Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning, del 1 
 Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning 
 Delbetänkande av Resursutredningen 
 Stockholm 2005 
 SOU 2005:48 
 SOU och Ds kan köpas från Byrd kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Byrd Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. 
 Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på 
 http://www.regeringen.se/remiss 
 Tryckt av Elanders Gotab AB 
 Stockholm 2005 
 ISBN  
 91-38-22366-X 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för Utbildnings- och kulturdepartementet 
 Genom beslut den 22 april 2004 bemyndigade regeringen chefen för Utbildningsdepartementet att tillkalla en särskild utredare för en utredning om resurstilldelningssystemet för grundläggande högskoleutbildning (Dir. 2004:49). 
 Med stöd av detta bemyndigande förordnade departements- chefen  
 2004-05-14 
  prorektorn Smith som enmansutredare.  
 2004-08-15 
  förordnades planeringsdirektören Lawson till utredningens sekreterare. 
 Utredningen har antagit namnet Resursutredningen. 
 Regeringen beslutade  
 2005-02-17 
  att senarelägga tidpunkten för redovisningen av uppdraget från den 15 mars 2005 till den 27 maj 2005. 
 Som sakkunniga till utredningen förordnandes kanslirådet Torres, Utbildnings- och kulturdepartementet, ämnesrådet Walker, Utbildnings- och kulturdepartementet och departe- mentssekreterare Rogers, Finansdepartementet. Den sistnämnda avsade sig uppdraget som sakkunnig  
 2004-12-08 
  på grund av ändrade arbetsuppgifter. I stället förordnades departe- mentssekreterare Watson, Finansdepartementet, som sakkunnig. 
 Flores, Kommittéservice, har assisterat utredningen. I enlighet med direktiven har utredningen samrått med universitet och högskolor. Detta har skett bl.a. genom att utredningen genomfört idé- och informationsseminarier med företrädare för universitet och högskolor. Utredningen har vidare sammanträffat med företrädare för Sveriges förenade Studentkårer, Högskoleverket, samhälls- och näringsliv samt arbetstagarorgani- 
 sationer. 
 SOU 2005:48 
 Vi överlämnar härmed delbetänkandet Ett utvecklat resurstilldel- ningssystem för högskolans grundutbildning SOU 2005:48. 
 Stockholm i maj 2005 
 Smith 
 Lawson 
 Innehåll 
  
 1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 13 
  
 2 
  
 Sammanfattning ........................................................ 
  
 15 
  
 Kap 3. 
  
 Uppdraget .......................................................................... 
  
 15 
  
 Kap 4. 
  
 Nuvarande styrsystem....................................................... 
  
 15 
  
 Kap 5. 
  
 Nuvarande resurstilldelningssystem................................. 
  
 15 
  
 Kap 6. 
  
 Lärosätenas synpunkter..................................................... 
  
 16 
  
 Kap 7. 
  
 Analys av nuvarande styr- och 
  
 resurstilldelningssystem .................................................... 
  
 17 
  
 Kap. 8. 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder .................. 
  
 20 
  
 Kap 9. 
  
 Förutsättningar för arbetet med ett nytt 
  
 resurstilldelningssystem .................................................... 
  
 21 
  
 Kap 10. 
  
 Förslag till nytt styrsystem ............................................... 
  
 22 
  
 Kap 11. 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem ......................... 
  
 24 
  
 Kap 12. 
  
 Konsekvenser för lärosäten............................................... 
  
 33 
  
 Kap 13. 
  
 Övergångsbestämmelser.................................................... 
  
 34 
  
 Kap 14. 
  
 Tidpunkt för införandet av ett nytt 
  
 resurstilldelningssystem .................................................... 
  
 35 
  
 3 
  
 Uppdraget ................................................................. 
  
 37 
  
 3.1 
  
 Direktiv..................................................................................... 
  
 37 
  
 3.1.1 
  
 Förlängning av uppdraget ............................................ 
  
 38 
  
 3.1.2 
  
 Oförändrad resursnivå.................................................. 
  
 38 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:48 
  
 3.1.3 
  
 Övrigt ............................................................................ 
  
 39 
  
 3.2 
  
 Parallella uppdrag av intresse................................................... 
  
 39 
  
 3.2.1 Anpassning av utbildningsutbud till 
  
 arbetsmarknadens behov .............................................. 
  
 39 
  
 3.2.2 
  
 Utökat studieår ............................................................. 
  
 39 
  
 3.2.3 
  
 Studieavgifter................................................................. 
  
 39 
  
 3.3 
  
 Uppdragets genomförande ...................................................... 
  
 40 
  
 3.3.1 
  
 Möten med sakkunniga................................................. 
  
 40 
  
 3.3.2 
  
 Möten med lärosäten .................................................... 
  
 40 
  
 3.3.3 Möten med Sveriges förenade studentkårer, SFS ....... 
  
 42 
  
 3.3.4 Möten med andra intressenter ..................................... 
  
 43 
  
 3.3.5 
  
 Internationella utblickar ............................................... 
  
 43 
  
 4 
  
 Nuvarande styrsystem ................................................. 
  
 45 
  
 4.1 
  
 Högskolelag och högskoleförordning .................................... 
  
 45 
  
 4.2 
  
 Regleringsbrev och utbildningsuppdrag ................................. 
  
 45 
  
 4.3 
  
 Högskoleverkets kvalitetsgranskningar.................................. 
  
 47 
  
 4.4 
  
 Årscykel .................................................................................... 
  
 47 
  
 4.5 
  
 Myndighetskapital.................................................................... 
  
 48 
  
 5 
  
 Nuvarande resurstilldelningssystem .............................. 
  
 51 
  
 5.1 
  
 Grunderna i nuvarande resurstilldelningssystem ................... 
  
 51 
  
 5.2 
  
 Ersättning för lokaler och lånefinansierade 
  
 anläggningstillgångar................................................................ 
  
 53 
  
 5.3 
  
 Utbildningsområden och ersättningsbelopp 2005 ................. 
  
 56 
  
 5.4 
  
 Kursklassificering ..................................................................... 
  
 58 
  
 5.5 
  
 Anslagssparande och sparade helårsprestationer.................... 
  
 58 
  
 6 
  
 Lärosätenas synpunkter............................................... 
  
 61 
  
 6.1 
  
 Synpunkter på nuvarande styr- och 
  
 resurstilldelningssystem........................................................... 
  
 61 
  
 6 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:48 
  
 6.2 
  
 Förslag till förändringar av nuvarande styr- och 
  
 resurstilldelningssystem .......................................................... 
  
 62 
  
 7 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem .. 65 
  
 7.1 
  
 Tidigare genomförda analyser och utvärderingar av 
  
 nuvarande styr- och resurstilldelningssystem ........................ 
  
 65 
  
 7.1.1 Högskolans styrning (SOU 2000:82) ......................... 
  
 65 
  
 7.1.2 
  
 Högskoleverkets rapport: 1997:27 Uppföljning av resurstilldelningssystemet för grundläggande 
  
 högskoleutbildning....................................................... 
  
 67 
  
 7.1.3 RRV:s rapport Resursstyrning inom 
  
 högskolan, RRV 2003:13 ............................................ 
  
 68 
  
 7.2 
  
 Resurstilldelningssystemet och grundutbildningens 
  
 expansion.................................................................................. 
  
 70 
  
 7.2.1 Utbildningsområdenas fördelning på lärosäten.......... 
  
 74 
  
 7.2.2 Utbyggnaden av antalet lärosäten................................ 
  
 75 
  
 7.2.3 
  
 Utbyggnadens konsekvenser för 
  
 resurstilldelningssystemet............................................ 
  
 76 
  
 7.3 De nationella ersättningsbeloppens värde .............................. 
  
 76 
  
 7.3.1 
  
 Pris- och löneomräkning (PLO) ................................. 
  
 77 
  
 7.3.2 
  
 Besparingar.................................................................... 
  
 78 
  
 7.3.3 Utvecklingen av ersättningsbeloppen för 
  
 helårsstudenter och helårsprestationer........................ 
  
 78 
  
 7.3.4 Förändringar av ersättningsbeloppen för 
  
 helårsprestationer ......................................................... 
  
 80 
  
 7.4 Takbelopp och utfall under perioden  
 1997–2003 .................. 
  
 85 
  
 7.4.1 
  
 Slutsatser ....................................................................... 
  
 94 
  
 7.5 Värdet av anslagssparande under perioden  
 1997–2003 ...... 
  
 94 
  
 7.5.1 Hur har anslagssparandet utnyttjats under 
  
 perioden  
 1997–2003?.................................................... 
  
 97 
  
 7.5.2 Outnyttjat anslagssparande under perioden 
  
 1997–2003 ..................................................................... 
  
 99 
  
 7.5.3 Anslagssparande över 10 procent av föregående 
  
 års takbelopp............................................................... 
  
 101 
  
 7.5.4 
  
 Slutsatser ..................................................................... 
  
 103 
  
 7.6 
  
 Värdet av sparade helårsprestationer under perioden 
  
 1997–2003............................................................................... 
  
 104 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:48 
  
 7.6.1 Hur har sparade helårsprestationer utnyttjats 
  
 under perioden  
 1997–2003? 
  
 ........................................106 
  
 7.6.2 Outnyttjat värde av sparade helårsprestationer 
  
 under perioden  
 1997-2003.......................................... 
  
 108 
  
 7.6.3 Sparade helårsprestationer över 10 procent av 
  
 föregående års takbelopp............................................ 
  
 111 
  
 7.6.4 Slutsatser...................................................................... 
  
 113 
  
 7.7 
  
 Sambandet mellan sparade helårsprestationer och 
  
 anslagssparande....................................................................... 
  
 114 
  
 7.8 
  
 Avräkning ............................................................................... 
  
 115 
  
 7.9 
  
 Utbildningsområden och klassificering ................................ 
  
 119 
  
 7.10 
  
 Examensmål ............................................................................ 
  
 120 
  
 7.11 
  
 Mål, utbildningsplatser och tillgången på studerande 
  
 inom naturvetenskap och teknik........................................... 
  
 122 
  
 7.11.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 122 
  
 7.11.2 Mål för antalet helårsstudenter inom 
  
 naturvetenskap och teknik ......................................... 
  
 122 
  
 7.11.3 Utbildningsplatser inom naturvetenskap och 
  
 teknik i den nationellt samordnade antagningen 
  
 och tillgången på studenter ........................................ 
  
 123 
  
 7.12 
  
 Särskilda åtaganden ................................................................ 
  
 126 
  
 7.13 
  
 Kvalitet.................................................................................... 
  
 129 
  
 7.14 
  
 Studenternas efterfrågan ........................................................ 
  
 130 
  
 7.15 
  
 Arbetsmarknadens behov ...................................................... 
  
 131 
  
 7.16 
  
 Samverkan, konkurrens, profilering och koncentration 
  
 mellan lärosäten...................................................................... 
  
 133 
  
 7.17 
  
 Stabilitet .................................................................................. 
  
 135 
  
 7.18 
  
 Effektivitet.............................................................................. 
  
 135 
  
 8 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder............... 
  
 137 
  
 8.1 
  
 England ................................................................................... 
  
 137 
  
 8.1.1 Bakgrund ..................................................................... 
  
 137 
  
 8 
 Innehåll SOU 2005:48 
  
 8.1.2 Modell för fördelning av resurser till 
  
 grundläggande högskoleutbildning ........................... 
  
 138 
  
 8.1.3 
  
 Avgifter ....................................................................... 
  
 141 
  
 8.1.4 
  
 Framtid ........................................................................ 
  
 142 
  
 8.1.5 
  
 Styrning ....................................................................... 
  
 142 
  
 8.2 
  
 Finland.................................................................................... 
  
 143 
  
 8.2.1 
  
 Bakgrund ..................................................................... 
  
 143 
  
 8.2.2 
  
 Basfinansiering ............................................................ 
  
 145 
  
 8.2.3 
  
 Nationella uppdrag ..................................................... 
  
 146 
  
 8.2.4 
  
 Nationella program ..................................................... 
  
 147 
  
 8.2.5 
  
 Projektfinansiering ..................................................... 
  
 147 
  
 8.2.6 
  
 Prestationsbaserad tilldelning .................................... 
  
 147 
  
 8.3 
  
 Nederländerna........................................................................ 
  
 148 
  
 8.3.1 
  
 Bakgrund ..................................................................... 
  
 148 
  
 8.3.2 Resurser för grundläggande högskoleutbildning...... 
  
 149 
  
 8.3.3 
  
 Avgifter ....................................................................... 
  
 152 
  
 8.3.4 
  
 Studiepremier och studielån ....................................... 
  
 152 
  
 8.3.5 
  
 Forskning och forskarutbildning ............................... 
  
 153 
  
 8.4 
  
 Norge 
  
 ...................................................................................... 
  
 153 
  
 8.4.1 
  
 Bakgrund ..................................................................... 
  
 153 
  
 8.4.2 
  
 Baskomponent ............................................................ 
  
 153 
  
 8.4.3 
  
 Utbildningskomponent .............................................. 
  
 154 
  
 8.4.4 ............................................... 
  
 Forskningskomponent 
  
 155 
  
 8.4.5 .......................................................... 
  
 Sammanfattning 
  
 155 
  
 8.5 Analys ....av resurstilldelningssystemen i de olika länderna 
  
 156 
  
 8.5.1 Gemensamt anslag till grundutbildning och 
  
 ...................................... 
  
 forskning/forskarutbildning 
  
 156 
  
 8.5.2 
  
 Student - och/eller prestationsrelaterat 
  
 ............................................. 
  
 resurstilldelningssystem 
  
 156 
  
 8.5.3 ................................................. 
  
 Indelning i kategorier 
  
 157 
  
 8.5.4 Bastilldelning, högsta ersättningsbelopp och 
  
 ...................................................... 
  
 dämpningsfaktorer 
  
 157 
  
 8.5.5 ........................................... 
  
 Uppföljning och översyn 
  
 158 
  
 8.5.6 ....................................................................... 
  
 Avgifter 
  
 158 
  
 8.5.7 Lärosätenas förhållande till staten styr typen av 
  
 ............................................. 
  
 resurstilldelningssystem 
  
 158 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:48 
  
 9 
  
 Förutsättningar för arbetet med ett nytt 
  
 resurstilldelningssystem ............................................ 
  
 161 
  
 9.1 
  
 Ny examensstruktur och nivåindelning................................ 
  
 161 
  
 9.2 
  
 Studieavgifter.......................................................................... 
  
 163 
  
 9.3 
  
 Antalet  
 19-åringar .................................................................. 
  
 163 
  
 10 
  
 Förslag till förändringar i styrsystemet......................... 
  
 165 
  
 10.1 
  
 Utbildningsuppdrag och fyraåriga planeringsperioder ........ 
  
 165 
  
 10.2 
  
 Förstärkta budgetdialoger...................................................... 
  
 166 
  
 10.3 
  
 Utbildnings- och forskningsstrategier.................................. 
  
 167 
  
 10.4 
  
 Utbildnings- och forskningsstrategiernas relation till 
  
 årsredovisning och budgetunderlag....................................... 
  
 170 
  
 10.5 
  
 Mål........................................................................................... 
  
 170 
  
 10.5.1 Mål avseende det totala antalet helårsstudenter........ 
  
 170 
  
 10.5.2 Mål avseende antalet helårsstudenter inom 
  
 naturvetenskap och teknik ......................................... 
  
 171 
  
 10.5.3 Examensmål................................................................. 
  
 172 
  
 10.6 
  
 Begränsning av antalet helårsstudenter inom det 
  
 konstnärliga området ............................................................. 
  
 172 
  
 10.7 
  
 Arbetsmarknadens behov ...................................................... 
  
 173 
  
 10.8 
  
 Premier till studenter ............................................................. 
  
 173 
  
 10.9 
  
 Sammanfattning av förslag..................................................... 
  
 174 
  
 11 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem...................... 
  
 177 
  
 11.1 
  
 Grundutbildningsanslagets sammansättning........................ 
  
 178 
  
 11.2 
  
 Grundersättning ..................................................................... 
  
 179 
  
 11.3 
  
 Student- och prestationsrelaterad ersättning........................ 
  
 181 
  
 11.4 
  
 Examenspremie för lärosäten ................................................ 
  
 183 
  
 11.5 
  
 Särskilda åtaganden av långsiktig karaktär............................ 
  
 185 
  
 10 
 Innehåll SOU 2005:48 
  
 11.6 Särskilda åtaganden av tillfällig karaktär............................... 
  
 186 
  
 11.7 
  
 Konstnärlig/Idrottslig lärosätesresurs.................................. 
  
 186 
  
 11.7.1 Konstnärlig lärosätesresurs ........................................ 
  
 187 
  
 11.7.2 Idrottslig lärosätesresurs ............................................ 
  
 189 
  
 11.8 Ökning eller minskning av lärosätenas utbildningsutbud... 
  
 192 
  
 11.9 
  
 Ersättningsområden............................................................... 
  
 192 
  
 11.9.1 Humanistiskt Samhällsvetenskapligt 
  
 ersättningsområde ...................................................... 
  
 195 
  
 11.9.2 Naturvetenskapligt Tekniskt 
  
 ersättningsområde ...................................................... 
  
 195 
  
 11.9.3 Medicinskt ersättningsområde och 
  
 ersättningsområdet Vård............................................ 
  
 195 
  
 11.9.4 Utbildningsvetenskapligt ersättningsområde ........... 
  
 196 
  
 11.9.5 Konstnärligt ersättningsområde ................................ 
  
 197 
  
 11.10 Ersättningsbelopp ................................................................. 
  
 198 
  
 11.10.1 Ersättningsområden: 
  
 Humanistiskt Samhällsvetenskapligt, 
  
 Naturvetenskapligt Tekniskt samt Vård .............. 
  
 199 
  
 11.10.2 Ersättningsområde: Medicinskt ............................. 
  
 201 
  
 11.10.3 
  
 Ersättningsområde: Utbildningsvetenskapligt...... 
  
 203 
  
 11.10.4 
  
 Ersättningsområde: Konstnärligt........................... 
  
 205 
  
 11.11 Kursklassificering.................................................................. 
  
 206 
  
 11.12 Ekonomisk stabilitet............................................................. 
  
 207 
  
 11.12.1 
  
 Sparade helårsprestationer...................................... 
  
 207 
  
 11.12.2 Anslagssparande – outnyttjat takbelopp ............... 
  
 208 
  
 11.12.3 Avräkning och dämpningsfaktorer ........................ 
  
 209 
  
 11.12.4 Avräkning i samband med utnyttjande av 
  
 överproduktion eller anslagssparande från 
  
 tidigare år ................................................................. 
  
 215 
  
 11.13 Sammanfattning av förslag ................................................... 
  
 216 
  
 12 
  
 Konsekvenser för lärosätena ...................................... 
  
 223 
  
 12.1 
  
 Grundutbildningsanslag ........................................................ 
  
 223 
  
 12.2 
  
 Ersättning inklusive avräkning.............................................. 
  
 225 
  
 11 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:48 
  
 12.2.1  
 Humanistiskt–Samhällsvetenskapligt 
  
 ersättningsområde....................................................... 
  
 226 
  
 12.2.2  
 Naturvetenskapligt–Tekniskt 
  ersättningsområde..... 
  
 228 
  
 12.2.3 Ersättningsområde Vård............................................. 
  
 230 
  
 12.2.4 Medicinskt ersättningsområde ................................... 
  
 232 
  
 12.2.5 Utbildningsvetenskapligt ersättningsområde............ 
  
 234 
  
 12.2.6 Konstnärligt ersättningsområde................................. 
  
 236 
  
 12.2.7 Sammanfattning .......................................................... 
  
 239 
  
 12.3 
  
 Sammanfattning av förslag..................................................... 
  
 241 
  
 13 
  
 Övergångsbestämmelser ............................................ 
  
 243 
  
 13.1 
  
 Nivån på lärosätenas grundutbildningsanslag ...................... 
  
 243 
  
 13.2 
  
 Överproduktion i form av tidigare sparade 
  
 helårsprestationer ................................................................... 
  
 243 
  
 13.3 
  
 Anslagssparande ..................................................................... 
  
 244 
  
 13.4 
  
 Avräkning ............................................................................... 
  
 246 
  
 13.5 
  
 Ersättningsområden ............................................................... 
  
 246 
  
 13.6 
  
 Sammanfattning av förslag..................................................... 
  
 247 
  
 14 
  
 Tidpunkt för införandet av ett nytt 
  
 resurstilldelningssystem ............................................ 
  
 249 
  
 14.1 
  
 Sammanfattning av förslag..................................................... 
  
 250 
  
 Särskilt yttrande............................................................... 
  
 251 
  
 Referenser....................................................................... 
  
 255 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv ............................................................ 
  
 259 
  
 Bilaga 2 
  
 Tilläggsdirektiv ................................................................ 
  
 265 
  
 Bilaga 3 Inbjudan att lämna synpunkter på nuvarande................ 
  
 267 
  
 Bilaga 4 Deltagare vid idéseminarier och informationsmöten.... 
  
 269 
  
 Bilaga 5 Förkortningar av lärosätenas namn ................................ 
  
 275 
  
 Bilaga 6 Utbildningsprofiler för universitet och högskolor ....... 
  
 277 
  
 Bilaga 7 Takbelopp och utfall........................................................ 
  
 287 
  
 12 
 1 Inledning 
 Den verksamhet som bedrivs av universitet och högskolor är mycket omfattande och ofta av en komplex natur. Verksamheten indelas i utbildning, forskning och konstnärligt utvecklingsarbete (och annat utvecklingsarbete) samt samverkan med det omgivande samhället. 
 Kvaliteten och den internationella konkurrenskraften skall öka inom högre utbildning och forskning. Den högre utbildningen skall svara mot såväl arbetsmarknadens behov som studenternas efterfrågan. 
 De tillgängliga resurserna skall utnyttjas effektivt för att hålla en så hög kvalitet i verksamheten som möjligt. 
 Utbildningen omfattar såväl grundläggande högskoleutbildning (inkl. fort- och vidareutbildning) som forskarutbildning. Utbild- ningen skall vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet. 
 Den grundläggande högskoleutbildningen har sedan början av  
 1990-talet 
  expanderat kraftigt. Läsåret 2003/04 fanns ca 400 000 studenter registrerade vid svenska universitet och högskolor vilket är nästan en fördubbling av det antal studenter som fanns registrerade 1990/91. Den kraftiga expansionen av grundläggande högskoleutbildning har inneburit att det långsiktiga målet att hälften av en årskull skall ha påbörjat högskolestudier vid 25 års ålder håller på att förverkligas. 
 De resurser som riksdagen tilldelar universitet och högskolor för att bedriva grundläggande högskoleutbildning uppgår under budgetåret 2005 till ca 17 miljarder. 
 Dessa resurser fördelas i enlighet med nuvarande resurstilldel- ningssystem för grundläggande högskoleutbildning som trädde ikraft den 1 juli 1993. Resurstilldelningssystemet var en del av det mål- och resultatsystem som vid denna tidpunkt infördes för högskolans grundutbildning. Resurstilldelningssystemet, som byg- 
 13 
  
 Inledning 
  
 SOU 2005:48 
  
 ger på studenternas efterfrågan och prestationer, har i huvudsak verkat under en period av expansion av grundutbildningen. 
 Under de senaste budgetåren har grundutbildningens omfattning planat ut. Inom vissa områden finns i förhållande till antalet utbjudna utbildningsplatser en brist på studenter. Lärosäten med en tyngdpunkt av utbildningar inom sådana områden riskerar att få sina intäkter reducerade med avsevärda belopp. Detta innebär att delvis nya krav ställs på resurstilldelningssystemet för grund- läggande högskoleutbildning. Det skall kunna verka både när grundutbildningen ökar respektive minskar. Samtidigt ställs också andra krav på resurstilldelningssystemet. Det skall inte bara utgå från studenternas efterfrågan (och prestationer) utan t.ex. också ta hänsyn till arbetsmarknadens behov av högre utbildning, ge bättre förutsättningar för samverkan mellan lärosäten och ge lärosätena stabilare ekonomiska förutsättningar. 
 Det är mot denna bakgrund som regeringen i april 2004 beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av resurstilldelningssystemet för den grundläggande hög- skoleutbildningen. 
 Resultaten av denna översyn inleds med en sammanfattning (kapitel 2). Därefter beskrivs uppdraget och dess genomförande (kapitel 3). En beskrivning och analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem för grundläggande högskoleutbildning finns i kapitel 4 7. En presentation av resurstilldelningssystemen i fyra länder görs i kapitel 8. I kapitel 9 anges några förutsättningar (utöver direktiven) under vilka utredningen arbetat. Utredningens förslag till ett förändrat styr- och resurstilldelningssystem finns i kapitel 10 14. De sistnämnda kapitlen avslutas vart och ett med kortfattade sammanfattningar av förslagen. 
 14 
 2 Sammanfattning 
 Kap 3. Uppdraget 
 Uppdraget har gällt att göra en översyn av resurstilldelnings- systemet för den grundläggande högskoleutbildningen och utifrån denna översyn föreslå eventuella förändringar av nuvarande resurstilldelningssystem. Utredningen kan också föreslå andra åtgärder som bidrar till att uppfylla direktiven. 
 Vi har genomfört uppdraget med stor öppenhet och har fört dialog med såväl universitet och högskolor som ett stort antal andra intressenter för att samla in synpunkter och önskemål samt diskutera förslag till förändringar. 
 Kap 4. Nuvarande styrsystem 
 I kapitel 4 beskrivs nuvarande styrsystem. Där behandlas högskolelag, högskoleförordning, utbildningsuppdragen till universitet och högskolor samt den årliga budgetcykeln. Vi beskriver också Högskoleverkets uppdrag avseende kvalitets- granskning. 
 Kap 5. Nuvarande resurstilldelningssystem 
 I kapitel 5 beskriver vi grunderna i dagens resurstilldelningssystem inklusive de förändringar som ägt rum sedan systemet infördes i samband med högskolereformen 1993. Dagens resurstilldelnings- system är mycket tydligt student- och prestationsbaserat och innebär att respektive lärosäte tilldelas ett anslag för grundläggande högskoleutbildning bestående av summan av ett takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden. Det angivna takbeloppet utgör 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:48 
  
 den högsta ersättningen ett lärosäte kan erhålla och består av ersättning för helårsstudenter och ersättning för helårsprestationer. 
 All grundutläggande högskoleutbildning organiseras i kurser, vilka klassificeras till olika utbildningsområden som har olika ersättningsnivåer. Antalet utbildningsområden är 20 stycken. Ersättningsbeloppen för helårsstudenter respektive helårspresta- tioner per utbildningsområde beslutas årligen i regleringsbrevet avseende anslag för universitet och högskolor. 
 I nuvarande resurstilldelningssystem finns också en möjlighet att utnyttja anslagssparande. Denna möjlighet fungerar så att om ett lärosäte ett visst år inte når upp till sitt takbelopp kan skillnaden mellan takbeloppet och den faktiska ersättningsnivån utnyttjas kommande verksamhetsår. 
 I nuvarande resurstilldelningssystem ingår såsom en komponent att lärosäten under goda år kan bygga upp en reserv av sparade helårsprestationer. Detta sker om ett lärosäte ett visst år har en sådan utbildningsvolym att den ersättning lärosätet fiktivt skulle få ligger över detta års takbelopp. 
 Kap 6. Lärosätenas synpunkter 
 I kapitel 6 redogör vi för universitet och högskolors synpunkter på nuvarande styr- och resurstilldelningssystem samt deras förslag till förändringar av dessa. 
 Majoriteten av lärosätena anser att principerna för det nuvarande resurstilldelningssystemet i stort sett är bra. Det enskilda lärosätets ansvar för beslutsfattandet avseende fördelningen av resurserna inom lärosätet uppskattas liksom förutsättningen att självständigt kunna planera och besluta om sitt utbildningsutbud. En betydande andel av lärosätena anser att systemet fungerar väl vid en expansion men att det är betydligt sämre vid en nedgång, dvs. då studenttillströmningen minskar. 
 Eftersom systemet är helt baserat på studenternas efterfrågan och deras uppnådda prestationsgrad i kombination med att stora kostnadsposter såsom lokal- investerings- och personalkostnader är långsiktiga anses systemet ha en kortsiktig karaktär. Många lärosäten anser därför att tillräckliga stabila ekonomiska förutsätt- ningarna saknas. 
 En basresurs som en komponent i ett nytt resurstilldel- ningssystem föreslås av ett flertal lärosätena. Flertalet föreslår en 
 16 
  
 SOU 2005:48 
  
 Sammanfattning 
  
 översyn av nuvarande utbildningsområden (inklusive de konst- närliga utbildningsområdena) som fördelningsgrund för resurserna. Nästan hälften av lärosätena önskar att nationella uppdrag av specifik karaktär också ges ekonomisk ersättning. 
 Lärosätena kommenterar också att uppdragsperioderna bör vara längre och pekar på tidsperioder om tre alternativt fyra år. Det påpekas också att ett framtida resurstilldelningssystem måste ge stabilare ekonomiska förutsättningar för lärosätena, där situationer avseende såväl vikande studenttillströmning som en snabb expansion av grundutbildningen måste kunna hanteras inom systemet. Ett viktigt inslag i nuvarande styr- och resurstilldel- ningssystem är att det är det enskilda lärosätet som ansvarar för medelsanvändningen och genomförandet av verksamheten. 
 Kap 7. Analys av nuvarande styr- och resurstilldelnings- system 
 I kapitel 7 presenteras analyser av nuvarande styr- och resurstill- delningssystem. Vi presenterar resultat av tidigare genomförda utredningar och utvärderingar. Vi redovisar förändringar av antalet utbildningsområden hos universitet och högskolor. Vi analyserar takbelopp och utfall, sparade helårsprestationer och anslags- sparande. Vi utvärderar också dagens styr- och resurstilldelnings- system med utgångspunkt ifrån utredningen direktiv. 
 Grundutbildningen har i Sverige liksom i stora delar av västvärlden genomgått en mycket kraftig expansion sedan börjat av  
 1990-talet. 
  Totalt uppgår ökningen under perioden 1997 2005 till 55 637 helårsstudenter (HST), vilket motsvarar en ökning med 23 procent. 
 I absoluta tal har ökningen varit störst inom det Samhälls- vetenskapliga utbildningsområdet (17 458 HST), följt av det Tekniska (13 292 HST) och utbildningsområdet Undervisning (9 815 HST). En minskning av antalet helårsstudenter har ägt rum inom några få utbildningsområden, bland annat inom Teologiskt och Farmaceutiskt utbildningsområde. 
 Relativt sett har ökningen (i tur och ordning) varit störst inom utbildningsområdena Media, Design, Undervisning, Idrott och Medicin. 
 Följande slutsatser baseras på analyser av takbelopp och utfall under perioden 1997 2003. 
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:48 
  
 Värdet av den samlade utbildningsvolymen vid landets universitet och högskolor under perioden 1997 2003 stämmer nästan identiskt överens med summan av alla takbelopp under motsvarande period. 
 Betraktas enskilda lärosäten framträder dock en betydligt 
 mer varierad bild. 19 lärosäten har haft en samlad över- produktion under perioden 1997 2003 medan 18 lärosäten haft en underproduktion. 
 Alla lärosäten har under minst två år i perioden 1997 2003 haft en överproduktion. 
 Alla lärosäten utom tre har under minst ett år i perioden 1997 2003 haft en underproduktion. 
 Underproduktionen har för flera lärosäten vissa år varit omfattande. 
 Vi presenterar följande slutsatser baserat på värdet av anslags- sparande under perioden 1997 2003. 
 Den generella betydelsen av anslagssparandet är begränsad eftersom en stor del av anslagssparandet inte kan utnyttjas. Anslagssparandet kan dock vara av stor vikt för enskilda lärosäten. 
 Anslagssparande över den tillåtna tioprocentgränsen (av föregående års takbelopp) har ännu mindre betydelse eftersom en stor del av det tillåtna anslagssparandet inte kunnat utnyttjas. 
 Antalet lärosäten som aldrig haft ett anslagssparande uppgår till 13. 
 Anslagssparandet bör finnas kvar som en del av resurstilldelningssystemet. 
 Vi presenterar följande slutsatser baserat på värdet av sparade helårsprestationer under perioden 1997 2003. 
 Sparade helårsprestationer är en viktig del av resurstilldel- ningssystemet. 
 Alla lärosäten har minst under något år i perioden 1997 2003 kunnat bygga upp en reserv av sparade helårs- prestationer. 
 Alla lärosäten utom fyra har utnyttjat sparade helårs- prestationer under minst ett år. 
 18 
 SOU 2005:48 Sammanfattning 
 Det fiktiva värdet av sparade helårsprestationer över 10 procent av föregående års takbelopp är relativt stort. 
 Resurstilldelningssystemet bör kompletteras med en bestämmelse som gör det möjligt för lärosätena att även kunna utnyttja sparade helårsprestationer över tioprocent- gränsen under perioder med underproduktion. 
 Vi analyserar mål, utbildningsplatser och tillgången på studerande inom naturvetenskap och teknik. Vi konstaterar att även om arbetsmarknaden efterfrågar fler utbildade studenter inom natur- vetenskap och teknik är problemet således inte att lärosätena erbjuder för få utbildningsplatser. Problemet är i stället att eleverna inte väljer naturvetenskapligt/tekniska utbildningar på gymnasiet. Den behörighetsgivande utbildningen i naturvetenskap och teknik (det s.k. basåret) är inte tillräcklig för att öka antalet studenter mer än marginellt. 
 Av jämförelsen ovan framgår tydligt att när lärosätena tilldelas mål för antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik har tillgången på presumtiva studerande från gymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska program inte i tillräcklig grad beaktats. Därmed har dessa målsättningar bidragit till svårigheterna för flera lärosäten att under vissa år nå sina takbelopp. 
 Lärosätena strävar efter och konkurrerar med hög kvalitet i grundutbildningen. Detta innebär starka incitament för lärosätena att kvalitetssäkra och kvalitetsutveckla verksamheten. Lärosätenas ansvar för detta kvalitetsarbete tillsammans med Högskoleverkets kvalitetsutvärderingar fungerar enligt vår uppfattning i huvudsak väl. 
 Lärosätena värdesätter konstruktionen med per capita ersättning och den tydliga relationen till studenternas efterfrågan. Vikten av att resurstilldelningssystemet är så tydligt aktivitets- och presta- tionsbaserat betonas och resursberedningens motiv för detta är fortfarande giltiga. 
 Lärosätena anpassar sitt utbildningsutbud till såväl studenternas efterfrågan som arbetsmarknadens behov. I utvecklingen av utbild- ningsutbudet använder lärosätena underlag som idag produceras av bl.a. Högskoleverket, SCB, Ungdomsbarometern, AMS. Flertalet lärosäten redovisar olika typer av forum/arenor där de träffar före- trädare för arbetsmarknaden för att diskutera nuvarande och framtida kompetensbehov och dess påverkan på utbildnings- utbudet. 
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:48 
  
 Enligt vår uppfattning kan ett resurstilldelningssystem för grundläggande högskoleutbildning, som i huvudsak bygger på dagens principer, inte byggas upp på ett sådant sätt att det inne- håller en direkt komponent för samverkan mellan lärosäten. Däremot kan resurstilldelningssystemet utvecklas så att det skapar bättre förutsättningar för samverkan och minskar incitamenten för konkurrens. Dessutom bör lärosätena initialt kompenseras för de merkostnader som kan uppstå om verksamhet fördelas och flyttas mellan lärosäten. 
 Lärosätena vittnar om att nuvarande resurstilldelningssystem fungerar bra i tider av expansion. De anser också att systemet är kortsiktigt till sin karaktär och att det inte ger tillräckligt långsiktiga ekonomiska förutsättningar för verksamheten. Lärosätena har få kraftfulla verktyg för att ekonomiskt kunna hantera och parera för plötsliga försämringar i studenttill- strömningen och därmed i grundutbildningens intäkter. Det är viktigt att ett nytt resurstilldelningssystem möjliggör stabilare ekonomiska förutsättningar för lärosätena. 
 Vi ser det som angeläget att ett nytt system även fortsättningsvis är delvis direkt prestationsbaserat. Vi tror också att ett fortsatt lokalt beslutsfattande, där lärosätena ansvarar för sin interna resursfördelning, sitt utbildningsutbud och det ekonomiska resul- tatet bäst främjar den ekonomiska effektiviteten för såväl det enskilda lärosätet som nationellt. 
 Kap. 8. Resurstilldelningssystem i några olika länder 
 I kapitel 8 redovisas resurstilldelningssystemen i länderna England, Finland, Norge och Nederländerna. Vi redovisar en jämförande analys av dessa resurstilldelningssystemen. 
 De flesta länder (Finland, Norge och Nederländerna) har ett gemensamt anslag för grundläggande högskoleutbildning och forskning/forskarutbildning. Lärosätena i dessa länder har stor frihet att fördela dessa resurser inom grundutbildningen och mellan grundutbildning och forskning/forskarutbildning givet att natio- nellt fastställda/överenskomna målsättningar för lärosätet nås. 
 Resurstilldelningssystemen i de fyra länderna är antingen studentrelaterat, prestationsrelaterat eller både ock. Samtliga länder har ett resurstilldelningssystem för den grundläggande högskole- 
 20 
  
