 
  
 559 
  
 144 
  
 755 
  
 Finspång 
  
 2 118 
  
 1 242 
  
 876 
  
 2 016 
  
 1 140 
  
 876 
  
 102 
  
 2 131 
  
 Kinda 
  
 1 606 
  
 865 
  
 741 
  
 1 574 
  
 833 
  
 741 
  
 32 
  
 318 
  
 Linköping 
  
 3 101 
  
 1 917 
  
 1 184 
  
 3 074 
  
 1 890 
  
 1 184 
  
 27 
  
 3 716 
  
 Mjölby 
  
 2 156 
  
 1 253 
  
 903 
  
 2 039 
  
 1 136 
  
 903 
  
 117 
  
 2 955 
  
 Motala 
  
 2 748 
  
 1 627 
  
 1 121 
  
 2 691 
  
 1 570 
  
 1 121 
  
 57 
  
 2 389 
  
 Norrköping 
  
 3 810 
  
 2 285 
  
 1 525 
  
 3 735 
  
 2 210 
  
 1 525 
  
 75 
  
 9 348 
  
 Söderköping 
  
 1 808 
  
 923 
  
 885 
  
 1 744 
  
 859 
  
 885 
  
 64 
  
 898 
  
 Vadstena 
  
 1 547 
  
 956 
  
 591 
  
 1 426 
  
 835 
  
 591 
  
 121 
  
 911 
  
 Valdemarsvik 
  
 1 766 
  
 1 025 
  
 741 
  
 1 677 
  
 936 
  
 741 
  
 89 
  
 723 
  
 Woods 
  
 1 126 
  
 645 
  
 481 
  
 1 049 
  
 568 
  
 481 
  
 77 
  
 298 
  
 Åtvidaberg 
  
 1 719 
  
 1 006 
  
 713 
  
 1 581 
  
 868 
  
 713 
  
 138 
  
 1 618 
  
 Ödeshög 
  
 1 752 
  
 1 022 
  
 730 
  
 1 689 
  
 959 
  
 730 
  
 63 
  
 348 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 1 537 
  
 855 
  
 682 
  
 1 443 
  
 761 
  
 682 
  
 94 
  
 618 
  
 Eksjö 
  
 1 694 
  
 1 037 
  
 657 
  
 1 669 
  
 1 012 
  
 657 
  
 25 
  
 414 
  
 Gislaved 
  
 2 322 
  
 1 179 
  
 1 143 
  
 2 355 
  
 1 212 
  
 1 143 
  
 -33 
  
 -973 
  
 Gnosjö 
  
 2 076 
  
 979 
  
 1 097 
  
 2 232 
  
 1 135 
  
 1 097 
  
 -156 
  
 -1 
  521 
  
 Habo 
  
 1 397 
  
 786 
  
 611 
  
 1 233 
  
 622 
  
 611 
  
 164 
  
 1 614 
  
 Jönköping 
  
 2 788 
  
 1 637 
  
 1 151 
  
 2 725 
  
 1 574 
  
 1 151 
  
 63 
  
 7 621 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 233 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Fuller 
  
 1 170 
  
 754 
  
 959 
  
 754 
  
 1 495 
  
 1 924 
  
 1 713 
  
 211 
  
 Nässjö 
  
 2 051 
  
 1 170 
  
 881 
  
 2 043 
  
 1 162 
  
 881 
  
 8 
  
 235 
  
 Sävsjö 
  
 1 725 
  
 994 
  
 731 
  
 1 621 
  
 890 
  
 731 
  
 104 
  
 1 143 
  
 Tranås 
  
 2 017 
  
 1 159 
  
 858 
  
 1 935 
  
 1 077 
  
 858 
  
 82 
  
 1 457 
  
 Vaggeryd 
  
 1 736 
  
 890 
  
 846 
  
 1 785 
  
 939 
  
 846 
  
 -49 
  
 -621 
  
 Vetlanda 
  
 1 695 
  
 985 
  
 710 
  
 1 628 
  
 918 
  
 710 
  
 67 
  
 1 773 
  
 Värnamo 
  
 2 205 
  
 1 129 
  
 1 076 
  
 2 259 
  
 1 183 
  
 1 076 
  
 -54 
  
 -1 
  766 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 1 945 
  
 1 070 
  
 875 
  
 1 904 
  
 1 029 
  
 875 
  
 41 
  
 766 
  
 Lessebo 
  
 2 094 
  
 1 229 
  
 865 
  
 2 037 
  
 1 172 
  
 865 
  
 57 
  
 463 
  
 Ljungby 
  
 1 791 
  
 1 016 
  
 775 
  
 1 796 
  
 1 021 
  
 775 
  
 -5 
  
 -135 
  
 Markaryd 
  
 1 507 
  
 874 
  
 633 
  
 1 509 
  
 876 
  
 633 
  
 -2 
  
 -19 
  
 Tingsryd 
  
 1 580 
  
 907 
  
 673 
  
 1 545 
  
 872 
  
 673 
  
 35 
  
 448 
  
 Uppvidinge 
  
 1 804 
  
 1 123 
  
 681 
  
 1 773 
  
 1 092 
  
 681 
  
 31 
  
 293 
  
 Växjö 
  
 2 768 
  
 1 607 
  
 1 161 
  
 2 767 
  
 1 606 
  
 1 161 
  
 1 
  
 77 
  
 Älmhult 
  
 1 429 
  
 794 
  
 635 
  
 1 414 
  
 779 
  
 635 
  
 15 
  
 230 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 1 625 
  
 968 
  
 657 
  
 1 751 
  
 1 094 
  
 657 
  
 -126 
  
 -1 
  394 
  
 Emmaboda 
  
 1 617 
  
 1 009 
  
 608 
  
 1 611 
  
 1 003 
  
 608 
  
 6 
  
 57 
  
 Hultsfred 
  
 2 100 
  
 1 230 
  
 870 
  
 2 050 
  
 1 180 
  
 870 
  
 50 
  
 723 
  
 Högsby 
  
 1 783 
  
 986 
  
 797 
  
 1 913 
  
 1 116 
  
 797 
  
 -130 
  
 -789 
  
 Kalmar 
  
 2 636 
  
 1 518 
  
 1 118 
  
 2 619 
  
 1 501 
  
 1 118 
  
 17 
  
 1 036 
  
 2007:61 SOU 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 234 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Mönsterås 
  
 970 
  
 754 
  
 915 
  
 754 
  
 721 
  
 1 724 
  
 1 669 
  
 55 
  
 Mörbylånga 
  
 1 492 
  
 847 
  
 645 
  
 1 458 
  
 813 
  
 645 
  
 34 
  
 456 
  
 Nybro 
  
 1 998 
  
 1 122 
  
 876 
  
 2 002 
  
 1 126 
  
 876 
  
 -4 
  
 -79 
  
 Oskarshamn 
  
 1 952 
  
 1 086 
  
 866 
  
 1 888 
  
 1 022 
  
 866 
  
 64 
  
 1 680 
  
 Torsås 
  
 1 664 
  
 999 
  
 665 
  
 1 662 
  
 997 
  
 665 
  
 2 
  
 14 
  
 Vimmerby 
  
 1 780 
  
 1 087 
  
 693 
  
 1 645 
  
 952 
  
 693 
  
 135 
  
 2 108 
  
 Västervik 
  
 2 368 
  
 1 442 
  
 926 
  
 2 281 
  
 1 355 
  
 926 
  
 87 
  
 3 176 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 2 478 
  
 1 365 
  
 1 113 
  
 2 513 
  
 1 400 
  
 1 113 
  
 -35 
  
 -2 
  012 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 2 091 
  
 1 235 
  
 856 
  
 2 048 
  
 1 192 
  
 856 
  
 43 
  
 1 333 
  
 Karlskrona 
  
 2 507 
  
 1 474 
  
 1 033 
  
 2 495 
  
 1 462 
  
 1 033 
  
 12 
  
 737 
  
 Mckay 
  
 1 991 
  
 1 074 
  
 917 
  
 2 068 
  
 1 151 
  
 917 
  
 -77 
  
 -1 
  031 
  
 Ronneby 
  
 2 217 
  
 1 358 
  
 859 
  
 2 136 
  
 1 277 
  
 859 
  
 81 
  
 2 297 
  
 Sölvesborg 
  
 1 991 
  
 1 147 
  
 844 
  
 1 975 
  
 1 131 
  
 844 
  
 16 
  
 265 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 2 590 
  
 1 318 
  
 1 272 
  
 2 554 
  
 1 282 
  
 1 272 
  
 36 
  
 504 
  
 Bromölla 
  
 1 967 
  
 1 118 
  
 849 
  
 1 866 
  
 1 017 
  
 849 
  
 101 
  
 1 222 
  
 Burlöv 
  
 3 397 
  
 1 865 
  
 1 532 
  
 3 505 
  
 1 973 
  
 1 532 
  
 -108 
  
 -1 
  655 
  
 Båstad 
  
 1 742 
  
 957 
  
 785 
  
 1 761 
  
 976 
  
 785 
  
 -19 
  
 -267 
  
 Eslöv 
  
 2 686 
  
 1 488 
  
 1 198 
  
 2 696 
  
 1 498 
  
 1 198 
  
 -10 
  
 -301 
  
 Helsingborg 
  
 3 466 
  
 2 031 
  
 1 435 
  
 3 531 
  
 2 096 
  
 1 435 
  
 -65 
  
 -7 
  934 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 235 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 Varav IFO 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Hässleholm 
  
 1 607 
  
 1 072 
  
 1 561 
  
 1 072 
  
 2 261 
  
 2 679 
  
 2 633 
  
 46 
  
 Höganäs 
  
 1 944 
  
 1 154 
  
 790 
  
 1 856 
  
 1 066 
  
 790 
  
 88 
  
 2 066 
  
 Hörby 
  
 2 202 
  
 1 214 
  
 988 
  
 2 203 
  
 1 215 
  
 988 
  
 -1 
  
 -14 
  
 Höör 
  
 2 138 
  
 1 162 
  
 976 
  
 2 170 
  
 1 194 
  
 976 
  
 -32 
  
 -467 
  
 Klippan 
  
 2 355 
  
 1 369 
  
 986 
  
 2 311 
  
 1 325 
  
 986 
  
 44 
  
 706 
  
 Kristianstad 
  
 3 074 
  
 1 813 
  
 1 261 
  
 3 095 
  
 1 834 
  
 1 261 
  
 -21 
  
 -1 
  594 
  
 Kävlinge 
  
 2 064 
  
 1 060 
  
 1 004 
  
 1 956 
  
 952 
  
 1 004 
  
 108 
  
 2 884 
  
 Landskrona 
  
 3 842 
  
 2 184 
  
 1 658 
  
 3 923 
  
 2 265 
  
 1 658 
  
 -81 
  
 -3 
  187 
  
 Lomma 
  
 1 398 
  
 745 
  
 653 
  
 1 334 
  
 681 
  
 653 
  
 64 
  
 1 207 
  
 Lund 
  
 3 087 
  
 1 907 
  
 1 180 
  
 3 259 
  
 2 079 
  
 1 180 
  
 -172 
  
 -17 
  588 
  
 Malmö 
  
 4 970 
  
 3 113 
  
 1 857 
  
 5 133 
  
 3 276 
  
 1 857 
  
 -163 
  
 -44 
  217 
  
 Osby 
  
 1 748 
  
 1 012 
  
 736 
  
 1 670 
  
 934 
  
 736 
  
 78 
  
 983 
  
 Perstorp 
  
 2 305 
  
 1 260 
  
 1 045 
  
 2 292 
  
 1 247 
  
 1 045 
  
 13 
  
 90 
  
 Simrishamn 
  
 1 826 
  
 1 103 
  
 723 
  
 1 827 
  
 1 104 
  
 723 
  
 -1 
  
 -19 
  
 Sjöbo 
  
 2 335 
  
 1 288 
  
 1 047 
  
 2 282 
  
 1 235 
  
 1 047 
  
 53 
  
 928 
  
 Skurup 
  
 2 125 
  
 1 220 
  
 905 
  
 2 049 
  
 1 144 
  
 905 
  
 76 
  
 1 096 
  
 Staffanstorp 
  
 2 357 
  
 1 192 
  
 1 165 
  
 2 305 
  
 1 140 
  
 1 165 
  
 52 
  
 1 071 
  
 Svalöv 
  
 2 198 
  
 1 199 
  
 999 
  
 2 220 
  
 1 221 
  
 999 
  
 -22 
  
 -286 
  
 Svedala 
  
 1 897 
  
 969 
  
 928 
  
 1 864 
  
 936 
  
 928 
  
 33 
  
 618 
  
 Tomelilla 
  
 2 255 
  
 1 301 
  
 954 
  
 2 202 
  
 1 248 
  
 954 
  
 53 
  
 672 
  
 Trelleborg 
  
 2 669 
  
 1 469 
  
 1 200 
  
 2 668 
  
 1 468 
  
 1 200 
  
 1 
  
 40 
  
 Vellinge 
  
 1 673 
  
 860 
  
 813 
  
 1 622 
  
 809 
  
 813 
  
 51 
  
 1 618 
  
 Ystad 
  
 2 027 
  
 1 202 
  
 825 
  
 1 941 
  
 1 116 
  
 825 
  
 86 
  
 2 332 
  
 2007:61 SOU 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 236 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Åstorp 
  
 1 571 
  
 1 293 
  
 1 567 
  
 1 293 
  
 54 
  
 2 864 
  
 2 860 
  
 4 
  
 Ängelholm 
  
 2 267 
  
 1 314 
  
 953 
  
 2 176 
  
 1 223 
  
 953 
  
 91 
  
 3 490 
  
 Örkelljunga 
  
 1 672 
  
 876 
  
 796 
  
 1 700 
  
 904 
  
 796 
  
 -28 
  
 -267 
  
 Östra Göinge 
  
 1 971 
  
 1 115 
  
 856 
  
 1 900 
  
 1 044 
  
 856 
  
 71 
  
 993 
  
 Hallands län 
  
 Falkenberg 
  
 2 446 
  
 1 346 
  
 1 100 
  
 2 357 
  
 1 257 
  
 1 100 
  
 89 
  
 3 525 
  
 Halmstad 
  
 3 106 
  
 1 788 
  
 1 318 
  
 3 090 
  
 1 772 
  
 1 318 
  
 16 
  
 1 412 
  
 Hylte 
  
 2 030 
  
 1 031 
  
 999 
  
 2 028 
  
 1 029 
  
 999 
  
 2 
  
 21 
  
 Kungsbacka 
  
 2 057 
  
 1 046 
  
 1 011 
  
 1 943 
  
 932 
  
 1 011 
  
 114 
  
 7 959 
  
 Laholm 
  
 1 960 
  
 1 169 
  
 791 
  
 1 880 
  
 1 089 
  
 791 
  
 80 
  
 1 843 
  
 Varberg 
  
 2 326 
  
 1 288 
  
 1 038 
  
 2 265 
  
 1 227 
  
 1 038 
  
 61 
  
 3 344 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 2 340 
  
 1 205 
  
 1 135 
  
 2 362 
  
 1 227 
  
 1 135 
  
 -22 
  
 -581 
  
 Alingsås 
  
 2 304 
  
 1 251 
  
 1 053 
  
 2 225 
  
 1 172 
  
 1 053 
  
 79 
  
 2 845 
  
 Bengtsfors 
  
 1 794 
  
 1 110 
  
 684 
  
 1 731 
  
 1 047 
  
 684 
  
 63 
  
 644 
  
 Bollebygd 
  
 1 479 
  
 781 
  
 698 
  
 1 321 
  
 623 
  
 698 
  
 158 
  
 1 278 
  
 Borås 
  
 2 970 
  
 1 690 
  
 1 280 
  
 3 040 
  
 1 760 
  
 1 280 
  
 -70 
  
 -6 
  953 
  
 Dals-Ed 
  
 1 811 
  
 1 106 
  
 705 
  
 1 797 
  
 1 092 
  
 705 
  
 14 
  
 68 
  
 Essunga 
  
 1 582 
  
 912 
  
 670 
  
 1 426 
  
 756 
  
 670 
  
 156 
  
 892 
  
 Falköping 
  
 2 303 
  
 1 395 
  
 908 
  
 2 236 
  
 1 328 
  
 908 
  
 67 
  
 2 089 
  
 Färgelanda 
  
 1 797 
  
 1 008 
  
 789 
  
 1 798 
  
 1 009 
  
 789 
  
 -1 
  
 -7 
  
 Grästorp 
  
 1 399 
  
 788 
  
 611 
  
 1 328 
  
 717 
  
 611 
  
 71 
  
 409 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 237 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 Varav IFO 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Gullspång 
  
 911 
  
 685 
  
 885 
  
 685 
  
 145 
  
 1 596 
  
 1 570 
  
 26 
  
 Göteborg 
  
 4 625 
  
 3 089 
  
 1 536 
  
 4 650 
  
 3 114 
  
 1 536 
  
 -25 
  
 -12 
  124 
  
 Götene 
  
 1 756 
  
 865 
  
 891 
  
 1 700 
  
 809 
  
 891 
  
 56 
  
 721 
  
 Herrljunga 
  
 1 558 
  
 824 
  
 734 
  
 1 491 
  
 757 
  
 734 
  
 67 
  
 623 
  
 Hjo 
  
 1 683 
  
 991 
  
 692 
  
 1 538 
  
 846 
  
 692 
  
 145 
  
 1 283 
  
 Härryda 
  
 1 990 
  
 1 019 
  
 971 
  
 1 947 
  
 976 
  
 971 
  
 43 
  
 1 378 
  
 Karlsborg 
  
 1 501 
  
 1 018 
  
 483 
  
 1 286 
  
 803 
  
 483 
  
 215 
  
 1 483 
  
 Kungälv 
  
 1 938 
  
 950 
  
 988 
  
 1 900 
  
 912 
  
 988 
  
 38 
  
 1 471 
  
 Lerum 
  
 2 234 
  
 1 180 
  
 1 054 
  
 2 158 
  
 1 104 
  
 1 054 
  
 76 
  
 2 774 
  
 Lidköping 
  
 2 101 
  
 1 187 
  
 914 
  
 2 030 
  
 1 116 
  
 914 
  
 71 
  
 2 654 
  
 Lilla Edet 
  
 2 357 
  
 1 276 
  
 1 081 
  
 2 270 
  
 1 189 
  
 1 081 
  
 87 
  
 1 121 
  
 Lysekil 
  
 1 917 
  
 1 168 
  
 749 
  
 1 876 
  
 1 127 
  
 749 
  
 41 
  
 601 
  
 Mariestad 
  
 1 783 
  
 981 
  
 802 
  
 1 724 
  
 922 
  
 802 
  
 59 
  
 1 410 
  
 Mark 
  
 2 160 
  
 1 206 
  
 954 
  
 2 057 
  
 1 103 
  
 954 
  
 103 
  
 3 450 
  
 Mellerud 
  
 2 221 
  
 1 342 
  
 879 
  
 2 272 
  
 1 393 
  
 879 
  
 -51 
  
 -492 
  
 Munkedal 
  
 1 883 
  
 1 039 
  
 844 
  
 1 887 
  
 1 043 
  
 844 
  
 -4 
  
 -41 
  
 Mölndal 
  
 2 602 
  
 1 485 
  
 1 117 
  
 2 598 
  
 1 481 
  
 1 117 
  
 4 
  
 233 
  
 Orust 
  
 1 689 
  
 957 
  
 732 
  
 1 609 
  
 877 
  
 732 
  
 80 
  
 1 215 
  
 Partille 
  
 2 502 
  
 1 325 
  
 1 177 
  
 2 546 
  
 1 369 
  
 1 177 
  
 -44 
  
 -1 
  476 
  
 Skara 
  
 2 170 
  
 1 155 
  
 1 015 
  
 2 083 
  
 1 068 
  
 1 015 
  
 87 
  
 1 616 
  
 Skövde 
  
 2 382 
  
 1 416 
  
 966 
  
 2 339 
  
 1 373 
  
 966 
  
 43 
  
 2 149 
  
 Sotenäs 
  
 1 481 
  
 858 
  
 623 
  
 1 424 
  
 801 
  
 623 
  
 57 
  
 531 
  
 Stenungsund 
  
 2 004 
  
 1 110 
  
 894 
  
 1 951 
  
 1 057 
  
 894 
  
 53 
  
 1 216 
  
 2007:61 SOU 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 238 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Strömstad 
  
 911 
  
 821 
  
 1 172 
  
 821 
  
 -3 
  003 
  
 1 732 
  
 1 993 
  
 -261 
  
 Svenljunga 
  
 1 680 
  
 908 
  
 772 
  
 1 714 
  
 942 
  
 772 
  
 -34 
  
 -355 
  
 Tanum 
  
 1 482 
  
 772 
  
 710 
  
 1 621 
  
 911 
  
 710 
  
 -139 
  
 -1 
  703 
  
 Tibro 
  
 2 025 
  
 1 210 
  
 815 
  
 1 961 
  
 1 146 
  
 815 
  
 64 
  
 677 
  
 Tidaholm 
  
 2 051 
  
 1 099 
  
 952 
  
 1 995 
  
 1 043 
  
 952 
  
 56 
  
 702 
  
 Tjörn 
  
 1 596 
  
 916 
  
 680 
  
 1 493 
  
 813 
  
 680 
  
 103 
  
 1 547 
  
 Tranemo 
  
 1 567 
  
 777 
  
 790 
  
 1 515 
  
 725 
  
 790 
  
 52 
  
 614 
  
 Trollhättan 
  
 3 067 
  
 1 770 
  
 1 297 
  
 3 018 
  
 1 721 
  
 1 297 
  
 49 
  
 2 612 
  
 Töreboda 
  
 1 920 
  
 1 220 
  
 700 
  
 1 871 
  
 1 171 
  
 700 
  
 49 
  
 464 
  
 Uddevalla 
  
 2 665 
  
 1 523 
  
 1 142 
  
 2 691 
  
 1 549 
  
 1 142 
  
 -26 
  
 -1 
  308 
  
 Ulricehamn 
  
 1 817 
  
 1 051 
  
 766 
  
 1 693 
  
 927 
  
 766 
  
 124 
  
 2 775 
  
 Vara 
  
 1 869 
  
 1 082 
  
 787 
  
 1 797 
  
 1 010 
  
 787 
  
 72 
  
 1 153 
  
 Vårgårda 
  
 1 790 
  
 876 
  
 914 
  
 1 830 
  
 916 
  
 914 
  
 -40 
  
 -430 
  
 Vänersborg 
  
 2 384 
  
 1 320 
  
 1 064 
  
 2 343 
  
 1 279 
  
 1 064 
  
 41 
  
 1 515 
  
 Åmål 
  
 2 271 
  
 1 357 
  
 914 
  
 2 237 
  
 1 323 
  
 914 
  
 34 
  
 433 
  
 Öckerö 
  
 1 462 
  
 785 
  
 677 
  
 1 330 
  
 653 
  
 677 
  
 132 
  
 1 614 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 2 218 
  
 1 222 
  
 996 
  
 2 199 
  
 1 203 
  
 996 
  
 19 
  
 499 
  
 Eda 
  
 1 880 
  
 1 052 
  
 828 
  
 2 067 
  
 1 239 
  
 828 
  
 -187 
  
 -1 
  608 
  
 Filipstad 
  
 1 984 
  
 1 193 
  
 791 
  
 1 897 
  
 1 106 
  
 791 
  
 87 
  
 958 
  
 Forshaga 
  
 2 161 
  
 1 216 
  
 945 
  
 2 058 
  
 1 113 
  
 945 
  
 103 
  
 1 186 
  
 Grums 
  
 2 417 
  
 1 411 
  
 1 006 
  
 2 332 
  
 1 326 
  
 1 006 
  
 85 
  
 800 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 239 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 Varav IFO 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Hagfors 
  
 913 
  
 779 
  
 844 
  
 779 
  
 920 
  
 1 692 
  
 1 623 
  
 69 
  
 Hammarö 
  
 1 728 
  
 998 
  
 730 
  
 1 612 
  
 882 
  
 730 
  
 116 
  
 1 667 
  
 Karlstad 
  
 2 759 
  
 1 618 
  
 1 141 
  
 2 754 
  
 1 613 
  
 1 141 
  
 5 
  
 410 
  
 Kil 
  
 2 144 
  
 1 246 
  
 898 
  
 2 064 
  
 1 166 
  
 898 
  
 80 
  
 945 
  
 Kristinehamn 
  
 2 266 
  
 1 343 
  
 923 
  
 2 240 
  
 1 317 
  
 923 
  
 26 
  
 621 
  
 Munkfors 
  
 2 122 
  
 1 081 
  
 1 041 
  
 2 148 
  
 1 107 
  
 1 041 
  
 -26 
  
 -104 
  
 Storfors 
  
 2 163 
  
 1 367 
  
 796 
  
 2 008 
  
 1 212 
  
 796 
  
 155 
  
 704 
  
 Sunne 
  
 1 872 
  
 1 033 
  
 839 
  
 1 845 
  
 1 006 
  
 839 
  
 27 
  
 367 
  
 Säffle 
  
 1 764 
  
 975 
  
 789 
  
 1 694 
  
 905 
  
 789 
  
 70 
  
 1 126 
  
 Torsby 
  
 1 746 
  
 1 010 
  
 736 
  
 1 751 
  
 1 015 
  
 736 
  
 -5 
  
 -65 
  
 Årjäng 
  
 1 548 
  
 858 
  
 690 
  
 1 794 
  
 1 104 
  
 690 
  
 -246 
  
 -2 
  411 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 1 607 
  
 975 
  
 632 
  
 1 531 
  
 899 
  
 632 
  
 76 
  
 871 
  
 Degerfors 
  
 1 987 
  
 1 077 
  
 910 
  
 1 876 
  
 966 
  
 910 
  
 111 
  
 1 120 
  
 Hallsberg 
  
 2 167 
  
 1 185 
  
 982 
  
 2 157 
  
 1 175 
  
 982 
  
 10 
  
 153 
  
 Hällefors 
  
 2 135 
  
 1 336 
  
 799 
  
 2 044 
  
 1 245 
  
 799 
  
 91 
  
 694 
  
 Karlskoga 
  
 2 406 
  
 1 339 
  
 1 067 
  
 2 348 
  
 1 281 
  
 1 067 
  
 58 
  
 1 751 
  
 Kumla 
  
 2 334 
  
 1 273 
  
 1 061 
  
 2 306 
  
 1 245 
  
 1 061 
  
 28 
  
 545 
  
 Laxå 
  
 1 493 
  
 891 
  
 602 
  
 1 479 
  
 877 
  
 602 
  
 14 
  
 86 
  
 Lekeberg 
  
 2 009 
  
 1 143 
  
 866 
  
 1 846 
  
 980 
  
 866 
  
 163 
  
 1 154 
  
 Lindesberg 
  
 2 258 
  
 1 310 
  
 948 
  
 2 187 
  
 1 239 
  
 948 
  
 71 
  
 1 649 
  
 Ljusnarsberg 
  
 1 833 
  
 1 179 
  
 654 
  
 1 858 
  
 1 204 
  
 654 
  
 -25 
  
 -133 
  
 Perry 
  
 2 303 
  
 1 261 
  
 1 042 
  
 2 272 
  
 1 230 
  
 1 042 
  
 31 
  
 325 
  
 2007:61 SOU 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 240 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Örebro 
  
 2 363 
  
 1 524 
  
 2 331 
  
 1 524 
  
 4 087 
  
 3 887 
  
 3 855 
  
 32 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 2 124 
  
 1 153 
  
 971 
  
 2 087 
  
 1 116 
  
 971 
  
 37 
  
 495 
  
 Fagersta 
  
 2 198 
  
 1 249 
  
 949 
  
 2 093 
  
 1 144 
  
 949 
  
 105 
  
 1 288 
  
 Hallstahammar 
  
 2 426 
  
 1 309 
  
 1 117 
  
 2 462 
  
 1 345 
  
 1 117 
  
 -36 
  
 -538 
  
 Kungsör 
  
 1 823 
  
 907 
  
 916 
  
 1 865 
  
 949 
  
 916 
  
 -42 
  
 -349 
  
 Köping 
  
 2 644 
  
 1 499 
  
 1 145 
  
 2 585 
  
 1 440 
  
 1 145 
  
 59 
  
 1 454 
  
 Garcia 
  
 2 061 
  
 1 243 
  
 818 
  
 1 997 
  
 1 179 
  
 818 
  
 64 
  
 375 
  
 Sala 
  
 2 318 
  
 1 310 
  
 1 008 
  
 2 295 
  
 1 287 
  
 1 008 
  
 23 
  
 493 
  
 Skinnskatteberg 
  
 1 733 
  
 1 061 
  
 672 
  
 1 669 
  
 997 
  
 672 
  
 64 
  
 305 
  
 Surahammar 
  
 2 205 
  
 1 186 
  
 1 019 
  
 2 124 
  
 1 105 
  
 1 019 
  
 81 
  
 826 
  
 Västerås 
  
 3 637 
  
 2 200 
  
 1 437 
  
 3 610 
  
 2 173 
  
 1 437 
  
 27 
  
 3 562 
  
 Dalarnas län 
  
 Avesta 
  
 2 170 
  
 1 333 
  
 837 
  
 2 144 
  
 1 307 
  
 837 
  
 26 
  
 571 
  
 Borlänge 
  
 2 971 
  
 1 678 
  
 1 293 
  
 2 954 
  
 1 661 
  
 1 293 
  
 17 
  
 799 
  
 Falun 
  
 2 746 
  
 1 673 
  
 1 073 
  
 2 617 
  
 1 544 
  
 1 073 
  
 129 
  
 7 130 
  
 Gagnef 
  
 1 558 
  
 792 
  
 766 
  
 1 404 
  
 638 
  
 766 
  
 154 
  
 1 560 
  
 Hedemora 
  
 2 198 
  
 1 228 
  
 970 
  
 2 130 
  
 1 160 
  
 970 
  
 68 
  
 1 054 
  
 Leksand 
  
 1 559 
  
 881 
  
 678 
  
 1 463 
  
 785 
  
 678 
  
 96 
  
 1 482 
  
 Ludvika 
  
 2 179 
  
 1 307 
  
 872 
  
 2 120 
  
 1 248 
  
 872 
  
 59 
  
 1 507 
  
 Malung 
  
 1 595 
  
 883 
  
 712 
  
 1 638 
  
 926 
  
 712 
  
 -43 
  
 -452 
  
 Mora 
  
 1 865 
  
 1 072 
  
 793 
  
 1 789 
  
 996 
  
 793 
  
 76 
  
 1 536 
  
 Orsa 
  
 2 102 
  
 1 244 
  
 858 
  
 2 040 
  
 1 182 
  
 858 
  
 62 
  
 435 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 241 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Rättvik 
  
 1 465 
  
 837 
  
 628 
  
 1 434 
  
 806 
  
 628 
  
 31 
  
 337 
  
 Smedjebacken 
  
 1 471 
  
 832 
  
 639 
  
 1 292 
  
 653 
  
 639 
  
 179 
  
 1 935 
  
 Säter 
  
 1 659 
  
 913 
  
 746 
  
 1 671 
  
 925 
  
 746 
  
 -12 
  
 -132 
  
 Vansbro 
  
 1 671 
  
 1 042 
  
 629 
  
 1 528 
  
 899 
  
 629 
  
 143 
  
 1 010 
  
 Älvdalen 
  
 1 607 
  
 1 020 
  
 587 
  
 1 545 
  
 958 
  
 587 
  
 62 
  
 462 
  
 Oneill 
  
 Bollnäs 
  
 2 222 
  
 1 311 
  
 911 
  
 2 163 
  
 1 252 
  
 911 
  
 59 
  
 1 548 
  
 Gävle 
  
 3 219 
  
 1 922 
  
 1 297 
  
 3 148 
  
 1 851 
  
 1 297 
  
 71 
  
 6 547 
  
 Hofors 
  
 1 989 
  
 1 232 
  
 757 
  
 1 966 
  
 1 209 
  
 757 
  
 23 
  
 235 
  
 Hudiksvall 
  
 2 511 
  
 1 484 
  
 1 027 
  
 2 428 
  
 1 401 
  
 1 027 
  
 83 
  
 3 071 
  
 Ljusdal 
  
 2 052 
  
 1 176 
  
 876 
  
 1 981 
  
 1 105 
  
 876 
  
 71 
  
 1 376 
  
 Nordanstig 
  
 1 651 
  
 976 
  
 675 
  
 1 568 
  
 893 
  
 675 
  
 83 
  
 817 
  
 Ockelbo 
  
 1 405 
  
 779 
  
 626 
  
 1 384 
  
 758 
  
 626 
  
 21 
  
 127 
  
 Ovanåker 
  
 1 577 
  
 985 
  
 592 
  
 1 466 
  
 874 
  
 592 
  
 111 
  
 1 318 
  
 Sandviken 
  
 2 329 
  
 1 373 
  
 956 
  
 2 290 
  
 1 334 
  
 956 
  
 39 
  
 1 431 
  
 Söderhamn 
  
 2 281 
  
 1 276 
  
 1 005 
  
 2 246 
  
 1 241 
  
 1 005 
  
 35 
  
 928 
  
 Västernorrlands län 
  
 Härnösand 
  
 2 446 
  
 1 490 
  
 956 
  
 2 442 
  
 1 486 
  
 956 
  
 4 
  
 101 
  
 Kramfors 
  
 1 853 
  
 1 119 
  
 734 
  
 1 785 
  
 1 051 
  
 734 
  
 68 
  
 1 367 
  
 Sollefteå 
  
 2 060 
  
 1 238 
  
 822 
  
 2 027 
  
 1 205 
  
 822 
  
 33 
  
 692 
  
 Sundsvall 
  
 2 722 
  
 1 569 
  
 1 153 
  
 2 680 
  
 1 527 
  
 1 153 
  
 42 
  
 3 950 
  
 Harris 
  
 2 208 
  
 1 244 
  
 964 
  
 2 181 
  
 1 217 
  
 964 
  
 27 
  
 479 
  
 2007:61 SOU 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 242 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Ånge 
  
 1 015 
  
 674 
  
 993 
  
 674 
  
 235 
  
 1 689 
  
 1 667 
  
 22 
  
 Örnsköldsvik 
  
 2 143 
  
 1 326 
  
 817 
  
 1 965 
  
 1 148 
  
 817 
  
 178 
  
 9 780 
  
 Jämtlands län 
  
 Schmidt 
  
 1 501 
  
 799 
  
 702 
  
 1 489 
  
 787 
  
 702 
  
 12 
  
 92 
  
 Bräcke 
  
 1 761 
  
 975 
  
 786 
  
 1 789 
  
 1 003 
  
 786 
  
 -28 
  
 -201 
  
 Härjedalen 
  
 1 429 
  
 826 
  
 603 
  
 1 497 
  
 894 
  
 603 
  
 -68 
  
 -740 
  
 Krokom 
  
 1 720 
  
 902 
  
 818 
  
 1 667 
  
 849 
  
 818 
  
 53 
  
 749 
  
 Ragunda 
  
 1 731 
  
 961 
  
 770 
  
 1 705 
  
 935 
  
 770 
  
 26 
  
 151 
  
 Strömsund 
  
 1 678 
  
 963 
  
 715 
  
 1 657 
  
 942 
  
 715 
  
 21 
  
 272 
  
 Åre 
  
 1 355 
  
 752 
  
 603 
  
 1 429 
  
 826 
  
 603 
  
 -74 
  
 -737 
  
 Östersund 
  
 2 580 
  
 1 474 
  
 1 106 
  
 2 510 
  
 1 404 
  
 1 106 
  
 70 
  
 4 090 
  
 Västerbottens län 
  
 Bjurholm 
  
 1 246 
  
 684 
  
 562 
  
 1 159 
  
 597 
  
 562 
  
 87 
  
 917 
  
 Dorotea 
  
 1 458 
  
 859 
  
 599 
  
 1 377 
  
 778 
  
 599 
  
 81 
  
 250 
  
 Lycksele 
  
 2 084 
  
 1 213 
  
 871 
  
 1 926 
  
 1 055 
  
 871 
  
 158 
  
 2 007 
  
 Malå 
  
 1 151 
  
 559 
  
 592 
  
 1 049 
  
 457 
  
 592 
  
 102 
  
 349 
  
 Nordmaling 
  
 1 648 
  
 987 
  
 661 
  
 1 505 
  
 844 
  
 661 
  
 143 
  
 1 068 
  
 Norsjö 
  
 1 192 
  
 730 
  
 462 
  
 1 046 
  
 584 
  
 462 
  
 146 
  
 652 
  
 Robertsfors 
  
 1 279 
  
 785 
  
 494 
  
 1 113 
  
 619 
  
 494 
  
 166 
  
 1 173 
  
 Skellefteå 
  
 2 356 
  
 1 380 
  
 976 
  
 2 220 
  
 1 244 
  
 976 
  
 136 
  
 9 780 
  
 Sorsele 
  
 1 371 
  
 800 
  
 571 
  
 1 351 
  
 780 
  
 571 
  
 20 
  
 58 
  
 Storuman 
  
 1 330 
  
 835 
  
 495 
  
 1 268 
  
 773 
  
 495 
  
 62 
  
 403 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 243 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Umeå 
  
 1 772 
  
 1 071 
  
 1 783 
  
 1 071 
  
 -1 
  218 
  
 2 843 
  
 2 854 
  
 -11 
  
 Vilhelmina 
  
 1 860 
  
 1 055 
  
 805 
  
 1 756 
  
 951 
  
 805 
  
 104 
  
 762 
  
 Vindeln 
  
 1 482 
  
 902 
  
 580 
  
 1 412 
  
 832 
  
 580 
  
 70 
  
 403 
  
 Vännäs 
  
 1 709 
  
 979 
  
 730 
  
 1 556 
  
 826 
  
 730 
  
 153 
  
 1 287 
  
 Åsele 
  
 1 396 
  
 792 
  
 604 
  
 1 316 
  
 712 
  
 604 
  
 80 
  
 266 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 1 371 
  
 852 
  
 519 
  
 1 415 
  
 896 
  
 519 
  
 -44 
  
 -139 
  
 Arvidsjaur 
  
 1 298 
  
 821 
  
 477 
  
 1 142 
  
 665 
  
 477 
  
 156 
  
 1 063 
  
 Boden 
  
 2 217 
  
 1 274 
  
 943 
  
 2 148 
  
 1 205 
  
 943 
  
 69 
  
 1 944 
  
 Gällivare 
  
 1 924 
  
 1 112 
  
 812 
  
 1 916 
  
 1 104 
  
 812 
  
 8 
  
 153 
  
 Haparanda 
  
 2 135 
  
 1 306 
  
 829 
  
 2 289 
  
 1 460 
  
 829 
  
 -154 
  
 -1 
  568 
  
 Jokkmokk 
  
 1 666 
  
 870 
  
 796 
  
 1 752 
  
 956 
  
 796 
  
 -86 
  
 -476 
  
 Kalix 
  
 1 858 
  
 1 130 
  
 728 
  
 1 783 
  
 1 055 
  
 728 
  
 75 
  
 1 311 
  
 Kiruna 
  
 2 010 
  
 1 114 
  
 896 
  
 1 994 
  
 1 098 
  
 896 
  
 16 
  
 370 
  
 Luleå 
  
 2 821 
  
 1 638 
  
 1 183 
  
 2 817 
  
 1 634 
  
 1 183 
  
 4 
  
 291 
  
 Pajala 
  
 1 251 
  
 722 
  
 529 
  
 1 260 
  
 731 
  
 529 
  
 Palmer 
  
 -61 
  
 Piteå 
  
 2 180 
  
 1 302 
  
 878 
  
 2 024 
  
 1 146 
  
 878 
  
 156 
  
 6 376 
  
 Älvsbyn 
  
 1 871 
  
 1 165 
  
 706 
  
 1 689 
  
 983 
  
 706 
  
 182 
  
 1 575 
  
 Överkalix 
  
 1 640 
  
 1 025 
  
 615 
  
 1 540 
  
 925 
  
 615 
  
 100 
  
 387 
  
 Övertorneå 
  
 1 296 
  
 821 
  
 475 
  
 1 301 
  
 826 
  
 475 
  
 -5 
  
 -26 
  
 2007:61 SOU 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 244 
 Bilaga 9 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av individ- och familjeomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Förslag till ny 
  
 Varav Barn- 
  
 Nuvarande 
  
 Varav Barn- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 och 
  
 standard- 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 kostnad 
  
 Varav IFO 
  
 ungdomsvård 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Länssnitt (vägt 
  
 kostnad kr/inv kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 genomsnitt) 
  
 Stockholms 
  
 2 164 
  
 1 533 
  
 2 252 
  
 1 533 
  
 -166 
  110 
  
 3 698 
  
 3 786 
  
 Smith 
  
 Uppsala 
  
 2 876 
  
 1 633 
  
 1 243 
  
 2 869 
  
 1 626 
  
 1 243 
  
 7 
  
 2 192 
  
 Södermanlands 
  
 2 974 
  
 1 727 
  
 1 247 
  
 2 912 
  
 1 665 
  
 1 247 
  
 62 
  
 16 161 
  
 Östergötlands 
  
 2 942 
  
 1 769 
  
 1 173 
  
 2 879 
  
 1 705 
  
 1 173 
  
 63 
  
 26 406 
  
 Jönköpings 
  
 2 258 
  
 1 276 
  
 982 
  
 2 223 
  
 1 241 
  
 982 
  
 35 
  
 11 489 
  
 Kronobergs 
  
 2 184 
  
 1 259 
  
 925 
  
 2 172 
  
 1 247 
  
 925 
  
 12 
  
 2 123 
  
 Kalmar 
  
 2 115 
  
 1 232 
  
 883 
  
 2 082 
  
 1 199 
  
 883 
  
 33 
  
 7 708 
  
 Gotland 
  
 2 478 
  
 1 365 
  
 1 113 
  
 2 513 
  
 1 400 
  
 1 113 
  
 -35 
  
 -2 
  012 
  
 Blekinge 
  
 2 264 
  
 1 331 
  
 933 
  
 2 240 
  
 1 307 
  
 933 
  
 24 
  
 3 601 
  
 Skåne 
  
 3 179 
  
 1 887 
  
 1 293 
  
 3 224 
  
 1 932 
  
 1 293 
  
 -45 
  
 -52 
  964 
  
 Hallands 
  
 2 477 
  
 1 372 
  
 1 105 
  
 2 414 
  
 1 309 
  
 1 105 
  
 63 
  
 18 103 
  
 Västra Götalands 
  
 2 992 
  
 1 833 
  
 1 159 
  
 2 979 
  
 1 820 
  
 1 159 
  
 13 
  
 19 936 
  
 Värmlands 
  
 2 222 
  
 1 279 
  
 943 
  
 2 200 
  
 1 257 
  
 943 
  
 22 
  
 6 016 
  
 Örebro 
  
 2 963 
  
 1 754 
  
 1 209 
  
 2 918 
  
 1 709 
  
 1 209 
  
 45 
  
 12 303 
  
 Västmanlands 
  
 3 004 
  
 1 766 
  
 1 238 
  
 2 972 
  
 1 734 
  
 1 238 
  
 32 
  
 7 912 
  
 Dalarnas 
  
 2 218 
  
 1 296 
  
 922 
  
 2 148 
  
 1 226 
  
 922 
  
 70 
  
 19 234 
  
 Graham 
  
 2 527 
  
 1 493 
  
 1 034 
  
 2 464 
  
 1 430 
  
 1 034 
  
 63 
  
 17 398 
  
 Västernorrlands 
  
 2 352 
  
 1 392 
  
 959 
  
 2 283 
  
 1 324 
  
 959 
  
 68 
  
 16 604 
  
 Jämtlands 
  
 2 047 
  
 1 154 
  
 894 
  
 2 018 
  
 1 125 
  
 894 
  
 29 
  
 3 674 
  
 Västerbottens 
  
 2 340 
  
 1 416 
  
 924 
  
 2 272 
  
 1 348 
  
 924 
  
 68 
  
 18 155 
  
 Norrbottens 
  
 2 202 
  
 1 290 
  
 913 
  
 2 158 
  
 1 245 
  
 913 
  
 44 
  
 11 200 
  
 familjeomsorg och  
 -individ 
  för Resultatbilaga 9 Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 - redovisning av resultat, av docent Gonzalez 
 1 Inledning 
 Modellen för utjämning för strukturellt betingade kostnads- skillnader inom äldreomsorgen togs ursprungligen fram år 1993 av Strukturkostnadsutredningen (SOU 1993:53). Modellen ansluter till de generella principerna för utjämningssystemet. Målet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar att bedriva kommunal verksamhet med given ambitionsnivå samt att kostnads- utjämningen skall grundas på förhållanden som kommunen inte kan påverka. Modellen har sedan successivt reviderats i olika avse- enden men dess grundläggande struktur består. Den modell som nu tillämpas infördes den 1 januari 2005. Den helt dominerande delen av kostnadsutjämningen fördelas efter en normkostnad som avser avspegla vårdbehoven för den äldre befolkningen i kommunen. Till denna kommer sedan ett tillägg som avser kompensera för mer- kostnader vid gles bebyggelsestruktur. 
 De beräkningar som redovisas nedan avser huvuddelen av ut- jämningssystemet för äldreomsorgen - normkostnaderna. Beräk- ningen av dessa bygger på en indelning av den äldre befolkningen i delgrupper. Med utnyttjande av kostnadsdata och data som avser delgruppens utnyttjandet av äldreomsorg erhålles en beräknad normkostnad per delgrupp. Kommunens normkostnad för äldre- omsorg erhålles sedan genom att denna normkostnad per delgrupp multipliceras med antalet personer i kommunen i delgruppen i fråga, varefter resultatet summeras över alla delgrupper. 
 Indelningen i delgrupper avsåg ursprungligen ålder  
 (65–74 
  år, 75– 84 år, 85– år), kön, sam- eller ensamboende samt  
 socio-ekonomisk 
  grupp (ej facklärd arbetare, facklärd arbetare, lägre tjänsteman, övriga 
 245 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 tjänstemän). I senare revideringar har antalet åldersgrupper utökats genom uppdelning i femårsgrupper  
 (65–69, 
 70–74, 
  ., 90+) , sam/ensamboende ersatts med civilstånd (gifta, övriga), en etnicitetsvariabel införts (nordisk, utomnordisk) samt de socio- ekonomiska grupperna utökats med gruppen företagare/jord- brukare. Skälet till att ta hänsyn till etniciteten är att äldre invandrare från länder utanför Norden genomsnittligt sett har sämre hälsa än personer födda i de nordiska länderna. Kommunens normkostnad påverkas av andelen invandrare genom inverkan på antalet personer i resp. ohälsograd. Normkostnaden per ohälsograd är däremot densamma. Indelningen i  
 socio-ekonomiska 
  grupper har gjorts med hjälp av Folk- och bostadsundersökningarna 1970– 1990. Genom att sådana undersökningar inte genomförts sedan 1990 har ett växande andel personer måst klassas indirekt genom s.k.imputering. 
 Beroende på de växande svårigheterna att genomföra indel- ningen efter  
 socio-ekonomisk 
  grupp prövades tidigare även indel- ning efter inkomstgrupp (kvintilgrupper; summa förvärvs- och ka- pitalinkomst). Ett skäl härför var också att analyser av  
 ULF-under- 
  sökningen (se t.ex. rapporten Rik och frisk, Stockholms Läns Äldrecentrum rapport 2000:4) visat att de äldres inkomstnivå har ett mycket starkt samband med förekomsten av ohälsa. Kommittén beslutade dock att behålla indelningen efter  
 socio-ekonomisk 
  grupp. För att möjliggöra jämförelser redovisas i denna PM resul- tatet av beräkningar med båda metoderna. 
 I diskussionen av normkostnaderna har ibland förts fram att det är principiellt felaktigt att använda olika normkostnader per kön, eftersom vid given grad av ohälsa eller vårdberoende, detta endast avspeglar skillnader i tillgången till informell omsorg (anhörigstöd mm) och eventuellt andra könsbundna skillnader i omsorgs- tilldelningen. I denna PM redovisas normkostnaderna såväl separat uppdelat på kön som sammantaget. 
 Principen i normkostnadsberäkningarna för äldreomsorgen är att ställa vårdbehoven i den äldrebefolkningen mot omsorgs- insatserna. Detta kräver dels data som beskriver ohälsa och vård- behov för olika delgrupper i befolkningen, dels data som beskriver insatserna i relation till ohälsan för samma grupper. För beskriv- ningen av ohälsan i befolkningen har utnyttjats SCB:s s.k. ULF- undersökningar (Undersökningar av Levnadsförhållanden). Dessa undersökningar är baserade på ett stort urval av befolkningen (2  
 000–3 
  000 personer 65 år och äldre, vartannat år) och avser en 
 246 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 rad olika aspekter på levnadsförhållanden och tillgången till olika slag av resurser. Bland de frågor som ställs i intervjuundersökningen ingår frågor rörande ohälsa och behov av hjälp för olika aktiviteter. 
  
 ULF-undersökningarna 
  har bedrivits sedan slutet av  
 1970-talet 
  med en i allt väsentligt oförändrad metodik och de kan bedömas ge en i stort sett tillförlitlig bild av förekomsten av ohälsa hos den äldre befolkningen. Sedan år 2002 genomförs undersökningen också utan övre åldersgräns, vilket tidigare har varit ett problem. Genom det begränsade antalet intervjuade personer går det dock inte att direkt beräkna förekomsten av ohälsa per kommun. Man är därför hänvisad till indirekta beräkningar, s.k. regressions- beräkningar, baserade på variabler som visat sig vara bestämmande för ohälsofördelningen. 
 Nästa steg i beräkningarna är att bestämma insatserna av äldre- omsorg givet ohälsa och vårdbehov. Detta görs med utnyttjande av särskilda undersökningar avseende alla vårdtagare inom äldre- omsorgen i ett urval av kommuner. Tre sådana undersökningar har genomförts i samband med uppdateringar av normkostnaderna – 1994, 2002 och den senaste under februari/mars 2007. Samma åtta kommuner har deltagit i undersökningarna. En jämförande sam- manställning av resultatet av de tre undersökningarna redovisas i bilaga. Som underlag för beräkningen av normkostnaderna har dessutom utnyttjats data som insamlats i det s.k.  
 SNAC-projektet 
  (Swedish National study on Ageing and Care). Uppläggning, ge- nomförande och resultat av den senaste fältundersökningen redo- visas nedan. 
 Indelningen av befolkningen efter grad av ohälsa i  
 ULF-under- 
  sökningen har tidigare skett med utnyttjande av SCB hälsoindex. Personerna grupperas därvid i fyra grupper - full hälsa, lätt ohälsa, måttlig ohälsa och svår ohälsa – utgående från variablerna själv- skattad hälsa, förekomst av långvarig sjukdom med funktions- nedsättning samt rörelsehinder. Vid den revidering av norm- kostnaderna, som redovisas i denna PM, har indelningen i ohälso- grader ersatts med en indelning efter antal beroenden för aktivite- ter för dagligt liv (ADL). Skälet härför är att dessa beroenden har en mer direkt koppling till behovet av service och omvårdnad. Härigenom bortfaller också behovet att översätta mellan SCB ohäl- soindex och de index som kan skapas utifrån variabler, som mätts vid fältundersökningarna resp. i  
 SNAC-studien. 
  
 I fortsättningen redovisas i tur och ordning underlaget för be- räkningarna, den utnyttjade beräkningsmetoden samt resultaten 
 247 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 uttryckta som beräknade normkostnader per person och ålder, kön, civilstånd och grad av  
 ADL-beroende 
  samt per  
 socio-ekonomisk 
  grupp och inkomstgrupp. Härtill har sedan fogats en diskussion innefattande jämförelser med tidigare beräkningar, tillförlitligheten i underlaget och begränsningar i beräkningsmetodiken. Dessutom redovisas en jämförande analys av fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 i bilaga 11b. 
  