 SOU 2005:48 
  
 Sammanfattning 
  
 utbildningen som åtminstone till någon del bygger på att utbildningar/ämnen/examina klassificeras till olika kategorier. 
 I resurstilldelningssystemet ingår en bastilldelning i Norge, Finland och Nederländerna. 
 Avslutningsvis kan konstateras och understrykas att i de länder där respektive lärosäte har relativt stort självbestämmande i förhållande till statsmakterna finns också resurstilldelningssystem som till stora delar är student- och/eller prestationsrelaterade. Slutsatsen är att om staten vill ha en stark styrning av grundläggande högskoleutbildning måste detta åtföljas av ett resurstilldelningssystem inom vilket staten står den övervägande ekonomiska risken. Ett sådant resurstilldelningssystem är ett helt annat system än det som utgör en utgångspunkt för våra förslag och en viss tillbakagång till det resurstilldelningssystem som fanns före 1993 års reform. 
 Kap 9. Förutsättningar för arbetet med ett nytt resurs- tilldelningssystem 
 I kapitlet beskrivs kortfattat några av de förutsättningar (utöver utredningens direktiv) under vilka utredningen arbetat. 
 Det konstateras att förutsättningarna för utredningen varit oklara både vad gäller en ny examensstruktur och kategoriseringen av kurser i grund- respektive avancerad nivå. Mot denna bakgrund har det inte varit möjligt för oss att utifrån en ny examensstruktur och nivåindelning presentera förslag som rör det framtida styr- och resurstilldelningssystemet. Denna oklarhet i kombination med utredningens direktiv har också inneburit att vi inte kunnat ta ställning till om anslaget för forskning och forskarutbildning till viss del skall vara beroende av anslaget för grundläggande högskoleutbildning bl.a. för att säkerställa kompetensutvecklingen av lärare. 
 I utredningens förslag till nytt resurstilldelningssystem har vi utgått från att studieavgifter inom den grundläggande högskole- utbildningen för studenter inom  
 EES-området 
  överhuvud taget inte är aktuellt varför vi inte behandlat den aspekten i våra förslag. De direktiv vi fått ger oss heller inte i uppdrag att beakta studieavgifter inom ramen för ett nytt resurstilldelningssystem 
 Ungdomskullarnas storlek och variation ger viktiga förutsätt- ningar för den kontext i vilket ett nytt resurstilldelningssystem 
 21 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:48 
  
 skall verka. Det skiljer ca 40 000 personer mellan det år (2009) när antalet  
 19-åringar 
  i perioden 2003 2018 är som störst och det år (2018) när det är som lägst. 
 Kap 10. Förslag till nytt styrsystem 
 Utredningens huvudsakliga uppgift är att föreslå förändringar i resurstilldelningssystemet för grundläggande högskoleutbildning. Utredningen har därutöver möjlighet att överväga andra åtgärder som bidrar till att utredningens direktiv blir uppfyllda. Mot bakgrund av detta lägger vi fram förslag till förändringar i nuvarande styrsystem. Våra förslag rörande ett nytt styrsystem förändrar inte styrsystemet på ett genomgripande sätt men det är ändå enligt vår mening väsentliga förändringar som föreslås. Förslagen bygger på att nuvarande balans mellan statsmakternas styrning och lärosätenas lokala beslutsfattande bibehålls. 
 De utbildningsuppdrag som regering och riksdag fastställer till respektive lärosäte bör finnas kvar men på ett tydligare sätt än idag omfatta en hel fyraårsperiod. Detta innebär att t.ex. samtliga målsättningar, särskilda åtaganden och ekonomiska villkor på ett tydligare sätt än idag bör avse en hel fyraårsperiod. Därigenom ges lärosätena stabilare ekonomiska förutsättningar. 
 Förstärkta budgetdialoger genomförs under år två och fyra i en given fyraårsperiod. I de budgetdialoger som äger rum under år två analyseras och utvärderas lärosätenas resultat i relation till strategier och målsättningar samtidigt som diskussioner inleds om nya utbildningsdrag för respektive lärosäte avseende den kommande fyraårsperioden. Den förstärkta budgetdialogen som äger rum under år fyra fokuseras på respektive lärosätes utbildningsuppdrag den kommande fyraårsperioden. 
 Utbildnings- och forskningsstrategier bör utarbetas gemensamt i ett och samma dokument och inlämnas under år tre i en given fyraårsperiod till Utbildnings- och kulturdepartementet. Syftet med utbildningsstrategierna är att skapa bättre förutsättningar för respektive lärosäte att planera och utveckla sin grundutbild- ning, skapa bättre underlag för en dialog mellan Utbildnings- och kulturdepartementet och respektive lärosäte om t.ex. framtida utbildningsuppdrag samt att ge Utbildnings- och 
 22 
  
 SOU 2005:48 
  
 Sammanfattning 
  
 kulturdepartementet en samlad bild av grundutbildningen i Sverige. 
 Lärosätena bör ha stor frihet att formulera sina egna utbildnings- och forskningsstrategier. Vissa uppgifter bör dock vara gemensamma för alla lärosäten och formuleras utifrån politiska mål. 
 Utbildnings- och forskningsstrategiernas relation till årsredo- visning och budgetunderlag bör ses över. Utbildnings- och forskningsstrategierna får inte bli en ny form av anslags- framställning. 
 Målet för det totala antalet helårsstudenter är överflödigt, eftersom lärosätenas utfall i förhållande till takbeloppet ger upplysning om lärosätena uppfyllt sin förväntade utbildnings- volym eller inte. 
 Det finns stora risker med att formulera mål för lärosätena av typ antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Vi föreslår således att även detta mål avskaffas. 
 Examensmålen spelar, trots att de inte är kopplade till resurstilldelningen, en viktig roll i styrningen och planeringen av grundutbildningen. Mot denna bakgrund anser vi att examensmålen bör finnas kvar. Examensmålen bör i första hand anges för examina där regering och riksdag vill se en ökning. Antalet examensmål bör precis som i nuvarande styrsystem vara relativt få. 
 Begränsningen för lärosätena av antalet helårsstudenter inom de konstnärliga utbildningsområdena/konstnärliga ersättnings- området bör tas bort eftersom ersättningsbeloppen till det konstnärliga ersättningsområdet i det föreslagna resurstilldel- ningssystemet i förhållande till övriga ersättningsområden kommer att ligga på en jämförbar nivå. 
 Lärosätena bör, utifrån eget material och material som t.ex. arbetsmarknadens parter och Högskoleverket tar fram, göra egna analyser av samhällets och arbetsmarknadens framtida behov och efterfrågan av sådan kompetens som högre utbildning ger. 
 23 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:48 
  
 Utbildnings- och forskningsstrategierna bör i den del som avser analyser av samhällets och arbetsmarknadens framtida behov och efterfrågan innehålla en presentation av vilken typ av analyser man företagit, vilka slutsatser man dragit och hur utbildningsutbudet påverkats av detta. Likaså bör ingå i utbildnings- och forskningsstrategierna att göra uppföljningar och analyser av vilka arbeten som lärosätets studenter erhåller när de träder ut på arbetsmarknaden. 
 För att förmå studenterna att välja utbildningar (med för få sökande) som leder till yrken inom vilket en framtida brist på yrkesutövare kan förutspås bör det övervägas om det (för dessa studenter) är möjligt att avskriva en del av studielånen eller låta någon form av premie utgå. Detta ligger dock utanför vårt uppdrag och bör utredas i särskild ordning. 
 Kap 11. Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
 Utredningens förslag till nytt resursfördelningssystem baseras på utredningens direktiv och utgår från nuvarande resursfördelnings- modell. Utredningens förslag utgår också från den analys av nuvarande resurstilldelningssystem som beskrivs i kapitel 7. Vårt förslag baseras på följande utgångspunkter. 
 Grundläggande högskoleutbildning är till för studenterna. Studenternas val och prioriteringar måste därför beaktas vid framtagandet av ett nytt resurstilldelningssystem 
 Resurstilldelningssystemet skall ge incitament för att all högskoleverksamhet skall bedrivas så effektivt som möjligt. Detta förutsätter ett resurstilldelningssystem som till viss del är prestationsrelaterat. 
 Långsiktig planering av och stabila förutsättningar för verksamheten är några avgörande faktorer för universitets och högskolors möjligheter att på ett bra sätt genomföra och utveckla sin verksamhet. 
 Förändring, utveckling och fortsatta krav på effektivisering av grundutbildningen förutsätter att lärosätena även fortsättnings- vis ges möjlighet att besluta om t.ex. utbildningsutbud och (om)fördelning av resurser. 
 24 
  
 SOU 2005:48 
  
 Sammanfattning 
  
 Ett resurstilldelningssystem som ges alltför många special- lösningar och komponenter blir snabbt oöverskådligt och komplicerat. Därför är enkelhet och transparens tillsammans med att systemet skall upplevas som likvärdigt och rättvist prioriterade förutsättningar när ett nytt resurstilldelnings- system utvecklas. 
 Grundutbildningsanslaget 
 Grundutbildningsanslaget för alla lärosäten består av en del som direkt är student- och prestationsrelaterad och en del som utgör en grundersättning och som indirekt också är student- och prestationsrelaterad. 
 Den del som är direkt student- och prestationsrelaterad begränsas uppåt av ett takbelopp som utgör 65 procent av helheten, dvs. summan av takbeloppet och grundersättningen. En sådan nivå innebär att resurstilldelningssystemet även fortsättningsvis är starkt beroende av studenternas efterfrågan och prestationer. Förslaget innebär dock att student- tillströmningen och studenternas prestationer inte som i dagens system är helt avgörande för ett lärosätes intäkter. 
 Grundersättningen utgör 35 procent av helheten. Grund- ersättningen möjliggör för lärosätena att göra andra priorite- ringar och hänsynstaganden än de som är baserade på studenternas efterfrågan och prestationer. En grundersättning markerar också statsmakternas insikt i att lärosätena har kostnader av långsiktig karaktär. 
 För vissa lärosäten tillkommer en specifik lärosätesresurs. Denna lärosätesresurs omfattar några få lärosäten och är knuten till konstnärliga utbildningsområden samt utbildnings- området Idrott. 
 För några lärosäten ingår i grundutbildningsanslaget också ersättning för särskilda åtaganden av långsiktig karaktär. 
 Sammanfattningsvis gäller för grundutbildningsanslaget till ett visst lärosäte att 
 25 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:48 
  
 Grundutbildningsanslaget = 
 = grundersättning (för alla lärosäten) 
  
 + 
  
 student-/prestationsrelaterad 
  
  ersättning (för alla lärosäten) 
  
 + 
  
 konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs (för vissa lärosäten) 
  
 + 
  
 ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden (för vissa läro- säten) 
  
 Ökningar/minskningar av utbildningsutbud 
 När riksdag eller regering beslutar om ökningar eller minskningar i ett lärosätes utbildningsutbud ökas respektive minskas både takbelopp och grundersättning på ett sådant sätt att grundersättningen och den student- och prestations- relaterade ersättningen även fortsättningsvis utgör 35 procent respektive 65 procent av deras summa. 
 Examenspremie 
 Utredningen avvisar ett resurstilldelningssystem som helt baseras på antalet examina mot bakgrund av bl.a. de skäl som framfördes i Resursutredningen (SOU 1993:3), erfarenheterna från de finländska och nederländska resurstilldelningssystemen samt för- hållandet att detta enligt vår uppfattning skulle kräva en helt annan typ av resurstilldelningssystem. 
 Vi föreslår inte heller att en examenspremie för lärosäten införs som en komponent i resurstilldelningssystemet. 
 Införandet av en examenspremiebaserad komponent i resurs- tilldelningssystemet försämrar både enkelheten och tydligheten i resurstilldelningssystemet. Det skulle missgynna lärosäten med utbildningar som inte nödvändigtvis har som mål att leda till en examen, t.ex. fort- och vidareutbildning. Det kan heller inte uteslutas att lärosäten, för att få tillgång till examenspremien, rekryterar studenter från varandra när dessa är i färd med att avsluta sin utbildning. Dessutom är utfärdandet av ett examens- bevis en administrativ handling och således inte kopplat till själva genomförandet av utbildningen. 
 26 
  
 SOU 2005:48 
  
 Sammanfattning 
  
 Särskilda åtaganden av långsiktig karaktär 
 Särskilda åtaganden av långsiktig karaktär anges även fortsättningsvis i respektive lärosätes utbildningsuppdrag. Antalet särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör begränsas. 
 Vissa särskilda åtaganden bör även fortsättningsvis tilldelas särskilda resurser inom ramen för grundutbildningsanslaget. Andra särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör inte tilldelas särskilda resurser utan finansieras inom ramen för respektive lärosätes grundersättning och takbelopp. Huvud- regeln bör därvid vara att särskilda åtaganden som innebär att ett lärosäte skall bedriva utbildning (t ex småspråk) av ett visst slag skall finansieras genom grundersättning och takbelopp, dvs. inom grundutbildningsanslaget. 
 Det bör utredas vidare vilka småspråk som är av sådant nationellt intresse att de motiverar att ingå i ett långsiktigt särskilt åtagande. Motsvarande genomgång bör göras även inom andra områden, inte minst det naturvetenskapliga. 
 En översyn bör ske även av de långsiktiga särskilda åtagandenas fördelning mellan lärosäten. 
 Särskilda åtaganden av tillfällig karaktär 
 Vid sidan av särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör särskilda åtaganden av tillfällig karaktär finnas. Särskilda åtaganden av tillfällig karaktär kan t.ex. avse utveckling av modeller för samverkan mellan lärosäten, anpassning av ett lärosätes utbildningsutbud till arbetsmarknadens behov eller ett pedagogiskt utvecklingsarbete av nationellt intresse. 
 Vi anser att särskilda åtaganden av tillfällig karaktär men av nationellt intresse bör finansieras ur anslaget Särskilda utgifter för universitet och högskolor efter beslut av regeringen. 
 27 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:48 
  
 Konstnärlig/Idrottslig lärosätesresurs 
 För vissa lärosäten tillkommer en specifik lärosätesresurs. Denna lärosätesresurs omfattar några relativt få lärosäten och är knuten till de konstnärliga utbildningsområdena samt utbild- ningsområdet Idrott. 
 Konstnärlig lärosätesresurs 
 För att få tillgång till den konstnärliga lärosätesresursen föreslår vi att nedanstående villkor skall vara nödvändiga men ej tillräckliga: 
  
 1. 
  
 Har konstnärlig högskoleexamen 
  
 2. 
  
 Hade konstnärligt utbildningsområde 1997 
  
 Villkoren innebär att de lärosäten som under lång tid har haft uppdrag att bedriva konstnärlig utbildning och därmed lång erfarenhet av konstnärlig verksamhet uppfyller de nödvändiga villkoren för att erhålla en konstnärlig lärosätesresurs. 
 För att få en lärosätesresurs skall dessutom berörda lärosäten (om de inte skulle erhålla en lärosätesresurs) förlora mer än 10 Mkr i ersättning (för utbildningar som kategoriserats till de konstnärliga utbildningsområdena) i det nya resurstilldelningssystemet i för- hållande till det nuvarande. 
 Idrottslig lärosätesresurs 
 För att få tillgång till den idrottsliga lärosätesresursen föreslår vi att liknande villkor som för den konstnärliga lärosätes- resursen skall gälla. För att få tillgång till den idrottsliga lärosätesresursen föreslår vi att nedanstående villkor skall vara nödvändiga men ej tillräckliga: 
  
 1. 
  
 Hade idrottslärarexamen 1997 
  
 2. 
  
 Hade idrottsligt utbildningsområde 1997 
  
 Villkoren innebär att de lärosäten som under lång tid har haft uppdrag att bedriva idrottslig utbildning och därmed lång erfarenhet av idrottslig verksamhet uppfyller de nödvändiga 
 28 
  
 SOU 2005:48 
  
 Sammanfattning 
  
 villkoren för att erhålla en konstnärlig lärosätesresurs. (Idrotts- lärareexamen har numera utgått ur examensordningen). 
 För att få en lärosätesresurs skall dessutom berörda lärosäten (om de inte skulle erhålla en lärosätesresurs) förlora mer än 10 Mkr i ersättning (för utbildningar som kategoriserats till utbildnings- området Idrott) i det nya resurstilldelningssystemet i förhållande till det nuvarande. 
 Utbildningsområden ersätts av ersättningsområden 
 Vi föreslår att begreppet Utbildningsområde ersätts av begreppet Ersättningsområde. 
 Med denna förändring vill vi markera att det just är ersättnings- områden, dvs. en indelningsgrund av kurser efter vilken en del av resurstilldelningen till grundläggande högskoleutbildning sker. 
 Vi föreslår vidare att dagens 20 utbildningsområden byts mot 6 ersättningsområden enligt nedanstående sammanställning: 
  
 Ersättningsområde 
  
 Motsvarar följande utbildningsområden 
  
 Humanistiskt 
  
 Humanistiskt, Teologiskt, Juridiskt, Arroyo 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 hällsvetenskapligt 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 Naturvetenskapligt, Tekniskt, Farma 
  
 Tekniskt 
  
 ceutiskt 
  
 Medicinskt 
  
 Medicinskt, Odontologiskt 
  
 Vård 
  
 Vård 
  
 Utbildningsvetenskapligt 
  
 Undervisning, Övrigt, Idrott 
  
 Konstnärligt 
  
 Design, Konst, Musik, Opera, Teater, 
  
 Media, Stuart 
  
 Den föreslagna ordningen med få ersättningsområden blir enklare och tydligare än dagens system med 20 utbildningsområden. Likaså blir den nödvändiga kursklassificeringen lättare att genomföra för de enskilda lärosätena. 
 Nödvändiga förutsättningar för ett konstnärligt ersättnings- område är införandet av en konstnärlig lärosätesresurs (för vissa lärosäten) och att den övre gräns som gäller antalet helårsstudenter inom konstnärliga utbildningsområden tas bort. Utbildnings- 
 29 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:48 
  
 vetenskapligt ersättningsområde förutsätter för vissa lärosäten en idrottslig lärosätesresurs. 
 Ersättningsbelopp 
 Vi presenterar tre förslag som alla påverkar de framtida ersättningsnivåerna för helårsstudenter och helårsprestationer: 
  
 1. 
  
 Sex ersättningsområden ersätter 20 utbildningsområden 
  
 2. 
  
 Den student- och prestationsrelaterade ersättningen utgör 65 procent av summan grundersättning och student- och prestationsrelaterad ersättning 
  
 3. 
  
 Ersättningsbeloppen för helårsstudenter respektive helårs- prestationer utgör båda 50 procent av deras summa för alla ersättningsområden 
  
 En beräkning av ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer för de nya ersättningsområdena görs utifrån de ersättningsbelopp som gällde 2005 för de olika utbildnings- områdena. 
 Kursklassificering 
 Vår utgångspunkt är att en nationellt beslutad klassificering av ämnen eller utbildningsprogram skulle försvåra för lärosätena att profilera och utveckla sitt utbildningsutbud. 
 Vi anser att ett fortsatt lokalt beslutsfattande om kursklassi- ficering bäst gynnar grundutbildningens utveckling. Eftersom detta i princip förutsätter en klassificering baserad på ämnesinnehåll så föreslår vi att denna modell bibehålls. 
 För att öka enhetligheten och därmed trovärdigheten föreslår vi att lärosätets beslut om kursklassificering fastställs av lärosätets rektor på förslag från t.ex. fakultetsnämnder (motsvarande) och/eller institutioner. 
 30 
  
 SOU 2005:48 
  
 Sammanfattning 
  
 Ekonomisk stabilitet 
 Sparade helårsprestationer 
 Vi anser att begreppet Sparade helårsprestationer är missvisande då reserven i praktiken byggts upp utifrån såväl helårsstudenter som helårsprestationer. Vi föreslår därför att begreppet Sparade helårsprestationer ersätts av Överproduktion. 
 Vi föreslår vidare att i stället för att som nu begränsa överproduktionen till tio procent av föregående års takbelopp begränsningen i stället bör formuleras så att högst tio procent av innevarande års takbelopp får utnyttjas av den tidigare uppbyggda reserven (som således kan byggas upp obegränsat). 
 Förslaget innebär således att begränsningen om 10 procent flyttas från föregående år till innevarande år. Effekten av detta förslag blir att lärosätena kan fördela all överproduktion till kommande verksamhetsår utan att någonting går förlorat. 
 Anslagssparande 
 I nuvarande resurstilldelningssystem finns en möjlighet att utnyttja ett anslagssparande (= outnyttjat takbelopp) som får uppgå till högst tio procent av föregående års takbelopp. De år som anslagssparandet kan utnyttjas tar lärosätet hem en ersättning som uppgår till summan av aktuellt års takbelopp och utnyttjat anslagssparande. 
 Myndigheter får normalt enligt anslagsförordningen disponera ett anslagssparande om högst 3 procent av anslagets storlek. Grundläggande högskoleutbildning har således ett undantag från den normala begränsningsregeln. Detta beror bl.a. på att det anslagssparande som uppkommer på grund av ett icke utnyttjat takbelopp är av en annan typ än anslagssparandet inom övrig stats- förvaltning som normalt uppkommer genom minskade kostnader. 
 Vi har bedömt att det inte är realistiskt med ett högre anslagssparande än tio procent (av föregående års takbelopp) eftersom anslagen till grundutbildning redan idag har en undantagsregel som möjliggör ett större anslagssparande än vad 
 31 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:48 
  
 som är det normala för statliga anslag. Vi föreslår således att nuvarande regler bibehålls. 
 Avräkning och dämpningsfaktorer 
 Grundutbildningsanslaget föreslås precis som nu utbetalas i tolftedelar till respektive lärosätes räntekonto i Riksgälden. 
 Den del av grundutbildningsanslaget som avser grundersättning och för vissa lärosäten även den konstnärliga/idrottsliga lärosätesresursen samt ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden behöver inte avräknas vid årets slut utan utgör en ersättning respektive lärosäte får ett givet år oberoende av utbildningsvolym 
 Den del av grundutbildningsanslaget som motsvarar den student- och prestationsrelaterade ersättningen avräknas vid årets slut när det slutliga antalet helårsstudenter och helårsprestationer (fördelade på ersättningsområden) före- ligger. 
 Vi föreslår en dämpningsregel vid avräkning enligt följande: 
 Om årets utfall är större än eller lika med medelvärdet av utfallet de senaste tre åren erhålles årets utfall vid avräkningen. 
 Om årets utfall är mindre än medelvärdet av utfallen de senaste tre åren erhålles medelvärdet vid avräkningen. 
 Om ett lärosäte har möjlighet att utnyttja en från tidigare år uppkommen överproduktion bör följande gälla: 
 Först bestäms hur stort belopp som ett givet lärosäte får avräkna enligt huvudregeln ovan. Det belopp som får avräknas enligt huvudregeln får högst uppgå till lärosätets takbelopp för det år som betraktas. Någon hänsyn tas i detta skede inte till ett eventuellt utnyttjande av en under tidigare år uppkommen överproduktion. 
 Därefter konstateras om lärosätet har en under tidigare år uppkommen överproduktion. Om det belopp som lärosätet får avräkna enligt huvudregeln är lägre än lärosätets takbelopp för det aktuella året får lärosätet utnyttja hela eller en del av den under tidigare år uppkomna överproduktionen så att som mest tak- beloppet kan avräknas. 
 32 
  
 SOU 2005:48 
  
 Sammanfattning 
  
 Om ett lärosäte har möjlighet att utnyttja en från tidigare år uppkommet anslagssparande bör följande gälla: 
 Först bestäms hur stort belopp som ett givet lärosäte får avräkna enligt huvudregeln ovan. 
 Om det belopp som enligt huvudregeln får avräknas är lika med lärosätets takbelopp kan ett under tidigare år uppkommet anslagssparande utnyttjas. Detta förutsätter att lärosätet det aktuella året har en utbildningsvolym som till sitt värde överstiger detta års takbelopp. 
 Kap 12. Konsekvenser för lärosäten 
 I kapitlet beskrivs konsekvenserna för lärosätena vid övergången från nuvarande resurstilldelningssystem till det av utredningen föreslagna. 
 Vi anser att det utifrån de förslag till ett nytt resurstill- delningssystem som vi presenterar inte finns anledning att revidera storleken på de resurser som respektive lärosäte disponerar för att bedriva grundläggande högskoleutbildning. Storleken på respektive lärosätes grundutbildningsanslag bör således inte förändras i samband med övergången från det nuvarande till det föreslagna resurstilldelningssystemet. 
 I kapitlet jämförs också lärosätenas ersättning (inklusive avräkning) i det föreslagna resurstilldelningssystemet med ersättningen i det nuvarande. Jämförelsen utgår från de sex nya ersättningsområden som vi föreslår. Antalet helårsstudenter och helårsprestationer avser med ett undantag uppgifter rörande verksamhetsåret 2003. Undantaget utgörs av de konstnärliga utbildningsområdena där det högsta antalet helårsstudenter och helårsprestationer som enligt reglerings- brev får avräknas 2005 till konstnärlig ersättningsnivå utgör beräkningsgrund (gäller samtliga lärosäten med konstnärligt utbildningsområde exklusive de konstnärliga högskolorna i Stockholm). De nationella ersättningsbelopp som används i jämförelsen avser 2005. 
 Konsekvenserna för lärosätena vid övergången från det nuvarande resurstilldelningssystemet till det föreslagna blir små. 
 33 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:48 
  
 Kap 13. Övergångsbestämmelser 
 I kapitlet beskrivs övergångsbestämmelser till ett nytt resurstilldelningssystem. Övergångsbestämmelserna omfattar lärosätenas grundutbildningsanslag och möjligheter till avräkning, överproduktion, anslagssparande samt rätten till utbildningsområden. 
 Nivån på lärosätenas grundutbildningsanslag bör inte förändras vid övergången till det föreslagna resurstilldelningssystemet, bl.a. mot bakgrund av att skillnaden i ersättningsbelopp för respektive lärosäte (t ex vid avräkning) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet är relativt liten. 
 Värdet av tidigare sparade helårsprestationer inom ramen för den tillåtna överproduktionen (maximalt 10 procent av föregående års takbelopp) bör utgöra samma andel av takbeloppet i nuvarande respektive föreslaget resurstill- delningssystem. Eftersom takbeloppet i det föreslagna resurstilldelningssystemet reduceras till 65 procent av helheten bör alltså värdet av överproduktionen reduceras till 65 procent vid övergången till det nya resurstilldelningssystemet. 
 Värdet av tidigare tillåtet (maximalt 10 procent av föregående års takbelopp) anslagssparande bör utgöra samma andel av takbeloppet i nuvarande respektive föreslaget resurstilldel- ningssystem. Eftersom takbeloppet i det föreslagna resurstill- delningssystemet reduceras till 65 procent av helheten bör alltså anslagssparandet reduceras till 65 procent vid övergången till det nya resurstilldelningssystemet. 
 Den nya avräkningsregeln, som innebär att årets utfall jämförs med de tre senaste årens utfall, används redan första året som det nya resurstilldelningssystemet tillämpas. 
 Med utgångspunkt i nuvarande utbildningsområden föreslås också i kapitlet hur de nya ersättningsområdena bör fördelas till respektive lärosäte. 
 34 
  
 SOU 2005:48 
  
 Sammanfattning 
  
 Kap 14. Tidpunkt för införandet av ett nytt resurstilldelningssystem 
 I kapitlet föreslås att förslaget till nytt resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning tillämpas fr.o.m. verksamhetsåret 2007. Om så sker kan det nya resurstilldelningssystemet etableras under en period med god tillgång på studerande. 
 35 
 3 Uppdraget 
  
 3.1 
  
 Direktiv 
  
 Uppdraget har gällt att göra en översyn av resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskole- utbildningen och utifrån denna översyn föreslå eventuella förändringar av nuvarande resurstilldelningssystem. Utredningen har även haft möjligheten att föreslå andra åtgärder som bidrar till att uppfylla direktiven. Utgångspunkten för uppdraget var att åstadkomma ett resurstilldelningssystem som möjliggör ett utbildningsutbud med hög kvalitet som efterfrågas av såväl studenter som arbetsmarknad. 
 Grundprincipen vid införandet av nuvarande resurstilldel- ningssystem var att lärosätena förväntades anpassa utbudet till studenternas efterfrågan. Ett resurstilldelningssystem som baseras på såväl antalet studenter som studenternas prestationer kan dock vara svårt att kombinera med kravet på att utbildningsutbudet skall anpassas till arbetsmarknadens behov. Om studenterna inte efterfrågar utbildningar som är angelägna ur arbetsmarknadens perspektiv leder detta till att lärosätenas intäkter minskar. Resurstilldelningssystemet skall tillgodose lärosätenas behov av långsiktig planering så att de ekonomiska effekterna av en förändrad efterfrågan från studenterna blir hanterbara. 
 Uppdraget innebar således att göra en översyn av om nuvarande resurstilldelningssystem för den grundläggande högskole- utbildningen fungerar tillfredsställande när samtidigt större hänsyn har tagits till att anpassa lärosätenas utbildningsutbud till arbetsmarknadens behov. 
 37 
  
 Uppdraget 
  
 SOU 2005:48 
  
 Utifrån denna översyn skall uppdraget resultera i förslag till eventuella förändringar av resurstilldelningssystemet eller till andra åtgärder som ger möjlighet att 
 bedriva utbildning av hög kvalitet, 
 ta fortsatt hänsyn till studenternas efterfrågan, 
 tillgodose arbetsmarknadens behov på såväl kort som lång sikt, 
 tillgodose lärosätenas behov av stabila ekonomiska förutsättningar, 
 bedriva utbildningssamverkan mellan universitet och högskolor, t ex genom distansutbildning och 
 ge incitament för att all högskoleverksamhet skall bedrivas så effektivt som möjligt, såväl för det enskilda lärosätet som totalt för landet. 
 Det framtida resurstilldelningssystemet för grundläggande hög- skoleutbildning skall vara tydligt, förutsägbart samt lätt att genom- skåda även om dimensioneringen förändras över tid. 
 Kunskap om utvecklingen av resursfördelningssystem i några jämförbara länder skall inhämtas. 
 Enligt direktiven skall utredningsarbetet, som skall bedrivas i samråd med universitet och högskolor, vara slutfört och redovisat senast den 15 mars 2005 (bilaga 1). 
  
 3.1.1 
  
 Förlängning av uppdraget 
  
 Den 17 februari 2005 beslutade regeringen att förlänga tiden för uppdragets genomförande. Enligt detta beslut skall utrednings- arbetet vara slutfört och redovisat senast den 27 maj 2005 (bilaga 2). 
  
 3.1.2 
  
 Oförändrad resursnivå 
  
 Generellt gäller för statliga utredningar att de förslag som presenteras skall rymmas inom en i förhållande till utgångsläget oförändrad resursnivå. 
 38 
  
 SOU 2005:48 
  
 Uppdraget 
  
 3.1.3 
  
 Övrigt 
  
 Direktiven innehåller inga krav på att hänsyn skall tas till den framtida examensstrukturen inom grundläggande högskole- utbildning. Orsaken till detta är att något beslut om en ny examensordning ännu inte fattats. 
 Direktiven innehåller inte heller några krav på ett resurstill- delningssystem som förutsätter en nationellt bestämd fördelning och dimensionering av grundutbildningen. 
 Någon anmodan till direkt koppling till resursfördelnings- systemet för forskning/forskarutbildning finns inte heller. 
  
 3.2 
  
 Parallella uppdrag av intresse 
  
 3.2.1 
  
 Anpassning av utbildningsutbud till arbetsmarknadens behov 
  
 Regeringen gav den 22 april 2004 Högskoleverket i uppdrag att beskriva utbildningsutbudets anpassning till arbetsmarknadens behov som underlag för lärosätenas planering av utbildnings- utbudet samt för regeringens utbildningsuppdrag till universitet och högskolor. Högskoleverket presenterade en första rapport Arbetsmarknad och högskoleutbildning 2004 i december 2004. 
  
 3.2.2 
  
 Utökat studieår 
  
 Regeringen gav den 8 juli 2004 Högskoleverket i uppdrag att analysera förutsättningarna för ett utökat studieår i syfte att möjliggöra studier med kortare studietid och effektivisera använd- ningen av lärosätenas resurser. Utredningsuppdraget redovisades till regeringen i februari 2005. 
  
 3.2.3 
  
 Studieavgifter 
  
 Regeringen tillsatte (22 december 2004) en särskild utredare med uppgift att föreslå en ordning som innebär att statliga universitet och högskolor skall ta ut avgifter av studenter från länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Utrednings- uppdraget skall redovisas senast den 31 januari 2006. 
 39 
  
 Uppdraget 
  
 SOU 2005:48 
  
 3.3 
  
 Uppdragets genomförande 
  
 Utredningsuppdraget har genomförts av prorektorn vid Mittuniversitetet Smith. Sekreterare har varit Lawson, planeringsdirektör vid Linköpings universitet. 
 Utredaren förordnades den 14 maj 2004 medan sekreteraren förordnades den 15 augusti 2004. 
  
 3.3.1 
  
 Möten med sakkunniga 
  
 Som sakkunniga till utredningen förordnandes kanslirådet Torres, Utbildnings- och kulturdepartementet, ämnesrådet Walker, Utbildnings- och kulturdepartementet och departe- mentssekreterare Rogers, Finansdepartementet. Den sistnämnda avsade sig uppdraget som sakkunnig  
 2004-12-08 
  på grund av ändrade arbetsuppgifter. I stället förordnades departe- mentssekreterare Watson, Finansdepartementet, som sak- kunnig. 
 Utredningen har haft åtta möten med de sakkunniga. 
  
 3.3.2 
  
 Möten med lärosäten 
  
 Rektorerna vid landets universitet och högskolor inbjöds  
 2004-06- 
  21 att lämna synpunkter på nuvarande resurstilldelningssystem samt förslag som kan ligga till grund för ett framtida resurs- tilldelningssystem (bilaga 3). 
  
 3.3.2.1 
  
 Idéseminarier 
  
 Samtliga universitet och högskolor inbjöds  
 2004-09-22 
  att under november 2004 delta i idéseminarier med syfte att fördjupa diskussionen rörande för- och nackdelar med nuvarande resurs- tilldelningssystem och utveckla förslag som skulle kunna utgöra utgångspunkt för ett nytt. 
 Idéseminarierna anordnandes vid fem tillfällen enligt följande: 
 40 
  
 SOU 2005:48 
  
 Uppdraget 
  
 10 november 2004 på Dramatiska institutet: 
 Deltagare: Företrädare för Danshögskolan, Dramatiska institutet, Konstfack, Kungliga Konsthögskolan, Kungliga Musikhögskolan, Operahögskolan, Teaterhögskolan och Idrottshögskolan. 
 10 november 2004 på Stockholms universitet: 
 Deltagare: Företrädare för högskolan på Gotland, högskolan i Gävle, högskolan i Skövde, Karolinska institutet, Kungliga Tekniska högskolan, Lärarhögskolan i Stockholm, Mälardalens högskola, Stockholms universitet, Södertörns högskola och Uppsala universitet. 
 11 november 2004 på Umeå universitet 
 Deltagare: Företrädare för högskolan i Dalarna, Luleå tekniska universitet, Mittuniversitetet och Umeå universitet. 
 22 november 2004 på Lunds universitet 
 Deltagare: Företrädare för Blekinge tekniska högskola, högskolan i Kalmar, högskolan i Kristianstad, Malmö högskola, Lunds universitet och Växjö universitet. 
 23 november på Göteborgs universitet 
 Deltagare: Företrädare för Chalmers tekniska högskola, Göteborgs universitet, högskolan i Borås, högskolan i Halmstad, högskolan i Jönköping, högskolan i Trollhättan/Uddevalla. 
 Lärosätenas representanter på idéseminarierna framgår av bilaga 4. 
  
 3.3.2.2 
  
 Informationsmöten 
  
 Landets universitet och högskolor inbjöds  
 2005-02-07 
  till fortsatt dialog om det framtida resurstilldelningssystemet. Dessa informationsmöten ägde rum enligt följande: 
 22 februari 2005 på Dramatiska institutet 
 Deltagare: Företrädare för Danshögskolan, Dramatiska institutet, Konstfack, Kungliga Konsthögskolan, Kungliga Musikhögskolan, 
 41 
  
 Uppdraget 
  
 SOU 2005:48 
  
 Operahögskolan, Teaterhögskolan, Idrottshögskolan och Sveriges Förenade studentkårer (SFS). 
 22 februari 2005 på Stockholms universitet 
 Deltagare: Företrädare för högskolan i Dalarna, högskolan på Gotland, Karolinska institutet, Linköpings universitet, Lärarhög- skolan i Stockholm, Mälardalens högskola, Stockholms universitet, Södertörns högskola, Uppsala universitet och Örebro universitet. 
 23 februari 2005 på Arlanda 
 Deltagare: Företrädare för Kungliga Tekniska högskolan, Luleå tekniska universitet, Mittuniversitetet och Umeå universitet. 
 2 mars 2005 på Lunds universitet 
 Deltagare: Företrädare för högskolan i Kalmar, högskolan i Kristianstad, Malmö högskola, Lunds universitet, Växjö universitet och Sveriges förenade studentkårer, SFS. 
 3 mars 2005 på Göteborgs universitet 
 Deltagare: Företrädare för Chalmers tekniska högskola, Göteborgs universitet, högskolan i Borås, högskolan i Halmstad, högskolan i Jönköping, högskolan i Skövde, högskolan i Trollhättan/Uddevalla och Karlstads universitet. 
 Lärosätenas representanter på informationsmötena framgår av bilaga 4. 
  
 3.3.3 
  
 Möten med Sveriges förenade studentkårer, SFS 
  
 Utredningen har haft fortlöpande kontakt med vice ordföranden i Sveriges förenade studentkårer och totalt har fem möten ägt rum. SFS har dessutom deltagit vid två av de informationsmöten som ägt rum med företrädare för lärosätena. 
 42 
  
 SOU 2005:48 
  
 Uppdraget 
  
 3.3.4 
  
 Möten med andra intressenter 
  
 Utredningen har vidare haft överläggningar med företrädare av stor betydelse för universitet och högskolor såsom Högskoleverket (HSV), Sveriges universitets- och högskoleförbund (SUHF), Sveriges universitetslärarförbund (SULF), Civilingenjörsförbundet (CF), Sveriges industritjänstemannaförbund (SIF), Civil- ekonomernas riksförbund, Svenskt näringsliv, Teknikföretagen, Landstings- och kommunförbunden och Samverkansdelegationen. 
 Utredningen har också gjort avstämningar med utredningarna om Anpassning av utbildningsutbud till arbetsmarknadens behov, utökat studieår och studieavgifter för studenter utanför EES- området. 
  
 3.3.5 
  
 Internationella utblickar 
  
 Utredningen har genomfört studieresor till England, Finland, Nederländerna och Norge för att studera respektive lands resurstilldelningssystem. I samtliga länder utom England har överläggningar skett med företrädare för utbildningsdepartement (motsv.). I England träffade utredningen företrädare för HEFCE (Higher Education Funding Council in England). 
 43 
 4 Nuvarande styrsystem 
  
 4.1 
  
 Högskolelag och högskoleförordning 
  
 Universitet och högskolors organisation och verksamhet regleras i högskolelagen och högskoleförordningen. 
 Riksdagen beslutar om högskolelagen. I högskolelagen finns övergripande bestämmelser om bland annat högskolornas organi- sation, lärare, studenter samt verksamhet (som bland annat inkluderar övergripande målsättningar för grundläggande högskole- utbildning). 
 Regeringen beslutar om högskoleförordningen. I denna föreskriver regeringen, med utgångspunkt i högskolelagen, ytterligare bestäm- melser för högskolorna. De bestämmelser som avser grundläggande högskoleutbildning reglerar bland annat vilka examina som får avläggas. 
 Högskoleverket beslutar vid vilka universitet och högskolor dessa examina får avläggas. Högskoleverkets beslut avser såväl generella examina som yrkesexamina. I högskolelagen föreskrivs Högskoleverkets mandat att anmoda ett lärosäte att avhjälpa brister om det inte längre finns förutsättningar att utfärda en tidigare godkänd examen. Om bristerna inte åtgärdas har Högskoleverket rätt att besluta att lärosätet inte längre får utfärda den examen som bristerna avser. 
  
 4.2 
  
 Regleringsbrev och utbildningsuppdrag 
  
 Regeringen utfärdar årligen med utgångspunkt från budgetpropositionen regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor. I regleringsbrevet anges utbildningspolitiska mål och mål för de olika verksamhetsområdena, resultat- och återrapporteringskrav samt de finansiella förutsättningarna för lärosätena. 
 45 
  
 Nuvarande styrsystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Vi fokuserar fortsättningsvis på de delar i regleringsbrevet som behandlar den grundläggande högskoleutbildningen. Det regle- ringsbrev som universitet och högskolor erhåller från regering och riksdag innehåller mål av övergripande politisk natur såsom att Sverige skall vara en ledande kunskapsnation som präglas av hög kvalitet och livslångt lärande för tillväxt och rättvisa. 
 Regleringsbrevet innehåller också utbildningsuppdrag till respek- tive lärosäte. I detta uppdrag anges konkreta mål och resultatkrav avseende grundläggande högskoleutbildning. Av utbildnings- uppdraget framgår lärosätets grundutbildningsanslag (inkl. takbelopp) för det aktuella året. Takbeloppet uttrycker den maxi- mala ersättningsnivån ett lärosäte kan erhålla från helårsstudenter och helårsprestationer, dvs. takbeloppet uttrycker storleken på lärosätets grundutbildningsvolym. T.o.m. 2004 angavs såväl takbelopp som det totala antalet helårsstudenter. Under 2005 anges enbart takbeloppet som ram och mål för utbildningsvolymen. För närvarande anges också förväntningar på minsta antalet helårs- studenter inom naturvetenskap och teknik. 
 Flertalet lärosäten har också examensmål för ett fåtal yrkes- examina. Tidigare fanns också ett mål för antalet magisterexamina. Examensmålen anges för en fyraårsperiod. Målen avser utbildningar där regering och riksdag i första hand ur ett samhällsperspektiv vill se en ökning. Dessutom finns riktningsangivelser som innebär att antalet avlagda examina (alternativt utbildningar) med en viss inriktning (t ex teknik) bör öka (eller minska). 
 I utbildningsuppdragen anges också uppdrag i form av särskilda åtaganden. Särskilda åtaganden är preciserade uppgifter som berört lärosäte skall svara för. De särskilda åtagandena är av skiftande karaktär och kan vara allt ifrån uppdrag avseende utbildning i språk till drift av en tandvårdscentral. Åtagandena förväntas ibland genomföras inom ramen för takbeloppet men kan i vissa fall ge särskild ersättning. 
 Regleringsbrevet anger inom vilka utbildningsområden som respektive lärosäte får avräkna ersättning, den s.k. krysslistan. Dessutom anges storleken på ersättningsnivåerna för helårs- studenter och helårsprestationer för de olika utbildningsområdena. 
 För lärosäten med konstnärligt utbildningsområde (exklusive de konstnärliga högskolorna i Stockholm) anges dessutom i respektive utbildningsuppdrag en övre gräns för det antal helårsstudenter (och därmed helårsprestationer) lärosätet under det aktuella året har rätt att utbilda med konstnärlig ersättning. 
 46 
  
 SOU 2005:48 
  
 Nuvarande styrsystem 
  
 Utbildningsuppdraget och huvuddelen av återrapporterings- kraven, undantaget examensmålen, anges endast på årlig basis. 
  
 4.3 
  
 Högskoleverkets kvalitetsgranskningar 
  
 I förordningen för Högskoleverket regleras att Högskoleverket skall granska kvaliteten i grundläggande högskoleutbildning och forskarutbildning, utvärdera universitetens och högskolornas kvalitetsarbete och följa upp resultaten av de utvärderingar som genomförs. Uppdraget genomförs bland annat genom att kvaliteten i alla utbildning som leder till generella examina eller yrkesexamina samt forskarutbildning granskas under en sexårs- period. I dessa utvärderingar granskas också examensrätter. Högskoleverkets stödjande och främjande roll i att förbättra verksamheternas kvalitet finns också framskrivet i förordningen. 
  
 4.4 
  
 Årscykel 
  
 Den årliga budgetcykeln omfattar årsredovisning, budgetunderlag och delårsrapport. Dessa dokument används av regeringskansliet inför arbetet med vårpropositioner och budgetpropositioner och utgör underlag för budgetdialogerna mellan Utbildnings- och kulturdepartementet och respektive lärosäte. 
 Årsredovisningen är en årlig avrapportering av lärosätets mål- och resultatuppfyllnad från föregående verksamhetsår. Årsredovi- sningen innehåller såväl ekonomisk som verksamhetsmässig resultatredovisning. På senare tid har det blivit mer vanligt förekommande att det i samband med årsredovisningen även sker avrapportering av speciellt slag såsom exempelvis lärosätenas samverkansuppgift och kvalitetsarbete. 
 Budgetunderlaget redovisar lärosätets förslag (det s.k. noll- förslaget) till intäkts- och kostnadsutveckling för de tre närmast följande budgetåren. Budgetunderlaget innehåller också inom ramen för ett utökningsförslag lärosätenas önskemål om hur de anslagsfinansierade verksamheterna bör utvecklas under samma tidsperiod. 
 Lärosätena avlämnar årligen en delårsrapport (per den 30 juni det aktuella året)som i första hand avser ekonomisk redovisning. 
 47 
  
 Nuvarande styrsystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Utbildnings- och kulturdepartementet genomför årligen budget- dialoger med varje enskilt lärosäte. På dessa dialoger diskuteras grundutbildning, forskning/forskarutbildning och samverkans- uppgiften ofta med utgångspunkt i lärosätets årsredovisning och budgetunderlag. Normalt fokuseras också särskilda frågeställningar såsom exempelvis jämställdhetsarbete, rekrytering eller särskilda utbildningsbehov. Lärosätet initierar också egna lärosätesspecifika frågeställningar. 
 Regeringen inhämtar vart fjärde år forskningsstrategier från varje enskilt lärosäte som underlag för den kommande forsknings- politiska propositionen. 
  
 4.5 
  
 Myndighetskapital 
  
 Flera lärosäten har tagit upp myndighetskapitalet som en förutsättning för långsiktighet. Lärosätena har redovisat en föreställning om att enbart 10 procent av omsättningen får utgöras av myndighetskapital utan risk för indragning. 
 Utredningen har inhämtat kunskap om de förutsättningar som gäller och funnit att någon  
 10-procentsgräns 
  för myndighetskapital inte föreligger, dvs. det finns ingen procentuell gräns för hur stort myndighetskapitalet får vara. Dock gäller enligt regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor ett redovisningskrav om det ackumulerade myndighetskapitalet överstiger 10 procent av verksamhetens totala kostnader under det senast redovisade räkenskapsåret. Redovisningskravet innebär krav på redovisning av hur myndighetskapitalet har uppstått och hur det skall användas. 
 För avgiftsfinansierad verksamhet gäller enligt avgiftsförord- ningen att en myndighet får disponera avgiftsinkomster endast efter bemyndigande av regeringen (undantagna är de avgifts- inkomster som avses i 4 och 15 §§ i avgiftsförordningen). 
 En myndighet som får disponera inkomster från en avgiftsbelagd verksamhet skall enligt kapitalförsörjningsförordningen balansera räkenskapsårets resultat i ny räkning. Uppgår det ackumulerade överskottet till mer än 10 procent av den avgiftsbelagda verksam- hetens omsättning under räkenskapsåret, skall myndigheten till regeringen lämna ett förslag om hur hela överskottet skall disponeras. Har det uppkommit ett underskott i en avgiftsbelagd verksamhet och täcks detta inte av ett balanserat överskott från 
 48 
 SOU 2005:48 Nuvarande styrsystem 
 tidigare räkenskapsår, skall myndigheten lämna ett förslag till regeringen om hur underskottet skall täckas. 
 49 
  
 5 
  
 Nuvarande resurstilldelningssystem 
  
 5.1 
  
 Grunderna i nuvarande resurstilldelningssystem 
  
 Det nuvarande resurstilldelningssystemet presenterades i propositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363). Resurstill- delningssystemet var en del av högskolereformen 1993 som syftade till att få en ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan statsmakterna och universitet och högskolor. Systemet innebar en ökad frihet för lärosätena att besluta om studieorganisation, utbildningsutbud, antagning av studenter och disposition av resurser. I prop. 1992/93:169 (s. 3) skrivs: Inom dessa vida ramar har universitet och högskolor inte bara rätt att besluta om utbildningsutbudet utan också en skyldighet att genom en ständigt pågående omprioritering förnya och utveckla den utbildning som erbjuds.. Detta skulle enligt propositionen leda till en mångfald i utbildningsutbudet och en bättre anpassning av utbildningsutbudet till studenternas efter- frågan. Men också en effektivisering av utbildningen samtidigt som kvaliteten förväntades upprätthållas på en hög nivå. 
 Resurstilldelningssystemet innebar att respektive lärosäte till- delades ett anslag för grundläggande högskoleutbildning bestående av summan av ett takbelopp och ersättning för särskilda åtaganden. Det angivna takbeloppet utgjorde den högsta ersättningen ett lärosäte kunde erhålla och bestod av ersättning för helårsstudenter (studentpeng) och ersättning för helårsprestationer. Lärosätenas tilldelning av resurser var således baserade på antalet studenter och deras prestationer. Antalet helårsstudenter på en kurs beräknades som antalet studenter som påbörjat studier på kursen multiplicerat med kursens poäng dividerat med 40. Antalet helårsprestationer beräknades som antalet godkända poäng för samtliga studenter på kursen dividerat med 40. 
 Resurstilldelningssystemet med sin tydliga prestationsersättning förväntades ge en utformning av lärarstödet som gav studenterna 
 51 
  
 Nuvarande resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 bättre förutsättningar till framgång i sina studier. Att per capita ersättningen var enhetlig för likartad utbildning för alla lärosäten skulle borga för ett rättvist och förutsägbart system. 
 När resurstilldelningssystemet infördes inför verksamhetsåret 1993/94 utgjorde (exklusive de konstnärliga och idrottsliga utbildningsområdena) ersättningen för helårsstudenter 40 procent och ersättningen för helårsprestationer 60 procent av per capitaersättningen. För de konstnärliga och idrottsliga utbildnings- områdena utgick endast ersättning för helårsstudenter, individuellt beräknad för var och en av de berörda universiteten och högskolorna. 
 De utbildningsområden som kom att tillämpas motsvarade de traditionella fakultetsområdena, undervisnings- och vårdutbild- ningsområdena, de konstnärliga områdena samt ett utbildnings- område som benämndes som Övrigt. Dåvarande ersättningsnivåer fördelades på respektive utbildningsområde enligt nedanstående Tabell 5.1. 
 52 
 SOU 2005:48 Nuvarande resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 5.1 
  
 Ersättningsnivåerna (kr) för 1993/94 fördelade på utbildnings- 
  
 områden 
  
 Utbildningsområde 
  
 Ersättning per 
  
 Ersättning per 
  
 helårsstudent 
  
 helårsprestation 
  
 Humanistiskt 
  
 7 300 
  
 14 200 
  
 Teologiskt 
  
 Juridiskt 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 18 700 
  
 33 500 
  
 Tekniskt 
  
 Farmaceutiskt 
  
 Vård 
  
 Odontologiskt 
  
 22 000 
  
 35 800 
  
 Medicinskt 
  
 37 700 
  
 60 100 
  
 Undervisning 
  
 20 500 
  
 33 200 
  
 Övrigt 
  
 16 100 
  
 26 500 
  
 För de konstnärliga och idrottsliga utbildningsområdena utgick endast ersättning för helårsstudenter, individuellt beräknad för vart och ett av berörda lärosäten. 
 De viktigaste förändringarna i övrigt framgår nedan. 
  
 5.2 
  
 Ersättning för lokaler och lånefinansierade anläggningstillgångar 
  
 Ersättning för lokaler hade t.o.m budgetåret 1993/94 funnits inom ett särskilt lokalanslag. Pittman. budgetåret 1994/95 upphörde detta lokalanslag. I stället fick samtliga lärosäten ersättning för sina lokalkostnader inom grundutbildningsanslaget. Det bör dessutom påpekas att universiteten fr.om. 1994/95 erhöll skillnaden mellan vad det tidigare lokalanslaget skulle givit och vad som grundutbild- 
 53 
  
 Nuvarande resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 ningsanslaget genererade via en särskild anlagspost inom det s k fakultetsanslaget. 
 Bakgrunden till att inkludera ersättning för lokalkostnader i grundutbildningsanslaget var att universitet och högskolor skulle utgå från det samlade behovet av resurser för grundutbildningen i stället för att explicit knyta resurser till olika kostnadsslag. Målsättningen var att underlätta för universitet och högskolor att prioritera sin verksamhet mellan olika ändamål. 
 Inom grundutbildningsanlaget erhölls ersättningen för lokalkostnader genom att tilldelningen per helårsstudent inom samtliga utbildningsområden räknades upp med en s.k. lokalpeng. Lokalpengen för budgetåret 1994/95, det första året när den nya modellen tillämpades, räknades fram utifrån en genomsnittlig beräknad lokalhyra budgetåret 1995/96 för de mindre och medelstora högskolorna, planerat antal helårsstudenter per utbild- ningsområde samt förhållandet mellan lokalhyra per student för olika utbildningsområden budgetåret 1995/96. Underlag för det sistnämnda hade hämtats från högskoleutredningens betänkande Resurser för högskolans grundutbildning (SOU 1992:44). Lokalpengen blev således differentierad mellan olika grupper av utbildningsområden. Lokalpengen inom naturvetenskap, teknik och vård var exempelvis ca tre gånger så hög som den som tilldelades till humaniora, juridik, samhällsvetenskap och teologi. 
 Den lokalpeng och den ersättning för helårsstudenter som enligt regleringsbrev för universitet och högskolor tillämpades budgetåret 1994/95 framgår av nedanstående tabell. Ersättningen för helårsstudent inkluderar fr.om. 1994/95 också ersättning för kost- nader avseende avskrivningar och räntor på lånefinansierade anläggningstillgångar: 
 54 
 SOU 2005:48 Nuvarande resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 5.2 
  
 Ersättning 
  
 (kr) per helårsstudent 
  
 och lokalpeng budgetåret 
  
 1994/95 
  
 Utbildningsområde 
  
 Ersättning per 
  
 varav lokalpeng 
  
 helårsstudent 
  
 Humanistiskt 
  
 14 024 
  
 5 758 
  
 Teologiskt 
  
 Juridiskt 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 38 036 
  
 16 862 
  
 Tekniskt 
  
 Farmaceutiskt 
  
 Vård 
  
 Odontologiskt 
  
 34 743 
  
 7 917 
  
 Medicinskt 
  
 46 840 
  
 8 431 
  
 Undervisning 
  
 27 362 
  
 5 758 
  
 Övrigt 
  
 31 939 
  
 13 778 
  
 Anm: För det konstnärliga utbildningsområdet och för utbildningsområdet Idrott beräknades under budgetåret 1994/95 ersättning för lokaler och lånefinansierade anläggningstillgångar per universitet eller högskola och ingick i anslaget för grundutbildning (utöver takbeloppet). Den nya modellen för finansiering av lokaler och lånefinansierade anläggningstillgångar tillämpades första gången för det konstnärliga utbildningsområdet och för utbildningsområdet Idrott budgetåret 1995/96. 
 Modellen innebar således att lärosätenas möjlighet att finansiera sina lokalkostnader kopplades till respektive lärosätes förmåga att attrahera studenter. För att respektive lärosäte skulle uppnå motsvarande ersättning för sina lokalkostnader som tidigare erhållits via lokalanslaget var lärosätet tvunget att nå sitt takbelopp. En övergångsregel infördes dock för budgetåren 1994/95 och 1995/96 som garanterade lärosätena samma ersättning för att täcka sina lokalkostnader som tidigare erhållits via lokalanslaget. 
 Utöver införandet av lokalpengen i ersättningsbeloppet för helårsstudenter har även ersättningar för andra ändamål såsom 
 55 
  
 Nuvarande resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 studenternas försäkringsskydd, kopieringsavtalet och premier för de statliga avtalsförsäkringarna tillförts ersättningen för helårs- studenter. Orsaken till att ersättningen för helårsstudenter (och inte ersättningen för helårsprestationer) höjts för dessa ändamål är att ersättningen för helårsstudenter är säkrare intäkter för lärosätena än ersättningen för helårsprestationer och att de ändamål som skall finansieras är av långsiktig natur. Det enda ändamål som påverkat såväl ersättningen för helårsstudenter som ersättningen för helårsprestationer är kompensation för lärosätenas kostnader för Riksrevisionen. 
 Sammanfattningsvis har ersättningen per helårsstudent räknats upp vid ett flertal tillfällen för ett flertal ändamål medan ersätt- ningen per helårsprestation bara räknats upp vid ett tillfälle och då i blygsam omfattning. Slutresultatet har blivit att den andel som ersättningen för helårsstudenter ursprungligen uppgick till (40 procent) har ökat medan den ursprungliga andel som ersätt- ningen för helårsprestationer utgjorde (60 procent) har minskat. Motivet till att öka ersättningen till helårsstudenter framför en ökning av ersättningen till helårsprestationer är att kostnaderna för de ändamål som avses är fasta över lång tid och inte kan göras beroende av studenternas prestationer. 
 Fr.om. budgetåret 2002 förstärktes tilldelningen till de utbildningsområden som har lägst per capitatilldelning (humaniora, juridik, samhällsvetenskap och teologi) med 3,5 procent i för- hållande till budgetåret innan och med ytterligare 3,5 procent fr.om. budgetåret 2003. 
 Fr.om. budgetåret 2003 ökade per capitatilldelningen till utbildningsområdet vård med ca 15 procent som en konsekvens av avtalet mellan staten och Landstingsförbundet om ett förstat- ligande av vårdutbildningarna. 
  
 5.3 
  
 Utbildningsområden och ersättningsbelopp 2005 
  
 De nationella ersättningsbeloppen för helårsstudenter (HST) och helårsprestationer (HPR) utgör i nuvarande resurstilldelnings- system en varierande andel av per capitatilldelningen för respektive utbildningsområde (Tabell 5.3). För de utbildningsområden som inte är konstnärliga eller utgörs av Idrott pendlar andelen som avser ersättningsbelopp för helårsstudenter (och därmed andelen som avser ersättningsbelopp för helårsprestationer) i intervallet 45 55 
 56 
  
 SOU 2005:48 
  
 Nuvarande resurstilldelningssystem 
  
 procent. För det idrottsliga och de konstnärliga utbildnings- områdena är andelen ersättning för helårsstudenter högre än för övriga utbildningsområden. Den varierar mellan 60 procent och 70 procent, utom för Media (56 %). Den höga andelen ersättning för helårsstudenter för de konstnärliga utbildningsområdena beror till stor del på dyrbara lokaler och dyrbar utrustning. 
  
 Tabell 5.3 
  
 Nationella ersättningsbelopp (kr) budgetåret 2005 
  
 HST 
  
 HPR 
  
 Summa 
  
 Andel HST 
  
 Andel HPR 
  
 Humanistiskt, 
  
 17 217 
  
 16 958 
  
 34 175 
  
 50,4 % 
  
 49,6  
  
 juridiskt, teologiskt, 
  
 samhällsvetenskapligt 
  
 Naturvetenskapligt, 
  
 43 431 
  
 37 421 
  
 80 852 
  
 53,7 % 
  
 46,3 % 
  
 tekniskt 
  
 Farmaceutiskt 
  
 43 431 
  
 37 421 
  
 80 852 
  
 53,7 % 
  
 46,3 % 
  
 Vård 
  
 48 241 
  
 41 783 
  
 90 024 
  
 53,6 % 
  
 46,4 % 
  
 Odontologisk 
  
 39 893 
  
 46 471 
  
 86 364 
  
 46,2 % 
  
 53,8 % 
  
 Medicinskt 
  
 53 908 
  
 65 572 
  
 119 480 
  
 45,1 % 
  
 54,9 % 
  
 Undervisning 
  
 31 490 
  
 37 086 
  
 68 576 
  
 45,9 % 
  
 54,1 % 
  
 Övrigt 
  
 36 441 
  
 29 602 
  
 66 043 
  
 55,2 % 
  
 44,8 % 
  
 Design 
  
 128 583 
  
 78 342 
  
 206 925 
  
 62,1 % 
  
 37,9 % 
  
 Konst 
  
 182 547 
  
 78 372 
  
 260 919 
  
 70,0 % 
  
 30,0 % 
  
 Musik 
  
 110 932 
  
 70 141 
  
 181 073 
  
 61,3 % 
  
 38,7 % 
  
 Opera 
  
 Davis 
  
 158 146 
  
 422 510 
  
 62,6 % 
  
 37,4 % 
  
 Teater 
  
 255 635 
  
 127 329 
  
 382 964 
  
 66,8 % 
  
 33,2 % 
  
 Media 
  
 260 874 
  
 208 971 
  
 469 845 
  
 55,5 % 
  
 44,5 % 
  
 Dans 
  
 179 788 
  
 99 343 
  
 279 131 
  
 64,4 % 
  
 35,6 % 
  
 Idrott 
  
 93 688 
  
 43 356 
  
 137 044 
  
 68,4 % 
  
 31,6 % 
  
 I regleringsbrevet avseende anslag för universitet och högskolor beslutas årligen om ersättningsbeloppen för helårsstudenter respektive helårsprestationer per utbildningsområde. Ersättning är således identiskt lika för alla lärosäten. Utbildningsområdet Undervisning avser utbildning inom i det allmänna utbildnings- området samt övrig verksamhetsförlagd utbildning (inom lärar- utbildningen). Övrigt avser journalist- och bibliotekarieutbild- ningarna samt praktiskt, estetiska kurser inom bl.a. lärarutbild- ningen. Antalet utbildningsområden inklusive de konstnärliga är tjugo. 
 57 
  
 Nuvarande resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 5.4 
  
 Kursklassificering 
  
 En utgångspunkt för det nya resurstilldelningssystemet var att all grundutbildning skulle organiseras i kurser. En kurs klassificeras sedan utifrån kursens ämnesinnehåll till något eller några av de 20 olika utbildningsområdena. Det är klassificeringen som avgör till vilken ersättningsnivå som lärosätet erhåller resurser. Det är lärosätet som beslutar om klassificeringen av sina kurser. Klassi- ficeringen får endast göras till de utbildningsområden inom vilka lärosätet har rätt att bedriva utbildning (fastställs i regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor). 
  
 5.5 
  
 Anslagssparande och sparade helårsprestationer 
  
 I nuvarande resurstilldelningssystem finns också en möjlighet att utnyttja anslagssparande. Denna möjlighet fungerar så att om ett lärosäte ett visst år inte når upp till sitt takbelopp kan skillnaden mellan takbeloppet och den faktiska ersättningsnivån utnyttjas kommande verksamhetsår. Detta anslagssparande = outnyttjat takbelopp får uppgå till högst tio procent av föregående års takbelopp. De år som anslagssparandet utnyttjas får lärosätet en ersättning som uppgår till summan av aktuellt års takbelopp och utnyttjat anslagssparande. 
 Inom statsförvaltningen får normalt ett anslagssparande uppgå till högst 3 procent av anslagets storlek. De anslag som berör grundläggande högskoleutbildning har således ett undantag från den normala begränsningsregeln. 
 I nuvarande resurstilldelningssystem ingår såsom en komponent att lärosäten under goda år kan bygga upp en reserv av sparade helårsprestationer. Detta sker om ett lärosäte ett visst år har en sådan utbildningsvolym att den ersättning lärosätet fiktivt skulle få ligger över detta års takbelopp. Reserven = överproduktionen kan sedan av berört lärosäte utnyttjas under år med vikande studenttillströmning som innebär svårigheter för lärosätet att nå upp till sitt takbelopp. 
 Regeln fungerar så att en överproduktion om tio procent av föregående års takbelopp får föras vidare för att vid behov utnyttjas under ett eller flera år då lärosätet har svårigheter att nå sitt takbelopp. Om överproduktionen uppgår till mer än tio procent 
 58 
  
 SOU 2005:48 
  
 Nuvarande resurstilldelningssystem 
  
 av föregående års takbelopp så är den överproduktion som överstiger de 10 procenten utan värde för lärosätet. 
 Den ovan beskrivna möjligheten att bygga upp en reserv har gått under beteckningen Sparade helårsprestationer även om reserven byggts upp både med hjälp av helårsstudenter och helårspresta- tioner. Begreppet Sparade helårsprestationer började användas för att markera att ersättningen för helårsstudenter redan tagits hem i samband med studenternas registrering av lärosätena medan värdet av helårsprestationerna byggdes upp under hand. Med ett sådant betraktelsesätt utgörs överproduktionen av helårspresta- tioner. 
 59 
 6 Lärosätenas synpunkter 
 Rektorer vid landets lärosäten inbjöds i juni 2004 att .relativt kortfattat ge synpunkter och beskriva erfarenheterna (positiva och negativa) av nuvarande resurstilldelningssystem för den grund- läggande högskoleutbildningen samt även lämna förslag som kan ligga till grund för en förändring av nuvarande resurstilldel- ningssystem (bilaga 3). Utredningen mottog också gärna syn- punkter och förslag som rör grundutbildningsuppdragets utform- ning och innehåll dvs. styrningen av den grundläggande högskole- utbildningen. Det var 28 lärosätena som inkom med svar. 
  
 6.1 
  
 Synpunkter på nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Majoriteten av lärosätena anser att principerna för det nuvarande resurstilldelningssystemet i stort sett är bra. Det lokala beslutsfattandet avseende fördelningen av resurserna inom lärosätet uppskattas liksom förutsättningen för att självständigt kunna planera och besluta om sitt utbildningsutbud. Det skapar möjligheter till profilering och uppbyggnad av specifik kompetens. 
 Lärosätena uppskattar att en väsentlig andel av tilldelningen sker på faktiskt utförda prestationer. Detta bidrar till att skapa utveckling och kvalitet i utbildningsutbudet. Flertalet lärosäten pekar också på rättvisan och likvärdigheten som viktiga byggstenar i nuvarande system. De nuvarande utbildningsområdena som ersättningsgrund anses ha brister och vara alltför styrande i de interna fördelningsprinciperna. 
 En betydande andel av lärosätena anser att systemet fungerar väl vid en expansion men att det är betydligt sämre vid en nedgång, dvs. då studenttillströmningen minskar. Eftersom systemet är helt baserat på studenternas efterfrågan och deras uppnådda presta- tionsgrad i kombination med att stora kostnadsposter såsom lokal- 
 61 
  
 Lärosätenas synpunkter 
  
 SOU 2005:48 
  
 investerings- och personalkostnader är långsiktiga anses systemet ha en kortsiktig karaktär. Många lärosätena anser därför att tillräckliga stabila ekonomiska förutsättningarna saknas. 
 Resurstilldelningssystemet ger ringa ekonomiska incitament för utveckling av nya utbildningar utan premierar enbart löpande verksamhet och anses därför ha en konserverande påverkan på utbildningsutbudet. De ekonomiska incitamenten för nyutveckling inträder i stor utsträckning då studenterna sviker ett givet utbild- ningsutbud. 
 Lärosätena pekar också på att resurserna urholkats sedan resurstilldelningssystemet infördes. Därtill noteras att ett stort antal arbetsuppgifter tillkommit utan att nya resurser tillförts. Några lärosäten pekar på att det finns aspekter som nuvarande system inte beaktar såsom exempelvis lärosätets andel av nya studentgrupper, mångfald, internationella studenter, fort- och vidareutbildning samt regionala skillnader i lokalkostnader. 
  
 6.2 
  
 Förslag till förändringar av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 En basresurs som en komponent i ett nytt resurstilldelningssystem föreslås av ett flertal lärosäten. Flertalet föreslår en översyn av nuvarande utbildningsområden (inklusive de konstnärliga utbild- ningsområdena) som fördelningsgrund för resurserna. Nästan hälften av lärosätena önskar att nationella uppdrag av specifik karaktär också ges ekonomisk ersättning. 
 Lärosätena kommenterar också att uppdragsperioderna bör vara längre och pekar på tidsperioder om tre alternativt fyra år. Det påpekas också att ett framtida resurstilldelningssystem måste ge stabilare ekonomiska förutsättningar för lärosätena så att situationer avseende såväl vikande studenttillströmning som en snabb expansion av grundutbildningen kan hanteras inom systemet. Ett viktigt inslag i nuvarande styr- och resurstill- delningssystem är att det är det enskilda lärosätet som ansvarar för medelsanvändningen och genomförandet av verksamheten. Tydliga regler för klassificering efterfrågas. 
 En tydligare koppling mellan anslaget för grundutbildning och forskning efterfrågas av vissa lärosäten och det föreslås att forskningsanslagets storlek bör vara minst en given andel av grundutbildningsanslaget. Detta för att bland annat möjliggöra 
 62 
  
 SOU 2005:48 
  
 Lärosätenas synpunkter 
  
 kompetensutveckling av lärare och säkra grundutbildningens forskningsanknytning. 
 63 
  
 7 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 7.1 
  
 Tidigare genomförda analyser och utvärderingar av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Det nuvarande resurstilldelningssystemet har varit föremål för ett flertal utredningar och utvärderingar. Vi redovisar nedan de viktigaste slutsatserna från Högskolans styrning, SOU 2000:82, Högskoleverkets rapport 1997:27, Uppföljning av resurstilldel- ningssystemet för grundläggande högskoleutbildning och RRV:s rapport 2003:13, Resursstyrning inom högskolan. 
  
 7.1.1 
  
 Högskolans styrning (SOU 2000:82) 
  
 Regeringen tillkallade i september 1999 en särskild utredare för att utreda vissa frågor om högskolans styrning inklusive resurstill- delningssystemet för såväl grundläggande högskoleutbildning som forskning/forskarutbildning. 
 I tilläggsdirektiv från mars 2000 fick utredaren i uppdrag att föreslå förändringar av lokalförsörjningen inom högskolan. 
 I den del som avser grundläggande högskoleutbildning resul- terade utredningen i bl.a. följande förslag: 
  
 7.1.1.1 
  
 Mål för grundläggande högskoleutbildning 
  
 Mål- och resultatsystem och styrsystem ligger fast. 
 Målen för högskolan, som de anges i regleringsbrev, växer i antal och är av disparat karaktär och behöver därför ses över. 
 Examensmål bör även i framtiden ges i regleringsbrev och avse magisterexamen samt ett fåtal yrkesexamina. 
 65 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Statsmakterna bör föreskriva vilket utbildningsutbud, mätt i helårsprestationer och inte i helårsstudenter, som minst skall finnas inom utbildningsområdena naturvetenskap och teknik. 
 Mål bör vidare sättas i termer av hur många som fullföljer utbildningen (helårsprestationer) och inte hur många som påbörjar studierna. 
 Om andelen ungdomsstuderande av utbildningspolitiska skäl bör öka, skall detta inte styras genom nybörjarplatser utan genom antagningssystemet eller eventuella mål för antal eller andel studenter under viss ålder. 
 Profilering av lärosätena kan ske på utbildningsområdesnivå och med fördel hanteras i budgetdialogen. 
 Ett system med indikatorer (en fast och systematiskt samman- ställd lista med enhetliga definitioner av de indikatorer och nyckeltal som skall redovisas) föreslås som skall utgöra grund för analys av respektive lärosätes resultat och måluppfyllelse och därmed dess förmåga att fullgöra sina uppdrag. 
 Utredarens förslag bygger på att kvaliteten i utbildningen hålls på en hög nivå och att granskning och kvalitetsutveckling sker, 
 Högskoleverket föreslås få till stadigvarande uppgift att svara för analyser av tillgång och efterfrågan på högskoleutbildade. Systematiska uppföljningar bör göras av arbetsmarknads- situationen för dem som lämnar universitet och högskolor efter genomförd utbildning. 
 Den s.k. budgetdialogen både såväl mellan utbildnings- departementet och högskolorna som inom högskolorna måste utvecklas. 
  
 7.1.1.2 
  
 Resurstilldelning till grundläggande högskoleutbildning 
  
 Utredaren konstaterar att det är en samstämmig uppfattning bland universitet och högskolor och statsmakterna att det nuvarande systemet för resurstilldelning fungerar väl. Men resurstilldelningssystemet fungerar huvudsakligen väl i en tillväxtsituation. Svårigheten att bygga upp en tillräcklig reserv eller en buffertfunktion är besvärande. 
 Resurserna för grundläggande högskoleutbildning har urhol- kats. Utredaren anser att detta är särskilt allvarligt för de utbildningsområden som har de lägsta ersättningsnivåerna och 
 66 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 föreslår att dessa ersättningsnivåer höjs med 15 procent som föreslås finansieras genom en minskning av tilldelningen till övriga utbildningsområden (exklusive de konstnärliga) med 5 procent. Förändringen föreslås ske under en treårsperiod. 
 Utredaren föreslår att en ny indelning av ersättningsnivåer efter utbildningens art (t.ex. kliniska ämnen, laboratoriebaserade ämnen, utbildning med icke försumbara inslag av arbete i studios, laboratorier eller praktik), som innebär färre nivåer och minskad spännvidd mellan nivåerna, utreds närmare. 
 Klassificeringen av kurser skall ske öppet och med full insyn. Utredaren föreslår att normerande diskussioner förs i SUHF:s regi. 
  
 7.1.1.3 
  
 Resurstilldelning till konstnärliga utbildningar 
  
 Utredaren föreslår att de sju olika konstnärliga utbildningsområdena ersätts med ett enda konstnärligt utbild- ningsområde. Ersättningen per helårsstudent respektive helårsprestation bör vara lägre än de nuvarande lägsta ersättningsbeloppen bland de konstnärliga utbildnings- områdena. Det nya konstnärliga utbildningsområdet får tillämpas av samtliga lärosäten som enligt regleringsbrevet har rätt till detta. Statsmakterna föreslås dock kunna ange ett maximalt antal helårsstudenter och/eller helårsprestationer inom det konstnärliga området. 
 Utöver per  
 capita-ersättningarna 
  erhåller lärosäten med rätt att utfärda konstnärlig högskoleexamen samt bildlärar- och musik- lärarexamen en fast tilldelning, som fastställs efter dialog med berört lärosäte. 
 Idrott föreslås få ett liknande system. 
  