 2 
  
 Beskrivning av den tillämpade beräkningsmetoden 
  
 Grundprincipen för beräkningen av kommunernas normkostnader för äldreomsorgen är att den äldre befolkningen indelas i del- grupper. För varje sådan delgrupp beräknas en normkostnad utgå- ende ifrån empiriska data, som beskriver vårdinsats och kostnad för gruppen i fråga. Dessa normkostnader per delgrupp multipliceras sedan med antalet personer i kommunen i resp. delgrupp och pro- dukten summeras över alla delgrupper. 
 Indelningen av kommunens innevånare 65 år och äldre görs efter 
  
 åldersgrupp  
  
 (5-årsgrupper : 
 65–69 
  år, ,  
 90–år) 
  
 kön 
  
 civilstånd (gifta, övriga) 
  
 etnicitet (nordisk resp. utomnordisk härkomst) 
  
 socio-ekonomisk 
  
  grupp (ej facklärd arbetare, facklärd arbetare, företagare och jordbrukare, tjänstemän på lägre och mellannivå, högre tjänstemän) alternativt 
  
 inkomstgrupp (kvintilgrupper totalt för riket, sammanräknad inkomst, dvs. inkl. kapitalinkomst) 
  
 Detta ger sammanlagt 6*2*2*2*5= 240 delgrupper. Antalet perso- ner per delgrupp kan givetvis i många fall vara lågt och i många kommuner saknas personer i ett antal delgrupper, speciell de som avser utomnordisk härkomst. 
 Antalet personer i resp.  
 socio-ekonomisk 
  grupp per ålders- grupp, kön, civilstånd (gifta och övriga), etnicitet (nordisk resp. utomnordisk härkomst) i Sveriges kommuner år 2005 har bestämts utgående från Folk- och bostadsräkningarna 1990, 1985, 1980 och 
 248 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 1970 (FoB 1990, etc.). Metoden har därvid varit att först söka klassa personen utgående från FoB 1990. För de personer, som inte var förvärvsarbetande år 1990 eller inte var klassningsbara i någon av de ovan nämnda kategorierna, har sedan en sökning gjorts i FoB 1985 och de som då var förvärvsarbetande har getts  
 Stone 
  misk kod från denna FoB. För de sedan återstående har därefter sökning gjorts i FoB 1980 på samma sätt osv. Totalt kunde genom detta förfarande  
 socio-ekonomisk 
  kod bestämmas för 81 % av den äldre befolkningen. Detta är 5  
 %-enheter 
  lägre än vid den förra re- videringen av normkostnaderna år 2002, vilket avspeglar de växande svårigheterna att använda en indelning i  
 socio-ekonomiska 
  grupper i avsaknad av aktuella folk- och bostadsräkningar. 
 De personer som efter dessa sökningar fortfarande inte kunnat ges någon  
 socio-ekonomisk 
  kod har fördelats ut proportionellt på de fem  
 socio-ekonomiska 
  kategorierna i den aktuella delgruppen. Om det i kommunen inte funnits några personer i denna delgrupp har i stället använts motsvarande fördelning i kommungruppen en- ligt Kommunförbundets gruppindelning. De personer, som på detta sätt måst placeras ut schablonmässigt, utgörs bland annat av invandrare som invandrat efter 1990. Fördelningen på  
 socio-eko- 
  nomisk grupp per kommungrupp enligt den gruppindelning som används av SKL (Sveriges kommuner och Landsting) framgår av nedanstående tabell. 
 249 
  
 250 
 Tabell 1. Fördelningen befolkningen 65 år och äldre på socioekonomiska grupper per kommungrupp (%) 
  
 Stor- 
  
 Förorts- 
  
 Större 
  
 Medel- 
  
 Industri- 
  
 Landsbygds- 
  
 Glesbygds- 
  
 Övriga 
  
 Övriga 
  
 städer 
  
 kommuner 
  
 städer 
  
 stora 
  
 kommuner 
  
 kommuner 
  
 kommuner 
  
 större 
  
 mindre 
  
 städer 
  
 kommuner 
  
 kommuner 
  
 Ej facklärda 
  
 arbetare 
  
 25 
  
 23,4 
  
 32,3 
  
 34,8 
  
 43,6 
  
 42,2 
  
 36 
  
 37,6 
  
 41 
  
 Facklärda 
  
 arbetare 
  
 10,7 
  
 11,2 
  
 12,8 
  
 26,9 
  
 20 
  
 20 
  
 14 
  
 20 
  
 20 
  
 Lägre 
  
 tjänstemän 
  
 25 
  
 21,6 
  
 18,1 
  
 14,4 
  
 11,5 
  
 12 
  
 15,3 
  
 13,4 
  
 11,9 
  
 Mellan/högre 
  
 tjänstemän 
  
 33,1 
  
 35,9 
  
 28,4 
  
 22,4 
  
 17 
  
 17,4 
  
 23 
  
 20,5 
  
 18,6 
  
 Företagare/ 
  
 jordbrukare 
  
 6,2 
  
 7,9 
  
 8,5 
  
 14,2 
  
 13,3 
  
 14,1 
  
 11,8 
  
 14,3 
  
 15 
  
 Totalt 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 2007 äldreomsorg för Normkostnadsberäkningar 10a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 Fördelningen på grad av  
 ADL-beroende 
  per  
 socio-ekonomisk 
  grupp resp. kvintilgrupp inom resp. delgrupp (ålder, kön etc.) har skattats med hjälp av data från SCB:s undersökning av levnads- förhållanden (ULF).  
 ADL-beroende 
  avser behov av hjälp i följande fyra aktiviteter: bad eller dusch, stiga upp och lägga sig, på och av- klädning, födointag. En indelning har härvid gjorts i fyra katego- rier: oberoende i samtliga aktiviteter, beroende i en eller två, bero- ende i tre samt beroende i samtliga fyra aktiviteter. 
 De genomsnittliga insatserna av vård och omsorg per person i resp. delgrupp och ohälsograd har bestämts utifrån empiriska data, som tagits fram dels genom en särskild fältundersökning febru- ari/mars 2007 i åtta svenska kommuner, dels genom SNAC- pro- jektet (Swedish National study on Ageing and Care). Samtliga de kommuner som deltog i 2007 års fältundersökning medverkade också i de motsvarande undersökningar som genomfördes åren 1994 och 2002. Genomförande och resultat av ovan nämnda under- sökningar redovisas i följande avsnitt. 
 De empiriska undersökningarna har syftat till att bestämma an- talet mottagare av äldreomsorg i resp. deltagande kommun per ål- dersgrupp, kön, civilstånd och etnicitet samt att för dessa personer ge uppgift om vårdbehov – uttryckt i lämpligt mått – och vård- och omsorgsinsats. 
 Vårdbehovet har i undersökningarna uttryckts genom ett antal variabler som beskriver beroende i aktiviteter för dagligt liv (ADL) samt olika slag av funktionsnedsättning. Utgående ifrån dessa vari- abler kan olika index bestämmas. I den senaste undersökningen har dels ett index skapats som anger antalet  
 ADL-beroenden, 
  dels det s.k. Rich  
 ADL-index. 
  Det förra indexet är det som använts i norm- kostnadsberäkningarna. Grupperna med en och två  
 Lewis 
  den har därvid slagits samman. 
 Nästa steg är att bestämma vård- och omsorgsinsatsen per grad av  
 ADL-beroende 
  i resp. delgrupp. Som mått på vård- och om- sorgsinsatsen per delgrupp har i undersökningen använts antal per- soner och totala antalet veckotimmar hemtjänst i ordinärt boende (eller särskilt boende med beslut om hemtjänstinsats, s.k. serviceboende) samt antalet personer i särskilt boende med hel- dygnsomsorg. Uppgiften på antalet personer används för att i resp. delgrupp bestämma andelen personer per grad av  
 ADL-beroende, 
  som får hemtjänst resp. bor i särskilt boende med heldygnsomsorg. Med hjälp av en standardkostnad per veckotimme hemtjänst resp. 
 251 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 per år i boende med heldygnsomsorg kan sedan beräknas kostna- den per person med resp. grad av  
 ADL-beroende 
  i resp. delgrupp. 
 I följande avsnitt beskrivs närmare de olika material och under- sökningar som legat till grund för normkostnadsberäkningen. Här- efter redovisas i nästa avsnitt det erhållna resultatet i form av normkostnaden per delgrupp och grad av  
 ADL-beroende. 
  
 3 
  
 Underlag för beräkningarna 
  
 3.1 
  
 Material 
  
 3.1.1. 
  
 ULF-undersökningen 
  
 Dessa s.k.  
 ULF-undersökningar 
  har genomförts av Statistiska Centralbyrån (SCB) sedan mitten av  
 1970-talet. 
  Dessa omfattar årliga  
 intervju-undersökningar 
  i syfte att beskriva välfärden och levnadsförhållandena. Totalt har intervjuats omkring 5  
 000–6 
  000 personer per år, varav cirka 25 % i åldrarna  
 65–84 
  år med ett bort- fall kring 20 %. I syfte att få ett tillräckligt stort material har för här redovisade beräkningar  
 ULF-årgångarna 
 2002–2004 
  slagits samman. För ULF 2005 saknas än så länge inkomstuppgifter. Se- dan år 2002 görs undersökningarna utan övre åldersgräns. Detta innebär att normkostnadsberäkningen är säkrare jämfört med tidi- gare då vårdbehovsuppgifterna för de 85 år och äldre fick skattas genom extrapolation. 
 Till intervjudata förs sedan olika registeruppgifter avseende som exempel olika slag av inkomster. I  
 ULF-undersökningen 
  ingår bland annat frågor avseende oberoende i aktiviteter för dagligt liv – bad eller dusch, stiga upp och gå och lägga sig, på- och avklädning samt födointag. Utgående från svaren på dessa frågor har, som be- skrivits ovan, ett index konstruerats med fyra nivåer: ADL=0;  
 ADL=1–2; 
  ADL=3; ADL=4. Fördelningen av den äldre befolk- ningen på dessa fyra nivåer enligt  
 ULF-undersökningen 
  framgår av tabell 2 nedan. 
 252 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 Tabell 2 Fördelningen av Sveriges befolkning 65 år och äldre på grad av  
 ADL-beroende 
  enligt  
 ULF-undersökningen, 
  procent 
 (Sammanslagning av  
 ULF-undersökningarna; 
  utjämnad modell) 
  
 Kön 
  
 Ålder 
  
 ADL=0 
  
 ADL=1 - 2 
  
 ADL=3 
  
 ADL=4 
  
 Kvinnor 
  
 65–69 
  år 
  
 98,7 
  
 0,7 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 Män 
  
 98,8 
  
 0,7 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 Kvinnor 
  
 70–74 
  år 
  
 97,0 
  
 1,6 
  
 0,9 
  
 0,5 
  
 Män 
  
 97,3 
  
 1,5 
  
 0,8 
  
 0,4 
  
 Kvinnor 
  
 75–79 
  år 
  
 92,5 
  
 3,9 
  
 2,4 
  
 1,2 
  
 Män 
  
 93,4 
  
 3,5 
  
 2,1 
  
 1,1 
  
 Kvinnor 
  
 80–84 
  år 
  
 86,1 
  
 7,0 
  
 4,5 
  
 2,4 
  
 Män 
  
 88,2 
  
 6,0 
  
 3,8 
  
 2,0 
  
 Kvinnor 
  
 85–89 
  år 
  
 73,3 
  
 12,4 
  
 9,1 
  
 5,3 
  
 Män 
  
 77,1 
  
 10,8 
  
 7,7 
  
 4,4 
  
 Kvinnor 
  
 90–år 
  
 55,2 
  
 17,5 
  
 16,1 
  
 11,2 
  
 Män 
  
 59,5 
  
 16,4 
  
 14,4 
  
 9,7 
  
 Förekomsten av  
 ADL-beroende 
  påverkas också av civilstånd – en- samstående har generellt sämre hälsa än gifta och därmed också mer  
 ADL-beroende 
  – och nationell härkomst – personer som bor i Sverige, men är födda utanför Norden, har sämre hälsa än nor- diskfödda svenskar. Andra faktorer som starkt påverkar före- komsten av ohälsa och  
 ADL-beroende 
  är  
 socio-ekonomisk 
  bak- grund eller inkomst. Tabell 3 visar som exempel fördelningen på grad av  
 ADL-beroende 
  vid en indelning efter  
 socio-ekonomiska 
  grupper för gifta nordiskfödda kvinnor resp. män i åldersgruppen  
 75–79 
  år. 
 253 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 Tabell 3 Fördelning på grad av  
 ADL-beroende 
  per  
 socio-ekonomisk 
  grupp i åldersgruppen  
 75–79 
  år för gifta nordiskfödda personer, procent, kvinnor resp. män 
  
 (ULF-undersökningen 
 2002-2004; 
  utjämnad modell) 
 A. Kvinnor 
  
 Socio-ekonomisk 
  
 ADL=0 
  
 ADL=1–2 
  
 ADL=3 
  
 ADL=4 
  
 bakgrund 
  
 Ej facklärda arbetare 
  
 91,2 % 
  
 4,6 % 
  
 2,6 % 
  
 1,5 % 
  
 Facklärda arbetare 
  
 93,3 % 
  
 3,6 % 
  
 2,0 % 
  
 1,1 % 
  
 Företagare/jordbrukare 
  
 91,9 % 
  
 4,3 % 
  
 2,4 % 
  
 1,4 % 
  
 Lägre tjänstemän 
  
 94,2 % 
  
 3,1 % 
  
 1,7 % 
  
 1,0 % 
  
 Mellan/högre tjänstemän 
  
 94,7 % 
  
 2,9 % 
  
 1,6 % 
  
 0,9 % 
  
 B. Män 
  
 Socio-ekonomisk 
  
 ADL=0 
  
 ADL=1–2 
  
 ADL=3 
  
 ADL=4 
  
 bakgrund 
  
 Ej facklärda arbetare 
  
 92,3 % 
  
 4,1 % 
  
 2,3 % 
  
 1,3 % 
  
 Facklärda arbetare 
  
 94,1 % 
  
 3,2 % 
  
 1,7 % 
  
 1,0 % 
  
 Företagare/jordbrukare 
  
 92,9 % 
  
 3,8 % 
  
 2,1 % 
  
 1,2 % 
  
 Lägre tjänstemän 
  
 94,9 % 
  
 2,7 % 
  
 1,5 % 
  
 0,8 % 
  
 Mellan/högre tjänstemän 
  
 95,3 % 
  
 2,5 % 
  
 1,4 % 
  
 0,8 % 
  
 Som framgår av tabell 3 ovan finns betydande skillnader mellan de  
 socio-ekonomiska 
  grupperna när det gäller förekomsten av ADL- beroende. I tabell 3 visas motsvarande uppgifter med indelning i stället efter inkomst i s.k. kvintilgrupper, där de 20  
 %-en 
  med lägst inkomst utgör kvintilgrupp 1, de följande 20  
 %-en 
  kvintilgrupp 2 o.s.v. 
 254 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 Tabell 4 Fördelning på grad av  
 ADL-beroende 
  per inkomstkvintilgrupp i åldersgruppen  
 75–79 
  år för gifta nordiskfödda personer, procent, kvinnor resp. män 
  
 (ULF-undersökningen 
 2002-2006; 
  utjämnad modell) 
 A. Kvinnor 
  
 Inkomstgrupp 
  
 ADL=0 
  
 ADL=1–2 
  
 ADL=3 
  
 ADL=4 
  
 kvintil 1 
  
 91,0 
  
 4,7 
  
 2,8 
  
 1,5 
  
 kvintil 2 
  
 94,0 
  
 3,2 
  
 1,9 
  
 0,9 
  
 kvintil 3 
  
 95,2 
  
 2,6 
  
 1,5 
  
 0,8 
  
 kvintil 4 
  
 95,1 
  
 2,6 
  
 1,5 
  
 0,8 
  
 kvintil 5 
  
 97,0 
  
 1,6 
  
 0,9 
  
 0,5 
  
 B. Män 
  
 Inkomstgrupp 
  
 ADL=0 
  
 ADL=1 - 2 
  
 ADL=3 
  
 ADL=4 
  
 kvintil 1 
  
 89,3 
  
 5,6 
  
 3,4 
  
 1,8 
  
 kvintil 2 
  
 92,8 
  
 3,8 
  
 2,3 
  
 1,2 
  
 kvintil 3 
  
 94,2 
  
 3,1 
  
 1,8 
  
 0,9 
  
 kvintil 4 
  
 94,0 
  
 3,2 
  
 1,9 
  
 0,9 
  
 kvintil 5 
  
 96,3 
  
 2,0 
  
 1,1 
  
 0,6 
  
 En jämförelse mellan tabell 3 och tabell 4 visar att skillnaderna i  
 ADL-beroende 
  mellan inkomstgrupperna är större än skillnaderna mellan de  
 socio-ekonomiska 
  grupperna. 
 Antalet observationer i  
 ULF-undersökningen 
  är inte tillräckligt för att det skall vara möjligt att direkt uppskatta förekomsten av  
 ADL-beroende 
  bland de äldre i varje kommun i Sverige. Eftersom denna förekomst är i så hög grad bestämd av faktorerna ålder, kön, civilstånd, härkomst och  
 socio-ekonomisk 
  grupp resp. inkomst- grupp är dock möjligt att på statistisk väg skatta fördelningen på grad av  
 ADL-beroende 
  i resp. kommun givet dessa faktorer. Detta är den metod som här använts. 
  
 3.1.2 
  
 Fältundersökningen 2007 
  
 Som beskrivits ovan bygger metoden för beräkning av norm- kostnaderna på en koppling av vårdinsatserna till behoven hos den äldre befolkningen baserat på ett empiriskt underlag. Vid den ur- sprungliga normkostnadsberäkningen var detta underlag hämtat 
 255 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 från mätningar i Solna och Sigtuna kommuner (SOU1993:53). Då det fanns anledning att bredda detta underlag genomfördes våren 1994 en fältundersökning i nio kommuner. År 2002 gjordes en ny undersökning där åtta av de ursprungliga kommunerna deltog. I den undersökning som nu gjorts under februari/mars 2007 med- verkade samma åtta kommuner som år 2002. 
 Undersökningen har omfattat drygt 5 000 vårdtagare med hem- hjälp eller i särskilt boende med heldygnsomsorg. Den har skett utan identifiering av individerna. Vid undersökningen har noterats 
 – förutom ålder, kön och sam/ensamboende och nordisk resp. ut- omnordisk härkomst – personernas  
 ADL-beroende 
  avseende bad, klädsel, toalett, förflyttning och födointag. Vidare har noterats fö- rekomsten av rörelsehinder, urin - resp. avföringsinkontinens samt kognitiv nedsättning (demens). På basis av de registrerade variab- lerna är det möjligt att bestämma såväl antalet  
 ADL-beroenden 
  (av de fyra som ingår i  
 ULF-undersökningen, 
  jfr ovan) som Rich  
 ADL-index. 
  Insatserna har noterats genom boendeform – ordinärt boende, serviceboende eller heldygnsomsorg – samt för de med hemtjänst i ordinärt boende eller serviceboende insatsens omfatt- ning uttryckt i timmar per vecka. De erhållna uppgifterna är helt jämförbara med dem som samlats in vid de föregående under- sökningarna. 
  
 3.1.3 
  
 SNAC-studien 
  
 Förutom den ovan beskrivna fältundersökningen har beräkningen av normkostnaderna också kunnat stödjas på material som insam- lats i den s.k.  
 SNAC-studien 
  - the Swedish National study on Ageing and Care. I den nu aktuella normkostnadsberäkningen har använts data som insamlats i studiens vårdsystemdel i Kungsholmens stadsdel i Stockholms kommun (2005) samt Nordanstigs kommun i Hälsingland (2006). Bland de variabler som registreras i  
 SNAC-studien, 
  vårdsystemdelen, ingår de ovan an- givna variablerna i fältundersökningen med samma definitioner. Totalt avser de nu utnyttjade uppgifterna cirka 1 500 personer. 
 Till skillnad från fältundersökningen innefattar  
 SNAC-materia- 
  let identifierade individer. Insamlingen av uppgifterna har förutsatt de registrerade personernas samtycke. Bland annat av detta skäl har registreringen inte varit fullständig. Det finns också ett visst bort- fall av uppgifter när det gäller variabler, som belyser graden av 
 256 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 funktionsnedsättning. En uppräkning har därför gjorts till det totala antalet vårdtagare med hemtjänst resp. i boende med heldygnsomsorg. 
  
 3.2 
  
 Metod 
  
 Som beskrivits ovan bygger beräkningen av normkostnaderna på att man för varje delgrupp i den äldre befolkningen beskriver dels behoven av äldreomsorg, dels omfattning och kostnader av de er- hållna omsorgsinsatserna. Behoven av äldreomsorg kan relateras till graden av ohälsa eller funktionsnedsättning. Denna uttrycks genom ett index som avser graden av  
 ADL-beroende. 
  Genom  
 ULF-mate- 
  rialet erhålles uppgift på förekomsten av funktionsnedsättning i befolkningen, genom fältundersökningen och  
 SNAC-studien 
  kan funktionsnedsättningen hos vårdtagarna kopplas samman med er- hållna insatser. 
 Tidigare användes SCB:s hälsoindex som mått på ohälsan och ett problem uppstod då genom att detta index inte hade någon motsvarighet i fält- resp.  
 SNAC-undersökningarna. 
  För att lösa detta krävdes en särskild översättning med imputering av ohälso- index i fält- och  
 SNAC-materialen. 
  Detta problem är nu eliminerat genom att  
 ADL-beroendet 
  mäts med samma variabler i  
 ULF-un- 
  dersökningen som i fältundersökningen och  
 SNAC-studien. 
  Emellertid kvarstår ett problem genom att mätningen sker på olika sätt. I  
 ULF-undersökningen 
  anger personen själv om man behöver hjälp med olika aktiviteter för dagligt liv. I  
 fältunder-sökningen 
  och  
 SNAC-studien 
  är det ansvarig personal inom äldreomsorgen som svarar för bedömningen. 
 Många studier har visat att de äldre personerna själva bedömer sin förmåga som bättre än vad professionella bedömare anser.  
 ULF-undersökningen 
  har vidare ett bortfall, som bland de äldre till relativt hög grad består av sjuka, funktionsnedsatta personer. Detta får till följd att förekomsten av funktionsnedsättning systematiskt underskattas i  
 ULF-studien. 
  En följd härav blir då att i vissa fall antalet vårdtagare med höggradig funktionsnedsättning överstiger det beräknade totala antalet personer i kommunen i motsvarande delgrupp. För att undvika detta har andelarna funktionsnedsatta justerats upp så att detta problem elimineras. Detta förfarande medför ingen märkbar förändring i normkostnaden per  
 socio-eko- 
  nomisk grupp eller inkomstgrupp, eftersom beräkningsmetodiken medför att normkostnaden per  
 ADL-grupp 
  justeras i samma mån 
 257 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 som fördelningen på  
 ADL-grupper 
  ändras. Ett liknande juster- ingsförfarande har använts också i tidigare normkostnads- beräkningar och av samma skäl. Det förefaller dock som att av- vikelsen och därmed behovet av justering nu blivit större än tidigare. 
 Efter det att insatserna i form av hemtjänst resp. särskilt boende med heldygnsomsorg uppskattats per delgrupp räknas insatserna om till kostnader enligt nedanstående: 
  
 En hemhjälpstimme 
  
 379:- 
  
 Osborne per år 
  
 19 
  
 700:- 
  
 Plats i boende med heldygnsomsorg 
  
 483 
  
 500:- 
  
 Med hjälp av data från  
 ULF-undersökningen 
  har för varje delgrupp skattats antalet personer per grad av  
 ADL-beroende 
  i hela befolk- ningen – således även inklusive  
 icke-vårdtagarna 
  – i de kommuner som deltagit i fält- resp.  
 SNAC-undersökningen. 
  På detta sätt har bestämts kostnaden per invånare per delgrupp och grad av ADL- beroende i varje undersökt kommun. Utifrån dessa kostnader har sedan slutligen medelvärden beräknats över samtliga fältkommuner resp  
 SNAC-kommuner 
  och totalt. 
 Liksom vid tidigare undersökningar har det i såväl fält- som  
 SNAC-undersökningen 
  visat sig att personer med utomnordisk härkomst får mindre insatser givet graden av  
 ADL-beroende 
  än personer som är födda i Norden. Då det är uppenbart orimligt att detta skulle leda till lägre normkostnader givet graden av  
 ADL-be- 
  roende har uppdelningen med avseende på härkomst tagits bort vid normkostnadsberäkningen. Utomnordisk härkomst påverkar med denna inskränkning fortfarande ohälsofördelningen, men inte normkostnaden givet denna ohälsa. 
  
 4 
  
 Resultat 
  
 4.1 
  
 Fältundersökningen 
  
 Tabell 5 visar antalet personer över 65 år, antalet vårdtagare, antalet personer i undersökningen, andelen vårdtagare i befolkningen samt vårdtagarnas fördelning på ordinärt resp. särskilt boende i de delta- gande kommunerna i fält- resp.  
 SNAC-undersökningen. 
  Som framgår av tabellen varierar andelen vårdtagare ganska starkt mellan 
 258 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 kommunerna, liksom även andelen med heldygnsomsorg resp. hemhjälp i ordinärt boende eller särskilt boende. Tillsammans mot- svarar dock de undersökta kommunerna mycket väl riksge- nomsnittet. Sammanlagt innefattar de undersökta kommunerna omkring 3 % av den svenska befolkningen över 65 år. Bortfall av olika anledningar gjorde att antalet personer i undersökningen uppgick till totalt 86 % av samtliga vårdtagare i de deltagande kommunerna. Detta bortfall bedöms inte ha någon betydelse för resultatets tillförlitlighet. 
 Tabell 5 Antal innevånare, vårdtagare, boende med heldygnsomsorg resp. mottagare av hemtjänst i de undersökta kommunerna år 2006 
  
 Antal 
  
 Antal vård- 
  
 Antal 
  
 Vårdtagare 
  
 Andel av 
  
 personer 
  
 tagare 2006 
  
 personer i 
  
 i procent 
  
 vårdtagare med 
  
 över 65 år 
  
 under- 
  
 av samtl. 
  
 sökningen 
  
 65+ 
  
 ord. 
  
 särskilt 
  
 boende 
  
 boende 
  
 Fältkommunerna 
  
 Oskarshamn 
  
 5 165 
  
 757 
  
 692 
  
 15 % 
  
 64 % 
  
 36 % 
  
 Ragunda 
  
 1 526 
  
 316 
  
 283 
  
 21 % 
  
 68 % 
  
 32 % 
  
 Luleå 
  
 11 545 
  
 1 599 
  
 1 572 
  
 14 % 
  
 50 % 
  
 50 % 
  
 Krokom 
  
 2 409 
  
 411 
  
 349 
  
 17 % 
  
 52 % 
  
 48 % 
  
 Nordmaling 
  
 1 648 
  
 273 
  
 258 
  
 17 % 
  
 48 % 
  
 52 % 
  
 Vilhelmina 
  
 1 653 
  
 274 
  
 257 
  
 17 % 
  
 53 % 
  
 47 % 
  
 Kalmar 
  
 10 564 
  
 1 748 
  
 1 458 
  
 17 % 
  
 61 % 
  
 39 % 
  
 Surahammar 
  
 1 879 
  
 222 
  
 228 
  
 12 % 
  
 50 % 
  
 50 % 
  
 Samtliga 
  
 fält- 
  
 kommuner 
  
 36 389 
  
 5 600 
  
 5 097 
  
 15 % 
  
 57 % 
  
 43 % 
  
 SNAC-kommu- 
  
 nerna 
  
 Nordanstig 
  
 2 049 
  
 331 
  
 151 
  
 16 % 
  
 61 % 
  
 39 % 
  
 Kungsholmen 
  
 (stadsdel) 
  
 8 069 
  
 1 750 
  
 1 384 
  
 22 % 
  
 56 % 
  
 44 % 
  
 Samtliga 
  
 Rice 
  
 kommuner 
  
 10 118 
  
 2 081 
  
 1 535 
  
 21 % 
  
 57 % 
  
 43 % 
  
 Samtliga under- 
  
 sökta kommuner 
  
 46 507 
  
 7 681 
  
 6 632 
  
 16,5 % 
  
 57 % 
  
 43 % 
  
 Riket 
  
 1 581 437 
  
 238 515 
  
 15,1 % 
  
 59 % 
  
 41 % 
  
 259 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 Den följande tabell 6 visar fördelningen av de boende med hel- dygnsomsorg på grad av  
 ADL-beroende 
  per kommun – fält- resp.  
 SNAC-kommunerna. 
  
 Tabell 6 Fördelning av de boende med heldygnsomsorg på  
 ADL-grupper, 
  procent 
  
 ADL=0 
  
 ADL=1 - 2 
  
 ADL=3 
  
 ADL=4 
  
 Medelvärde 
  
 Fältkommunerna 
  
 Oskarshamn 
  
 2 
  
 20 
  
 24 
  
 54 
  
 3,19 
  
 Ragunda 
  
 5 
  
 36 
  
 14 
  
 45 
  
 2,74 
  
 Luleå 
  
 3 
  
 31 
  
 18 
  
 48 
  
 3,02 
  
 Krokom 
  
 4 
  
 29 
  
 30 
  
 36 
  
 2,83 
  
 Nordmaling 
  
 2 
  
 38 
  
 24 
  
 37 
  
 2,75 
  
 Vilhelmina 
  
 7 
  
 30 
  
 18 
  
 45 
  
 2,87 
  
 Kalmar 
  
 0 
  
 25 
  
 25 
  
 50 
  
 3,17 
  
 Surahammar 
  
 2 
  
 27 
  
 22 
  
 49 
  
 3,07 
  
 Samtliga fältkommuner 
  
 3 
  
 29 
  
 22 
  
 47 
  
 3,01 
  
 SNAC-kommunerna 
  
 Nordanstig 
  
 0 
  
 30 
  
 20 
  
 50 
  
 3,15 
  
 Kungsholmen (stadsdel) 
  
 3 
  
 27 
  
 20 
  
 50 
  
 3,04 
  
 Samtliga  
 SNAC-kommuner 
  
 3 
  
 27 
  
 20 
  
 50 
  
 3,06 
  
 Samtliga undersökta kommuner 
  
 3 
  
 28 
  
 21 
  
 47 
  
 3,02 
  
 Det framgår här att nästan hälften av vårdtagarna med heldygns- omsorg tillhör den grupp som kan betecknas helt nedsatta, dvs. personer med behov av hjälp för samtliga  
 ADL-aktiviteter. 
  En mycket liten andel av de boende med heldygnsomsorg är helt  
 ADL-oberoende. 
  Variationen är relativt stor mellan kommunerna – framför allt när det gäller andelen helt utan  
 ADL-beroende, 
  som men som genomsnitt ligger  
 SNAC-kommunerna 
  mycket nära fält- kommunerna. Man kan se ett regionalt mönster. Generellt verkar gälla att ju högre andel vårdtagare, som har heldygnsomsorg, ju mindre nedsatta är vårdtagarna som genomsnitt. 
 Den motsvarande fördelningen på grupper av  
 ADL-beroende 
  för vårdtagarna med hemtjänst framgår av den följande tabellen 7. 
 260 
 SOU 2007:61 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 Tabell 7 
  
 Fördelning av de boende med hemtjänst  
 ADL-grupper 
  i procent 
  
 ADL=0 
  
 ADL=1 - 2 
  
 ADL=3 
  
 ADL=4 
  
 Medelvärde 
  
 Fältkommunerna 
  
 Oskarshamn 
  
 39 
  
 36 
  
 15 
  
 10 
  
 1,38 
  
 Ragunda 
  
 47 
  
 36 
  
 8 
  
 10 
  
 1,14 
  
 Luleå 
  
 38 
  
 42 
  
 12 
  
 8 
  
 1,31 
  
 Krokom 
  
 25 
  
 58 
  
 13 
  
 4 
  
 1,36 
  
 Nordmaling 
  
 39 
  
 53 
  
 7 
  
 1 
  
 0,98 
  
 Vilhelmina 
  
 39 
  
 40 
  
 19 
  
 2 
  
 1,20 
  
 Kalmar 
  
 36 
  
 42 
  
 15 
  
 8 
  
 1,34 
  
 Surahammar 
  
 33 
  
 45 
  
 10 
  
 11 
  
 1,34 
  
 Samtliga fältkommuner 
  
 37 
  
 42 
  
 13 
  
 8 
  
 1,31 
  
 SNAC-kommunerna 
  
 Nordanstig 
  
 36 
  
 50 
  
 7 
  
 7 
  
 0,90 
  
 Kungsholmen (stadsdel) 
  
 53 
  
 34 
  
 11 
  
 3 
  
 1,14 
  
 Samtliga  
 SNAC-kommuner 
  
 52 
  
 35 
  
 10 
  
 3 
  
 0,92 
  
 Samtliga undersökta kommuner 
  
 41 
  
 40 
  
 12 
  
 7 
  
 1,21 
  
 Det framgår här klart att vårdtagarna med hemtjänst i ordinärt eller särskilt boende (s.k. serviceboende) som genomsnitt är betydligt mindre nedsatta än de med heldygnsomsorg. Fyra av tio vårdtagare med hemtjänst är oberoende i samtliga  
 ADL-aktiviteter 
  och mindre än en av tio är helt  
 ADL-beroende. 
  Även här är dock variationerna stora – speciellt när det gäller den senare gruppen. I Nordmaling och Vilhelmina, finns det knappast några helt  
 ADL-beroende 
  vårdtagare med hemtjänst. Även på Kungsholmen i Stockholm och i Krokom är det mycket få. Kopplingen till hög andel boende med heldygnsomsorg är här påtaglig. Kvarboendeprincipen, dvs. att vårdtagarna så länge som möjligt skall kunna bo kvar i eget boende, har fått ett betydligt högre genomslag i kommunerna söderut, vil- ket givetvis beror på att möjligheterna att fullt ut tillämpa denna princip i hög grad sammanhänger med kommunens bebyggelse- struktur. 
 Möjligheterna till kvarboende beror också av hur stora insatser som ges till de boende. I den följande tabellen 8 visas det genom- snittliga antalet veckotimmar hemhjälp per  
 ADL-grupp 
  i resp. kommuner. Genom att på detta sätt dela upp efter graden av funk- tionsnedsättning är det möjligt att jämföra generositeten i 
 261 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 biståndsgivningen. Som man kan se inverkar  
 ADL-beroendet 
  i mycket hög grad är det gäller insatsernas storlek som genomsnitt räknat. Inte överraskande visar det sig dock även här att det råder betydande skillnader mellan de undersökta kommunerna. Det framgår som exempel att man i Oskarshamn ger mer än dubbelt så mycket hjälp till vårdtagare med en eller två  
 ADL-beroenden 
  som i Surahammar och Krokom. Variationen verkar annars vara högst när det gäller insatserna till personer som är helt  
 ADL-beroende. 
  Nå- got överraskande är den kommun, som ger de största insatserna till denna grupp, Nordmaling, samtidigt den kommun som har högst andel vårdtagare i heldygnsomsorg. Slumpmässig statistisk variation kan dock spela en roll här eftersom det rör sig om mycket få vårdtagare. 
 Tabell 8 Genomsnittligt antal veckotimmar hemhjälp per  
 ADL-grupp 
  
 ADL=0 
  
 ADL=1–2 
  
 ADL=3 
  
 ADL=4 
  
 Medelvärde 
  
 Fältkommunerna 
  
 Oskarshamn 
  
 3,1 
  
 12,8 
  
 21,9 
  
 35,9 
  
 12,7 
  
 Ragunda 
  
 2,7 
  
 7,5 
  
 16,1 
  
 18,8 
  
 7,0 
  
 Luleå 
  
 2,6 
  
 9,9 
  
 17,2 
  
 26,8 
  
 9,3 
  
 Krokom 
  
 2,7 
  
 6,6 
  
 18,1 
  
 29,0 
  
 8,1 
  
 Nordmaling 
  
 2,1 
  
 8,4 
  
 13,1 
  
 48,5 
  
 6,6 
  
 Vilhelmina 
  
 3,6 
  
 8,4 
  
 18,0 
  
 38,0 
  
 9,0 
  
 Kalmar 
  
 3,7 
  
 9,8 
  
 19,2 
  
 23,7 
  
 10,1 
  
 Surahammar 
  
 1,5 
  
 6,2 
  
 16,5 
  
 32,5 
  
 8,9 
  
 Samtliga fältkommuner 
  
 3,0 
  
 9,5 
  
 18,7 
  
 27,9 
  
 9,8 
  
 SNAC-kommunerna 
  
 Nordanstig 
  
 5,9 
  
 17,7 
  
 42,9 
  
 - 
  
 14,5 
  
 Kungsholmen (stadsdel) 
  
 3,3 
  
 10,2 
  
 18,9 
  
 27,1 
  
 8,1 
  
 Samtliga  
 SNAC-kommuner 
  
 3,4 
  
 10,8 
  
 19,7 
  
 27,1 
  
 8,4 
  
 Samtl. undersökta kommuner 
  
 3,1 
  
 9,8 
  
 18,9 
  
 27,8 
  
 9,4 
  
 Genom att fältundersökningen 2007 genomförts med en motsva- rande metodik som den som användes vid undersökningarna 1994 och 2002 och i samma kommuner är det möjligt att direkt jämföra resultaten. Man kan därmed skapa en klar bild av de förändringar som skett med äldreomsorgen de senaste tretton åren när det gäller andelen vårdtagare, i vilken utsträckning behoven tillgodoses med 
 262 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 hemhjälp eller med heldygnsomsorg, förändringarna i graden av funktionsnedsättning i resp. boendeform samt hemhjälpsinsatserna givet funktionsnedsättningen. Den jämförande redovisningen pre- senteras i bilaga 10b. 
 Sammanfattningsvis visar denna jämförelse att andelen vård- tagare i den äldre befolkningen fortsätter att sjunka, men att det skett ett trendbrott såtillvida att en högre andel än för fem år sedan har hemtjänst i ordinärt boende och en lägre andel heldygns- omsorg. Jämförelsen visar vidare att den genomsnittliga vård- tyngden i både heldygnsomsorg och bland vårdtagarna med hem- hjälp fortsätter att öka, men i betydligt långsammare takt än tidi- gare. Skillnaderna mellan kommunerna när det gäller vårdtyngd och insatser som förut var ökande tenderar nu att minska. Det är dock svårt att säga om detta är en generell tendens. Det kan ju möjligen vara så att tidigare undersökningar gett de deltagande kommunerna möjlighet att jämföra sig med varandra och rätta sig mer mot mitten. 
  
 4.2 
  
 Normkostnad per grad av  
  
 ADL-beroende 
  
 För varje kommun som deltagit i fältundersökningen samt för de kommuner, som bidragit med data som insamlats i  
 SNAC-studien, 
  har uppskattats den årliga kostnaden för äldreomsorgen per person i befolkningen uppdelat på delgrupper med avseende på ålders- grupp  
 (65–69 
  år, .,90+), kön och civilstånd (gifta resp. övriga) samt grad av  
 ADL-beroende 
  enligt ULF (fyra nivåer:  
 Jones 
  ende,  
 1–2 
 ADL-beroenden, 
  3  
 ADL-beroenden, 
  4  
 Lewis 
  den). Metoden för denna beräkning har redovisats ovan. Resultatet har därefter slagits samman till fältkommunerna resp. SNAC- kommunerna totalt och sedan till samtliga kommuner. I tabell 9 visas det sammanslagna resultatet i form av beräknad årlig norm- kostnad för äldreomsorgen per person givet grad av  
 ADL-bero- 
  ende, ålder, kön och civilstånd. Den följande tabell 10 visar motsva- rande resultat för könen sammantagna. 
 263 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 Tabell 9 Normkostnader för äldreomsorgen per person per grad av ADL- beroende, ålder, kön och civilstånd 
 ADL=0 
  
 65-69 
  år 
  
 70-74 
  år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85–89 
  år 
  
 90- år 
  
 Kvinnor 
  
 Gifta 
  
 57 
  
 395 
  
 709 
  
 1 170 
  
 5 350 
  
 20 371 
  
 Övriga 
  
 1 192 
  
 2 072 
  
 3 432 
  
 6 636 
  
 18 064 
  
 46 616 
  
 Män 
  
 Gifta 
  
 37 
  
 230 
  
 320 
  
 1 889 
  
 2 780 
  
 13 793 
  
 Övriga 
  
 1 530 
  
 3 867 
  
 5 638 
  
 10 161 
  
 25 710 
  
 61 128 
  
 ADL=1 - 2 
  
 Kvinnor 
  
 Gifta 
  
 19 627 
  
 68 993 
  
 77 234 
  
 99 411 
  
 200 972 
  
 307 356 
  
 Övriga 
  
 225 181 
  
 313 392 
  
 232 612 
  
 277 301 
  
 300 043 
  
 350 969 
  
 Män 
  
 Gifta 
  
 9 721 
  
 27 166 
  
 67 287 
  
 90 479 
  
 103 275 
  
 128 766 
  
 Övriga 
  
 436 389 
  
 262 900 
  
 358 923 
  
 281 725 
  
 282 640 
  
 287 289 
  
 ADL= 3 
  
 Kvinnor 
  
 Gifta 
  
 64 924 
  
 136 470 
  
 112 151 
  
 148 845 
  
 186 853 
  
 243 414 
  
 Övriga 
  
 366 660 
  
 328 510 
  
 380 222 
  
 349 624 
  
 315 275 
  
 358 348 
  
 Män 
  
 Gifta 
  
 102 687 
  
 121 456 
  
 194 960 
  
 197 763 
  
 246 353 
  
 268 482 
  
 Övriga 
  
 437 339 
  
 538 801 
  
 452 580 
  
 377 399 
  
 371 953 
  
 300 816 
  
 ADL= 4 
  
 Kvinnor 
  
 Gifta 
  
 251 057 
  
 318 065 
  
 293 809 
  
 443 321 
  
 232 442 
  
 377 826 
  
 Övriga 
  
 498 531 
  
 674 451 
  
 514 978 
  
 482 045 
  
 375 462 
  
 389 626 
  
 Män 
  
 Gifta 
  
 32 953 
  
 437 261 
  
 292 505 
  
 302 365 
  
 264 988 
  
 326 700 
  
 Övriga 
  
 547 230 
  
 523 777 
  
 483 226 
  
 462 613 
  
 370 725 
  
 286 339 
  
 Några observationer kan göras. För personer utan  
 ADL-beroende 
  ökar kostnaden starkt med åldern, men denna effekt är mindre ut- präglad för  
 ADL-beroende 
  personer – speciellt för övriga, dvs. ogifta, änkor/änklingar och frånskilda. Gifta har nästan genom- gående betydligt lägre normkostnader än övriga. Förklaringen ligger i tillgången till informell omsorg, men kan också vara ett ut- slag av kommunernas prioritering. Normkostnaden för gifta kvin- nor är i allmänhet högre än för gifta män, men det finns undantag. 
 264 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 För övriga är det blandat – ibland har kvinnorna högre kostnad, ibland lägre. 
 Begränsningarna i underlagets omfattning visar sig i att siffrorna hoppar en del. Det är här givetvis möjligt att utjämna siffrorna med hjälp någon statistisk metod. Det är dock svårt att undvika att en sådan utjämning förvrider resultatet i något avseende. Genom att det är så många olika delgrupper erhålls en naturlig utjämning. Det spelar då mindre roll om stegen mellan två grupper inte är likfor- miga. Den mycket låga normkostnaden för gifta män,  
 65–69 
  år med fyra  
 ADL-beroenden, 
  sammanhänger med att antalet i denna grupp är mycket litet varför slumpen spelat roll. Detta har ingen större betydelse, eftersom det låga antalet gör att det får en obetydlig in- verkan på den sammanlagda normkostnaden per kommun. 
 Tabell 10 Normkostnader för äldreomsorgen per person per grad av ADL- beroende, ålder och civilstånd – båda könen 
  
 65-69 
  år 
  
 70-74 
  år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85-89 
  år 
  
 90- år 
  
 ADL=0 
  
 Kvinnor 
  
 Gifta 
  
 47 
  
 307 
  
 487 
  
 1 616 
  
 3 578 
  
 15 264 
  
 och män 
  
 Övriga 
  
 1 338 
  
 2 748 
  
 4 098 
  
 7 509 
  
 19 758 
  
 49 529 
  
 ADL=1–2 
  
 Kvinnor 
  
 Gifta 
  
 14 733 
  
 48 829 
  
 72 197 
  
 94 484 
  
 139 584 
  
 183 155 
  
 och män 
  
 Övriga 
  
 324 924 
  
 293 219 
  
 269 280 
  
 278 391 
  
 296 414 
  
 339 354 
  
 ADL= 3 
  
 Kvinnor 
  
 Gifta 
  
 83 561 
  
 129 248 
  
 153 762 
  
 175 537 
  
 223 616 
  
 260 390 
  
 och män 
  
 Övriga 
  
 400 090 
  
 412 647 
  
 401 133 
  
 356 462 
  
 326 976 
  
 348 028 
  
 ADL= 4 
  
 Kvinnor 
  
 Gifta 
  
 143 433 
  
 375 308 
  
 293 156 
  
 366 888 
  
 252 338 
  
 343 862 
  
 och män 
  
 Övriga 
  
 521 594 
  
 614 129 
  
 505 828 
  
 477 264 
  
 374 489 
  
 371 285 
  
 Sammanläggning av normkostnaderna till båda könen gemensamt ger stadigare siffror. För gifta finns inverkan av ålder i samtliga fall, men för övriga försvinner denna om personerna är  
 Gross 
  ende och den blir för de med flera  
 ADL-beroenden 
  t o m omvänd. Inverkan av åldern kommer naturligtvis in ändå, eftersom andelen med  
 ADL-beroende 
  växer starkt med åldern. 
 265 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 En jämförelse med tidigare beräknade normkostnader är svår att göra, eftersom dessa inte beräknandes per grad av  
 ADL-oberoende 
  utan efter grad av ohälsa enligt SCB hälsoindex. Kostnadsläget har också förändrats. Tabell 11 visar de normkostnader som beräkna- des på basis av undersökningen år 2002 med uppdelning efter häl- soindex. I huvudsak kan man se att mönstren går igen. Äldre hade även år 2002 betydligt högre normkostnader än yngre och gifta lägre än ej gifta – med undantag för de äldsta kvinnorna med full hälsa eller lätt ohälsa. 
 Tabell 11 Normkostnader för äldreomsorgen per person per ohälsograd, ålder, kön och civilstånd, 2002 
 Full hälsa eller lätt oälsa 
  
 65-69 
  år 
  
 70-74 
  år 
  
 75-79 
  år 
  
 80–84 
  år 
  
 85-89 
  år 
  
 90- år 
  
 Kvinnor 
  
 Gifta 
  
 260 
  
 190 
  
 1 640 
  
 2 236 
  
 13 882 
  
 103202 
  
 Övriga 
  
 1 582 
  
 3 571 
  
 7 906 
  
 18 061 
  
 32 565 
  
 99 927 
  
 Män 
  
 Gifta 
  
 58 
  
 141 
  
 144 
  
 4 329 
  
 10 566 
  
 63 063 
  
 Övriga 
  
 2 577 
  
 4 192 
  
 8 575 
  
 15 984 
  
 37 068 
  
 136099 
  
 Måttlig ohälsa 
  
 Kvinnor 
  
 Gifta 
  
 434 
  
 2 258 
  
 2 812 
  
 16 392 
  
 77 284 
  
 162639 
  
 Övriga 
  
 7 518 
  
 16 103 
  
 21 394 
  
 55 764 
  
 14 2543 
  
 186274 
  
 Män 
  
 Gifta 
  
 36 
  
 1200 
  
 1172 
  
 12 384 
  
 3 3276 
  
 83936 
  
 Övriga 
  
 12 238 
  
 18 845 
  
 22 004 
  
 51 453 
  
 103 180 
  
 184303 
  
 Svår ohälsa 
  
 Kvinnor 
  
 Gifta 
  
 12 697 
  
 47 807 
  
 93 994 
  
 136 760 
  
 143 164 
  
 212508 
  
 Övriga 
  
 59 199 
  
 131 928 
  
 136 535 
  
 202 808 
  
 253 243 
  
 320285 
  
 Män 
  
 Gifta 
  
 27 179 
  
 37 835 
  
 83 597 
  
 114 077 
  
 125 628 
  
 143958 
  
 Övriga 
  
 122677 
  
 101770 
  
 162660 
  
 211225 
  
 287607 
  
 333480 
  
 266 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 4.3 
  
 Normkostnader per  
  
 socio-ekonomisk 
  grupp resp. inkomstgrupp 
 Utgående från kostnaden per grad av  
 ADL-beroende 
  och fördel- ningen på dessa grader inom resp. delgrupp kan normkostnaden för delgruppen beräknas. Beräkningarna har gjorts dels med uppdel- ning på  
 socio-ekonomiska 
  grupper, dels med uppdelning på kvin- tilgrupper avseende sammanräknad inkomst. Skillnaden i norm- kostnad mellan resp. grupper samt beroende på nordisk eller ut- omnordisk härkomst avspeglar då skillnaderna i  
 ADL-beroende 
  mellan dessa grupper, medan normkostnaden givet graden av ADL- beroende är densamma. I tabell 12 redovisas de beräknade norm- kostnaderna per person givet kön, civilstånd,  
 socio-ekonomisk 
  grupp, härkomst och åldersgrupp. 
 Tabell 12 Normkostnader för äldreomsorg per person givet ålder, kön, civilstånd, härkomst och  
 socio-ekonomisk 
  grupp 
  
 Gifta kvinnor 
  
 65-69 
  år 
  
 70-74år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85-89 
  år 
  
 90- år 
  
 Nordisk härkomst 
  
 ej facklärda arbetare 
  
 1 916 
  
 8 012 
  
 19 270 
  
 50 065 
  
 93 613 
  
 231 571 
  
 facklärda arbetare 
  
 1 454 
  
 6 156 
  
 14 814 
  
 38 713 
  
 76 132 
  
 196 263 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 1 762 
  
 7 397 
  
 17 799 
  
 46 343 
  
 88 036 
  
 220 528 
  
 lägre tjänstemän 
  
 1 258 
  
 5 354 
  
 12 870 
  
 33 699 
  
 67 906 
  
 178 868 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 1 152 
  
 4 939 
  
 11 859 
  
 31 056 
  
 63 454 
  
 169 229 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 ej facklärda arbetare 
  
 2 470 
  
 10 201 
  
 24 472 
  
 63 074 
  
 111 968 
  
 266 684 
  
 facklärda arbetare 
  
 1 873 
  
 7 829 
  
 18 839 
  
 48 967 
  
 91 987 
  
 228 365 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 2 270 
  
 9 416 
  
 22 620 
  
 58 466 
  
 105 643 
  
 254 777 
  
 lägre tjänstemän 
  
 1 614 
  
 6 798 
  
 16 365 
  
 42 686 
  
 82 413 
  
 209 191 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 1 483 
  
 6 265 
  
 15 070 
  
 39 370 
  
 77 189 
  
 198 460 
  
 Övriga kvinnor 
  
 Nordisk härkomst 
  
 ej facklärda arbetare 
  
 9 582 
  
 23 856 
  
 56 587 
  
 91 215 
  
 166 528 
  
 290 258 
  
 facklärda arbetare 
  
 7 521 
  
 18 545 
  
 44 117 
  
 72 559 
  
 137 956 
  
 251 742 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 8 893 
  
 22 099 
  
 52 492 
  
 85 145 
  
 157 449 
  
 278 333 
  
 lägre tjänstemän 
  
 6 631 
  
 16 233 
  
 38 620 
  
 64 139 
  
 124 412 
  
 232 361 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 6 170 
  
 15 021 
  
 35 744 
  
 59 666 
  
 117 055 
  
 221 483 
  
 267 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 ej facklärda arbetare 
  
 12 039 
  
 30 047 
  
 70 966 
  
 111 944 
  
 196 242 
  
 327 462 
  
 facklärda arbetare 
  
 9 373 
  
 23 337 
  
 55 375 
  
 89 432 
  
 163 879 
  
 286 810 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 11 156 
  
 27 834 
  
 65 849 
  
 104 673 
  
 186 032 
  
 314 969 
  
 lägre tjänstemän 
  
 8 237 
  
 20 391 
  
 48 475 
  
 79 138 
  
 148 267 
  
 265 983 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 7 636 
  
 18 852 
  
 44 846 
  
 73 649 
  
 139 698 
  
 254 167 
  
 Gifta män 
  
 65-69 
  år 
  
 70-74år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85-89 
  år 
  
 90- år 
  
 Nordisk härkomst 
  
 ej facklärda arbetare 
  
 776 
  
 7 035 
  
 17 663 
  
 36 128 
  
 71 049 
  
 142 404 
  
 facklärda arbetare 
  
 592 
  
 5 361 
  
 13 483 
  
 28 193 
  
 56 459 
  
 118 281 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 715 
  
 6 478 
  
 16 280 
  
 33 525 
  
 66 336 
  
 134 744 
  
 lägre tjänstemän 
  
 513 
  
 4 636 
  
 11 659 
  
 24 679 
  
 49 794 
  
 106 816 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 473 
  
 4 267 
  
 10 711 
  
 22 834 
  
 46 242 
  
 100 577 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 ej facklärda arbetare 
  
 995 
  
 9 028 
  
 22 570 
  
 45 217 
  
 86 996 
  
 167 468 
  
 facklärda arbetare 
  
 759 
  
 6 875 
  
 17 252 
  
 35 362 
  
 69 667 
  
 140 169 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 916 
  
 8 317 
  
 20 818 
  
 41 994 
  
 81 432 
  
 158 861 
  
 lägre tjänstemän 
  
 656 
  
 5 938 
  
 14 934 
  
 30 970 
  
 61 642 
  
 126 991 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 603 
  
 5 454 
  
 13 719 
  
 28 654 
  
 57 331 
  
 119 752 
  
 Övriga män 
  
 Nordisk härkomst 
  
 ej facklärda arbetare 
  
 15 603 
  
 28 723 
  
 62 490 
  
 97 942 
  
 163 998 
  
 233 559 
  
 facklärda arbetare 
  
 12 123 
  
 22 775 
  
 49 094 
  
 78 176 
  
 136 016 
  
 204 753 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 14 441 
  
 26 754 
  
 58 076 
  
 91 500 
  
 155 060 
  
 224 607 
  
 lägre tjänstemän 
  
 10 636 
  
 20 191 
  
 43 198 
  
 69 306 
  
 122 913 
  
 190 381 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 9 864 
  
 18 842 
  
 40 114 
  
 64 628 
  
 115 833 
  
 182 353 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 ej facklärda arbetare 
  
 19 731 
  
 35 689 
  
 77 965 
  
 120 061 
  
 193 545 
  
 261 649 
  
 facklärda arbetare 
  
 15 261 
  
 28 136 
  
 61 183 
  
 96 046 
  
 161 380 
  
 230 962 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 18 239 
  
 33 196 
  
 72 465 
  
 112 272 
  
 183 340 
  
 252 187 
  
 lägre tjänstemän 
  
 13 332 
  
 24 843 
  
 53 757 
  
 85 136 
  
 146 061 
  
 215 363 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 12 329 
  
 23 115 
  
 49 866 
  
 79 348 
  
 137 714 
  
 206 562 
  
 268 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 Normkostnaderna för de olika grupperna sammanhänger givetvis med ohälsofördelningen. Samma mönster som observerats i tabell 3 går igen också här. Ej facklärda arbetare och företagare/jordbrukare har de högsta normkostnaderna, gruppen mellan och högre tjäns- temän de lägsta. Detta gäller såväl för kvinnor som för män, gifta som för övriga. Skillnaderna i normkostnad mellan de olika socio- ekonomiska grupperna tenderar dock att minska med växande ål- der. Personer med utomnordisk härkomst har genomgående högre normkostnader än de  
 nordisk-födda, 
  vilket avspeglar högre andelar  
 ADL-beroende 
  per åldersgrupp och kön. 
 I den följande tabell 13 ges motsvarande normkostnader med uppdelning i stället efter inkomstkvintilgrupp. De två lägsta och de två högsta kvintilgrupperna har härvid slagits samman. 
 Tabell 13 Normkostnader för äldreomsorg per person givet ålder, kön, civilstånd, härkomst och inkomstgrupp 
  