 7.1.2 
  
 Högskoleverkets rapport: 1997:27 Uppföljning av resurstilldelningssystemet för grundläggande högskoleutbildning 
  
 Högskoleverket presenterade under 1997 ett regeringsuppdrag i rapporten Uppföljning av resurstilldelningssystemet för grund- läggande högskoleutbildning. I rapporten konstaterar Högskole- verket bl.a. 
 67 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 att gränserna mellan traditionella föreläsningsämnen och mer resurskrävande ämnen luckras upp, 
 att ersättningsbeloppen till de utbildningsområden som har de lägsta per capitaersättningarna återställs till den nivå som gällde vid införandet av resurstilldelningssystemet, 
 att det humanistiska utbildningsområdet, utöver en återställd bastilldelning, ges en ytterligare förstärkning för att möjliggöra en högre ersättning till språkutbildningar, 
 att de ovan nämnda förstärkningarna finansieras genom att tilldelningen till övriga utbildningsområden, med undantag av de konstnärliga och idrottsliga utbildningsområdena reduceras och 
 att en översyn bör göras av huruvida utbildningsområden är den lämpligaste tilldelningsgrunden. 
 Högskoleverket konstaterar också beträffande kursklassificeringen på utbildningsområden att det vid flera lärosäten ägt rum en gradvis förskjutning: Från en kursklassificering som inledningsvis var Lopez rad på ämnesmässig tillhörighet till en klassificering som i större utsträckning utgår från undervisningsmetoder och hur resurs- krävande kursen är. 
  
 7.1.3 
  
 RRV:s rapport Resursstyrning inom högskolan, RRV 2003:13 
  
 I rapporten granskar RRV det handlingsutrymme som den statliga styrningen ger högskolorna när studenternas intresse för högskole- utbildning minskar. Dessutom granskar RRV hur högskolorna utnyttjat sitt handlingsutrymme och hur verksamheten anpassats till en lägre efterfrågan. 
 RRV anser 
 att regeringens styrsignaler till högskolorna är otydliga, 
 att resurstilldelningssystemet innehåller starka incitament för högskolorna att öka såväl antalet studenter som att godkänna studenternas studieresultat, 
 att högskolorna har begränsade möjligheter att dämpa de ekonomiska effekterna av en minskad studentefterfrågan, 
 att tendensen att utveckla kurser på elementär nivå skapar oklarheter om ansvarsfördelningen mellan högskolan, gymna- sieskolan och komvux samt 
 68 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 att storleken på de ekonomiska reserverna skiljer sig avsevärt mellan högskolorna. 
 Beträffande regeringens styrsignaler anser RRV att ersättnings- beloppens roll är otydlig. Genom att låta den interna resurs- fördelningen styras av de nationella ersättningsbeloppens storlek avhänder sig högskolorna ansvaret för egna prioriteringar. En annan otydlighet rör utbildningens inriktning. En viktig princip i 1993 års resurstilldelningssystem var att studenternas efterfrågan skulle styra utbildningsutbudet och att de statliga resurserna skulle följa studenternas utbildningsval. Genom t.ex. regeringens uppdrag till lärosätena att öka antalet studenter på naturvetenskapliga och tekniska utbildningar blir denna princip inte längre lika tydlig. Lärosäten som i enlighet med uppdragen från regeringen på detta sätt anpassar sitt utbildningsutbud till arbetsmarkandens krav riskerar att förlora resurser om inte denna anpassning överens- stämmer med studenternas val. Enligt RRV bör regeringen, om ambitionen är att högskolorna även i framtiden skall ta hänsyn till arbetsmarknadens behov, se över hur incitament skulle kunna skapas som säkrar att utbildningarnas inriktning tar hänsyn såväl till studenternas efterfrågan som arbetsmarknadens behov. Ytterligare en otydlighet enligt RRV är att regeringen fördelar resurser till grundutbildningen både i form av prestationsrelaterade anslag och (i viss mån) fasta anslag. 
 Resurstilldelningssystemet till grundutbildningen är prestations- relaterat. Antalet studenter och deras studieresultat styr det enskilda lärosätets intäkter. Incitamenten att öka antalet studenter och att godkänna studenterna är därför starka. Enligt RRV ökar högskolorna antalet studenter genom att t.ex. erbjuda kurser med mer generell inriktning än tidigare eller genom att erbjuda kurser som kräver mindre förkunskaper. Kurser på grundnivå premieras i förhållande till kurser på påbyggnadsnivå. Det sistnämnda skulle enligt RRV kunna leda till att pröva möjligheten att differentiera ersättningsbeloppen utifrån fördjupningsnivåer. 
 Karaktären av högskolornas åtaganden, där kostnaderna ligger fast under lång tid, i kombination med en kortsiktig och lättrörlig finansiering gör att det finns behov av ekonomiska buffertar eller reserver, inte minst då det gäller en långsiktig nedgång i student- efterfrågan. Nuvarande resurstilldelningssystem ger den enskilda högskolan begränsade möjligheter (anslags- och prestations- sparande) att jämna ut obalanser mellan olika år. Möjligheten att 
 69 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 bygga upp buffertar beror på hur pass väl lärosätet lyckas med sitt grundutbildningsuppdrag och förutsätter att lärosätet presterar utbildning i nivå med takbeloppet. Möjligheten att bygga upp buffertar varierar således mellan lärosäten. 
 Enligt RRV finns det anledning att uppmärksamma nybörjar- kursernas genombrott i t.ex. moderna språk. Dessa kurser är i en mening behörighetsgivande för fortsatta språkstudier på högskole- nivå. RRV anser att dessa nybörjarkurser reser flera frågor av principiell karaktär. Vad betraktas som högskolemässig utbildning? Hur ser ansvarsfördelningen ut mellan olika offentligt finansierade utbildningsanordnare? 
 RRV konstaterar att det är svårt att få en samlad bild av hur resursfördelningen sker inom lärosätena. De resursmässiga priori- teringar som görs på olika nivåer inom lärosätena framgår inte tydligt. De fördelningsprinciper som tillämpas internt lyfter inte alltid fram de reella prioriteringar som lärosätena gör. Otydliga fördelningsprinciper gör att den interna styrningen blir svag. För att vinna legitimitet för de prioriteringar som lärosätena gör krävs att de är synliga, begripliga och motiverade. 
  
 7.2 
  
 Resurstilldelningssystemet och grundutbildningens expansion 
  
 Grundutbildningen har i Sverige liksom i stora delar av västvärlden genomgått en mycket kraftig expansion sedan börjat av  
 1990-talet. 
  I Sverige liksom i flera andra länder finns mål som innebär att 50 procent av en årskull skall ha påbörjat högre utbildning vid 25 års ålder. 
 Antalet studerande (individer) i högre utbildning sedan 1950 framgår av nedanstående tabell. 
 70 
 SOU 2005:48 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 7.1 
  
 Antalet studerande i grundläggande högskoleutbildning 
  
 År 
  
 Antal individer 
  
 1950 
  
 17 000 
  
 1960 
  
 37 000 
  
 1970 
  
 124 000 
  
 1980/81 
  
 188 000 
  
 1990/91 
  
 203 000 
  
 1995/96 
  
 286 000 
  
 2000/01 
  
 330 000 
  
 2003/04 
  
 398 000 
  
 Källa: SCB Statistiska meddelanden 
 Som framgår av tabellen ovan har antalet studerande i den grundläggande högskoleutbildningen nästan fördubblats sedan 1990. 
 Ökningen (fördelad på utbildningsområden) räknat i helårs- studenter sedan 1997, när den senaste stora expansionsfasen inleddes, framgår av tabellen nedan. 
 71 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.2 Ökningen av antalet helårsstudenter i grundläggande högskole- utbildning  
 1997–2003 
  (inkl. vårdhögskolor  
 1997–1999, 
  enskilda utbildningsanordnare  
 1997–2003, 
  SLU  
 1997–2003) 
  
 Riket totalt 
  
 1997 
  
 1999 
  
 2001 
  
 2003 
  
 Ökning 
  
 Ökning (%) 
  
 1997-2003 
  
 1997-2003 
  
 Humanistiskt 
  
 37 727 
  
 34 382 
  
 35 840 
  
 40 658 
  
 2 931 
  
 8% 
  
 Teologiskt 
  
 2 132 
  
 2 020 
  
 1 729 
  
 1 885 
  
 -247 
  
 -12% 
  
 Juridiskt 
  
 10 360 
  
 9 591 
  
 10 051 
  
 11 798 
  
 1 438 
  
 14% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 63 772 
  
 66 818 
  
 73 353 
  
 81 230 
  
 17 458 
  
 27% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 34 264 
  
 37 454 
  
 36 877 
  
 35 585 
  
 1 321 
  
 4% 
  
 Tekniskt 
  
 41 817 
  
 47 127 
  
 51 867 
  
 55 109 
  
 13 292 
  
 32% 
  
 Farmaceutiskt 
  
 1 141 
  
 1 217 
  
 936 
  
 987 
  
 -154 
  
 -13% 
  
 Vård 
  
 19 553 
  
 19 102 
  
 19 252 
  
 22 081 
  
 2 528 
  
 13% 
  
 Odontologiskt 
  
 1 237 
  
 1 098 
  
 1 099 
  
 1 227 
  
 -10 
  
 -1% 
  
 Medicinskt 
  
 7 844 
  
 8 545 
  
 8 731 
  
 12 278 
  
 4 435 
  
 57% 
  
 Undervisningsområdet 
  
 14 527 
  
 13 613 
  
 17 662 
  
 24 342 
  
 9 815 
  
 68% 
  
 Dans 
  
 113 
  
 103 
  
 99 
  
 113 
  
 0 
  
 0% 
  
 Design 
  
 971 
  
 1 077 
  
 1 327 
  
 1 944 
  
 973 
  
 100% 
  
 Konst 
  
 572 
  
 563 
  
 565 
  
 656 
  
 84 
  
 15% 
  
 Media 
  
 157 
  
 151 
  
 284 
  
 457 
  
 300 
  
 192% 
  
 Musik 
  
 2 078 
  
 1 856 
  
 1 960 
  
 2 132 
  
 54 
  
 3% 
  
 Opera 
  
 61 
  
 62 
  
 60 
  
 56 
  
 -5 
  
 -8% 
  
 Teater 
  
 161 
  
 166 
  
 179 
  
 189 
  
 28 
  
 17% 
  
 Idrott 
  
 576 
  
 517 
  
 562 
  
 902 
  
 326 
  
 57% 
  
 Övrigt 
  
 5 049 
  
 5 094 
  
 5 628 
  
 6 119 
  
 1 070 
  
 21% 
  
 Summa 
  
 244 111 
  
 250 556 
  
 268 061 
  
 299 748 
  
 55 637 
  
 23% 
  
 Källa: Högskoleverkets  
 NU-databas 
  
 Totalt uppgår ökningen under perioden till 55 637 helårsstudenter, vilket motsvarar en ökning med 23 procent. 
 I absoluta tal har ökningen varit störst inom det Samhällsvetenskapliga utbildningsområdet (17 458 helårsstuden- ter), följt av det Tekniska (13 292 helårsstudenter) och utbildnings- området Undervisning (9 815 helårsstudenter). En minskning av antalet helårsstudenter har ägt rum inom några få utbildnings- områden, bland annat inom Teologiskt och Farmaceutiskt utbildningsområde. 
 Relativt sett har ökningen (i tur och ordning) varit störst inom utbildningsområdena Media, Design, Undervisning, Idrott och Medicin. 
 72 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Utbildningsområdenas relativa andel per år under perioden 1997- 2003 framgår av nedanstående tabell: 
 Tabell 7.3 Utbildningsområdenas relativa andel per år under perioden  
 1997–2003 
  (inkl. vårdhögskolor  
 1997–1999, 
  enskilda utbild- ningsanordnare  
 1997–2003, 
  SLU  
 1997–2003) 
  
 Riket totalt 
  
 1997 
  
 1999 
  
 2001 
  
 2003 
  
 Humanistiskt 
  
 15% 
  
 14% 
  
 13% 
  
 14% 
  
 Teologiskt 
  
 1% 
  
 1% 
  
 1% 
  
 1% 
  
 Juridiskt 
  
 4% 
  
 4% 
  
 4% 
  
 4% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 26% 
  
 27% 
  
 27% 
  
 27% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 14% 
  
 15% 
  
 14% 
  
 12% 
  
 Tekniskt 
  
 17% 
  
 19% 
  
 19% 
  
 18% 
  
 Farmaceutiskt 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Vård 
  
 8% 
  
 8% 
  
 7% 
  
 7% 
  
 Odontologiskt 
  
 1% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Medicinskt 
  
 3% 
  
 3% 
  
 3% 
  
 4% 
  
 Undervisning 
  
 6% 
  
 5% 
  
 7% 
  
 8% 
  
 Dans 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Design 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 Konst 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Media 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Musik 
  
 1% 
  
 1% 
  
 1% 
  
 1% 
  
 Opera 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Teater 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Idrott 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Övrigt 
  
 2% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Summa 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Källa: Högskoleverkets årsrapporter och  
 NU-databas 
  
 Som framgår av tabellen så har utbildningsområdenas relativa storlek påverkats endast marginellt under perioden  
 1997–2003. 
  Störst har förändringen varit för Undervisning som andels- mässigt ökat med 2 procent under perioden medan Naturveten- skapligt utbildningsområde minskat lika mycket. 
 73 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 7.2.1 
  
 Utbildningsområdenas fördelning på lärosäten 
  
 Fördelningen av utbildningsområden på lärosäten under perioden  
 1997–2005 
  framgår av nedanstående tabell. 
  
 Tabell 7.4 
  
 Fördelning av utbildningsområden på lärosäten 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 Ökning 
  
 1997–2005 
  
 Humanistiskt 
  
 34 
  
 35 
  
 35 
  
 35 
  
 35 
  
 35 
  
 37 
  
 37 
  
 37 
  
 3 
  
 Teologiskt 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 0 
  
 Juridiskt 
  
 26 
  
 26 
  
 26 
  
 27 
  
 27 
  
 27 
  
 27 
  
 29 
  
 29 
  
 3 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 34 
  
 35 
  
 35 
  
 35 
  
 35 
  
 35 
  
 37 
  
 37 
  
 37 
  
 3 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 26 
  
 27 
  
 27 
  
 28 
  
 28 
  
 28 
  
 30 
  
 30 
  
 30 
  
 4 
  
 Tekniskt 
  
 24 
  
 25 
  
 25 
  
 25 
  
 25 
  
 27 
  
 30 
  
 30 
  
 30 
  
 6 
  
 Farmaceutiskt 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 3 
  
 Vård 
  
 12 
  
 14 
  
 14 
  
 25 
  
 25 
  
 25 
  
 26 
  
 26 
  
 26 
  
 14 
  
 Odontologi 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 5 
  
 4 
  
 4 
  
 0 
  
 Medicin 
  
 7 
  
 7 
  
 7 
  
 7 
  
 7 
  
 23 
  
 24 
  
 24 
  
 24 
  
 17 
  
 Undervisning 
  
 22 
  
 23 
  
 23 
  
 24 
  
 24 
  
 24 
  
 25 
  
 25 
  
 26 
  
 4 
  
 Design 
  
 5 
  
 9 
  
 9 
  
 10 
  
 14 
  
 15 
  
 18 
  
 19 
  
 19 
  
 14 
  
 Konst 
  
 6 
  
 6 
  
 6 
  
 6 
  
 7 
  
 7 
  
 7 
  
 7 
  
 7 
  
 1 
  
 Musik 
  
 7 
  
 7 
  
 8 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 12 
  
 12 
  
 13 
  
 6 
  
 Opera 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 Teater 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 1 
  
 Media 
  
 1 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 5 
  
 6 
  
 6 
  
 6 
  
 6 
  
 5 
  
 Dans 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 Idrott 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 11 
  
 13 
  
 13 
  
 9 
  
 Övrigt 
  
 20 
  
 21 
  
 22 
  
 21 
  
 21 
  
 22 
  
 24 
  
 23 
  
 24 
  
 4 
  
 Summa 
  
 246 
  
 259 
  
 261 
  
 276 
  
 285 
  
 309 
  
 337 
  
 340 
  
 343 
  
 97 
  
 Totalt antal lärosäten 
  
 34 
  
 35 
  
 35 
  
 35 
  
 35 
  
 35 
  
 37 
  
 37 
  
 37 
  
 3 
  
 Fr.o.m. 2003 inkluderas Chalmers tekniska högskola och Högskolan i Jönköping 
 Källa: Regleringsbrev för respektive år avseende anslag för universitet och högskolor 
 Det framgår att utbildningsområdena Medicin och Vård tilldelades fler lärosäten i samband med att vårdutbildningarna förstatligades. I övrigt är det framförallt konstnärliga utbildningsområden (Design, Musik, Media) samt Idrott som under senare år fördelats till fler lärosäten. Det kan noteras att antalet utbildningsområden 
 74 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 som lärosätena totalt tilldelats respektive år har ökat med knappt 40 % mellan åren 1997 och 2005. Detta indikerar att utbildnings- utbudet inom lärosätena har breddats (bilaga 6). 
  
 7.2.2 
  
 Utbyggnaden av antalet lärosäten 
  
 En förutsättning för grundutbildningens expansion har bl.a. varit att antalet lärosäten ökat i landet. I mitten av sjuttiotalet fanns universiteten i Uppsala, Lund, Göteborg, Stockholm, Umeå och Linköping, fackhögskolorna KI, KTH, Chalmers samt högskolorna i Luleå, Karlstad, Växjö och Örebro. Fackhögskolorna och de ovan nämnda högskolorna har sedermera blivit universitet. 
 1977 tillkom högskolor i Borås, Eskilstuna/Västerås (Mälar- dalens högskola), Falun/Borlänge (högskolan i Dalarna), Gävle/Sandviken (högskolan i Gävle), Jönköping, Kalmar, Kristianstad, Sundsvall/Härnösand, Östersund (de två sistnämnda högskolorna blev senare Mitthögskolan som fr.o.m. 2005 blev Mittuniversitetet). 
 De konstnärliga högskolorna och Idrottshögskolan (som en del av Lärarhögskolan) inordnades i högskolesystemet 1977. Idrotts- högskolan blev sedan en självständig högskola 1992. 
 1983 etablerades högskolorna i Halmstad och Skövde. 
 1988 grundades högskolan i Karlskrona/Ronneby (Blekinge Tekniska högskola). 
 1990 tillkom högskolan i Trollhättan/Uddevalla. 
 1997 påbörjade högskolan i Södertörn sin verksamhet. 
 1998 etablerades Malmö högskola och högskolan på Gotland. 
 Den situation som råder idag är att det i varje län finns minst en högskola. Detta har inneburit att rekryteringen till högre utbild- ning totalt har kunnat ökas. Detta har bland annat skett genom en ökad tillgänglighet till högre utbildning. Lärarutbildningar, ingenjörsutbildningar, sjuksköterskeutbildningar, fristående kurser etc. är exempel på utbildningar med stor regional rekrytering. 
 75 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 7.2.3 
  
 Utbyggnadens konsekvenser för resurstilldelningssystemet 
  
 Det resurstilldelningssystem som sedan 1993/94 används i Sverige för att fördela resurser till den grundläggande högskole- utbildningen har fungerat väl under den kraftiga expansionsfas som grundutbildningen genomgått. Detta beror bl.a. på att varje student inom ett givet utbildningsområde, såväl den första som den sista, i stort (beroende på prestation) generar samma intäkt till lärosätet samtidigt som kostnaderna för de sist antagna studenterna i vissa fall endast ökar marginellt. Omvänt fungerar resurstilldel- ningssystemet sämre under perioder med minskad student- tillströmning. Genom att utveckla och införa kraftfullare dämp- ningsregler i resurstilldelningssystemet kan det fås att fungera tillfredsställande även under perioder av nedgång i antalet studerande. 
 Enligt vår uppfattning har den kraftfulla expansionen också underlättats av att resurstilldelningssystemet varit enkelt, över- skådligt, transperent och rättvist. Detta förutsätter ett i grunden formelbaserat system. En genomgång av resurstilldelningssystemen i några olika länder, där grundutbildningen genomgått en kraftig expansion, visar också på att de resurstilldelningssystem som tillämpats och tillämpas i allt väsentligt är formelbaserade. 
 Ett system som behandlar lärosätena utifrån individuella förutsättningar skulle mot bakgrund av bl.a. mångfald och komplexitet, utsätta högskolesektorn för onödigt stora påfrest- ningar och skapa oklarheter om spelreglerna. 
  
 7.3 
  
 De nationella ersättningsbeloppens värde 
  
 Utredningens uppdrag är att göra en översyn av om nuvarande resurstilldelningssystem för den grundläggande högskoleutbild- ningen och utifrån denna översyn föreslå eventuella förändringar i resurstilldelningssystemet. 
 I uppdraget ligger således inte att ta ställning till storleken av de nationella ersättningsnivåer som tillämpats och tillämpas för helårs- studenter och helårsprestationer. 
 Mot bakgrund av att många lärosäten tagit upp ersättnings- nivåernas utveckling och deras inbördes relation sedan resurstilldel- ningssystemet infördes 1993/94 har vi ändå valt att försöka 
 76 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 beskriva denna utveckling. Vi har då tagit utgångspunkt i de ersättningsnivåer som gällde för budgetåret 1994/95. Bakgrunden till att 1994/95 valts som startår beror bl.a. på att fr.o.m. detta år ingår som en väsentlig del av ersättningen för helårsstudenter resurser för att täcka lokalkostnader och kostnader för inredning och utrustning. 
 Innan vi går in på ersättningsnivåernas utveckling beskriver vi nedan kortfattat principerna för pris- och löneomräkning och de besparingar som gjorts fram till nu. 
  
 7.3.1 
  
 Pris- och löneomräkning (PLO) 
  
 Utgångspunkten för PLO utgörs av anslaget, i det här fallet grundutbildningsanslaget, året före det år som nästa budgetpropo- sition skall avse. 
 Anslaget delas upp i en lönedel, en hyresdel och en del för övrig förvaltning. 
 Som underlag för omräkning av lönedelen beräknar Statistiska centralbyrån (SCB) varje år ett arbetskostnadsindex avseende utvecklingen för arbetare och tjänstemän inom tillverknings- industrin. Om inte Arbetsgivarverket (AgV) meddelar att särskilda avsättningar gjorts i avtalen för vissa verksamhetsområden och/eller yrkeskategorier kommer alla anslag att få samma omräkningsindex. Det omräkningsindex som blir resultatet av SCB:s och AgV:s beräkningar minskas därefter med ett produktivitetskrav som ställs årligen. Produktivitetskravet mot- svarar genomsnittet av de senaste tio årens produktivitets- utveckling inom den privata tjänstesektorn. 
 Hyresdelen omräknas på så sätt att de hyresavtal som inte skall omförhandlas det år som PLO:n avser genererar en omräkning som motsvarar 70 procent av konsumentprisindex. För de hyresavtal som går ut det aktuella året beräknar Statskontoret ett hyresindex , som bl.a. baseras på prisutvecklingen på marknaden. 
 Den del som avser övrig förvaltning omräknas av Ekonomi- styrningsverket med hjälp av prisökningstal som fastställts av SCB. 
 77 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 7.3.2 
  
 Besparingar 
  
 Besparingar på grundutbildningsanslaget (tabell 7.6) gjordes i huvudsak under perioden  
 1995/96–1999 
  och var i allt väsentligt statsfinansiellt betingade. Under denna period gjordes också bedömningen att lokalkostnaderna borde kunna sänkas vilket påverkade ersättningsbeloppen för helårsstudenter och därmed grundutbildningsanslagets storlek. 
  
 7.3.3 
  
 Utvecklingen av ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer 
  
 Utvecklingen i nominella tal av ersättningsbeloppen för helårs- studenter och helårsprestationer under perioden 1994/95 2005 för utbildningsområdena Humaniora, Juridik, Samhällsvetenskap och Teologi (HJST), Naturvetenskap, Teknik och Farmaci (NTF), Vård (V), Medicin (M), Undervisning (U) och Övrigt (Ö) framgår av tabellen nedan. 
 För de konstnärliga och idrottsliga utbildningarna infördes det nuvarande resurstilldelningssystemet fullt ut först fr.o.m. 1995/96 varför motsvarande utbildningsområden inte finns med i tabellerna nedan. 
 78 
 SOU 2005:48 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 7.5 
  
 Utvecklingen av ersättningsbeloppen (kr) för helårsstudenter och 
  
 helårsprestationer 
  
 1994/95 
  
 1995/96 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 Utveckl. 
  
 1/7-30/6 
  
 1/7-31/12 
  
 94/95-05 
  
 Helårsstudenter 
  
 HJST 
  
 14 024 
  
 14 024 
  
 13 699 
  
 13 329 
  
 13 343 
  
 13 419 
  
 13 544 
  
 13 805 
  
 14 704 
  
 16 555 
  
 17 045 
  
 17 217 
  
 22,77% 
  
 NTF 
  
 38 036 
  
 37 858 
  
 36 994 
  
 35 998 
  
 36 037 
  
 36 243 
  
 36 580 
  
 37 286 
  
 38 408 
  
 41 760 
  
 42 997 
  
 43 431 
  
 14,18% 
  
 V 
  
 38 036 
  
 37 858 
  
 36 994 
  
 35 998 
  
 36 037 
  
 36 243 
  
 36 580 
  
 37 286 
  
 37 286 
  
 46 385 
  
 47 759 
  
 48 241 
  
 26,83% 
  
 M 
  
 46 840 
  
 46 597 
  
 45 272 
  
 43 978 
  
 44 025 
  
 44 277 
  
 44 689 
  
 45 551 
  
 46 922 
  
 51 835 
  
 53 370 
  
 53 908 
  
 15,09% 
  
 U 
  
 27 362 
  
 27 263 
  
 26 506 
  
 25 754 
  
 25 781 
  
 25 929 
  
 26 170 
  
 26 675 
  
 27 478 
  
 30 279 
  
 31 176 
  
 31 490 
  
 15,09% 
  
 Ö 
  
 31 939 
  
 31 806 
  
 31 078 
  
 30 241 
  
 30 274 
  
 30 447 
  
 30 730 
  
 31 323 
  
 32 266 
  
 35 039 
  
 36 077 
  
 36 441 
  
 14,10% 
  
 Helårsprestationer 
  
 HJST 
  
 14 349 
  
 14 242 
  
 14 242 
  
 13 953 
  
 13 968 
  
 14 048 
  
 14 179 
  
 14 453 
  
 15 394 
  
 16 309 
  
 16 789 
  
 16 958 
  
 18,18% 
  
 NTF 
  
 33 850 
  
 33 600 
  
 33 600 
  
 32 917 
  
 32 953 
  
 33 142 
  
 33 450 
  
 34 096 
  
 35 122 
  
 35 986 
  
 37 047 
  
 37 421 
  
 10,55% 
  
 V 
  
 33 850 
  
 33 600 
  
 33 600 
  
 32 917 
  
 32 953 
  
 33 142 
  
 33 450 
  
 34 096 
  
 34 096 
  
 40 178 
  
 41 366 
  
 41 783 
  
 23,44% 
  
 M 
  
 59 314 
  
 58 874 
  
 58 874 
  
 57 678 
  
 57 740 
  
 58 071 
  
 58 611 
  
 59 742 
  
 61 540 
  
 63 054 
  
 64 917 
  
 65 572 
  
 10,55% 
  
 U 
  
 33 547 
  
 33 299 
  
 33 299 
  
 32 622 
  
 32 658 
  
 32 845 
  
 33 150 
  
 33 790 
  
 34 807 
  
 35 663 
  
 36 716 
  
 37 086 
  
 10,55% 
  
 Ö 
  
 26 777 
  
 26 579 
  
 26 579 
  
 26 039 
  
 26 067 
  
 26 216 
  
 26 460 
  
 26 971 
  
 27 783 
  
 28 466 
  
 29 306 
  
 29 602 
  
 10,55% 
  
 Källa: Regleringsbrev för respektive år. 
 Om utgångspunkten tas i 1994/95 års ersättningsnivåer framgår att ersättningsnivåerna under en period sänktes till följd av gjorda besparingar. Ersättningen för helårsstudenter passerade i nominella tal ersättningsnivåerna för 1994/94 först under budgetåret 2002 (med undantag av vård som gjorde det under 2003). Ersättningen för helårsprestationer passerade 1994/95 års nivå under budgetåret 2001. 
 Den förstärkning om sammanlagt 7 procent som gjordes av ersättningsbeloppen inom utbildningsområdena Humaniora, Juridik, Samhällsvetenskap och Teologi åren 2002 och 2003 liksom den förstärkning om 15 procent av utbildningsområdet Vård som gjordes 2003 förklarar varför den nominella ökningen av ersättningsbeloppen varit störst till dessa utbildningsområden. 
 Det framgår också att ersättningsbeloppen för helårsstudenter har höjts mer än ersättningsbeloppen för helårsprestationer. Orsaken till detta är att ersättning för kostnader avseende vissa ändamål såsom ersättning till Trygghetsstiftelsen, medlemsavgift i arbetsgivarorganisationen AgV, försäkringsskydd för studenter, 
 79 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 kopieringsavtalet och premier för de statliga avtalsförsäkringarna endast har påförts ersättning för helårsstudenter och således inte ersättning för helårsprestationer. 
 Endast kompensation för den avgiftsfinansiering av Riks- revisionen som gäller fr.o.m. 2004 har ökat ersättningsbeloppen för både helårsstudenter och helårsprestationer (med 0,08 procent). 
 Om en jämförelse skall göras över tid av ersättningsbeloppens värdeutveckling är det mot denna bakgrund lämpligare att studera ersättningsbeloppen för helårsprestationer än ersättningsbeloppen för helårsstudenter. 
  
 7.3.4 
  
 Förändringar av ersättningsbeloppen för helårsprestationer 
  
 De faktorer som minskat ersättningsbeloppens storlek under perioden  
 1994/95–2005 
  utgörs av besparingar, minskningar av pris- och löneomräkningen med produktivitetsavdrag samt att pris- och löneomräkningen av grundutbildningsanslagen (och fakultets- anslagen) under den aktuella perioden även skall täcka pris- och löneomräkningen av anslagen till enskilda utbildningsanordnare, särskilda utgifter inom universitet och högskolor samt ersättning för klinisk utbildning och forskning. 
 Effekten av att pris- och löneomräkningen av grundutbildnings- anslag och fakultetsanslag även skall räcka till pris- och löneom- räkning av ovan nämnda anslag är dock relativt liten (ca 0,15 procent). Denna effekt kan dessutom i stort sett kvittas mot det faktum att ersättningen för helårsstudenter ökats med 0,08 procent för att kompensera lärosätena för kostnader för Riksrevisionen. 
 De besparingar som ägt rum på ersättningsbeloppen för helårsprestationer (och helårsstudenter) ägde rum i slutet av 1990- talet enligt följande: 
 80 
 SOU 2005:48 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 7.6 
  
 Besparingar inom grundutbildningsanslagen 
  
 1995/96 (12 mån) 
  
 3,20 % 
  
 1997 
  
 4,70 % 
  
 1998 
  
 2,03 % 
  
 1999 
  
 1,52 % 
  
 Källa: Uppgifter från Utbildnings- och kulturdepartementet 
 Inom ramen för ersättningsbeloppen för helårsstudenter (men inte ersättningsbeloppen för helårsprestationer) gjordes dessutom besparingar till följd av hyresjusteringar som hösten 1996 uppgick till 1,31 procent och 1997 till 0,40 procent. 
 Lönedelen av pris- och löneomräkningen har precis som för övrig statlig verksamhet sedan 1997 reducerats med ett produk- tivitetsavdrag som motsvarar genomsnittet av de senaste tio årens produktivitetsutveckling inom den privata tjänstesektorn. Av nedanstående tabell framgår dels produktivitetsavdraget, dels hur stor effekten har blivit när hänsyn tagits till lönedelens storlek av grundutbildningsanslaget (lönedelen 2004 har använts för samtliga år). 
 81 
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.7 
  
 Produktivitetsavdrag 
  
 Prod. Avdrag 
  
 Lönedel 
  
 Prod.avdrag x lönedel 
  
 Prod.avdrag x lönedel 
  
 (pris- och löneomräknad) 
  
 1995/96 
  
 0,00% 
  
 61% 
  
 0,00% 
  
 0,00% 
  
 ht 1996 
  
 0,00% 
  
 61% 
  
 0,00% 
  
 0,00% 
  
 1997 
  
 1,23% 
  
 61% 
  
 0,75% 
  
 0,88% 
  
 1998 
  
 1,20% 
  
 61% 
  
 0,73% 
  
 0,84% 
  
 1999 
  
 1,33% 
  
 61% 
  
 0,81% 
  
 0,92% 
  
 2000 
  
 1,35% 
  
 61% 
  
 0,82% 
  
 0,92% 
  
 2001 
  
 1,06% 
  
 61% 
  
 0,65% 
  
 0,71% 
  
 2002 
  
 1,68% 
  
 61% 
  
 1,02% 
  
 1,09% 
  
 2003 
  
 1,22% 
  
 61% 
  
 0,74% 
  
 0,77% 
  
 2004 
  
 1,51% 
  
 61% 
  
 0,92% 
  
 0,93% 
  
 2005 
  
 1,92% 
  
 61% 
  
 1,17% 
  
 1,17% 
  
 Källa: Uppgifter från Utbildnings- och kulturdepartementet 
 Anm: Storleken på de produktivitetsavdrag som gjordes 1995/96 och ht1996 är osäker varför avdragen dessa år satts till noll. 
 Av nedanstående tabell framgår den pris- och löneomräk- ningsfaktor som tillämpats, produktivitetsavdraget (pris- och löneomräknat) samt summan av dessa, dvs. den pris- och löne- omräkning som skulle ha tillämpats utan produktivitetsavdrag. 
  