 Gifta kvinnor 
  
 65–69 
  år 
  
 70-74 
  år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85–89 
  år 
  
 90- år 
  
 Nordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 1 966 
  
 7 486 
  
 18 478 
  
 44 758 
  
 84 687 
  
 215 401 
  
 kvintil 3 
  
 1 301 
  
 4 822 
  
 10 743 
  
 26 356 
  
 55 624 
  
 149 389 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 1 084 
  
 4 349 
  
 7 010 
  
 24 092 
  
 38 447 
  
 109 085 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 2 450 
  
 9 953 
  
 19 376 
  
 46 556 
  
 92 999 
  
 245 444 
  
 kvintil 3 
  
 1 514 
  
 5 570 
  
 12 406 
  
 30 428 
  
 62 764 
  
 165 257 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 1 443 
  
 3 628 
  
 10 179 
  
 25 503 
  
 53 841 
  
 121 204 
  
 Övriga kvinnor 
  
 Nordisk härkomst 
  
 65–69 
  år 
  
 70-74 
  år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85-89 
  år 
  
 90- år 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 10 862 
  
 26 967 
  
 64 174 
  
 94 118 
  
 165 183 
  
 294 938 
  
 kvintil 3 
  
 7 792 
  
 19 407 
  
 36 990 
  
 66 040 
  
 119 989 
  
 225 240 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 6 481 
  
 16 424 
  
 33 532 
  
 58 324 
  
 109 919 
  
 202 668 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 13 508 
  
 31 866 
  
 73 164 
  
 128 370 
  
 198 068 
  
 312 343 
  
 kvintil 3 
  
 8 904 
  
 22 297 
  
 42 404 
  
 75 139 
  
 133 692 
  
 244 996 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 7 052 
  
 18 824 
  
 31 819 
  
 63 981 
  
 136 463 
  
 219 001 
  
 269 
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 SOU 2007:61 
 Gifta män 
  
 Nordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 1 037 
  
 7 977 
  
 19 699 
  
 40 599 
  
 78 326 
  
 159 977 
  
 kvintil 3 
  
 679 
  
 5 758 
  
 13 702 
  
 27 667 
  
 55 967 
  
 122 063 
  
 kvintil  
 4–5 
  
 523 
  
 4 706 
  
 11 769 
  
 23 199 
  
 48 027 
  
 98 046 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 1 417 
  
 12 020 
  
 27 691 
  
 56 414 
  
 84 347 
  
 183 769 
  
 kvintil 3 
  
 787 
  
 6 699 
  
 15 903 
  
 31 751 
  
 63 679 
  
 135 960 
  
 kvintil  
 4–5 
  
 606 
  
 5 911 
  
 11 922 
  
 26 783 
  
 65 248 
  
 118 247 
  
 Övriga män 
  
 Nordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 19 704 
  
 31 102 
  
 78 880 
  
 11 0805 
  
 191 647 
  
 245 985 
  
 kvintil 3 
  
 13 106 
  
 24 001 
  
 54 923 
  
 81 344 
  
 143 964 
  
 207 309 
  
 kvintil  
 4–5 
  
 10 958 
  
 20 954 
  
 48 510 
  
 70 030 
  
 124 275 
  
 181 394 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 23 675 
  
 40 870 
  
 109 233 
  
 153 010 
  
 184 549 
  
 267 563 
  
 kvintil 3 
  
 15 048 
  
 27 345 
  
 62 687 
  
 91 973 
  
 159 308 
  
 222 135 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 13 263 
  
 28 041 
  
 58 757 
  
 94 160 
  
 117 113 
  
 202 304 
  
 En jämförelse mellan tabell 12 och tabell 13 visar att skillnaderna mellan inkomstgrupper genomgående är större än skillnaderna mellan de  
 socio-ekonomiska 
  grupperna. Förklaringen till detta är att dålig hälsa ofta leder till låga inkomster och därmed pension be- roende förtidspensionering eller allmänt låg förvärvsfrekvens. Även här tenderar dock skillnaderna att utjämnas med växande ålder. 
 Motsvarande beräkningar har också gjorts utgående ifrån att män och kvinnor ges samma normkostnad givet ålder, kön, civil- stånd och grad av  
 ADL-beroende, 
  dvs. de kostnader som redovisa- des i tabell 10. Resultatet av dessa beräkningar redovisas i tabellerna 14 och 15 avseende dels uppdelning på  
 socio-ekonomiska 
  grupper, dels inkomstkvintilgrupper – sammanslagna på samma sätt som ovan. Att det här uppstår skillnader mellan könen beror på skillna- der i  
 ADL-beroendefördelning 
  inom resp. delgrupper. 
 270 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 Tabell 14 Normkostnader för äldreomsorg per person givet ålder, civilstånd, härkomst och  
 socio-ekonomisk 
  grupp – samma normkostnad per  
 ADL-grupp 
  oberoende av kön 
 Gifta kvinnor 
  
 65-69 
  år 
  
 70-74år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85-89 
  år 
  
 90 - år 
  
 Nordisk härkomst 
  
 Ej facklärda arbetare 
  
 1 428 
  
 8 016 
  
 19 698 
  
 44 908 
  
 84 313 
  
 177 672 
  
 facklärda arbetare 
  
 1 086 
  
 6 128 
  
 15 088 
  
 34 913 
  
 67 766 
  
 148 965 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 1 314 
  
 7 390 
  
 18 176 
  
 41 635 
  
 79 000 
  
 168 622 
  
 lägre tjänstemän 
  
 939 
  
 5 315 
  
 13 077 
  
 30 487 
  
 60 082 
  
 135 072 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 861 
  
 4 894 
  
 12 031 
  
 28 152 
  
 55 951 
  
 127 444 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 Ej facklärda arbetare 
  
 1 839 
  
 10 248 
  
 25 084 
  
 56 322 
  
 102 028 
  
 206 861 
  
 facklärda arbetare 
  
 1 397 
  
 7 829 
  
 19 251 
  
 43 943 
  
 82 761 
  
 175 038 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 1 691 
  
 9 446 
  
 23 166 
  
 52 285 
  
 95 883 
  
 196 895 
  
 lägre tjänstemän 
  
 1 204 
  
 6 781 
  
 16 692 
  
 38 415 
  
 73 676 
  
 159 399 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 1 107 
  
 6 239 
  
 15 352 
  
 35 492 
  
 68 757 
  
 150 732 
  
 Övriga kvinnor 
  
 Nordisk härkomst 
  
 Ej facklärda arbetare 
  
 12 832 
  
 26 814 
  
 60 357 
  
 95 254 
  
 169 104 
  
 283 126 
  
 facklärda arbetare 
  
 10 005 
  
 21 006 
  
 47 174 
  
 75 877 
  
 140 233 
  
 246 153 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 11 888 
  
 24 893 
  
 56 030 
  
 88 950 
  
 159 928 
  
 271 679 
  
 lägre tjänstemän 
  
 8 785 
  
 18 479 
  
 41 360 
  
 67 131 
  
 126 555 
  
 227 548 
  
 Mellan/högre tj.män 
  
 8 152 
  
 17 153 
  
 38 317 
  
 62 485 
  
 119 127 
  
 217 105 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 Ej facklärda arbetare 
  
 16 197 
  
 33 592 
  
 75 541 
  
 116 781 
  
 199 153 
  
 318 833 
  
 facklärda arbetare 
  
 12 546 
  
 26 247 
  
 59 077 
  
 93 402 
  
 166 427 
  
 279 815 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 14 988 
  
 31 168 
  
 70 140 
  
 109 230 
  
 188 826 
  
 306 843 
  
 lägre tjänstemän 
  
 10 987 
  
 23 024 
  
 51 783 
  
 82 711 
  
 150 649 
  
 259 824 
  
 Mellan/högre tj.män 
  
 10 164 
  
 21 342 
  
 47 945 
  
 77 009 
  
 141 993 
  
 248 482 
  
 271 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 Gifta män 
  
 65-69 
  år 
  
 70-74år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85-89 
  år 
  
 90 - år 
  
 Nordisk härkomst 
  
 Ej facklärda arbetare 
  
 1 249 
  
 7 026 
  
 17 291 
  
 39 713 
  
 75 843 
  
 163 176 
  
 facklärda arbetare 
  
 949 
  
 5 380 
  
 13 240 
  
 30 840 
  
 60 701 
  
 136 214 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 1 150 
  
 6 478 
  
 15 951 
  
 36 799 
  
 70 969 
  
 154 650 
  
 lägre tjänstemän 
  
 821 
  
 4 667 
  
 11 472 
  
 26 919 
  
 53 729 
  
 123 281 
  
 Mellan/högre tj.män 
  
 755 
  
 4 302 
  
 10 552 
  
 24 862 
  
 50 000 
  
 116 208 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 Ej facklärda arbetare 
  
 1 607 
  
 8 979 
  
 22 044 
  
 49 908 
  
 92 215 
  
 190 870 
  
 facklärda arbetare 
  
 1 221 
  
 6 868 
  
 16 893 
  
 38 856 
  
 74 416 
  
 160 691 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 1 477 
  
 8 283 
  
 20 348 
  
 46 289 
  
 86 524 
  
 181 394 
  
 lägre tjänstemän 
  
 1 054 
  
 5 948 
  
 14 646 
  
 33 943 
  
 66 098 
  
 145 987 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 967 
  
 5 472 
  
 13 470 
  
 31 355 
  
 61 610 
  
 137 868 
  
 Övriga män 
  
 Nordisk härkomst 
  
 Ej facklärda arbetare 
  
 11 351 
  
 23 785 
  
 53 498 
  
 85 253 
  
 154 435 
  
 264 704 
  
 facklärda arbetare 
  
 8 877 
  
 18 678 
  
 41 836 
  
 67 827 
  
 127 665 
  
 229 092 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 10 524 
  
 22 094 
  
 49 652 
  
 79 574 
  
 145 892 
  
 253 629 
  
 lägre tjänstemän 
  
 7 821 
  
 16 459 
  
 36 710 
  
 60 009 
  
 115 103 
  
 211 349 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 7 273 
  
 15 298 
  
 34 031 
  
 55 885 
  
 108 309 
  
 201 443 
  
 Utomnordisk härkomst 
  
 Ej facklärda arbetare 
  
 14 287 
  
 29 757 
  
 66 999 
  
 104 758 
  
 182 622 
  
 299 500 
  
 facklärda arbetare 
  
 11 108 
  
 23 280 
  
 52 359 
  
 83 581 
  
 151 933 
  
 261 490 
  
 företagare/jordbrukare 
  
 13 225 
  
 27 621 
  
 62 197 
  
 97 889 
  
 172 896 
  
 287 771 
  
 lägre tjänstemän 
  
 9 737 
  
 20 454 
  
 45 892 
  
 73 963 
  
 137 284 
  
 242 201 
  
 mellan/högre tj.män 
  
 9 024 
  
 18 971 
  
 42 507 
  
 68 860 
  
 129 292 
  
 231 327 
  
 272 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 Tabell 15 Normkostnader för äldreomsorg per person givet ålder, kön, civilstånd, härkomst och inkomstgrupp – normkostnad per ADL- grupp oberoende av kön 
 Gifta kvinnor 
  
 65-69 
  år 
  
 70-74 
  år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85-89 
  år 
  
 90- år 
  
 nordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 1 410 
  
 7 485 
  
 19 136 
  
 41 481 
  
 78 378 
  
 176455 
  
 kvintil 3 
  
 936 
  
 4 781 
  
 11 012 
  
 24 704 
  
 50 248 
  
 119179 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 780 
  
 4 304 
  
 7 095 
  
 22 632 
  
 34 052 
  
 85681 
  
 utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 1 755 
  
 9 993 
  
 20 080 
  
 43 112 
  
 86 592 
  
 203287 
  
 kvintil 3 
  
 1 087 
  
 5 539 
  
 12 758 
  
 28 425 
  
 57 065 
  
 132651 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 1 036 
  
 3 573 
  
 10 421 
  
 23 921 
  
 48 606 
  
 95646 
  
 Övriga kvinnor 
  
 65-69 
  år 
  
 70-74 
  år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85-89 
  år 
  
 90- år 
  
 nordisk härkomst 
  
 kvintil 1  
 -2 
  
 13 001 
  
 27 190 
  
 68 494 
  
 94 976 
  
 166 527 
  
 284839 
  
 kvintil 3 
  
 9 303 
  
 19 767 
  
 39 759 
  
 66 913 
  
 121 380 
  
 218942 
  
 kvintil 4  
 -5 
  
 7 722 
  
 16 838 
  
 36 090 
  
 59 199 
  
 111 331 
  
 197558 
  
 utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 16 184 
  
 32 001 
  
 77 966 
  
 129 199 
  
 199 401 
  
 301271 
  
 kvintil 3 
  
 10 644 
  
 22 605 
  
 45 495 
  
 76 009 
  
 135 062 
  
 237639 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 8 410 
  
 19 195 
  
 34 274 
  
 64 854 
  
 137 829 
  
 213024 
  
 273 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 Kostnader per person, män per inkomstgrupp, ålder, civilstånd och härkomst 
 Gifta män 
  
 65-69 
  år 
  
 70-74 
  år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85-89 
  år 
  
 90- år 
  
 nordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 1 744 
  
 7 950 
  
 19 002 
  
 43 630 
  
 81 714 
  
 177 201 
  
 kvintil 3 
  
 1 135 
  
 5 768 
  
 13 277 
  
 29 535 
  
 59 069 
  
 136 545 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 871 
  
 4 730 
  
 11 430 
  
 24 684 
  
 50 883 
  
 110 210 
  
 utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 2 394 
  
 11 915 
  
 26 628 
  
 60 925 
  
 87 773 
  
 202 410 
  
 kvintil 3 
  
 1 318 
  
 6 694 
  
 15 379 
  
 33 977 
  
 66 941 
  
 151 580 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 1 012 
  
 5 917 
  
 11 577 
  
 28 579 
  
 68 537 
  
 132 274 
  
 Övriga mänr 
  
 65-69 
  år 
  
 70-74 
  år 
  
 75-79 
  år 
  
 80-84 
  år 
  
 85-89 
  år 
  
 90- år 
  
 nordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 16 608 
  
 30 769 
  
 68 419 
  
 10 8225 
  
 186 733 
  
 295 420 
  
 kvintil 3 
  
 11 058 
  
 23 463 
  
 47 211 
  
 78 702 
  
 139 034 
  
 242 930 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 9 254 
  
 20 328 
  
 41 578 
  
 67 379 
  
 119 251 
  
 208 278 
  
 utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 19 953 
  
 40 816 
  
 95 454 
  
 150 567 
  
 179 663 
  
 325 004 
  
 kvintil 3 
  
 12 691 
  
 26 904 
  
 54 058 
  
 89 347 
  
 154 411 
  
 262 919 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 11 190 
  
 27 619 
  
 50 601 
  
 91 538 
  
 112 073 
  
 236 307 
  
 Gemensamma normkostnader per  
 ADL-grupp 
  för män och kvin- nor resulterar i detta fall i något högre normkostnader för kvinnor än för män. Om normkostnaden för en viss delgrupp kvinnor blir lägre eller högre än om man räknar separata kostnader per ADL- grupp beror på om kvinnor eller män hade den högsta norm- kostnaden i delgruppen ifråga. Som framgått av tabellerna 12 och 13 förekommer båda fallen. 
 274 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 4.4 
  
 Beräkning av normkostnader med uppdelning endast på grupperna med resp. utan  
  
 ADL-beroende 
  
 Som framgått av de tabeller som visats ovan erhålls det stora steget i ökningen av normkostnaden när man gå från inget  
 ADL-beroende 
  till minst ett beroende. I syfte att förenkla modellen för beräkning av normkostnaderna för äldreomsorgen har därför också prövats ett alternativ där uppdelning av befolkning och vårdtagare endast sker på två grupper: De utan beroende för någon av aktiviteterna för dagligt liv (ADL=0) och de med  
 ADL-beroende 
  (ADL=1 - 4). Dessa beräkningar har endast gjorts med uppdelning på tre in- komstgrupper och sammantaget för könen, d v s motsvarande de resultat som ovan presenterats i tabellerna 10 och 15 ovan. Norm- kostnaderna per åldersgrupp, civilstånd och  
 ADL-grupp 
  visas i ta- bell 16 nedan. I den följande tabell 17 visas motsvarande norm- kostnader per åldersgrupp, kön, civilstånd, härkomst och inkomst- grupp. 
 Tabell 16 Normkostnader för äldreomsorgen per åldersgrupp, civilstånd för personer utan resp. med  
 ADL-beroende 
  
 ADL=0 
  
 65–69 
  år 
  
 70  
 –74 
  år 
  
 75–79 
  år 
  
 80–84 
  år 
  
 85–89 
  år 
  
 90  
 -år 
  
 Gifta 
  
 47 
  
 307 
  
 487 
  
 1 616 
  
 3578 
  
 15 264 
  
 Övriga 
  
 1 338 
  
 2 748 
  
 4 098 
  
 7 509 
  
 19 758 
  
 49 529 
  
 ADL=1 - 4 
  
 Gifta 
  
 60 943 
  
 146 272 
  
 146 473 
  
 185 249 
  
 192 528 
  
 257 016 
  
 Övriga 
  
 389 119 
  
 398 588 
  
 360 511 
  
 350 612 
  
 327 984 
  
 353 628 
  
 Som framgår av tabell 16 är normkostnaden för de utan  
 Gross 
  ende mycket låg jämfört med dem som är beroende för minst en  
 ADL-aktivitet. 
  Bland speciellt äldre personer förekommer dock att man är i behov av stöd även om man är oberoende i samtliga ADL- aktiviteter. Det handlar så om stödbehov för s.k. instrumentella  
 ADL-aktiviteter: 
  Städning, tvätt, matlagning, matuppköp etc. 
 275 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 Tabell 17 Normkostnader för äldreomsorgen per åldersgrupp, kön, civilstånd, härkomst och inkomstgrupp - beräkning med uppdelning endast på personer med resp. utan  
 ADL-beroende. 
  
 Gifta kvinnor 
  
 65–69 
  år 
  
 70–74 
  år 
  
 75–79 
  år 
  
 80–84 
  år 
  
 85–89 
  år 
  
 90– år 
  
 nordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 1 407 
  
 7 464 
  
 19 039 
  
 41 180 
  
 77 902 
  
 17 4366 
  
 kvintil 3 
  
 937 
  
 4 800 
  
 11 103 
  
 25 058 
  
 50 850 
  
 12 1638 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 781 
  
 4 321 
  
 7 193 
  
 22 989 
  
 34 754 
  
 8 8755 
  
 utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 1 749 
  
 9 914 
  
 19 935 
  
 42 673 
  
 85 592 
  
 19 7913 
  
 kvintil 3 
  
 1 088 
  
 5 553 
  
 12 826 
  
 28 705 
  
 57 521 
  
 13 4464 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 1 036 
  
 3 594 
  
 10 505 
  
 24 249 
  
 49 170 
  
 9 8685 
  
 Övriga kvinnor 
  
 65–69 
  år 
  
 70–74 
  år 
  
 75–79 
  år 
  
 80–84 
  år 
  
 85–89 
  år 
  
 90– år 
  
 nordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 12 997 
  
 27 158 
  
 68 238 
  
 94 715 
  
 166 174 
  
 28 4522 
  
 kvintil 3 
  
 9 307 
  
 19 789 
  
 39 953 
  
 67 284 
  
 121 986 
  
 21 9767 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 7 727 
  
 16 866 
  
 36 287 
  
 59 600 
  
 111 973 
  
 19 8465 
  
 utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 16 168 
  
 31 917 
  
 77 440 
  
 127 685 
  
 197 946 
  
 300 514 
  
 kvintil 3 
  
 10 647 
  
 22 617 
  
 45 646 
  
 76 257 
  
 135 493 
  
 238 262 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 8 413 
  
 19 214 
  
 34 476 
  
 65 197 
  
 138 214 
  
 213 820 
  
 276 
 SOU 2007:61 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
 Gifta män 
  
 65–69 
  år 
  
 70–74 
  år 
  
 75–79 
  år 
  
 80–84 
  år 
  
 85–89 
  år 
  
 90– år 
  
 nordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 1 738 
  
 7 921 
  
 18 898 
  
 43 154 
  
 81 004 
  
 17 4865 
  
 kvintil 3 
  
 1 135 
  
 5 778 
  
 13 340 
  
 29 787 
  
 59 470 
  
 13 8127 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 873 
  
 4 744 
  
 11 505 
  
 25 000 
  
 51 406 
  
 11 2757 
  
 utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 2 378 
  
 11 774 
  
 26 170 
  
 59 063 
  
 86 686 
  
 19 6737 
  
 kvintil 3 
  
 1 318 
  
 6 691 
  
 15 402 
  
 34 084 
  
 67 078 
  
 15 2092 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 1 012 
  
 5 919 
  
 11 648 
  
 28 806 
  
 68 610 
  
 13 3790 
  
 Övriga män 
  
 65–69 
  år 
  
 70–74 
  år 
  
 75–79 
  år 
  
 80–84 
  år 
  
 85–89 
  år 
  
 90– år 
  
 nordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 16 591 
  
 30 703 
  
 68 125 
  
 107 514 
  
 185 707 
  
 29 4823 
  
 kvintil 3 
  
 11 058 
  
 23 466 
  
 47 343 
  
 78 904 
  
 139 400 
  
 24 3482 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 9 255 
  
 20 344 
  
 41 738 
  
 67 692 
  
 119 803 
  
 20 9114 
  
 utomnordisk härkomst 
  
 kvintil 1 - 2 
  
 19 918 
  
 40 596 
  
 94 304 
  
 147 824 
  
 179 019 
  
 32 3504 
  
 kvintil 3 
  
 12 688 
  
 26 881 
  
 54 103 
  
 89 322 
  
 154 472 
  
 26 3150 
  
 kvintil 4 - 5 
  
 11 190 
  
 27 591 
  
 50 673 
  
 91 457 
  
 112 761 
  
 23 6848 
  
 5 
  
 Diskussion 
  
 De normkostnader som nu beräknats har tagits fram på i princip samma sätt som tidigare. Liksom förut är det  
 ULF-undersökningen 
  som legat till grund och liksom förut har en fältundersökning ge- nomförts för att ge underlag för skattning av sambandet mellan vårdbehov och insatser. Den stora skillnaden mot tidigare är att behovet av vård och omsorg nu är baserat på graden av  
 ADL-bero- 
  ende i stället för som tidigare SCB ohälsoindex. Förändringen har blivit möjlig genom att  
 ULF-undersökningarna 
  nu till skillnad från tidigare omfattar frågor avseende behov av hjälp med  
 ADL-aktivi- 
  teter. Skälet för denna förändring är att  
 ADL-beroende 
  har ett mer direkt samband med behovet av stöd och hjälp. I normkostnaderna blir detta synligt genom den stora skillnad man kan se mellan normkostnaderna för de  
 ADL-oberoende 
  och de som har en eller flera beroenden. ADL ger också tydligare skillnader mellan de 
 277 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 socio-ekonomiska 
  grupperna och inkomstgrupperna än vad SCB ohälsoindex gör. 
 Övergången till att utgå från  
 ADL-beroendet 
  i stället för hälso- index har även eliminerat behovet av att imputera hälsoindex i da- tamaterialet från fält- och  
 SNAC-undersökningarna. 
  Imputeringen innebar att man för varje undersökt person slumpade ut ett värde på hälsoindex utgående ifrån observerade värden på variabler, som har ett statistiskt samband med detta index. Den förutsatte tillgång till data som översätter mellan de båda sätten att mäta och inne- bar en felkälla, som man alltså nu kunnat undvika. En annan för- bättring är att underlaget från ULF nu också omfattar personer över 85 år. Tidigare har ohälsan i denna grupp måst skattas utgå- ende en enda  
 ULF-undersökning 
  från 1988/89, vilket självklart in- neburit en felkälla. 
 En nackdel med den nya metoden är dock, som påpekats ovan, att  
 ULF-studien, 
  som bygger på intervjuer med de äldre personerna själva, visat sig ge en systematisk underskattning av  
 Lewis 
  det jämfört med den bedömning, som personalen gjort i fält- och  
 SNAC-undersökningarna. 
  Detta problem fanns redan tidigare när mätningen skedde med hälsoindex, men har förvärrats genom övergången till att mäta i termer av  
 ADL-beroende. 
  För denna av- vikelse är det dock möjligt att korrigera genom kalibrering av san- nolikheterna i  
 ADL-gradsfördelningen. 
  Korrektionen påverkar en- dast kostnaden per  
 ADL-grupp 
  – inte den slutliga kostnaden per  
 socio-ekonomisk 
  grupp resp. inkomstgrupp. Detta beror på att en korrektion av sannolikheten för ett visst  
 ADL-beroende 
  automa- tiskt åtföljs av en motsvarande förändring av normkostnaden för denna beroendegrad. 
 Till grund för beräkningarna ligger ett mycket fullständigt un- derlag i form av dels en särskild fältundersökning i åtta kommuner, dels motsvarande data från två områden från den nationella SNAC- studien. Dessa kommuner representerar tillsammans omkring 3 % av Sveriges befolkning över 65 år. Representativiteten i underlaget måste bedömas som god, vilket visas av att nyckeltalen sammanta- get mycket väl motsvarar riksgenomsnittet. 
 Beräkningarna har denna gång gjorts såväl med avseende på so-  
 cio-ekonomiska 
  grupper som inkomstgrupper. Båda grupp- indelningarna är definierade på samma sätt som tidigare. Beräk- ningen av normkostnaden för äldreomsorgen per  
 socio-ekonomisk 
  grupp förutsätter ett underlag som medger uppdelning av befolk- ningen i dessa grupper. Det underlag som står till buds är Folk- och 
 278 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 bostadsräkningarna. Sådana genomfördes tidigare vart femte år, men sedan år 1990 har ingen ny undersökning gjorts. Metoden har tidigare fungerat väl genom att det här rör sig om personer, som till den helt övervägande delen lämnat yrkeslivet, och att man därför ändå måste man gå tillbaka till tidigare undersökningar för att få yrkesuppgifter. Ett växande problem i sammanhanget är dock att de personer som invandrat efter år 1990 inte kan klassas med detta underlag. Andelen som kunnat klassas har sjunkit från 86 % i denna förra undersökningen år 2002 till 81 % i årets undersökning. 
 Problemet löses genom imputering men denna metod har klara begränsningar. Imputeringen görs i första hand utgående ifrån den  
 socio-ekonomiska 
  fördelningen i kommunen i delgruppen ifråga. Om det saknas personer i kommunen i denna delgrupp används i stället fördelningen i den kommungrupp som kommunen tillhör. Tyvärr är det givetvis inget som säger att alla kommuner, som till- hör denna grupp, har samma  
 socio-ekonomiska 
  struktur. För in- vandrartäta kommuner, där  
 socio-ekonomisk 
  grupp måste impute- ras för många personer, kan det bli stora avvikelser. På sikt torde det bli svårt att beräkna normkostnader på detta sätt om inte folk- och bostadsräkningarna ersätts med en likvärdig registrerings- metod. Beräkning av normkostnaderna utgående från inkomst- grupp är inte behäftat med dessa problem. Som man kunnat se i tabell 3 ovan har också inkomsten ett mycket tydligt samband med behoven av vård och omsorg i befolkningen. 
 Ett annat problem med uppdelningen på  
 socio-ekonomiska 
  grupper sammanhänger med övergången till att använda  
 ADL-be- 
  roende i stället för hälsoindex, som mätare på behovet av stöd och hjälp.  
 ADL-beroende 
  är mer direkt relaterat till behovet av stöd och hjälp än hälsoindex, men eftersom antalet personer med mycket stort  
 ADL-beroende 
  och därmed stort behov av hjälp är ganska litet som andel av befolkningen för detta tyvärr med sig att den statistiska osäkerheten blir större. Detta visar sig på så sätt att skillnaderna i  
 ADL-sannolikheterna 
  mellan de  
 socio-ekonomiska 
  grupperna lägre och mellan/högre tjänstemän inte blir statis- tiskt säkerställda. Det finns alltså här en osäkerhet i beräkningarna, som dock bedöms vara av liten betydelse när det gäller att be- stämma den totala normkostnaden per kommun. För inkomst- grupper föreligger inte detta problem eftersom skillnaderna i ADL- sannolikheter mellan inkomstgrupperna är mycket större. Genom att slå ihop  
 ADL-grupperna 
  till endast två – utan resp. med ADL- beroende – erhålles också en bättre stabilitet. 
 279 
  
 Bilaga 10a Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 Det växande problemet med imputeringen av  
 socio-ekonomisk 
  grupp och de relativt små skillnaderna mellan grupperna gör att man starkt kan ifrågasätta metoden att dela upp på  
 Stone 
  miska grupper. Genom att i dessa beräkningar resultatet av båda metoderna redovisas, är det möjligt att jämföra och se vilka effekter det får generellt och på enskilda kommuner om man för utjäm- ningssystemet väljer den alternativa metoden att i stället räkna på inkomstgrupper. En uppdelning på tre inkomstgrupper gör syste- met enklare att hantera och kan därför vara att föredra. Av samma skäl förefaller det fullt tillräckligt att dela in befolkningen i endast två  
 ADL-grupper: 
  oberoende och beroende i minst en  
 ADL-akti- 
  vitet. Kontrollberäkningar har visat att detta leder till mycket små förändringar av normkostnaderna jämfört med ett system med fyra  
 ADL-grupper, 
  som ursprungligen prövades. 
 Vid bestämningen av normkostnaden per  
 ADL-grupp 
  tas ingen hänsyn till  
 socio-ekonomisk 
  grupp, inkomstgrupp eller etnisk bak- grund.  
 Socio-ekonomisk 
  grupp och inkomstgrupp har inte noterats i fältundersökningen och utomnordisk bakgrund visade sig ge ett negativt bidrag med avseende på erhållna insatser givet övriga på- verkande faktorer. Det finns naturligtvis inga skäl varför socio- ekonomisk grupp, inkomstgrupp eller etnisk bakgrund i sig skall påverka tilldelningen av äldreomsorg. Inverkan på normkostnaden kommer i stället in indirekt genom att dessa båda faktorer påverkar ohälsa och vårdbehov. 
 Slutligen bör noteras att de fältundersökningar, som nu ge- nomförts i ett antal kommuner, gett ett resultat som i sig har stort intresse som underlag för att bedöma utvecklingen av den svenska äldreomsorgen. En närmare diskussion av detta ges i bilaga 10b. 
 280 
 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007, av docent Gonzalez 
 Som underlag för de första beräkningarna av normkostnader per kommun för äldreomsorgen genomfördes år 1994 en fältundersök- ning avseende funktionsnedsättning och beslutade insatser på indi- vidnivå i åtta svenska kommuner. I samband med revideringen av normkostnaderna upprepades denna undersökning år 2002 i samma kommuner som år 1994 med undantag för Dorotea kommun, som avböjde att delta. År 2007 har nu en ytterligare undersökning med jämförbar metodik genomförts i samma kommuner som i de två föregående undersökningarna. Genom att jämföra resultaten från dessa undersökningar får man en unik möjlighet att belysa föränd- ringarna i äldreomsorgen sedan början av  
 1990-talet 
  med ett om- fattande, representativt material. 
 En jämförande redovisning av resultaten från 1994 års och 2002 års undersökningar finns presenterad i betänkandet Gemensamt finansierad utjämning i kommunsektorn (SOU 2003:88). Tyvärr finns grundmaterialet från 1994 års undersökning inte bevarat, varför den jämförande resultatredovisningen endast kan omfatta de tabeller, som redovisades 1994 i betänkandet Utjämning av kost- nader och intäkter i kommuner och landsting, bilaga 7 (SOU 1994:144). 
 Vid 1994 års undersökning angavs vårdtyngden (egentligen graden av funktionsnedsättning eller vårdberoende) för de flesta kommunerna genom Rich  
 ADL-index, 
  i några fall (Ragunda, Kalmar) även genom det s.k.  
 ÄSIM-index 
  och i ett fall (Luleå) en- dast genom  
 ÄSIM-index. 
  I 2002 års undersökning ingick ett antal olika variabler som beskriver funktionsnedsättning. Utgående från dessa konstruerades två index som mått på vårdtagarnas funktions- nedsättning, dels det s.k. SNAC  
 PADL-index 
  (för definition, se 
 281 
  
 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 t.ex. Stockholms läns Äldrecentrum rapport 2006:8 s. 10), dels Rich  
 ADL-index. 
  Samma variabler och variabeldefinitioner har använts i 2007 års undersökning. 
 Tabell 1 A, B och C visar antalet innevånare över 65 år, antalet vårdtagare, antalet personer i undersökningen samt vårdtagarna som andel av samtliga personer 65 år och äldre och fördelningen av vårdtagarna mellan hemtjänst och boende med heldygnsomsorg år 1994, 2002 och 2007 i de aktuella kommunerna. För år 1994 saknas uppgift på antalet vårdtagare. Andelar etc. avser här i stället perso- nerna i undersökningen. 
 Tabell 1.1 Antal invånare, vårdtagare samt personer i undersökningen med fördelning på mottagare av hemtjänst resp. boende med heldygnsomsorg i de undersökta kommunerna, 1994, 2002 och 2007 
 A. År 1994 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Antalet 
  
 Fördelning av vårdtagarna 
  
 personer 
  
 vård- 
  
 personer i 
  
 vårdtagare 
  
 i 
  
 över 65 år 
  
 tagare 
  
 undersök- 
  
 proc. av samtl. 
  
 ningen 
  
 65+ 
  
 Kommun 
  
 hemtjänst 
  
 heldygnsomsorg. 
  
 Oskarshamn 
  
 5 106 
  
 873 
  
 17,1 % 
  
 80 % 
  
 20 % 
  
 Ragunda 
  
 1 767 
  
 414 
  
 23,4 % 
  
 67 % 
  
 33 % 
  
 Luleå 
  
 9 131 
  
 1 551 
  
 17,0 % 
  
 64 % 
  
 36 % 
  
 Krokom 
  
 2 747 
  
 562 
  
 20,5 % 
  
 65 % 
  
 35 % 
  
 Nordmaling 
  
 1 718 
  
 360 
  
 21,0 % 
  
 58 % 
  
 42 % 
  
 Vilhelmina 
  
 1 737 
  
 326 
  
 18,8 % 
  
 54 % 
  
 46 % 
  
 Kalmar 
  
 10 247 
  
 1 681 
  
 16,4 % 
  
 68 % 
  
 32 % 
  
 Surahammar 
  
 1 679 
  
 225 
  
 13,4 % 
  
 73 % 
  
 27 % 
  
 Samtliga 
  
 fältkommuner 
  
 34 132 
  
 5 992 
  
 17,6 % 
  
 67 % 
  
 33 % 
  
 282 
 SOU 2007:61 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 
 B. År 2002 
  
 Antal person 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Antalet 
  
 Fördelning av vårdtagarna 
  
 er över 65 år 
  
 vårdtagare 
  
 personer i 
  
 vårdtagare i 
  
 undersök- 
  
 proc. av 
  
 ningen 
  
 samtl. 65+ 
  
 Kommun 
  
 hemtjänst 
  
 heldygnsomsorg 
  
 Oskarshamn 
  
 5 047 
  
 761 
  
 722 
  
 14,8 % 
  
 63 % 
  
 37 % 
  
 Ragunda 
  
 1 609 
  
 346 
  
 287 
  
 21,5 % 
  
 61 % 
  
 39 % 
  
 Luleå 
  
 10 459 
  
 1 471 
  
 1 477 
  
 14,1 % 
  
 40 % 
  
 60 % 
  
 Krokom 
  
 2 560 
  
 419 
  
 436 
  
 16,4 % 
  
 50 % 
  
 50 % 
  
 Nordmaling 
  
 1 645 
  
 304 
  
 283 
  
 18,5 % 
  
 49 % 
  
 51 % 
  
 Vilhelmina 
  
 1 740 
  
 414 
  
 302 
  
 23,8 % 
  
 54 % 
  
 46 % 
  
 Kalmar 
  
 10 460 
  
 1 733 
  
 1 517 
  
 16,6 % 
  
 53 % 
  
 47 % 
  
 Surahammar 
  
 1 733 
  
 262 
  
 233 
  
 15,1 % 
  
 56 % 
  
 44 % 
  
 Samtliga 
  
 fältkommuner 
  
 35 253 
  
 5 710 
  
 5 257 
  
 16,2 % 
  
 51 % 
  
 49 % 
  
 C. År 2007 
  
 Oskarshamn 
  
 5 165 
  
 757 
  
 692 
  
 14,7 % 
  
 64 % 
  
 36 % 
  
 Ragunda 
  
 1 526 
  
 316 
  
 283 
  
 20,7 % 
  
 68 % 
  
 32 % 
  
 Luleå 
  
 11 545 
  
 1 599 
  
 1 572 
  
 13,9 % 
  
 50 % 
  
 50 % 
  
 Krokom 
  
 2 409 
  
 411 
  
 349 
  
 17,1 % 
  
 52 % 
  
 48 % 
  
 Nordmaling 
  
 1 648 
  
 273 
  
 258 
  
 16,6 % 
  
 48 % 
  
 52 % 
  
 Vilhelmina 
  
 1 653 
  
 274 
  
 257 
  
 16,6 % 
  
 53 % 
  
 47 % 
  
 Kalmar 
  
 10 564 
  
 1 748 
  
 1 458 
  
 16,5 % 
  
 61 % 
  
 39 % 
  
 Surahammar 
  
 1 879 
  
 222 
  
 228 
  
 11,8 % 
  
 50 % 
  
 50 % 
  
 Samtliga 
  
 fältkommuner 
  
 36 389 
  
 5 600 
  
 5 097 
  
 15,4 % 
  
 57 % 
  
 43 % 
  
 Riket 
  
 1 581 437 
  
 238 515 
  
 15,1 % 
  
 59 % 
  
 41 % 
  
 Tabell 1:1 visar att antalet vårdtagare minskat i de undersökta kommunerna såväl absolut som mätt som andel av befolkningen. Minskningstakten var dock betydligt lägre under perioden 2002– 2007 än under den föregående perioden  
 1994–2002. 
  I den första perioden minskade framförallt antalet personer som fick hemtjänst, i den senare perioden gäller minskningen antalet personer i särskilt boende med heldygnsomsorg – från totalt 2 798 till 2 408 personer - medan antalet med hemtjänst ökade något – totalt från 2 912 till 3 192 personer. Utvecklingen den senaste perioden är i huvudsak likartad mellan kommunerna. I tre kommuner – Nordmaling, 
 283 
  
 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 Vilhelmina och Surahammar – har andelen av vårdtagarna som finns i särskilt boende dock ökat, medan den minskat mer eller mindre kraftigt i de övriga. Det är också värt att notera att det råder stora skillnader mellan kommunerna såväl när det gäller andelen vård- tagare – från 11,8 % i Surahammar till 20,7 % i Ragunda – som för- delningen av vårdtagarna mellan hemtjänst och särskilt boende med heldygnsomsorg. Ragunda ligger lägst när det gäller andelen i sär- skilt boende, men även Oskarshamn ligger betydligt under genom- snittet. 
 En fråga är då hur nedskärningarna av boendet med heldygns- omsorg har påverkat förekomsten av funktionsnedsättning och vårdtyngden i dessa boenden. De följande tabellerna 1:2A, B och C visar fördelningen av vårdtagarna i heldygnsomsorgen på vårdbero- endekategorier enligt Higgins för resp. år. För Luleå saknas upp- gifter för år 1994, eftersom man då inte använde  
 Katz-index 
  utan den s.k.  
 ÄSIM-skalan. 
  I tabellen har de som ej kan klassificeras en- ligt  
 Katz-skalan, 
  den s.k.  
 Ö-gruppen, 
  utelämnats. Genomsnittet är beräknat utifrån en kodning: A=1, B=2, osv. 
 Tabell 1.2 Fördelning av de boende med heldygnsomsorg på  
 Rich /ADL-grupper 
  i procent 
  
 A. År 1994 
  
 Rich  
 ADL-index 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 D 
  
 E 
  
 F 
  
 G 
  
 Medelvärde 
  
 Oskarshamn 
  
 3 
  
 15 
  
 8 
  
 9 
  
 19 
  
 23 
  
 23 
  
 4,87 
  
 Ragunda 
  
 2 
  
 9 
  
 16 
  
 17 
  
 9 
  
 14 
  
 33 
  
 4,96 
  
 Luleå 
  
 Krokom 
  
 3 
  
 20 
  
 5 
  
 4 
  
 9 
  
 28 
  
 31 
  
 5,04 
  
 Nordmaling 
  
 1 
  
 21 
  
 8 
  
 5 
  
 7 
  
 30 
  
 28 
  
 4,98 
  
 Vilhelmina 
  
 8 
  
 27 
  
 7 
  
 5 
  
 4 
  
 27 
  
 22 
  
 4,39 
  
 Kalmar 
  
 3 
  
 17 
  
 7 
  
 8 
  
 16 
  
 15 
  
 34 
  
 4,98 
  
 Surahammar 
  
 0 
  
 7 
  
 5 
  
 7 
  
 9 
  
 49 
  
 23 
  
 5,57 
  
 Samtliga fältkommuner 
  
 3 
  
 17 
  
 8 
  
 8 
  
 13 
  
 22 
  
 29 
  
 4,95 
  
 284 
 SOU 2007:61 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 
  
 B. År 2002 
  
 Rich  
 ADL-index 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 D 
  
 E 
  
 F 
  
 G 
  
 Medelvärde 
  
 Oskarshamn 
  
 3 
  
 9 
  
 9 
  
 5 
  
 7 
  
 17 
  
 50 
  
 5,55 
  
 Ragunda 
  
 8 
  
 11 
  
 12 
  
 9 
  
 9 
  
 20 
  
 31 
  
 4,85 
  
 Luleå 
  
 5 
  
 10 
  
 10 
  
 8 
  
 9 
  
 15 
  
 43 
  
 5,26 
  
 Krokom 
  
 6 
  
 17 
  
 9 
  
 6 
  
 7 
  
 25 
  
 30 
  
 4,86 
  
 Nordmaling 
  
 3 
  
 10 
  
 12 
  
 5 
  
 12 
  
 9 
  
 48 
  
 5,30 
  
 Vilhelmina 
  
 5 
  
 12 
  
 17 
  
 12 
  
 14 
  
 12 
  
 29 
  
 4,70 
  
 Kalmar 
  
 1 
  
 5 
  
 9 
  
 6 
  
 10 
  
 10 
  
 60 
  
 5,90 
  
 Surahammar 
  
 0 
  
 10 
  
 10 
  
 3 
  
 13 
  
 13 
  
 53 
  
 5,65 
  
 Samtliga fältkommuner 
  
 4 
  
 9 
  
 10 
  
 7 
  
 9 
  
 15 
  
 46 
  
 5,35 
  
 C. År 2007 
  
 Oskarshamn 
  
 0 
  
 7 
  
 6 
  
 4 
  
 7 
  
 20 
  
 56 
  
 5,96 
  
 Ragunda 
  
 3 
  
 15 
  
 9 
  
 9 
  
 7 
  
 10 
  
 47 
  
 5,20 
  
 Luleå 
  
 3 
  
 7 
  
 13 
  
 7 
  
 11 
  
 11 
  
 49 
  
 5,49 
  
 Krokom 
  
 5 
  
 12 
  
 7 
  
 8 
  
 8 
  
 21 
  
 40 
  
 5,23 
  
 Nordmaling 
  
 2 
  
 13 
  
 10 
  
 10 
  
 9 
  
 17 
  
 38 
  
 5,15 
  
 Vilhelmina 
  
 7 
  
 5 
  
 9 
  
 13 
  
 6 
  
 12 
  
 48 
  
 5,35 
  
 Kalmar 
  
 0 
  
 4 
  
 9 
  
 8 
  
 8 
  
 20 
  
 52 
  
 5,86 
  
 Surahammar 
  
 2 
  
 10 
  
 7 
  
 7 
  
 5 
  
 17 
  
 52 
  
 5,62 
  
 Samtliga fältkommuner 
  
 2 
  
 7 
  
 10 
  
 8 
  
 9 
  
 15 
  
 49 
  
 5,55 
  
 Det framgår av tabell 1:2 A, B och C att de boende med heldygns- omsorg i de aktuella kommunerna – med vissa undantag - som ge- nomsnitt nu är mer funktionsnedsatta än för fem resp. 13 år sedan. Ökningen i genomsnittligt  
 ADL-index 
  sedan år 1994 uppgår till 12 % - för den senaste femårsperioden 3,7 %. Ökningstakten har alltså blivit väsentligt lägre. Ökningen gäller samtliga kommuner utom Surahammar, där en mindre initial ökning den senare perio- den övergått till minskning. Även i Nordmaling och Kalmar har den genomsnittliga vårdtyngden i det särskilda boendet minskat den senaste femårsperioden. Andelen av de boende med heldygns- omsorg, som klassificerats som tillhörande den mest omsorgs- krävande kategorin G ökade mycket kraftigt perioden  
 1994–2002 
  från 29 % till 46 % och denna ökning har nu fortsatt fast i lång- 
 285 
  
 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 sammare takt till 49 %. Situationen år 2007 när det gäller ADL- fördelningen i heldygnsomsorgen skiljer mycket litet från år 2002. Den redan förut lilla  
 A-gruppen 
  har halverats och  
 G-gruppen 
  alltså ökat något – i övrigt är det som kan se i det närmaste identiskt. Trots nedskärningen i antalet platser är således sammansättningen av vårdtagarna i stort sett oförändrad, vilket talar för att tilldel- ningen av boendeformen inte blivit striktare. Det kan också noteras att skillnaderna mellan kommunerna i detta avseende har minskat i motsats till vad som var fallet under föregående period. 
 Den motsvarande utvecklingen för de boende med hemhjälp framgår av tabellerna 1:3 A och B. Liksom ovan är  
 Ö-kategorin 
  utelämnad. 
 Tabell 1. 3 Fördelning av de boende med hemhjälp på  
 Rich /ADL-grupper 
  1994, 2002 och 2007 
  
 A. År 1994 
  
 Rich  
 ADL-index 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 D 
  
 E 
  
 F 
  
 G 
  
 Genomsnitt 
  
 Oskarshamn 
  
 59 
  
 13 
  
 10 
  
 4 
  
 4 
  
 7 
  
 4 
  
 2,21 
  
 Ragunda 
  
 38 
  
 23 
  
 14 
  
 9 
  
 5 
  
 4 
  
 7 
  
 2,60 
  
 Luleå 
  
 Krokom 
  
 38 
  
 19 
  
 8 
  
 4 
  
 6 
  
 12 
  
 13 
  
 3,09 
  
 Nordmaling 
  
 53 
  
 32 
  
 8 
  
 3 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 1,77 
  
 Vilhelmina 
  
 57 
  
 20 
  
 7 
  
 2 
  
 4 
  
 8 
  
 2 
  
 2,08 
  
 Kalmar 
  
 47 
  
 26 
  
 6 
  
 7 
  
 4 
  
 5 
  
 5 
  
 2,30 
  
 Surahammar 
  
 36 
  
 27 
  
 9 
  
 5 
  
 3 
  
 15 
  
 5 
  
 2,77 
  
 Samtliga fältkommuner 
  
 48 
  
 22 
  
 8 
  
 5 
  
 4 
  
 7 
  
 5 
  
 2,37 
  
 286 
 SOU 2007:61 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 
  
 B. År 2002 
  
 Rich  
 ADL-index 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 D 
  
 E 
  
 F 
  
 G 
  
 Genomsnitt 
  
 Oskarshamn 
  
 39 
  
 20 
  
 15 
  
 7 
  
 6 
  
 7 
  
 6 
  
 2,67 
  
 Ragunda 
  
 41 
  
 22 
  
 9 
  
 7 
  
 9 
  
 5 
  
 5 
  
 2,58 
  
 Luleå 
  
 25 
  
 26 
  
 15 
  
 11 
  
 3 
  
 7 
  
 12 
  
 3,09 
  
 Krokom 
  
 47 
  
 22 
  
 10 
  
 8 
  
 4 
  
 7 
  
 1 
  
 2,25 
  
 Nordmaling 
  
 36 
  
 26 
  
 18 
  
 9 
  
 6 
  
 2 
  
 3 
  
 2,42 
  
 Vilhelmina 
  
 56 
  
 19 
  
 9 
  
 6 
  
 3 
  
 3 
  
 4 
  
 2,07 
  
 Kalmar 
  
 37 
  
 23 
  
 14 
  
 9 
  
 2 
  
 4 
  
 12 
  
 2,74 
  
 Surahammar 
  
 31 
  
 16 
  
 20 
  
 9 
  
 9 
  
 9 
  
 6 
  
 3,01 
  
 Samtliga fältkommuner 
  
 37 
  
 23 
  
 14 
  
 9 
  
 4 
  
 6 
  
 8 
  
 2,72 
  
 C. År 2007 
  
 Oskarshamn 
  
 39 
  
 19 
  
 13 
  
 8 
  
 3 
  
 9 
  
 9 
  
 2,80 
  
 Ragunda 
  
 39 
  
 25 
  
 15 
  
 7 
  
 2 
  
 1 
  
 11 
  
 2,52 
  
 Luleå 
  
 39 
  
 20 
  
 17 
  
 10 
  
 4 
  
 6 
  
 4 
  
 2,55 
  
 Krokom 
  
 24 
  
 32 
  
 20 
  
 7 
  
 5 
  
 8 
  
 4 
  
 2,77 
  
 Nordmaling 
  
 36 
  
 31 
  
 14 
  
 10 
  
 3 
  
 5 
  
 1 
  
 2,30 
  
 Vilhelmina 
  
 42 
  
 28 
  
 10 
  
 6 
  
 3 
  
 10 
  
 2 
  
 2,37 
  
 Kalmar 
  
 36 
  
 22 
  
 14 
  
 9 
  
 4 
  
 8 
  
 7 
  
 2,77 
  
 Surahammar 
  
 32 
  
 28 
  
 13 
  
 8 
  
 2 
  
 6 
  
 11 
  
 2,81 
  
 Samtliga fältkommuner 
  
 36 
  
 23 
  
 15 
  
 9 
  
 3 
  
 7 
  
 7 
  
 2,67 
  
 De flesta vårdtagarna med hemtjänst i ordinärt eller särskilt boende har en relativt begränsad funktionsnedsättning. Dock har andelen inom de två lägsta  
 ADL-kategorierna 
  sjunkit från 70 % till 59 % under perioden  
 1994–2007. 
  Utvecklingen av funktionsned- sättningen överensstämmer i mycket med den som redovisats ovan för heldygnsomsorgen. 
 Den snabba ökningen av genomsnittligt  
 ADL-index 
  under peri- oden  
 1994–2002 
  har övergått i en svag minskning. Fördelningen på  
 ADL-grupper 
  år 2007 i hemtjänsten är i det närmaste identisk med år 2002. 
 Liksom för heldygnsomsorgen har skillnaderna mellan kommu- nerna minskat påtagligt. I vissa kommuner har den genomsnittliga vårdtyngden ökat, i andra har den minskat. Kraftigast ökning upp- 
 287 
  
 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 visar Krokom och Vilhelmina, som tidigare lågt långt under ge- nomsnittet. I Krokom minskade antalet vårdtagare i hemtjänsten med 30 % under åren  
 2002–2007. 
  Ökningen av den genomsnittliga vårdtyngden kan här alltså tolkas som resultatet av en stramare till- delning. Den största minskningen kan noteras för Luleå, - 12 %. Här har antalet vårdtagare i hemtjänsten ökat starkt med mer än 20 % och det verkar alltså som behovsbedömningen blivit mindre restriktiv. 
 Inom hemtjänsten synes alltså utveckling mot mer hjälpbehö- vande vårdtagare ha avstannat. Frågan är då om man nu får mer el- ler mindre hjälp än tidigare givet behovet. Tabellerna 1:4 A och B visar hur tilldelningen av veckotimmar hemtjänst har förändrats givet  
 KatzADL-kategori. 
  
 Tabell 1.4 Genomsnittligt antal veckotimmar hemhjälp per Katz  
 ADL-grupp 
  
 A. År 1994 
  
 Rich  
 ADL-index 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 D 
  
 E 
  
 F 
  
 G 
  
 Genomsnitt 
  
 Stand. 
  
 genomsnitt 
  
 Oskarshamn 
  
 5 
  
 13 
  
 17 
  
 21 
  
 28 
  
 40 
  
 50 
  
 13,1 
  
 14,4 
  
 Ragunda 
  
 3,1 
  
 7 
  
 9 
  
 13 
  
 16 
  
 21 
  
 25 
  
 8,6 
  
 7,9 
  
 Luleå 
  
 Krokom 
  
 3 
  
 9 
  
 14 
  
 17 
  
 23 
  
 23 
  
 32 
  
 13,0 
  
 9,7 
  
 Nordmaling 
  
 5 
  
 11 
  
 22 
  
 30 
  
 42 
  
 40 
  
 34 
  
 10,4 
  
 14,5 
  
 Vilhelmina 
  
 6 
  
 10 
  
 20 
  
 22 
  
 32 
  
 33 
  
 40 
  
 12,0 
  
 13,6 
  
 Kalmar 
  
 4 
  
 8 
  
 13 
  
 17 
  
 21 
  
 25 
  
 32 
  
 9,6 
  
 10,0 
  
 Surahammar 
  
 1,9 
  
 8 
  
 12 
  
 16 
  
 24 
  
 28 
  
 47 
  
 12,0 
  
 10,0 
  
 Samtliga fält- 
  
 kommuner 
  
 4,1 
  
 9,4 
  
 14,7 
  
 18,8 
  
 24,8 
  
 29,3 
  
 36,4 
  
 11,2 
  
 11,2 
  
 288 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 
  
 B. År 2002 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 D 
  
 E 
  
 F 
  
 G 
  
 Genom- 
  
 Stand. 
  
 Stand.mot 
  
 snitt 
  
 genomsnitt 
  
 1994 års 
  
 fördeln. f 
  
 samtl. 
  
 Oskarshamn 
  
 3,5 
  
 7,4 
  
 14,6 
  
 16,3 
  
 16,5 
  
 22,6 
  
 23,5 
  
 10,2 
  
 10,3 
  
 8,9 
  
 Ragunda 
  
 3,1 
  
 8 
  
 11,9 
  
 14 
  
 19,5 
  
 14,4 
  
 37,4 
  
 9,7 
  
 10,6 
  
 8,8 
  
 Luleå 
  
 4,1 
  
 7,5 
  
 10,7 
  
 14,5 
  
 16,2 
  
 26,6 
  
 27,8 
  
 11,9 
  
 10,4 
  
 9,3 
  
 Krokom 
  
 1,5 
  
 6,1 
  
 9,6 
  
 10,3 
  
 31,4 
  
 16,9 
  
 17 
  
 6,5 
  
 7,8 
  
 6,8 
  
 Nordmaling 
  
 2 
  
 4,4 
  
 9,3 
  
 8,7 
  
 20,1 
  
 22,5 
  
 32,8 
  
 7,0 
  
 8,6 
  
 7,3 
  
 Vilhelmina 
  
 5,2 
  
 12,4 
  
 19,6 
  
 19,4 
  
 18,1 
  
 27,5 
  
 50,4 
  
 11,7 
  
 15,7 
  
 13,2 
  
 Kalmar 
  
 2,6 
  
 5,5 
  
 9,5 
  
 13,4 
  
 15,2 
  
 21,8 
  
 23,9 
  
 8,6 
  
 8,5 
  
 7,4 
  
 Surahammar 
  
 1,9 
  
 3,8 
  
 6,2 
  
 7,7 
  
 10,4 
  
 12,7 
  
 22,5 
  
 6,6 
  
 6,1 
  
 5,2 
  
 Samtliga 
  
 fältkommuner 
  
 3 
  
 6,6 
  
 10,7 
  
 13,4 
  
 17,2 
  
 21,4 
  
 26,1 
  
 9,4 
  
 8,1 
  
 C. År 2007 
  
 Genom- 
  
 Stand. 
  
 Stand.mot 
  
 Stand. 
  
 snitt 
  
 genomsnitt 
  
 2002 
  
 års 
  
 mot 
  
 fördeln. 
  
 f 
  
 1994 
  
 samtl. 
  
 års 
  
 fördeln. 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 D 
  
 E 
  
 F 
  
 G 
  
 Oskarshamn 
  
 2,6 
  
 9,1 
  
 13,0 
  
 14,3 
  
 23,7 
  
 22,9 
  
 36,8 
  
 11,7 
  
 11,2 
  
 11,4 
  
 9,6 
  
 Ragunda 
  
 2,1 
  
 5,2 
  
 8,2 
  
 11,0 
  
 4,7 
  
 12,0 
  
 18,8 
  
 6,4 
  
 6,5 
  
 6,5 
  
 5,5 
  
 Luleå 
  
 2,5 
  
 6,1 
  
 12,0 
  
 13,6 
  
 15,7 
  
 25,5 
  
 30,5 
  
 9,0 
  
 9,7 
  
 9,8 
  
 8,3 
  
 Krokom 
  
 2,5 
  
 5,2 
  
 7,3 
  
 7,5 
  
 10,7 
  
 23,1 
  
 29,0 
  
 7,8 
  
 7,8 
  
 7,9 
  
 6,9 
  
 Nordmaling 
  
 2,0 
  
 5,3 
  
 8,1 
  
 14,8 
  
 16,2 
  
 16,8 
  
 48,5 
  
 6,7 
  
 9,5 
  
 10,0 
  
 8,0 
  
 Vilhelmina 
  
 3,4 
  
 6,0 
  
 12,0 
  
 8,9 
  
 18,2 
  
 17,8 
  
 45,0 
  
 7,9 
  
 10,1 
  
 10,6 
  
 8,8 
  
 Kalmar 
  
 3,4 
  
 7,1 
  
 10,8 
  
 14,8 
  
 14,7 
  
 20,6 
  
 24,6 
  
 9,6 
  
 9,4 
  
 9,5 
  
 8,2 
  
 Surahammar 
  
 1,5 
  
 3,7 
  
 7,2 
  
 13,9 
  
 14,0 
  
 12,8 
  
 34,4 
  
 8,4 
  
 7,4 
  
 7,8 
  
 6,2 
  
 Samtliga 
  
 fältkommuner 
  
 2,8 
  
 6,4 
  
 10,8 
  
 13,7 
  
 15,8 
  
 21,7 
  
 29,3 
  
 9,4 
  
 9,5 
  
 8,1 
  
 Vid den tidigare jämförelsen mellan år 1994 och år 2002 kunde man notera en avsevärd minskning av insatserna i hemtjänsten såväl to- talt som per  
 ADL-grupp. 
  Minskningen i genomsnittligt antal hem- tjänsttimmar per vårdtagare uppgick till 16 %. Samtidigt ökade som visats i tabell 1.3 ovan den genomsnittliga vårdtyngden. Genom att ange genomsnittsinsatsen per Rich  
 ADL-kategori 
  kan man beräkna 
 289 
  
 Bilaga 10b Jämförelse mellan fältundersökningarna 1994, 2002 och 2007 
  
 SOU 2007:61 
  
 inverkan av denna ökning. I kolumnerna till höger om medelvärdet veckotimmar hemhjälp visas s.k. standardiserade medelvärden. Standardiserat för 1994 års vårdtyngdsfördelning uppgick den ge- nomsnittliga insatsen år 2002 till 8,1 timmar per vecka – en minsk- ning med 28 % jämfört med år 1994. Denna kraftiga minskning har emellertid nu, som man kan se i tabell 1.4, avstannat och den ge- nomsnittliga insatsen är oförändrad jämfört med år 2002. Tar man sedan hänsyn till att det skett en viss minskning av  
 ADL-beroendet 
  hos vårdtagarna finner man att det på detta sätt standardiserade ge- nomsnittet har ökat från 9,4 till 9,5 timmar per vecka. 
 Tabell 1:4 visar också att det fortfarande råder mycket stora skillnader mellan de undersökta kommunerna, när det gäller om- fattningen av hemhjälpsinsatserna, men att dessa skillnader, som ökade under perioden  
 1994–2002, 
  nu snarare tenderar att minska. Vissa kommuner såsom Oskarshamn, Krokom och Surahammar har ökat sina insatser, andra såsom Ragunda, Luleå och Vilhelmina har minskat. Skillnaderna i tilldelning skulle kunna bero på skillna- der i vårdtagarnas grad av funktionsnedsättning. Beräknar man i stället medelvärdet standardiserat, d v s under antagandet att alla kommunerna har samma fördelning på  
 ADL-grupper, 
  minskar skillnaderna något i tilldelning av veckotimmar hemhjälp mellan kommunerna. 
 Sammanfattningsvis visar jämförelsen mellan de tre undersök- ningarna att den trend mot minskande insatser och ökande vård- tyngd inom äldreomsorgen, som kunde observeras för perioden  
 1994–2002, 
  nu verkar ha brutits. För perioden  
 2002–2007 
  kan note- ras en kraftig minskning av antalet personer i särskilt boende med heldygnsomsorg parat med en ökning av antalet personer med hemtjänst. I ingendera fallen har dock denna förändring lett till nå- gon större förändring av vårdtyngdsfördelningen, vilket antyder att behoven möts på ungefär samma nivå som tidigare. Insatserna i hemtjänst givet behoven ligger också anmärkningsvärt stilla. Det står därmed ganska klart att det är dags att ompröva den massmedi- ala bilden av ständiga försämringar inom äldreomsorgen. Utveck- lingen har gått i en ny fas. De jämförbara undersökningar, som gjorts med syfte att ta fram underlag för kostnadsutjämningen för äldreomsorgen, har därmed också kunnat ge värdefullt bidrag till diskussionen om äldreomsorgen nivå och utvecklingstendenser. 
 290 
 Bilaga 10c Resultatbilaga för äldreomsorg 
 291 
  
 292 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Kommunnamn 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 3 854 
  
 -17 
  
 3 855 
  
 -30 
  
 930 
  
 3 837 
  
 3 825 
  
 12 
  
 Danderyd 
  
 8 204 
  
 8 221 
  
 -17 
  
 8 916 
  
 8 946 
  
 -30 
  
 -712 
  
 -21 
  521 
  
 Ekerö 
  
 4 199 
  
 4 216 
  
 -17 
  
 4 379 
  
 4 408 
  
 -29 
  
 -180 
  
 -4 
  322 
  
 Haninge 
  
 3 929 
  
 3 945 
  
 -16 
  
 4 005 
  
 4 035 
  
 -30 
  
 -76 
  
 -5 
  460 
  
 Huddinge 
  
 4 144 
  
 4 161 
  
 -17 
  
 4 224 
  
 4 254 
  
 -30 
  
 -80 
  
 -7 
  100 
  
 Järfälla 
  
 4 713 
  
 4 730 
  
 -17 
  
 4 855 
  
 4 885 
  
 -30 
  
 -142 
  
 -8 
  768 
  
 Lidingö 
  
 8 402 
  
 8 419 
  
 -17 
  
 9 023 
  
 9 052 
  
 -29 
  
 -621 
  
 -26 
  015 
  
 Nacka 
  
 5 293 
  
 5 310 
  
 -17 
  
 5 548 
  
 5 578 
  
 -30 
  
 -255 
  
 -20 
  463 
  
 Norrtälje 
  
 8 307 
  
 8 319 
  
 -12 
  
 8 327 
  
 8 348 
  
 -21 
  
 -20 
  
 -1 
  092 
  
 Nykvarn 
  
 3 619 
  
 3 636 
  
 -17 
  
 3 661 
  
 3 691 
  
 -30 
  
 -42 
  
 -351 
  
 Nynäshamn 
  
 6 638 
  
 6 655 
  
 -17 
  
 6 865 
  
 6 895 
  
 -30 
  
 -227 
  
 -5 
  595 
  
 Salem 
  
 3 736 
  
 3 753 
  
 -17 
  
 3 833 
  
 3 863 
  
 -30 
  
 -97 
  
 -1 
  390 
  
 Sigtuna 
  
 4 373 
  
 4 390 
  
 -17 
  
 4 429 
  
 4 459 
  
 -30 
  
 -56 
  
 -2 
  056 
  
 Sollentuna 
  
 4 929 
  
 4 946 
  
 -17 
  
 5 098 
  
 5 128 
  
 -30 
  
 -169 
  
 -10 
  031 
  
 Solna 
  
 8 319 
  
 8 336 
  
 -17 
  
 8 699 
  
 8 729 
  
 -30 
  
 -380 
  
 -23 
  019 
  
 Stockholm 
  
 7 801 
  
 7 818 
  
 -17 
  
 8 154 
  
 8 184 
  
 -30 
  
 -353 
  
 -272 
  176 
  
 Sundbyberg 
  
 7 258 
  
 7 275 
  
 -17 
  
 7 542 
  
 7 572 
  
 -30 
  
 -284 
  
 Palmer 
  661 
  
 Södertälje 
  
 5 911 
  
 5 928 
  
 -17 
  
 5 939 
  
 5 969 
  
 -30 
  
 -28 
  
 -2 
  255 
  
 Tyresö 
  
 3 537 
  
 3 554 
  
 -17 
  
 3 662 
  
 3 692 
  
 -30 
  
 -125 
  
 -5 
  142 
  
 Täby 
  
 5 547 
  
 5 564 
  
 -17 
  
 5 793 
  
 5 823 
  
 -30 
  
 -246 
  
 -14 
  906 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 293 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Upplands Väsby 
  
 4 319 
  
 4 336 
  
 -17 
  
 4 439 
  
 4 469 
  
 -30 
  
 -120 
  
 -4 
  515 
  
 Upplands-Bro 
  
 3 975 
  
 3 992 
  
 -17 
  
 4 054 
  
 4 084 
  
 -30 
  
 -79 
  
 -1 
  685 
  
 Vallentuna 
  
 4 192 
  
 4 209 
  
 -17 
  
 4 305 
  
 4 335 
  
 -30 
  
 -113 
  
 -3 
  096 
  
 Vaxholm 
  
 5 318 
  
 5 335 
  
 -17 
  
 5 459 
  
 5 489 
  
 -30 
  
 -141 
  
 -1 
  427 
  
 Värmdö 
  
 3 578 
  
 3 595 
  
 -17 
  
 3 655 
  
 3 685 
  
 -30 
  
 -77 
  
 -2 
  690 
  
 Österåker 
  
 3 776 
  
 3 793 
  
 -17 
  
 3 835 
  
 3 865 
  
 -30 
  
 -59 
  
 -2 
  203 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 7 904 
  
 7 921 
  
 -17 
  
 7 748 
  
 7 778 
  
 -30 
  
 156 
  
 5 994 
  
 Heby 
  
 9 055 
  
 9 072 
  
 -17 
  
 8 696 
  
 8 726 
  
 -30 
  
 359 
  
 4 895 
  
 Håbo 
  
 2 912 
  
 2 929 
  
 -17 
  
 3 018 
  
 3 047 
  
 -29 
  
 -106 
  
 -1 
  968 
  
 Knivsta 
  
 3 939 
  
 3 956 
  
 -17 
  
 3 898 
  
 3 928 
  
 -30 
  
 41 
  
 546 
  
 Tierp 
  
 10 095 
  
 10 101 
  
 -6 
  
 9 809 
  
 9 834 
  
 -25 
  
 286 
  
 5 736 
  
 Uppsala 
  
 6 122 
  
 6 139 
  
 -17 
  
 6 150 
  
 6 180 
  
 -30 
  
 -28 
  
 -5 
  133 
  
 Älvkarleby 
  
 8 963 
  
 8 980 
  
 -17 
  
 8 859 
  
 8 889 
  
 -30 
  
 104 
  
 944 
  
 Östhammar 
  
 8 706 
  
 8 718 
  
 -12 
  
 8 561 
  
 8 584 
  
 -23 
  
 145 
  
 3 133 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 8 188 
  
 8 205 
  
 -17 
  
 8 221 
  
 8 251 
  
 -30 
  
 -33 
  
 -3 
  024 
  
 Flen 
  
 9 194 
  
 9 211 
  
 -17 
  
 9 101 
  
 9 131 
  
 -30 
  
 93 
  
 1 526 
  
 Gnesta 
  
 7 553 
  
 7 570 
  
 -17 
  
 7 498 
  
 7 528 
  
 -30 
  
 55 
  
 548 
  
 Katrineholm 
  
 10 014 
  
 10 031 
  
 -17 
  
 9 870 
  
 9 900 
  
 -30 
  
 144 
  
 4 635 
  
 Nyköping 
  
 8 532 
  
 8 548 
  
 -16 
  
 8 622 
  
 8 649 
  
 -27 
  
 -90 
  
 -4 
  483 
  
 2007:61 SOU 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 294 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Oxelösund 
  
 8 128 
  
 -17 
  
 8 334 
  
 -30 
  
 -2 
  149 
  
 8 111 
  
 8 304 
  
 -193 
  
 Strängnäs 
  
 7 350 
  
 7 367 
  
 -17 
  
 7 505 
  
 7 535 
  
 -30 
  
 -155 
  
 -4 
  752 
  
 Trosa 
  
 5 920 
  
 5 934 
  
 -14 
  
 6 096 
  
 6 116 
  
 -20 
  
 -176 
  
 -1 
  906 
  
 Vingåker 
  
 9 081 
  
 9 098 
  
 -17 
  
 8 945 
  
 8 975 
  
 -30 
  
 136 
  
 1 261 
  
 Östergötlands län 
  
 Boxholm 
  
 10 055 
  
 10 027 
  
 28 
  
 9 937 
  
 9 918 
  
 19 
  
 118 
  
 619 
  
 Finspång 
  
 9 033 
  
 9 050 
  
 -17 
  
 8 915 
  
 8 938 
  
 -23 
  
 118 
  
 2 465 
  
 Kinda 
  
 10 407 
  
 10 424 
  
 -17 
  
 9 922 
  
 9 933 
  
 -11 
  
 485 
  
 4 824 
  
 Linköping 
  
 7 152 
  
 7 169 
  
 -17 
  
 7 167 
  
 7 197 
  
 -30 
  
 -15 
  
 -2 
  065 
  
 Mjölby 
  
 8 798 
  
 8 815 
  
 -17 
  
 8 577 
  
 8 607 
  
 -30 
  
 221 
  
 5 582 
  
 Motala 
  
 8 858 
  
 8 875 
  
 -17 
  
 8 733 
  
 8 763 
  
 -30 
  
 125 
  
 5 239 
  
 Norrköping 
  
 7 936 
  
 7 952 
  
 -16 
  
 7 900 
  
 7 930 
  
 -30 
  
 36 
  
 4 487 
  
 Söderköping 
  
 7 445 
  
 7 293 
  
 152 
  
 7 280 
  
 7 096 
  
 184 
  
 165 
  
 2 314 
  
 Vadstena 
  
 10 964 
  
 10 981 
  
 -17 
  
 10 982 
  
 11 012 
  
 -30 
  
 -18 
  
 -135 
  
 Valdemarsvik 
  
 10 089 
  
 10 085 
  
 4 
  
 9 800 
  
 9 770 
  
 30 
  
 289 
  
 2 347 
  
 Woods 
  
 11 132 
  
 11 136 
  
 -4 
  
 10 699 
  
 10 723 
  
 -24 
  
 433 
  
 1 674 
  
 Åtvidaberg 
  
 9 488 
  
 9 505 
  
 -17 
  
 9 388 
  
 9 418 
  
 -30 
  
 100 
  
 1 172 
  
 Ödeshög 
  
 10 256 
  
 10 273 
  
 -17 
  
 9 845 
  
 9 850 
  
 -5 
  
 411 
  
 2 267 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 9 567 
  
 9 584 
  
 -17 
  
 9 178 
  
 9 197 
  
 -19 
  
 389 
  
 2 558 
  
 Eksjö 
  
 10 193 
  
 10 210 
  
 -17 
  
 9 907 
  
 9 937 
  
 -30 
  
 286 
  
 4 740 
  
 Gislaved 
  
 7 941 
  
 7 958 
  
 -17 
  
 7 801 
  
 7 818 
  
 -17 
  
 140 
  
 4 128 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 295 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Gnosjö 
  
 6 519 
  
 -17 
  
 6 485 
  
 -30 
  
 458 
  
 6 502 
  
 6 455 
  
 47 
  
 Habo 
  
 5 083 
  
 5 100 
  
 -17 
  
 4 906 
  
 4 936 
  
 -30 
  
 177 
  
 1 742 
  
 Jönköping 
  
 8 095 
  
 8 112 
  
 -17 
  
 8 093 
  
 8 119 
  
 -26 
  
 2 
  
 242 
  
 Fuller 
  
 6 894 
  
 6 911 
  
 -17 
  
 6 777 
  
 6 807 
  
 -30 
  
 117 
  
 829 
  
 Nässjö 
  
 10 173 
  
 10 190 
  
 -17 
  
 9 965 
  
 9 995 
  
 -30 
  
 208 
  
 6 097 
  
 Sävsjö 
  
 10 674 
  
 10 691 
  
 -17 
  
 10 169 
  
 10 199 
  
 -30 
  
 505 
  
 5 549 
  
 Tranås 
  
 10 583 
  
 10 590 
  
 -7 
  
 10 369 
  
 10 389 
  
 -20 
  
 214 
  
 3 802 
  
 Vaggeryd 
  
 8 914 
  
 8 931 
  
 -17 
  
 8 645 
  
 8 675 
  
 -30 
  
 269 
  
 3 407 
  
 Vetlanda 
  
 9 753 
  
 9 770 
  
 -17 
  
 9 361 
  
 9 386 
  
 -25 
  
 392 
  
 10 372 
  
 Värnamo 
  
 8 705 
  
 8 719 
  
 -14 
  
 8 592 
  
 8 596 
  
 -4 
  
 113 
  
 3 695 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 9 288 
  
 9 302 
  
 -14 
  
 8 943 
  
 8 955 
  
 -12 
  
 345 
  
 6 446 
  
 Lessebo 
  
 10 260 
  
 10 277 
  
 -17 
  
 10 247 
  
 10 277 
  
 -30 
  
 13 
  
 106 
  
 Ljungby 
  
 9 647 
  
 9 635 
  
 12 
  
 9 266 
  
 9 271 
  
 -5 
  
 381 
  
 10 322 
  
 Markaryd 
  
 11 513 
  
 11 511 
  
 2 
  
 11 198 
  
 11 196 
  
 2 
  
 315 
  
 3 015 
  
 Tingsryd 
  
 12 770 
  
 12 787 
  
 -17 
  
 12 179 
  
 12 205 
  
 -26 
  
 591 
  
 7 561 
  
 Uppvidinge 
  
 12 384 
  
 12 401 
  
 -17 
  
 12 020 
  
 12 048 
  
 -28 
  
 364 
  
 3 446 
  
 Växjö 
  
 7 119 
  
 7 136 
  
 -17 
  
 7 138 
  
 7 168 
  
 -30 
  
 -19 
  
 -1 
  470 
  
 Älmhult 
  
 10 241 
  
 10 258 
  
 -17 
  
 9 790 
  
 9 820 
  
 -30 
  
 451 
  
 6 921 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 12 974 
  
 12 991 
  
 -17 
  
 12 194 
  
 12 224 
  
 -30 
  
 780 
  
 8 632 
  
 2007:61 SOU 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 296 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Emmaboda 
  
 11 506 
  
 -17 
  
 11 290 
  
 -30 
  
 2 185 
  
 11 489 
  
 11 260 
  
 229 
  
 Hultsfred 
  
 11 108 
  
 11 125 
  
 -17 
  
 10 751 
  
 10 778 
  
 -27 
  
 357 
  
 5 161 
  
 Högsby 
  
 13 012 
  
 13 029 
  
 -17 
  
 12 364 
  
 12 394 
  
 -30 
  
 648 
  
 3 931 
  
 Kalmar 
  
 8 195 
  
 8 212 
  
 -17 
  
 8 170 
  
 8 200 
  
 -30 
  
 25 
  
 1 523 
  
 Mönsterås 
  
 9 234 
  
 9 251 
  
 -17 
  
 8 995 
  
 9 025 
  
 -30 
  
 239 
  
 3 132 
  
 Mörbylånga 
  
 9 314 
  
 9 314 
  
 -0 
  
 8 871 
  
 8 879 
  
 -8 
  
 443 
  
 5 938 
  
 Nybro 
  
 10 573 
  
 10 590 
  
 -17 
  
 10 331 
  
 10 361 
  
 -30 
  
 242 
  
 4 786 
  
 Oskarshamn 
  
 9 180 
  
 9 197 
  
 -17 
  
 9 094 
  
 9 120 
  
 -26 
  
 86 
  
 2 257 
  
 Torsås 
  
 12 088 
  
 12 105 
  
 -17 
  
 11 247 
  
 11 277 
  
 -30 
  
 841 
  
 6 089 
  
 Vimmerby 
  
 9 664 
  
 9 681 
  
 -17 
  
 9 241 
  
 9 271 
  
 -30 
  
 423 
  
 6 604 
  
 Västervik 
  
 10 313 
  
 10 323 
  
 -10 
  
 10 154 
  
 10 177 
  
 -23 
  
 159 
  
 5 804 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 9 031 
  
 9 038 
  
 -7 
  
 8 727 
  
 8 747 
  
 -20 
  
 304 
  
 17 476 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 8 998 
  
 9 015 
  
 -17 
  
 8 886 
  
 8 916 
  
 -30 
  
 112 
  
 3 473 
  
 Karlskrona 
  
 9 073 
  
 9 090 
  
 -17 
  
 8 916 
  
 8 946 
  
 -30 
  
 157 
  
 9 637 
  
 Mckay 
  
 9 646 
  
 9 663 
  
 -17 
  
 9 397 
  
 9 427 
  
 -30 
  
 249 
  
 3 334 
  
 Ronneby 
  
 9 310 
  
 9 327 
  
 -17 
  
 9 071 
  
 9 101 
  
 -30 
  
 239 
  
 6 778 
  
 Sölvesborg 
  
 9 130 
  
 9 147 
  
 -17 
  
 8 912 
  
 8 942 
  
 -30 
  
 218 
  
 3 610 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 6 785 
  
 6 802 
  
 -17 
  
 6 721 
  
 6 751 
  
 -30 
  
 64 
  
 896 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 297 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Bromölla 
  
 8 510 
  
 -17 
  
 8 448 
  
 -30 
  
 907 
  
 8 493 
  
 8 418 
  
 75 
  
 Burlöv 
  
 6 353 
  
 6 370 
  
 -17 
  
 6 364 
  
 6 394 
  
 -30 
  
 -11 
  
 -169 
  
 Båstad 
  
 11 549 
  
 11 566 
  
 -17 
  
 11 370 
  
 11 400 
  
 -30 
  
 179 
  
 2 514 
  
 Eslöv 
  
 7 565 
  
 7 582 
  
 -17 
  
 7 517 
  
 7 547 
  
 -30 
  
 48 
  
 1 444 
  
 Helsingborg 
  
 8 431 
  
 8 448 
  
 -17 
  
 8 432 
  
 8 462 
  
 -30 
  
 -1 
  
 -122 
  
 Hässleholm 
  
 9 954 
  
 9 971 
  
 -17 
  
 9 690 
  
 9 720 
  
 -30 
  
 264 
  
 12 975 
  
 Höganäs 
  
 8 993 
  
 9 010 
  
 -17 
  
 8 971 
  
 9 001 
  
 -30 
  
 22 
  
 517 
  
 Hörby 
  
 9 353 
  
 9 370 
  
 -17 
  
 8 874 
  
 8 904 
  
 -30 
  
 479 
  
 6 837 
  
 Höör 
  
 7 833 
  
 7 850 
  
 -17 
  
 7 693 
  
 7 723 
  
 -30 
  
 140 
  
 2 045 
  
 Klippan 
  
 9 380 
  
 9 397 
  
 -17 
  
 9 212 
  
 9 242 
  
 -30 
  
 168 
  
 2 696 
  
 Kristianstad 
  
 8 694 
  
 8 711 
  
 -17 
  
 8 633 
  
 8 663 
  
 -30 
  
 61 
  
 4 631 
  
 Kävlinge 
  
 5 435 
  
 5 452 
  
 -17 
  
 5 490 
  
 5 520 
  
 -30 
  
 -55 
  
 -1 
  469 
  
 Landskrona 
  
 8 898 
  
 8 915 
  
 -17 
  
 8 919 
  
 8 949 
  
 -30 
  
 -21 
  
 -826 
  
 Lomma 
  
 6 097 
  
 6 114 
  
 -17 
  
 6 250 
  
 6 280 
  
 -30 
  
 -153 
  
 -2 
  885 
  
 Lund 
  
 5 864 
  
 5 881 
  
 -17 
  
 6 021 
  
 6 051 
  
 -30 
  
 -157 
  
 -16 
  054 
  
 Malmö 
  
 8 631 
  
 8 648 
  
 -17 
  
 8 672 
  
 8 702 
  
 -30 
  
 -41 
  
 -11 
  122 
  
 Osby 
  
 10 958 
  
 10 975 
  
 -17 
  
 10 554 
  
 10 584 
  
 -30 
  
 404 
  
 5 090 
  
 Perstorp 
  
 8 526 
  
 8 543 
  
 -17 
  
 8 305 
  
 8 335 
  
 -30 
  
 221 
  
 1 522 
  
 Simrishamn 
  
 12 279 
  
 12 296 
  
 -17 
  
 11 918 
  
 11 948 
  
 -30 
  
 361 
  
 7 012 
  
 Sjöbo 
  
 8 132 
  
 8 149 
  
 -17 
  
 7 819 
  
 7 849 
  
 -30 
  
 313 
  
 5 478 
  
 Skurup 
  
 7 372 
  
 7 389 
  
 -17 
  
 7 146 
  
 7 176 
  
 -30 
  
 226 
  
 3 258 
  
 Staffanstorp 
  
 4 282 
  
 4 299 
  
 -17 
  
 4 375 
  
 4 405 
  
 -30 
  
 -93 
  
 -1 
  916 
  
 2007:61 SOU 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 298 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Svalöv 
  
 7 742 
  
 -17 
  
 7 536 
  
 -30 
  
 2 850 
  
 7 725 
  
 7 506 
  
 219 
  
 Svedala 
  
 5 373 
  
 5 390 
  
 -17 
  
 5 349 
  
 5 379 
  
 -30 
  
 24 
  
 449 
  
 Tomelilla 
  
 9 981 
  
 9 998 
  
 -17 
  
 9 481 
  
 9 511 
  
 -30 
  
 500 
  
 6 341 
  
 Trelleborg 
  
 8 064 
  
 8 081 
  
 -17 
  
 7 978 
  
 8 008 
  
 -30 
  
 86 
  
 3 425 
  
 Vellinge 
  
 5 335 
  
 5 352 
  
 -17 
  
 5 552 
  
 5 582 
  
 -30 
  
 -217 
  
 -6 
  884 
  
 Ystad 
  
 10 048 
  
 10 065 
  
 -17 
  
 9 936 
  
 9 966 
  
 -30 
  
 112 
  
 3 037 
  
 Åstorp 
  
 7 072 
  
 7 089 
  
 -17 
  
 6 906 
  
 6 936 
  
 -30 
  
 166 
  
 2 248 
  
 Ängelholm 
  
 9 505 
  
 9 522 
  
 -17 
  
 9 370 
  
 9 400 
  
 -30 
  
 135 
  
 5 177 
  
 Örkelljunga 
  
 10 033 
  
 10 050 
  
 -17 
  
 9 647 
  
 9 677 
  
 -30 
  
 386 
  
 3 687 
  
 Östra Göinge 
  
 9 182 
  
 9 199 
  
 -17 
  
 9 070 
  
 9 098 
  
 -28 
  
 112 
  
 1 567 
  
 Hallands län 
  
 Falkenberg 
  
 9 615 
  
 9 632 
  
 -17 
  
 9 314 
  
 9 344 
  
 -30 
  
 301 
  
 11 921 
  
 Halmstad 
  
 8 457 
  
 8 474 
  
 -17 
  
 8 409 
  
 8 439 
  
 -30 
  
 48 
  
 4 235 
  
 Hylte 
  
 9 886 
  
 9 898 
  
 -12 
  
 9 566 
  
 9 584 
  
 -18 
  
 320 
  
 3 318 
  
 Kungsbacka 
  
 5 389 
  
 5 406 
  
 -17 
  
 5 391 
  
 5 421 
  
 -30 
  
 -2 
  
 -140 
  
 Laholm 
  
 9 826 
  
 9 843 
  
 -17 
  
 9 393 
  
 9 423 
  
 -30 
  
 433 
  
 9 975 
  
 Varberg 
  
 8 738 
  
 8 755 
  
 -17 
  
 8 522 
  
 8 552 
  
 -30 
  
 216 
  
 11 840 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 5 514 
  
 5 531 
  
 -17 
  
 5 544 
  
 5 574 
  
 -30 
  
 -30 
  
 -792 
  
 Alingsås 
  
 8 457 
  
 8 474 
  
 -17 
  
 8 424 
  
 8 454 
  
 -30 
  
 33 
  
 1 188 
  
 Bengtsfors 
  
 13 243 
  
 13 182 
  
 61 
  
 12 956 
  
 12 884 
  
 72 
  
 287 
  
 2 935 
  
 Bollebygd 
  
 6 039 
  
 6 056 
  
 -17 
  
 6 073 
  
 6 097 
  
 -24 
  
 -34 
  
 -275 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 299 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Borås 
  
 8 791 
  
 -17 
  
 8 833 
  
 -30 
  
 -2 
  880 
  
 8 774 
  
 8 803 
  
 -29 
  
 Dals-Ed 
  
 10 506 
  
 10 319 
  
 187 
  
 9 938 
  
 9 713 
  
 225 
  
 568 
  
 2 778 
  
 Essunga 
  
 10 249 
  
 10 266 
  
 -17 
  
 9 742 
  
 9 772 
  
 -30 
  
 507 
  
 2 899 
  
 Falköping 
  
 10 490 
  
 10 507 
  
 -17 
  
 10 110 
  
 10 140 
  
 -30 
  
 380 
  
 11 850 
  
 Färgelanda 
  
 9 771 
  
 9 770 
  
 1 
  
 9 196 
  
 9 200 
  
 -4 
  
 575 
  
 3 924 
  
 Grästorp 
  
 10 129 
  
 10 146 
  
 -17 
  
 9 570 
  
 9 600 
  
 -30 
  
 559 
  
 3 221 
  
 Gullspång 
  
 10 494 
  
 10 511 
  
 -17 
  
 9 996 
  
 10 026 
  
 -30 
  
 498 
  
 2 786 
  
 Göteborg 
  
 7 382 
  
 7 399 
  
 -17 
  
 7 478 
  
 7 508 
  
 -30 
  
 -96 
  
 -46 
  554 
  
 Götene 
  
 8 362 
  
 8 379 
  
 -17 
  
 8 132 
  
 8 162 
  
 -30 
  
 230 
  
 2 962 
  
 Herrljunga 
  
 9 490 
  
 9 507 
  
 -17 
  
 9 145 
  
 9 170 
  
 -25 
  
 345 
  
 3 210 
  
 Hjo 
  
 9 659 
  
 9 676 
  
 -17 
  
 9 275 
  
 9 305 
  
 -30 
  
 384 
  
 3 398 
  
 Härryda 
  
 4 578 
  
 4 595 
  
 -17 
  
 4 631 
  
 4 661 
  
 -30 
  
 -53 
  
 -1 
  699 
  
 Karlsborg 
  
 11 894 
  
 11 911 
  
 -17 
  
 11 755 
  
 11 777 
  
 -22 
  
 139 
  
 959 
  
 Kungälv 
  
 6 215 
  
 6 232 
  
 -17 
  
 6 196 
  
 6 226 
  
 -30 
  
 19 
  
 735 
  
 Lerum 
  
 4 984 
  
 5 001 
  
 -17 
  
 5 103 
  
 5 133 
  
 -30 
  
 -119 
  
 -4 
  344 
  
 Lidköping 
  
 8 867 
  
 8 884 
  
 -17 
  
 8 673 
  
 8 703 
  
 -30 
  
 194 
  
 7 252 
  
 Lilla Edet 
  
 6 598 
  
 6 615 
  
 -17 
  
 6 519 
  
 6 549 
  
 -30 
  
 79 
  
 1 018 
  
 Lysekil 
  
 10 518 
  
 10 535 
  
 -17 
  
 10 332 
  
 10 362 
  
 -30 
  
 186 
  
 2 726 
  
 Mariestad 
  
 8 927 
  
 8 944 
  
 -17 
  
 8 768 
  
 8 798 
  
 -30 
  
 159 
  
 3 799 
  
 Weber 
  
 9 790 
  
 9 807 
  
 -17 
  
 9 589 
  
 9 619 
  
 -30 
  
 201 
  
 6 732 
  
 Mellerud 
  
 10 826 
  
 10 840 
  
 -14 
  
 10 416 
  
 10 446 
  
 -30 
  
 410 
  
 3 952 
  
 2007:61 SOU 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 300 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Munkedal 
  
 9 950 
  
 -17 
  
 9 580 
  
 -30 
  
 3 939 
  
 9 933 
  
 9 550 
  
 383 
  
 Mölndal 
  
 6 302 
  
 6 319 
  
 -17 
  
 6 402 
  
 6 432 
  
 -30 
  
 -100 
  
 -5 
  823 
  
 Orust 
  
 8 516 
  
 8 533 
  
 -17 
  
 8 355 
  
 8 385 
  
 -30 
  
 161 
  
 2 445 
  
 Partille 
  
 5 641 
  
 5 658 
  
 -17 
  
 5 747 
  
 5 777 
  
 -30 
  
 -106 
  
 -3 
  556 
  
 Skara 
  
 9 141 
  
 9 158 
  
 -17 
  
 8 940 
  
 8 970 
  
 -30 
  
 201 
  
 3 734 
  
 Skövde 
  
 7 750 
  
 7 767 
  
 -17 
  
 7 650 
  
 7 680 
  
 -30 
  
 100 
  
 4 998 
  
 Sotenäs 
  
 11 726 
  
 11 743 
  
 -17 
  
 11 677 
  
 11 707 
  
 -30 
  
 49 
  
 456 
  
 Stenungsund 
  
 5 057 
  
 5 074 
  
 -17 
  
 5 010 
  
 5 039 
  
 -29 
  
 47 
  
 1 079 
  
 Strömstad 
  
 9 632 
  
 9 633 
  
 -1 
  
 9 368 
  
 9 392 
  
 -24 
  
 264 
  
 3 038 
  
 Svenljunga 
  
 10 329 
  
 10 346 
  
 -17 
  
 9 937 
  
 9 950 
  
 -13 
  
 392 
  
 4 089 
  
 Tanum 
  
 10 621 
  
 10 636 
  
 -15 
  
 10 051 
  
 10 081 
  
 -30 
  
 570 
  
 6 984 
  
 Tibro 
  
 9 362 
  
 9 379 
  
 -17 
  
 9 112 
  
 9 142 
  
 -30 
  
 250 
  
 2 645 
  
 Tidaholm 
  
 9 631 
  
 9 648 
  
 -17 
  
 9 288 
  
 9 318 
  
 -30 
  
 343 
  
 4 300 
  
 Tjörn 
  
 7 118 
  
 7 135 
  
 -17 
  
 6 963 
  
 6 993 
  
 -30 
  
 155 
  
 2 328 
  
 Tranemo 
  
 9 964 
  
 9 981 
  
 -17 
  
 9 893 
  
 9 923 
  
 -30 
  
 71 
  
 838 
  
 Trollhättan 
  
 7 971 
  
 7 988 
  
 -17 
  
 7 997 
  
 8 027 
  
 -30 
  
 -26 
  
 -1 
  386 
  
 Töreboda 
  
 10 305 
  
 10 322 
  
 -17 
  
 9 743 
  
 9 756 
  
 -13 
  
 562 
  
 5 322 
  
 Uddevalla 
  
 8 715 
  
 8 732 
  
 -17 
  
 8 660 
  
 8 689 
  
 -29 
  
 55 
  
 2 767 
  
 Ulricehamn 
  
 9 919 
  
 9 936 
  
 -17 
  
 9 707 
  
 9 736 
  
 -29 
  
 212 
  
 4 745 
  
 Vara 
  
 10 379 
  
 10 396 
  
 -17 
  
 9 836 
  
 9 866 
  
 -30 
  
 543 
  
 8 692 
  
 Vårgårda 
  
 7 661 
  
 7 678 
  
 -17 
  
 7 282 
  
 7 312 
  
 -30 
  
 379 
  
 4 077 
  
 Vänersborg 
  
 7 980 
  
 7 997 
  
 -17 
  
 7 981 
  
 8 011 
  
 -30 
  
 -1 
  
 -37 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 301 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Åmål 
  
 11 141 
  
 -13 
  
 10 908 
  
 -7 
  
 2 891 
  
 11 128 
  
 10 901 
  
 227 
  
 Öckerö 
  
 7 294 
  
 7 311 
  
 -17 
  
 7 114 
  
 7 144 
  
 -30 
  
 180 
  
 2 202 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 10 754 
  
 10 755 
  
 -1 
  
 10 496 
  
 10 517 
  
 -21 
  
 258 
  
 6 776 
  
 Eda 
  
 10 175 
  
 10 156 
  
 19 
  
 9 886 
  
 9 895 
  
 Palmer 
  
 289 
  
 2 486 
  
 Filipstad 
  
 12 634 
  
 12 613 
  
 21 
  
 12 544 
  
 12 522 
  
 22 
  
 90 
  
 992 
  
 Forshaga 
  
 7 164 
  
 7 181 
  
 -17 
  
 7 077 
  
 7 107 
  
 -30 
  
 87 
  
 1 002 
  
 Grums 
  
 9 263 
  
 9 280 
  
 -17 
  
 9 073 
  
 9 095 
  
 -22 
  
 190 
  
 1 788 
  
 Hagfors 
  
 11 647 
  
 11 647 
  
 -0 
  
 11 467 
  
 11 481 
  
 -14 
  
 180 
  
 2 401 
  
 Hammarö 
  
 5 779 
  
 5 796 
  
 -17 
  
 5 969 
  
 5 999 
  
 -30 
  
 -190 
  
 -2 
  731 
  
 Karlstad 
  
 7 692 
  
 7 709 
  
 -17 
  
 7 717 
  
 7 747 
  
 -30 
  
 -25 
  
 -2 
  052 
  
 Kil 
  
 7 618 
  
 7 635 
  
 -17 
  
 7 462 
  
 7 492 
  
 -30 
  
 156 
  
 1 843 
  
 Kristinehamn 
  
 10 175 
  
 10 192 
  
 -17 
  
 10 094 
  
 10 124 
  
 -30 
  
 81 
  
 1 936 
  
 Munkfors 
  
 12 069 
  
 12 086 
  
 -17 
  
 11 722 
  
 11 752 
  
 -30 
  
 347 
  
 1 386 
  
 Storfors 
  
 10 643 
  
 10 660 
  
 -17 
  
 10 455 
  
 10 485 
  
 -30 
  
 188 
  
 854 
  
 Sunne 
  
 11 126 
  
 11 137 
  
 -11 
  
 10 634 
  
 10 656 
  
 -22 
  
 492 
  
 6 684 
  
 Säffle 
  
 11 294 
  
 11 227 
  
 67 
  
 10 913 
  
 10 854 
  
 59 
  
 381 
  
 6 126 
  
 Torsby 
  
 12 775 
  
 12 625 
  
 150 
  
 12 830 
  
 12 125 
  
 705 
  
 -55 
  
 -713 
  
 Årjäng 
  
 11 356 
  
 11 247 
  
 109 
  
 10 954 
  
 10 791 
  
 163 
  
 402 
  
 3 940 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 10 067 
  
 10 084 
  
 -17 
  
 9 891 
  
 9 919 
  
 -28 
  
 176 
  
 2 017 
  
 Degerfors 
  
 10 166 
  
 10 183 
  
 -17 
  
 10 167 
  
 10 197 
  
 -30 
  
 -1 
  
 -10 
  
 2007:61 SOU 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 302 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Hallsberg 
  
 8 249 
  
 -17 
  
 8 167 
  
 -30 
  
 1 455 
  
 8 232 
  
 8 137 
  
 95 
  
 Hällefors 
  
 11 254 
  
 11 235 
  
 19 
  
 11 215 
  
 11 185 
  
 30 
  
 39 
  
 297 
  
 Karlskoga 
  
 10 643 
  
 10 660 
  
 -17 
  
 10 893 
  
 10 923 
  
 -30 
  
 -250 
  
 -7 
  546 
  
 Kumla 
  
 7 712 
  
 7 729 
  
 -17 
  
 7 653 
  
 7 683 
  
 -30 
  
 59 
  
 1 149 
  
 Laxå 
  
 10 863 
  
 10 848 
  
 15 
  
 10 776 
  
 10 728 
  
 48 
  
 87 
  
 534 
  
 Lekeberg 
  
 7 900 
  
 7 917 
  
 -17 
  
 7 652 
  
 7 682 
  
 -30 
  
 248 
  
 1 756 
  
 Lindesberg 
  
 9 567 
  
 9 583 
  
 -16 
  
 9 477 
  
 9 507 
  
 -30 
  
 90 
  
 2 091 
  
 Ljusnarsberg 
  
 13 123 
  
 13 140 
  
 -17 
  
 12 734 
  
 12 764 
  
 -30 
  
 389 
  
 2 068 
  
 Perry 
  
 8 760 
  
 8 774 
  
 -14 
  
 8 799 
  
 8 829 
  
 -30 
  
 -39 
  
 -408 
  
 Örebro 
  
 7 648 
  
 7 665 
  
 -17 
  
 7 674 
  
 7 704 
  
 -30 
  
 -26 
  
 -3 
  321 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 9 627 
  
 9 644 
  
 -17 
  
 9 566 
  
 9 596 
  
 -30 
  
 61 
  
 816 
  
 Fagersta 
  
 10 328 
  
 10 345 
  
 -17 
  
 10 435 
  
 10 465 
  
 -30 
  
 -107 
  
 -1 
  313 
  
 Hallstahammar 
  
 8 741 
  
 8 758 
  
 -17 
  
 8 894 
  
 8 924 
  
 -30 
  
 -153 
  
 -2 
  288 
  
 Kungsör 
  
 8 379 
  
 8 396 
  
 -17 
  
 8 343 
  
 8 373 
  
 -30 
  
 36 
  
 299 
  
 Köping 
  
 9 456 
  
 9 470 
  
 -14 
  
 9 329 
  
 9 354 
  
 -25 
  
 127 
  
 3 130 
  
 Garcia 
  
 9 956 
  
 9 973 
  
 -17 
  
 9 813 
  
 9 843 
  
 -30 
  
 143 
  
 839 
  
 Sala 
  
 9 488 
  
 9 505 
  
 -17 
  
 9 219 
  
 9 249 
  
 -30 
  
 269 
  
 5 769 
  
 Skinnskatteberg 
  
 9 170 
  
 9 182 
  
 -12 
  
 9 120 
  
 9 135 
  
 -15 
  
 50 
  
 238 
  
 Surahammar 
  
 6 982 
  
 6 999 
  
 -17 
  
 7 059 
  
 7 089 
  
 -30 
  
 -77 
  
 -785 
  
 Västerås 
  
 7 152 
  
 7 169 
  
 -17 
  
 7 228 
  
 7 258 
  
 -30 
  
 -76 
  
 -10 
  027 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 303 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Dalarnas län 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Avesta 
  
 9 579 
  
 9 596 
  
 -17 
  
 9 568 
  
 9 598 
  
 -30 
  
 11 
  
 241 
  
 Borlänge 
  
 7 788 
  
 7 805 
  
 -17 
  
 7 796 
  
 7 826 
  
 -30 
  
 -8 
  
 -376 
  
 Falun 
  
 7 696 
  
 7 705 
  
 Palmer 
  
 7 733 
  
 7 756 
  
 -23 
  
 -37 
  
 -2 
  045 
  
 Gagnef 
  
 8 078 
  
 8 085 
  
 -7 
  
 7 935 
  
 7 959 
  
 -24 
  
 143 
  
 1 449 
  
 Hedemora 
  
 10 209 
  
 10 226 
  
 -17 
  
 10 049 
  
 10 079 
  
 -30 
  
 160 
  
 2 479 
  
 Leksand 
  
 10 226 
  
 10 243 
  
 -17 
  
 10 245 
  
 10 265 
  
 -20 
  
 -19 
  
 -293 
  
 Ludvika 
  
 11 347 
  
 11 356 
  
 -9 
  
 11 289 
  
 11 314 
  
 -25 
  
 58 
  
 1 481 
  
 Malung 
  
 10 827 
  
 10 544 
  
 283 
  
 11 068 
  
 10 268 
  
 800 
  
 -241 
  
 -2 
  534 
  
 Mora 
  
 9 692 
  
 9 662 
  
 30 
  
 9 518 
  
 9 471 
  
 47 
  
 174 
  
 3 517 
  
 Orsa 
  
 10 524 
  
 10 514 
  
 10 
  
 10 668 
  
 10 179 
  
 489 
  
 -144 
  
 -1 
  011 
  
 Rättvik 
  
 12 868 
  
 12 828 
  
 40 
  
 12 750 
  
 12 702 
  
 48 
  
 118 
  
 1 285 
  
 Smedjebacken 
  
 8 547 
  
 8 559 
  
 -12 
  
 8 368 
  
 8 390 
  
 -22 
  
 179 
  
 1 935 
  
 Säter 
  
 8 465 
  
 8 482 
  
 -17 
  
 8 319 
  
 8 344 
  
 -25 
  
 146 
  
 1 604 
  
 Vansbro 
  
 11 940 
  
 11 878 
  
 62 
  
 11 870 
  
 11 249 
  
 621 
  
 70 
  
 494 
  
 Älvdalen 
  
 12 252 
  
 11 882 
  
 370 
  
 12 331 
  
 11 388 
  
 943 
  
 -79 
  
 -588 
  
 Oneill 
  
 Bollnäs 
  
 10 241 
  
 10 251 
  
 -10 
  
 10 054 
  
 10 074 
  
 -20 
  
 187 
  
 4 906 
  
 Gävle 
  
 7 675 
  
 7 691 
  
 -16 
  
 7 699 
  
 7 729 
  
 -30 
  
 -24 
  
 -2 
  213 
  
 Hofors 
  
 10 492 
  
 10 509 
  
 -17 
  
 10 684 
  
 10 714 
  
 -30 
  
 -192 
  
 -1 
  958 
  
 Hudiksvall 
  
 8 864 
  
 8 879 
  
 -15 
  
 8 787 
  
 8 812 
  
 -25 
  
 77 
  
 2 849 
  
 Ljusdal 
  
 11 357 
  
 11 267 
  
 90 
  
 11 010 
  
 10 909 
  
 101 
  
 347 
  
 6 726 
  
 2007:61 SOU 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 304 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Nordanstig 
  
 10 195 
  
 Palmer 
  
 9 832 
  
 -22 
  
 3 702 
  
 10 186 
  
 9 810 
  
 376 
  
 Ockelbo 
  
 11 010 
  
 11 027 
  
 -17 
  
 10 702 
  
 10 732 
  
 -30 
  
 308 
  
 1 864 
  
 Ovanåker 
  
 10 710 
  
 10 673 
  
 37 
  
 10 344 
  
 10 302 
  
 42 
  
 366 
  
 4 346 
  
 Sandviken 
  
 9 347 
  
 9 364 
  
 -17 
  
 9 413 
  
 9 443 
  
 -30 
  
 -66 
  
 -2 
  422 
  
 Söderhamn 
  
 10 054 
  
 10 070 
  
 -16 
  
 9 994 
  
 10 021 
  
 -27 
  
 60 
  
 1 590 
  
 Västernorrlands län 
  
 Härnösand 
  
 9 149 
  
 9 161 
  
 -12 
  
 9 228 
  
 9 256 
  
 -28 
  
 -79 
  
 -1 
  993 
  
 Kramfors 
  
 12 144 
  
 12 160 
  
 -16 
  
 11 812 
  
 11 842 
  
 -30 
  
 332 
  
 6 676 
  
 Sollefteå 
  
 12 316 
  
 12 250 
  
 66 
  
 12 048 
  
 12 014 
  
 34 
  
 268 
  
 5 622 
  
 Sundsvall 
  
 7 655 
  
 7 659 
  
 -4 
  
 7 709 
  
 7 719 
  
 -10 
  
 -54 
  
 -5 
  078 
  
 Harris 
  
 7 737 
  
 7 750 
  
 -13 
  
 7 676 
  
 7 697 
  
 -21 
  
 61 
  
 1 083 
  
 Ånge 
  
 11 978 
  
 11 778 
  
 200 
  
 12 210 
  
 11 446 
  
 764 
  
 -232 
  
 -2 
  481 
  
 Örnsköldsvik 
  
 9 096 
  
 9 007 
  
 89 
  
 8 995 
  
 8 932 
  
 63 
  
 101 
  
 5 549 
  
 Jämtlands län 
  
 Schmidt 
  
 13 703 
  
 13 160 
  
 543 
  
 13 365 
  
 12 214 
  
 1 151 
  
 338 
  
 2 601 
  
 Bräcke 
  
 12 718 
  
 12 035 
  
 683 
  
 12 886 
  
 11 600 
  
 1 286 
  
 -168 
  
 -1 
  208 
  
 Härjedalen 
  
 13 932 
  
 13 344 
  
 588 
  
 13 838 
  
 12 619 
  
 1 219 
  
 94 
  
 1 024 
  
 Krokom 
  
 9 188 
  
 8 724 
  
 464 
  
 9 052 
  
 8 259 
  
 793 
  
 136 
  
 1 922 
  
 Ragunda 
  
 14 169 
  
 13 834 
  
 335 
  
 14 410 
  
 13 331 
  
 1 079 
  
 -241 
  
 -1 
  397 
  
 Strömsund 
  
 14 260 
  
 13 377 
  
 883 
  
 13 959 
  
 12 666 
  
 1 293 
  
 301 
  
 3 892 
  
 Åre 
  
 9 404 
  
 9 034 
  
 370 
  
 9 398 
  
 8 667 
  
 731 
  
 6 
  
 60 
  
 Östersund 
  
 8 154 
  
 8 152 
  
 2 
  
 8 170 
  
 8 176 
  
 -6 
  
 -16 
  
 -935 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 305 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Västerbottens län 
  
 Bjurholm 
  
 13 749 
  
 13 241 
  
 508 
  
 13 675 
  
 12 463 
  
 1 212 
  
 74 
  
 917 
  
 Dorotea 
  
 17 242 
  
 15 469 
  
 1 773 
  
 16 862 
  
 14 601 
  
 2 261 
  
 380 
  
 1 171 
  
 Lycksele 
  
 10 152 
  
 9 727 
  
 425 
  
 10 385 
  
 9 405 
  
 980 
  
 -233 
  
 -2 
  959 
  
 Malå 
  
 10 209 
  
 10 130 
  
 79 
  
 10 509 
  
 9 864 
  
 645 
  
 -300 
  
 -1 
  026 
  
 Nordmaling 
  
 10 763 
  
 10 615 
  
 148 
  
 10 594 
  
 10 284 
  
 310 
  
 169 
  
 1 262 
  
 Norsjö 
  
 11 062 
  
 10 757 
  
 305 
  
 11 035 
  
 10 178 
  
 857 
  
 27 
  
 121 
  
 Robertsfors 
  
 10 479 
  
 10 492 
  
 -13 
  
 9 933 
  
 9 936 
  
 -3 
  
 546 
  
 3 858 
  
 Skellefteå 
  
 8 391 
  
 8 374 
  
 17 
  
 8 304 
  
 8 291 
  
 13 
  
 87 
  
 6 256 
  
 Sorsele 
  
 15 394 
  
 14 486 
  
 908 
  
 15 515 
  
 13 953 
  
 1 562 
  
 -121 
  
 -352 
  
 Storuman 
  
 11 389 
  
 10 683 
  
 706 
  
 11 244 
  
 9 982 
  
 1 262 
  
 145 
  
 944 
  
 Umeå 
  
 4 993 
  
 5 010 
  
 -17 
  
 5 074 
  
 5 104 
  
 -30 
  
 -81 
  
 -8 
  971 
  
 Vilhelmina 
  
 11 996 
  
 10 777 
  
 1 219 
  
 11 590 
  
 10 115 
  
 1 475 
  
 406 
  
 2 975 
  
 Vindeln 
  
 12 256 
  
 12 032 
  
 224 
  
 12 645 
  
 11 725 
  
 920 
  
 -389 
  
 -2 
  238 
  
 Vännäs 
  
 9 065 
  
 9 082 
  
 -17 
  
 8 901 
  
 8 922 
  
 -21 
  
 164 
  
 1 380 
  
 Åsele 
  
 16 223 
  
 15 431 
  
 792 
  
 16 128 
  
 14 715 
  
 1 413 
  
 95 
  
 316 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 13 495 
  
 12 551 
  
 944 
  
 13 441 
  
 11 761 
  
 1 680 
  
 54 
  
 171 
  
 Arvidsjaur 
  
 12 845 
  
 12 454 
  
 391 
  
 12 897 
  
 11 965 
  
 932 
  
 -52 
  
 -354 
  
 Boden 
  
 8 242 
  
 8 229 
  
 13 
  
 8 383 
  
 8 383 
  
 -0 
  
 -141 
  
 -3 
  973 
  
 Gällivare 
  
 8 586 
  
 8 319 
  
 267 
  
 8 586 
  
 8 312 
  
 274 
  
 0 
  
 0 
  
 Haparanda 
  
 8 361 
  
 8 349 
  
 12 
  
 7 993 
  
 7 958 
  
 35 
  
 368 
  
 3 748 
  
 2007:61 SOU 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 306 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Spears 
  