 Tabell 7.8 
  
 Pris- och löneomräkning samt produktivitetsavdrag 
  
 Pris- och 
  
 Prod.avdrag x lönedel 
  
 Summa 
  
 löneomräkning 
  
 (pris- och löneomräknad) 
  
 1995/96 
  
 2,54% 
  
 0,00% 
  
 2,54% 
  
 ht 1996 
  
 0,00% 
  
 0,00% 
  
 0,00% 
  
 1997 
  
 2,80% 
  
 0,88% 
  
 3,68% 
  
 1998 
  
 2,14% 
  
 0,84% 
  
 2,98% 
  
 1999 
  
 2,12% 
  
 0,92% 
  
 3,04% 
  
 2000 
  
 0,93% 
  
 0,92% 
  
 1,85% 
  
 2001 
  
 1,93% 
  
 0,71% 
  
 2,64% 
  
 2002 
  
 3,01% 
  
 1,09% 
  
 4,10% 
  
 2003 
  
 2,46% 
  
 0,77% 
  
 3,23% 
  
 2004 
  
 2,88% 
  
 0,93% 
  
 3,81% 
  
 2005 
  
 1,01% 
  
 1,17% 
  
 2,18% 
  
 82 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Om inga besparingar eller produktivitetsavdrag (vilket hade givit högskolesektorn en särbehandling) genomförts skulle utvecklingen av ersättningsbeloppen för helårsprestationer med utgångspunkt från 1994/95 varit följande. 
 Tabell 7.9 Utvecklingen av ersättningsbeloppen (kr) för helårsprestationer utan besparingar och produktivitetsavdrag under perioden 1994/95– 2005 
  
 HPR 
  
 1994/95 
  
 1995/96 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 HJST 
  
 14 349 
  
 14 713 
  
 14 713 
  
 15 255 
  
 15 710 
  
 16 187 
  
 16 487 
  
 16 922 
  
 17 616 
  
 18 185 
  
 18 877 
  
 19 289 
  
 NTF 
  
 33 850 
  
 34 710 
  
 34 710 
  
 35 987 
  
 37 060 
  
 38 186 
  
 38 893 
  
 39 919 
  
 41 556 
  
 42 898 
  
 44 533 
  
 45 504 
  
 V 
  
 33 850 
  
 34 710 
  
 34 710 
  
 35 987 
  
 37 060 
  
 38 186 
  
 38 893 
  
 39 919 
  
 41 556 
  
 42 898 
  
 44 533 
  
 45 504 
  
 M 
  
 59 314 
  
 60 821 
  
 60 821 
  
 63 059 
  
 64 938 
  
 66 912 
  
 68 150 
  
 69 949 
  
 72 817 
  
 75 169 
  
 78 033 
  
 79 734 
  
 U 
  
 33 547 
  
 34 399 
  
 34 399 
  
 35 665 
  
 36 728 
  
 37 844 
  
 38 544 
  
 39 562 
  
 41 184 
  
 42 514 
  
 44 134 
  
 45 096 
  
 Ö 
  
 26 777 
  
 27 457 
  
 27 457 
  
 28 468 
  
 29 316 
  
 30 207 
  
 30 766 
  
 31 578 
  
 32 873 
  
 33 935 
  
 35 228 
  
 35 996 
  
 Detta skall jämföras med hur det faktiskt blev, vilket framgår av nedanstående tabell: 
 Tabell 7.10 Utvecklingen av ersättningsbeloppen (kr) för helårsprestationer under perioden  
 1994/95-2005 
  
 HPR 
  
 1994/95 
  
 1995/96 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 HJST 
  
 14 349 
  
 14 242 
  
 14 242 
  
 13 953 
  
 13 968 
  
 14 048 
  
 14 179 
  
 14 453 
  
 15 394 
  
 16 309 
  
 16 789 
  
 16 958 
  
 NTF 
  
 33 850 
  
 33 600 
  
 33 600 
  
 32 917 
  
 32 953 
  
 33 142 
  
 33 450 
  
 34 096 
  
 35 122 
  
 35 986 
  
 37 047 
  
 37 421 
  
 V 
  
 33 850 
  
 33 600 
  
 33 600 
  
 32 917 
  
 32 953 
  
 33 142 
  
 33 450 
  
 34 096 
  
 34 096 
  
 40 178 
  
 41 366 
  
 41 783 
  
 M 
  
 59 314 
  
 58 874 
  
 58 874 
  
 57 678 
  
 57 740 
  
 58 071 
  
 58 611 
  
 59 742 
  
 61 540 
  
 63 054 
  
 64 917 
  
 65 572 
  
 U 
  
 33 547 
  
 33 299 
  
 33 299 
  
 32 622 
  
 32 658 
  
 32 845 
  
 33 150 
  
 33 790 
  
 34 807 
  
 35 663 
  
 36 716 
  
 37 086 
  
 Ö 
  
 26 777 
  
 26 579 
  
 26 579 
  
 26 039 
  
 26 067 
  
 26 216 
  
 26 460 
  
 26 971 
  
 27 783 
  
 28 466 
  
 29 306 
  
 29 602 
  
 Om beloppen för 2005 jämförs i de båda tabellerna 7.9 och 7.10 framgår hur stor skillnaden varit för de olika utbildningsområdena. Denna förändring i absoluta och relativa tal framgår av tabell 7.11. 
 83 
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem SOU 2005:48 
 Tabell 7.11 Förändring av ersättningsbeloppen för helårsprestationer till följd av besparingar och produktivitetsavdrag 
  
 Utb. områden 
  
 Absolut (kr)förändring 
  
 Relativt (%förändring) 
  
 HJST 
  
 -2 
  331 
  
 -12% 
  
 NTF 
  
 -8 
  083 
  
 -18% 
  
 V 
  
 -3 
  721 
  
 -8% 
  
 M 
  
 -14 
  162 
  
 -18% 
  
 U 
  
 -8 
  010 
  
 -18% 
  
 Ö 
  
 -6 
  394 
  
 -18% 
  
 Skillnaden i ersättningsbeloppen har således varit 18 procent inom Naturvetenskap, Teknik, Farmaci, Medicin, Undervisning och Övrigt. Inom Humaniora, Juridik, Samhällsvetenskap och Teologi uppgår skillnaden till 12 procent och inom Vård till 8 procent. Att dessa utbildningsområden har en mindre relativ förändring beror på den ovan nämnda kvalitetsförstärkningen som ägde rum 2002– 2003. 
 Om ersättningen för helårsstudenter i stället skulle jämföras skulle skillnaden bli något större till följd av de besparingar som ägde rum hösten 1996 och 1997 och som hade sin orsak i hyres- justeringar. 
 Till den förändring av ersättningsbeloppen som ägt rum sedan 1994/95 kan också läggas den effektivitetsvinst som blev följden av införandet av det nuvarande resurstilldelningssystemet. Tidigare fick lärosätena resurser oberoende av hur stor utnyttjandegraden var på utbildningarna. När nuvarande resurstilldelningssystem infördes erhölls bara resurser för de studenter som faktiskt deltog i utbildningen. Denna effektivitetsvinst uppskattas till ca 10 procent och innebar således att i samband med införandet av nuvarande resurstilldelningssystem ersättningen per student förändrades lika mycket. 
 Det bör noteras att om lärosätena haft en löneutveckling som överstiger den erhållna pris- och löneomräkningen exklusive produktivitetsavdrag (se tabell 7.8) har detta bidragit till läro- sätenas försämrade köpkraft. 
 Den relativa förändringen sedan 1994/95 av utbildnings- områdenas ersättningsbelopp är i stort sett likvärdig med undantag av vård och humaniora, juridik, samhällsvetenskap och teologi. 
 84 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Under antagandet att den relativa fördelningen av utbildnings- områdenas ersättningsbelopp var riktig finner vi ingen anledning till fortsatt översyn av utbildningsområdenas ersättningsbelopp. 
 Detta betyder att en relativ förändring av utbildningsområdenas ersättningsbelopp skulle förutsätta en översyn av en annan karaktär än den som ligger inom ramen för vårt uppdrag. 
  
 7.4 
  
 Takbelopp och utfall under perioden  
  
 1997–2003 
  
 Av nedanstående tabell framgår summan av alla lärosätens takbelopp och motsvarande utfall för respektive år i perioden  
 1997–2003. 
  
 Tabell 7.12 Takbelopp och utfall (kkr) under perioden  
 1997–2003 
  (Utfall exklusive prestationer från december föregående år) 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Summa 
  
 Summa Takbelopp 
  
 8 991 491 
  
 9 746 134 
  
 10 314 786 
  
 11 194 400 
  
 12 203 680 
  
 14 641 816 
  
 15 953 997 
  
 83 046 304 
  
 Summa Utfall 
  
 9 748 170 
  
 9 918 286 
  
 10 254 793 
  
 10 749 929 
  
 11 605 527 
  
 14 425 641 
  
 16 348 586 
  
 83 050 932 
  
 Summa Utfall- 
  
 Summa Takbelopp 
  
 756 679 
  
 172 152 
  
 -59 
  993 
  
 Jimenez471 
  
 -598 
  153 
  
 -216 
  175 
  
 394 589 
  
 4 628 
  
 Över-/underproduktion 
  
 i procent av resp. års 
  
 takbelopp 
  
 8% 
  
 2% 
  
 -1% 
  
 -4% 
  
 -5% 
  
 -1% 
  
 2% 
  
 Antal lärosäten med 
  
 överproduktion 
  
 34 
  
 24 
  
 19 
  
 15 
  
 11 
  
 19 
  
 26 
  
 Antal lärosäten med 
  
 underproduktion 
  
 2 
  
 13 
  
 18 
  
 22 
  
 25 
  
 18 
  
 11 
  
 Anm: Utfall = värdet av den utbildningsvolym som utförts under ett visst år utan hänsyn tagen till att det finns en övre gräns i form av ett takbelopp. 
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 Den expansion av grundläggande högskoleutbildning som ägt rum under perioden  
 1997–2003 
  illustreras i tabellen av att summan av alla lärosätens takbelopp ökat från 8 991 mkr 1997 till 15 954 mkr år 2003, dvs. med 77 procent. 
 Summan av samtliga takbelopp under perioden  
 1997–2003 
  uppgår till 83 046 mkr. En intressant iakttagelse är att motsvarande utfall uppgår till 83 051 mkr, dvs. värdet av den totala utbildnings- 
 85 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 volymen(inklusive överproduktion) under perioden  
 1997–2003 
  motsvarar sammantaget nästan identiskt summan av alla takbelopp under perioden. Givetvis finns stora variationer mellan enskilda år och lärosäten men sammantaget under perioden överensstämmer i stort sett planerad och utförd utbildningsvolym. 
 Om enskilda år betraktas framgår att landets lärosäten till- sammans haft en underproduktion under åren 1999 2002 och en överproduktion övriga år. 1997 var det år då överproduktion i för- hållande till takbelopp var som störst (8 %). 34 lärosäten (av 36) hade detta år en överproduktion. 2001 var det år då underproduk- tion i förhållande till takbelopp var som störst (5 %). 25 lärosäten (av 36) hade detta år en underproduktion. Minst 11 lärosäten har varje år haft en överproduktion. Bortsett från 1997 har också minst 11 lärosäten varje år haft en underproduktion. 
 Av nedanstående tabell framgår summan av takbelopp respektive utfall (exklusive prestationer från december föregående år) under perioden  
 1997–2003 
  för universitet och högskolor (se vidare bilaga 7). 
 86 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 7.13 Takbelopp och utfall (kkr) under perioden  
 1997–2003 
  per lärosäte (Utfall exklusive prestationer från december föregående år) 
  
 Summa 
  
 Summa 
  
 Summa 
  
 Över-/under 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 i relation till tak 
  
 Uppsala universitet 
  
 5 914 939 
  
 5 906 528 
  
 -8 
  411 
  
 0% 
  
 Lunds universitet 
  
 7 889 166 
  
 7 933 705 
  
 44 539 
  
 1% 
  
 Göteborgs universitet 
  
 7 285 199 
  
 7 528 592 
  
 243 393 
  
 3% 
  
 Stockholms universitet 
  
 4 727 050 
  
 4 849 739 
  
 122 689 
  
 3% 
  
 Umeå universitet 
  
 5 346 320 
  
 5 205 499 
  
 -140 
  821 
  
 -3% 
  
 Linköpings universitet 
  
 5 333 143 
  
 5 456 214 
  
 123 071 
  
 2% 
  
 Karolinska institutet 
  
 1 984 808 
  
 2 031 847 
  
 47 039 
  
 2% 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 4 919 603 
  
 4 790 827 
  
 -128 
  776 
  
 -3% 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 3 648 147 
  
 3 553 079 
  
 -95 
  068 
  
 -3% 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 2 789 956 
  
 2 754 412 
  
 -35 
  544 
  
 -1% 
  
 Karlstads universitet 
  
 2 192 767 
  
 2 136 849 
  
 -55 
  918 
  
 -3% 
  
 Mittuniversitetet 
  
 2 722 618 
  
 2 530 477 
  
 -192 
  141 
  
 -7% 
  
 Växjö universitet 
  
 1 847 491 
  
 1 843 050 
  
 -4 
  441 
  
 0% 
  
 Örebro universitet 
  
 2 373 901 
  
 2 404 086 
  
 30 185 
  
 1% 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 1 009 278 
  
 924 225 
  
 -85 
  053 
  
 -8% 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 1 524 645 
  
 1 583 292 
  
 58 647 
  
 4% 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 1 694 607 
  
 1 693 834 
  
 -773 
  
 0% 
  
 Malmö högskola 
  
 2 384 530 
  
 2 386 870 
  
 2 340 
  
 0% 
  
 Mälardalens högskola 
  
 2 272 621 
  
 2 248 546 
  
 -24 
  075 
  
 -1% 
  
 Högskolan i Borås 
  
 1 375 185 
  
 1 462 254 
  
 87 069 
  
 6% 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 1 550 562 
  
 1 525 968 
  
 -24 
  594 
  
 -2% 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 363 234 
  
 325 015 
  
 -38 
  219 
  
 -11% 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 1 501 796 
  
 1 498 578 
  
 -3 
  218 
  
 0% 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 1 132 951 
  
 1 153 423 
  
 20 472 
  
 2% 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 1 269 827 
  
 1 259 592 
  
 -10 
  235 
  
 -1% 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 1 056 273 
  
 1 034 428 
  
 -21 
  845 
  
 -2% 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 982 186 
  
 977 118 
  
 -5 
  068 
  
 -1% 
  
 Idrottshögskolan 
  
 252 913 
  
 260 078 
  
 7 165 
  
 3% 
  
 Lärarhögskolan 
  
 2 095 686 
  
 2 155 791 
  
 60 105 
  
 3% 
  
 Södertörns högskola 
  
 1 123 597 
  
 1 080 505 
  
 -43 
  092 
  
 -4% 
  
 Danshögskolan 
  
 162 460 
  
 180 673 
  
 18 213 
  
 11% 
  
 Dramatiska institutet 
  
 415 007 
  
 426 032 
  
 11 025 
  
 3% 
  
 Konstfack 
  
 711 272 
  
 723 125 
  
 11 853 
  
 2% 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 332 307 
  
 351 884 
  
 19 577 
  
 6% 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 602 999 
  
 612 949 
  
 9 950 
  
 2% 
  
 Operahögskolan 
  
 97 503 
  
 97 974 
  
 471 
  
 0% 
  
 Teaterhögskolan 
  
 159 757 
  
 163 874 
  
 4 117 
  
 3% 
  
 Summa 
  
 83 046 304 83 050 932 
  
 4 628 
  
 0% 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 87 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Skillnaden mellan utfall och takbelopp för landets  
 universitet  
 (Mittuniversitet betraktas i denna studie som högskola med vetenskapsområde) under perioden  
 1997–2003 
  är sammantaget liten. För enskilda lärosäten varierar det totala utfallet i förhållande till summan av takbeloppen under perioden mellan  
 –3 
  procent och +3 procent. Sex lärosäten har haft en samlad överproduktion under perioden  
 1997–2003. 
  
 För  
 högskolor med vetenskapsområde  
 (inklusive Mittuniver- sitetet) understiger sammantaget det totala utfallet (under perioden  
  
 1997–2003) 
  
  något summan av takbeloppen. För enskilda lärosäten varierar det totala utfallet i förhållande till summan av takbeloppen under perioden mellan  
  
 –8 
  
  procent och +4 procent. Två lärosäten har haft en samlad överproduktion under perioden  
  
 1997–2003. 
  
 För landets  
 högskolor  
 (exklusive de konstnärliga) överens- stämmer sammantaget utfall och takbelopp under perioden 1997– 2003 mycket väl. För enskilda lärosäten varierar det totala utfallet i förhållande till summan av takbeloppen under perioden mellan – 11 procent och +6 procent. Tre lärosäten har haft en samlad överproduktion under perioden  
 1997–2003. 
  
 De  
 konstnärliga högskolorna och Idrottshögskolan  
 har samtliga under perioden  
  
 1997–2003 
  
  haft en överproduktion. Sammantaget uppgår denna överproduktion till 3 procent av summan av alla takbeloppen under perioden. 
  
 Om  
 samtliga  
 lärosäten betraktas framgår att i absoluta tal har Göteborgs universitet haft störst samlad överproduktion (ca 243 mkr) medan Mittuniversitetet/Mitthögskolan haft störst underproduk- tion (192 mkr). Relativt har Danshögskolan (11 %) haft störst överproduktion medan högskolan på Gotland haft störst under- produktion  
 (-11 
  %). Sammanlagt har nitton lärosäten har haft en samlad överproduktion under perioden  
 1997–2003. 
  
 Det antal år i perioden  
 1997–2003 
  som respektive lärosäte haft en överproduktion framgår av nedanstående sammanställning. Alla lärosäten har haft en överproduktion under minst två år i perioden. Danshögskolan, Kungliga Konsthögskolan och Teaterhögskolan har haft överproduktion varje år. 
 88 
 SOU 2005:48 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 7.14 
  
 Antal år för respektive lärosäte med överproduktion 
  
 Lärosäte/år 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 Uppsala universitet 
  
 x 
  
 Lunds universitet 
  
 x 
  
 Göteborgs universitet 
  
 x 
  
 Stockholms universitet 
  
 x 
  
 Umeå universitet 
  
 x 
  
 Linköpings universitet 
  
 x 
  
 Karolinska institutet 
  
 x 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 x 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 x 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 x 
  
 Karlstads universitet 
  
 x 
  
 Mittuniversitetet 
  
 x 
  
 Växjö universitet 
  
 x 
  
 Örebro universitet 
  
 x 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 x 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 x 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 x 
  
 Malmö högskola 
  
 x 
  
 Mälardalens högskola 
  
 x 
  
 Högskolan i Borås 
  
 x 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 x 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 x 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 x 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 x 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 x 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 x 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 x 
  
 Idrottshögskolan 
  
 x 
  
 Lärarhögskolan 
  
 x 
  
 Södertörns högskola 
  
 x 
  
 Danshögskolan 
  
 x 
  
 Dramatiska institutet 
  
 x 
  
 Konstfack 
  
 x 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 x 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 x 
  
 Operahögskolan 
  
 x 
  
 Teaterhögskolan 
  
 x 
  
 Anm: Malmö högskola hade ingen verksamhet 1997 
 89 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Nedanstående tabell visar för respektive lärosäte den största överproduktionen under ett år i perioden  
 1997–2003. 
  De allra flesta lärosäten har således under minst något år haft en stor överproduk- tion. I absoluta tal har Göteborgs universitet haft den största överproduktionen under ett år (1997: 90 374 kkr vilket motsvarar 10 procent av detta års takbelopp). Sexton lärosäten har under något år i perioden  
 1997–2003 
  haft en överproduktion om minst 10 procent. 
 90 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 7.15 Största överproduktionen (kkr) för respektive lärosäte ett givet år under perioden  
 1997–2003 
  
 År 
  
 Takbelopp 
  
 Överprod. 
  
 Andel överprod. 
  
 Uppsala universitet 
  
 1997 
  
 722 052 
  
 69 181 
  
 10% 
  
 Lunds universitet 
  
 1997 
  
 1 163 083 
  
 84 183 
  
 7% 
  
 Göteborgs universitet 
  
 1997 
  
 893 618 
  
 90 374 
  
 10% 
  
 Stockholms universitet 
  
 2003 
  
 830 288 
  
 61 117 
  
 7% 
  
 Umeå universitet 
  
 1997 
  
 616 307 
  
 56 214 
  
 9% 
  
 Linköpings universitet 
  
 1997 
  
 558 163 
  
 60 646 
  
 11% 
  
 Karolinska institutet 
  
 1997 
  
 234 395 
  
 21 338 
  
 9% 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 1997 
  
 583 817 
  
 38 847 
  
 7% 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 2003 
  
 595 095 
  
 37 242 
  
 6% 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 1997 
  
 308 409 
  
 28 458 
  
 9% 
  
 Karlstads universitet 
  
 1997 
  
 227 542 
  
 16 087 
  
 7% 
  
 Mittuniversitetet 
  
 1997 
  
 280 254 
  
 42 890 
  
 15% 
  
 Växjö universitet 
  
 2003 
  
 363 837 
  
 48 792 
  
 13% 
  
 Örebro universitet 
  
 1997 
  
 217 963 
  
 33 619 
  
 15% 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 1997 
  
 77 125 
  
 10 198 
  
 13% 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 2003 
  
 354 690 
  
 33 405 
  
 9% 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 2003 
  
 345 571 
  
 24 978 
  
 7% 
  
 Malmö högskola 
  
 2003 
  
 570 342 
  
 66 633 
  
 12% 
  
 Mälardalens högskola 
  
 1997 
  
 182 987 
  
 20 069 
  
 11% 
  
 Högskolan i Borås 
  
 2003 
  
 314 277 
  
 39 595 
  
 13% 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 2003 
  
 308 061 
  
 20 160 
  
 7% 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 1997 
  
 23 472 
  
 3 651 
  
 16% 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 2001 
  
 220 894 
  
 8 256 
  
 4% 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 1999 
  
 125 140 
  
 11 209 
  
 9% 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 2000 
  
 160 493 
  
 7 587 
  
 5% 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 2003 
  
 228 254 
  
 18 151 
  
 8% 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 2002 
  
 210 628 
  
 14 978 
  
 7% 
  
 Idrottshögskolan 
  
 1998 
  
 33 997 
  
 5 036 
  
 15% 
  
 Lärarhögskolan 
  
 2003 
  
 362 712 
  
 55 692 
  
 15% 
  
 Södertörns högskola 
  
 2000 
  
 169 086 
  
 1 712 
  
 1% 
  
 Danshögskolan 
  
 1997 
  
 21 493 
  
 3 840 
  
 18% 
  
 Dramatiska institutet 
  
 1999 
  
 54 675 
  
 6 624 
  
 12% 
  
 Konstfack 
  
 1998 
  
 96 727 
  
 4 941 
  
 5% 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 2002 
  
 49 200 
  
 8 730 
  
 18% 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 1997 
  
 76 855 
  
 4 596 
  
 6% 
  
 Operahögskolan 
  
 2000 
  
 13 730 
  
 1 278 
  
 9% 
  
 Teaterhögskolan 
  
 2001 
  
 22 846 
  
 1 777 
  
 8% 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 91 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Nedanstående tabell visar för respektive lärosäte den största underproduktionen under ett år i perioden  
 1997–2003. 
  I absoluta tal har Mittuniversitetet haft den största underproduktionen under ett år (2001: 108 568 kkr vilket motsvarar 24 procent av detta års takbelopp). Elva lärosäten har under något år i perioden  
 1997–2003 
  haft en underproduktion om minst 10 procent. 
 92 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 7.16 Största underproduktionen (kkr) för respektive lärosäte ett givet år under perioden  
 1997–2003 
  
 År 
  
 Takbelopp 
  
 Underprod. 
  
 Andel underprod. 
  
 Uppsala universitet 
  
 2002 
  
 996 582 
  
 46 384 
  
 5% 
  
 Lunds universitet 
  
 2001 
  
 1 054 624 
  
 42 227 
  
 4% 
  
 Göteborgs universitet 
  
 2000 
  
 958 965 
  
 27 732 
  
 3% 
  
 Stockholms universitet 
  
 1998 
  
 604 129 
  
 4 923 
  
 1% 
  
 Umeå universitet 
  
 2002 
  
 910 944 
  
 73 314 
  
 8% 
  
 Linköpings universitet 
  
 2002 
  
 969 385 
  
 23 231 
  
 2% 
  
 Karolinska institutet 
  
 2002 
  
 414 024 
  
 10 012 
  
 2% 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 2001 
  
 764 331 
  
 79 709 
  
 10% 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 2001 
  
 565 144 
  
 42 823 
  
 8% 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 2002 
  
 490 502 
  
 42 069 
  
 9% 
  
 Karlstads universitet 
  
 2001 
  
 324 948 
  
 31 945 
  
 10% 
  
 Mittuniversitetet 
  
 2001 
  
 448 225 
  
 108 568 
  
 24% 
  
 Växjö universitet 
  
 2001 
  
 281 834 
  
 32 924 
  
 12% 
  
 Örebro universitet 
  
 2002 
  
 489 363 
  
 38 319 
  
 8% 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 2003 
  
 213 852 
  
 39 946 
  
 19% 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 2000 
  
 183 808 
  
 404 
  
 0% 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 2000 
  
 232 586 
  
 22 207 
  
 10% 
  
 Malmö högskola 
  
 2000 
  
 385 752 
  
 27 478 
  
 7% 
  
 Mälardalens högskola 
  
 2002 
  
 461 666 
  
 20 395 
  
 4% 
  
 Högskolan i Borås 
  
 2002 
  
 295 735 
  
 82 
  
 0% 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 1998 
  
 170 958 
  
 15 844 
  
 9% 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 2001 
  
 67 227 
  
 24 816 
  
 37% 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 1998 
  
 156 568 
  
 8 341 
  
 5% 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 2002 
  
 241 258 
  
 19 556 
  
 8% 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 2002 
  
 255 483 
  
 16 048 
  
 6% 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 2001 
  
 166 804 
  
 25 117 
  
 15% 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 2000 
  
 130 755 
  
 18 102 
  
 14% 
  
 Idrottshögskolan 
  
 2001 
  
 35 759 
  
 2 782 
  
 8% 
  
 Lärarhögskolan 
  
 2000 
  
 283 381 
  
 41 205 
  
 15% 
  
 Södertörns högskola 
  
 2001 
  
 206 518 
  
 23 103 
  
 11% 
  
 Danshögskolan 
  
 Har ej haft någon underproduktion 
  
 Dramatiska institutet 
  
 2000 
  
 56 074 
  
 2 384 
  
 4% 
  
 Konstfack 
  
 2001 
  
 101 764 
  
 1 355 
  
 1% 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 Har ej haft någon underproduktion 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 2000 
  
 85 249 
  
 1 243 
  
 1% 
  
 Operahögskolan 
  
 2002 
  
 14 548 
  
 929 
  
 6% 
  
 Teaterhögskolan 
  
 Har ej haft någon underproduktion 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 93 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Underproduktionen vissa år har således varit omfattande. Underproduktionen kan dock vara planerad om ett lärosäte vill utnyttja tidigare sparade helårsprestationer. Tabellen ovan visar därför på behovet av att under år med överproduktion kunna bygga upp reserver som sedan kan utnyttjas under år med under- produktion. 
  
 7.4.1 
  
 Slutsatser 
  
 1. 
  
 Värdet av den samlade utbildningsvolymen vid landets universitet och högskolor under perioden  
  
 1997–2003 
  stämmer nästan identiskt överens med summan av alla takbelopp under motsvarande period (tabell 7.12). 
  
 2. 
  
 Betraktas enskilda lärosäten (se tabell 7.13) framträder dock en betydligt mer varierad bild. 19 lärosäten har haft en samlad överproduktion under perioden  
  
 1997–2003 
  medan 18 lärosäten haft en underproduktion. 
  
 3. 
  
 Alla lärosäten har under minst två år i perioden  
  
 1997–2003 
  haft en överproduktion (tabell 7.14). 
  
 4. 
  
 Alla lärosäten utom tre har under minst ett år i perioden  
  
 1997–2003 
  haft en underproduktion (tabell 7.14). 
  
 5. 
  
 Underproduktionen har för flera lärosäten vissa år varit omfattande (tabell 7.16). 
  
 Detta visar på ett behov av att under år med överproduktion kunna bygga upp reserver som sedan kan utnyttjas under år med underproduktion. 
  
 7.5 
  
 Värdet av anslagssparande under perioden  
  
 1997–2003 
  
 Ett anslagssparande uppstår under år med underproduktion i förhållande till ett lärosätes takbelopp. Anslagssparandet uppgår då till skillnaden mellan takbelopp och utfall (inklusive ett eventuellt utnyttjande av sparade helårsprestationer) detta år, dvs. anslags- sparande = outnyttjat takbelopp. Ett anslagssparande om högst tio procent av ett givet års takbelopp får föras över till nästa budgetår. Universitet och högskolor har därmed ett undantag från den 
 94 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 generella regel som gäller för statliga myndigheter nämligen att anslagssparandet endast får uppgå till högst tre procent av. 
 En förutsättning för att ett anslagssparande skall kunna utnyttjas av ett lärosäte är att lärosätet under kommande år har en utbildningsvolym vars värde överstiger takbeloppet eller tak- beloppen beroende på om anslagssparandet utnyttjas under ett eller flera år. Efter år under vilket(a) ett lärosäte utnyttjat anslags- sparande skall lärosätet anpassa sin utbildningsvolym nedåt till den nivå som anges av takbeloppet. Detta ställer stora krav på lärosätet vad gäller planering, inte minst vad gäller behovet av lärare. 
 Av nedanstående tabell framgår värdet av anslagssparandet under perioden  
 1997–2003. 
  De värden som finns i tabellen är ackumulerade, vilket betyder att anslagssparandet under ett år kan ha byggts upp under flera år. Det går således inte att summera värdena för respektive lärosäte i tabellen och få ett samlat värde för lärosätets anslagssparande under perioden  
 1997–2003. 
  Det måste också påpekas att antalet lärosäten med anslagssparande ett visst år (t.ex. 2001) kan vara större än antalet lärosäten med under- produktion detta år eftersom värdet av anslagssparandet detta år kan ha ackumulerats under flera år. 
 95 
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.17 
  
 Anslagssparande (kkr) per lärosäte under perioden  
 1997–2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Uppsala universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 22 649 
  
 50 101 
  
 Lunds universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 6 890 
  
 0 
  
 Göteborgs universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Stockholms universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Umeå universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 11 780 
  
 83 016 
  
 99 456 
  
 Linköpings universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karolinska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 44 116 
  
 76 433 
  
 71 354 
  
 85 283 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 0 
  
 19 987 
  
 47 470 
  
 51 768 
  
 56 514 
  
 56 852 
  
 19 001 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 31 031 
  
 37 570 
  
 Karlstads universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 10 493 
  
 29 920 
  
 32 495 
  
 30 059 
  
 23 782 
  
 Mittuniversitetet 
  
 0 
  
 0 
  
 1 959 
  
 41 989 
  
 44 823 
  
 39 957 
  
 46 456 
  
 Växjö universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 2 471 
  
 25 728 
  
 28 183 
  
 32 876 
  
 0 
  
 Örebro universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 15 409 
  
 0 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 5 525 
  
 17 248 
  
 18 066 
  
 21 385 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 0 
  
 0 
  
 11 816 
  
 22 207 
  
 25 661 
  
 15 693 
  
 0 
  
 Malmö högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 10 319 
  
 37 797 
  
 43 467 
  
 36 605 
  
 0 
  
 Mälardalens högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 20 395 
  
 28 197 
  
 Högskolan i Borås 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 0 
  
 2 416 
  
 17 675 
  
 21 139 
  
 23 889 
  
 23 328 
  
 2 224 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 0 
  
 0 
  
 2 228 
  
 5 123 
  
 6 723 
  
 6 498 
  
 8 012 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 0 
  
 2 731 
  
 7 876 
  
 1 159 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 682 
  
 546 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 0 
  
 9 633 
  
 5 352 
  
 0 
  
 0 
  
 13 153 
  
 9 983 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 0 
  
 0 
  
 9 062 
  
 14 442 
  
 16 680 
  
 9 717 
  
 0 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 1 501 
  
 0 
  
 0 
  
 13 076 
  
 15 266 
  
 0 
  
 0 
  
 Idrottshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lärarhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 28 338 
  
 31 367 
  
 23 740 
  
 0 
  
 Södertörns högskola 
  
 5 059 
  
 7 158 
  
 1 688 
  
 0 
  
 20 652 
  
 19 357 
  
 24 462 
  
 Danshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Dramatiska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Konstfack 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Operahögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 251 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Teaterhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Summa 
  
 6 560 
  
 41 925 
  
 128 660 
  
 342 327 
  
 451 181 
  
 579 327 
  
 456 458 
  
 Takbelopp 
  
 8 991 491 
  
 9 746 134 
  
 10 314 836 
  
 11 194 400 
  
 12 203 680 
  
 14 641 816 
  
 15 953 997 
  
 Andel anslagssparande 
  
 0% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 3% 
  
 4% 
  
 4% 
  
 3% 
  
 Antal lärosäten med anslagssparande 
  
 2 
  
 5 
  
 13 
  
 14 
  
 15 
  
 21 
  
 14 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 96 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Anslagssparandet var således som störst under 2002 då värdet sammantaget uppgick till ca 579 mkr, vilket motsvarar 4 procent av summan av lärosätenas takbelopp detta år. Vid detta tillfälle hade 21 lärosäten ett anslagssparande. 
 Antalet lärosäten som aldrig haft ett anslagssparande uppgår till 13. I tabellen ovan motsvaras detta av nollor under alla år i perioden (t.ex. Göteborgs universitet). 
  
 7.5.1 
  
 Hur har anslagssparandet utnyttjats under perioden  
  
 1997–2003? 
  
 Av nedanstående tabell framgår hur anslagssparandet utnyttjats under perioden  
 1997–2003. 
  
 Värdena i tabellen skall läsas så att om anslagssparandet utnyttjats ett visst år så har detta anslagssparande uppstått t.o.m. året innan, dvs. utnyttjat anslagssparande år n är lika med hela eller delar av anslagssparandet år  
 n-1. 
  Exempelvis utnyttjade Chalmers år 2003 ett anslagssparande till ett värde av 37 851 kkr av det anslagssparande som byggts upp t.o.m. år 2002 och vars värde enligt tabell 7.17 uppgick till 56 852 kkr. 
 97 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.18 Utnyttjat anslagssparande (kkr) per lärosäte under perioden 1997– 2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Summa 
  
 Uppsala universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lunds universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 6 890 
  
 6 890 
  
 Göteborgs universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Stockholms universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Umeå universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Linköpings universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karolinska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 5 079 
  
 0 
  
 5 079 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 37 851 
  
 37 851 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karlstads universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 436 
  
 6 277 
  
 8 713 
  
 Mittuniversitetet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 866 
  
 0 
  
 4 866 
  
 Växjö universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 32 876 
  
 32 876 
  
 Örebro universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 15 409 
  
 15 409 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 9 968 
  
 15 693 
  
 25 661 
  
 Malmö högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 6 862 
  
 36 605 
  
 43 467 
  
 Mälardalens högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Borås 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 561 
  
 21 104 
  
 21 665 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 225 
  
 0 
  
 225 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 6 717 
  
 1 159 
  
 0 
  
 0 
  
 7 876 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 136 
  
 2 136 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 0 
  
 0 
  
 4 281 
  
 5 352 
  
 0 
  
 0 
  
 3 170 
  
 12 803 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 6 963 
  
 9 717 
  
 16 680 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 15 266 
  
 0 
  
 15 266 
  
 Idrottshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lärarhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 7 627 
  
 23 740 
  
 31 367 
  
 Södertörns högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 5 470 
  
 1 688 
  
 0 
  
 1 295 
  
 0 
  
 8 453 
  
 Danshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Dramatiska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Konstfack 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Operahögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 251 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 251 
  
 Teaterhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Summa 
  
 0 
  
 0 
  
 9 751 
  
 14 008 
  
 1 159 
  
 61 148 
  
 211 468 
  
 297 534 
  
 Antal lärosäten som utnyttjat 
  
 anslagssparandet 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 4 
  
 1 
  
 11 
  
 12 
  
 98 
  
 SOU 2005:48 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 2003 utnyttjade 12 lärosäten ett anslagssparande till ett sammanlagt värde om ca 211 mkr. Före 2003 hade anslagssparandet en marginell betydelse för lärosätena. 
 18 lärosäten har aldrig utnyttjat ett anslagssparande medan 19 lärosäten utnyttjat ett anslagssparande minst en gång. Som mest har under ett år ett lärosäte utnyttjat ett anslagssparande om 37 851 kkr (Chalmers). 
  
 7.5.2 
  
 Outnyttjat anslagssparande under perioden  
  
 1997–2003 
  
 Av tabellen nedan framgår värdet av det anslagssparande som inte utnyttjats respektive år. Av tabellen framgår också vilka lärosäten som utnyttjat hela sitt anslagssparande. Det sistnämnda gäller för alla lärosäten som någon gång under perioden  
 1997–2003 
  haft ett outnyttjat anslagssparande men år 2003 saknar detta. Detta gäller exempelvis Växjö universitet och högskolan i Kalmar. 
 99 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.19 Outnyttjat anslagssparande (kkr) per lärosäte under perioden 1997– 2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Uppsala universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 22 649 
  
 Lunds universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Göteborgs universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Stockholms universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Umeå universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 11 780 
  
 83 016 
  
 Linköpings universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karolinska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 44 116 
  
 71 354 
  
 71 354 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 19 987 
  
 47 470 
  
 51 768 
  
 56 514 
  
 19 001 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 31 031 
  
 Karlstads universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 10 493 
  
 29 920 
  
 30 059 
  
 23 782 
  
 Mittuniversitetet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 959 
  
 41 989 
  
 39 957 
  
 39 957 
  
 Växjö universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 471 
  
 25 728 
  
 28 183 
  
 0 
  
 Örebro universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 5 525 
  
 17 248 
  
 18 066 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 11 816 
  
 22 207 
  
 15 693 
  
 0 
  
 Malmö högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 10 319 
  
 37 797 
  
 36 605 
  
 0 
  
 Mälardalens högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 20 395 
  
 Högskolan i Borås 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 0 
  
 0 
  
 2 416 
  
 17 675 
  
 21 139 
  
 23 328 
  
 2 224 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 228 
  
 5 123 
  
 6 498 
  
 6 498 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 0 
  
 0 
  
 2 731 
  
 1 159 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 546 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 0 
  
 0 
  
 5 352 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 9 983 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 9 062 
  
 14 442 
  
 9 717 
  
 0 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 0 
  
 1 501 
  
 0 
  
 0 
  
 13 076 
  
 0 
  
 0 
  
 Idrottshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lärarhögskolan i 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 28 338 
  
 23 740 
  
 0 
  
 Södertörns högskola 
  
 0 
  
 5 059 
  
 1 688 
  
 0 
  
 0 
  
 19 357 
  
 19 357 
  
 Danshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Dramatiska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Konstfack 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Musikhögskolan i Stockholm 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Operahögskolan i Stockholm 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Teaterhögskolan i Stockholm 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Summa 
  
 0 
  
 6 560 
  
 32 174 
  
 114 652 
  
 341 168 
  
 390 033 
  
 367 859 
  
 Antal lärosäten med outnyttjat 
  
 0 
  
 2 
  
 6 
  
 10 
  
 13 
  
 14 
  
 14 
  
 anslagssparande 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 100 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Av det anslagssparande som byggts upp t.o.m. år 2002 kvarstod vid ingången till 2004 ett anslagssparande till ett värde av 367 859 kkr. Till detta skall läggas det anslagssparande som byggdes upp under 2003 hos de lärosäten som hade underproduktion detta år. Sammantaget betyder detta att det totala anslagssparandet vid ingången till 2004 uppgick till 456 458 kkr (tabell 7.17). 
  