 10 641 
  
 10 110 
  
 531 
  
 10 632 
  
 9 753 
  
 879 
  
 9 
  
 50 
  
 Kalix 
  
 9 092 
  
 9 092 
  
 0 
  
 9 004 
  
 9 002 
  
 2 
  
 88 
  
 1 539 
  
 Kiruna 
  
 6 423 
  
 6 308 
  
 115 
  
 6 417 
  
 6 391 
  
 26 
  
 6 
  
 139 
  
 Luleå 
  
 5 879 
  
 5 891 
  
 -12 
  
 5 947 
  
 5 973 
  
 -26 
  
 -68 
  
 -4 
  947 
  
 Pajala 
  
 14 780 
  
 13 508 
  
 1 272 
  
 14 601 
  
 12 803 
  
 1 798 
  
 179 
  
 1 217 
  
 Piteå 
  
 6 922 
  
 6 889 
  
 33 
  
 6 913 
  
 6 882 
  
 31 
  
 9 
  
 368 
  
 Älvsbyn 
  
 10 112 
  
 10 123 
  
 -11 
  
 9 708 
  
 9 733 
  
 -25 
  
 404 
  
 3 497 
  
 Överkalix 
  
 12 801 
  
 12 179 
  
 622 
  
 12 692 
  
 11 734 
  
 958 
  
 109 
  
 422 
  
 Övertorneå 
  
 12 675 
  
 12 470 
  
 205 
  
 12 625 
  
 11 772 
  
 853 
  
 50 
  
 261 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 307 
 Bilaga 10c 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av äldreomsorg, utjämningsår 2007 
  
 Varav 
  
 Förslag till 
  
 Varav 
  
 Varav 
  
 Nuvarande 
  
 Varav 
  
 hemtjänst och 
  
 institutions- 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 hemtjänst 
  
 standardkostnad 
  
 normkostnad 
  
 tillägg 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Länssnitt (vägt genomsnitt) 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Stockholms 
  
 6 307 
  
 6 324 
  
 -17 
  
 6 548 
  
 6 578 
  
 -30 
  
 -241 
  
 -456 
  007 
  
 Uppsala 
  
 6 691 
  
 6 707 
  
 -16 
  
 6 647 
  
 6 676 
  
 -29 
  
 44 
  
 14 147 
  
 Södermanlands 
  
 8 353 
  
 8 370 
  
 -17 
  
 8 385 
  
 8 414 
  
 -29 
  
 -32 
  
 -8 
  345 
  
 Östergötlands 
  
 8 147 
  
 8 157 
  
 -10 
  
 8 073 
  
 8 093 
  
 -20 
  
 74 
  
 30 790 
  
 Jönköpings 
  
 8 682 
  
 8 698 
  
 -16 
  
 8 538 
  
 8 562 
  
 -24 
  
 144 
  
 47 621 
  
 Kronobergs 
  
 9 062 
  
 9 073 
  
 -11 
  
 8 858 
  
 8 880 
  
 -22 
  
 204 
  
 36 346 
  
 Kalmar 
  
 9 843 
  
 9 858 
  
 -15 
  
 9 604 
  
 9 631 
  
 -27 
  
 240 
  
 56 043 
  
 Gotland 
  
 9 031 
  
 9 038 
  
 -7 
  
 8 727 
  
 8 747 
  
 -20 
  
 304 
  
 17 476 
  
 Blekinge 
  
 9 159 
  
 9 176 
  
 -17 
  
 8 981 
  
 9 011 
  
 -30 
  
 178 
  
 26 831 
  
 Skåne 
  
 8 184 
  
 8 201 
  
 -17 
  
 8 146 
  
 8 176 
  
 -30 
  
 39 
  
 45 158 
  
 Hallands 
  
 8 084 
  
 8 101 
  
 -17 
  
 7 940 
  
 7 970 
  
 -30 
  
 144 
  
 41 149 
  
 Västra Götalands 
  
 7 966 
  
 7 982 
  
 -15 
  
 7 919 
  
 7 947 
  
 -28 
  
 47 
  
 72 546 
  
 Värmlands 
  
 9 470 
  
 9 464 
  
 6 
  
 9 350 
  
 9 328 
  
 22 
  
 120 
  
 32 717 
  
 Örebro 
  
 8 699 
  
 8 714 
  
 -15 
  
 8 699 
  
 8 725 
  
 -27 
  
 0 
  
 81 
  
 Västmanlands 
  
 8 110 
  
 8 126 
  
 -16 
  
 8 123 
  
 8 152 
  
 -29 
  
 -13 
  
 -3 
  322 
  
 Dalarnas 
  
 9 334 
  
 9 318 
  
 16 
  
 9 306 
  
 9 237 
  
 69 
  
 28 
  
 7 639 
  
 Graham 
  
 9 185 
  
 9 190 
  
 -5 
  
 9 115 
  
 9 130 
  
 -16 
  
 70 
  
 19 392 
  
 Västernorrlands 
  
 9 102 
  
 9 072 
  
 30 
  
 9 063 
  
 9 023 
  
 40 
  
 38 
  
 9 377 
  
 Jämtlands 
  
 10 353 
  
 10 044 
  
 309 
  
 10 306 
  
 9 736 
  
 571 
  
 47 
  
 5 959 
  
 Västerbottens 
  
 7 839 
  
 7 707 
  
 132 
  
 7 828 
  
 7 588 
  
 240 
  
 11 
  
 3 652 
  
 Norrbottens 
  
 7 914 
  
 7 797 
  
 117 
  
 7 905 
  
 7 737 
  
 168 
  
 8 
  
 2 136 
  
 2007:61 SOU 
  
 äldreomsorg för Resultatbilaga 10c Bilaga 
 Bilaga 11a Resultatbilaga för bebyggelsestruktur 
 309 
  
 310 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Kommunnamn 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -1 
  145 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Danderyd 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -452 
  
 Ekerö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -359 
  
 Haninge 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  074 
  
 Huddinge 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  327 
  
 Järfälla 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -923 
  
 Lidingö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -626 
  
 Nacka 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  200 
  
 Norrtälje 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -816 
  
 Nykvarn 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -125 
  
 Nynäshamn 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -368 
  
 Salem 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -214 
  
 Sigtuna 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -549 
  
 Sollentuna 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -887 
  
 Solna 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -906 
  
 Stockholm 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -11 
  527 
  
 Sundbyberg 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -509 
  
 Södertälje 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  204 
  
 Tyresö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -615 
  
 Täby 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -906 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 311 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Upplands Väsby 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -562 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Upplands-Bro 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -319 
  
 Vallentuna 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -410 
  
 Vaxholm 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -151 
  
 Värmdö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -522 
  
 Österåker 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -558 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -574 
  
 Heby 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 2 292 
  
 Håbo 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -278 
  
 Knivsta 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -199 
  
 Tierp 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -300 
  
 Uppsala 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -2 
  740 
  
 Älvkarleby 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -136 
  
 Östhammar 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -323 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  370 
  
 Flen 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -245 
  
 Gnesta 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -149 
  
 Katrineholm 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -481 
  
 Nyköping 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -745 
  
 Oxelösund 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -166 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 312 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Strängnäs 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -458 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Trosa 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -162 
  
 Vingåker 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -139 
  
 Östergötlands län 
  
 Boxholm 
  
 272 
  
 161 
  
 433 
  
 -40 
  
 473 
  
 2 481 
  
 Finspång 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -312 
  
 Kinda 
  
 384 
  
 283 
  
 667 
  
 130 
  
 537 
  
 5 344 
  
 Linköping 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -2 
  058 
  
 Mjölby 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -378 
  
 Motala 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -627 
  
 Norrköping 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  863 
  
 Söderköping 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -210 
  
 Vadstena 
  
 272 
  
 -22 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 2 184 
  
 Valdemarsvik 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 1 365 
  
 Ydre 
  
 984 
  
 161 
  
 1 145 
  
 1 404 
  
 -259 
  
 -1 
  001 
  
 Åtvidaberg 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -175 
  
 Ödeshög 
  
 272 
  
 161 
  
 433 
  
 -40 
  
 473 
  
 2 610 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 272 
  
 161 
  
 433 
  
 -40 
  
 473 
  
 3 112 
  
 Eksjö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -248 
  
 Gislaved 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -441 
  
 Gnosjö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -146 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 313 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Habo 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -147 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Jönköping 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  808 
  
 Fuller 
  
 272 
  
 -22 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 2 056 
  
 Nässjö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -438 
  
 Sävsjö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -164 
  
 Tranås 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -266 
  
 Vaggeryd 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -189 
  
 Vetlanda 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -396 
  
 Värnamo 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -489 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -279 
  
 Lessebo 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -121 
  
 Ljungby 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -405 
  
 Markaryd 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -143 
  
 Tingsryd 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 2 151 
  
 Uppvidinge 
  
 384 
  
 161 
  
 545 
  
 300 
  
 245 
  
 2 323 
  
 Växjö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  157 
  
 Älmhult 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -229 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -165 
  
 Emmaboda 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -143 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 314 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Hultsfred 
  
 -33 
  
 161 
  
 2 430 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 Högsby 
  
 984 
  
 161 
  
 1 145 
  
 300 
  
 845 
  
 5 128 
  
 Kalmar 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -911 
  
 Mönsterås 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -196 
  
 Mörbylånga 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -200 
  
 Nybro 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -296 
  
 Oskarshamn 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -392 
  
 Torsås 
  
 272 
  
 -22 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 2 101 
  
 Vimmerby 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -233 
  
 Västervik 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -546 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -859 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -464 
  
 Karlskrona 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -918 
  
 Mckay 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -200 
  
 Ronneby 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -424 
  
 Sölvesborg 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -248 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -209 
  
 Bromölla 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -181 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 315 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Burlöv 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -229 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Båstad 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -210 
  
 Eslöv 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -450 
  
 Helsingborg 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  825 
  
 Hässleholm 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -735 
  
 Höganäs 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -351 
  
 Hörby 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -213 
  
 Rodriguez 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -218 
  
 Klippan 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -240 
  
 Kristianstad 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  135 
  
 Kävlinge 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -399 
  
 Landskrona 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -588 
  
 Lomma 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -282 
  
 Lund 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  529 
  
 Malmö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -4 
  055 
  
 Osby 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -188 
  
 Perstorp 
  
 272 
  
 -22 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 1 998 
  
 Simrishamn 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -290 
  
 Sjöbo 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -262 
  
 Skurup 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -216 
  
 Staffanstorp 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -308 
  
 Svalöv 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -195 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 316 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Svedala 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -280 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Tomelilla 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -190 
  
 Trelleborg 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -595 
  
 Vellinge 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -474 
  
 Ystad 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -405 
  
 Åstorp 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -202 
  
 Ängelholm 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -573 
  
 Örkelljunga 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -143 
  
 Östra Göinge 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -209 
  
 Hallands län 
  
 Falkenberg 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -592 
  
 Halmstad 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  319 
  
 Hylte 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 1 743 
  
 Kungsbacka 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  044 
  
 Laholm 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -344 
  
 Varberg 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -820 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -395 
  
 Alingsås 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -538 
  
 Bengtsfors 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 1 719 
  
 Bollebygd 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -121 
  
 Borås 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  485 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 317 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Dals-Ed 
  
 984 
  
 161 
  
 1 145 
  
 527 
  
 619 
  
 3 026 
  
 Essunga 
  
 272 
  
 -22 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 1 659 
  
 Falköping 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -466 
  
 Färgelanda 
  
 272 
  
 161 
  
 433 
  
 -40 
  
 473 
  
 3 229 
  
 Grästorp 
  
 272 
  
 -22 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 1 672 
  
 Gullspång 
  
 272 
  
 -22 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 1 623 
  
 Göteborg 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -7 
  250 
  
 Götene 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -193 
  
 Herrljunga 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -139 
  
 Hjo 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -132 
  
 Härryda 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -479 
  
 Karlsborg 
  
 272 
  
 -22 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 2 001 
  
 Kungälv 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -579 
  
 Lerum 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -546 
  
 Lidköping 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -559 
  
 Lilla Edet 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -193 
  
 Lysekil 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -219 
  
 Mariestad 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -357 
  
 Weber 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -501 
  
 Mellerud 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -144 
  
 Munkedal 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -154 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 318 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Mölndal 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -871 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Orust 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -227 
  
 Partille 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -501 
  
 Skara 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -278 
  
 Skövde 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -747 
  
 Sotenäs 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -139 
  
 Stenungsund 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -343 
  
 Strömstad 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -172 
  
 Svenljunga 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 1 753 
  
 Tanum 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -183 
  
 Tibro 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -158 
  
 Tidaholm 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -187 
  
 Chapman 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -225 
  
 Tranemo 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -176 
  
 Trollhättan 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -797 
  
 Töreboda 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -142 
  
 Uddevalla 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -752 
  
 Ulricehamn 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -335 
  
 Vara 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -239 
  
 Vårgårda 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -161 
  
 Vänersborg 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -552 
  
 Åmål 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -190 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 319 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Öckerö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -183 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -393 
  
 Eda 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 1 446 
  
 Filipstad 
  
 384 
  
 161 
  
 545 
  
 130 
  
 415 
  
 4 575 
  
 Forshaga 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -172 
  
 Grums 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -141 
  
 Hagfors 
  
 384 
  
 161 
  
 545 
  
 357 
  
 188 
  
 2 513 
  
 Hammarö 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -215 
  
 Karlstad 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  227 
  
 Kil 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -177 
  
 Kristinehamn 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -357 
  
 Munkfors 
  
 272 
  
 -22 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 1 159 
  
 Storfors 
  
 272 
  
 161 
  
 433 
  
 -40 
  
 473 
  
 2 149 
  
 Sunne 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 2 284 
  
 Säffle 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -240 
  
 Torsby 
  
 384 
  
 161 
  
 545 
  
 979 
  
 -434 
  
 -5 
  624 
  
 Årjäng 
  
 384 
  
 283 
  
 667 
  
 527 
  
 141 
  
 1 378 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -171 
  
 Degerfors 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -151 
  
 Hallsberg 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -229 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 320 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Hällefors 
  
 984 
  
 283 
  
 1 267 
  
 300 
  
 967 
  
 7 379 
  
 Karlskoga 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -451 
  
 Kumla 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -291 
  
 Laxå 
  
 272 
  
 161 
  
 433 
  
 -40 
  
 473 
  
 2 904 
  
 Lekeberg 
  
 272 
  
 -22 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 2 055 
  
 Lindesberg 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -347 
  
 Ljusnarsberg 
  
 984 
  
 161 
  
 1 145 
  
 300 
  
 845 
  
 4 495 
  
 Perry 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -157 
  
 Örebro 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  910 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -200 
  
 Fagersta 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -183 
  
 Hallstahammar 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -224 
  
 Kungsör 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -124 
  
 Köping 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -368 
  
 Garcia 
  
 272 
  
 -22 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 1 702 
  
 Sala 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -321 
  
 Skinnskatteberg 
  
 984 
  
 161 
  
 1 145 
  
 300 
  
 845 
  
 4 025 
  
 Surahammar 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -152 
  
 Västerås 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  972 
  
 Dalarnas län 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 321 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Avesta 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -328 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Borlänge 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -702 
  
 Falun 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -826 
  
 Gagnef 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -151 
  
 Hedemora 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -232 
  
 Leksand 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 2 596 
  
 Ludvika 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -382 
  
 Malung 
  
 384 
  
 283 
  
 667 
  
 979 
  
 -312 
  
 -3 
  279 
  
 Mora 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 3 398 
  
 Orsa 
  
 984 
  
 161 
  
 1 145 
  
 1 065 
  
 81 
  
 566 
  
 Rättvik 
  
 384 
  
 161 
  
 545 
  
 979 
  
 -434 
  
 -4 
  724 
  
 Smedjebacken 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 1 818 
  
 Säter 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -164 
  
 Vansbro 
  
 984 
  
 283 
  
 1 267 
  
 1 404 
  
 -137 
  
 -967 
  
 Älvdalen 
  
 984 
  
 283 
  
 1 267 
  
 1 404 
  
 -137 
  
 -1 
  020 
  
 Oneill 
  
 Bollnäs 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -392 
  
 Gävle 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  378 
  
 Hofors 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -152 
  
 Hudiksvall 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -553 
  
 Ljusdal 
  
 384 
  
 161 
  
 545 
  
 979 
  
 -434 
  
 -8 
  412 
  
 Nordanstig 
  
 384 
  
 161 
  
 545 
  
 357 
  
 188 
  
 1 856 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 322 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Ockelbo 
  
 984 
  
 161 
  
 -1 
  567 
  
 1 145 
  
 1 404 
  
 -259 
  
 Ovanåker 
  
 384 
  
 161 
  
 545 
  
 357 
  
 188 
  
 2 237 
  
 Sandviken 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -549 
  
 Söderhamn 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -396 
  
 Västernorrlands län 
  
 Härnösand 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -377 
  
 Kramfors 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 3 380 
  
 Sollefteå 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 3 526 
  
 Sundsvall 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  406 
  
 Harris 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -265 
  
 Ånge 
  
 384 
  
 283 
  
 667 
  
 979 
  
 -312 
  
 -3 
  335 
  
 Örnsköldsvik 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 9 236 
  
 Jämtlands län 
  
 Schmidt 
  
 984 
  
 283 
  
 1 267 
  
 1 404 
  
 -137 
  
 -1 
  054 
  
 Bräcke 
  
 984 
  
 283 
  
 1 267 
  
 1 404 
  
 -137 
  
 -985 
  
 Härjedalen 
  
 384 
  
 486 
  
 871 
  
 979 
  
 -109 
  
 -1 
  182 
  
 Krokom 
  
 384 
  
 161 
  
 545 
  
 979 
  
 -434 
  
 -6 
  132 
  
 Ragunda 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 404 
  
 66 
  
 385 
  
 Strömsund 
  
 384 
  
 283 
  
 667 
  
 979 
  
 -312 
  
 -4 
  033 
  
 Åre 
  
 384 
  
 283 
  
 667 
  
 1 404 
  
 -737 
  
 -7 
  345 
  
 Östersund 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -873 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 323 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Västerbottens län 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Goodman 
  
 984 
  
 283 
  
 1 267 
  
 1 404 
  
 -137 
  
 -350 
  
 Dorotea 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 404 
  
 66 
  
 205 
  
 Lycksele 
  
 384 
  
 283 
  
 667 
  
 639 
  
 28 
  
 353 
  
 Malå 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 065 
  
 406 
  
 1 389 
  
 Nordmaling 
  
 984 
  
 283 
  
 1 267 
  
 527 
  
 741 
  
 5 533 
  
 Norsjö 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 404 
  
 66 
  
 297 
  
 Robertsfors 
  
 984 
  
 283 
  
 1 267 
  
 1 404 
  
 -137 
  
 -968 
  
 Skellefteå 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 12 089 
  
 Sorsele 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 404 
  
 66 
  
 193 
  
 Storuman 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 404 
  
 66 
  
 432 
  
 Umeå 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  656 
  
 Vilhelmina 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 404 
  
 66 
  
 487 
  
 Vindeln 
  
 984 
  
 283 
  
 1 267 
  
 1 404 
  
 -137 
  
 -788 
  
 Vännäs 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -126 
  
 Åsele 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 404 
  
 66 
  
 221 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 404 
  
 66 
  
 210 
  
 Arvidsjaur 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 065 
  
 406 
  
 2 767 
  
 Boden 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 4 737 
  
 Gällivare 
  
 384 
  
 283 
  
 667 
  
 -40 
  
 707 
  
 13 490 
  
 Haparanda 
  
 -33 
  
 283 
  
 250 
  
 -40 
  
 290 
  
 2 955 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 324 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Spears 
  
 984 
  
 486 
  
 2 247 
  
 1 471 
  
 1 065 
  
 406 
  
 Kalix 
  
 -33 
  
 283 
  
 250 
  
 130 
  
 120 
  
 2 103 
  
 Kiruna 
  
 -33 
  
 161 
  
 128 
  
 -40 
  
 168 
  
 3 889 
  
 Luleå 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -1 
  088 
  
 Pajala 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 404 
  
 66 
  
 451 
  
 Piteå 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -611 
  
 Älvsbyn 
  
 384 
  
 283 
  
 667 
  
 1 065 
  
 -397 
  
 -3 
  439 
  
 Överkalix 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 404 
  
 66 
  
 257 
  
 Övertorneå 
  
 984 
  
 486 
  
 1 471 
  
 1 404 
  
 66 
  
 347 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 325 
 Bilaga 11a 
 Utfall för kommunerna av förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 Förslag admini- 
  
 Förslag 
  
 Förslag admini- 
  
 Nuvarande 
  
 räddnings- 
  
 stration och 
  
 administration, resor 
  
 stration 
  
 tjänst 
  
 räddnings-tjänst 
  
 och räddningstjänst 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Länssnitt (vägt genomsnitt) 
  
 Stockholms 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -28 
  254 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Uppsala 
  
 -33 
  
 -14 
  
 -47 
  
 -40 
  
 -7 
  
 -2 
  258 
  
 Södermanlands 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -3 
  915 
  
 Östergötlands 
  
 0 
  
 -5 
  
 -5 
  
 -22 
  
 18 
  
 7 360 
  
 Jönköpings 
  
 -20 
  
 -18 
  
 -39 
  
 -40 
  
 1 
  
 436 
  
 Kronobergs 
  
 -11 
  
 1 
  
 -10 
  
 -22 
  
 12 
  
 2 139 
  
 Kalmar 
  
 3 
  
 -6 
  
 -3 
  
 -31 
  
 28 
  
 6 577 
  
 Gotland 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -859 
  
 Blekinge 
  
 -33 
  
 -22 
  
 -55 
  
 -40 
  
 -15 
  
 -2 
  253 
  
 Skåne 
  
 -31 
  
 -22 
  
 -53 
  
 -40 
  
 -13 
  
 -15 
  382 
  
 Hallands 
  
 -33 
  
 -15 
  
 -48 
  
 -40 
  
 -8 
  
 -2 
  376 
  
 Västra Götalands 
  
 -23 
  
 -18 
  
 -42 
  
 -38 
  
 -3 
  
 -5 
  325 
  
 Värmlands 
  
 49 
  
 32 
  
 80 
  
 55 
  
 25 
  
 6 959 
  
 Örebro 
  
 30 
  
 -6 
  
 24 
  
 -24 
  
 48 
  
 13 125 
  
 Västmanlands 
  
 -6 
  
 -19 
  
 -25 
  
 -33 
  
 9 
  
 2 182 
  
 Dalarnas 
  
 79 
  
 48 
  
 127 
  
 143 
  
 -16 
  
 -4 
  399 
  
 Graham 
  
 52 
  
 9 
  
 61 
  
 95 
  
 -34 
  
 Palmer 
  307 
  
 Västernorrlands 
  
 -14 
  
 63 
  
 49 
  
 5 
  
 44 
  
 10 760 
  
 Jämtlands 
  
 290 
  
 156 
  
 446 
  
 613 
  
 -167 
  
 -21 
  220 
  
 Västerbottens 
  
 200 
  
 132 
  
 333 
  
 266 
  
 67 
  
 17 310 
  
 Norrbottens 
  
 140 
  
 146 
  
 286 
  
 173 
  
 112 
  
 28 316 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11a Bilaga 
 Bilaga 11b Resultatbilaga för bebyggelsestruktur, inklusive beslutade förändringar som genomförs 2008 
 327 
  
 328 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Kommunnamn 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 -15 
  
 -259 
  
 -20 
  969 
  
 -32 
  
 242 
  
 -274 
  
 Danderyd 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -8 
  275 
  
 Ekerö 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -6 
  Griffin 
  
 Haninge 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -19 
  667 
  
 Huddinge 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -24 
  298 
  
 Järfälla 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -16 
  904 
  
 Lidingö 
  
 83 
  
 -15 
  
 -259 
  
 357 
  
 -274 
  
 -11 
  469 
  
 Nacka 
  
 83 
  
 -15 
  
 -259 
  
 357 
  
 -274 
  
 -21 
  970 
  
 Norrtälje 
  
 -32 
  
 -15 
  
 229 
  
 -246 
  
 214 
  
 11 696 
  
 Nykvarn 
  
 -32 
  
 -15 
  
 229 
  
 -246 
  
 214 
  
 1 790 
  
 Nynäshamn 
  
 -32 
  
 -15 
  
 229 
  
 -246 
  
 214 
  
 5 280 
  
 Salem 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -3 
  924 
  
 Sigtuna 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -10 
  051 
  
 Sollentuna 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -16 
  250 
  
 Solna 
  
 83 
  
 -15 
  
 -259 
  
 357 
  
 -274 
  
 -16 
  584 
  
 Stockholm 
  
 486 
  
 -15 
  
 -259 
  
 760 
  
 -274 
  
 -211 
  092 
  
 Sundbyberg 
  
 83 
  
 -15 
  
 -259 
  
 357 
  
 -274 
  
 Palmer 
  313 
  
 Södertälje 
  
 26 
  
 -15 
  
 230 
  
 -189 
  
 215 
  
 17 337 
  
 Tyresö 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -11 
  262 
  
 Täby 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -16 
  589 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 329 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Upplands Väsby 
  
 -15 
  
 -259 
  
 -10 
  301 
  
 -32 
  
 242 
  
 -274 
  
 Upplands-Bro 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -5 
  839 
  
 Vallentuna 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -7 
  501 
  
 Vaxholm 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -2 
  771 
  
 Värmdö 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 Palmer 
  564 
  
 Österåker 
  
 -32 
  
 -15 
  
 -259 
  
 242 
  
 -274 
  
 -10 
  222 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 -119 
  
 -15 
  
 142 
  
 -246 
  
 127 
  
 4 888 
  
 Heby 
  
 88 
  
 168 
  
 146 
  
 -226 
  
 314 
  
 4 284 
  
 Håbo 
  
 -119 
  
 -15 
  
 142 
  
 -246 
  
 127 
  
 2 362 
  
 Knivsta 
  
 -119 
  
 -15 
  
 142 
  
 -246 
  
 127 
  
 1 695 
  
 Tierp 
  
 -98 
  
 -15 
  
 143 
  
 -226 
  
 128 
  
 2 572 
  
 Uppsala 
  
 -61 
  
 -15 
  
 143 
  
 -189 
  
 128 
  
 23 504 
  
 Älvkarleby 
  
 -98 
  
 -15 
  
 143 
  
 -226 
  
 128 
  
 1 164 
  
 Östhammar 
  
 -170 
  
 -15 
  
 91 
  
 -246 
  
 76 
  
 1 647 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 -112 
  
 -15 
  
 92 
  
 -189 
  
 77 
  
 7 076 
  
 Flen 
  
 -170 
  
 -15 
  
 91 
  
 -246 
  
 76 
  
 1 251 
  
 Gnesta 
  
 -190 
  
 -15 
  
 92 
  
 -267 
  
 77 
  
 769 
  
 Katrineholm 
  
 -170 
  
 -15 
  
 91 
  
 -246 
  
 76 
  
 2 453 
  
 Nyköping 
  
 -190 
  
 -15 
  
 92 
  
 -267 
  
 77 
  
 3 847 
  
 Oxelösund 
  
 -190 
  
 -15 
  
 92 
  
 -267 
  
 77 
  
 860 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 330 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Strängnäs 
  
 -15 
  
 91 
  
 2 337 
  
 -170 
  
 -246 
  
 76 
  
 Trosa 
  
 -234 
  
 -15 
  
 48 
  
 -267 
  
 33 
  
 360 
  
 Vingåker 
  
 -170 
  
 -15 
  
 91 
  
 -246 
  
 76 
  
 707 
  
 Östergötlands län 
  
 Boxholm 
  
 284 
  
 473 
  
 57 
  
 -246 
  
 530 
  
 2 779 
  
 Finspång 
  
 -234 
  
 -15 
  
 48 
  
 -267 
  
 33 
  
 694 
  
 Kinda 
  
 521 
  
 537 
  
 58 
  
 -74 
  
 595 
  
 5 920 
  
 Linköping 
  
 -176 
  
 -15 
  
 48 
  
 -209 
  
 33 
  
 4 573 
  
 Mjölby 
  
 -220 
  
 -15 
  
 41 
  
 -246 
  
 26 
  
 662 
  
 Motala 
  
 -234 
  
 -15 
  
 48 
  
 -267 
  
 33 
  
 1 392 
  
 Norrköping 
  
 -176 
  
 -15 
  
 48 
  
 -209 
  
 33 
  
 4 141 
  
 Söderköping 
  
 -234 
  
 -15 
  
 48 
  
 -267 
  
 33 
  
 466 
  
 Vadstena 
  
 77 
  
 290 
  
 54 
  
 -267 
  
 344 
  
 2 591 
  
 Leonard 
  
 -47 
  
 168 
  
 52 
  
 -267 
  
 220 
  
 1 789 
  
 Woods 
  
 1 008 
  
 -259 
  
 45 
  
 1 222 
  
 -214 
  
 -826 
  
 Åtvidaberg 
  
 -213 
  
 -15 
  
 48 
  
 -246 
  
 33 
  
 389 
  
 Ödeshög 
  
 263 
  
 473 
  
 57 
  
 -267 
  
 530 
  
 2 925 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 276 
  
 473 
  
 49 
  
 -246 
  
 522 
  
 3 434 
  
 Eksjö 
  
 -197 
  
 -15 
  
 42 
  
 -224 
  
 27 
  
 451 
  
 Gislaved 
  
 -197 
  
 -15 
  
 42 
  
 -224 
  
 27 
  
 803 
  
 Gnosjö 
  
 -197 
  
 -15 
  
 42 
  
 -224 
  
 27 
  
 266 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 331 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Habo 
  
 -15 
  
 41 
  
 258 
  
 -241 
  
 -267 
  
 26 
  
 Jönköping 
  
 -183 
  
 -15 
  
 41 
  
 -209 
  
 26 
  
 3 172 
  
 Fuller 
  
 90 
  
 290 
  
 46 
  
 -246 
  
 336 
  
 2 383 
  
 Nässjö 
  
 -197 
  
 -15 
  
 42 
  
 -224 
  
 27 
  
 798 
  
 Sävsjö 
  
 -197 
  
 -15 
  
 42 
  
 -224 
  
 27 
  
 299 
  
 Tranås 
  
 -214 
  
 -15 
  
 25 
  
 -224 
  
 10 
  
 182 
  
 Vaggeryd 
  
 -197 
  
 -15 
  
 42 
  
 -224 
  
 27 
  
 345 
  
 Vetlanda 
  
 -197 
  
 -15 
  
 42 
  
 -224 
  
 27 
  
 720 
  
 Värnamo 
  
 -197 
  
 -15 
  
 42 
  
 -224 
  
 27 
  
 890 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 191 
  
 Lessebo 
  
 -235 
  
 -15 
  
 24 
  
 -244 
  
 9 
  
 75 
  
 Ljungby 
  
 -231 
  
 -15 
  
 28 
  
 -244 
  
 13 
  
 358 
  
 Markaryd 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 98 
  
 Tingsryd 
  
 -48 
  
 168 
  
 28 
  
 -244 
  
 196 
  
 2 510 
  
 Uppvidinge 
  
 396 
  
 245 
  
 29 
  
 122 
  
 274 
  
 2 596 
  
 Växjö 
  
 -200 
  
 -15 
  
 24 
  
 -209 
  
 9 
  
 714 
  
 Älmhult 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 157 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 -302 
  
 -15 
  
 2 
  
 -289 
  
 -13 
  
 -141 
  
 Emmaboda 
  
 -231 
  
 -15 
  
 28 
  
 -244 
  
 13 
  
 126 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 332 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Hultsfred 
  
 168 
  
 32 
  
 2 894 
  
 -24 
  
 -224 
  
 200 
  
 Högsby 
  
 990 
  
 845 
  
 44 
  
 101 
  
 889 
  
 5 394 
  
 Kalmar 
  
 -195 
  
 -15 
  
 29 
  
 -209 
  
 14 
  
 867 
  
 Mönsterås 
  
 -253 
  
 -15 
  
 29 
  
 -267 
  
 14 
  
 186 
  
 Mörbylånga 
  
 -275 
  
 -15 
  
 29 
  
 -289 
  
 14 
  
 191 
  
 Nybro 
  
 -231 
  
 -15 
  
 28 
  
 -244 
  
 13 
  
 261 
  
 Oskarshamn 
  
 -253 
  
 -15 
  
 29 
  
 -267 
  
 14 
  
 373 
  
 Torsås 
  
 57 
  
 290 
  
 34 
  
 -267 
  
 324 
  
 2 347 
  
 Vimmerby 
  
 -210 
  
 -15 
  
 29 
  
 -224 
  
 14 
  
 222 
  
 Västervik 
  
 -253 
  
 -15 
  
 29 
  
 -267 
  
 14 
  
 519 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 -283 
  
 -15 
  
 -1 
  
 -267 
  
 -16 
  
 -907 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 -329 
  
 -15 
  
 -1 
  
 -313 
  
 -16 
  
 -489 
  
 Karlskrona 
  
 -271 
  
 -15 
  
 -1 
  
 -255 
  
 -16 
  
 -968 
  
 Mckay 
  
 -307 
  
 -15 
  
 -1 
  
 -291 
  
 -16 
  
 -211 
  
 Ronneby 
  
 -329 
  
 -15 
  
 -1 
  
 -313 
  
 -16 
  
 -447 
  
 Sölvesborg 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 1 626 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 -167 
  
 -15 
  
 161 
  
 -313 
  
 146 
  
 2 048 
  
 Bromölla 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 1 188 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 333 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Burlöv 
  
 -15 
  
 109 
  
 1 444 
  
 -167 
  
 -261 
  
 94 
  
 Båstad 
  
 -167 
  
 -15 
  
 161 
  
 -313 
  
 146 
  
 2 054 
  
 Eslöv 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 2 955 
  
 Helsingborg 
  
 -157 
  
 -15 
  
 113 
  
 -255 
  
 98 
  
 11 989 
  
 Hässleholm 
  
 -322 
  
 -15 
  
 6 
  
 -313 
  
 Palmer 
  
 -431 
  
 Höganäs 
  
 -167 
  
 -15 
  
 161 
  
 -313 
  
 146 
  
 3 434 
  
 Hörby 
  
 -167 
  
 -15 
  
 161 
  
 -313 
  
 146 
  
 2 087 
  
 Höör 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 1 434 
  
 Klippan 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 1 576 
  
 Kristianstad 
  
 -157 
  
 -15 
  
 113 
  
 -255 
  
 98 
  
 7 457 
  
 Kävlinge 
  
 -167 
  
 -15 
  
 109 
  
 -261 
  
 94 
  
 2 516 
  
 Landskrona 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 3 865 
  
 Lomma 
  
 -167 
  
 -15 
  
 109 
  
 -261 
  
 94 
  
 1 776 
  
 Lund 
  
 -157 
  
 -15 
  
 61 
  
 -203 
  
 46 
  
 4 727 
  
 Malmö 
  
 -53 
  
 -15 
  
 108 
  
 -146 
  
 93 
  
 25 289 
  
 Osby 
  
 -193 
  
 -15 
  
 113 
  
 -291 
  
 98 
  
 1 238 
  
 Perstorp 
  
 95 
  
 290 
  
 118 
  
 -313 
  
 408 
  
 2 811 
  
 Simrishamn 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 1 908 
  
 Sjöbo 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 1 719 
  
 Skurup 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 1 416 
  
 Staffanstorp 
  
 -167 
  
 -15 
  
 109 
  
 -261 
  
 94 
  
 1 941 
  
 Svalöv 
  
 -167 
  
 -15 
  
 161 
  
 -313 
  
 146 
  
 1 903 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 334 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Svedala 
  
 -15 
  
 109 
  
 1 763 
  
 -167 
  
 -261 
  
 94 
  
 Tomelilla 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 1 246 
  
 Trelleborg 
  
 -215 
  
 -15 
  
 61 
  
 -261 
  
 46 
  
 1 841 
  
 Vellinge 
  
 -215 
  
 -15 
  
 61 
  
 -261 
  
 46 
  
 1 466 
  
 Ystad 
  
 -167 
  
 -15 
  
 161 
  
 -313 
  
 146 
  
 3 966 
  
 Åstorp 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 1 330 
  
 Ängelholm 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 3 767 
  
 Örkelljunga 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 938 
  
 Östra Göinge 
  
 -215 
  
 -15 
  
 113 
  
 -313 
  
 98 
  
 1 374 
  
 Hallands län 
  
 Falkenberg 
  
 -322 
  
 -15 
  
 6 
  
 -313 
  
 Palmer 
  
 -348 
  
 Halmstad 
  
 -264 
  
 -15 
  
 6 
  
 -255 
  
 Palmer 
  
 -774 
  
 Hylte 
  
 -93 
  
 168 
  
 9 
  
 -270 
  
 177 
  
 1 837 
  
 Kungsbacka 
  
 -244 
  
 -15 
  
 6 
  
 -235 
  
 Palmer 
  
 -613 
  
 Laholm 
  
 -322 
  
 -15 
  
 6 
  
 -313 
  
 Palmer 
  
 -202 
  
 Varberg 
  
 -244 
  
 -15 
  
 84 
  
 -313 
  
 69 
  
 3 795 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 -198 
  
 -15 
  
 7 
  
 -190 
  
 -8 
  
 -205 
  
 Alingsås 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 368 
  
 Bengtsfors 
  
 -28 
  
 168 
  
 28 
  
 -224 
  
 196 
  
 2 006 
  
 Bollebygd 
  
 -235 
  
 -15 
  
 24 
  
 -244 
  
 9 
  
 75 
  
 Borås 
  
 -177 
  
 -15 
  
 24 
  
 -186 
  
 9 
  
 916 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 335 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Dals-Ed 
  
 984 
  
 619 
  
 36 
  
 330 
  
 654 
  
 3 200 
  
 Essunga 
  
 53 
  
 290 
  
 30 
  
 -267 
  
 320 
  
 1 831 
  
 Falköping 
  
 -216 
  
 -15 
  
 45 
  
 -246 
  
 30 
  
 943 
  
 Färgelanda 
  
 319 
  
 473 
  
 92 
  
 -246 
  
 565 
  
 3 857 
  
 Grästorp 
  
 53 
  
 290 
  
 30 
  
 -267 
  
 320 
  
 1 845 
  
 Gullspång 
  
 74 
  
 290 
  
 30 
  
 -246 
  
 320 
  
 1 792 
  
 Göteborg 
  
 -71 
  
 -15 
  
 6 
  
 -62 
  
 Palmer 
  
 -4 
  256 
  
 Götene 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 132 
  
 Herrljunga 
  
 -237 
  
 -15 
  
 24 
  
 -246 
  
 9 
  
 86 
  
 Hjo 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 90 
  
 Härryda 
  
 -129 
  
 -15 
  
 6 
  
 -120 
  
 Palmer 
  
 -281 
  
 Karlsborg 
  
 53 
  
 290 
  
 30 
  
 -267 
  
 320 
  
 2 209 
  
 Kungälv 
  
 -303 
  
 -15 
  
 -53 
  
 -235 
  
 -68 
  
 -2 
  623 
  
 Lerum 
  
 -257 
  
 -15 
  
 -52 
  
 -190 
  
 -67 
  
 -2 
  438 
  
 Lidköping 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 382 
  
 Lilla Edet 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 132 
  
 Lysekil 
  
 -303 
  
 -15 
  
 25 
  
 -313 
  
 10 
  
 150 
  
 Mariestad 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 244 
  
 Weber 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 342 
  
 Mellerud 
  
 -178 
  
 -15 
  
 83 
  
 -246 
  
 68 
  
 658 
  
 Munkedal 
  
 -281 
  
 -15 
  
 25 
  
 -291 
  
 10 
  
 105 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 336 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Mölndal 
  
 -15 
  
 6 
  
 -511 
  
 -129 
  
 -120 
  
 Palmer 
  
 Orust 
  
 -303 
  
 -15 
  
 25 
  
 -313 
  
 10 
  
 155 
  
 Partille 
  
 -129 
  
 -15 
  
 6 
  
 -120 
  
 Palmer 
  
 -294 
  
 Skara 
  
 -237 
  
 -15 
  
 24 
  
 -246 
  
 9 
  
 171 
  
 Skövde 
  
 -237 
  
 -15 
  
 24 
  
 -246 
  
 9 
  
 461 
  
 Sotenäs 
  
 -303 
  
 -15 
  
 25 
  
 -313 
  
 10 
  
 95 
  
 Stenungsund 
  
 -244 
  
 -15 
  
 6 
  
 -235 
  
 Palmer 
  
 -201 
  
 Strömstad 
  
 -303 
  
 -15 
  
 25 
  
 -313 
  
 10 
  
 118 
  
 Svenljunga 
  
 -28 
  
 168 
  
 28 
  
 -224 
  
 196 
  
 2 047 
  
 Tanum 
  
 -303 
  
 -15 
  
 25 
  
 -313 
  
 10 
  
 125 
  
 Tibro 
  
 -237 
  
 -15 
  
 24 
  
 -246 
  
 9 
  
 98 
  
 Tidaholm 
  
 -237 
  
 -15 
  
 24 
  
 -246 
  
 9 
  
 116 
  
 Tjörn 
  
 -303 
  
 -15 
  
 -53 
  
 -235 
  
 -68 
  
 -1 
  018 
  
 Tranemo 
  
 -214 
  
 -15 
  
 25 
  
 -224 
  
 10 
  
 121 
  
 Trollhättan 
  
 -198 
  
 -15 
  
 84 
  
 -267 
  
 69 
  
 3 690 
  
 Töreboda 
  
 -178 
  
 -15 
  
 83 
  
 -246 
  
 68 
  
 646 
  
 Uddevalla 
  
 -303 
  
 -15 
  
 25 
  
 -313 
  
 10 
  
 514 
  
 Ulricehamn 
  
 -214 
  
 -15 
  
 25 
  
 -224 
  
 10 
  
 229 
  
 Vara 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 164 
  
 Vårgårda 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 110 
  
 Vänersborg 
  
 -257 
  
 -15 
  
 25 
  
 -267 
  
 10 
  
 378 
  
 Åmål 
  
 -237 
  
 -15 
  
 24 
  
 -246 
  
 9 
  
 117 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 337 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Öckerö 
  
 -15 
  
 6 
  
 -107 
  
 -129 
  
 -120 
  
 Palmer 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 -115 
  
 -15 
  
 45 
  
 -145 
  
 30 
  
 794 
  
 Eda 
  
 71 
  
 168 
  
 48 
  
 -145 
  
 216 
  
 1 860 
  
 Filipstad 
  
 496 
  
 415 
  
 53 
  
 28 
  
 468 
  
 5 158 
  
 Forshaga 
  
 -158 
  
 -15 
  
 46 
  
 -189 
  
 31 
  
 360 
  
 Grums 
  
 -158 
  
 -15 
  
 46 
  
 -189 
  
 31 
  
 294 
  
 Hagfors 
  
 517 
  
 188 
  
 49 
  
 280 
  
 237 
  
 3 164 
  
 Hammarö 
  
 -158 
  
 -15 
  
 46 
  
 -189 
  
 31 
  
 449 
  
 Karlstad 
  
 -101 
  
 -15 
  
 46 
  
 -132 
  
 31 
  
 2 563 
  
 Kil 
  
 -158 
  
 -15 
  
 46 
  
 -189 
  
 31 
  
 369 
  
 Kristinehamn 
  
 -158 
  
 -15 
  
 46 
  
 -189 
  
 31 
  
 746 
  
 Munkfors 
  
 196 
  
 290 
  
 51 
  
 -145 
  
 341 
  
 1 363 
  
 Storfors 
  
 382 
  
 473 
  
 54 
  
 -145 
  
 527 
  
 2 395 
  
 Sunne 
  
 71 
  
 168 
  
 48 
  
 -145 
  
 216 
  
 2 938 
  
 Säffle 
  
 -95 
  
 -15 
  
 109 
  
 -189 
  
 94 
  
 1 515 
  
 Torsby 
  
 538 
  
 -434 
  
 38 
  
 934 
  
 -396 
  
 -5 
  129 
  
 Årjäng 
  
 620 
  
 141 
  
 49 
  
 431 
  
 189 
  
 1 854 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 -153 
  
 -15 
  
 108 
  
 -246 
  
 93 
  
 1 068 
  
 Degerfors 
  
 -130 
  
 -15 
  
 109 
  
 -224 
  
 94 
  
 951 
  
 Hallsberg 
  
 -153 
  
 -15 
  
 108 
  
 -246 
  
 93 
  
 1 428 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 338 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Hällefors 
  
 1 235 
  
 967 
  
 126 
  
 142 
  
 1 093 
  
 8 338 
  
 Karlskoga 
  
 -130 
  
 -15 
  
 109 
  
 -224 
  
 94 
  
 2 844 
  
 Kumla 
  
 -153 
  
 -15 
  
 108 
  
 -246 
  
 93 
  
 1 815 
  
 Laxå 
  
 344 
  
 473 
  
 117 
  
 -246 
  
 590 
  
 3 622 
  
 Lekeberg 
  
 157 
  
 290 
  
 113 
  
 -246 
  
 403 
  
 2 855 
  
 Lindesberg 
  
 -113 
  
 -15 
  
 105 
  
 -203 
  
 90 
  
 2 096 
  
 Ljusnarsberg 
  
 1 133 
  
 845 
  
 124 
  
 164 
  
 969 
  
 5 153 
  
 Perry 
  
 -110 
  
 -15 
  
 108 
  
 -203 
  
 93 
  
 976 
  
 Örebro 
  
 -95 
  
 -15 
  
 109 
  
 -189 
  
 94 
  
 12 035 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 -156 
  
 -15 
  
 105 
  
 -246 
  
 90 
  
 1 207 
  
 Fagersta 
  
 -113 
  
 -15 
  
 105 
  
 -203 
  
 90 
  
 1 107 
  
 Hallstahammar 
  
 -156 
  
 -15 
  
 105 
  
 -246 
  
 90 
  
 1 349 
  
 Kungsör 
  
 -156 
  
 -15 
  
 105 
  
 -246 
  
 90 
  
 749 
  
 Köping 
  
 -156 
  
 -15 
  
 105 
  
 -246 
  
 90 
  
 2 224 
  
 Garcia 
  
 219 
  
 290 
  
 110 
  
 -181 
  
 400 
  
 2 348 
  
 Sala 
  
 -135 
  
 -15 
  
 106 
  
 -226 
  
 91 
  
 1 956 
  
 Skinnskatteberg 
  
 1 108 
  
 845 
  
 121 
  
 142 
  
 966 
  
 4 600 
  
 Surahammar 
  
 -98 
  
 -15 
  
 143 
  
 -226 
  
 128 
  
 1 307 
  
 Västerås 
  
 -98 
  
 -15 
  
 106 
  
 -189 
  
 91 
  
 12 036 
  
 Dalarnas län 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 339 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Avesta 
  
 -15 
  
 78 
  
 1 388 
  
 -60 
  
 -123 
  
 63 
  
 Borlänge 
  
 -60 
  
 -15 
  
 78 
  
 -123 
  
 63 
  
 2 971 
  
 Falun 
  
 -3 
  
 -15 
  
 78 
  
 -66 
  
 63 
  
 3 495 
  
 Gagnef 
  
 -60 
  
 -15 
  
 78 
  
 -123 
  
 63 
  
 641 
  
 Hedemora 
  
 -60 
  
 -15 
  
 78 
  
 -123 
  
 63 
  
 980 
  
 Leksand 
  
 126 
  
 168 
  
 81 
  
 -123 
  
 249 
  
 3 848 
  
 Ludvika 
  
 -60 
  
 -15 
  
 78 
  
 -123 
  
 63 
  
 1 615 
  
 Malung 
  
 717 
  
 -312 
  
 73 
  
 956 
  
 -239 
  
 -2 
  510 
  
 Mora 
  
 147 
  
 168 
  
 82 
  
 -103 
  
 250 
  
 5 058 
  
 Orsa 
  
 1 181 
  
 81 
  
 80 
  
 1 021 
  
 160 
  
 1 125 
  
 Rättvik 
  
 550 
  
 -434 
  
 71 
  
 913 
  
 -363 
  
 -3 
  949 
  
 Smedjebacken 
  
 126 
  
 168 
  
 81 
  
 -123 
  
 249 
  
 2 695 
  
 Säter 
  
 -60 
  
 -15 
  
 78 
  
 -123 
  
 63 
  
 695 
  
 Vansbro 
  
 1 306 
  
 -137 
  
 77 
  
 1 366 
  
 -60 
  
 -422 
  
 Älvdalen 
  
 1 348 
  
 -137 
  
 76 
  
 1 409 
  
 -61 
  
 -452 
  
 Oneill 
  
 Bollnäs 
  
 12 
  
 -15 
  
 150 
  
 -123 
  
 135 
  
 3 548 
  
 Gävle 
  
 47 
  
 -15 
  
 150 
  
 -88 
  
 135 
  
 12 468 
  
 Hofors 
  
 12 
  
 -15 
  
 150 
  
 -123 
  
 135 
  
 1 379 
  
 Hudiksvall 
  
 12 
  
 -15 
  
 150 
  
 -123 
  
 135 
  
 5 004 
  
 Ljusdal 
  
 642 
  
 -434 
  
 142 
  
 934 
  
 -292 
  
 -5 
  656 
  
 Nordanstig 
  
 622 
  
 188 
  
 154 
  
 280 
  
 342 
  
 3 370 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 340 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Ockelbo 
  
 -259 
  
 146 
  
 -682 
  
 1 232 
  
 1 345 
  
 -113 
  
 Ovanåker 
  
 642 
  
 188 
  
 153 
  
 301 
  
 341 
  
 4 051 
  
 Sandviken 
  
 -10 
  
 -15 
  
 150 
  
 -145 
  
 135 
  
 4 961 
  
 Söderhamn 
  
 12 
  
 -15 
  
 150 
  
 -123 
  
 135 
  
 3 584 
  
 Västernorrlands län 
  
 Härnösand 
  
 59 
  
 -15 
  
 45 
  
 29 
  
 30 
  
 762 
  
 Kramfors 
  
 266 
  
 168 
  
 49 
  
 49 
  
 217 
  
 4 368 
  
 Sollefteå 
  
 288 
  
 168 
  
 -105 
  
 225 
  
 63 
  
 1 326 
  
 Sundsvall 
  
 116 
  
 -15 
  
 45 
  
 86 
  
 30 
  
 2 842 
  
 Harris 
  
 59 
  
 -15 
  
 45 
  
 29 
  
 30 
  
 536 
  
 Ånge 
  
 836 
  
 -312 
  
 -114 
  
 1 262 
  
 -426 
  
 -4 
  552 
  
 Örnsköldsvik 
  
 323 
  
 168 
  
 49 
  
 106 
  
 217 
  
 11 935 
  
 Jämtlands län 
  
 Schmidt 
  
 1 451 
  
 -137 
  
 -127 
  
 1 715 
  
 -264 
  
 -2 
  030 
  
 Bräcke 
  
 1 431 
  
 -137 
  
 -126 
  
 1 694 
  
 -263 
  
 -1 
  890 
  
 Härjedalen 
  
 1 105 
  
 -109 
  
 -125 
  
 1 339 
  
 -234 
  
 -2 
  546 
  
 Krokom 
  
 717 
  
 -434 
  
 -131 
  
 1 282 
  
 -565 
  
 -7 
  980 
  
 Ragunda 
  
 1 638 
  
 66 
  
 -122 
  
 1 694 
  
 -56 
  
 -323 
  
 Strömsund 
  
 841 
  
 -312 
  
 -129 
  
 1 282 
  
 -441 
  
 -5 
  700 
  
 Åre 
  
 841 
  
 -737 
  
 -137 
  
 1 715 
  
 -874 
  
 -8 
  708 
  
 Östersund 
  
 121 
  
 -15 
  
 -124 
  
 260 
  
 -139 
  
 -8 
  108 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 341 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 Västerbottens län 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Goodman 
  