 7.5.3 
  
 Anslagssparande över 10 procent av föregående års takbelopp 
  
 Enligt gällande bestämmelser får respektive lärosäte föra över ett anslagssparande till nästa budgetår till ett värde av högst 10 procent av föregående års takbelopp. Av nedanstående tabell framgår att det fiktiva värdet av anslagssparandet över ovan nämnda 10- procentsgräns under perioden  
 1997–2003 
  uppgår till ca 651 mkr. Störst anslagssparande, som på grund av begränsningsregeln inte kunnat utnyttjas, hade Mittuniversitetet år 2001 då det uppgick till ca 106 mkr. Sammanlagt hade Mittuniversitetet under perioden  
 1997–2003 
  ett anslagssparande över de tillåtna 10 procenten som uppgick till ca 166 mkr. Av tabell 7.19 framgår vidare att Mittuniversitetet inte heller kunnat utnyttja den tillåtna delen av anslagssparandet. 
 101 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.20 Anslagssparande (kkr) per lärosäte över 10 procent under perioden  
 1997–2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 Summa 
  
 Uppsala universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lunds universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Göteborgs universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Stockholms universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Umeå universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 38 395 
  
 38 395 
  
 Linköpings universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karolinska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 47 392 
  
 0 
  
 2 194 
  
 49 586 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 37 490 
  
 38 077 
  
 0 
  
 0 
  
 75 567 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Karlstads universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 2 401 
  
 29 370 
  
 0 
  
 0 
  
 23 782 
  
 55 553 
  
 Mittuniversitetet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 34 642 
  
 105 734 
  
 9 750 
  
 15 614 
  
 165 740 
  
 Växjö universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 2 502 
  
 30 469 
  
 318 
  
 0 
  
 0 
  
 33 289 
  
 Örebro universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 19 304 
  
 10 272 
  
 36 627 
  
 66 203 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 750 
  
 0 
  
 0 
  
 2 750 
  
 Malmö högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 21 388 
  
 0 
  
 0 
  
 21 388 
  
 Mälardalens högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Borås 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 8 873 
  
 12 378 
  
 0 
  
 0 
  
 21 251 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 471 
  
 23 216 
  
 4 232 
  
 1 905 
  
 31 824 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 14 093 
  
 22 879 
  
 0 
  
 0 
  
 36 972 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 5 026 
  
 15 652 
  
 0 
  
 0 
  
 20 678 
  
 Idrottshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Lärarhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 12 867 
  
 13 052 
  
 0 
  
 0 
  
 25 919 
  
 Södertörns högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 451 
  
 0 
  
 3 415 
  
 5 866 
  
 Danshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Dramatiska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Konstfack 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Operahögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Teaterhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Summa 
  
 0 
  
 0 
  
 4 903 
  
 175 301 
  
 324 591 
  
 24 254 
  
 121 932 
  
 650 981 
  
 Antal lärosäten med anslagssparande över 10 %. 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 9 
  
 13 
  
 3 
  
 8 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 102 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Inom ramen för  
 10-procentsregeln 
  har ca 368 mkr i anslags- sparande aldrig kunnat utnyttjas av berörda lärosäten under perioden 1997 2003. Anslagssparandet över  
 10-procentregeln 
  uppgår under motsvarande period till 651 mkr. Sammanlagt betyder detta att en dryg miljard i anslagssparande inte kunnat utnyttjas under perioden  
 1997–2003. 
  
 7.5.4 
  
 Slutsatser 
  
 I nedanstående tabell sammanfattas värdet av utnyttjat och outnyttjat anslagssparande under perioden  
 1997–2003. 
  
 Tabell 7.21 Summan (kkr) av utnyttjat och outnyttjat anslagssparande under perioden  
 1997-2003 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Anslagssparande vid ingången till resp. år 
  
 6 560 
  
 41 925 
  
 128 660 
  
 342 327 
  
 451 181 
  
 579 327 
  
 Under året utnyttjat anslagssparande 
  
 0 
  
 9 751 
  
 14 008 
  
 1 159 
  
 61 148 
  
 211 468 
  
 Outnyttjat anslagssparande 
  
 6 560 
  
 32 174 
  
 114 652 
  
 341 168 
  
 390 033 
  
 367 859 
  
 Andel utnyttjat anslagssparande 
  
 0% 
  
 23% 
  
 11% 
  
 0% 
  
 14% 
  
 37% 
  
 Anslagssparande över 10 % 
  
 0 
  
 4 903 
  
 175 301 
  
 324 591 
  
 24 254 
  
 121 932 
  
 Från avsnittet kan följande slutsatser kan dras: 
  
 1. 
  
 Den generella betydelsen av anslagssparandet är begränsad eftersom en stor del av anslagssparandet inte kan utnyttjas (tabell 7.19). Anslagssparandet kan dock vara av stor vikt för enskilda lärosäten. 
  
 2. 
  
 Anslagssparande över den tillåtna tioprocentgränsen (av föregående års takbelopp) har ännu mindre betydelse eftersom en stor del av det tillåtna anslagssparandet inte kunnat utnyttjas (tabell 7.19 och 7.20). 
  
 3. 
  
 Antalet lärosäten som aldrig haft ett anslagssparande uppgår till 13 (tabell 7.17). 
  
 4. 
  
 Anslagssparandet bör finnas kvar som en del av resurstilldel- ningssystemet. 
  
 103 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 7.6 
  
 Värdet av sparade helårsprestationer under perioden  
  
 1997–2003 
  
 I nuvarande resurstilldelningssystem finns en bestämmelse som säger att sparade helårsprestationer till ett värde av högst tio procent av ett givet års takbelopp får föras över till nästa budgetår. 
 Bestämmelsen innebär att under år med överproduktion kan en reserv av sparade helårsprestationer byggas upp som sedan kan användas under år med underproduktion. Bestämmelsen innebär också att om överproduktionen varit så stor att den överstiger tio procent av det givna årets takbelopp så saknar den del av överproduktionen som överstiger tio procent värde. 
 Av nedanstående tabell framgår värdet för respektive år av sparade helårsprestationer under perioden  
 1997–2003. 
  De värden som finns i tabellen är ackumulerade, vilket betyder att värdet av sparade helårsprestationer under ett år kan ha byggts upp under flera år. Det går således inte att summera värdena för respektive lärosäte i tabellen och få ett samlat värde av överproduktionen under perioden  
 1997–2003. 
  Det går heller inte att dra slutsatsen att ett lärosäte haft överproduktion under år då lärosätet har sparade helårsprestationer eftersom värdet av dessa byggts upp under flera år. Av tabellen nedan framgå exempelvis att Uppsala universitet haft en underproduktion år 2001 eftersom 35 792 kkr (skillnaden mellan 56 751 kkr och 20 959 kkr) i form av sparade helårspresta- tioner utnyttjats men att universitetet trots detta har kvar sparade helårsprestationer till ett värde av 20 959 kkr. 
 104 
 SOU 2005:48 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 7.22 
  
 Värdet (kkr) 
  
 av sparade helårsprestationer per 
  
 lärosäte 
  
 under 
  
 perioden  
 1997–2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Uppsala universitet 
  
 67 578 
  
 73 318 
  
 74 618 
  
 56 751 
  
 20 959 
  
 0 
  
 0 
  
 Lunds universitet 
  
 82 152 
  
 107 511 
  
 95 636 
  
 67 137 
  
 24 910 
  
 0 
  
 9 328 
  
 Göteborgs universitet 
  
 30 482 
  
 89 154 
  
 90 572 
  
 62 840 
  
 60 022 
  
 79 576 
  
 135 467 
  
 Stockholms universitet 
  
 16 901 
  
 11 978 
  
 19 727 
  
 14 888 
  
 21 332 
  
 59 796 
  
 83 029 
  
 Umeå universitet 
  
 56 214 
  
 64 506 
  
 61 887 
  
 31 500 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Linköpings universitet 
  
 52 605 
  
 61 375 
  
 65 331 
  
 71 242 
  
 77 100 
  
 57 194 
  
 70 090 
  
 Karolinska institutet 
  
 21 338 
  
 23 256 
  
 20 629 
  
 21 045 
  
 14 938 
  
 6 059 
  
 16 665 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 32 246 
  
 24 531 
  
 9 531 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 6 380 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 24 140 
  
 25 571 
  
 34 993 
  
 27 907 
  
 10 303 
  
 0 
  
 0 
  
 Karlstads universitet 
  
 16 087 
  
 6 325 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mittuniversitetet 
  
 28 025 
  
 32 823 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Växjö universitet 
  
 8 444 
  
 4 922 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 16 448 
  
 Örebro universitet 
  
 21 796 
  
 24 907 
  
 27 376 
  
 27 481 
  
 21 899 
  
 0 
  
 12 361 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 7 663 
  
 6 438 
  
 8 209 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 11 678 
  
 15 172 
  
 16 209 
  
 15 805 
  
 17 288 
  
 20 753 
  
 35 469 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 4 524 
  
 1 707 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 9 285 
  
 Malmö högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 30 859 
  
 Mälardalens högskola 
  
 16 762 
  
 8 260 
  
 5 586 
  
 10 668 
  
 1 190 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Borås 
  
 10 617 
  
 13 766 
  
 14 773 
  
 17 285 
  
 17 540 
  
 19 391 
  
 31 427 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 13 428 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 2 034 
  
 3 061 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 217 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 7 097 
  
 2 977 
  
 5 993 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 6 816 
  
 8 453 
  
 12 514 
  
 14 623 
  
 16 874 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 988 
  
 0 
  
 0 
  
 2 235 
  
 2 723 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 7 627 
  
 4 825 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 10 786 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 0 
  
 4 759 
  
 2 295 
  
 0 
  
 0 
  
 894 
  
 14 723 
  
 Idrottshögskolan 
  
 3 340 
  
 3 399 
  
 3 488 
  
 3 508 
  
 726 
  
 1 337 
  
 552 
  
 Lärarhögskolan 
  
 25 650 
  
 25 905 
  
 10 000 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 36 271 
  
 Södertörns högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 24 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Danshögskolan 
  
 1 048 
  
 2 225 
  
 2 273 
  
 2 282 
  
 2 326 
  
 2 409 
  
 2 583 
  
 Dramatiska institutet 
  
 2 745 
  
 4 221 
  
 5 468 
  
 3 084 
  
 5 302 
  
 6 648 
  
 7 173 
  
 Konstfack 
  
 3 978 
  
 8 919 
  
 9 860 
  
 9 939 
  
 8 584 
  
 10 590 
  
 9 445 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 1 823 
  
 3 910 
  
 4 642 
  
 4 673 
  
 4 763 
  
 4 920 
  
 5 125 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 4 596 
  
 5 213 
  
 4 757 
  
 3 514 
  
 6 878 
  
 9 211 
  
 9 481 
  
 Operahögskolan 
  
 89 
  
 174 
  
 0 
  
 1 027 
  
 948 
  
 19 
  
 471 
  
 Teaterhögskolan 
  
 727 
  
 1 134 
  
 1 589 
  
 2 008 
  
 2 285 
  
 2 367 
  
 2 390 
  
 Summa 
  
 590 738 
  
 671 718 
  
 601 963 
  
 471 466 
  
 345 987 
  
 284 141 
  
 555 421 
  
 Takbelopp 
  
 8 991 491 
  
 9 746 134 
  
 10 314 836 
  
 11 194 400 
  
 12 203 680 
  
 14 641 816 
  
 15 953 997 
  
 Andel sparade helårsprestationer 
  
 7% 
  
 7% 
  
 6% 
  
 4% 
  
 3% 
  
 2% 
  
 3% 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 105 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Värdet av sparade helårsprestationer har varit i storleksordningen  
 500–600 
  mkr under alla år i perioden  
 1997–2003 
  utom under 2001 och 2002. Procentuellt var det sammanlagda värdet av sparade helårsprestationer i relation till summan av lärosätenas takbelopp störst i periodens början (7 procent både under 1997 och 1998). 
 Alla lärosäten har något år under perioden haft sparade helårs- prestationer. Av nedanstående sammanställning framgår antalet lärosäten per år med sparade helårsprestationer. 
  
 Tabell 7.23 
  
 Antal lärosäten 
  
 med 
  
 sparade 
  
 helårsprestationer 
  
 under 
  
 perioden 
  
 1997–2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Antal lärosäten 
  
 34 
  
 31 
  
 24 
  
 23 
  
 22 
  
 16 
  
 23 
  
 I nedanstående tabell visas för respektive år i perioden  
 1997–2003 
  dels värdet av sparade helårsprestationer, dels värdet av anslagssparandet. Värdet av sparade helårsprestationer är större än anslagssparandet alla år i perioden utom 2001 och 2002. 
 Tabell 7.24 Totala värdet (kkr) av sparade helårsprestationer och anslags- sparande under perioden  
 1997–2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Sparade helårspresationer 
  
 590 738 
  
 671 718 
  
 601 963 
  
 471 466 
  
 345 987 
  
 284 141 
  
 555 421 
  
 Anslagssparande 
  
 6 560 
  
 41 925 
  
 128 660 
  
 342 327 
  
 451 181 
  
 579 327 
  
 456 458 
  
 7.6.1 
  
 Hur har sparade helårsprestationer utnyttjats under perioden  
  
 1997–2003? 
  
 Av nedanstående tabell framgår hur sparade helårsprestationer utnyttjats under perioden  
 1997–2003. 
  
 Värdena i tabellen skall läsas så att om sparade helårsprestationer utnyttjats ett visst år så har dessa tjänats in t.o.m. året innan, dvs. utnyttjade helårsprestationer år n är lika med hela eller delar av sparade helårsprestationer år  
 n-1. 
  Exempelvis utnyttjade Uppsala universitet år 2000 sparade helårsprestationer till ett värde av 17 867 kkr av de sparade helårsprestationer som tjänats in t.o.m. år 1999 och vars värde enligt tabell 7.22 uppgick till 74 618 kkr. 
 106 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 7.25 Lärosätenas utnyttjande (kkr) av sparade helårsprestationer under perioden  
 1997–2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Uppsala universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 17 867 
  
 35 792 
  
 20 959 
  
 0 
  
 Lunds universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 11 875 
  
 28 499 
  
 42 227 
  
 24 910 
  
 0 
  
 Göteborgs universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 27 732 
  
 2 818 
  
 0 
  
 0 
  
 Stockholms universitet 
  
 0 
  
 4 923 
  
 0 
  
 4 839 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Umeå universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 2 619 
  
 30 387 
  
 31 500 
  
 0 
  
 0 
  
 Linköpings universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 19 906 
  
 0 
  
 Karolinska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 2 227 
  
 0 
  
 6 107 
  
 8 879 
  
 0 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 0 
  
 7 715 
  
 15 000 
  
 9 531 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 0 
  
 6 380 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 7 086 
  
 17 604 
  
 10 303 
  
 0 
  
 Karlstads universitet 
  
 0 
  
 9 762 
  
 6 325 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mittuniversitetet 
  
 0 
  
 0 
  
 32 823 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Växjö universitet 
  
 0 
  
 3 522 
  
 4 922 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Örebro universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 5 582 
  
 21 889 
  
 0 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 0 
  
 1 225 
  
 0 
  
 8 209 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 404 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 0 
  
 2 817 
  
 1 707 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Malmö högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mälardalens högskola 
  
 0 
  
 8 502 
  
 2 674 
  
 0 
  
 9 478 
  
 1 190 
  
 0 
  
 Högskolan i Borås 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 0 
  
 13 428 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 0 
  
 0 
  
 3 061 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 0 
  
 217 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 120 
  
 0 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 16 874 
  
 0 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 0 
  
 988 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 723 
  
 0 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 0 
  
 2 802 
  
 4 825 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 0 
  
 0 
  
 2 464 
  
 2 295 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Idrottshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 782 
  
 0 
  
 785 
  
 Lärarhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 15 905 
  
 10 000 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Södertörns högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 24 
  
 0 
  
 0 
  
 Danshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Dramatiska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 384 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Konstfack 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 355 
  
 0 
  
 1 145 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 456 
  
 1 243 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Operahögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 174 
  
 0 
  
 79 
  
 929 
  
 0 
  
 Teaterhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Summa 
  
 0 
  
 62 281 
  
 107 057 
  
 150 476 
  
 155 348 
  
 132 682 
  
 1 930 
  
 Summa sparade HPR året innan 
  
 590 732 
  
 647 578 
  
 601 963 
  
 471 466 
  
 345 987 
  
 284 141 
  
 Andel som utnyttjats 
  
 11% 
  
 17% 
  
 25% 
  
 33% 
  
 38% 
  
 1% 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 107 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Alla lärosäten utom fyra (högskolan i Borås, Danshögskolan, Kungl. Konsthögskolan och Teaterhögskolan) har någon gång utnyttjat sparade helårsprestationer. 
 Under åren 2000 och 2001 i perioden  
 1997–2003 
  utnyttjades sparade helårsprestationer som mest. Under 2003 utnyttjades sparade helårsprestationer knappast alls. 
 Antal lärosäten som utnyttjat sparade helårsprestationer framgår av nedanstående sammanställning. 
  
 Tabell 7.26 
  
 Antal lärosäten 
  
 som 
  
 utnyttjat 
  
 sparade 
  
 helårsprestationer 
  
 under 
  
 perioden  
 1997–2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Antal lärosäten 
  
 0 
  
 12 
  
 15 
  
 13 
  
 12 
  
 11 
  
 2 
  
 En jämförelse mellan utnyttjat värde av sparade helårsprestationer och utnyttjat anslagssparande finns i nedanstående samman- ställning. Under de förutsättningar som gällt för högre utbildning under perioden  
 1997–2003 
  tycks ett utnyttjande av sparade helårs- prestationer ha varit viktigare än att utnyttja ett anslagssparande. 
 Tabell 7.27 Utnyttjat värde (kkr) av sparade helårsprestationer respektive anslagssparande under perioden  
 1997–2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Sparade helårsprestationer 
  
 0 
  
 62 281 
  
 107 057 
  
 150 476 
  
 155 348 
  
 132 682 
  
 1 930 
  
 Anslagssparande 
  
 0 
  
 0 
  
 9 751 
  
 14 008 
  
 1 159 
  
 61 148 
  
 211 468 
  
 7.6.2 
  
 Outnyttjat värde av sparade helårsprestationer under perioden  
  
 1997-2003 
  
 Av tabellen nedan framgår värdet av sparade helårsprestationer som inte utnyttjats under respektive år (och som tjänats in t.o.m. året innan). Av tabellen framgår också vilka lärosäten som utnyttjat hela sitt värde av sparade helårsprestationer under perioden  
 1997–2003, 
  dvs. sparade helårsprestationer som byggts upp t.o.m. år 2002. Det sistnämnda gäller för alla lärosäten som någon gång under perioden  
 1997–2002 
  haft outnyttjade sparade helårsprestationer men år 2003 
 108 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 saknar sådana. Detta gäller exempelvis Uppsala universitet, Lunds universitet och Umeå universitet. 
 109 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.28 Outnyttjat värde (kkr) av sparade helårsprestationer under perioden  
 1997–2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Uppsala universitet 
  
 0 
  
 67 578 
  
 73 318 
  
 56 751 
  
 20 959 
  
 0 
  
 0 
  
 Lunds universitet 
  
 0 
  
 82 152 
  
 95 636 
  
 67 137 
  
 24 910 
  
 0 
  
 0 
  
 Göteborgs universitet 
  
 0 
  
 30 482 
  
 89 154 
  
 62 840 
  
 60 022 
  
 60 022 
  
 79 576 
  
 Stockholms universitet 
  
 0 
  
 11 978 
  
 11 978 
  
 14 888 
  
 14 888 
  
 21 332 
  
 59 796 
  
 Umeå universitet 
  
 0 
  
 56 214 
  
 61 887 
  
 31 500 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Linköpings universitet 
  
 0 
  
 52 605 
  
 61 375 
  
 65 331 
  
 71 242 
  
 57 194 
  
 57 194 
  
 Karolinska institutet 
  
 0 
  
 21 338 
  
 21 029 
  
 20 629 
  
 14 938 
  
 6 059 
  
 6 059 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 0 
  
 24 531 
  
 9 531 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 0 
  
 24 140 
  
 25 571 
  
 27 907 
  
 10 303 
  
 0 
  
 0 
  
 Karlstads universitet 
  
 0 
  
 6 325 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mittuniversitetet 
  
 0 
  
 28 025 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Växjö universitet 
  
 0 
  
 4 922 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Örebro universitet 
  
 0 
  
 21 796 
  
 24 907 
  
 27 376 
  
 21 899 
  
 10 
  
 0 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 0 
  
 6 438 
  
 6 438 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 0 
  
 11 678 
  
 15 172 
  
 15 805 
  
 15 805 
  
 17 288 
  
 20 753 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 0 
  
 1 707 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Malmö högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mälardalens högskola 
  
 0 
  
 8 260 
  
 5 586 
  
 5 586 
  
 1 190 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Borås 
  
 0 
  
 10 617 
  
 13 766 
  
 14 773 
  
 17 285 
  
 17 540 
  
 19 391 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 0 
  
 2 034 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 977 
  
 2 977 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 0 
  
 6 816 
  
 8 453 
  
 12 514 
  
 14 623 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 235 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 0 
  
 4 825 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 0 
  
 0 
  
 2 295 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 894 
  
 Idrottshögskolan 
  
 0 
  
 3 340 
  
 3 399 
  
 3 488 
  
 726 
  
 726 
  
 552 
  
 Lärarhögskolan 
  
 0 
  
 25 650 
  
 10 000 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Södertörns högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Danshögskolan 
  
 0 
  
 1 048 
  
 2 225 
  
 2 273 
  
 2 282 
  
 2 326 
  
 2 409 
  
 Dramatiska institutet 
  
 0 
  
 2 745 
  
 4 221 
  
 3 084 
  
 3 084 
  
 5 302 
  
 6 648 
  
 Konstfack 
  
 0 
  
 3 978 
  
 8 919 
  
 9 860 
  
 8 584 
  
 8 584 
  
 9 445 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 0 
  
 1 823 
  
 3 910 
  
 4 642 
  
 4 673 
  
 4 763 
  
 4 920 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 0 
  
 4 596 
  
 4 757 
  
 3 514 
  
 3 514 
  
 6 878 
  
 9 211 
  
 Operahögskolan 
  
 0 
  
 89 
  
 0 
  
 0 
  
 948 
  
 19 
  
 19 
  
 Teaterhögskolan 
  
 0 
  
 727 
  
 1 134 
  
 1 589 
  
 2 008 
  
 2 285 
  
 2 367 
  
 Summa 
  
 0 
  
 528 457 
  
 564 661 
  
 451 487 
  
 316 118 
  
 213 305 
  
 282 211 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 110 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Av de sparade helårsprestationer (motsvarande värde = 284 141 kkr) som byggts upp t.o.m. år 2002 och varav en liten del (1 930 kkr) utnyttjats under 2003 kvarstod således vid ingången till 2004 sparade helårsprestationer till ett värde av 282 211 kkr. Genom den överproduktion som lärosätena redovisade under 2003 förstärktes reserven av sparade helårsprestationer och uppgick vid ingången till 2004 totalt till 555 421 kkr. 
  
 7.6.3 
  
 Sparade helårsprestationer över 10 procent av föregående års takbelopp 
  
 Enligt gällande bestämmelser får respektive lärosäte föra över sparade helårsprestationer till nästa budgetår till ett värde av högst 10 procent av föregående års takbelopp. Denna begränsningsregel innebär att en relativt stor del av överproduktionen saknar värde. Av nedanstående tabell framgår det fiktiva värdet av sparade helårsprestationer över ovan nämnda  
 10-procentsregel. 
  Samman- lagt uppgår värdet av dessa värdelösa helårsprestationer under perioden  
 1997–2003 
  till 475 220 kkr, alltså nästan en halv miljard. Högskolan i Borås har haft störst överproduktion (ca 58 mkr) över de 10 procenten. 
 111 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.29 Värdet (kkr) av sparade helårsprestationer över 10% under perioden  
 1997–2003 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Summa 
  
 Uppsala universitet 
  
 0 
  
 36 116 
  
 10 036 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 46 152 
  
 Lunds universitet 
  
 0 
  
 26 170 
  
 12 789 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 38 959 
  
 Göteborgs universitet 
  
 0 
  
 506 
  
 16 144 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 16 650 
  
 Stockholms universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 37 884 
  
 37 884 
  
 Umeå universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Linköpings universitet 
  
 0 
  
 18 909 
  
 18 645 
  
 567 
  
 12 300 
  
 0 
  
 0 
  
 50 421 
  
 Karolinska institutet 
  
 0 
  
 12 310 
  
 19 926 
  
 594 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 32 830 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 1 782 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 782 
  
 Karlstads universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mittuniversitetet 
  
 14 865 
  
 5 190 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 20 055 
  
 Växjö universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Örebro universitet 
  
 11 823 
  
 5 228 
  
 1 960 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 19 011 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 0 
  
 2 010 
  
 984 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 21 591 
  
 24 585 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Malmö högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Mälardalens högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Borås 
  
 14 804 
  
 921 
  
 8 053 
  
 6 238 
  
 0 
  
 0 
  
 27 738 
  
 57 754 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 0 
  
 2 355 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 355 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 0 
  
 0 
  
 7 148 
  
 6 691 
  
 7 179 
  
 0 
  
 0 
  
 21 018 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 6 693 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 6 693 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Idrottshögskolan 
  
 0 
  
 4 977 
  
 398 
  
 490 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 5 865 
  
 Lärarhögskolan 
  
 18 362 
  
 16 884 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 19 421 
  
 54 667 
  
 Södertörns högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Danshögskolan 
  
 0 
  
 1 762 
  
 2 413 
  
 2 045 
  
 845 
  
 2 938 
  
 2 835 
  
 12 838 
  
 Dramatiska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 5 377 
  
 0 
  
 0 
  
 999 
  
 0 
  
 6 376 
  
 Konstfack 
  
 0 
  
 0 
  
 408 
  
 1 681 
  
 0 
  
 319 
  
 0 
  
 2 408 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 41 
  
 1 273 
  
 1 809 
  
 8 573 
  
 2 756 
  
 14 452 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 739 
  
 0 
  
 739 
  
 Operahögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Teaterhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 500 
  
 226 
  
 0 
  
 1 726 
  
 Summa 
  
 66 547 
  
 133 338 
  
 106 104 
  
 19 579 
  
 23 633 
  
 13 794 
  
 112 225 
  
 475 220 
  
 Antal lärosäten med sparade helårsprestationer över 10 % 
  
 5 
  
 13 
  
 15 
  
 8 
  
 5 
  
 6 
  
 6 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 112 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Att avgöra om ett lärosäte kunnat utnyttja (om detta varit tillåtet) den del av sparade helårsprestationer som överstiger tio procent av föregående års takbelopp är om det skall göras exakt en komplicerad historia. Hänsyn måste därvid tas till utfall i förhållande till takbelopp, värdet av prestationer från december föregående år, utnyttjade och outnyttjade sparade helårspresta- tioner inom de tillåtna tio procenten samt förstås om lärosätet något år haft en överproduktion så stor att den överstiger 10 procent av föregående års takbelopp. 
 En bra bild fås dock om tabell 7.28 jämförs med tabell 7.29. Eftersom t.ex. Linköpings universitet och Karolinska institutet inte utnyttjat den tillåtna delen av sparade helårsprestationer skulle dessa lärosäten inte heller kunnat tillgodogöra sig sparade helårsprestationer över tioprocentgränsen. Däremot skulle t.ex. Uppsala universitet som utnyttjat alla sina sparade helårspresta- tioner t.o.m. år 2001 och som haft en underproduktion (bilaga 7) även 2002 och 2003 kunnat utnyttja de sparade helårsprestationer ovanför tioprocentgränsen som tjänats in tidigare. 
  
 7.6.4 
  
 Slutsatser 
  
 I nedanstående tabell sammanfattas värdet av utnyttjade och outnyttjade sparade helårsprestationer under perioden  
 1997–2003. 
  
 Tabell 7.30 Summan (kkr) av utnyttjade och outnyttjade sparade helårs- prestationer (HPR) under perioden  
 1997–2003 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Sparade HPR (vid ingången till resp. år) 
  
 590 732 
  
 671 718 
  
 601 963 
  
 471 466 
  
 345 987 
  
 284 141 
  
 Utnyttjade sparade HPR 
  
 62 281 
  
 107 057 
  
 150 476 
  
 155 348 
  
 132 682 
  
 1 930 
  
 Outnyttjade sparade HPR 
  
 528 451 
  
 564 661 
  
 451 487 
  
 316 118 
  
 213 305 
  
 282 211 
  
 Andel utnyttjade HPR 
  
 11% 
  
 16% 
  
 25% 
  
 33% 
  
 38% 
  
 1% 
  
 Sparade HPR över 10 % 
  
 133 338 
  
 106 104 
  
 19 579 
  
 23 633 
  
 13 794 
  
 112 225 
  
 113 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Från avsnittet kan följande slutsatser kan dras: 
  
 1. 
  
 Sparade helårsprestationer är en viktig del av resurstilldel- ningssystemet. 
  
 2. 
  
 Alla lärosäten har minst under något år i perioden  
  
 1997–2003 
  kunnat bygga upp en reserv av sparade helårsprestationer (tabell 7.22). 
  
 3. 
  
 Alla lärosäten utom fyra har utnyttjat sparade helårs- prestationer under minst ett år (tabell 7.25). 
  
 4. 
  
 Det fiktiva värdet av sparade helårsprestationer över 10 procent av föregående års takbelopp är relativt stort och uppgår under perioden  
  
 1997–2003 
  till drygt 475 mkr (tabell 7.29). 
  
 5. 
  
 Resurstilldelningssystemet bör kompletteras med en bestäm- melse som gör det möjligt för lärosätena att även kunna utnyttja sparade helårsprestationer över tioprocentgränsen under perioder med underproduktion. 
  
 7.7 
  
 Sambandet mellan sparade helårsprestationer och anslagssparande 
  
 Det finns ett samband mellan möjligheten att utnyttja sparade helårsprestationer och storleken på anslagssparandet. 
 Antag, t.ex. att ett lärosäte under några år haft en kraftig överproduktion som genererat sparade helårsprestationer upp till ett värde som överstiger den tillåtna gränsen om tio procent av föregående års takbelopp. 
 Antag vidare att lärosätet efter dessa framgångsrika år möter en period med vikande studenttillströmning som innebär en väsentlig underproduktion. Under åren med underproduktion utnyttjas givetvis de sparade helårsprestationer som byggts upp under de goda åren. Underproduktionen kan emellertid bli så stor att samtliga sparade helårsprestationer behöver utnyttjas. Om underproduktionen överstiger värdet av samtliga sparade helårs- prestationer uppstår ett anslagssparande. Om det då vore tillåtet att även skjuta till de helårsprestationer som ligger över den tillåtna gränsen om tio procent skulle anslagssparandet reduceras. 
 Slutsatsen blir (under de förutsättningar som gäller i exemplet) att om bestämmelserna för utnyttjandet av sparade helårs- prestationer blir generösare så minskar storleken på anslags- sparandet. 
 114 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Omvänt gäller att om ett lärosäte under några år haft en underproduktion som genererat ett anslagssparande så skulle, om inte anslagssparandet begränsades till de tio procenten av föregående års takbelopp, en i förhållande till takbeloppet kraftfull överproduktion kunna utnyttjas direkt. Därmed skulle värdet av sparade helårsprestationer reduceras. 
  
 7.8 
  
 Avräkning 
  
 Landets universitet och högskolor får under ett givet budgetår sina respektive takbelopp utbetalda i förskott med en tolftedel per månad. Vid årets slut redovisas värdet av den utbildningsvolym som under året genomförts. Är utfallet minst lika stort som takbeloppet kan hela takbeloppet avräknas. Är utfallet mindre än takbeloppet kan sparade helårsprestationer från tidigare år medräknas upp t.o.m. takbeloppet så att hela takbeloppet kan avräknas. Är detta inte möjligt kan inte hela takbeloppet avräknas utan endast den del som svarar mot utfallets storlek får räknas hem. 
 För vissa lärosäten har skillnaden mellan takbelopp och utfall varit betydande. Många lärosäten har därför vid flera tillfällen inte kunnat avräkna hela sitt takbelopp. I nedanstående tabell har utfallet (exklusive sparade helårsprestationer och ej tidigare bok- förda helårsprestationer från december året innan) relaterats till respektive års takbelopp. Värdet av över- respektive underproduk- tion under perioden  
 1999–2003 
  framgår av tabellen nedan (bilaga 7). 
 115 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.31  
 Över-/underproduktion 
  (kkr) för respektive lärosäte per år i perioden  
 1999–2003 
  (exklusive sparade helårsprestationer och prestationer från december föregående år) 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Över-/under 
 Över-/under 
 Över-/under 
 Över-/under 
 Över-/under 
  
 Uppsala universitet 
  
 11 336 
  
 -17 
  Patterson 
  
 -35 
  792 
  
 -46 
  384 
  
 -30 
  741 
  
 Lunds universitet 
  
 914 
  
 -28 
  499 
  
 -42 
  227 
  
 -34 
  032 
  
 12 711 
  
 Göteborgs universitet 
  
 17 562 
  
 -27 
  732 
  
 -2 
  998 
  
 18 340 
  
 88 669 
  
 Stockholms universitet 
  
 7 749 
  
 -4 
  839 
  
 6 444 
  
 37 684 
  
 61 117 
  
 Umeå universitet 
  
 -2 
  619 
  
 -30 
  387 
  
 -44 
  172 
  
 -73 
  314 
  
 -54 
  835 
  
 Linköpings universitet 
  
 22 601 
  
 6 478 
  
 18 158 
  
 -23 
  231 
  
 10 740 
  
 Karolinska institutet 
  
 17 299 
  
 1 010 
  
 -6 
  107 
  
 -10 
  012 
  
 9 283 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 -15 
  000 
  
 -53 
  647 
  
 -79 
  709 
  
 4 571 
  
 -16 
  123 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 -27 
  483 
  
 -41 
  788 
  
 -42 
  823 
  
 -1 
  378 
  
 37 242 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 11 204 
  
 -7 
  086 
  
 -19 
  817 
  
 -42 
  069 
  
 -7 
  664 
  
 Karlstads universitet 
  
 -16 
  818 
  
 -21 
  828 
  
 -31 
  945 
  
 2 344 
  
 6 046 
  
 Mittuniversitetet 
  
 -34 
  782 
  
 -74 
  672 
  
 -108 
  568 
  
 -4 
  884 
  
 -22 
  113 
  
 Växjö universitet 
  
 -7 
  393 
  
 -25 
  759 
  
 -32 
  924 
  
 -5 
  011 
  
 48 792 
  
 Örebro universitet 
  
 4 429 
  
 105 
  
 -5 
  582 
  
 -38 
  319 
  
 27 594 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 1 771 
  
 -13 
  734 
  
 -31 
  027 
  
 -11 
  090 
  
 -39 
  946 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 2 021 
  
 -404 
  
 1 483 
  
 2 658 
  
 33 405 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 -13 
  523 
  
 -22 
  207 
  
 -6 
  204 
  
 9 968 
  
 24 978 
  
 Malmö högskola 
  
 -10 
  319 
  
 -27 
  478 
  
 -27 
  058 
  
 5 279 
  
 66 633 
  
 Mälardalens högskola 
  
 -2 
  597 
  
 5 082 
  
 Clark 
  478 
  
 -20 
  395 
  
 -8 
  254 
  
 Högskolan i Borås 
  
 9 060 
  
 8 750 
  
 255 
  
 -82 
  
 39 595 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 -15 
  435 
  
 -12 
  337 
  
 -15 
  128 
  
 562 
  
 20 160 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 -7 
  644 
  
 -5 
  366 
  
 -24 
  816 
  
 -4 
  007 
  
 -3 
  419 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 -5 
  145 
  
 6 717 
  
 8 256 
  
 -6 
  370 
  
 1 448 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 11 209 
  
 8 800 
  
 9 430 
  
 -19 
  556 
  
 2 136 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 4 281 
  
 7 587 
  
 408 
  
 -16 
  048 
  
 3 170 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 -13 
  887 
  
 -19 
  473 
  
 -25 
  117 
  
 6 963 
  
 18 151 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 -2 
  464 
  
 -18 
  102 
  
 -17 
  842 
  
 14 978 
  
 13 603 
  
 Idrottshögskolan 
  
 487 
  
 510 
  
 -2 
  782 
  
 611 
  
 -787 
  
 Lärarhögskolan 
  
 -15 
  905 
  
 -41 
  205 
  
 -16 
  081 
  
 16 453 
  
 55 692 
  
 Södertörns högskola 
  
 -1 
  688 
  
 1 712 
  
 -23 
  103 
  
 724 
  
 -8 
  520 
  
 Danshögskolan 
  
 2 461 
  
 2 054 
  
 889 
  
 3 021 
  
 3 009 
  
 Dramatiska institutet 
  
 6 624 
  
 -2 
  384 
  
 2 218 
  
 2 345 
  
 525 
  
 Konstfack 
  
 1 349 
  
 1 760 
  
 -1 
  355 
  
 2 325 
  
 -1 
  145 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 773 
  
 1 304 
  
 1 899 
  
 8 730 
  
 2 961 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 -451 
  
 -1 
  243 
  
 3 364 
  
 3 072 
  
 0 
  
 Operahögskolan 
  
 Jensen 
  
 1 278 
  
 -79 
  
 -929 
  
 452 
  
 Teaterhögskolan 
  
 455 
  
 419 
  
 1 777 
  
 308 
  
 24 
  
 Summa 
  
 -60 
  043 
  
 Jimenez471 
  
 -598 
  153 
  
 -216 
  175 
  
 394 589 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket. 
 116 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 I det följande föreslår vi en modell för avräkning (kapitel 11) som vid nedgång dämpar konsekvenserna för lärosäten med under- produktion i förhållande till takbeloppet. 
 Under de exceptionella förutsättningar som rådde under perioden  
 1997–2003 
  med ständig expansion av grundutbildningen är det förenat med stora svårigheter att konstruera en dämpnings- modell som har effekt. Nästan alla lärosäten, även om man under vissa år haft en underproduktion, har under perioden  
 1999–2003 
  haft ett utfall som år från år hela tiden ökat, (tabell 7.32) (markeras med *).  
 Expansion med underproduktion  
 beskriver situationen för dessa lärosäten. De relativt få lärosäten som inte har en sådan växande följd av utfallsvärden har i regel endast begränsade svackor. Detta betyder att trots att flera lärosäten inte nått upp till sina respektive takbelopp under några år i perioden  
 1999–2003 
  så har de ändå disponerat ökade resurser. 
 Den modell vi föreslår för att dämpa effekterna av en under- produktion skulle ha haft liten effekt under den expansionsfas som gällde åren  
 1999–2003 
  men kommer att ha stor betydelse för lärosätena när utfallen mellan två eller flera på varandra följande år minskar. 
 117 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.32 Utfall (kkr) per lärosäte under perioden  
 1997–2003 
  (exklusive sparade helårsprestationer och prestationer från december föregående år) 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Utfall 
  
 Utfall 
  
 Utfall 
  
 Utfall 
  
 Utfall 
  
 Uppsala universitet 
  
 757 518 
  
 768 381 
  
 806 371 
  
 950 198 
  
 1 057 789 
  
 * 
  
 Lunds universitet 
  
 957 269 
  
 967 445 
  
 1 012 397 
  
 1 229 463 
  
 1 393 268 
  
 * 
  
 Göteborgs universitet 
  
 923 278 
  
 931 233 
  
 1 026 867 
  
 1 269 164 
  
 1 443 340 
  
 * 
  
 Stockholms universitet 
  
 625 325 
  
 641 959 
  
 689 581 
  
 790 829 
  
 891 405 
  
 * 
  
 Umeå universitet 
  
 678 611 
  
 690 778 
  
 719 905 
  
 837 630 
  
 939 725 
  
 * 
  
 Linköpings universitet 
  
 675 911 
  
 718 895 
  
 789 159 
  
 946 154 
  
 1 065 857 
  
 * 
  
 Karolinska institutet 
  
 223 588 
  
 211 455 
  
 215 123 
  
 404 012 
  
 475 151 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 633 132 
  
 641 938 
  
 684 622 
  
 751 970 
  
 836 709 
  
 * 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 456 380 
  
 475 889 
  
 522 321 
  
 573 676 
  
 632 337 
  
 * 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 361 142 
  
 367 960 
  
 384 893 
  
 448 433 
  
 518 037 
  
 * 
  
 Karlstads universitet 
  
 252 978 
  
 277 371 
  
 293 003 
  
 389 187 
  
 438 265 
  
 * 
  
 Växjö universitet 
  
 219 243 
  
 231 517 
  
 248 910 
  
 326 649 
  
 412 629 
  
 * 
  
 Örebro universitet 
  
 278 193 
  
 309 329 
  
 329 585 
  
 451 044 
  
 526 948 
  
 * 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 120 136 
  
 132 751 
  
 141 449 
  
 169 570 
  
 173 906 
  
 * 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 164 108 
  
 183 404 
  
 210 219 
  
 336 432 
  
 388 095 
  
 * 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 188 659 
  
 210 359 
  
 250 401 
  
 329 412 
  
 370 549 
  
 * 
  
 Malmö högskola 
  
 316 756 
  
 358 274 
  
 407 612 
  
 538 470 
  
 636 975 
  
 * 
  
 Mitthögskolan 
  
 347 107 
  
 345 217 
  
 339 657 
  
 394 684 
  
 442 452 
  
 Mälardalens högskola 
  
 268 367 
  
 295 876 
  
 313 593 
  
 441 271 
  
 490 658 
  
 * 
  
 Högskolan i Borås 
  
 156 794 
  
 181 597 
  
 201 013 
  
 295 653 
  
 353 872 
  
 * 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 172 057 
  
 199 055 
  
 223 760 
  
 285 424 
  
 328 221 
  
 * 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 37 952 
  
 45 862 
  
 42 411 
  
 60 974 
  
 76 698 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 169 961 
  
 204 417 
  
 229 150 
  
 288 343 
  
 322 502 
  
 * 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 136 349 
  
 155 123 
  
 178 170 
  
 221 702 
  
 252 720 
  
 * 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 146 497 
  
 168 080 
  
 188 709 
  
 239 435 
  
 283 936 
  
 * 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 107 076 
  
 124 950 
  
 141 687 
  
 218 843 
  
 246 405 
  
 * 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 101 790 
  
 112 653 
  
 134 815 
  
 225 606 
  
 246 935 
  
 * 
  
 Idrottshögskolan 
  
 35 371 
  
 35 593 
  
 32 977 
  
 37 597 
  
 42 021 
  
 Lärarhögskolan 
  
 245 331 
  
 242 176 
  
 297 592 
  
 375 577 
  
 418 404 
  
 Södertörns högskola 
  
 144 049 
  
 170 798 
  
 183 415 
  
 203 383 
  
 236 096 
  
 * 
  
 Danshögskolan 
  
 25 191 
  
 24 870 
  
 24 145 
  
 27 110 
  
 28 837 
  
 Dramatiska institutet 
  
 61 299 
  
 53 690 
  
 62 480 
  
 68 820 
  
 72 489 
  
 Konstfack 
  
 99 948 
  
 101 150 
  
 100 409 
  
 108 224 
  
 112 311 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 47 200 
  
 48 037 
  
 49 533 
  
 57 930 
  
 54 216 
  
 * 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 84 137 
  
 84 006 
  
 91 055 
  
 95 179 
  
 98 534 
  
 Operahögskolan 
  
 13 303 
  
 15 008 
  
 13 915 
  
 13 619 
  
 15 438 
  
 Teaterhögskolan 
  
 22 787 
  
 22 833 
  
 24 623 
  
 23 974 
  
 24 856 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket 
 118 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 7.9 
  
 Utbildningsområden och klassificering 
  
 Utredningen har övervägt att ha en annan indelningsgrund än utbildningsområden. Det mest framträdande alternativet har varit att ersätta nuvarande klassificering av kurser, baserad på kursens ämnesinnehåll, med en klassificering som utgår från undervisnings- form. 
 Som framgår av kapitel 8 sker i England klassificering utifrån undervisningsform genom indelning i (A) Kliniska ämnen inom medicinska – odontologiska – och veterinärutbildningar, (B) Laboratorieämnen inkl. prekliniska kurser i medicin och odonto- logi, (C) Ämnen med  
 laborativa-, 
  studio- eller praktikinslag samt 
 (D) Övriga ämnen. 
 Vi har dock bedömt nackdelarna med en klassificering som grundas på kursernas undervisningsform som större än fördelarna. Orsaken till detta är bl.a. att det blir än svårare att formulera regler för hur en klassificering, baserad på undervisningsform, skall ske. Detta har också fått till följd att det i England inte är de enskilda lärosätena som klassificerar ämnena på de olika kategorierna utan det görs nationellt av HEFCE (Higher Education Funding Council in England). Detta betyder att det i praktiken är ämnet som styr klassificeringen och därmed regleras också undervisningsformen för ett ämne nationellt. 
 I Norge klassificeras utbildningsprogram på ersättningsområden. Därvid bedöms bl.a. utbildningens innehåll, undervisningsform och behov av infrastruktur. Även här sker klassificeringen nationellt av Utdannings- och forskningsdepartementet. Förutom nackdelen med att klassificeringen sker nationellt skulle en ordning med klassificering av utbildningsprogram i stället för kurser fungera sämre i Sverige eftersom vi har betydligt fler fristående kurser än vårt grannland. 
 I Finland är det mastersexamina som av Undervisnings- ministeriet klassificeras till olika ersättningsnivåer. I Nederländerna klassificeras såväl nybörjare som bachelor- och mastersexamina av deras motsvarighet till Utbildnings- och kulturdepartementet. 
 En utgångspunkt för det nuvarande resurstilldelningssystemet var att all grundutbildning skulle organiseras i kurser. En kurs klassificeras sedan utifrån kursens ämnesinnehåll till något eller några av de 20 olika utbildningsområden. Det är klassificeringen som avgör till vilken ersättningsnivå som lärosätet erhåller resurser. Det är lärosätet som handhar klassificering av sina kurser, men 
 119 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 klassificering får endast göras till de utbildningsområden inom vilka lärosätet har rätt att bedriva utbildning. 
 Det finns inga generella riktlinjer eller normer för klassificering, men nationella praxis förekommer inom vissa typer av utbild- ningar. Vi är medvetna om att den klassificering som sker idag och som är en väsentlig del av vårt resurstilldelningssystem har vissa brister. Exempelvis sker klassificeringen på något olika sätt mellan lärosäten och detta kan i sin tur medföra att enhetligheten rubbas. Högskoleverket har dock i utredningen, Klassificering av kurser (2003) och en uppföljande analys från 2004 visat att kurser klassificeras i huvudsak korrekt och att skillnader i klassificering har liten betydelse för lärosätenas möjligheter att nå takbeloppen. Högskoleverket pekar på behovet av riktlinjer för klassificering. Dessa bör bl.a. innehålla krav på att klassificeringen baseras på kursens innehåll och inte på resursåtgång eller underviskningsform. I utredningen framför lärosätena synpunkterna att en förändrad fakultetsindelning och en ökad omfattning av tvärvetenskapliga kurser har inneburit att klassificering i utbildningsområden har blivit komplexare. 
 Svårigheterna att klassificera kurser till 20 olika utbildnings- områden och den administration som är förenat med detta föranleder en översyn av utbildningsområdenas antal. Detta gäller inte minst de sju konstnärliga utbildningsområdena med stora skillnader i ersättningsnivåer och där förändringar i studenttill- strömningen leder till stora marginaleffekter. 
  
 7.10 
  
 Examensmål 
  
 Regering och riksdag styr lärosätenas utbildningsutbud bl.a. genom att tilldela lärosätena examensmål för en fyraårsperiod. Målen avser utbildningar där regering och riksdag i första hand ur ett samhällsperspektiv vill se en ökning. Målen omfattar ett litet antal examina. Under perioden  
 2001–2004 
  var antalet examensmål fem till antalet varav fyra avsåg en yrkesexamen (tabell 7.33). Inför perioden  
 2005–2008 
  togs examensmålet för antalet magister- examina bort medan ett delmål avseende inriktning mot förskola/- förskoleklass formulerades inom examensmålet för lärarexamen med inriktning mot tidigare år. 
 Examensmålen är inte kopplade till resurstilldelningssystemet. Åtminstone på kort sikt innebär detta att om ett lärosäte inte 
 120 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 uppfyller examensmålen så behöver detta inte betyda att lärosätet får mindre resurser. På längre sikt kan givetvis, om examensmålen inte nås, utbildningsuppdragen förändras så att utbildningsutbudet och därmed tillhörande intäkter reduceras. 
 Trots att examensmålen inte är direkt kopplade till resurstill- delningssystemet har de en mycket stor betydelse för hur lärosätena planerar sitt utbildningsutbud. Vid de idéseminarier som vi arrangerat under vårt utredningsarbete har vi diskuterat examensmålens betydelse. Det råder i stort sett en samstämmighet bland lärosätena om att examensmålen har stor inverkan på utbildningsutbudets utformning och att man gör allt för att nå sina respektive mål. Det sistnämnda framgår (tabell 7.33) om examens- mål och utfall under perioden  
 2001–2004 
  studeras. Av tabellen framgår att för civilingenjörs- och arkitektexamen, sjuksköterske- examen och lärarexamen mot tidigare år är överensstämmelsen mellan mål och utfall mycket god. För magisterexamen är det samlade utfallet betydligt högre än målet medan utfallet för lärarexamen mot senare år är något lägre än målsättningen. 
 Av tabellen framgår också att nästan alla lärosäten uppfyllt minst 90 procent av respektive examensmål, med undantag för lärar- examen mot senare år. 
 Tabell 7.33 Examensmål och utfall under perioden  
 2001-2004 
  
 Antal lärosäten 
  
 Mål 
  
 Utfall 
  
 Andel utfall 
  
 Antal lärosäten 
  
 som uppfyllt 
  
 Examen 
  
 (Antal) 
  
 (Antal) 
  
 (procent) 
  
 med mål 
  
 90 % av mål 
  
 Magisterexamen (med djup) 
  
 25 080 
  
 34 343 
  
 137% 
  
 24 
  
 21 
  
 Civilingenjörs-och 
  arkitektexamen 
  
 16 495 
  
 16 474 
  
 100% 
  
 7 
  
 7 
  
 Sjuksköterskeexamen 
  
 13 400 
  
 13 440 
  
 100% 
  
 23 
  
 23 
  
 Lärarexamen mot tidigare år 
  
 12 600 
  
 13 954 
  
 111% 
  
 18 
  
 15 
  
 Lärarexamen mot senare år 
  
 14 190 
  
 13 539 
  
 95% 
  
 23 
  
 15 
  
 Källa: Uppgifter (preliminära) från Utbildnings- och kulturdepartementet 
 121 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 7.11 
  
 Mål, utbildningsplatser och tillgången på studerande inom naturvetenskap och teknik 
  
 7.11.1 
  
 Bakgrund 
  
 Antalet helårsstudenter inom utbildningsområdena Naturveten- skap och Teknik har, som framgår av tabellen nedan, sammantaget ökat kraftigt sedan 1994/95. Medan ökningen varit kontinuerlig inom teknik så planade den ut fr.o.m. 1997 inom naturvetenskap. 
 Det förtjänar att påpekas att det är kurser som klassificeras till utbildningsområden. Detta betyder att naturvetenskapliga/tekniska kurser även inom utbildningar som normalt inte betecknas som naturvetenskapligt/tekniska också ger underlag till tabellen nedan. 
 Tabell 7.34 Helårsstudenter 1994/95, 1997, 1999, 2001 och 2003 inom utbildningsområdena Naturvetenskap och Teknik 
  
 Riket totalt 
  
 1994/95 
  
 1997 
  
 1999 
  
 2001 
  
 2003 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 25 623 
  
 34 264 
  
 37 454 
  
 36 877 
  
 35 585 
  
 Tekniskt 
  
 33 002 
  
 41 817 
  
 47 127 
  
 51 867 
  
 55 109 
  
 Summa 
  
 58 625 
  
 76 082 
  
 84 581 
  
 88 744 
  
 90 694 
  
 Källa:  
 NU-databasen 
  och Högskoleverkets årsrapporter 
  
 7.11.2 
  
 Mål för antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik 
  
 Sedan 1997 har de flesta lärosäten givits som mål att utbilda ett minsta antal helårsstudenter inom utbildningsområdena Natur- vetenskap och Teknik. Syftet har varit att öka lärosätenas utbild- ningsutbud inom naturvetenskap och teknik för att motsvara arbetsmarknadens behov. 
 Resultatet har som framgår ovan blivit att antalet helårsstudenter ökat inom dessa utbildningsområden. Resultatet har också blivit att många lärosäten (t.ex. Blekinge tekniska högskola och Mitt- universitetet) som planerat efter satta mål avseende antalet helårs- studenter inom naturvetenskap och teknik inte nått sina takbelopp. Orsaken är att det i förhållande till antalet utbjudna utbildnings- platser inom naturvetenskap och teknik inte funnits tillräckligt många studenter med intresse och behörighet för studier inom naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. 
 122 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Nedan följer en genomgång av antalet utbildningsplatser i den nationellt samordnade antagningen  
 (VHS-antagningen) 
  och det antal studenter från de naturvetenskapligt/tekniska programmen (exklusive specialutformade och individuella program) i gymnasie- skolan som inom tre år efter avslutad gymnasieutbildning påbörjat högre utbildning. 
  
 7.11.3 
  
 Utbildningsplatser inom naturvetenskap och teknik i den nationellt samordnade antagningen och tillgången på studenter 
  
 Antalet utbildningsplatser i den nationellt samordnade antagningen (VHS- antagningen) inom Naturvetenskap – Teknik – Miljö/- Naturresurser har utvecklats enligt nedanstående sammanställning. Som framgår av tabell 7.35 har platsantalet nästan fördubblats sedan början av  
 90-talet. 
  Den kontinuerliga uppgången i antalet utbjudna utbildningsplatser bröts 2003/04. Antalet utbildnings- platser i tabell 7.35 är säkerligen underskattade eftersom flera lärosäten under senare år inte anger antalet utbildningsplaster för vissa programutbildningar inom naturvetenskap och teknik. 
 123 
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.35 
  
 Antalet utbildningsplatser i den nationellt samordnade antagningen 
  
 Läsår 
  
 1992/93 
  
 1993/94 
  
 1994/95 
  
 1995/96 
  
 1996/97 
  
 1997/98 
  
 1998/99 
  
 1999/00 
  
 2000/01 
  
 2001/02 
  
 2002/03 
  
 2003/04 
  
 Antal 
  
 utb.platser 
  
 12 900 
  
 14 700 
  
 15 400 
  
 18 300 
  
 19 400 
  
 19 300 
  
 20 000 
  
 20 700 
  
 22 500 
  
 23 300 
  
 23 900 
  
 22 200 
  
 Källa: Uppgifter från VHS 
 Antalet elever som lämnat gymnasiet med en teoretisk utbildning med naturvetenskaplig/teknisk inriktning (exklusive specialut- formade och individuella program) framgår av nedanstående tabell. 
 Tabell 7.36 Antalet elever som avslutat gymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska program 
  
 Läsår 
  
 1992/93 
  
 1993/94 
  
 1994/95 
  
 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 1999/00 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 
  
 Antal elever 
  
 som avslutat 
  
 gymnasie- 
  
 skolans 
  
 naturveten- 
  
 skapliga och 
  
 tekniska 
  
 program 
  
 20 700 
  
 16 500 
  
 16 200 
  
 15 400 
  
 15 400 
  
 17 000 
  
 17 300 
  
 16 500 
  
 14 800 
  
 12 900 
  
 16 800 
  
 16 300 
  
 Källa: Uppgifter från SCB 
 Antalet elever som avslutat gymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska program och inom tre år påbörjat högskolestudier (överhuvudtaget och således inte enbart inom naturvetenskap och teknik) framgår av nedanstående tabell. 
 Tabell 7.37 Antalet elever som avslutat gymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska program och inom tre år påbörjat högskolestudier 
  
 Läsår 
  
 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 1999/00 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 
  
 Antal elever 
  
 som avslutat 
  
 gymnasie- 
  
 skolans 
  
 naturveten- 
  
 skapliga och 
  
 tekniska 
  
 program och 
  
 inom tre år 
  
 påbörjat 
  
 högskolestudier 
  
 14 200 
  
 13 100 
  
 12 800 
  
 12 200 
  
 12 500 
  
 13 500 
  
 13 700 
  
 13 000 
  
 11 900 
  
 10 300¹ 
  
 13 400¹ 
  
 13 000¹ 
  
 Källa: Uppgifter från SCB 
 124 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Anm: (1) Uppgifterna för 2001/02, 2002/03 och 2003/04 är prognostiserade med utgångspunkt i att det nästan konstant varit 80 procent av de elever som avslutat gymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska program som sedan inom tre år påbörjat högskolestudier. 
 Andelen elever som inom tre år efter avslutade studier inom gym- nasieskolans naturvetenskapliga och tekniska program påbörjat högskolestudier ligger således på ca 80 %. Detta övergångstal är så högt att det därför torde vara svårt att höja det mer än marginellt. 
 Om uppgifterna i tabellerna 7.35 och 7.37 jämförs fås en uppfattning om högskoleutbildningens volym inom naturveten- skap, teknik och miljö/naturresurser i den centrala antagningen i relation till det antal gymnasister som inom tre år efter avslutad utbildning från gymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska program påbörjar högskolestudier. 
 Av jämförelsen framgår att antalet utbjudna utbildningsplatser inom naturvetenskap, teknik och miljö/naturer i den centrala antagningen årligen varit betydligt fler (under senare år ca 10 000 fler) än antalet gymnasister som inom tre år efter avslutad utbildning inom ramen för de naturvetenskapliga och tekniska programmen på gymnasiet påbörjat högskoleutbildning. 
 De studerande från de naturvetenskapliga/tekniska programmen gymnasiet skall dessutom räcka till t.ex. lärar- och läkar- utbildningarna och andra utbildningar som bjuds ut nationellt och lokalt. Eftersom övergångsfrekvensen från de naturvetenskapliga och tekniska programmen på gymnasieskolan varit hög under en följd av år torde något större överskott av äldre presumtiva studenter inte finnas. 
 Även om arbetsmarknaden efterfrågar fler utbildade studenter inom naturvetenskap och teknik är problemet således inte att lärosätena erbjuder för få utbildningsplatser. Problemet är i stället att eleverna inte väljer naturvetenskapligt/tekniska utbildningar på gymnasiet. Den behörighetsgivande utbildningen i naturvetenskap och teknik (det s.k. basåret) är inte tillräcklig för att öka antalet studenter mer än marginellt. 
 Av jämförelsen ovan framgår tydligt att när lärosätena tilldelats mål för antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik har tillgången på presumtiva studerande från gymnasieskolans naturvetenskapliga och tekniska program inte i tillräcklig utsträck- ning beaktats. Därmed har dessa målsättningar bidragit till svårigheterna för flera lärosäten att under vissa år nå sina takbelopp. 
 125 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 7.12 
  
 Särskilda åtaganden 
  
 Utöver den ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer som universitet och högskolor kan erhålla upp t.o.m. sitt takbelopp kan ett lärosäte tilldelas ersättning för vissa av de särskilda åtagan- den som anges i lärosätets utbildningsuppdrag. Således kan ett lärosäte tilldelas både särskilda åtaganden med ekonomisk kompensation och särskilda åtaganden utan ekonomisk kompen- sation. 
 Enligt regeringens proposition Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169) bör omfattningen av sådana särskilda åtaganden begränsas. 
 Utvecklingen av särskilda åtaganden (se regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor) har också inneburit en utveckling mot färre särskilda åtaganden. Exempelvis har under 2005 långt ifrån alla lärosäten tilldelats något särskilt åtagande. 
 Exempel på särskilda åtaganden m.m. under 2005 med tillhörande och specificerade resurser (se regleringsbrev för budget- året 2005 avseende anslag till universitet och högskolor) är: Inter- nationell lärarfortbildning (UU), Sekretariatet för Östersjö- universitetet (SU), nationella resurscentrum inom naturveten- skapligt/tekniska ämnen (UU, LU, GU, SU, LiU), trafikflygar- utbildning (LU), omhändertagande av arkeologiska fynd i Skåne (LU), Tolk- och översättarinstitutet (SU), stöd till studenter med funktionshinder (SU), decentraliserad utbildning (UmU, LTU), utbildning i rymd- och miljövetenskap (UmU, LTU), tandvårds- central (KI, MAH), prov efter läkares allmäntjänstgöring (KI), skolledarutbildning (ÖU), lokalisering av verksamhet till Grythyttan (ÖU), omstrukturering av verksamhet (MiU), fort- bildning av journalister (HK), Idélab (MdH), dirigentutbildning och utbildning i elektroakustisk komposition samt ombesörjandet av utbetalning till Svenska Artisters och Musikers Intresseorgani- sation (KMH), Nationellt Centrum för svenska som andraspråk och svenskundervisning för invandrare (LHS), lärarutbildning för döva och hörselskadade (LHS), rekryteringsinsatser för lärar- studenter med utländsk bakgrund och annat modersmål än svenska (LHS) 
 Exempel på särskilda åtaganden under 2005  
 utan  
 specificerade resurser (se regleringsbrev för budgetåret 2005 avseende anslag till universitet och högskolor) är: Småspråk (UU, LU, SU, UmU), specialpedagogiskt innehåll i lärarutbildningar alternativt special- 
 126 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 pedagogutbildning (GU, ÖU, LHS), magisterutbildning i industri- ell design med inriktning mot fordonsindustrin (UmU, CTH), legitimationskurser för  
 icke-legitimerade 
  optiker (KI), lärarutbild- ning för grundskolan med inriktning på mot bl.a. samiska (LTU), utbildning i kammarmusik i kombination med utbildning i annat ämne (MdH), utbildning av pianostämmare (KMH) 
 Sammanställningen ovan innehåller förutom särskilda åtaganden också uppdrag (t.ex. nationella resurscentrum i naturvetenskap- liga/tekniska ämnen) som finansieras i särskild ordningen inom ramen för respektive lärosätes grundutbildningsanslag. Av sammanställningen framgår att särskilda åtagandena och uppdrag spänner över många områden. 
 För att få en uppfattning om hur stora resurser som avsätts till särskilda åtaganden och liknande åtgärder kan skillnaden mellan lärosätenas grundutbildningsanslag och takbelopp studeras. Om dessa skillnader summeras framgår att ca 327 mkr avsätts till särskilda åtaganden m.m. under 2005. 
 127 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 7.38 Grundutbildningsanslag, takbelopp och särskilda åtaganden (kkr) 2005 
  
 Grundutbildnings- 
  
 Takbelopp 
  
 Särskilda åtaganden 
  
 Lärosäte 
  
 anslag 2005 
  
 2005 
  
 2005 
  
 Uppsala universitet 
  
 1 137 310 
  
 1 126 013 
  
 11 297 
  
 Lunds universitet 
  
 1 465 988 
  
 1 436 564 
  
 29 424 
  
 Göteborgs universitet 
  
 1 418 138 
  
 1 414 717 
  
 3 421 
  
 Stockholms universitet 
  
 902 304 
  
 864 199 
  
 38 105 
  
 Umeå universitet 
  
 1 020 911 
  
 1 002 732 
  
 18 179 
  
 Linköpings universitet 
  
 1 100 417 
  
 1 098 800 
  
 1 617 
  
 Karolinska institutet 
  
 550 091 
  
 487 398 
  
 62 693 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 892 955 
  
 892 955 
  
 0 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 666 035 
  
 666 035 
  
 0 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 564 425 
  
 539 906 
  
 24 519 
  
 Karlstads universitet 
  
 451 910 
  
 451 910 
  
 0 
  
 Mittuniversitetet 
  
 466 675 
  
 436 675 
  
 30 000 
  
 Växjö universitet 
  
 378 673 
  
 378 673 
  
 0 
  
 Örebro universitet 
  
 523 689 
  
 520 122 
  
 3 567 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 202 930 
  
 202 930 
  
 0 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 369 125 
  
 369 125 
  
 0 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 372 573 
  
 359 926 
  
 12 647 
  
 Malmö högskola 
  
 669 147 
  
 625 820 
  
 43 327 
  
 Mälardalens högskola 
  
 517 594 
  
 514 148 
  
 3 446 
  
 Högskolan i Borås 
  
 327 411 
  
 327 411 
  
 0 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 320 824 
  
 320 824 
  
 0 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 91 318 
  
 91 318 
  
 0 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 334 567 
  
 334 567 
  
 0 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 261 026 
  
 261 026 
  
 0 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 291 191 
  
 291 191 
  
 0 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 246 204 
  
 246 204 
  
 0 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 246 684 
  
 244 555 
  
 2 129 
  
 Idrottshögskolan 
  
 44 776 
  
 44 776 
  
 0 
  
 Lärarhögskolan 
  
 397 793 
  
 392 021 
  
 5 772 
  
 Södertörn 
  
 251 382 
  
 251 382 
  
 0 
  
 Danshögskolan 
  
 35 123 
  
 26 967 
  
 8 156 
  
 Dramatiska institutet 
  
 76 505 
  
 74 978 
  
 1 527 
  
 Konstfack 
  
 119 399 
  
 118 281 
  
 1 118 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 54 622 
  
 53 466 
  
 1 156 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 124 913 
  
 102 429 
  
 22 484 
  
 Operahögskolan 
  
 16 849 
  
 15 731 
  
 1 118 
  
 Teaterhögskolan 
  
 27 116 
  
 25 998 
  
 1 118 
  
 Summa 
  
 16 938 593 
  
 16 611 773 
  
 326 820 
  
 Anm: För Chalmers och högskolan i Jönköping är i tabellen takbeloppet definierat som respektive grund- utbildningsanslag. 
 Källa: Regleringsbrev för budgetåret 2005 avseende anslag för universitet och högskolor 
 128 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 7.13 
  
 Kvalitet 
  
 Då det nuvarande resurstilldelningssystemet infördes fanns en oro för att en resurstilldelning som enbart baserades på kvantitativa studieresultat skulle ge en ökad produktivitet utan att kvalitets- aspekterna beaktades. Propositionen Frihet för kvalitet (prop. 1992/93:1) anvisade tre åtgärder för att motverka en sådan eventuell urholkning av kvaliteten. Den första var att kvaliteten var lärosätenas ansvar och att de förväntades vidta åtgärder för att säkra kvaliteten. Det andra var att dåvarande Utvärderingssekretariatet skulle genomföra nationella utvärderingar och kvalitetsbedöm- ningar. Den tredje åtgärden bestod av att det skulle skapas en kvalitetspremie inom ramen för det nya resurstilldelningssystemet. Denna fråga behandlades i Resursberedningen, (SOU 1993:3) men av olika skäl infördes aldrig en kvalitetspremie i det nuvarande resurstilldelningssystemet. 
 Kvalitetssäkringen är fortfarande lärosätenas ansvar. Därutöver genomför Högskoleverket ett omfattande kvalitetsutvärderings- program, inom vilket samtliga ämnen och program utvärderas under en sexårsperiod. Utvärderingarna ger återkoppling till lärosätena om förbättringsområden. I vissa fall kan examens- rättigheter ifrågasättas. Lärosätena ser allvarligt på eventuella anmärkningar och vidtar åtgärder för att förbättra sin verksamhet, ( 
 se Referens)  
 Hur har det gått, Högskoleverket (2004). Högskole- verket genomför också temautvärderingar inom utvalda områden såsom jämställdhet, studentinflytande, social och etnisk mångfald, internationalisering och samverkan. 
 I någon utsträckning kan också studenterna anses utgöra en indikator på huruvida utbildningarna håller hög kvalitet. Det finns studier som visar att studenterna i sitt val av utbildning och lärosäte, värderar utbildningens innehåll och kvalitet som det viktigaste kriteriet (avsnitt 7.14). 
 Resurstilldelningssystemets kvalitetskonkurrens ansågs också bidra till en förstärkt utbildningskvalitet. 
 Motiven för att inte införa en kvalitetspremie som en komponent i resurstilldelningssystemet är fortfarande giltiga. Detta understryks också av att inget av de länder vi besökt har en kvalitetspremie som en del av respektive resurstilldelningssystem. Om en kvalitetspremie införs i resurstilldelningssystemet inom oförändrad resursnivå kan detta innebära att vissa lärosäten får mindre resurser till grundutbildningen vilket i sin tur riskerar att 
 129 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 sänka kvaliteten ytterligare. En problematik som uppstår är huruvida de lärosäten som redan i dag håller hög kvalitet skall erhålla mer resurser medan de som ej klarar nivån ska få mindre resurser när de kanske skulle behöva extra stöd för att utveckla sin verksamhet. 
 Lärosätena strävar efter och konkurrerar med hög kvalitet i grundutbildningen. Detta innebär starka incitament för lärosätena att kvalitetssäkra och kvalitetsutveckla verksamheten. Lärosätenas ansvar för detta kvalitetsarbete tillsammans med Högskoleverkets kvalitetsutvärderingar fungerar enligt vår uppfattning i huvudsak väl. 
  
 7.14 
  
 Studenternas efterfrågan 
  
 Utgångspunkten för dagens resurstilldelningssystem var att studenternas efterfrågan skulle få genomslag både vad avser val av utbildning och val av högskola eller universitet, se Frihet för kvali- tet (prop. 1992/93:1). Resursberedningen (SOU 1993:3) arbetade vidare med förslaget och ansåg att studentpengen, dvs. ersättningen för en helårsstudent skulle syfta till att ge lärosätena incitament för att stödja och behålla sina studenter. Den effekten ansågs dock ringa då högskolesystemet var översökt, men den förutspåddes en större effekt med ett vidgat utbud och en minskning av studie- benägna personer. Resursberedningen föreslog att studentpengens storlek borde vara 25 procent av per capitaersättningen. I riksdags- behandlingen ökade andelen till 40 procent. Eftersom student- pengens syfte var den studentvårdande effekten ansågs det att den inte borde överstiga marginalkostnaden men inte heller bara vara symbolisk. Huvuddelen av resurserna skulle enligt propositionen baseras på helårsprestationer eller examina. Ersättningen för helårsstudent har sedan kommit att bli lika stor eller större än ersättningen för helårsprestation. 
 Studenternas efterfrågan, antagna studenter och studenternas prestationer fungerar idag som en viktig styrfaktor för de flesta lärosäten. Detta beror på att lärosätena sällan har ekonomiska förutsättningar att långsiktigt erbjuda ett utbildningsutbud som inte attraherar studenter. Vi har tidigare visat att lärosätena breddat sitt utbildningsutbud i stället för att profilera det. Detta kan vara en strategi för att undvika ekonomiska effekter av upp- och nedgångar i studenttillströmningen till olika utbildningsområden. 
 130 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Lärosätena värdesätter konstruktionen med per capita ersättning och den tydliga relationen till studenternas efterfrågan. Vikten av att resurstilldelningssystemet är så tydligt aktivitets- och presta- tionsbaserat betonas och resursberedningens motiv för detta är fortfarande giltiga. 
 Vår slutsats är att studenternas efterfrågan och deras prestationer även fortsättningsvis bör vara en komponent i resurstilldelnings- systemet. 
  
 7.15 
  
 Arbetsmarknadens behov 
  
 I prop. 1992/93:169 diskuteras ingående om det framtida kompetensbehovet. Där konstateras att utbyggnaden av högre utbildning måste fortsätta och att en förstärkning av utbildningar som vänder sig mot näringslivet måste ske. Avseende styrning mot arbetsmarknadens behov skrivs på s 58 Genom de beslut om utbyggnad av den högre utbildningen, som regering och riksdag fattat, har sedan 1991 betydande nya resurser tillförts den högre utbildningen. Det nya planeringssystemet ger universiteten och högskolorna vidsträckta befogenheter att besluta hur de växande resurserna skall användas.  Min slutsats är alltså att de nya ansvarsprinciperna inom högskoleområdet inte bara medför en rätt för universitet och högskolor att besluta om sitt utbildningsutbud utan också en skyldighet at genom en ständigt pågående omprioriteringsprocess förnya och utveckla den utbildning som erbjuds. 
 De senaste åren har en ytterligare förskjutning skett mot att utbildningsutbudet skall anpassas till såväl arbetsmarknadens behov som studenternas efterfrågan. I regleringsbrevet för 2005 avseende anslag för universitet och högskolor anges som ett övergripande mål att: Den högre utbildningen skall svara mot såväl arbets- marknadens behov som studenternas efterfrågan. som ett övergripande mål för verksamhetsområdet Högskoleverksamhet. 
 Resurstilldelningssystemet innehåller inte någon komponent som direkt är kopplad till arbetsmarknadens behov. Istället innehåller styrsystemet ett begränsat antal examensmål inom områden där regering och riksdag vill se en utökning. Dessa examensmål är styrande för hur lärosätena planerar sitt utbildnings- utbud (avsnitt 7.10). 
 131 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Ett resurstilldelningssystem som är direkt kopplat till arbetsmarknadens behov, skulle bortsett från att vara baserat på antalet examina, vara svårkonstruerat. Vår internationella utblick visar att Finland och Nederländerna baserar sina system på examina. En konsekvens av dessa system med en stor fokusering på examina är att de medför långa utbildningstider. Det är enbart det finska systemet som försöker relatera antalet examina inom olika utbildningsområden till arbetsmarkandens behov. Det är Undervis- ningsministeriet som tolkar och överför arbetsmarknadens behov av olika examina till högskolesektorn. I Finland tilldelas huvud- delen av resurserna på planerat antal examina, vilket innebär att den finska staten tar huvuddelen av den ekonomiska risken. 
 Högskoleverket skriver i sin rapport Arbetsmarknad och högskoleutbildning, (Högskoleverkets rapport 2004:36) att en kortsiktig efterfrågan på arbetskraft inte kan utgöra basen för dimensionering av yrkesinriktad utbildning. Istället bör dimensio- neringen utgå ifrån arbetsmarknadens mer långsiktiga behov. Samtidigt konstateras att det är komplicerat att göra sådana bedömningar. 
 Om det i landet utbildas för få studenter inom vissa områden beror det antingen på att antalet studieplatser är för få eller att det inte finns tillräckligt stort intresse hos de presumtiva studenterna att välja sådana utbildningar. Finns det efterfrågan men otillräckligt antal studieplatser ger det nuvarande resurstilldelningssystemet, som till stor del baseras på studenttillströmning, lärosätena incitament att öka utbildningsplatserna inom berörda utbildningar. Föreligger i stället en brist på studenter kan detta inte kompenseras via resurstilldelningssystemet. I stället krävs åtgärder som innebär att elevernas intresse för t.ex. naturvetenskap/teknik och språk stimuleras i grund- och gymnasieskolan och att de presumtiva studenterna sedan stimuleras att välja högskoleutbildningar inom dessa områden. Det handlar således inte bara om åtgärder som universitet och högskolor kan påverka. 
 Det är svårare att avgöra om det utbildas för många studerande inom något område eftersom personer med en högre utbildning många gånger skapar sig en egen arbetsmarknad. Dessutom blir arbetsmarknaden mer och mer internationell. Att bygga in en komponent i resurstilldelningssystemet som bestraffar lärosäten som bedriver utbildningar av vilka det bedöms finnas en över- kapacitet i landet är ingen framkomlig väg. 
 132 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 Lärosätena anpassar sitt utbildningsutbud till såväl studenternas efterfrågan som arbetsmarknadens behov. I utvecklingen av utbild- ningsutbudet använder lärosätena underlag som idag produceras av bl.a. Högskoleverket, SCB, Ungdomsbarometern, AMS. Flertalet lärosäten redovisar olika typer av forum/arenor där de träffar företrädare för arbetsmarknaden för att diskutera nuvarande och framtida kompetensbehov och dess påverkan på utbildnings- utbudet. 
 Studenterna anses vara goda barometrar av arbetsmarknadens behov. Majoriteten av studenterna väljer sin grundläggande högskoleutbildning baserat på två huvudfaktorer: intresse för de ämnen/utbildningar de väljer att studera i kombination med att de väntar sig att studierna skall leda fram till intressanta arbeten, se Högskoleverkets rapport Vilka är studenterna och vad tycker de? (Högskoleverkets rapport 2003:7). Studenterna betraktar alltså studierna som en inträdesbiljett till arbetsmarknaden. Samma studie visar också att det är en mycket liten andel studenter som väljer att studera något ämne enbart efter en bedömning av utsikterna på arbetsmarknaden. 
 Ett möjligt sätt att styra studenterna till ett utbildningsval (med för få sökande) som leder till ett yrke inom vilket en framtida brist på yrkesutövare kan förutspås, är att avskriva en del av studielånen eller tilldela sådana studerande någon form av premie (kapitel 10). 
  