 1 519 
  
 -137 
  
 95 
  
 1 561 
  
 -42 
  
 -107 
  
 Dorotea 
  
 1 747 
  
 66 
  
 -55 
  
 1 736 
  
 11 
  
 35 
  
 Lycksele 
  
 930 
  
 28 
  
 -57 
  
 959 
  
 -29 
  
 -365 
  
 Malå 
  
 1 747 
  
 406 
  
 -50 
  
 1 391 
  
 356 
  
 1 219 
  
 Nordmaling 
  
 1 476 
  
 741 
  
 110 
  
 626 
  
 850 
  
 6 351 
  
 Norsjö 
  
 1 747 
  
 66 
  
 -55 
  
 1 736 
  
 11 
  
 50 
  
 Robertsfors 
  
 1 498 
  
 -137 
  
 95 
  
 1 540 
  
 -42 
  
 -295 
  
 Skellefteå 
  
 396 
  
 168 
  
 100 
  
 128 
  
 268 
  
 19 288 
  
 Sorsele 
  
 1 768 
  
 66 
  
 -55 
  
 1 757 
  
 11 
  
 33 
  
 Storuman 
  
 1 747 
  
 66 
  
 -55 
  
 1 736 
  
 11 
  
 73 
  
 Umeå 
  
 188 
  
 -15 
  
 97 
  
 106 
  
 82 
  
 9 107 
  
 Vilhelmina 
  
 1 747 
  
 66 
  
 -55 
  
 1 736 
  
 11 
  
 82 
  
 Vindeln 
  
 1 519 
  
 -137 
  
 95 
  
 1 561 
  
 -42 
  
 -240 
  
 Vännäs 
  
 174 
  
 -15 
  
 97 
  
 92 
  
 82 
  
 692 
  
 Åsele 
  
 1 804 
  
 66 
  
 -55 
  
 1 793 
  
 11 
  
 37 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 1 709 
  
 66 
  
 -114 
  
 1 757 
  
 -48 
  
 -151 
  
 Arvidsjaur 
  
 1 709 
  
 406 
  
 -109 
  
 1 412 
  
 297 
  
 2 025 
  
 Boden 
  
 323 
  
 168 
  
 41 
  
 114 
  
 209 
  
 5 895 
  
 Gällivare 
  
 912 
  
 Ramirez 
  
 -104 
  
 309 
  
 603 
  
 11 508 
  
 Haparanda 
  
 425 
  
 290 
  
 43 
  
 92 
  
 333 
  
 3 394 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 342 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Jokkmokk 
  
 1 709 
  
 406 
  
 -109 
  
 1 412 
  
 297 
  
 1 645 
  
 Kalix 
  
 425 
  
 120 
  
 40 
  
 265 
  
 160 
  
 2 801 
  
 Kiruna 
  
 386 
  
 168 
  
 -113 
  
 331 
  
 55 
  
 1 278 
  
 Luleå 
  
 172 
  
 -15 
  
 38 
  
 149 
  
 23 
  
 1 690 
  
 Pajala 
  
 1 709 
  
 66 
  
 -114 
  
 1 757 
  
 -48 
  
 -325 
  
 Piteå 
  
 115 
  
 -15 
  
 38 
  
 92 
  
 23 
  
 949 
  
 Älvsbyn 
  
 871 
  
 -397 
  
 32 
  
 1 237 
  
 -366 
  
 -3 
  166 
  
 Överkalix 
  
 1 688 
  
 66 
  
 -114 
  
 1 736 
  
 -48 
  
 -185 
  
 Övertorneå 
  
 1 688 
  
 66 
  
 -114 
  
 1 736 
  
 -48 
  
 -250 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 343 
 Bilaga 11b 
 Utfall för kommunerna av utredningens sammantagna 
 förslagen till förändring av bebyggelsestruktur, utjämningsår 2007 
  
 varav 
  
 Förslag 
  
 förändring av 
  
 administration varav förändring 
  
 Bebyggelse- 
  
 och räddnings- av byggkostnader Nuvarande Bebyggelse- 
  
 struktur 
  
 tjänst 
  
 (införs 2008) 
  
 struktur 
  
 Förändring 
  
 Förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Länssnitt (vägt genomsnitt) 
  
 Stockholms 
  
 -15 
  
 -215 
  
 -435 
  284 
  
 195 
  
 425 
  
 -230 
  
 Uppsala 
  
 -78 
  
 -7 
  
 140 
  
 -211 
  
 132 
  
 42 117 
  
 Södermanlands 
  
 -158 
  
 -15 
  
 90 
  
 -233 
  
 75 
  
 19 659 
  
 Östergötlands 
  
 -144 
  
 18 
  
 48 
  
 -210 
  
 66 
  
 27 496 
  
 Jönköpings 
  
 -179 
  
 1 
  
 41 
  
 -221 
  
 42 
  
 14 001 
  
 Kronobergs 
  
 -178 
  
 12 
  
 26 
  
 -215 
  
 38 
  
 6 699 
  
 Kalmar 
  
 -180 
  
 28 
  
 28 
  
 -237 
  
 57 
  
 13 240 
  
 Gotland 
  
 -283 
  
 -15 
  
 -1 
  
 -267 
  
 -16 
  
 -907 
  
 Blekinge 
  
 -291 
  
 -15 
  
 12 
  
 -288 
  
 -3 
  
 -490 
  
 Skåne 
  
 -157 
  
 -13 
  
 104 
  
 -247 
  
 91 
  
 106 035 
  
 Hallands 
  
 -262 
  
 -8 
  
 21 
  
 -275 
  
 13 
  
 3 695 
  
 Västra Götalands 
  
 -164 
  
 -3 
  
 16 
  
 -177 
  
 12 
  
 18 781 
  
 Värmlands 
  
 20 
  
 25 
  
 50 
  
 -56 
  
 76 
  
 20 692 
  
 Örebro 
  
 -35 
  
 48 
  
 110 
  
 -192 
  
 158 
  
 43 182 
  
 Västmanlands 
  
 -86 
  
 9 
  
 108 
  
 -202 
  
 117 
  
 28 883 
  
 Dalarnas 
  
 142 
  
 -16 
  
 78 
  
 80 
  
 62 
  
 17 174 
  
 Graham 
  
 141 
  
 -34 
  
 150 
  
 24 
  
 116 
  
 32 027 
  
 Västernorrlands 
  
 211 
  
 44 
  
 26 
  
 141 
  
 71 
  
 17 218 
  
 Jämtlands 
  
 625 
  
 -167 
  
 -126 
  
 919 
  
 -294 
  
 -37 
  285 
  
 Västerbottens 
  
 587 
  
 67 
  
 72 
  
 447 
  
 140 
  
 35 959 
  
 Norrbottens 
  
 498 
  
 112 
  
 -5 
  
 390 
  
 108 
  
 27 108 
  
 2007:61 SOU 
  
 bebyggelsestruktur för Resultatbilaga 11b Bilaga 
 Bilaga 12 En genderanalys av kostnadsmatriserna i delmodellen hälso- och sjukvård 
 I utredningens delbetänkande (SOU 2006:84) presenterades ett förslag till uppdatering av kostnadsmatriserna för ej vårdtung befolkning respektive vårdtung befolkning i delmodellen hälso- och sjukvård. Uppdateringen gjordes baserat på vårdkonsumtionen i Region Skåne 2004. I den nu gällande delmodellen är kostnads- matriserna baserade på vårdkonsumtionen år 2000. 
 Nedan redovisas en genderanalys för sjukvårdsmodellen upp- delad på de två kostnadsmatriserna ej vårdtung befolkning samt vårdtung befolkning. Analysen avser skillnader i standardkostnad uppdelad på män och kvinnor. Denna analys ger inget svar på om vården är likvärdig för män och kvinnor. För att utvärdera om vår- den är likvärdig mellan könen krävs det djupare analyser på patientnivå och för olika sjukdomar. 
 Sjukvårdsmodellen för ej vårdtung befolkning 
 Tabellen nedan visar hur relationerna mellan männens och kvin- nornas sjukvårdkostnader har förändrats mellan kostnads- matriserna år 2000 och 2004. I analysen delas den ej vårdtunga ma- trisen in efter inkomstkategori samt ålder utöver kön. Alla barn upp till och med 14 års ålder ingår i kategorin  
 0-inkomst. 
  Huvud- delen av befolkningen i Region Skåne över 24 år (95 procent) be- finner sig antingen i kategorin under medianinkomst eller över medianinkomst. Generellt sett är kvinnornas sjukvårdskostnader högre från 15 års ålder och upp till omkring  
 70-årsåldern. 
  De högre sjukvårdskostnaderna för kvinnor mellan 25 och 40 år kan till stor 
 345 
  
 Bilaga 12 En genderanalys av kostnadsmatriserna i delmodellen hälso- och sjukvård 
  
 SOU 2007:61 
  
 del förklaras av barnafödande. Männens kostnader är högst i de yngsta åldrarna samt i de allra äldsta. 
 Gruppen  
 0-inkomst 
  uppvisar en liten skillnad mellan männens och kvinnornas kostnader totalt sett. Bakom detta döljer sig dock att pojkarnas sjukvårdskostnader till och med 14 års ålder uppgår till ca 116 % av flickornas sjukvårdskostnader. En delförklaring till denna skillnad kan vara att det oftare uppstår problem i samband med förlossningar av pojkar än av flickor. Risken att skadas är generellt sätt högre för pojkar än flickor, vilket kan förklara skillnaden i standardkostnad. Relationen är den motsatta i åldrarna  
 15–69 
  år där männen har en lägre sjukvårdskostnad än kvinnorna. Denna förändring har samband med kvinnornas inträde i fertil ål- der, då många kvinnor får kontakt med sjukvården. I de barna- födande åldrarna  
 25–39 
  år är kvinnornas standardkostnad av natur- liga skäl mer än dubbelt så hög jämfört med männens. Även efter fertil ålder får många kvinnor kontakt med sjukvården exempelvis i samband med screening av bröstcancer. Kvinnornas sjukvårds- kostnader mellan 2000 och 2004 har ökat något jämfört med män- nens i dessa åldrar. I den allra äldsta åldersgruppen har emellertid männens sjukvårdskostnader ökat betydligt snabbare än kvinnornas. I denna inkomstkategori ingår dock bara några hundra individer. 
 I inkomstkategorin Under medianinkomst uppgår männens sjukvårdskostnader i snitt till drygt 80 procent av kvinnornas. De yngre kvinnorna konsumerar mer sjukvård än männen vars kostna- der uppgår till ca 60 procent av kvinnornas kostnader i åldrarna 15– 39 år. Sjukvårdskonsumtionen är likartad i åldrarna  
 40–74 
  år, men återigen är männens sjukvårdskostnader i en äldsta åldersgruppen högre än kvinnornas. Skillnaderna mellan de båda åren är relativt liten. Det finns en tendens till minskade skillnader i de äldre åld- rarna, medan tendensen går i olika riktningar i de yngre åldrarna. 
 346 
 SOU 2007:61 Bilaga 12 En genderanalys av kostnadsmatriserna i delmodellen hälso- och sjukvård 
 Tabell 1 Kostnad per ålder och kön år enligt kostnadsmatris år 2000 och år 2004 samt kvot mellan man och kvinna. 
  
 2000 
  
 2004 
  
 Mcdaniel man / kvinna 
  
 Inkomst 
  
 Ålder 
  
 Man 
  
 Kvinna 
  
 Man 
  
 Kvinna 
  
 2000 
  
 2004 
  
 0-Inkomst 
  inkl. barn 
  
 4 736 
  
 4 742 
  
 6 272 
  
 6 658 
  
 100% 
  
 94% 
  
 Under medianinkomst 
  
 6 765 
  
 8 217 
  
 8 429 
  
 10 164 
  
 82% 
  
 83% 
  
 Över medianinkomst 
  
 4 708 
  
 6 575 
  
 5 493 
  
 8 286 
  
 72% 
  
 66% 
  
 0-Inkomst 
  
 0-14 
  
 4 992 
  
 4 249 
  
 7 149 
  
 6 146 
  
 117% 
  
 116% 
  
 inkl. barn 
  
 15-24 
  
 3 283 
  
 5 729 
  
 4 513 
  
 7 493 
  
 57% 
  
 60% 
  
 25-39 
  
 4 145 
  
 7 459 
  
 3 514 
  
 7 942 
  
 56% 
  
 44% 
  
 40-59 
  
 5 077 
  
 6 156 
  
 6 074 
  
 7 753 
  
 82% 
  
 78% 
  
 60-69 
  
 5 588 
  
 6 052 
  
 6 119 
  
 8 031 
  
 92% 
  
 76% 
  
 70-74 
  
 6 317 
  
 6 000 
  
 10 632 
  
 10 746 
  
 105% 
  
 99% 
  
 75-w 
  
 5 595 
  
 5 508 
  
 8 492 
  
 6 332 
  
 102% 
  
 134% 
  
 Under 
  
 15-24 
  
 3 162 
  
 5 773 
  
 4 407 
  
 6 958 
  
 55% 
  
 63% 
  
 medianinkomst 
  
 25-39 
  
 5 779 
  
 8 129 
  
 6 191 
  
 10 470 
  
 71% 
  
 59% 
  
 40-59 
  
 7 865 
  
 8 288 
  
 10 587 
  
 10 438 
  
 95% 
  
 101% 
  
 60-69 
  
 8 521 
  
 8 334 
  
 10 104 
  
 10 311 
  
 102% 
  
 98% 
  
 70-74 
  
 9 667 
  
 9 044 
  
 11 287 
  
 11 242 
  
 107% 
  
 100% 
  
 75-w 
  
 11 436 
  
 10 232 
  
 13 349 
  
 11 841 
  
 112% 
  
 113% 
  
 Över 
  
 15-24 
  
 2 927 
  
 6 844 
  
 3 652 
  
 8 243 
  
 43% 
  
 44% 
  
 medianinkomst 
  
 25-39 
  
 3 031 
  
 7 138 
  
 3 584 
  
 10 061 
  
 42% 
  
 36% 
  
 40-59 
  
 4 351 
  
 5 873 
  
 5 011 
  
 6 938 
  
 74% 
  
 72% 
  
 60-69 
  
 7 130 
  
 6 949 
  
 7 748 
  
 8 585 
  
 103% 
  
 90% 
  
 70-74 
  
 10 189 
  
 9 523 
  
 11 599 
  
 10 507 
  
 107% 
  
 110% 
  
 75-w 
  
 13 332 
  
 11 411 
  
 13 899 
  
 13 771 
  
 117% 
  
 101% 
  
 Samtliga 
  
 0-14 
  
 4 992 
  
 4 249 
  
 7 149 
  
 6 146 
  
 117% 
  
 116% 
  
 inkomstgrupper 
  
 15-24 
  
 3 166 
  
 5 826 
  
 4 393 
  
 7 206 
  
 54% 
  
 61% 
  
 25-39 
  
 3 868 
  
 7 677 
  
 4 325 
  
 10 069 
  
 50% 
  
 43% 
  
 40-59 
  
 5 113 
  
 6 806 
  
 6 236 
  
 8 273 
  
 75% 
  
 75% 
  
 60-69 
  
 7 579 
  
 7 827 
  
 8 434 
  
 9 538 
  
 97% 
  
 88% 
  
 70-74 
  
 9 852 
  
 9 046 
  
 11 411 
  
 11 137 
  
 109% 
  
 102% 
  
 75-w 
  
 11 978 
  
 10 270 
  
 13 469 
  
 11 921 
  
 117% 
  
 113% 
  
 Not. En kvot över 100% innebär att männen har en högre vårdkostnad än kvinnorna och tvärs om. 
 347 
  
 Bilaga 12 En genderanalys av kostnadsmatriserna i delmodellen hälso- och sjukvård 
  
 SOU 2007:61 
  
 I gruppen Över medianinkomst har männen ännu lägre sjukvårds- kostnader än kvinnorna jämfört med gruppen under median- inkomst. Männens kostnader har sjunkit något jämfört med kvin- nornas mellan 2000 och 2004, från 72 % till 66 % av kvinnornas sjukvårdskostnader. Den största förändringen har skett för den allra äldsta åldersgruppen. I denna inkomstkategori är kvinnornas sjukvårdskostnader år 2004 i paritet med männens för de allra äldsta. 
 Sjukvårdsmodellen för vårdtung befolkning 
 Vad gäller de vårdtunga grupperna är kostnaderna relativt likartade mellan män och kvinnor generellt sett. De största skillnaderna fö- religger i grupperna höftfraktur samt schizofreni. I dessa grupper har männens sjukvårdskostnader relativt kvinnorna ökat mellan 2000 och 2004. 
 Tabell 2 Kostnad per person och kön per vårdtung grupp samt kvot mellan man och kvinna. År 2000 och 2004 
  
 Kr per person 
  
 Mcdaniel man/kvinna 
  
 Vårdtung grupp 
  
 Kön 
  
 2000 
  
 2004 
  
 2000 
  
 2004 
  
 Elakartad 
  
 Män 
  
 94 234 
  
 118 645 
  
 101% 
  
 98% 
  
 tumörsjukdom 
  
 Kv 
  
 93 730 
  
 121 536 
  
 Cerebrovaskulär 
  
 Män 
  
 66 500 
  
 89 332 
  
 104% 
  
 106% 
  
 sjukdom 
  
 Kv 
  
 63 807 
  
 84 265 
  
 Inflammatorisk 
  
 Män 
  
 70 937 
  
 84 547 
  
 100% 
  
 101% 
  
 ledsjukdom 
  
 Kv 
  
 71 195 
  
 84 043 
  
 Artros 
  
 Män 
  
 54 558 
  
 62 250 
  
 99% 
  
 96% 
  
 Kv 
  
 54 963 
  
 65 158 
  
 Ischemisk 
  
 Män 
  
 64 531 
  
 85 495 
  
 110% 
  
 114% 
  
 hjärtsjukdom 
  
 Kv 
  
 58 534 
  
 75 162 
  
 Höftfraktur 
  
 Män 
  
 57 290 
  
 87 533 
  
 110% 
  
 127% 
  
 Kv 
  
 52 121 
  
 68 985 
  
 Schizofreni 
  
 Män 
  
 207 964 
  
 240 898 
  
 109% 
  
 126% 
  
 Kv 
  
 190 302 
  
 191 279 
  
 Övr psykoser 
  
 Män 
  
 87 586 
  
 105 032 
  
 100% 
  
 101% 
  
 Kv 
  
 87 833 
  
 104 495 
  
 348 
 Bilaga 13a Samlat utfall av utredningens förslag för kommuner 
 349 
  
 350 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 Kommunnamn 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 -177 
  
 -8 
  
 -3 
  
 -36 
  
 12 
  
 -15 
  
 -17 
  386 
  
 -227 
  
 Danderyd 
  
 -583 
  
 -53 
  
 -25 
  
 -80 
  
 -712 
  
 -15 
  
 -1 
  468 
  
 -44 
  370 
  
 Ekerö 
  
 -19 
  
 41 
  
 14 
  
 -70 
  
 -180 
  
 -15 
  
 -229 
  
 -5 
  497 
  
 Haninge 
  
 -50 
  
 -114 
  
 1 
  
 -109 
  
 -76 
  
 -15 
  
 -363 
  
 -26 
  073 
  
 Huddinge 
  
 -91 
  
 -21 
  
 2 
  
 -157 
  
 -80 
  
 -15 
  
 -362 
  
 -32 
  123 
  
 Järfälla 
  
 -313 
  
 -35 
  
 -26 
  
 -82 
  
 -142 
  
 -15 
  
 -613 
  
 -37 
  845 
  
 Lidingö 
  
 -652 
  
 -79 
  
 -17 
  
 -110 
  
 -621 
  
 -15 
  
 -1 
  494 
  
 -62 
  585 
  
 Nacka 
  
 -506 
  
 -150 
  
 5 
  
 -64 
  
 -255 
  
 -15 
  
 -985 
  
 -79 
  039 
  
 Norrtälje 
  
 212 
  
 208 
  
 15 
  
 -17 
  
 -20 
  
 -15 
  
 383 
  
 20 913 
  
 Nykvarn 
  
 151 
  
 112 
  
 32 
  
 -129 
  
 -42 
  
 -15 
  
 109 
  
 911 
  
 Nynäshamn 
  
 -82 
  
 7 
  
 18 
  
 -60 
  
 -227 
  
 -15 
  
 -359 
  
 -8 
  847 
  
 Salem 
  
 -22 
  
 26 
  
 9 
  
 -101 
  
 -97 
  
 -15 
  
 -200 
  
 -2 
  866 
  
 Sigtuna 
  
 -187 
  
 -39 
  
 20 
  
 -133 
  
 -56 
  
 -15 
  
 -410 
  
 -15 
  050 
  
 Sollentuna 
  
 -679 
  
 -32 
  
 -28 
  
 -96 
  
 -169 
  
 -15 
  
 -1 
  019 
  
 -60 
  480 
  
 Solna 
  
 -318 
  
 -23 
  
 -24 
  
 -256 
  
 -380 
  
 -15 
  
 -1 
  016 
  
 -61 
  541 
  
 Stockholm 
  
 -482 
  
 -40 
  
 -18 
  
 -72 
  
 -353 
  
 -15 
  
 -980 
  
 -755 
  579 
  
 Sundbyberg 
  
 -300 
  
 -27 
  
 -23 
  
 -227 
  
 -284 
  
 -15 
  
 -876 
  
 -29 
  796 
  
 Södertälje 
  
 -133 
  
 -58 
  
 -5 
  
 -46 
  
 -28 
  
 -15 
  
 -285 
  
 -22 
  954 
  
 Tyresö 
  
 -23 
  
 -13 
  
 8 
  
 -127 
  
 -125 
  
 -15 
  
 -295 
  
 -12 
  132 
  
 Täby 
  
 -591 
  
 -75 
  
 -23 
  
 -58 
  
 -246 
  
 -15 
  
 -1 
  008 
  
 -61 
  076 
  
 Upplands Väsby 
  
 -261 
  
 -16 
  
 -24 
  
 -213 
  
 -120 
  
 -15 
  
 -649 
  
 -24 
  416 
  
 Upplands-Bro 
  
 -210 
  
 -147 
  
 2 
  
 -80 
  
 -79 
  
 -15 
  
 -529 
  
 -11 
  281 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 351 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Vallentuna 
  
 61 
  
 91 
  
 -5 
  
 -78 
  
 -113 
  
 -15 
  
 -1 
  615 
  
 -59 
  
 Vaxholm 
  
 -56 
  
 22 
  
 50 
  
 -119 
  
 -141 
  
 -15 
  
 -259 
  
 -2 
  621 
  
 Värmdö 
  
 109 
  
 76 
  
 33 
  
 -43 
  
 -77 
  
 -15 
  
 83 
  
 2 901 
  
 Österåker 
  
 23 
  
 72 
  
 -4 
  
 -38 
  
 -59 
  
 -15 
  
 -21 
  
 -782 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 166 
  
 110 
  
 9 
  
 27 
  
 156 
  
 -15 
  
 453 
  
 17 407 
  
 Heby 
  
 324 
  
 282 
  
 23 
  
 142 
  
 359 
  
 168 
  
 1 298 
  
 17 698 
  
 Håbo 
  
 89 
  
 101 
  
 8 
  
 46 
  
 -106 
  
 -15 
  
 123 
  
 2 285 
  
 Knivsta 
  
 186 
  
 116 
  
 18 
  
 125 
  
 41 
  
 -15 
  
 471 
  
 6 276 
  
 Tierp 
  
 255 
  
 248 
  
 6 
  
 130 
  
 286 
  
 -15 
  
 910 
  
 18 252 
  
 Uppsala 
  
 -96 
  
 -73 
  
 -12 
  
 -54 
  
 -28 
  
 -15 
  
 -278 
  
 -50 
  950 
  
 Älvkarleby 
  
 175 
  
 -7 
  
 21 
  
 161 
  
 104 
  
 -15 
  
 439 
  
 3 987 
  
 Östhammar 
  
 202 
  
 253 
  
 25 
  
 117 
  
 145 
  
 -15 
  
 727 
  
 15 710 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 73 
  
 -67 
  
 -3 
  
 56 
  
 -33 
  
 -15 
  
 11 
  
 1 013 
  
 Flen 
  
 202 
  
 144 
  
 20 
  
 -10 
  
 93 
  
 -15 
  
 434 
  
 7 124 
  
 Gnesta 
  
 241 
  
 194 
  
 30 
  
 72 
  
 55 
  
 -15 
  
 577 
  
 5 746 
  
 Katrineholm 
  
 85 
  
 59 
  
 -13 
  
 73 
  
 144 
  
 -15 
  
 333 
  
 10 719 
  
 Nyköping 
  
 74 
  
 62 
  
 -1 
  
 69 
  
 -90 
  
 -15 
  
 99 
  
 4 934 
  
 Oxelösund 
  
 56 
  
 -40 
  
 Palmer 
  
 107 
  
 -193 
  
 -15 
  
 -94 
  
 -1 
  046 
  
 Strängnäs 
  
 96 
  
 21 
  
 11 
  
 45 
  
 -155 
  
 -15 
  
 3 
  
 94 
  
 Trosa 
  
 137 
  
 20 
  
 -10 
  
 75 
  
 -176 
  
 -15 
  
 31 
  
 336 
  
 Vingåker 
  
 289 
  
 336 
  
 31 
  
 141 
  
 136 
  
 -15 
  
 918 
  
 8 509 
  
 2007:61 SOU 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 352 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 Östergötlands län 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Boxholm 
  
 247 
  
 19 
  
 -14 
  
 144 
  
 118 
  
 473 
  
 987 
  
 5 175 
  
 Finspång 
  
 144 
  
 37 
  
 -3 
  
 102 
  
 118 
  
 -15 
  
 383 
  
 8 001 
  
 Kinda 
  
 293 
  
 334 
  
 72 
  
 32 
  
 485 
  
 537 
  
 1 753 
  
 17 438 
  
 Linköping 
  
 -8 
  
 -55 
  
 -4 
  
 27 
  
 -15 
  
 -15 
  
 -70 
  
 Palmer 
  628 
  
 Mjölby 
  
 197 
  
 -6 
  
 4 
  
 117 
  
 221 
  
 -15 
  
 518 
  
 13 085 
  
 Motala 
  
 136 
  
 -24 
  
 -15 
  
 57 
  
 125 
  
 -15 
  
 264 
  
 11 067 
  
 Norrköping 
  
 15 
  
 -66 
  
 -2 
  
 75 
  
 36 
  
 -15 
  
 43 
  
 5 366 
  
 Söderköping 
  
 215 
  
 72 
  
 36 
  
 64 
  
 165 
  
 -15 
  
 537 
  
 7 532 
  
 Vadstena 
  
 94 
  
 93 
  
 27 
  
 121 
  
 -18 
  
 290 
  
 607 
  
 4 570 
  
 Valdemarsvik 
  
 218 
  
 433 
  
 -2 
  
 89 
  
 289 
  
 168 
  
 1 195 
  
 9 707 
  
 Woods 
  
 296 
  
 814 
  
 29 
  
 77 
  
 433 
  
 -259 
  
 1 390 
  
 5 374 
  
 Åtvidaberg 
  
 222 
  
 232 
  
 34 
  
 138 
  
 100 
  
 -15 
  
 711 
  
 8 336 
  
 Ödeshög 
  
 243 
  
 150 
  
 29 
  
 63 
  
 411 
  
 473 
  
 1 369 
  
 7 553 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 232 
  
 430 
  
 54 
  
 94 
  
 389 
  
 473 
  
 1 672 
  
 10 996 
  
 Eksjö 
  
 212 
  
 122 
  
 -8 
  
 25 
  
 286 
  
 -15 
  
 622 
  
 10 310 
  
 Gislaved 
  
 181 
  
 -81 
  
 8 
  
 -33 
  
 140 
  
 -15 
  
 200 
  
 5 899 
  
 Gnosjö 
  
 155 
  
 63 
  
 58 
  
 -156 
  
 47 
  
 -15 
  
 152 
  
 1 483 
  
 Habo 
  
 211 
  
 177 
  
 28 
  
 164 
  
 177 
  
 -15 
  
 742 
  
 7 303 
  
 Jönköping 
  
 50 
  
 -80 
  
 1 
  
 63 
  
 2 
  
 -15 
  
 21 
  
 2 546 
  
 Fuller 
  
 189 
  
 41 
  
 13 
  
 211 
  
 117 
  
 290 
  
 861 
  
 6 103 
  
 Nässjö 
  
 235 
  
 113 
  
 0 
  
 8 
  
 208 
  
 -15 
  
 549 
  
 16 095 
  
 Sävsjö 
  
 243 
  
 187 
  
 49 
  
 104 
  
 505 
  
 -15 
  
 1 073 
  
 11 792 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 353 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Tranås 
  
 202 
  
 139 
  
 -11 
  
 82 
  
 214 
  
 -15 
  
 10 855 
  
 611 
  
 Vaggeryd 
  
 202 
  
 84 
  
 14 
  
 -49 
  
 269 
  
 -15 
  
 505 
  
 6 396 
  
 Vetlanda 
  
 230 
  
 141 
  
 -6 
  
 67 
  
 392 
  
 -15 
  
 809 
  
 21 407 
  
 Värnamo 
  
 186 
  
 143 
  
 -4 
  
 -54 
  
 113 
  
 -15 
  
 369 
  
 12 068 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 260 
  
 77 
  
 -14 
  
 41 
  
 345 
  
 -15 
  
 694 
  
 12 968 
  
 Lessebo 
  
 227 
  
 470 
  
 21 
  
 57 
  
 13 
  
 -15 
  
 773 
  
 6 283 
  
 Ljungby 
  
 224 
  
 154 
  
 -1 
  
 -5 
  
 381 
  
 -15 
  
 738 
  
 19 996 
  
 Markaryd 
  
 276 
  
 91 
  
 -14 
  
 -2 
  
 315 
  
 -15 
  
 651 
  
 6 231 
  
 Tingsryd 
  
 283 
  
 384 
  
 8 
  
 35 
  
 591 
  
 168 
  
 1 469 
  
 18 794 
  
 Uppvidinge 
  
 279 
  
 349 
  
 26 
  
 31 
  
 364 
  
 245 
  
 1 294 
  
 12 253 
  
 Växjö 
  
 120 
  
 -4 
  
 -13 
  
 1 
  
 -19 
  
 -15 
  
 70 
  
 5 419 
  
 Älmhult 
  
 267 
  
 161 
  
 3 
  
 15 
  
 451 
  
 -15 
  
 882 
  
 13 536 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 302 
  
 367 
  
 20 
  
 -126 
  
 780 
  
 -15 
  
 1 328 
  
 14 698 
  
 Emmaboda 
  
 203 
  
 75 
  
 4 
  
 6 
  
 229 
  
 -15 
  
 502 
  
 4 791 
  
 Hultsfred 
  
 245 
  
 295 
  
 21 
  
 50 
  
 357 
  
 168 
  
 1 136 
  
 16 424 
  
 Högsby 
  
 218 
  
 281 
  
 33 
  
 -130 
  
 648 
  
 845 
  
 1 895 
  
 11 498 
  
 Kalmar 
  
 121 
  
 -33 
  
 -4 
  
 17 
  
 25 
  
 -15 
  
 111 
  
 6 766 
  
 Mönsterås 
  
 234 
  
 224 
  
 53 
  
 55 
  
 239 
  
 -15 
  
 790 
  
 10 352 
  
 Mörbylånga 
  
 283 
  
 -153 
  
 23 
  
 34 
  
 443 
  
 -15 
  
 615 
  
 8 245 
  
 Nybro 
  
 245 
  
 162 
  
 Palmer 
  
 -4 
  
 242 
  
 -15 
  
 621 
  
 12 281 
  
 Oskarshamn 
  
 133 
  
 136 
  
 -14 
  
 64 
  
 86 
  
 -15 
  
 390 
  
 10 238 
  
 2007:61 SOU 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 354 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Torsås 
  
 287 
  
 204 
  
 1 
  
 2 
  
 841 
  
 290 
  
 11 766 
  
 1 625 
  
 Vimmerby 
  
 238 
  
 132 
  
 2 
  
 135 
  
 423 
  
 -15 
  
 915 
  
 14 287 
  
 Västervik 
  
 165 
  
 31 
  
 -20 
  
 87 
  
 159 
  
 -15 
  
 407 
  
 14 859 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 319 
  
 174 
  
 30 
  
 -35 
  
 304 
  
 -15 
  
 777 
  
 44 671 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 121 
  
 Palmer 
  
 -15 
  
 43 
  
 112 
  
 -15 
  
 237 
  
 7 350 
  
 Karlskrona 
  
 185 
  
 21 
  
 Palmer 
  
 12 
  
 157 
  
 -15 
  
 351 
  
 21 549 
  
 Mckay 
  
 140 
  
 115 
  
 28 
  
 -77 
  
 249 
  
 -15 
  
 440 
  
 5 893 
  
 Ronneby 
  
 155 
  
 51 
  
 -35 
  
 81 
  
 239 
  
 -15 
  
 476 
  
 13 500 
  
 Sölvesborg 
  
 175 
  
 -27 
  
 -14 
  
 16 
  
 218 
  
 -15 
  
 353 
  
 5 846 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 216 
  
 -141 
  
 20 
  
 36 
  
 64 
  
 -15 
  
 180 
  
 2 522 
  
 Bromölla 
  
 157 
  
 43 
  
 12 
  
 101 
  
 75 
  
 -15 
  
 373 
  
 4 513 
  
 Burlöv 
  
 -74 
  
 25 
  
 -21 
  
 -108 
  
 -11 
  
 -15 
  
 -204 
  
 -3 
  125 
  
 Båstad 
  
 148 
  
 179 
  
 -2 
  
 -19 
  
 179 
  
 -15 
  
 470 
  
 6 601 
  
 Eslöv 
  
 250 
  
 87 
  
 3 
  
 -10 
  
 48 
  
 -15 
  
 363 
  
 10 923 
  
 Helsingborg 
  
 -137 
  
 -95 
  
 -3 
  
 -65 
  
 -1 
  
 -15 
  
 -316 
  
 -38 
  565 
  
 Hässleholm 
  
 218 
  
 -52 
  
 10 
  
 46 
  
 264 
  
 -15 
  
 471 
  
 23 151 
  
 Höganäs 
  
 34 
  
 -56 
  
 -12 
  
 88 
  
 22 
  
 -15 
  
 61 
  
 1 434 
  
 Hörby 
  
 263 
  
 242 
  
 32 
  
 -1 
  
 479 
  
 -15 
  
 1 000 
  
 14 275 
  
 Höör 
  
 293 
  
 190 
  
 41 
  
 -32 
  
 140 
  
 -15 
  
 617 
  
 9 011 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 355 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Klippan 
  
 198 
  
 13 
  
 -5 
  
 44 
  
 168 
  
 -15 
  
 6 468 
  
 403 
  
 Kristianstad 
  
 150 
  
 -60 
  
 7 
  
 -21 
  
 61 
  
 -15 
  
 122 
  
 9 265 
  
 Kävlinge 
  
 119 
  
 -131 
  
 -2 
  
 108 
  
 -55 
  
 -15 
  
 24 
  
 642 
  
 Landskrona 
  
 6 
  
 -7 
  
 -12 
  
 -81 
  
 -21 
  
 -15 
  
 -130 
  
 -5 
  113 
  
 Lomma 
  
 -370 
  
 -154 
  
 0 
  
 64 
  
 -153 
  
 -15 
  
 -628 
  
 -11 
  839 
  
 Lund 
  
 -136 
  
 -136 
  
 -24 
  
 -172 
  
 -157 
  
 -15 
  
 -640 
  
 -65 
  439 
  
 Malmö 
  
 -164 
  
 -52 
  
 -32 
  
 -163 
  
 -41 
  
 -15 
  
 -467 
  
 -126 
  670 
  
 Osby 
  
 235 
  
 80 
  
 27 
  
 78 
  
 404 
  
 -15 
  
 809 
  
 10 194 
  
 Perstorp 
  
 222 
  
 17 
  
 55 
  
 13 
  
 221 
  
 290 
  
 818 
  
 5 634 
  
 Simrishamn 
  
 197 
  
 130 
  
 21 
  
 -1 
  
 361 
  
 -15 
  
 693 
  
 13 462 
  
 Sjöbo 
  
 301 
  
 133 
  
 12 
  
 53 
  
 313 
  
 -15 
  
 797 
  
 13 949 
  
 Skurup 
  
 281 
  
 124 
  
 32 
  
 76 
  
 226 
  
 -15 
  
 724 
  
 10 437 
  
 Staffanstorp 
  
 -97 
  
 -60 
  
 -16 
  
 52 
  
 -93 
  
 -15 
  
 -229 
  
 -4 
  717 
  
 Svalöv 
  
 322 
  
 269 
  
 39 
  
 -22 
  
 219 
  
 -15 
  
 812 
  
 10 566 
  
 Svedala 
  
 31 
  
 -112 
  
 -10 
  
 33 
  
 24 
  
 -15 
  
 -49 
  
 -916 
  
 Tomelilla 
  
 310 
  
 182 
  
 28 
  
 53 
  
 500 
  
 -15 
  
 1 058 
  
 13 418 
  
 Trelleborg 
  
 79 
  
 45 
  
 Palmer 
  
 1 
  
 86 
  
 -15 
  
 187 
  
 7 450 
  
 Vellinge 
  
 -189 
  
 -320 
  
 27 
  
 51 
  
 -217 
  
 -15 
  
 -663 
  
 -21 
  030 
  
 Ystad 
  
 102 
  
 85 
  
 -21 
  
 86 
  
 112 
  
 -15 
  
 349 
  
 9 466 
  
 Åstorp 
  
 179 
  
 16 
  
 24 
  
 4 
  
 166 
  
 -15 
  
 374 
  
 5 065 
  
 Ängelholm 
  
 84 
  
 -39 
  
 -6 
  
 91 
  
 135 
  
 -15 
  
 250 
  
 9 589 
  
 Örkelljunga 
  
 285 
  
 204 
  
 44 
  
 -28 
  
 386 
  
 -15 
  
 876 
  
 8 369 
  
 Östra Göinge 
  
 267 
  
 89 
  
 44 
  
 71 
  
 112 
  
 -15 
  
 568 
  
 7 948 
  
 2007:61 SOU 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 356 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 Hallands län 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Falkenberg 
  
 225 
  
 94 
  
 -7 
  
 89 
  
 301 
  
 -15 
  
 687 
  
 27 211 
  
 Halmstad 
  
 93 
  
 -31 
  
 -17 
  
 16 
  
 48 
  
 -15 
  
 94 
  
 8 297 
  
 Hylte 
  
 328 
  
 215 
  
 7 
  
 2 
  
 320 
  
 168 
  
 1 040 
  
 10 784 
  
 Kungsbacka 
  
 103 
  
 -249 
  
 33 
  
 114 
  
 -2 
  
 -15 
  
 -16 
  
 -1 
  114 
  
 Laholm 
  
 291 
  
 143 
  
 9 
  
 80 
  
 433 
  
 -15 
  
 George 
  
 21 679 
  
 Varberg 
  
 171 
  
 -47 
  
 4 
  
 61 
  
 216 
  
 -15 
  
 390 
  
 21 381 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 112 
  
 -166 
  
 18 
  
 -22 
  
 -30 
  
 -15 
  
 -103 
  
 -2 
  718 
  
 Alingsås 
  
 99 
  
 -2 
  
 -8 
  
 79 
  
 33 
  
 -15 
  
 186 
  
 6 700 
  
 Bengtsfors 
  
 227 
  
 392 
  
 16 
  
 63 
  
 287 
  
 168 
  
 1 153 
  
 11 791 
  
 Bollebygd 
  
 256 
  
 230 
  
 22 
  
 158 
  
 -34 
  
 -15 
  
 617 
  
 4 989 
  
 Borås 
  
 70 
  
 -86 
  
 -3 
  
 -70 
  
 -29 
  
 -15 
  
 -133 
  
 -13 
  205 
  
 Dals-Ed 
  
 328 
  
 -153 
  
 17 
  
 14 
  
 568 
  
 619 
  
 1 393 
  
 6 811 
  
 Essunga 
  
 268 
  
 239 
  
 52 
  
 156 
  
 507 
  
 290 
  
 1 512 
  
 8 645 
  
 Falköping 
  
 233 
  
 142 
  
 -16 
  
 67 
  
 380 
  
 -15 
  
 791 
  
 24 669 
  
 Färgelanda 
  
 319 
  
 379 
  
 36 
  
 -1 
  
 575 
  
 473 
  
 1 781 
  
 12 155 
  
 Grästorp 
  
 279 
  
 156 
  
 20 
  
 71 
  
 559 
  
 290 
  
 1 375 
  
 7 924 
  
 Gullspång 
  
 233 
  
 627 
  
 71 
  
 26 
  
 498 
  
 290 
  
 1 745 
  
 9 764 
  
 Göteborg 
  
 -253 
  
 -96 
  
 -1 
  
 -25 
  
 -96 
  
 -15 
  
 -486 
  
 -235 
  658 
  
 Götene 
  
 261 
  
 169 
  
 9 
  
 56 
  
 230 
  
 -15 
  
 710 
  
 9 145 
  
 Herrljunga 
  
 251 
  
 368 
  
 24 
  
 67 
  
 345 
  
 -15 
  
 1 040 
  
 9 678 
  
 Hjo 
  
 211 
  
 149 
  
 4 
  
 145 
  
 384 
  
 -15 
  
 878 
  
 7 770 
  
 Härryda 
  
 103 
  
 -153 
  
 3 
  
 43 
  
 -53 
  
 -15 
  
 -72 
  
 -2 
  306 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 357 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Karlsborg 
  
 268 
  
 217 
  
 33 
  
 215 
  
 139 
  
 290 
  
 8 017 
  
 1 162 
  
 Kungälv 
  
 28 
  
 -32 
  
 9 
  
 38 
  
 19 
  
 -15 
  
 47 
  
 1 821 
  
 Lerum 
  
 142 
  
 -186 
  
 20 
  
 76 
  
 -119 
  
 -15 
  
 -82 
  
 -2 
  992 
  
 Lidköping 
  
 141 
  
 133 
  
 -6 
  
 71 
  
 194 
  
 -15 
  
 518 
  
 19 365 
  
 Lilla Edet 
  
 210 
  
 85 
  
 27 
  
 87 
  
 79 
  
 -15 
  
 473 
  
 6 097 
  
 Lysekil 
  
 103 
  
 183 
  
 10 
  
 41 
  
 186 
  
 -15 
  
 508 
  
 7 446 
  
 Mariestad 
  
 172 
  
 146 
  
 -1 
  
 59 
  
 159 
  
 -15 
  
 520 
  
 12 427 
  
 Mark 
  
 289 
  
 156 
  
 14 
  
 103 
  
 201 
  
 -15 
  
 748 
  
 25 055 
  
 Mellerud 
  
 269 
  
 318 
  
 9 
  
 -51 
  
 410 
  
 -15 
  
 940 
  
 9 060 
  
 Munkedal 
  
 247 
  
 311 
  
 14 
  
 -4 
  
 383 
  
 -15 
  
 936 
  
 9 626 
  
 Mölndal 
  
 -53 
  
 -175 
  
 -3 
  
 4 
  
 -100 
  
 -15 
  
 -342 
  
 -19 
  913 
  
 Orust 
  
 214 
  
 155 
  
 36 
  
 80 
  
 161 
  
 -15 
  
 631 
  
 9 584 
  
 Partille 
  
 -214 
  
 -59 
  
 -23 
  
 -44 
  
 -106 
  
 -15 
  
 -461 
  
 -15 
  462 
  
 Skara 
  
 190 
  
 48 
  
 -11 
  
 87 
  
 201 
  
 -15 
  
 500 
  
 9 290 
  
 Skövde 
  
 94 
  
 18 
  
 -14 
  
 43 
  
 100 
  
 -15 
  
 226 
  
 11 298 
  
 Sotenäs 
  
 70 
  
 104 
  
 15 
  
 57 
  
 49 
  
 -15 
  
 280 
  
 2 608 
  
 Stenungsund 
  
 238 
  
 -69 
  
 10 
  
 53 
  
 47 
  
 -15 
  
 264 
  
 6 059 
  
 Strömstad 
  
 169 
  
 187 
  
 57 
  
 -261 
  
 264 
  
 -15 
  
 401 
  
 4 615 
  
 Svenljunga 
  
 323 
  
 258 
  
 36 
  
 -34 
  
 392 
  
 168 
  
 1 143 
  
 11 923 
  
 Tanum 
  
 292 
  
 450 
  
 45 
  
 -139 
  
 570 
  
 -15 
  
 1 203 
  
 14 740 
  
 Tibro 
  
 198 
  
 109 
  
 20 
  
 64 
  
 250 
  
 -15 
  
 626 
  
 6 624 
  
 Tidaholm 
  
 217 
  
 190 
  
 35 
  
 56 
  
 343 
  
 -15 
  
 826 
  
 10 355 
  
 Tjörn 
  
 68 
  
 34 
  
 43 
  
 103 
  
 155 
  
 -15 
  
 388 
  
 5 829 
  
 Tranemo 
  
 242 
  
 375 
  
 28 
  
 52 
  
 71 
  
 -15 
  
 753 
  
 8 889 
  
 2007:61 SOU 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 358 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Trollhättan 
  
 -17 
  
 -64 
  
 -11 
  
 49 
  
 -26 
  
 -15 
  
 -84 
  
 -4 
  475 
  
 Töreboda 
  
 298 
  
 174 
  
 36 
  
 49 
  
 562 
  
 -15 
  
 1 104 
  
 10 455 
  
 Uddevalla 
  
 122 
  
 3 
  
 5 
  
 -26 
  
 55 
  
 -15 
  
 144 
  
 7 248 
  
 Ulricehamn 
  
 256 
  
 267 
  
 -7 
  
 124 
  
 212 
  
 -15 
  
 837 
  
 18 734 
  
 Vara 
  
 300 
  
 257 
  
 29 
  
 72 
  
 543 
  
 -15 
  
 1 186 
  
 18 986 
  
 Vårgårda 
  
 305 
  
 293 
  
 43 
  
 -40 
  
 379 
  
 -15 
  
 965 
  
 10 380 
  
 Vänersborg 
  
 90 
  
 26 
  
 11 
  
 41 
  
 -1 
  
 -15 
  
 152 
  
 5 618 
  
 Åmål 
  
 175 
  
 265 
  
 51 
  
 34 
  
 227 
  
 -15 
  
 737 
  
 9 388 
  
 Öckerö 
  
 43 
  
 56 
  
 41 
  
 132 
  
 180 
  
 -15 
  
 437 
  
 5 346 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 220 
  
 99 
  
 2 
  
 19 
  
 258 
  
 -15 
  
 583 
  
 15 314 
  
 Eda 
  
 300 
  
 341 
  
 16 
  
 -187 
  
 289 
  
 168 
  
 927 
  
 7 974 
  
 Filipstad 
  
 228 
  
 98 
  
 Palmer 
  
 87 
  
 90 
  
 415 
  
 909 
  
 10 017 
  
 Forshaga 
  
 267 
  
 -34 
  
 34 
  
 103 
  
 87 
  
 -15 
  
 442 
  
 5 090 
  
 Grums 
  
 159 
  
 184 
  
 33 
  
 85 
  
 190 
  
 -15 
  
 636 
  
 5 984 
  
 Hagfors 
  
 182 
  
 285 
  
 8 
  
 69 
  
 180 
  
 188 
  
 912 
  
 12 169 
  
 Hammarö 
  
 103 
  
 -3 
  
 23 
  
 116 
  
 -190 
  
 -15 
  
 34 
  
 489 
  
 Karlstad 
  
 76 
  
 -90 
  
 -8 
  
 5 
  
 -25 
  
 -15 
  
 -57 
  
 -4 
  675 
  
 Kil 
  
 192 
  
 222 
  
 56 
  
 80 
  
 156 
  
 -15 
  
 691 
  
 8 163 
  
 Kristinehamn 
  
 136 
  
 91 
  
 -25 
  
 26 
  
 81 
  
 -15 
  
 294 
  
 7 028 
  
 Munkfors 
  
 258 
  
 -39 
  
 23 
  
 -26 
  
 347 
  
 290 
  
 853 
  
 3 408 
  
 Storfors 
  
 251 
  
 -39 
  
 72 
  
 155 
  
 188 
  
 473 
  
 1 100 
  
 4 997 
  
 Sunne 
  
 323 
  
 267 
  
 15 
  
 27 
  
 492 
  
 168 
  
 1 292 
  
 17 555 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 359 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Säffle 
  
 183 
  
 124 
  
 3 
  
 70 
  
 381 
  
 -15 
  
 11 996 
  
 746 
  
 Torsby 
  
 273 
  
 -25 
  
 23 
  
 -5 
  
 -55 
  
 -434 
  
 -223 
  
 -2 
  889 
  
 Årjäng 
  
 308 
  
 312 
  
 30 
  
 -246 
  
 402 
  
 141 
  
 947 
  
 9 277 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 226 
  
 289 
  
 11 
  
 76 
  
 176 
  
 -15 
  
 763 
  
 8 745 
  
 Degerfors 
  
 112 
  
 84 
  
 40 
  
 111 
  
 -1 
  
 -15 
  
 331 
  
 3 341 
  
 Hallsberg 
  
 188 
  
 201 
  
 8 
  
 10 
  
 95 
  
 -15 
  
 487 
  
 7 459 
  
 Hällefors 
  
 198 
  
 -17 
  
 13 
  
 91 
  
 39 
  
 967 
  
 1 291 
  
 9 850 
  
 Karlskoga 
  
 54 
  
 12 
  
 -11 
  
 58 
  
 -250 
  
 -15 
  
 -152 
  
 -4 
  587 
  
 Kumla 
  
 196 
  
 40 
  
 -24 
  
 28 
  
 59 
  
 -15 
  
 284 
  
 5 531 
  
 Laxå 
  
 170 
  
 202 
  
 -7 
  
 14 
  
 87 
  
 473 
  
 939 
  
 5 763 
  
 Lekeberg 
  
 316 
  
 310 
  
 11 
  
 163 
  
 248 
  
 290 
  
 1 338 
  
 9 475 
  
 Lindesberg 
  
 237 
  
 29 
  
 8 
  
 71 
  
 90 
  
 -15 
  
 420 
  
 9 757 
  
 Ljusnarsberg 
  
 214 
  
 41 
  
 61 
  
 -25 
  
 389 
  
 845 
  
 1 525 
  
 8 111 
  
 Perry 
  
 213 
  
 72 
  
 17 
  
 31 
  
 -39 
  
 -15 
  
 279 
  
 2 922 
  
 Örebro 
  
 15 
  
 -20 
  
 Palmer 
  
 32 
  
 -26 
  
 -15 
  
 -23 
  
 -2 
  Dixon 
  
 Arboga 
  
 144 
  
 111 
  
 25 
  
 37 
  
 61 
  
 -15 
  
 363 
  
 4 858 
  
 Fagersta 
  
 65 
  
 -70 
  
 5 
  
 105 
  
 -107 
  
 -15 
  
 -17 
  
 -208 
  
 Hallstahammar 
  
 141 
  
 34 
  
 4 
  
 -36 
  
 -153 
  
 -15 
  
 -25 
  
 -373 
  
 Kungsör 
  
 186 
  
 52 
  
 31 
  
 -42 
  
 36 
  
 -15 
  
 248 
  
 2 060 
  
 Köping 
  
 122 
  
 57 
  
 -10 
  
 59 
  
 127 
  
 -15 
  
 340 
  
 8 381 
  
 Garcia 
  
 173 
  
 -7 
  
 -18 
  
 64 
  
 143 
  
 290 
  
 645 
  
 3 784 
  
 2007:61 SOU 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 360 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Sala 
  
 216 
  
 282 
  
 5 
  
 23 
  
 269 
  
 -15 
  
 16 729 
  
 780 
  
 Skinnskatteberg 
  
 249 
  
 273 
  
 1 
  
 64 
  
 50 
  
 845 
  
 1 482 
  
 7 058 
  
 Surahammar 
  
 196 
  
 217 
  
 66 
  
 81 
  
 -77 
  
 -15 
  
 468 
  
 4 772 
  
 Västerås 
  
 -64 
  
 -29 
  
 -13 
  
 27 
  
 -76 
  
 -15 
  
 -170 
  
 -22 
  422 
  
 Dalarnas län 
  
 Avesta 
  
 154 
  
 113 
  
 -13 
  
 26 
  
 11 
  
 -15 
  
 276 
  
 6 060 
  
 Borlänge 
  
 105 
  
 26 
  
 -8 
  
 17 
  
 -8 
  
 -15 
  
 117 
  
 5 500 
  
 Falun 
  
 140 
  
 -24 
  
 -3 
  
 129 
  
 -37 
  
 -15 
  
 190 
  
 10 505 
  
 Gagnef 
  
 274 
  
 186 
  
 49 
  
 154 
  
 143 
  
 -15 
  
 791 
  
 8 014 
  
 Hedemora 
  
 219 
  
 98 
  
 5 
  
 68 
  
 160 
  
 -15 
  
 535 
  
 8 290 
  
 Leksand 
  
 200 
  
 61 
  
 3 
  
 96 
  
 -19 
  
 168 
  
 509 
  
 7 861 
  
 Ludvika 
  
 135 
  
 26 
  
 13 
  
 59 
  
 58 
  
 -15 
  
 276 
  
 7 049 
  
 Malung 
  
 278 
  
 -57 
  
 95 
  
 -43 
  
 -241 
  
 -312 
  
 -280 
  
 -2 
  943 
  
 Mora 
  
 279 
  
 94 
  
 -21 
  
 76 
  
 174 
  
 168 
  
 770 
  
 15 565 
  
 Orsa 
  
 316 
  
 26 
  
 51 
  
 62 
  
 -144 
  
 81 
  
 392 
  
 2 749 
  
 Rättvik 
  
 224 
  
 199 
  
 38 
  
 31 
  
 118 
  
 -434 
  
 176 
  
 1 916 
  
 Smedjebacken 
  
 130 
  
 162 
  
 10 
  
 179 
  
 179 
  
 168 
  
 828 
  
 8 954 
  
 Säter 
  
 252 
  
 238 
  
 48 
  
 -12 
  
 146 
  
 -15 
  
 657 
  
 7 220 
  
 Vansbro 
  
 260 
  
 70 
  
 113 
  
 143 
  
 70 
  
 -137 
  
 519 
  
 3 665 
  
 Älvdalen 
  
 270 
  
 17 
  
 15 
  
 62 
  
 -79 
  
 -137 
  
 148 
  
 1 102 
  
 Oneill 
  
 Bollnäs 
  
 257 
  
 28 
  
 0 
  
 59 
  
 187 
  
 -15 
  
 516 
  
 13 540 
  
 Gävle 
  
 50 
  
 -68 
  
 -2 
  
 71 
  
 -24 
  
 -15 
  
 12 
  
 1 111 
  
 Hofors 
  
 142 
  
 29 
  
 53 
  
 23 
  
 -192 
  
 -15 
  
 40 
  
 408 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 361 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Hudiksvall 
  
 173 
  
 -39 
  
 6 
  
 83 
  
 77 
  
 -15 
  
 10 548 
  
 285 
  
 Ljusdal 
  
 253 
  
 -106 
  
 12 
  
 71 
  
 347 
  
 -434 
  
 143 
  
 2 773 
  
 Nordanstig 
  
 219 
  
 457 
  
 16 
  
 83 
  
 376 
  
 188 
  
 1 339 
  
 13 190 
  
 Ockelbo 
  
 268 
  
 49 
  
 77 
  
 21 
  
 308 
  
 -259 
  
 464 
  
 2 807 
  
 Ovanåker 
  
 273 
  
 227 
  
 42 
  
 111 
  
 366 
  
 188 
  
 1 207 
  
 14 336 
  
 Sandviken 
  
 97 
  
 13 
  
 2 
  
 39 
  
 -66 
  
 -15 
  
 70 
  
 2 570 
  
 Söderhamn 
  
 178 
  
 19 
  
 21 
  
 35 
  
 60 
  
 -15 
  
 298 
  
 7 900 
  
 Västernorrlands län 
  
 Härnösand 
  
 112 
  
 43 
  
 -16 
  
 4 
  
 -79 
  
 -15 
  
 49 
  
 1 237 
  
 Kramfors 
  
 220 
  
 191 
  
 7 
  
 68 
  
 332 
  
 168 
  
 986 
  
 19 828 
  
 Sollefteå 
  
 247 
  
 -127 
  
 13 
  
 33 
  
 268 
  
 168 
  
 602 
  
 12 630 
  
 Sundsvall 
  
 90 
  
 -121 
  
 3 
  
 42 
  
 -54 
  
 -15 
  
 -55 
  
 -5 
  168 
  
 Harris 
  
 247 
  
 11 
  
 11 
  
 27 
  
 61 
  
 -15 
  
 342 
  
 6 070 
  
 Ånge 
  
 260 
  
 333 
  
 98 
  
 22 
  
 -232 
  
 -312 
  
 169 
  
 1 808 
  
 Örnsköldsvik 
  
 181 
  
 99 
  
 -11 
  
 178 
  
 101 
  
 168 
  
 716 
  
 39 345 
  
 Jämtlands län 
  
 Schmidt 
  
 332 
  
 63 
  
 63 
  
 12 
  
 338 
  
 -137 
  
 671 
  
 5 164 
  
 Bräcke 
  
 298 
  
 -246 
  
 68 
  
 -28 
  
 -168 
  
 -137 
  
 -213 
  
 -1 
  532 
  
 Härjedalen 
  
 305 
  
 -250 
  
 53 
  
 -68 
  
 94 
  
 -109 
  
 25 
  
 278 
  
 Krokom 
  
 380 
  
 34 
  
 37 
  
 53 
  
 136 
  
 -434 
  
 206 
  
 2 911 
  
 Ragunda 
  
 311 
  
 157 
  
 37 
  
 26 
  
 -241 
  
 66 
  
 356 
  
 2 066 
  
 Strömsund 
  
 300 
  
 -243 
  
 46 
  
 21 
  
 301 
  
 -312 
  
 113 
  
 1 462 
  
 Åre 
  
 367 
  
 -7 
  
 90 
  
 -74 
  
 6 
  
 -737 
  
 -355 
  
 -3 
  538 
  
 2007:61 SOU 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 362 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Östersund 
  
 90 
  
 -40 
  
 -3 
  
 70 
  
 -16 
  
 -15 
  
 5 028 
  
 86 
  
 Västerbottens län 
  
 Goodman 
  
 359 
  
 -196 
  
 38 
  
 87 
  
 74 
  
 -137 
  
 225 
  
 574 
  
 Dorotea 
  
 293 
  
 90 
  
 145 
  
 81 
  
 380 
  
 66 
  
 1 055 
  
 3 253 
  
 Lycksele 
  
 232 
  
 -58 
  
 -21 
  
 158 
  
 -233 
  
 28 
  
 106 
  
 1 343 
  
 Malå 
  
 280 
  
 -111 
  
 102 
  
 102 
  
 -300 
  
 406 
  
 479 
  
 1 639 
  
 Nordmaling 
  
 314 
  
 169 
  
 44 
  
 143 
  
 169 
  
 741 
  
 1 580 
  
 11 800 
  
 Norsjö 
  
 301 
  
 -493 
  
 100 
  
 146 
  
 27 
  
 66 
  
 147 
  
 658 
  
 Robertsfors 
  
 363 
  
 658 
  
 26 
  
 166 
  
 546 
  
 -137 
  
 1 622 
  
 11 461 
  
 Skellefteå 
  
 209 
  
 Palmer 
  
 -5 
  
 136 
  
 87 
  
 168 
  
 586 
  
 42 147 
  
 Sorsele 
  
 308 
  
 -15 
  
 173 
  
 20 
  
 -121 
  
 66 
  
 431 
  
 1 253 
  
 Storuman 
  
 273 
  
 -499 
  
 -17 
  
 62 
  
 145 
  
 66 
  
 30 
  
 198 
  
 Umeå 
  
 126 
  
 -67 
  
 -18 
  
 -11 
  
 -81 
  
 -15 
  
 -66 
  
 -7 
  304 
  
 Vilhelmina 
  
 302 
  
 44 
  
 6 
  
 104 
  
 406 
  
 66 
  
 928 
  
 6 802 
  
 Vindeln 
  
 252 
  
 -176 
  
 89 
  
 70 
  
 -389 
  
 -137 
  
 -291 
  
 -1 
  674 
  
 Vännäs 
  
 308 
  
 205 
  
 74 
  
 153 
  
 164 
  
 -15 
  
 889 
  
 7 479 
  
 Åsele 
  
 264 
  
 -225 
  
 61 
  
 80 
  
 95 
  
 66 
  
 341 
  
 1 134 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 300 
  
 -197 
  
 16 
  
 -44 
  
 54 
  
 66 
  
 195 
  
 617 
  
 Arvidsjaur 
  
 233 
  
 -287 
  
 92 
  
 156 
  
 -52 
  
 406 
  
 548 
  
 3 735 
  
 Boden 
  
 197 
  
 -17 
  
 -3 
  
 69 
  
 -141 
  
 168 
  
 273 
  
 7 695 
  
 Gällivare 
  
 141 
  
 55 
  
 -3 
  
 8 
  
 0 
  
 707 
  
 908 
  
 17 324 
  
 Haparanda 
  
 239 
  
 -112 
  
 63 
  
 -154 
  
 368 
  
 290 
  
 694 
  
 7 069 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
 Bilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Jokkmokk 
  
 209 
  
 33 
  
 122 
  
 -86 
  
 9 
  
 406 
  
 3 836 
  
 693 
  
 Kalix 
  
 253 
  
 62 
  
 4 
  
 75 
  
 88 
  
 120 
  
 602 
  
 10 530 
  
 Kiruna 
  
 69 
  
 -8 
  
 -11 
  
 16 
  
 6 
  
 168 
  
 240 
  
 5 555 
  
 Luleå 
  
 57 
  
 -41 
  
 -4 
  
 4 
  
 -68 
  
 -15 
  
 -67 
  
 -4 
  871 
  
 Pajala 
  
 200 
  
 -334 
  
 82 
  
 Palmer 
  
 179 
  
 66 
  
 184 
  
 1 254 
  
 Piteå 
  
 221 
  
 -61 
  
 -4 
  
 156 
  
 9 
  
 -15 
  
 306 
  
 12 509 
  
 Älvsbyn 
  
 197 
  
 23 
  
 76 
  
 182 
  
 404 
  
 -397 
  
 485 
  
 4 195 
  
 Överkalix 
  
 196 
  
 -391 
  
 56 
  
 100 
  
 109 
  
 66 
  
 136 
  
 528 
  
 Övertorneå 
  
 269 
  
 -221 
  
 86 
  
 -5 
  
 50 
  
 66 
  
 245 
  
 1 283 
  
 363 
  
 2007:61 SOU 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 LopezBilaga 13a 
 Utfall för kommunerna av de sammantagna förslagen till förändring, utjämningsår 2007 
  
 Förskole- 
  
 Admini- 
  
 verksamhet och 
  
 Förskoleklass 
  
 Individ- och 
  
 stration och 
  
 skolbarns- 
  
 och 
  
 Gymnasie- 
  
 familje- 
  
 Äldre- 
  
 räddnings- 
  
 Sammantagen 
  
 Sammantagen 
  
 omsorg 
  
 grundskola 
  
 skola 
  
 omsorg 
  
 omsorg 
  
 tjänst 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 Län (vägt genomsnitt) 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 kr/inv 
  
 tkr 
  
 Stockholms 
  
 -330 
  
 -31 
  
 -10 
  
 -88 
  
 -241 
  
 -15 
  
 -715 
  
 -1 
  351 230 
  
 Uppsala 
  
 26 
  
 27 
  
 -1 
  
 7 
  
 44 
  
 -7 
  
 96 
  
 30 665 
  
 Södermanlands 
  
 101 
  
 25 
  
 1 
  
 62 
  
 -32 
  
 -15 
  
 143 
  
 37 429 
  
 Östergötlands 
  
 70 
  
 -2 
  
 1 
  
 63 
  
 74 
  
 18 
  
 225 
  
 93 575 
  
 Jönköpings 
  
 149 
  
 39 
  
 5 
  
 35 
  
 144 
  
 1 
  
 373 
  
 123 255 
  
 Kronobergs 
  
 196 
  
 116 
  
 -5 
  
 12 
  
 204 
  
 12 
  
 535 
  
 95 480 
  
 Kalmar 
  
 190 
  
 90 
  
 1 
  
 33 
  
 240 
  
 28 
  
 582 
  
 136 203 
  
 Gotland 
  
 319 
  
 174 
  
 30 
  
 -35 
  
 304 
  
 -15 
  
 777 
  
 44 671 
  
 Blekinge 
  
 161 
  
 24 
  
 -12 
  
 24 
  
 178 
  
 -15 
  
 359 
  
 54 137 
  
 Skåne 
  
 4 
  
 -33 
  
 -6 
  
 -45 
  
 39 
  
 -13 
  
 -54 
  
 -63 
  061 
  
 Hallands 
  
 153 
  
 -47 
  
 4 
  
 63 
  
 144 
  
 -8 
  
 309 
  
 88 239 
  
 Västra Götalands 
  
 7 
  
 3 
  
 5 
  
 13 
  
 47 
  
 -3 
  
 72 
  
 110 195 
  
 Värmlands 
  
 173 
  
 63 
  
 7 
  
 22 
  
 120 
  
 25 
  
 409 
  
 111 898 
  
 Örebro 
  
 101 
  
 39 
  
 -2 
  
 45 
  
 0 
  
 48 
  
 231 
  
 63 437 
  
 Västmanlands 
  
 39 
  
 35 
  
 -2 
  
 32 
  
 -13 
  
 9 
  
 99 
  
 24 638 
  
 Dalarnas 
  
 181 
  
 58 
  
 11 
  
 70 
  
 28 
  
 -16 
  
 332 
  
 91 508 
  
 Graham 
  
 143 
  
 -1 
  
 9 
  
 63 
  
 70 
  
 -34 
  
 251 
  
 69 183 
  
 Västernorrlands 
  
 156 
  
 0 
  
 4 
  
 68 
  
 38 
  
 44 
  
 311 
  
 75 751 
  
 Jämtlands 
  
 220 
  
 -64 
  
 28 
  
 29 
  
 47 
  
 -167 
  
 93 
  
 11 839 
  
 Västerbottens 
  
 197 
  
 -34 
  
 4 
  
 68 
  
 11 
  
 67 
  
 313 
  
 80 765 
  
 Norrbottens 
  
 154 
  
 -49 
  
 12 
  
 44 
  
 8 
  
 112 
  
 283 
  
 71 260 
  
 kommuner för förslag utredningens av utfall Samlat 13a Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
 Bilaga 13b Kostnadsutjämning för kommuner utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag 
 365 
  
 366 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Stockholms 
  
 Botkyrka 
  
 6 136 
  
 9 936 
  
 3 479 
  
 4 974 
  
 799 
  
 3 837 
  
 0 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 30 399 
  
 1 704 
  
 Danderyd 
  
 7 012 
  
 10 235 
  
 2 689 
  
 1 805 
  
 0 
  
 8 204 
  
 162 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 31 345 
  
 2 650 
  
 Ekerö 
  
 7 272 
  
 11 535 
  
 3 927 
  
 1 894 
  
 0 
  
 4 199 
  
 153 
  
 93 
  
 382 
  
 856 
  
 30 218 
  
 1 523 
  
 Haninge 
  
 5 848 
  
 9 685 
  
 3 344 
  
 3 648 
  
 216 
  
 3 929 
  
 0 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 27 908 
  
 -787 
  
 Huddinge 
  
 6 778 
  
 9 820 
  
 3 386 
  
 3 667 
  
 318 
  
 4 144 
  
 33 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 29 384 
  
 689 
  
 Järfälla 
  
 6 291 
  
 9 132 
  
 3 107 
  
 3 235 
  
 237 
  
 4 713 
  
 0 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 27 953 
  
 -742 
  
 Lidingö 
  
 6 952 
  
 8 872 
  
 2 750 
  
 2 015 
  
 0 
  
 8 402 
  
 46 
  
 0 
  
 497 
  
 856 
  
 30 390 
  
 1 695 
  
 Nacka 
  
 7 321 
  
 9 725 
  
 2 966 
  
 2 957 
  
 88 
  
 5 293 
  
 611 
  
 523 
  
 497 
  
 856 
  
 30 314 
  
 1 619 
  
 Norrtälje 
  
 4 227 
  
 9 353 
  
 3 643 
  
 2 364 
  
 0 
  
 8 307 
  
 0 
  
 0 
  
 -107 
  
 856 
  
 28 643 
  
 -52 
  
 Nykvarn 
  
 6 717 
  
 11 447 
  
 3 657 
  
 1 761 
  
 0 
  
 3 619 
  
 0 
  
 0 
  
 -107 
  
 856 
  
 27 950 
  
 -745 
  
 Nynäshamn 
  
 5 128 
  
 9 704 
  
 3 570 
  
 2 525 
  
 0 
  
 6 638 
  
 0 
  
 0 
  
 -107 
  
 856 
  
 28 314 
  
 -381 
  
 Salem 
  
 7 359 
  
 11 702 
  
 3 762 
  
 2 601 
  
 81 
  
 3 736 
  
 106 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 30 585 
  
 1 890 
  
 Sigtuna 
  
 6 174 
  
 9 918 
  
 3 489 
  
 3 258 
  
 235 
  
 4 373 
  
 47 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 28 732 
  
 37 
  
 Sollentuna 
  
 7 724 
  
 9 983 
  
 3 095 
  
 2 856 
  
 180 
  
 4 929 
  
 0 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 30 005 
  
 1 310 
  
 Solna 
  
 4 921 
  
 5 047 
  
 1 722 
  
 2 719 
  
 110 
  
 8 319 
  
 151 
  
 151 
  
 497 
  
 856 
  
 24 342 
  
 -4 
  353 
  
 Stockholm 
  
 5 483 
  
 6 696 
  
 2 373 
  
 4 669 
  
 207 
  
 7 801 
  
 0 
  
 0 
  
 900 
  
 856 
  
 28 985 
  
 290 
  
 Sundbyberg 
  
 5 417 
  
 6 376 
  
 2 195 
  
 3 250 
  
 224 
  
 7 258 
  
 0 
  
 0 
  
 497 
  
 856 
  
 26 073 
  
 -2 
  622 
  
 Södertälje 
  
 5 435 
  
 9 044 
  
 3 231 
  
 4 000 
  
 402 
  
 5 911 
  
 0 
  
 0 
  
 -49 
  
 856 
  
 28 830 
  
 135 
  
 Tyresö 
  
 7 179 
  
 10 687 
  
 3 612 
  
 2 758 
  
 31 
  
 3 537 
  
 112 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 29 154 
  
 459 
  
 Täby 
  
 7 125 
  
 9 730 
  
 3 093 
  
 2 188 
  
 0 
  
 5 547 
  
 0 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 28 921 
  
 226 
  
 Upplands Väsby 
  
 6 251 
  
 9 005 
  
 3 121 
  
 3 162 
  
 150 
  
 4 319 
  
 0 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 27 246 
  
 -1 
  449 
  
 Upplands-Bro 
  
 6 041 
  
 9 802 
  
 3 881 
  
 3 046 
  
 122 
  
 3 975 
  
 4 
  
 0 
  
 382 
  
 856 
  
 28 109 
  
 -586 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 367 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Vallentuna 
  
 7 163 
  
 10 868 
  
 3 597 
  
 2 207 
  
 0 
  
 4 192 
  
 184 
  
 123 
  
 382 
  
 856 
  
 29 449 
  
 754 
  
 Vaxholm 
  
 7 646 
  
 10 457 
  
 3 352 
  
 1 752 
  
 0 
  
 5 318 
  
 905 
  
 803 
  
 382 
  
 856 
  
 30 668 
  
 1 973 
  
 Värmdö 
  
 7 193 
  
 11 249 
  
 3 376 
  
 2 220 
  
 0 
  
 3 578 
  
 741 
  
 473 
  
 382 
  
 856 
  
 29 595 
  
 900 
  
 Österåker 
  
 6 962 
  
 10 301 
  
 3 508 
  
 2 220 
  
 0 
  
 3 776 
  
 69 
  
 34 
  
 382 
  
 856 
  
 28 074 
  
 -621 
  
 Uppsala 
  
 Enköping 
  
 4 982 
  
 9 479 
  
 3 705 
  
 2 553 
  
 0 
  
 7 904 
  
 0 
  
 0 
  
 -107 
  
 174 
  
 28 690 
  
 -5 
  
 Heby 
  
 3 991 
  
 10 148 
  
 4 590 
  
 1 647 
  
 0 
  
 9 055 
  
 126 
  
 0 
  
 100 
  
 499 
  
 30 156 
  
 1 461 
  
 Håbo 
  
 6 780 
  
 10 734 
  
 3 833 
  
 2 299 
  
 0 
  
 2 912 
  
 36 
  
 0 
  
 -107 
  
 139 
  
 26 626 
  
 -2 
  069 
  
 Knivsta 
  
 7 593 
  
 10 807 
  
 4 010 
  
 1 805 
  
 0 
  
 3 939 
  
 183 
  
 176 
  
 -107 
  
 212 
  
 28 442 
  
 -253 
  
 Tierp 
  
 4 145 
  
 9 907 
  
 3 452 
  
 2 297 
  
 0 
  
 10 095 
  
 0 
  
 0 
  
 -86 
  
 661 
  
 30 471 
  
 1 776 
  
 Uppsala 
  
 5 221 
  
 8 230 
  
 3 244 
  
 3 374 
  
 79 
  
 6 122 
  
 0 
  
 0 
  
 -49 
  
 696 
  
 26 917 
  
 -1 
  778 
  
 Älvkarleby 
  
 3 974 
  
 9 217 
  
 3 391 
  
 2 263 
  
 0 
  
 8 963 
  
 0 
  
 0 
  
 -86 
  
 235 
  
 27 957 
  
 -738 
  
 Östhammar 
  
 3 940 
  
 9 802 
  
 4 126 
  
 1 957 
  
 0 
  
 8 706 
  
 203 
  
 0 
  
 -107 
  
 402 
  
 29 029 
  
 334 
  
 Södermanlands 
  
 Eskilstuna 
  
 4 605 
  
 8 450 
  
 3 394 
  
 3 814 
  
 36 
  
 8 188 
  
 0 
  
 0 
  
 -49 
  
 333 
  
 28 771 
  
 76 
  
 Flen 
  
 4 265 
  
 9 345 
  
 3 781 
  
 2 536 
  
 0 
  
 9 194 
  
 297 
  
 0 
  
 -107 
  
 405 
  
 29 716 
  
 1 021 
  
 Gnesta 
  
 4 676 
  
 10 269 
  
 3 688 
  
 2 218 
  
 0 
  
 7 553 
  
 21 
  
 0 
  
 -127 
  
 812 
  
 29 110 
  
 415 
  
 Katrineholm 
  
 4 306 
  
 9 073 
  
 3 462 
  
 3 018 
  
 0 
  
 10 014 
  
 165 
  
 0 
  
 -107 
  
 340 
  
 30 271 
  
 1 576 
  
 Nyköping 
  
 4 702 
  
 8 567 
  
 3 631 
  
 2 656 
  
 0 
  
 8 532 
  
 0 
  
 0 
  
 -127 
  
 457 
  
 28 418 
  
 -277 
  
 Oxelösund 
  
 3 805 
  
 7 735 
  
 3 441 
  
 2 234 
  
 0 
  
 8 111 
  
 395 
  
 0 
  
 -127 
  
 132 
  
 25 726 
  
 -2 
  Francis 
  
 5 203 
  
 9 591 
  
 3 772 
  
 2 351 
  
 0 
  
 7 350 
  
 0 
  
 0 
  
 -107 
  
 384 
  
 28 544 
  
 -151 
  
 Trosa 
  
 5 662 
  
 10 232 
  
 3 470 
  
 1 815 
  
 0 
  
 5 920 
  
 0 
  
 0 
  
 -127 
  
 396 
  
 27 368 
  
 -1 
  327 
  
 Vingåker 
  
 4 364 
  
 10 224 
  
 3 916 
  
 2 123 
  
 0 
  
 9 081 
  
 401 
  
 0 
  
 -107 
  
 381 
  
 30 383 
  
 1 688 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 368 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Östergötlands 
  
 Boxholm 
  
 3 971 
  
 9 779 
  
 3 428 
  
 1 476 
  
 0 
  
 10 055 
  
 529 
  
 0 
  
 390 
  
 635 
  
 30 263 
  
 1 568 
  
 Finspång 
  
 4 225 
  
 8 723 
  
 3 888 
  
 2 118 
  
 0 
  
 9 033 
  
 771 
  
 0 
  
 -127 
  
 410 
  
 29 041 
  
 346 
  
 Kinda 
  
 4 122 
  
 10 079 
  
 4 225 
  
 1 606 
  
 0 
  
 10 407 
  
 374 
  
 0 
  
 628 
  
 498 
  
 31 939 
  
 3 244 
  
 Linköping 
  
 5 042 
  
 8 216 
  
 3 114 
  
 3 101 
  
 0 
  
 7 152 
  
 0 
  
 0 
  
 -69 
  
 598 
  
 27 154 
  
 -1 
  541 
  
 Mjölby 
  
 4 424 
  
 9 385 
  
 3 595 
  
 2 156 
  
 0 
  
 8 798 
  
 78 
  
 0 
  
 -107 
  
 362 
  
 28 691 
  
 -4 
  
 Motala 
  
 4 453 
  
 9 057 
  
 3 538 
  
 2 748 
  
 0 
  
 8 858 
  
 65 
  
 0 
  
 -127 
  
 428 
  
 29 020 
  
 325 
  
 Norrköping 
  
 4 681 
  
 8 571 
  
 3 389 
  
 3 810 
  
 70 
  
 7 936 
  
 0 
  
 0 
  
 -69 
  
 445 
  
 28 833 
  
 138 
  
 Söderköping 
  
 4 544 
  
 10 187 
  
 4 322 
  
 1 808 
  
 0 
  
 7 445 
  
 28 
  
 0 
  
 -127 
  
 443 
  
 28 650 
  
 -45 
  
 Vadstena 
  
 4 040 
  
 8 834 
  
 3 198 
  
 1 547 
  
 0 
  
 10 964 
  
 37 
  
 0 
  
 183 
  
 277 
  
 29 080 
  
 385 
  
 Valdemarsvik 
  
 3 384 
  
 9 184 
  
 3 815 
  
 1 766 
  
 0 
  
 10 089 
  
 695 
  
 0 
  
 59 
  
 335 
  
 29 327 
  
 632 
  
 Ydre 
  
 3 739 
  
 10 700 
  
 4 089 
  
 1 126 
  
 0 
  
 11 132 
  
 1 046 
  
 0 
  
 1 114 
  
 345 
  
 33 291 
  
 4 596 
  
 Åtvidaberg 
  
 4 558 
  
 10 134 
  
 3 875 
  
 1 719 
  
 0 
  
 9 488 
  
 477 
  
 0 
  
 -107 
  
 404 
  
 30 548 
  
 1 853 
  
 Ödeshög 
  
 3 969 
  
 9 672 
  
 4 032 
  
 1 752 
  
 0 
  
 10 256 
  
 563 
  
 0 
  
 369 
  
 376 
  
 30 989 
  
 2 294 
  
 Jönköpings 
  
 Aneby 
  
 3 558 
  
 10 456 
  
 5 187 
  
 1 537 
  
 0 
  
 9 567 
  
 928 
  
 0 
  
 390 
  
 254 
  
 31 877 
  
 3 182 
  
 Eksjö 
  
 4 246 
  
 8 742 
  
 3 662 
  
 1 694 
  
 0 
  
 10 193 
  
 630 
  
 0 
  
 -84 
  
 353 
  
 29 436 
  
 741 
  
 Gislaved 
  
 4 920 
  
 10 299 
  
 3 913 
  
 2 322 
  
 120 
  
 7 941 
  
 33 
  
 0 
  
 -84 
  
 190 
  
 29 654 
  
 959 
  
 Gnosjö 
  
 5 085 
  
 10 681 
  
 4 483 
  
 2 076 
  
 225 
  
 6 502 
  
 158 
  
 0 
  
 -84 
  
 204 
  
 29 330 
  
 635 
  
 Habo 
  
 5 849 
  
 10 714 
  
 4 449 
  
 1 397 
  
 0 
  
 5 083 
  
 74 
  
 0 
  
 -127 
  
 361 
  
 27 800 
  
 -895 
  
 Jönköping 
  
 4 998 
  
 8 709 
  
 3 436 
  
 2 788 
  
 35 
  
 8 095 
  
 0 
  
 0 
  
 -69 
  
 405 
  
 28 397 
  
 -298 
  
 Fuller 
  
 4 560 
  
 10 014 
  
 3 932 
  
 1 924 
  
 0 
  
 6 894 
  
 230 
  
 0 
  
 204 
  
 270 
  
 28 028 
  
 -667 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 369 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Nässjö 
  
 4 492 
  
 9 209 
  
 3 562 
  
 2 051 
  
 0 
  
 10 173 
  
 213 
  
 0 
  
 -84 
  
 326 
  
 29 942 
  
 1 247 
  
 Sävsjö 
  
 4 205 
  
 10 281 
  
 4 075 
  
 1 725 
  
 0 
  
 10 674 
  
 566 
  
 0 
  
 -84 
  
 234 
  
 31 676 
  
 2 981 
  
 Tranås 
  
 4 687 
  
 8 843 
  
 3 165 
  
 2 017 
  
 0 
  
 10 583 
  
 0 
  
 0 
  
 -84 
  
 245 
  
 29 456 
  
 761 
  
 Vaggeryd 
  
 4 951 
  
 9 788 
  
 4 079 
  
 1 736 
  
 48 
  
 8 914 
  
 66 
  
 0 
  
 -84 
  
 254 
  
 29 752 
  
 1 057 
  
 Vetlanda 
  
 4 404 
  
 9 726 
  
 3 468 
  
 1 695 
  
 0 
  
 9 753 
  
 291 
  
 0 
  
 -84 
  
 241 
  
 29 494 
  
 799 
  
 Värnamo 
  
 5 092 
  
 9 462 
  
 3 662 
  
 2 205 
  
 121 
  
 8 705 
  
 0 
  
 0 
  
 -84 
  
 222 
  
 29 385 
  
 690 
  
 Kronobergs 
  
 Alvesta 
  
 4 439 
  
 9 365 
  
 3 999 
  
 1 945 
  
 0 
  
 9 288 
  
 473 
  
 0 
  
 -127 
  
 340 
  
 29 722 
  
 1 027 
  
 Lessebo 
  
 4 622 
  
 10 082 
  
 3 770 
  
 2 094 
  
 0 
  
 10 260 
  
 780 
  
 0 
  
 -104 
  
 252 
  
 31 756 
  
 3 061 
  
 Ljungby 
  
 4 342 
  
 9 330 
  
 3 688 
  
 1 791 
  
 0 
  
 9 647 
  
 0 
  
 0 
  
 -104 
  
 247 
  
 28 941 
  
 246 
  
 Markaryd 
  
 3 805 
  
 8 516 
  
 3 514 
  
 1 507 
  
 0 
  
 11 513 
  
 817 
  
 0 
  
 -127 
  
 183 
  
 29 728 
  
 1 033 
  
 Tingsryd 
  
 3 632 
  
 8 918 
  
 3 691 
  
 1 580 
  
 0 
  
 12 770 
  
 1 070 
  
 0 
  
 82 
  
 252 
  
 31 995 
  
 3 300 
  
 Uppvidinge 
  
 4 057 
  
 10 186 
  
 4 002 
  
 1 804 
  
 0 
  
 12 384 
  
 688 
  
 0 
  
 527 
  
 388 
  
 34 036 
  
 5 341 
  
 Växjö 
  
 4 868 
  
 8 293 
  
 3 195 
  
 2 768 
  
 3 
  
 7 119 
  
 0 
  
 0 
  
 -69 
  
 300 
  
 26 477 
  
 -2 
  218 
  
 Älmhult 
  
 4 673 
  
 9 155 
  
 3 641 
  
 1 429 
  
 0 
  
 10 241 
  
 191 
  
 0 
  
 -127 
  
 193 
  
 29 396 
  
 701 
  
 Kalmar 
  
 Borgholm 
  
 3 314 
  
 8 550 
  
 4 306 
  
 1 625 
  
 0 
  
 12 974 
  
 607 
  
 0 
  
 -149 
  
 215 
  
 31 442 
  
 2 747 
  
 Emmaboda 
  
 3 650 
  
 9 130 
  
 3 507 
  
 1 617 
  
 0 
  
 11 489 
  
 595 
  
 0 
  
 -104 
  
 153 
  
 30 037 
  
 1 342 
  
 Hultsfred 
  
 3 348 
  
 9 172 
  
 4 115 
  
 2 100 
  
 0 
  
 11 108 
  
 1 327 
  
 0 
  
 102 
  
 230 
  
 31 502 
  
 2 807 
  
 Högsby 
  
 3 107 
  
 9 743 
  
 4 160 
  
 1 783 
  
 0 
  
 13 012 
  
 1 560 
  
 0 
  
 1 116 
  
 389 
  
 34 870 
  
 6 175 
  
 Kalmar 
  
 4 354 
  
 8 098 
  
 3 326 
  
 2 636 
  
 0 
  
 8 195 
  
 0 
  
 0 
  
 -69 
  
 311 
  
 26 851 
  
 -1 
  844 
  
 Mönsterås 
  
 4 030 
  
 9 700 
  
 4 006 
  
 1 724 
  
 0 
  
 9 234 
  
 57 
  
 0 
  
 -127 
  
 311 
  
 28 935 
  
 240 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 370 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Mörbylånga 
  
 4 222 
  
 9 546 
  
 3 979 
  
 1 492 
  
 0 
  
 9 314 
  
 231 
  
 0 
  
 -149 
  
 229 
  
 28 864 
  
 169 
  
 Nybro 
  
 3 719 
  
 8 667 
  
 3 526 
  
 1 998 
  
 0 
  
 10 573 
  
 346 
  
 0 
  
 -104 
  
 158 
  
 28 883 
  
 188 
  
 Oskarshamn 
  
 4 597 
  
 8 685 
  
 3 325 
  
 1 952 
  
 0 
  
 9 180 
  
 154 
  
 0 
  
 -127 
  
 262 
  
 28 028 
  
 -667 
  
 Torsås 
  
 3 799 
  
 8 665 
  
 3 777 
  
 1 664 
  
 0 
  
 12 088 
  
 813 
  
 0 
  
 183 
  
 93 
  
 31 082 
  
 2 387 
  
 Vimmerby 
  
 4 114 
  
 9 644 
  
 3 801 
  
 1 780 
  
 0 
  
 9 664 
  
 119 
  
 0 
  
 -84 
  
 240 
  
 29 278 
  
 583 
  
 Västervik 
  
 3 786 
  
 8 735 
  
 3 473 
  
 2 368 
  
 0 
  
 10 313 
  
 665 
  
 0 
  
 -127 
  
 227 
  
 29 440 
  
 745 
  
 Gotlands 
  
 Gotland 
  
 3 804 
  
 9 144 
  
 3 827 
  
 2 478 
  
 0 
  
 9 031 
  
 73 
  
 0 
  
 -127 
  
 263 
  
 28 493 
  
 -202 
  
 Blekinge 
  
 Karlshamn 
  
 4 157 
  
 8 084 
  
 3 139 
  
 2 091 
  
 0 
  
 8 998 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 214 
  
 26 510 
  
 -2 
  185 
  
 Karlskrona 
  
 4 731 
  
 8 243 
  
 3 224 
  
 2 507 
  
 0 
  
 9 073 
  
 6 
  
 0 
  
 -115 
  
 309 
  
 27 978 
  
 -717 
  
 Mckay 
  
 3 714 
  
 9 145 
  
 3 774 
  
 1 991 
  
 0 
  
 9 646 
  
 823 
  
 0 
  
 -151 
  
 233 
  
 29 175 
  
 480 
  
 Ronneby 
  
 3 975 
  
 8 191 
  
 3 337 
  
 2 217 
  
 0 
  
 9 310 
  
 170 
  
 0 
  
 -173 
  
 232 
  
 27 259 
  
 -1 
  436 
  
 Sölvesborg 
  
 4 191 
  
 8 096 
  
 3 321 
  
 1 991 
  
 0 
  
 9 130 
  
 69 
  
 0 
  
 -173 
  
 207 
  
 26 832 
  
 -1 
  863 
  
 Skåne 
  
 Bjuv 
  
 4 859 
  
 9 641 
  
 3 897 
  
 2 590 
  
 18 
  
 6 785 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 28 113 
  
 -582 
  
 Bromölla 
  
 4 454 
  
 8 703 
  
 3 764 
  
 1 967 
  
 0 
  
 8 493 
  
 153 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 27 857 
  
 -838 
  
 Burlöv 
  
 5 486 
  
 9 058 
  
 3 731 
  
 3 397 
  
 360 
  
 6 353 
  
 0 
  
 0 
  
 -121 
  
 496 
  
 28 760 
  
 65 
  
 Båstad 
  
 3 453 
  
 8 344 
  
 3 256 
  
 1 742 
  
 0 
  
 11 549 
  
 84 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 28 751 
  
 56 
  
 Eslöv 
  
 5 110 
  
 9 568 
  
 3 708 
  
 2 686 
  
 37 
  
 7 565 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 28 997 
  
 302 
  
 Helsingborg 
  
 4 900 
  
 7 997 
  
 3 101 
  
 3 466 
  
 146 
  
 8 431 
  
 0 
  
 0 
  
 -115 
  
 496 
  
 28 422 
  
 -273 
  
 Hässleholm 
  
 4 198 
  
 9 050 
  
 3 667 
  
 2 679 
  
 0 
  
 9 954 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 29 871 
  
 1 176 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 371 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Höganäs 
  
 5 160 
  
 8 993 
  
 2 882 
  
 1 944 
  
 0 
  
 8 993 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 28 295 
  
 -400 
  
 Hörby 
  
 3 977 
  
 9 151 
  
 3 982 
  
 2 202 
  
 0 
  
 9 353 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 28 988 
  
 293 
  
 Höör 
  
 4 780 
  
 9 770 
  
 4 076 
  
 2 138 
  
 0 
  
 7 833 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 28 920 
  
 225 
  
 Klippan 
  
 4 137 
  
 8 821 
  
 3 586 
  
 2 355 
  
 0 
  
 9 380 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 28 602 
  
 -93 
  
 Kristianstad 
  
 4 432 
  
 8 716 
  
 3 492 
  
 3 074 
  
 19 
  
 8 694 
  
 0 
  
 0 
  
 -115 
  
 496 
  
 28 808 
  
 113 
  
 Kävlinge 
  
 6 606 
  
 9 227 
  
 3 327 
  
 2 064 
  
 0 
  
 5 435 
  
 403 
  
 403 
  
 -121 
  
 496 
  
 27 437 
  
 -1 
  258 
  
 Landskrona 
  
 4 591 
  
 8 305 
  
 3 388 
  
 3 842 
  
 291 
  
 8 898 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 29 638 
  
 943 
  
 Lomma 
  
 7 018 
  
 9 957 
  
 3 045 
  
 1 398 
  
 0 
  
 6 097 
  
 67 
  
 0 
  
 -121 
  
 496 
  
 27 957 
  
 -738 
  
 Lund 
  
 5 103 
  
 7 294 
  
 2 886 
  
 3 087 
  
 25 
  
 5 864 
  
 18 
  
 0 
  
 -63 
  
 496 
  
 24 710 
  
 -3 
  985 
  
 Malmö 
  
 4 483 
  
 7 285 
  
 2 728 
  
 4 970 
  
 460 
  
 8 631 
  
 0 
  
 0 
  
 -6 
  
 496 
  
 29 047 
  
 352 
  
 Osby 
  
 4 002 
  
 9 146 
  
 3 805 
  
 1 748 
  
 0 
  
 10 958 
  
 542 
  
 0 
  
 -151 
  
 496 
  
 30 546 
  
 1 851 
  
 Perstorp 
  
 4 519 
  
 8 958 
  
 4 762 
  
 2 305 
  
 0 
  
 8 526 
  
 426 
  
 0 
  
 138 
  
 496 
  
 30 130 
  
 1 435 
  
 Simrishamn 
  
 3 384 
  
 8 432 
  
 3 661 
  
 1 826 
  
 0 
  
 12 279 
  
 212 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 30 117 
  
 1 422 
  
 Sjöbo 
  
 4 161 
  
 8 952 
  
 3 757 
  
 2 335 
  
 0 
  
 8 132 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 27 660 
  
 -1 
  035 
  
 Skurup 
  
 5 004 
  
 9 742 
  
 3 829 
  
 2 125 
  
 0 
  
 7 372 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 28 395 
  
 -300 
  
 Staffanstorp 
  
 6 675 
  
 10 291 
  
 3 490 
  
 2 357 
  
 0 
  
 4 282 
  
 37 
  
 0 
  
 -121 
  
 496 
  
 27 507 
  
 -1 
  188 
  
 Svalöv 
  
 4 757 
  
 10 166 
  
 4 003 
  
 2 198 
  
 0 
  
 7 725 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 29 172 
  
 477 
  
 Svedala 
  
 6 206 
  
 9 936 
  
 3 869 
  
 1 897 
  
 0 
  
 5 373 
  
 7 
  
 0 
  
 -121 
  
 496 
  
 27 663 
  
 -1 
  032 
  
 Tomelilla 
  
 3 943 
  
 8 311 
  
 3 968 
  
 2 255 
  
 0 
  
 9 981 
  
 9 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 28 790 
  
 95 
  
 Trelleborg 
  
 4 699 
  
 8 824 
  
 3 493 
  
 2 669 
  
 0 
  
 8 064 
  
 0 
  
 0 
  
 -121 
  
 496 
  
 28 124 
  
 -571 
  
 Vellinge 
  
 6 190 
  
 10 062 
  
 3 434 
  
 1 673 
  
 0 
  
 5 335 
  
 50 
  
 0 
  
 -121 
  
 496 
  
 27 119 
  
 -1 
  576 
  
 Ystad 
  
 4 192 
  
 7 894 
  
 3 094 
  
 2 027 
  
 0 
  
 10 048 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 27 578 
  
 -1 
  117 
  
 Åstorp 
  
 5 050 
  
 9 956 
  
 3 803 
  
 2 864 
  
 145 
  
 7 072 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 29 213 
  
 518 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 372 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Ängelholm 
  
 4 445 
  
 8 750 
  
 3 404 
  
 2 267 
  
 0 
  
 9 505 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 28 694 
  
 -1 
  
 Örkelljunga 
  
 3 832 
  
 9 171 
  
 4 286 
  
 1 672 
  
 0 
  
 10 033 
  
 41 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 29 358 
  
 663 
  
 Östra Göinge 
  
 4 200 
  
 9 710 
  
 4 546 
  
 1 971 
  
 0 
  
 9 182 
  
 577 
  
 0 
  
 -173 
  
 496 
  
 30 509 
  
 1 814 
  
 Hallands 
  
 Falkenberg 
  
 4 330 
  
 9 510 
  
 3 687 
  
 2 446 
  
 0 
  
 9 615 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 242 
  
 29 657 
  
 962 
  
 Halmstad 
  
 4 478 
  
 8 277 
  
 3 328 
  
 3 106 
  
 36 
  
 8 457 
  
 0 
  
 0 
  
 -115 
  
 288 
  
 27 855 
  
 -840 
  
 Hylte 
  
 4 233 
  
 10 300 
  
 4 170 
  
 2 030 
  
 0 
  
 9 886 
  
 343 
  
 0 
  
 56 
  
 229 
  
 31 247 
  
 2 552 
  
 Kungsbacka 
  
 6 419 
  
 10 646 
  
 3 591 
  
 2 057 
  
 0 
  
 5 389 
  
 300 
  
 217 
  
 -95 
  
 644 
  
 28 951 
  
 256 
  
 Laholm 
  
 4 098 
  
 9 181 
  
 3 919 
  
 1 960 
  
 0 
  
 9 826 
  
 38 
  
 0 
  
 -173 
  
 180 
  
 29 029 
  
 334 
  
 Varberg 
  
 4 747 
  
 8 904 
  
 3 694 
  
 2 326 
  
 0 
  
 8 738 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 228 
  
 28 464 
  
 -231 
  
 Västra Götalands 
  
 Ale 
  
 5 571 
  
 10 327 
  
 3 962 
  
 2 340 
  
 0 
  
 5 514 
  
 0 
  
 0 
  
 -50 
  
 111 
  
 27 775 
  
 -920 
  
 Alingsås 
  
 4 835 
  
 9 087 
  
 3 794 
  
 2 304 
  
 0 
  
 8 457 
  
 19 
  
 0 
  
 -127 
  
 320 
  
 28 689 
  
 -6 
  
 Bengtsfors 
  
 3 318 
  
 8 762 
  
 3 603 
  
 1 794 
  
 0 
  
 13 243 
  
 1 091 
  
 0 
  
 102 
  
 342 
  
 32 255 
  
 3 560 
  
 Bollebygd 
  
 5 137 
  
 10 378 
  
 3 869 
  
 1 479 
  
 0 
  
 6 039 
  
 75 
  
 0 
  
 -104 
  
 177 
  
 27 050 
  
 -1 
  645 
  
 Borås 
  
 4 747 
  
 8 571 
  
 3 303 
  
 2 970 
  
 49 
  
 8 774 
  
 0 
  
 0 
  
 -47 
  
 597 
  
 28 964 
  
 269 
  
 Dals-Ed 
  
 3 990 
  
 8 951 
  
 3 791 
  
 1 811 
  
 0 
  
 10 506 
  
 671 
  
 0 
  
 1 114 
  
 448 
  
 31 282 
  
 2 587 
  
 Essunga 
  
 3 825 
  
 9 580 
  
 4 188 
  
 1 582 
  
 0 
  
 10 249 
  
 310 
  
 0 
  
 183 
  
 1 
  
 29 918 
  
 1 223 
  
 Falköping 
  
 4 434 
  
 9 162 
  
 3 737 
  
 2 303 
  
 0 
  
 10 490 
  
 85 
  
 0 
  
 -107 
  
 285 
  
 30 389 
  
 1 694 
  
 Färgelanda 
  
 3 833 
  
 10 127 
  
 4 579 
  
 1 797 
  
 0 
  
 9 771 
  
 734 
  
 0 
  
 390 
  
 163 
  
 31 394 
  
 2 699 
  
 Grästorp 
  
 4 046 
  
 9 510 
  
 4 124 
  
 1 399 
  
 0 
  
 10 129 
  
 581 
  
 0 
  
 183 
  
 58 
  
 30 030 
  
 1 335 
  
 Gullspång 
  
 3 284 
  
 9 268 
  
 4 664 
  
 1 596 
  
 0 
  
 10 494 
  
 1 341 
  
 0 
  
 204 
  
 174 
  
 31 025 
  
 2 330 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 373 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Göteborg 
  
 4 992 
  
 7 133 
  
 2 750 
  
 4 625 
  
 233 
  
 7 382 
  
 0 
  
 0 
  
 78 
  
 1 035 
  
 28 228 
  
 -467 
  
 Götene 
  
 4 457 
  
 10 153 
  
 3 611 
  
 1 756 
  
 0 
  
 8 362 
  
 443 
  
 0 
  
 -127 
  
 73 
  
 28 728 
  
 33 
  
 Herrljunga 
  
 4 067 
  
 9 853 
  
 4 153 
  
 1 558 
  
 0 
  
 9 490 
  
 352 
  
 0 
  
 -107 
  
 154 
  
 29 520 
  
 825 
  
 Hjo 
  
 4 364 
  
 9 106 
  
 3 519 
  
 1 683 
  
 0 
  
 9 659 
  
 221 
  
 0 
  
 -127 
  
 70 
  
 28 495 
  
 -200 
  
 Härryda 
  
 6 536 
  
 11 041 
  
 3 742 
  
 1 990 
  
 0 
  
 4 578 
  
 42 
  
 0 
  
 20 
  
 319 
  
 28 268 
  
 -427 
  
 Karlsborg 
  
 3 711 
  
 8 532 
  
 3 927 
  
 1 501 
  
 0 
  
 11 894 
  
 906 
  
 0 
  
 183 
  
 92 
  
 30 746 
  
 2 051 
  
 Kungälv 
  
 5 288 
  
 9 741 
  
 3 835 
  
 1 938 
  
 0 
  
 6 215 
  
 0 
  
 0 
  
 -95 
  
 259 
  
 27 181 
  
 -1 
  514 
  
 Lerum 
  
 6 372 
  
 11 106 
  
 4 012 
  
 2 234 
  
 0 
  
 4 984 
  
 0 
  
 0 
  
 -50 
  
 233 
  
 28 891 
  
 196 
  
 Lidköping 
  
 4 649 
  
 9 219 
  
 3 494 
  
 2 101 
  
 0 
  
 8 867 
  
 0 
  
 0 
  
 -127 
  
 293 
  
 28 496 
  
 -199 
  
 Lilla Edet 
  
 4 245 
  
 10 324 
  
 4 289 
  
 2 357 
  
 0 
  
 6 598 
  
 108 
  
 0 
  
 -127 
  
 106 
  
 27 900 
  
 -795 
  
 Lysekil 
  
 3 801 
  
 8 446 
  
 3 773 
  
 1 917 
  
 0 
  
 10 518 
  
 423 
  
 0 
  
 -173 
  
 618 
  
 29 323 
  
 628 
  
 Mariestad 
  
 4 214 
  
 8 892 
  
 3 625 
  
 1 783 
  
 0 
  
 8 927 
  
 139 
  
 0 
  
 -127 
  
 298 
  
 27 751 
  
 -944 
  
 Mark 
  
 4 436 
  
 9 846 
  
 3 813 
  
 2 160 
  
 0 
  
 9 790 
  
 0 
  
 0 
  
 -127 
  
 243 
  
 30 161 
  
 1 466 
  
 Mellerud 
  
 3 467 
  
 9 160 
  
 3 513 
  
 2 221 
  
 0 
  
 10 826 
  
 669 
  
 0 
  
 -107 
  
 86 
  
 29 835 
  
 1 140 
  
 Munkedal 
  
 3 792 
  
 9 439 
  
 3 824 
  
 1 883 
  
 0 
  
 9 933 
  
 623 
  
 0 
  
 -151 
  
 393 
  
 29 736 
  
 1 041 
  
 Mölndal 
  
 6 196 
  
 9 155 
  
 3 268 
  
 2 602 
  
 0 
  
 6 302 
  
 0 
  
 0 
  
 20 
  
 348 
  
 27 891 
  
 -804 
  
 Orust 
  
 3 914 
  
 9 390 
  
 4 281 
  
 1 689 
  
 0 
  
 8 516 
  
 99 
  
 0 
  
 -173 
  
 463 
  
 28 179 
  
 -516 
  
 Partille 
  
 6 480 
  
 10 466 
  
 3 666 
  
 2 502 
  
 30 
  
 5 641 
  
 0 
  
 0 
  
 20 
  
 212 
  
 29 017 
  
 322 
  
 Skara 
  
 4 462 
  
 9 205 
  
 3 694 
  
 2 170 
  
 0 
  
 9 141 
  
 0 
  
 0 
  
 -107 
  
 150 
  
 28 715 
  
 20 
  
 Skövde 
  
 4 659 
  
 8 421 
  
 3 337 
  
 2 382 
  
 0 
  
 7 750 
  
 0 
  
 0 
  
 -107 
  
 273 
  
 26 715 
  
 -1 
  980 
  
 Sotenäs 
  
 3 799 
  
 7 947 
  
 3 300 
  
 1 481 
  
 0 
  
 11 726 
  
 392 
  
 0 
  
 -173 
  
 277 
  
 28 749 
  
 54 
  
 Stenungsund 
  
 5 793 
  
 9 940 
  
 3 695 
  
 2 004 
  
 0 
  
 5 057 
  
 65 
  
 0 
  
 -95 
  
 380 
  
 26 839 
  
 -1 
  856 
  
 Strömstad 
  
 4 169 
  
 8 628 
  
 3 456 
  
 1 732 
  
 0 
  
 9 632 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 489 
  
 27 933 
  
 -762 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 374 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Svenljunga 
  
 4 112 
  
 10 077 
  
 3 955 
  
 1 680 
  
 0 
  
 10 329 
  
 504 
  
 0 
  
 102 
  
 324 
  
 31 083 
  
 2 388 
  
 Tanum 
  
 3 576 
  
 9 119 
  
 4 150 
  
 1 482 
  
 0 
  
 10 621 
  
 12 
  
 0 
  
 -173 
  
 579 
  
 29 366 
  
 671 
  
 Tibro 
  
 4 063 
  
 9 314 
  
 3 834 
  
 2 025 
  
 0 
  
 9 362 
  
 382 
  
 0 
  
 -107 
  
 23 
  
 28 896 
  
 201 
  
 Tidaholm 
  
 4 227 
  
 9 523 
  
 3 837 
  
 2 051 
  
 0 
  
 9 631 
  
 404 
  
 0 
  
 -107 
  
 84 
  
 29 650 
  
 955 
  
 Tjörn 
  
 4 118 
  
 9 418 
  
 4 326 
  
 1 596 
  
 0 
  
 7 118 
  
 128 
  
 0 
  
 -95 
  
 273 
  
 26 882 
  
 -1 
  813 
  
 Tranemo 
  
 4 388 
  
 10 213 
  
 3 985 
  
 1 567 
  
 0 
  
 9 964 
  
 267 
  
 0 
  
 -84 
  
 386 
  
 30 686 
  
 1 991 
  
 Trollhättan 
  
 4 969 
  
 9 071 
  
 3 438 
  
 3 067 
  
 86 
  
 7 971 
  
 0 
  
 0 
  
 -127 
  
 431 
  
 28 906 
  
 211 
  
 Töreboda 
  
 3 691 
  
 9 402 
  
 4 326 
  
 1 920 
  
 0 
  
 10 305 
  
 856 
  
 0 
  
 -107 
  
 97 
  
 30 490 
  
 1 795 
  
 Uddevalla 
  
 4 470 
  
 8 990 
  
 3 614 
  
 2 665 
  
 0 
  
 8 715 
  
 0 
  
 0 
  
 -173 
  
 430 
  
 28 711 
  
 16 
  
 Ulricehamn 
  
 4 550 
  
 9 441 
  
 3 483 
  
 1 817 
  
 0 
  
 9 919 
  
 31 
  
 0 
  
 -84 
  
 307 
  
 29 464 
  
 769 
  
 Vara 
  
 3 948 
  
 9 403 
  
 3 778 
  
 1 869 
  
 0 
  
 10 379 
  
 315 
  
 0 
  
 -127 
  
 212 
  
 29 777 
  
 1 082 
  
 Vårgårda 
  
 4 489 
  
 10 468 
  
 4 292 
  
 1 790 
  
 0 
  
 7 661 
  
 12 
  
 0 
  
 -127 
  
 286 
  
 28 871 
  
 176 
  
 Vänersborg 
  
 4 746 
  
 9 037 
  
 3 826 
  
 2 384 
  
 0 
  
 7 980 
  
 0 
  
 0 
  
 -127 
  
 197 
  
 28 043 
  
 -652 
  
 Åmål 
  
 4 106 
  
 8 880 
  
 3 897 
  
 2 271 
  
 0 
  
 11 128 
  
 284 
  
 0 
  
 -107 
  
 128 
  
 30 587 
  
 1 892 
  
 Öckerö 
  
 5 692 
  
 9 850 
  
 4 178 
  
 1 462 
  
 0 
  
 7 294 
  
 0 
  
 0 
  
 20 
  
 493 
  
 28 989 
  
 294 
  
 Värmlands 
  
 Arvika 
  
 3 767 
  
 8 682 
  
 3 499 
  
 2 218 
  
 0 
  
 10 754 
  
 43 
  
 0 
  
 -5 
  
 316 
  
 29 274 
  
 579 
  
 Eda 
  
 3 623 
  
 9 341 
  
 3 531 
  
 1 880 
  
 0 
  
 10 175 
  
 383 
  
 0 
  
 181 
  
 217 
  
 29 331 
  
 636 
  
 Filipstad 
  
 3 640 
  
 8 382 
  
 3 209 
  
 1 984 
  
 0 
  
 12 634 
  
 1 215 
  
 0 
  
 605 
  
 200 
  
 31 869 
  
 3 174 
  
 Forshaga 
  
 4 838 
  
 10 175 
  
 4 010 
  
 2 161 
  
 0 
  
 7 164 
  
 239 
  
 0 
  
 -49 
  
 194 
  
 28 732 
  
 37 
  
 Grums 
  
 3 682 
  
 9 198 
  
 3 705 
  
 2 417 
  
 0 
  
 9 263 
  
 694 
  
 0 
  
 -49 
  
 217 
  
 29 127 
  
 432 
  
 Hagfors 
  
 3 262 
  
 8 272 
  
 3 588 
  
 1 692 
  
 0 
  
 11 647 
  
 1 284 
  
 0 
  
 627 
  
 215 
  
 30 587 
  
 1 892 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 375 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Hammarö 
  
 5 927 
  
 10 464 
  
 3 745 
  
 1 728 
  
 0 
  
 5 779 
  
 0 
  
 0 
  
 -49 
  
 124 
  
 27 718 
  
 -977 
  
 Karlstad 
  
 4 478 
  
 7 561 
  
 3 062 
  
 2 759 
  
 0 
  
 7 692 
  
 0 
  
 0 
  
 8 
  
 533 
  
 26 093 
  
 -2 
  602 
  
 Kil 
  
 4 459 
  
 10 265 
  
 4 296 
  
 2 144 
  
 0 
  
 7 618 
  
 121 
  
 0 
  
 -49 
  
 192 
  
 29 046 
  
 351 
  
 Kristinehamn 
  
 3 900 
  
 8 380 
  
 3 353 
  
 2 266 
  
 0 
  
 10 175 
  
 551 
  
 0 
  
 -49 
  
 364 
  
 28 940 
  
 245 
  
 Munkfors 
  
 3 410 
  
 7 933 
  
 3 555 
  
 2 122 
  
 0 
  
 12 069 
  
 1 239 
  
 0 
  
 305 
  
 156 
  
 30 789 
  
 2 094 
  
 Storfors 
  
 3 800 
  
 9 112 
  
 4 446 
  
 2 163 
  
 0 
  
 10 643 
  
 1 094 
  
 0 
  
 491 
  
 220 
  
 31 969 
  
 3 274 
  
 Sunne 
  
 3 902 
  
 10 160 
  
 3 639 
  
 1 872 
  
 0 
  
 11 126 
  
 76 
  
 0 
  
 181 
  
 220 
  
 31 176 
  
 2 481 
  
 Säffle 
  
 3 682 
  
 9 202 
  
 3 718 
  
 1 764 
  
 0 
  
 11 294 
  
 670 
  
 0 
  
 -49 
  
 271 
  
 30 552 
  
 1 857 
  
 Torsby 
  
 3 324 
  
 8 725 
  
 3 888 
  
 1 746 
  
 0 
  
 12 775 
  
 1 067 
  
 0 
  
 648 
  
 276 
  
 32 449 
  
 3 754 
  
 Årjäng 
  
 4 090 
  
 9 588 
  
 3 282 
  
 1 548 
  
 0 
  
 11 356 
  
 0 
  
 0 
  
 729 
  
 211 
  
 30 804 
  
 2 109 
  
 Örebro 
  
 Askersund 
  
 3 884 
  
 8 864 
  
 3 690 
  
 1 607 
  
 0 
  
 10 067 
  
 555 
  
 0 
  
 -107 
  
 672 
  
 29 232 
  
 537 
  
 Degerfors 
  
 3 966 
  
 8 851 
  
 3 617 
  
 1 987 
  
 0 
  
 10 166 
  
 985 
  
 0 
  
 -84 
  
 349 
  
 29 837 
  
 1 142 
  
 Hallsberg 
  
 4 038 
  
 9 666 
  
 4 006 
  
 2 167 
  
 0 
  
 8 232 
  
 460 
  
 0 
  
 -107 
  
 558 
  
 29 020 
  
 325 
  
 Hällefors 
  
 3 268 
  
 8 504 
  
 3 564 
  
 2 135 
  
 0 
  
 11 254 
  
 1 080 
  
 0 
  
 1 282 
  
 360 
  
 31 447 
  
 2 752 
  
 Karlskoga 
  
 4 394 
  
 7 902 
  
 3 209 
  
 2 406 
  
 0 
  
 10 643 
  
 639 
  
 0 
  
 -84 
  
 280 
  
 29 389 
  
 694 
  
 Kumla 
  
 5 481 
  
 9 504 
  
 3 383 
  
 2 334 
  
 0 
  
 7 712 
  
 0 
  
 0 
  
 -107 
  
 351 
  
 28 658 
  
 -37 
  
 Laxå 
  
 3 351 
  
 8 862 
  
 3 836 
  
 1 493 
  
 0 
  
 10 863 
  
 1 416 
  
 0 
  
 390 
  
 445 
  
 30 656 
  
 1 961 
  
 Lekeberg 
  
 4 553 
  
 9 276 
  
 4 028 
  
 2 009 
  
 0 
  
 7 900 
  
 161 
  
 0 
  
 204 
  
 715 
  
 28 846 
  
 151 
  
 Lindesberg 
  
 3 958 
  
 9 387 
  
 3 901 
  
 2 258 
  
 0 
  
 9 567 
  
 463 
  
 0 
  
 -63 
  
 588 
  
 30 059 
  
 1 364 
  
 Ljusnarsberg 
  
 3 372 
  
 8 633 
  
 3 614 
  
 1 833 
  
 0 
  
 13 123 
  
 1 314 
  
 0 
  
 1 179 
  
 413 
  
 33 481 
  
 4 786 
  
 Perry 
  
 4 206 
  
 9 670 
  
 3 745 
  
 2 303 
  
 0 
  
 8 760 
  
 103 
  
 0 
  
 -63 
  
 650 
  
 29 374 
  
 679 
  
 Örebro 
  
 4 873 
  
 8 426 
  
 3 323 
  
 3 887 
  
 109 
  
 7 648 
  
 0 
  
 0 
  
 -49 
  
 416 
  
 28 633 
  
 -62 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 376 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Västmanlands 
  
 Arboga 
  
 4 392 
  
 8 636 
  
 3 549 
  
 2 124 
  
 0 
  
 9 627 
  
 653 
  
 0 
  
 -107 
  
 524 
  
 29 398 
  
 703 
  
 Fagersta 
  
 4 061 
  
 7 677 
  
 3 256 
  
 2 198 
  
 0 
  
 10 328 
  
 663 
  
 0 
  
 -63 
  
 542 
  
 28 662 
  
 -33 
  
 Hallstahammar 
  
 3 965 
  
 9 054 
  
 3 624 
  
 2 426 
  
 0 
  
 8 741 
  
 495 
  
 0 
  
 -107 
  
 297 
  
 28 495 
  
 -200 
  
 Kungsör 
  
 4 909 
  
 9 115 
  
 3 879 
  
 1 823 
  
 0 
  
 8 379 
  
 0 
  
 0 
  
 -107 
  
 413 
  
 28 411 
  
 -284 
  
 Köping 
  
 4 091 
  
 8 271 
  
 3 502 
  
 2 644 
  
 0 
  
 9 456 
  
 460 
  
 0 
  
 -107 
  
 534 
  
 28 851 
  
 156 
  
 Garcia 
  
 3 513 
  
 9 030 
  
 3 790 
  
 2 061 
  
 0 
  
 9 956 
  
 894 
  
 0 
  
 269 
  
 550 
  
 30 063 
  
 1 368 
  
 Sala 
  
 3 873 
  
 9 418 
  
 3 902 
  
 2 318 
  
 0 
  
 9 488 
  
 136 
  
 0 
  
 -86 
  
 646 
  
 29 695 
  
 1 000 
  
 Skinnskatteberg 
  
 3 754 
  
 8 712 
  
 3 943 
  
 1 733 
  
 0 
  
 9 170 
  
 907 
  
 0 
  
 1 157 
  
 616 
  
 29 992 
  
 1 297 
  
 Surahammar 
  
 4 615 
  
 9 295 
  
 4 114 
  
 2 205 
  
 0 
  
 6 982 
  
 726 
  
 0 
  
 -86 
  
 308 
  
 28 159 
  
 -536 
  
 Västerås 
  
 5 022 
  
 8 628 
  
 3 192 
  
 3 637 
  
 77 
  
 7 152 
  
 30 
  
 0 
  
 -49 
  
 489 
  
 28 178 
  
 -517 
  
 Dalarnas 
  
 Avesta 
  
 3 726 
  
 8 082 
  
 3 594 
  
 2 170 
  
 0 
  
 9 579 
  
 761 
  
 0 
  
 17 
  
 257 
  
 28 186 
  
 -509 
  
 Borlänge 
  
 4 354 
  
 8 488 
  
 3 599 
  
 2 971 
  
 0 
  
 7 788 
  
 104 
  
 0 
  
 17 
  
 451 
  
 27 772 
  
 -923 
  
 Falun 
  
 4 522 
  
 9 039 
  
 3 669 
  
 2 746 
  
 0 
  
 7 696 
  
 17 
  
 0 
  
 73 
  
 466 
  
 28 228 
  
 -467 
  
 Gagnef 
  
 4 533 
  
 10 396 
  
 4 279 
  
 1 558 
  
 0 
  
 8 078 
  
 144 
  
 0 
  
 17 
  
 419 
  
 29 424 
  
 729 
  
 Hedemora 
  
 3 745 
  
 8 943 
  
 4 024 
  
 2 198 
  
 0 
  
 10 209 
  
 719 
  
 0 
  
 17 
  
 248 
  
 30 103 
  
 1 408 
  
 Leksand 
  
 3 898 
  
 9 302 
  
 3 805 
  
 1 559 
  
 0 
  
 10 226 
  
 0 
  
 0 
  
 203 
  
 227 
  
 29 220 
  
 525 
  
 Ludvika 
  
 3 798 
  
 8 205 
  
 3 664 
  
 2 179 
  
 0 
  
 11 347 
  
 785 
  
 0 
  
 17 
  
 424 
  
 30 419 
  
 1 724 
  
 Malung 
  
 3 765 
  
 8 665 
  
 3 893 
  
 1 595 
  
 0 
  
 10 827 
  
 555 
  
 0 
  
 793 
  
 191 
  
 30 284 
  
 1 589 
  
 Mora 
  
 3 861 
  
 8 894 
  
 3 669 
  
 1 865 
  
 0 
  
 9 692 
  
 228 
  
 0 
  
 223 
  
 488 
  
 28 920 
  
 225 
  
 Orsa 
  
 3 753 
  
 9 063 
  
 4 249 
  
 2 102 
  
 0 
  
 10 524 
  
 338 
  
 0 
  
 1 258 
  
 284 
  
 31 571 
  
 2 876 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 377 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Rättvik 
  
 3 423 
  
 8 911 
  
 3 569 
  
 1 465 
  
 0 
  
 12 868 
  
 188 
  
 0 
  
 627 
  
 418 
  
 31 469 
  
 2 774 
  
 Smedjebacken 
  
 3 460 
  
 8 658 
  
 3 761 
  
 1 471 
  
 0 
  
 8 547 
  
 1 616 
  
 0 
  
 203 
  
 272 
  
 27 988 
  
 -707 
  
 Säter 
  
 4 062 
  
 9 736 
  
 4 355 
  
 1 659 
  
 0 
  
 8 465 
  
 658 
  
 0 
  
 17 
  
 208 
  
 29 160 
  
 465 
  
 Vansbro 
  
 3 772 
  
 9 145 
  
 4 046 
  
 1 671 
  
 0 
  
 11 940 
  
 503 
  
 0 
  
 1 382 
  
 441 
  
 32 900 
  
 4 205 
  
 Älvdalen 
  
 3 702 
  
 8 475 
  
 4 131 
  
 1 607 
  
 0 
  
 12 252 
  
 995 
  
 0 
  
 1 424 
  
 253 
  
 32 839 
  
 4 144 
  
 Gävleborgs 
  
 Bollnäs 
  
 3 830 
  
 8 341 
  
 3 455 
  
 2 222 
  
 0 
  
 10 241 
  
 467 
  
 0 
  
 17 
  
 362 
  
 28 935 
  
 240 
  
 Gävle 
  
 4 544 
  
 8 162 
  
 3 250 
  
 3 219 
  
 0 
  
 7 675 
  
 0 
  
 0 
  
 52 
  
 529 
  
 27 431 
  
 -1 
  264 
  
 Hofors 
  
 3 910 
  
 8 389 
  
 3 865 
  
 1 989 
  
 0 
  
 10 492 
  
 892 
  
 0 
  
 17 
  
 259 
  
 29 813 
  
 1 118 
  
 Hudiksvall 
  
 4 065 
  
 8 738 
  
 3 627 
  
 2 511 
  
 0 
  
 8 864 
  
 323 
  
 0 
  
 17 
  
 383 
  
 28 528 
  
 -167 
  
 Ljusdal 
  
 3 885 
  
 8 216 
  
 3 726 
  
 2 052 
  
 0 
  
 11 357 
  
 632 
  
 0 
  
 648 
  
 262 
  
 30 778 
  
 2 083 
  
 Nordanstig 
  
 3 503 
  
 9 626 
  
 4 159 
  
 1 651 
  
 0 
  
 10 186 
  
 1 154 
  
 0 
  
 627 
  
 253 
  
 31 159 
  
 2 464 
  
 Ockelbo 
  
 3 675 
  
 9 023 
  
 4 188 
  
 1 405 
  
 0 
  
 11 010 
  
 459 
  
 0 
  
 1 237 
  
 0 
  
 30 997 
  
 2 302 
  
 Ovanåker 
  
 3 592 
  
 8 871 
  
 4 036 
  
 1 577 
  
 0 
  
 10 710 
  
 982 
  
 0 
  
 648 
  
 154 
  
 30 570 
  
 1 875 
  
 Sandviken 
  
 4 293 
  
 8 468 
  
 3 736 
  
 2 329 
  
 0 
  
 9 347 
  
 391 
  
 0 
  
 -5 
  
 316 
  
 28 875 
  
 180 
  
 Söderhamn 
  
 3 532 
  
 8 608 
  
 3 630 
  
 2 281 
  
 0 
  
 10 054 
  
 773 
  
 0 
  
 17 
  
 533 
  
 29 428 
  
 733 
  
 Västernorrlands 
  
 Härnösand 
  
 4 217 
  
 8 415 
  
 3 422 
  
 2 446 
  
 0 
  
 9 149 
  
 568 
  
 0 
  
 169 
  
 293 
  
 28 679 
  
 -16 
  
 Kramfors 
  
 3 602 
  
 8 169 
  
 3 438 
  
 1 853 
  
 0 
  
 12 144 
  
 1 398 
  
 0 
  
 375 
  
 198 
  
 31 177 
  
 2 482 
  
 Sollefteå 
  
 3 629 
  
 8 378 
  
 3 899 
  
 2 060 
  
 0 
  
 12 316 
  
 1 230 
  
 0 
  
 551 
  
 288 
  
 32 351 
  
 3 656 
  
 Sundsvall 
  
 4 816 
  
 7 976 
  
 3 267 
  
 2 722 
  
 0 
  
 7 655 
  
 0 
  
 0 
  
 225 
  
 325 
  
 26 986 
  
 -1 
  709 
  
 Harris 
  
 5 035 
  
 9 093 
  
 3 488 
  
 2 208 
  
 0 
  
 7 737 
  
 342 
  
 0 
  
 169 
  
 216 
  
 28 288 
  
 -407 
  
 Ånge 
  
 3 635 
  
 9 395 
  
 4 206 
  
 1 689 
  
 0 
  
 11 978 
  
 959 
  
 0 
  
 1 100 
  
 289 
  
 33 251 
  
 4 556 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 378 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Örnsköldsvik 
  
 4 284 
  
 8 781 
  
 3 507 
  
 2 143 
  
 0 
  
 9 096 
  
 432 
  
 0 
  
 432 
  
 313 
  
 28 988 
  
 293 
  
 Jämtlands 
  
 Schmidt 
  
 3 582 
  
 10 687 
  
 4 545 
  
 1 501 
  
 0 
  
 13 703 
  
 914 
  
 0 
  
 1 731 
  
 493 
  
 37 156 
  
 8 461 
  
 Bräcke 
  
 3 799 
  
 10 913 
  
 4 506 
  
 1 761 
  
 0 
  
 12 718 
  
 1 226 
  
 0 
  
 1 710 
  
 488 
  
 37 121 
  
 8 426 
  
 Härjedalen 
  
 3 547 
  
 8 926 
  
 3 719 
  
 1 429 
  
 0 
  
 13 932 
  
 865 
  
 0 
  
 1 384 
  
 598 
  
 34 400 
  
 5 705 
  
 Krokom 
  
 4 787 
  
 10 759 
  
 4 342 
  
 1 720 
  
 0 
  
 9 188 
  
 313 
  
 0 
  
 996 
  
 322 
  
 32 427 
  
 3 732 
  
 Ragunda 
  
 3 520 
  
 9 725 
  
 4 438 
  
 1 731 
  
 0 
  
 14 169 
  
 1 427 
  
 0 
  
 1 917 
  
 813 
  
 37 740 
  
 9 045 
  
 Strömsund 
  
 3 334 
  
 9 599 
  
 4 391 
  
 1 678 
  
 0 
  
 14 260 
  
 1 569 
  
 0 
  
 1 120 
  
 432 
  
 36 383 
  
 7 688 
  
 Åre 
  
 4 089 
  
 10 201 
  
 4 168 
  
 1 355 
  
 0 
  
 9 404 
  
 35 
  
 0 
  
 1 120 
  
 535 
  
 30 907 
  
 2 212 
  
 Östersund 
  
 4 450 
  
 7 809 
  
 3 133 
  
 2 580 
  
 0 
  
 8 154 
  
 54 
  
 0 
  
 400 
  
 439 
  
 27 019 
  
 -1 
  676 
  
 Västerbottens 
  
 Bjurholm 
  
 3 671 
  
 9 740 
  
 3 786 
  
 1 246 
  
 0 
  
 13 749 
  
 855 
  
 0 
  
 1 576 
  
 515 
  
 35 138 
  
 6 443 
  
 Dorotea 
  
 3 082 
  
 9 128 
  
 5 115 
  
 1 458 
  
 0 
  
 17 242 
  
 1 614 
  
 0 
  
 1 959 
  
 276 
  
 39 874 
  
 11 179 
  
 Lycksele 
  
 4 002 
  
 9 404 
  
 3 797 
  
 2 084 
  
 0 
  
 10 152 
  
 861 
  
 0 
  
 1 142 
  
 378 
  
 31 820 
  
 3 125 
  
 Malå 
  
 4 091 
  
 9 193 
  
 4 628 
  
 1 151 
  
 0 
  
 10 209 
  
 1 347 
  
 0 
  
 1 959 
  
 436 
  
 33 014 
  
 4 319 
  
 Nordmaling 
  
 4 094 
  
 9 080 
  
 4 429 
  
 1 648 
  
 0 
  
 10 763 
  
 865 
  
 0 
  
 1 534 
  
 389 
  
 32 802 
  
 4 107 
  
 Norsjö 
  
 3 608 
  
 9 714 
  
 4 646 
  
 1 192 
  
 0 
  
 11 062 
  
 1 240 
  
 0 
  
 1 959 
  
 388 
  
 33 809 
  
 5 114 
  
 Robertsfors 
  
 4 155 
  
 10 265 
  
 4 835 
  
 1 279 
  
 0 
  
 10 479 
  
 922 
  
 0 
  
 1 556 
  
 531 
  
 34 022 
  
 5 327 
  
 Skellefteå 
  
 4 325 
  
 9 071 
  
 3 619 
  
 2 356 
  
 0 
  
 8 391 
  
 281 
  
 0 
  
 454 
  
 252 
  
 28 749 
  
 54 
  
 Sorsele 
  
 3 443 
  
 10 050 
  
 4 763 
  
 1 371 
  
 0 
  
 15 394 
  
 1 339 
  
 0 
  
 1 980 
  
 526 
  
 38 866 
  
 10 171 
  
 Storuman 
  
 3 551 
  
 9 596 
  
 3 671 
  
 1 330 
  
 0 
  
 11 389 
  
 1 160 
  
 0 
  
 1 959 
  
 544 
  
 33 200 
  
 4 505 
  
 Umeå 
  
 4 809 
  
 8 208 
  
 3 173 
  
 2 843 
  
 0 
  
 4 993 
  
 0 
  
 0 
  
 246 
  
 516 
  
 24 788 
  
 -3 
  907 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
  
 2007:61 SOU 
  
 379 
 Bilaga 13b 
 Kostnadsutjämning för kommuner, utjämningsår 2007, med beaktande av utredningens förslag i slutbetänkande 
  
 Standardkostnad, kr/inv. 
  
 Struktur- 
  
 Utjämnings- 
  
 Förskole- 
  
 Förskole- Gymnasie- Individ- 
  
 Barn och 
  
 Äldre- 
  
 Befolk- 
  
 Därav 
  
 Bebygg- 
  
 Kollektiv- 
  
 kostnad, 
  
 bidrag(+)/ 
  
 verksam- 
  
 klass 
  
 skola 
  
 och 
  
 ungdomar 
  
 omsorg 
  
 nings- 
  
 Efter- 
  
 else- 
  
 trafik 
  
 kr/inv. 
  
 utjämnings- 
  
 Kommun 
  
 het och 
  
 och 
  
 familje- 
  
 med 
  
 föränd- 
  
 släp- 
  
 struktur 
  
 avgift(-), 
  
 skolbarns- 
  
 grund- 
  
 omsorg 
  
 utländsk 
  
 ringar 
  
 nings- 
  
 kr/inv. 
  
 omsorg 
  
 skola 
  
 bakgrund 
  
 effekter 
  
 Vägt genomsnitt: 
  
 4 903 
  
 8 640 
  
 3 345 
  
 2 927 
  
 80 
  
 7 959 
  
 158 
  
 12 
  
 154 
  
 529 
  
 28 694 
  
 Vilhelmina 
  
 3 955 
  
 10 195 
  
 4 571 
  
 1 860 
  
 0 
  
 11 996 
  
 1 314 
  
 0 
  
 1 959 
  
 376 
  
 36 226 
  
 7 531 
  
 Vindeln 
  
 3 569 
  
 9 480 
  
 4 428 
  
 1 482 
  
 0 
  
 12 256 
  
 1 070 
  
 0 
  
 1 576 
  
 510 
  
 34 371 
  
 5 676 
  
 Vännäs 
  
 4 754 
  
 10 413 
  
 4 360 
  
 1 709 
  
 0 
  
 9 065 
  
 219 
  
 0 
  
 232 
  
 261 
  
 31 013 
  
 2 318 
  
 Åsele 
  
 3 664 
  
 9 128 
  
 4 305 
  
 1 396 
  
 0 
  
 16 223 
  
 1 666 
  
 0 
  
 2 016 
  
 546 
  
 38 944 
  
 10 249 
  
 Norrbottens 
  
 Arjeplog 
  
 3 422 
  
 9 034 
  
 4 190 
  
 1 371 
  
 0 
  
 13 495 
  
 1 525 
  
 0 
  
 1 980 
  
 516 
  
 35 533 
  
 6 838 
  
 Gutierrez 
  
 3 865 
  
 8 066 
  
 4 244 
  
 1 298 
  
 0 
  
 12 845 
  
 1 189 
  
 0 
  
 1 980 
  
 402 
  
 33 889 
  
 5 194 
  
 Boden 
  
 4 356 
  
 8 868 
  
 3 514 
  
 2 217 
  
 0 
  
 8 242 
  
 528 
  
 0 
  
 440 
  
 700 
  
 28 865 
  
 170 
  
 Gällivare 
  
 3 843 
  
 8 805 
  
 3 601 
  
 1 924 
  
 0 
  
 8 586 
  
 1 242 
  
 0 
  
 1 183 
  
 235 
  
 29 419 
  
 724 
  
 Haparanda 
  
 3 485 
  
 8 807 
  
 3 714 
  
 2 135 
  
 0 
  
 8 361 
  
 589 
  
 0 
  
 542 
  
 233 
  
 27 866 
  
 -829 
  
 Spears 
  
 3 352 
  
 9 438 
  
 4 096 
  
 1 666 
  
 0 
  
 10 641 
  
 1 490 
  
 0 
  
 1 980 
  
 359 
  
 33 022 
  
 4 327 
  
 Kalix 
  
 4 024 
  
 8 469 
  
 3 748 
  
 1 858 
  
 0 
  
 9 092 
  
 706 
  
 0 
  
 542 
  
 407 
  
 28 846 
  
 151 
  
 Kiruna 
  
 4 636 
  
 9 325 
  
 3 666 
  
 2 010 
  
 0 
  
 6 423 
  
 909 
  
 0 
  
 657 
  
 680 
  
 28 306 
  
 -389 
  
 Luleå 
  
 4 478 
  
 8 167 
  
 3 292 
  
 2 821 
  
 0 
  
 5 879 
  
 0 
  
 0 
  
 289 
  
 871 
  
 25 797 
  
 -2 
  898 
  
 Pajala 
  
 3 332 
  
 9 078 
  
 4 557 
  
 1 251 
  
 0 
  
 14 780 
  
 1 644 
  
 0 
  
 1 980 
  
 368 
  
 36 990 
  
 8 295 
  
 Piteå 
  
 4 557 
  
 8 663 
  
 3 551 
  
 2 180 
  
 0 
  
 6 922 
  
 20 
  
 0 
  
 232 
  
 163 
  
 26 288 
  
 -2 
  407 
  
 Älvsbyn 
  
 3 932 
  
 9 001 
  
 4 226 
  
 1 871 
  
 0 
  
 10 112 
  
 697 
  
 0 
  
 988 
  
 228 
  
 31 055 
  
 2 360 
  
 Överkalix 
  
 2 909 
  
 7 800 
  
 4 182 
  
 1 640 
  
 0 
  
 12 801 
  
 1 611 
  
 0 
  
 1 959 
  
 354 
  
 33 256 
  
 4 561 
  
 Övertorneå 
  
 3 221 
  
 9 559 
  
 4 470 
  
 1 296 
  
 0 
  
 12 675 
  
 1 324 
  
 0 
  
 1 959 
  
 321 
  
 34 825 
  
 6 130 
  
 2007:61 SOU 
  
 2007 utjämningsår kommuner för Kostnadsutjämning 13b Bilaga 
 Bilaga 14 Förslag till införanderegler – utfall (sammantagen förändring plus införandebidrag/avgift) 
 381 
  
 Bilaga 14 Förslag till införanderegler 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 14 
 Förslag till införanderegler 
 utfall (sammantagen förändring plus införandebidrag/avgift) 
  
 Sammantagen 
  
 Utfall för respektive år, kr/inv 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 Kommunnamn 
  
 förändring kr/inv 
  
 Stockholms län 
  
 Botkyrka 
  
 -227 
  
 -75 
  
 -152 
  
 -227 
  
 Danderyd 
  
 -1 
  468 
  
 -484 
  
 -984 
  
 -1 
  468 
  
 Ekerö 
  
 -229 
  
 -76 
  
 -153 
  
 -229 
  
 Haninge 
  
 -363 
  
 -120 
  
 -243 
  
 -363 
  
 Huddinge 
  
 -362 
  
 -119 
  
 -243 
  
 -362 
  
 Järfälla 
  
 -613 
  
 -202 
  
 -411 
  
 -613 
  
 Lidingö 
  
 -1 
  494 
  
 -493 
  
 -1 
  001 
  
 -1 
  494 
  
 Nacka 
  
 -985 
  
 -325 
  
 -660 
  
 -985 
  
 Norrtälje 
  
 383 
  
 126 
  
 257 
  
 383 
  
 Nykvarn 
  
 109 
  
 36 
  
 73 
  
 109 
  
 Nynäshamn 
  
 -359 
  
 -118 
  
 -240 
  
 -359 
  
 Salem 
  
 -200 
  
 -66 
  
 -134 
  
 -200 
  
 Sigtuna 
  
 -410 
  
 -135 
  
 -275 
  
 -410 
  
 Sollentuna 
  
 -1 
  019 
  
 -336 
  
 -683 
  
 -1 
  019 
  
 Solna 
  
 -1 
  016 
  
 -335 
  
 -681 
  
 -1 
  016 
  
 Stockholm 
  
 -980 
  
 -323 
  
 -657 
  
 -980 
  
 Sundbyberg 
  
 -876 
  
 -289 
  
 -587 
  
 -876 
  
 Södertälje 
  
 -285 
  
 -94 
  
 -191 
  
 -285 
  
 Tyresö 
  
 -295 
  
 -97 
  
 -198 
  
 -295 
  
 Täby 
  
 -1 
  008 
  
 -333 
  
 -675 
  
 -1 
  008 
  
 Upplands Väsby 
  
 -649 
  
 -214 
  
 -435 
  
 -649 
  
 Upplands-Bro 
  
 -529 
  
 -175 
  
 -354 
  
 -529 
  
 Vallentuna 
  
 -59 
  
 -19 
  
 -39 
  
 -59 
  
 Vaxholm 
  
 -259 
  
 -85 
  
 -173 
  
 -259 
  
 Värmdö 
  
 83 
  
 27 
  
 56 
  
 83 
  
 Österåker 
  
 -21 
  
 -7 
  
 -14 
  
 -21 
  
 Uppsala län 
  
 Enköping 
  
 453 
  
 150 
  
 304 
  
 453 
  
 Heby 
  
 1 298 
  
 428 
  
 870 
  
 1 298 
  
 Håbo 
  
 123 
  
 41 
  
 82 
  
 123 
  
 Knivsta 
  
 471 
  
 155 
  
 316 
  
 471 
  
 Tierp 
  
 910 
  
 300 
  
 610 
  
 910 
  
 Uppsala 
  
 -278 
  
 -92 
  
 -186 
  
 -278 
  
 Älvkarleby 
  
 439 
  
 145 
  
 294 
  
 439 
  
 Östhammar 
  
 727 
  
 240 
  
 487 
  
 727 
  
 Södermanlands län 
  
 Eskilstuna 
  
 11 
  
 4 
  
 7 
  
 11 
  
 Flen 
  
 434 
  
 143 
  
 291 
  
 434 
  
 Gnesta 
  
 577 
  
 190 
  
 387 
  
 577 
  
 Katrineholm 
  
 333 
  
 110 
  
 223 
  
 333 
  
 Nyköping 
  
 99 
  
 33 
  
 66 
  
 99 
  
 382 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 14 Förslag till införanderegler 
  
 Bilaga 14 
 Förslag till införanderegler 
 utfall (sammantagen förändring plus införandebidrag/avgift) 
  
 Sammantagen 
  
 Utfall för respektive år, kr/inv 
  
 Kommunnamn 
  
 förändring kr/inv 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 Oxelösund 
  
 -94 
  
 -31 
  
 -63 
  
 -94 
  
 Strängnäs 
  
 3 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 Trosa 
  
 31 
  
 10 
  
 21 
  
 31 
  
 Vingåker 
  
 918 
  
 303 
  
 615 
  
 918 
  
 Östergötlands län 
  
 Boxholm 
  
 987 
  
 326 
  
 661 
  
 987 
  
 Finspång 
  
 383 
  
 126 
  
 257 
  
 383 
  
 Kinda 
  
 1 753 
  
 579 
  
 1 175 
  
 1 753 
  
 Linköping 
  
 -70 
  
 -23 
  
 -47 
  
 -70 
  
 Mjölby 
  
 518 
  
 171 
  
 347 
  
 518 
  
 Motala 
  
 264 
  
 87 
  
 177 
  
 264 
  
 Norrköping 
  
 43 
  
 14 
  
 29 
  
 43 
  
 Söderköping 
  
 537 
  
 177 
  
 360 
  
 537 
  
 Vadstena 
  
 607 
  
 200 
  
 407 
  
 607 
  
 Valdemarsvik 
  
 1 195 
  
 394 
  
 801 
  
 1 195 
  
 Ydre 
  
 1 390 
  
 459 
  
 931 
  
 1 390 
  
 Åtvidaberg 
  
 711 
  
 235 
  
 476 
  
 711 
  
 Ödeshög 
  
 1 369 
  
 452 
  
 917 
  
 1 369 
  
 Jönköpings län 
  
 Aneby 
  
 1 672 
  
 552 
  
 1 120 
  
 1 672 
  
 Eksjö 
  
 622 
  
 205 
  
 417 
  
 622 
  
 Gislaved 
  
 200 
  
 66 
  
 134 
  
 200 
  
 Gnosjö 
  
 152 
  
 50 
  
 102 
  
 152 
  
 Habo 
  
 742 
  
 245 
  
 497 
  
 742 
  
 Jönköping 
  
 21 
  
 7 
  
 14 
  
 21 
  
 Fuller 
  
 861 
  
 284 
  
 577 
  
 861 
  
 Nässjö 
  
 549 
  
 181 
  
 368 
  
 549 
  
 Sävsjö 
  
 1 073 
  
 354 
  
 719 
  
 1 073 
  
 Tranås 
  
 611 
  
 202 
  
 409 
  
 611 
  
 Vaggeryd 
  
 505 
  
 167 
  
 338 
  
 505 
  
 Vetlanda 
  
 809 
  
 267 
  
 542 
  
 809 
  
 Värnamo 
  
 369 
  
 122 
  
 247 
  
 369 
  
 Kronobergs län 
  
 Alvesta 
  
 694 
  
 229 
  
 465 
  
 694 
  
 Lessebo 
  
 773 
  
 255 
  
 518 
  
 773 
  
 Ljungby 
  
 738 
  
 244 
  
 494 
  
 738 
  
 Markaryd 
  
 651 
  
 215 
  
 436 
  
 651 
  
 Tingsryd 
  
 1 469 
  
 485 
  
 984 
  
 1 469 
  
 Uppvidinge 
  
 1 294 
  
 427 
  
 Farmer 
  
 1 294 
  
 Växjö 
  
 70 
  
 23 
  
 47 
  
 70 
  
 383 
  
 Bilaga 14 Förslag till införanderegler 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 14 
 Förslag till införanderegler 
 utfall (sammantagen förändring plus införandebidrag/avgift) 
  
 Sammantagen 
  
 Utfall för respektive år, kr/inv 
  
 Kommunnamn 
  
 förändring kr/inv 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 Älmhult 
  
 882 
  
 291 
  
 591 
  
 882 
  
 Kalmar län 
  
 Borgholm 
  
 1 328 
  
 438 
  
 890 
  
 1 328 
  
 Emmaboda 
  
 502 
  
 166 
  
 336 
  
 502 
  
 Hultsfred 
  
 1 136 
  
 375 
  
 761 
  
 1 136 
  
 Högsby 
  
 1 895 
  
 625 
  
 1 270 
  
 1 895 
  
 Kalmar 
  
 111 
  
 37 
  
 74 
  
 111 
  
 Mönsterås 
  
 790 
  
 261 
  
 529 
  
 790 
  
 Mörbylånga 
  
 615 
  
 203 
  
 412 
  
 615 
  
 Nybro 
  
 621 
  
 205 
  
 416 
  
 621 
  
 Oskarshamn 
  
 390 
  
 129 
  
 261 
  
 390 
  
 Torsås 
  
 1 625 
  
 536 
  
 1 089 
  
 1 625 
  
 Vimmerby 
  
 915 
  
 302 
  
 613 
  
 915 
  
 Västervik 
  
 407 
  
 134 
  
 273 
  
 407 
  
 Gotlands län 
  
 Gotland 
  
 777 
  
 256 
  
 521 
  
 777 
  
 Blekinge län 
  
 Karlshamn 
  
 237 
  
 78 
  
 159 
  
 237 
  
 Karlskrona 
  
 351 
  
 116 
  
 235 
  
 351 
  
 Mckay 
  
 440 
  
 145 
  
 295 
  
 440 
  
 Ronneby 
  
 476 
  
 157 
  
 319 
  
 476 
  
 Sölvesborg 
  
 353 
  
 117 
  
 237 
  
 353 
  
 Skåne län 
  
 Bjuv 
  
 180 
  
 59 
  
 121 
  
 180 
  
 Bromölla 
  
 373 
  
 123 
  
 250 
  
 373 
  
 Burlöv 
  
 -204 
  
 -67 
  
 -137 
  
 -204 
  
 Båstad 
  
 470 
  
 155 
  
 315 
  
 470 
  
 Eslöv 
  
 363 
  
 120 
  
 243 
  
 363 
  
 Helsingborg 
  
 -316 
  
 -104 
  
 -212 
  
 -316 
  
 Hässleholm 
  
 471 
  
 155 
  
 316 
  
 471 
  
 Höganäs 
  
 61 
  
 20 
  
 41 
  
 61 
  
 Hörby 
  
 1 000 
  
 330 
  
 670 
  
 1 000 
  
 Höör 
  
 617 
  
 204 
  
 413 
  
 617 
  
 Klippan 
  
 403 
  
 133 
  
 270 
  
 403 
  
 Kristianstad 
  
 122 
  
 40 
  
 82 
  
 122 
  
 Kävlinge 
  
 24 
  
 8 
  
 16 
  
 24 
  
 Landskrona 
  
 -130 
  
 -43 
  
 -87 
  
 -130 
  
 Lomma 
  
 -628 
  
 -207 
  
 -421 
  
 -628 
  
 Lund 
  
 -640 
  
 -211 
  
 -429 
  
 -640 
  
 Malmö 
  
 -467 
  
 -154 
  
 -313 
  
 -467 
  
 384 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 14 Förslag till införanderegler 
  
 Bilaga 14 
 Förslag till införanderegler 
 utfall (sammantagen förändring plus införandebidrag/avgift) 
  
 Sammantagen 
  
 Utfall för respektive år, kr/inv 
  
 Kommunnamn 
  
 förändring kr/inv 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 Osby 
  
 809 
  
 267 
  
 542 
  
 809 
  
 Perstorp 
  
 818 
  
 270 
  
 548 
  
 818 
  
 Simrishamn 
  
 693 
  
 229 
  
 464 
  
 693 
  
 Sjöbo 
  
 797 
  
 263 
  
 534 
  
 797 
  
 Skurup 
  
 724 
  
 239 
  
 485 
  
 724 
  
 Staffanstorp 
  
 -229 
  
 -76 
  
 -153 
  
 -229 
  
 Svalöv 
  
 812 
  
 268 
  
 544 
  
 812 
  
 Svedala 
  
 -49 
  
 -16 
  
 -33 
  
 -49 
  
 Tomelilla 
  
 1 058 
  
 349 
  
 709 
  
 1 058 
  
 Trelleborg 
  
 187 
  
 62 
  
 125 
  
 187 
  
 Vellinge 
  
 -663 
  
 -219 
  
 Moody 
  
 -663 
  
 Ystad 
  
 349 
  
 115 
  
 234 
  
 349 
  
 Åstorp 
  
 374 
  
 123 
  
 251 
  
 374 
  
 Ängelholm 
  
 250 
  
 83 
  
 168 
  
 250 
  
 Örkelljunga 
  
 876 
  
 289 
  
 587 
  
 876 
  
 Östra Göinge 
  
 568 
  
 187 
  
 381 
  
 568 
  
 Hallands län 
  
 Falkenberg 
  
 687 
  
 227 
  
 460 
  
 687 
  
 Halmstad 
  
 94 
  
 31 
  
 63 
  
 94 
  
 Hylte 
  
 1 040 
  
 343 
  
 697 
  
 1 040 
  
 Kungsbacka 
  
 -16 
  
 -5 
  
 -11 
  
 -16 
  
 Laholm 
  
 George 
  
 311 
  
 631 
  
 941 
  
 Varberg 
  
 390 
  
 129 
  
 261 
  
 390 
  
 Västra Götalands län 
  
 Ale 
  
 -103 
  
 -34 
  
 -69 
  
 -103 
  
 Alingsås 
  
 186 
  
 61 
  
 125 
  
 186 
  
 Bengtsfors 
  
 1 153 
  
 381 
  
 773 
  
 1 153 
  
 Bollebygd 
  
 617 
  
 204 
  
 413 
  
 617 
  
 Borås 
  
 -133 
  
 -44 
  
 -89 
  
 -133 
  
 Dals-Ed 
  
 1 393 
  
 460 
  
 933 
  
 1 393 
  
 Essunga 
  
 1 512 
  
 499 
  
 1 013 
  
 1 512 
  
 Falköping 
  
 791 
  
 261 
  
 530 
  
 791 
  
 Färgelanda 
  
 1 781 
  
 588 
  
 1 193 
  
 1 781 
  
 Grästorp 
  
 1 375 
  
 454 
  
 921 
  
 1 375 
  
 Gullspång 
  
 1 745 
  
 576 
  
 1 169 
  
 1 745 
  
 Göteborg 
  
 -486 
  
 -160 
  
 -326 
  
 -486 
  
 Götene 
  
 710 
  
 234 
  
 476 
  
 710 
  
 Herrljunga 
  
 1 040 
  
 343 
  
 697 
  
 1 040 
  
 Hjo 
  
 878 
  
 290 
  
 588 
  
 878 
  
 Härryda 
  
 -72 
  
 -24 
  
 -48 
  
 -72 
  
 Karlsborg 
  
 1 162 
  
 384 
  
 779 
  
 1 162 
  
 385 
  
 Bilaga 14 Förslag till införanderegler 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 14 
 Förslag till införanderegler 
 utfall (sammantagen förändring plus införandebidrag/avgift) 
  
 Sammantagen 
  
 Utfall för respektive år, kr/inv 
  
 Kommunnamn 
  
 förändring kr/inv 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 Kungälv 
  
 47 
  
 16 
  
 32 
  
 47 
  
 Lerum 
  
 -82 
  
 -27 
  
 -55 
  
 -82 
  
 Lidköping 
  
 518 
  
 171 
  
 347 
  
 518 
  
 Lilla Edet 
  
 473 
  
 156 
  
 317 
  
 473 
  
 Lysekil 
  
 508 
  
 168 
  
 340 
  
 508 
  
 Mariestad 
  
 520 
  
 172 
  
 348 
  
 520 
  
 Mark 
  
 748 
  
 247 
  
 501 
  
 748 
  
 Mellerud 
  
 940 
  
 310 
  
 630 
  
 940 
  
 Munkedal 
  
 936 
  
 309 
  
 627 
  
 936 
  
 Mölndal 
  
 -342 
  
 -113 
  
 -229 
  
 -342 
  
 Orust 
  
 631 
  
 208 
  
 423 
  
 631 
  
 Partille 
  
 -461 
  
 -152 
  
 -309 
  
 -461 
  
 Skara 
  
 500 
  
 165 
  
 335 
  
 500 
  
 Skövde 
  
 226 
  
 75 
  
 151 
  
 226 
  
 Sotenäs 
  
 280 
  
 92 
  
 188 
  
 280 
  
 Stenungsund 
  
 264 
  
 87 
  
 177 
  
 264 
  
 Strömstad 
  
 401 
  
 132 
  
 269 
  
 401 
  
 Svenljunga 
  
 1 143 
  
 377 
  
 766 
  
 1 143 
  
 Tanum 
  
 1 203 
  
 397 
  
 806 
  
 1 203 
  
 Tibro 
  
 626 
  
 207 
  
 419 
  
 626 
  
 Tidaholm 
  
 826 
  
 273 
  
 553 
  
 826 
  
 Tjörn 
  
 388 
  
 128 
  
 260 
  
 388 
  
 Tranemo 
  
 753 
  
 249 
  
 505 
  
 753 
  
 Trollhättan 
  
 -84 
  
 -28 
  
 -56 
  
 -84 
  
 Töreboda 
  
 1 104 
  
 364 
  
 740 
  
 1 104 
  
 Uddevalla 
  
 144 
  
 48 
  
 97 
  
 144 
  
 Ulricehamn 
  
 837 
  
 276 
  
 561 
  
 837 
  
 Vara 
  
 1 186 
  
 391 
  
 795 
  
 1 186 
  
 Vårgårda 
  
 965 
  
 318 
  
 647 
  
 965 
  
 Vänersborg 
  
 152 
  
 50 
  
 102 
  
 152 
  
 Åmål 
  
 737 
  
 243 
  
 494 
  
 737 
  
 Öckerö 
  
 437 
  
 144 
  
 293 
  
 437 
  
 Värmlands län 
  
 Arvika 
  
 583 
  
 192 
  
 391 
  
 583 
  
 Eda 
  
 927 
  
 306 
  
 621 
  
 927 
  
 Filipstad 
  
 909 
  
 300 
  
 609 
  
 909 
  
 Forshaga 
  
 442 
  
 146 
  
 296 
  
 442 
  
 Grums 
  
 636 
  
 210 
  
 426 
  
 636 
  
 Hansen 
  
 912 
  
 301 
  
 611 
  
 912 
  
 Hammarö 
  
 34 
  
 11 
  
 23 
  
 34 
  
 Karlstad 
  
 -57 
  
 -19 
  
 -38 
  
 -57 
  
 386 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 14 Förslag till införanderegler 
  
 Bilaga 14 
 Förslag till införanderegler 
 utfall (sammantagen förändring plus införandebidrag/avgift) 
  
 Sammantagen 
  
 Utfall för respektive år, kr/inv 
  
 Kommunnamn 
  
 förändring kr/inv 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 Kil 
  
 691 
  
 228 
  
 463 
  
 691 
  
 Kristinehamn 
  
 294 
  
 97 
  
 197 
  
 294 
  
 Munkfors 
  
 853 
  
 282 
  
 572 
  
 853 
  
 Storfors 
  
 1 100 
  
 363 
  
 737 
  
 1 100 
  
 Sunne 
  
 1 292 
  
 426 
  
 866 
  
 1 292 
  
 Säffle 
  
 746 
  
 246 
  
 500 
  
 746 
  
 Torsby 
  
 -223 
  
 -74 
  
 -149 
  
 -223 
  
 Årjäng 
  
 947 
  
 312 
  
 634 
  
 947 
  
 Örebro län 
  
 Askersund 
  
 763 
  
 252 
  
 511 
  
 763 
  
 Degerfors 
  
 331 
  
 109 
  
 222 
  
 331 
  
 Hallsberg 
  
 487 
  
 161 
  
 326 
  
 487 
  
 Hällefors 
  
 1 291 
  
 426 
  
 865 
  
 1 291 
  
 Karlskoga 
  
 -152 
  
 -50 
  
 -102 
  
 -152 
  
 Kumla 
  
 284 
  
 94 
  
 190 
  
 284 
  
 Laxå 
  
 939 
  
 310 
  
 629 
  
 939 
  
 Lekeberg 
  
 1 338 
  
 442 
  
 897 
  
 1 338 
  
 Lindesberg 
  
 420 
  
 139 
  
 281 
  
 420 
  
 Ljusnarsberg 
  
 1 525 
  
 503 
  
 1 022 
  
 1 525 
  
 Perry 
  
 279 
  
 92 
  
 187 
  
 279 
  
 Örebro 
  
 -23 
  
 -8 
  
 -15 
  
 -23 
  
 Västmanlands län 
  
 Arboga 
  
 363 
  
 120 
  
 243 
  
 363 
  
 Fagersta 
  
 -17 
  
 -6 
  
 -11 
  
 -17 
  
 Hallstahammar 
  
 -25 
  
 -8 
  
 -17 
  
 -25 
  
 Kungsör 
  
 248 
  
 82 
  
 166 
  
 248 
  
 Köping 
  
 340 
  
 112 
  
 228 
  
 340 
  
 Garcia 
  
 645 
  
 213 
  
 432 
  
 645 
  
 Sala 
  
 780 
  
 257 
  
 523 
  
 780 
  
 Skinnskatteberg 
  
 1 482 
  
 489 
  
 993 
  
 1 482 
  
 Surahammar 
  
 468 
  
 154 
  
 314 
  
 468 
  
 Västerås 
  
 -170 
  
 -56 
  
 -114 
  
 -170 
  
 Dalarnas län 
  
 Avesta 
  
 276 
  
 91 
  
 185 
  
 276 
  
 Borlänge 
  
 117 
  
 39 
  
 78 
  
 117 
  
 Falun 
  
 190 
  
 63 
  
 127 
  
 190 
  
 Gagnef 
  
 791 
  
 261 
  
 530 
  
 791 
  
 Hedemora 
  
 535 
  
 177 
  
 358 
  
 535 
  
 Leksand 
  
 509 
  
 168 
  
 341 
  
 509 
  
 Ludvika 
  
 276 
  
 91 
  
 185 
  
 276 
  
 Malung 
  
 -280 
  
 -92 
  
 -188 
  
 -280 
  
 387 
  
 Bilaga 14 Förslag till införanderegler 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 14 
 Förslag till införanderegler 
 utfall (sammantagen förändring plus införandebidrag/avgift) 
  
 Sammantagen 
  
 Utfall för respektive år, kr/inv 
  
 Kommunnamn 
  
 förändring kr/inv 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 Mora 
  
 770 
  
 254 
  
 516 
  
 770 
  
 Orsa 
  
 392 
  
 129 
  
 262 
  
 392 
  
 Rättvik 
  
 176 
  
 58 
  
 118 
  
 176 
  
 Smedjebacken 
  
 828 
  
 273 
  
 555 
  
 828 
  
 Säter 
  
 657 
  
 217 
  
 440 
  
 657 
  
 Vansbro 
  
 519 
  
 171 
  
 348 
  
 519 
  
 Älvdalen 
  
 148 
  
 49 
  
 99 
  
 148 
  
 Oneill 
  
 Bollnäs 
  
 516 
  
 170 
  
 346 
  
 516 
  
 Gävle 
  
 12 
  
 4 
  
 8 
  
 12 
  
 Hofors 
  
 40 
  
 13 
  
 27 
  
 40 
  
 Hudiksvall 
  
 285 
  
 94 
  
 191 
  
 285 
  
 Ljusdal 
  
 143 
  
 47 
  
 96 
  
 143 
  
 Nordanstig 
  
 1 339 
  
 442 
  
 897 
  
 1 339 
  
 Ockelbo 
  
 464 
  
 153 
  
 311 
  
 464 
  
 Ovanåker 
  
 1 207 
  
 398 
  
 809 
  
 1 207 
  
 Sandviken 
  
 70 
  
 23 
  
 47 
  
 70 
  
 Söderhamn 
  
 298 
  
 98 
  
 200 
  
 298 
  
 Västernorrlands län 
  
 Härnösand 
  
 49 
  
 16 
  
 33 
  
 49 
  
 Kramfors 
  
 986 
  
 325 
  
 661 
  
 986 
  
 Sollefteå 
  
 602 
  
 199 
  
 403 
  
 602 
  
 Sundsvall 
  
 -55 
  
 -18 
  
 -37 
  
 -55 
  
 Harris 
  
 342 
  
 113 
  
 229 
  
 342 
  
 Ånge 
  
 169 
  
 56 
  
 113 
  
 169 
  
 Örnsköldsvik 
  
 716 
  
 236 
  
 480 
  
 716 
  
 Jämtlands län 
  
 Schmidt 
  
 671 
  
 221 
  
 450 
  
 671 
  
 Bräcke 
  
 -213 
  
 -70 
  
 -143 
  
 -213 
  
 Härjedalen 
  
 25 
  
 8 
  
 17 
  
 25 
  
 Krokom 
  
 206 
  
 68 
  
 138 
  
 206 
  
 Ragunda 
  
 356 
  
 118 
  
 239 
  
 356 
  
 Strömsund 
  
 113 
  
 37 
  
 76 
  
 113 
  
 Åre 
  
 -355 
  
 -117 
  
 -238 
  
 -355 
  
 Östersund 
  
 86 
  
 28 
  
 58 
  
 86 
  
 Västerbottens län 
  
 Bjurholm 
  
 225 
  
 74 
  
 151 
  
 225 
  
 Dorotea 
  
 1 055 
  
 348 
  
 707 
  
 1 055 
  
 Lycksele 
  
 106 
  
 35 
  
 71 
  
 106 
  
 Malå 
  
 479 
  
 158 
  
 321 
  
 479 
  
 Nordmaling 
  
 1 580 
  
 521 
  
 1 058 
  
 1 580 
  
 388 
  
 SOU 2007:61 
  
 Bilaga 14 Förslag till införanderegler 
  
 Bilaga 14 
 Förslag till införanderegler 
 utfall (sammantagen förändring plus införandebidrag/avgift) 
  
 Sammantagen 
  
 Utfall för respektive år, kr/inv 
  
 Kommunnamn 
  
 förändring kr/inv 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 Norsjö 
  
 147 
  
 49 
  
 99 
  
 147 
  
 Robertsfors 
  
 1 622 
  
 535 
  
 1 087 
  
 1 622 
  
 Skellefteå 
  
 586 
  
 193 
  
 393 
  
 586 
  
 Sorsele 
  
 431 
  
 142 
  
 289 
  
 431 
  
 Storuman 
  
 30 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 Umeå 
  
 -66 
  
 -22 
  
 -44 
  
 -66 
  
 Vilhelmina 
  
 928 
  
 306 
  
 622 
  
 928 
  
 Vindeln 
  
 -291 
  
 -96 
  
 -195 
  
 -291 
  
 Vännäs 
  
 889 
  
 293 
  
 596 
  
 889 
  
 Åsele 
  
 341 
  
 113 
  
 229 
  
 341 
  
 Norrbottens län 
  
 Arjeplog 
  
 195 
  
 64 
  
 131 
  
 195 
  
 Arvidsjaur 
  
 548 
  
 181 
  
 367 
  
 548 
  
 Boden 
  
 273 
  
 90 
  
 183 
  
 273 
  
 Gällivare 
  
 908 
  
 300 
  
 608 
  
 908 
  
 Haparanda 
  
 694 
  
 229 
  
 465 
  
 694 
  
 Jokkmokk 
  
 693 
  
 229 
  
 464 
  
 693 
  
 Kalix 
  
 602 
  
 199 
  
 404 
  
 602 
  
 Kiruna 
  
 240 
  
 79 
  
 161 
  
 240 
  
 Luleå 
  
 -67 
  
 -22 
  
 -45 
  
 -67 
  
 Pajala 
  
 184 
  
 61 
  
 124 
  
 184 
  
 Piteå 
  
 306 
  
 101 
  
 205 
  
 306 
  
 Älvsbyn 
  
 485 
  
 160 
  
 325 
  
 485 
  
 Överkalix 
  
 136 
  
 45 
  
 91 
  
 136 
  
 Övertorneå 
  
 245 
  
 81 
  
 164 
  
 245 
  
 389