 7.16 
  
 Samverkan, konkurrens, profilering och koncentration mellan lärosäten 
  
 Konkurrens om studenter lärosäten emellan var en viktig komponent då nuvarande resurstilldelningssystem konstruerades. Den ansågs bidra till en specialisering och profilering av lärosätenas utbildningsutbud. Det förväntades också att konkurrensen skulle leda till framväxten av nya utbildningsprofiler och nya lösningar för att tillgodose heterogena studentgruppers olika krav. 
 Dagens system medför relativt stora inslag av konkurrens, även om den varierar mellan olika utbildningsområden. Den är idag mest påtaglig och har tydliga ekonomiska inslag inom de naturveten- skapliga och tekniska utbildningarna. Detta beror på att dessa utbildningar har en relativt svag studenttillströmning. Inom andra områden där studenttillströmningen är god är konkurrensen av 
 133 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 annan karaktär. Då strävar lärosätena i större utsträckning efter att få studenter med de bästa studieförutsättningarna. 
 Trots denna konkurrens väljer lärosätena ofta att samverka. Det nuvarande resurstilldelningssystemet innehåller dock ingen direkt komponent som stimulerar en samverkan mellan ett eller flera lärosäten. Lärosätenas intäkter till grundutbildningen baseras på ersättningar från helårsstudenter och helårsprestationer från de utbildningar som respektive lärosäte bedriver. Om en student under sin utbildning väljer att studera vid flera lärosäten erhåller respektive lärosäte ersättning för de kurser på vilka studenten är registrerad vid lärosätet. Ett lärosäte kan också avtala med ett annat lärosäte (s.k. beställd utbildning) att det sistnämnda lärosätet skall genomföra en viss del av en utbildning som utgår från det förstnämnda lärosätet. I sådana fall registrerar sig studenterna vid det förstnämnda universitetet som får ersättning från helårs- studenter och helårsprestationer på vanligt sätt. Detta lärosäte ersätter sedan det i utbildningen medverkande lärosätet enligt avtal. 
 Inom ramen för särskilda åtaganden kan statsmakterna till viss del stimulera samverkan mellan lärosäten. Umeå universitet skall t.ex. genomföra en magisterutbildning i industriell design tillsammans med Chalmers tekniska högskola och en utbildning i rymd- och miljövetenskap i samarbete med Luleå tekniska universitet. 
 En samverkan bör initieras av berörda lärosäten och bygga på lärosätenas vilja till profilering och kvalitetsförbättring men kan också ha utbildningspolitiska och/eller ekonomiska motiv. Det kan gälla samarbete kring gemensamma utbildningar, fördelning av utbildningsinriktningar mellan varandra eller koncentration av ämnen till vissa lärosäten. Ett exempel på det sistnämnda är den samverkan som sker mellan högskolan i Kalmar och Växjö univer- sitet där naturvetenskaplig utbildning koncentrerats till Kalmar och humanistisk utbildning till Växjö. De flesta lärosäten har inlett eller utvecklat en samverkan. Genom den nya examensstruktur, utgående från den s.k. Bolognaprocessen, som kommer att gälla för universitet och högskolor kommer denna samverkan att behöva accentueras ytterligare. Den vikande studenttillströmningen till vissa naturvetenskapliga och tekniska utbildningar liksom det minskade intresset för att studera främmande språk kommer också att öka detta behov. För att få en ökad samverkan mellan lärosäten är det i första hand viktigt att undanröja eventuella organisatoriska 
 134 
  
 SOU 2005:48 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 hinder och att initialt kompensera lärosätena för de merkostnader som kan uppstå när verksamhet fördelas och flyttas. 
 Enligt vår uppfattning kan ett resurstilldelningssystem för grundläggande högskoleutbildning, som i huvudsak bygger på dagens principer, inte byggas upp på ett sådant sätt att det inne- håller en direkt komponent för samverkan mellan lärosäten. Däremot kan resurstilldelningssystemet utvecklas så att det skapar bättre förutsättningar för samverkan och minskar incitamenten för konkurrens. Dessutom bör lärosätena initialt kompenseras för de merkostnader som kan uppstå om verksamhet fördelas och flyttas mellan lärosäten. 
  
 7.17 
  
 Stabilitet 
  
 Lärosätena vittnar om att nuvarande resurstilldelningssystem fungerar bra i tider av expansion. De anser samtidigt att systemet är kortsiktigt till sin karaktär och att det inte ger tillräckligt långsiktiga ekonomiska förutsättningar för verksamheten. 
 Ett resurstilldelningssystem som är kortsiktigt till sin karaktär och som t.ex. vid vikande studenttillströmning snabbt leder till en reduktion av grundutbildningens intäkter kan leda till stora ekonomiska svårigheter för lärosätena. Detta beror bl.a. på att lärosätenas utbildningsverksamhet är ett långsiktigt åtagande gentemot studenterna som inte med enkelhet kan avbrytas eller begränsas. Detta beror också på svårigheter för lärosätena att direkt anpassa personal- och lokalkostnader till en lägre intäktsnivå. Därutöver kräver en uppbyggnad och ett behållande av lärar- kompetens ekonomisk uthållighet. 
 Lärosätena har få kraftfulla verktyg för att ekonomiskt kunna hantera och parera för plötsliga försämringar i studenttill- strömningen och därmed i grundutbildningens intäkter. Det är viktigt att ett nytt resurstilldelningssystem möjliggör stabilare ekonomiska förutsättningar för lärosätena. 
  
 7.18 
  
 Effektivitet 
  
 Då nuvarande resurstilldelningssystem infördes uppnåddes en rationaliseringseffekt motsvarande ca 10 %. Orsaken var att i det tidigare resurstilldelningssystemet tilldelades lärosätena resurser 
 135 
  
 Analys av nuvarande styr- och resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 som om alla platser på utbildningarna var utnyttjade. I själva verket var ca 10 % av platserna outnyttjade. När det nuvarande resurs- tilldelningssystemet infördes 1993/94 fick lärosätena betalt enbart efter antalet helårsstudenter och helårsprestationer, dvs. någon ersättning för outnyttjade platser erhölls ej. Vi ser det som ange- läget att ett nytt system även fortsättningsvis är delvis direkt prestationsbaserat. Vi tror också att ett fortsatt lokalt besluts- fattande, där lärosätena ansvarar för sin interna resursfördelning, sitt utbildningsutbud och det ekonomiska resultatet bäst främjar den ekonomiska effektiviteten för såväl det enskilda lärosätet som nationellt. 
 136 
  
 8 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 8.1 
  
 England 
  
 8.1.1 
  
 Bakgrund 
  
 Budgetprocessen i England påbörjas genom att parlamentet beslutar om hur stort belopp som skall användas för utbildning och forskning. Department for Education and Skills (DfES) beslutar sedan om hur det totala beloppet för utbildning och forskning skall fördelas mellan t.ex. olika skol- och utbildningsformer. En stor del av detta belopp (avser grundläggande högskoleutbildning och forskning) går till Higher Education Funding Council in England (HEFCE), som är ett fristående organ mellan regeringen och lärosätena. Inledningsvis beslutar HEFCE om fördelningen av dessa medel mellan grundläggande högskoleutbildning, forskning och andra ändamål. HEFCE beslutar sedan om fördelningen på lärosäten av de samlade anslagen till grundläggande högskole- utbildning respektive forskning. 
 Totalt fördelade HEFCE inför läsåret 2004/05 medel motsva- rande 5 993 miljoner pund till 131 universitet och 159 Further Education Foster (FEC). Medlen fördelades under följande rubriker: Research (1 081 miljoner pund), Teaching (3 826 miljoner pund), Provision for transfers and flexibility (16 miljoner pund), Earmarked capital funding (584 miljoner pund) samt Special funding (486 miljoner pund). 
 Special funding är ett slags tilläggsfinansiering utöver den formelbaserade som används såväl till strategiska satsningar som till ersättning för ändamål av nationellt intresse såsom IT- infra- struktur. 
 Nedan koncentreras framställningen till finansieringen av den grundläggande högskoleutbildningen. 
 Higher Education Founding Council in England (HEFCE) beslutar med några undantag om fördelningen på lärosäten av det 
 137 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 SOU 2005:48 
  
 samlade anslaget till högre utbildning. Undantagen är utbildningar inom de medicinska och odontologiska områdena som finansieras tillsammans av HEFCE och National Health Service (NHS- finansierar den kliniska delen av utbildningarna) och lärarutbild- ningar som finansieras av The Teacher Training Agency (TTA). 
  
 8.1.2 
  
 Modell för fördelning av resurser till grundläggande högskoleutbildning 
  
 8.1.2.1 
  
 Övergripande principer 
  
 Lärosätenas resurser till grundläggande högskoleutbildning består (exklusive undantagen ovan) dels av en grundtilldelning från HEFCE, dels av avgifter från studenter. De studenter som ingår i underlaget är brittiska studenter och övriga studenter inom EU. Även vissa student- och lärosätesfaktorer påverkar grundtilldel- ningen. Således gäller: 
 Lärosätets tilldelning = HEFCE:s grundtilldelning + student- avgifter 
 Grundtilldelningen, som kan sägas vara formelbaserad, är beroende av antalet studenter och inom vilka prisgrupper dessa finns. I sammanställningen nedan anges prisgrupper och vikter under läsåret 2004/05. Inom parentes anges de vikter som gällde läsåret 2003/04. Således har mellan dessa år skillnaden mellan pris- grupperna minskat. Orsaken till denna minskning är bl.a. att kompensation för bidrag till Teachers´Pensions Scheme liksom medel för att belöna och utveckla personal lagts in i grundtill- delningen till lärosätena fr.o.m. 2004/05. 
 138 
  
 SOU 2005:48 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 Prisgrupper 
  
 Vikt 
  
 Vikt 
  
 04/05 
  
 03/04 
  
 A 
  
 Kliniska ämnen inom  
 medicinska-, 
  
 4,0 
  
 (4,5) 
  
 odontologiska- och veterinärutbildningar 
  
 B 
  
 Laboratorieämnen inkl. prekliniska kurser i medicin 
  
 1,7 
  
 (2,0) 
  
 och odontologi 
  
 C 
  
 Ämnen med  
 laborativa-, 
  studio- eller praktikerinslag 
  
 1,3 
  
 (1,5) 
  
 D 
  
 Övriga ämnen 
  
 1,0 
  
 (1,0) 
  
 Anm: Vilka ämnen som tillhör vilken prisgrupp beslutas av HEFCE. Indelningen i prisgrupper är således nationellt given och inte ett beslut för det enskilda lärosätet. 
 Huvudprincipen vid resurstilldelningen är således likvärdighet och därmed rättvisa: Samma ersättning för samma ändamål för alla lärosäten. 
 Internt inom lärosätet kan lärosätet fördela resurserna till sin grundläggande högskoleutbildning på det sätt man vill. 
  
 8.1.2.2 
  
 Beräkning av antalet heltidsekvivalenter, baspris samt standardresurs 
  
 Antalet studenter inom lärosätet räknas först om till heltidsstudenter. Sedan bestäms antalet heltidsekvivalenter (Full- time equivalent, FTE) för lärosätet genom att antalet heltidsstudenter inom respektive prisgrupp multipliceras med prisgruppens vikt. Exempelvis ger 1 000 heltidsstudenter inom prisgrupp B upphov till 1 700 heltidsekvivalenter. 
 Därutöver beräknas ett antal premier för olika student- eller lärosätesfaktorer. Även dessa premier omräknas i heltidsekviva- lenter. Exempel på lärosätespremier är: Premier till små lärosäten med mindre än 1 000 FTE, premier till specialhögskolor som har 60 % av kurserna inom ett eller två ämnen, Londonpremie, premier för gamla och historiska byggnader. Studentpremier erhålles exempelvis för studenter på långa kurser (över 45 veckor) och för deltidsstuderande. Samtliga dessa premier räknas om till FTE. Som exempel kan nämnas att antalet studenter inom deltidsutbildningen först räknas om till heltidsstudenter. Varje heltidsstudent ger sedan upphov till 0,1 FTE extra (oberoende av prisgrupp). Den extra 
 139 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 SOU 2005:48 
  
 ersättning som är förknippad med långa kurser tar å andra sidan hänsyn till vilken prisgrupp ämnet hör. Tillägget för långa kurser är 25 procent av produkten (heltidsstudenter på långa kurser) x (respektive prisgrupps vikt). 
 Det s.k. baspriset (= prisgrupp D) för en heltidsekvivalent (FTE) beräknas genom att hela beloppet som HEFCE har att fördela till grundläggande högskoleutbildning (= medel från regeringen + intäkter från studentavgifter) divideras med det totala antalet FTE för hela utbildningssektorn (inkl. det antal FTE som är ett resultat av premietilläggen ovan) det kommande läsåret. Baspriset kan variera en hel del år från år och är således beroende av både det totala belopp som anslås till grundläggande högskoleutbildning, studentavgifter och det totala antalet FTE. Baspriset för 2004/05 är 3 484 pund för en heltidsstudent och inkluderar 1 150 pund i studentavgift. 
 Den s.k. standardresursen för ett visst lärosäte är lärosätets beräknade totala antal FTE multiplicerat med baspriset, dvs 
 Lärosätets standardresurs = (antalet FTE vid lärosätet) x baspriset 
  
 8.1.2.3 
  
 Jämförelse med lärosätets resurstilldelning föregående år 
  
 Därefter betraktas lärosätets resurstilldelning föregående år. En justering av denna resurstilldelning sker om antalet FTE före- gående år varit lägre än som antagits när resurserna fördelades. Sedan sker en inflationsjustering. Ytterligare ett tillägg görs om lärosätet får i uppdrag att öka sitt studerandeantal. Till detta läggs en beräknad intäkt för lärosätet från studentavgifter. Därefter studeras kvoten 
 Föregående års tilldelning – Standardresursen 
 x 100 
 Standardresursen 
 140 
  
 SOU 2005:48 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 8.1.2.4 
  
 Lärosätets grundtilldelning från HEFCE 
  
 Om slutresultatet (= ovanstående kvot) inkl. ovan beskrivna korrigeringar ligger i intervallet plus minus fem procent, får läro- sätet föregående års tilldelning, modifierad enligt ovan. 
 Om resultatet ligger utanför denna marginal vidtar HEFCE åtgärder för att få lärosätet inom marginalen. Detta kan ske såväl genom en ökning/minskning av resurserna som en minsk- ning/ökning av antalet studenter (eller en kombination av dessa åtgärder). Toleransbandet om +/- 5 procent innebär att ett lärosäte mellan två budgetår inte kan få drastiskt förändrade ekonomiska förutsättningar. 
 Lärosätet kan använda erhållna resurser på det sätt man vill. HEFCE fördelar ca 90 procent av sina resurser till grundutbild- 
 ning enligt ovanstående modell. Övriga medel fördelas särskilt till t.ex. insatser för breddad rekrytering, insatser för att motverka studieavbrott och stöd till funktionshindrade. 
 Det bör observeras att tilldelningen således i huvudsak är baserad på antalet FTE och därmed antalet studenter. Mer precist är det antalet studenter som deltagit i examination (utan krav på godkänt) som beräkningarna grundas på. Resurstilldelningssystemet kan således knappast karakteriseras som resultatbaserat utan beror enbart på hur väl man lyckats rekrytera och behålla sina studenter. 
 En förutsättning för att resursfördelningsmodellen skall fungera är att lärosätena varje år till HEFCE återrapporterar uppgifter, framför allt gällande studenterna och deras resultat. En förutsättning för detta omfattande arbete är att stora databaser byggts upp. 
  
 8.1.3 
  
 Avgifter 
  
 Det högsta belopp som ett lärosäte läsåret 2004/05 får ta ut i studentavgift är 1 150 pund för studier på den grundläggande nivån (undergraduate). Fr.o.m. läsåret 2006/07 uppgår motsvarande belopp till 3 000 pund. Egentligen är begreppet avgift (tuition fee) felaktigt. Det handlar egentligen om en skatt (graduation tax). 
 141 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 SOU 2005:48 
  
 Modellen ser ut på följande sätt: 
 Department of Finance betalar (fr.o.m. 2006/07) ut 3 000 pund per student och år till lärosätet (givet att lärosätet satt avgiften till 3 000 pund). För den enskilde studenten innebär detta ett lån på motsvarande belopp. Detta lån skall sedan betalas tillbaka via inkomstskatten till Department of Finance efter examen om den framtida inkomsten medger detta, dvs. studenten är inte återbetal- ningsskyldig om inkomsten understiger ett visst belopp (för närvarande ca 15 000 pund per år). 
 Genom att lärosätena fr.o.m. 2006/07 själva får bestämma avgiftens storlek upp till 3 000 pund per år kommer huvud- principen om lika tilldelning för samma ändamål att luckras upp (idag är avgiftens storlek lika för alla lärosäten men beror exempel- vis på om man studerar heltid eller halvtid). 
 För heltidsstudier på den avancerade nivån (graduate) kan för 2004/05 en avgift om 3 484 pund tas ut men det finns också kurser på denna nivå för vilka avgiften är begränsad till 1 150 pund. Avgiften på den avancerade nivån betalas ofta av den studerande privat. 
  
 8.1.4 
  
 Framtid 
  
 Ett nytt resurstilldelningssystem inför läsåret 2006/07 håller på att utvecklas. Det nya resurstilldelningssystemet skall presenteras i november 2005. 
  
 8.1.5 
  
 Styrning 
  
 Parlamentet och regeringen sätter de övergripande målen för högre utbildning såsom att högre utbildning skall bidra till ekonomisk tillväxt och social integration. 
 Relationen mellan Department for Education and Skills och HEFCE regleras i ett formellt dokument (Financial Memoran- dum). Varje år erhåller dessutom HEFCE ett Guidance Letter som ger regeringens prioriteringar och de ekonomiska planerings- förutsättningarna för de kommande tre åren. 
 Ansvarsfördelningen mellan HEFCE och varje lärosäte regleras också med hjälp av ett Financial Memorandum. Varje år utfärdar dessutom HEFCE ett Funding Agreement med varje lärosäte. I 
 142 
  
 SOU 2005:48 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 detta beskrivs hur många FTE som den till lärosätet tilldelade resursen motsvarar och vilka övergripande förutsättningar som gäller för resurstilldelningen. Exempelvis anges ett minsta antal studenter som skall utbildas inom de medicinska och odontologiska utbildningsområdena. Lärosätet kan sedan variera sitt utbildningsutbud bara den totala summan av FTE uppfylls. Således kan t.ex. deltidsutbildning ersättas av heltidsutbildning eller utbildningar i prisgrupp 3 av utbildningar i prisgrupp 2 etc. 
 Som vägledning för lärosätena utarbetar HEFCE också visioner och strategiska planer. Övergripande strategiska mål för perioden  
 2003–2008 
  är: Breddad rekrytering, förbättring av excellensen inom undervisning och lärande, förstärkning av excellensen inom forskning samt en ökning av den grundläggande högskole- utbildningens och forskningens bidrag till ekonomisk tillväxt och samhällelig utveckling. 
 Det är till HEFCE det enskilda lärosätet vänder sig om man vill ha fler utbildningsplatser. HEFCE kan sedan med utgångspunkt i sådana utökningsförslag begära mer pengar för högre utbildning hos regeringen. 
  
 8.2 
  
 Finland 
  
 8.2.1 
  
 Bakgrund 
  
 De senaste åren har universitetens autonomi i Finland ökat, bl.a. genom att högskolelagen, som utfärdades, 1998 gav universiteten större beslutsbefogenheter. Dock fördelar Undervisnings- ministeriet fortfarande olika utbildningar mellan universiteten via specifika mål för olika utbildningsområden. 
 Förändringen av universitetens budgetarbete startade 1994 med en omläggning mot ett verksamhetsanslag. Från och med 1997 påbörjades en gradvis övergång till ett finansieringssystem av kärnverksamheten som var formelbaserad. Som motprestation för den ökade handlingsfriheten avseende resursanvändningen överens- kommer universiteten med Undervisningsministeriet om mål för verksamheten, uppföljning av resultat och återrapportering till Undervisningsministeriet. 
 Undervisningsministeriet och varje enskilt universitet förhandlar om ett treårsavtal avseende universitetets prestationer. Förhand- lingarna inleds i juni två år innan avtalsperiodens början genom att 
 143 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 SOU 2005:48 
  
 Undervisningsministeriet skickar ut riktlinjer för de kommande förhandlingarna. Innan de faktiska förhandlingarna påbörjas genomförs seminarier och andra gemensamma möten mellan universiteten och Undervisningsministeriet i syfte att öka samarbetet och engagemanget för målsättningarna. Universiteten skickar sina underlag till Undervisningsministeriet i februari året innan avtalsperioden. Underlagen innehåller policys och strategier, projektförslag och en kort promemoria som beskriver uppfyllandet av tidigare målsättningar och förklaringar till eventuella avvikelser. I mars samma år skickar Undervisningsministeriet ett utkast till avtal till varje universitet. Universiteten lämnar synpunkter på utkastet innan de faktiska förhandlingarna äger rum i april. 
 Prestationsavtalet innehåller kvalitativa och kvantitativa mål, resurserna som behövs för att nå målen, uppföljning och utvärdering av resultat och fortsatt utveckling av verksamheten. Universitetets mål sätts för en treårsperiod. Under de mellan- liggande åren utvärderas och konfirmeras målen och resurserna beslutas för nästkommande år. Mål som relaterar till verksamhetens kvalitet och dess förbättring är i stor utsträckning universitetets eget ansvar. 
 För perioden 2004 2006 innehåller avtalen mål för antalet nybörjare på kandidat- och magisternivån, för antalet magister- och doktorsexamina, för internationellt studentutbyte, för utländska studenters examina, för antalet helårsstudenter via Open University (öppen universitetsutbildning och fortbildning), för antalet studenter som påbörjar programstudier via Open University. Målen sätts per ämnesområde. Alla universitet har samma övergripande mål. De specifika kvantitativa målen bestäms per lärosäte men ansträngningar görs för att ta hänsyn till varje universitets specifika profil. 
 Finansieringen som allokeras av Undervisningsministeriet består av följande komponenter för perioden 2004 2006 och fördelas enligt följande procentsatser. 
  
 Aktuell basfinansiering (89,4 %) 
  
 Finansiering av nationella uppdrag (1,5 %) 
  
 Finansiering av nationella program (1,9 %) 
  
 Projektfinansiering (1,9 %) 
  
 Prestationsbaserad tilldelning (2,4 %) 
  
 144 
  
 SOU 2005:48 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 8.2.2 
  
 Basfinansiering 
  
 Basfinansieringen hålls så stabil som möjligt och på en nivå som täcker huvuddelen (ca 87 %) av kostnaderna för verksamheten. Finansieringen är formelbaserad och tar sin utgångspunkt i kostnad per enhet och har designats för att vara så transparent och förutsägbar som möjligt. Syftet är att fördela ramresurser mellan universiteten och inte att ge resurser direkt till olika examina eller andra aktiviteter. De aktiviteter som inte täcks via den formelbaserade beräkningen överenskoms inom ramen för finan- siering av samhällstjänster. 
 Formeln som används för att fördela basfinansieringen mellan lärosätena består av fyra delar; ersättning i relation till verksam- hetens omslutning (omsättningsfaktor), utbildning, forskning och samhällsservice. Basfinansieringen är fix för en avtalsperiod. 
  
 Basfinansiering (M 1 013) 
  
 Omsättningsfaktor 
  
 Utbildning 
  
 Forskning 
  
 Samhällstjänster 
  
 (19 %) 
  
 (44 %) 
  
 (30 %) 
  
 (7 %) 
  
 Baskom- 
  
 Nya 
  
 Lokaler 
  
 Magister- 
  
 Forskar- 
  
 Doktors- 
  
 Open 
  
 Annan 
  
 ponent 
  
 studenter 
  
 (M 65) 
  
 examina 
  
 skolor 
  
 examina 
  
 University 
  
 samhälls- 
  
 (M 65) 
  
 (M 65) 
  
 (M ~447) 
  
 (M 36,5) 
  
 (M ~262) 
  
 (M 13) 
  
 service 
  
 - mål 2/3 
  
 - mål 2/3 
  
 - mål 2/3 
  
 (M 60) 
  
 - reali- 
  
 - reali- 
  
 - realise- 
  
 serat 1/3 
  
 serat 1/3 
  
 rat 1/3 
  
 Förutom ersättning för forskarskolor och utbildning inom Open University kan universitetet själv besluta om den interna fördelningen av erhållna medel. 
 Omsättningsfaktorn består av ersättning i tre delar; en baskom- ponent, en resurs för antalet beräknade nya studenter och en för lokaler. Baskomponenten är en andel av verksamhetens omslutning för 2003. Ersättningen för nya studenter baseras på det planering- stal som överenskommits för avtalsperioden 2004 2006. Varje planerad ny student ger samma ersättning till alla universitet, 3500 . Lokalersättningen är en fast procentsats av de faktiska lokalkostnaderna för 2002. Omsättningsfaktorn överenskoms för en treårsperiod. 
 För utbildning och forskning utgör det planerade antalet magister- och doktorsexamina, som överenskommits i avtalet, grunden för 2/3 av ersättningen. Den resterande 1/3 utfaller för 
 145 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 SOU 2005:48 
  
 faktiskt realiserade examina. För magisterexamina utfaller olika ersättning beroende på studiernas ämnesinnehåll medan doktors- utbildningen antages kosta lika mycket oavsett ämnesområde. De olika ersättningsområden och deras koefficienter i förhållande till en grundersättning är: 
 Grupp I (1,25): Humanistiska vetenskaper, Ekonomiska veten- skaper, Juridik, Teologi, Hälsovetenskaper och Samhällsveten- skaper 
 Grupp II (1,5): Pedagogik, Idrottsvetenskaper och Psykologi Grupp III (1,75): Teknik, Naturvetenskaper, och Agrikultur- och skogsvetenskap 
 Grupp IV (3,25): Farmaci, Veterinärmedicin, Odontologi och Medicin 
 Grupp V (konst): Bildkonst och Konstindustri (3,75), Musik (4,5) och Teater och Stuart (5,5) 
 Ersättningsnivån för en magisterexamen med en koefficient om 1 är 15 000 . För en doktorsexamen är den 200 000 . 
 I fördelningen av forskningsresursen ingår också ersättning för forskarskolor. Vilka forskarskolor som får finansiering beslutas av undervisningsministeriet på basis av underlag och utvärderingar från Finlands Akademi. 
 Verksamheten inom Open University finansieras även den till 2/3 på de planeringstal som överenskommits och till 1/3 på faktiskt realiserat utfall. Ersättningen utgår från antalet helårsstudenter, är oberoende av ämnesområde och är lika för alla universitet. Ersättningen för andra samhällstjänster är tänkt att stödja aktiviteter som bl.a. syftar till universitetets regionala påverkan. Finansieringen beräknas delvis på basis av forskningens omslutning och antalet forskare för aktuellt universitet. 
  
 8.2.3 
  
 Nationella uppdrag 
  
 Nationella uppdrag har stor betydelse i termer av nationell utbildning, forskning eller kulturell policy. Uppdragen tilldelas universiteten via lagstiftning. Även småspråk ingår i nationella uppdrag. Den statliga finansieringen täcker bara delar av kost- naderna och universiteten måste således själva bekosta resten. 
 146 
  
 SOU 2005:48 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 8.2.4 
  
 Nationella program 
  
 De fleråriga nationella programmen som initieras av Undervisningsministeriet tar sin utgångspunkt i regeringens utvecklingsplan för utbildning och forskning eller från Under- visningsministeriet egen resolution. För perioden 2004 2006 finns bland annat följande program: 
  
 Utveckling av utbildning (reformera examensstrukturen, utveckla antagningen av de studerande, kvalitetssäkring) 
  
 Nationellt hälsoprojekt 
  
 Bioteknik 
  
 Stödja regional utveckling 
  
 8.2.5 
  
 Projektfinansiering 
  
 Projektfinansiering tilldelas universitetens egna utvecklingsprojekt, universitetens samarbetsprojekt och utrustning till nya lokaler. Finansieringen syftar till att stödja de strategiska prioriteringar som är i speciellt fokus det aktuella år. Villkoret för Undervis- ningsministeriet finansiering är att universiteten bekostar delar av projekten med egna medel. Därigenom vill Undervisnings- ministeriet försäkra sig om universitetets engagemang och möjlig- heter till kontinuitet av verksamheten. 
  
 8.2.6 
  
 Prestationsbaserad tilldelning 
  
 Den prestationsbaserade tilldelningen belönar universiteten för deras kvalitet och effektivitet i verksamheten och skapar incitament för ytterligare utveckling. Kriterierna är desamma för hela avtalsperioden och fokuserar på spetsenheter. Kriterierna för perioden 2004 2006 är: 
  
 Kvalitet i forskning och konstnärlig verksamhet 
  
 Center of Excellence i forskning (beslutas av Finlands Akademi) 
  
 Finansiering av Finlands Akademi 
  
 Annan extern forskningsfinansiering 
  
 Center of Excellence i konstnärlig verksamhet (tilldelas av det konstnärliga rådet i Finland) 
  
 147 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 SOU 2005:48 
  
 Kvalitet, effektivitet och rationalitet i utbildning 
  
 Center of Excellence inom utbildning, som utnämnts av rådet för utvärdering av högskolorna 
  
 Universitetets kvalitet i vuxenutbildning 
  
 Nyutveckling av utbildning 
  
 Utexaminerades sysselsättning 
  
 Internationalisering 
  
 Uppföljning och utvärdering 
  
 KOTA-databasen 
  är en statistisk databas som upprätthålls av Undervisningsministeriet. Den innehåller information om univer- sitetens verksamhet och utgör grunden för uppföljning och utvärdering av dessa. Det är varje universitets skyldighet att uppdatera uppgifterna i databasen och under årets första månader uppdateras olika uppgifter enligt ett givet schema. 
  
 8.3 
  
 Nederländerna 
  
 8.3.1 
  
 Bakgrund 
  
 Det högre utbildningssystemet i Nederländerna är binärt och består av dels tolv universitet, dels av ett relativt stort antal (ca 50) hogescholen. De sistnämnda är ett slags colleges som bedriver yrkesutbildning. 
 Från den nederländska staten erhåller universiteten resurser för grundutbildning, forskning och forskarutbildning. För 2004 utgjorde den del som avsåg grundutbildningen ca 40 procent av från staten tilldelade resurser. Universiteten har dock rätt att själva bestämma vilken fördelning man vill göra mellan grundläggande högskolutbildning och forskning/forskarutbildning. 
 De medel som hogescholen erhåller från staten avser enbart utbildning. 
 148 
  
 SOU 2005:48 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 8.3.2 
  
 Resurser för grundläggande högskoleutbildning 
  
 Nederländska universitet och hogescholen tilldelas således medel från staten för den grundläggande högskoleutbildningen. Modellen för hur denna tilldelning går till skiljer sig åt mellan det neder- ländska systemets två delar. 
 Både universitet och hogescholen erhåller dessutom ytterligare intäkter till den grundläggande högskoleutbildningen i form av studentavgifter. 
  
 8.3.2.1 
  
 Modell för tilldelning till universiteten 
  
 När den nederländska staten fördelar resurser till den grundläggande högskoleutbildningen vid universiteten tillämpas en modell som är prestationsrelaterad. Indirekt (genom studenternas val) anses den också vara relaterad till lärosätenas kvalitet. 
 Modellen tillämpas på det belopp som årligen avsätts till grund- läggande högskoleutbildning av det nederländska parlamentet. Av den summa som avsätts fördelas: 
 50 procent utifrån utfärdade examina, 
 13 procent utifrån antalet nybörjare, 
 37 procent som en basresurs. 
 Antalet utfärdade examina beräknas som ett medelvärde av de två senast årens utfall. Både bachelor- och masterexamina utgör under- lag för denna beräkning. 
 Tilldelningen för utfärdade examina är baserad på olika kategorier med olika ersättningsnivåer. Dessa kategorier och de ersättningsnivåer som tillämpats inför 2005 års tilldelning framgår nedan. I Nederländerna är det utbildningsprogrammen som nationellt klassificeras till de olika kategorierna. Förslag till nya utbildningsprogram lämnas av universiteten men det är regeringen som beslutar, bl.a. utifrån en bedömning av samhällets behov och utbildningens kvalitet, om lärosätet får ge utbildningen. Studen- terna registrerar sig för ett år (= 60 poäng) i taget. 
 149 
 Resurstilldelningssystem i några olika länder SOU 2005:48 
  
 Ersättning för bachelorexamen: 
  
 Konst, Humaniora, Juridik, Samhälls- 
  
 vetenskap, Språk: 
  
 11 377 euro 
  
 Naturvetenskap, Teknik, Jordbruk 
  
 17 065 euro 
  
 Medicin 
  
 20 478 euro 
  
 Ersättning för masterexamen: 
  
 Konst, Humaniora, Juridik, Samhälls- 
  
 vetenskap, Språk: 
  
 5 688 euro 
  
 Naturvetenskap, Teknik, Jordbruk 
  
 8 533 euro 
  
 Medicin 
  
 30 718 euro 
  
 Antalet nybörjare sätts lika med det senaste årets utfall. Även denna tilldelning är kategoriindelad enligt följande: 
  
 Ersättning för nybörjare: 
  
 Konst, Humaniora, Juridik, Samhälls- 
  
 vetenskap, Språk: 
  
 2 552 euro 
  
 Naturvetenskap, Teknik, Jordbruk, 
  
 Medicin 
  
 3 829 euro 
  
 Nybörjare inom medicin ger således samma tilldelning som nybörjare inom naturvetenskap och teknik. 
 Basresursen fördelas proportionellt utifrån förra årets tilldelning. Basresursen utgör genomsnittligt 37 procent och kan således variera mellan universiteten. Motiven för en basresurs är bl.a. att universiteten har omfattande fasta kostnader och att kostnaderna är höga för utbildningar med få studenter. 
 Det bör observeras att det som är fixt i modellen är att 50 procent av de resurser som staten avsätter till grundläggande 
  
 högskoleutbildning 
  
 skall 
  
 fördelas utifrån 
  
 utfärdade 
  
 examina, 
  
 13 procent utifrån 
  
 antalet 
  
 nybörjare och 
  
 37 procent 
  
 som en 
  
 basresurs. Eftersom det totala belopp som avsätts till grund- läggande högskoleutbildning kan variera år från år kommer också de olika kategoriernas ersättningsbelopp att påverkas. De senaste åren har tilldelningen från staten till universiteten minskat. 
 Det finns ingen övre gräns för hur många studenter som ett universitet kan anta (utom inom medicin) eller för hur många examina som kan utfärdas. Eftersom de tilldelade resurserna bl.a. 
 150 
  
 SOU 2005:48 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 baseras på antalet nybörjare och antalet examina under tidigare år så innebär en kraftig ökning av t.ex. antalet nybörjare att tilldelade resurser skall räcka till fler studenter. Det bör poängteras att om ett universitet bedömer att erhållna resurser är otillräckliga så är det tillåtet för lärosätet att ta ett lån eller begära hos regeringen att få ha ett underskott i budgeten. En kraftig ökning av antalet nybörjare innebär också att dessa nybörjare utgör underlag för beräkningen av resurser kommande år. På så sätt kan ett lärosäte på sikt öka sina resurser samtidigt som övriga universitet får sin tilldelning reducerad. Att 50 procent av grundutbildningsresurserna fördelas utifrån antalet utfärdade examina skulle kunna innebära att universiteten lockar studenter från varandra i slutet av utbildningen för att kunna utfärda så många examina som möjligt. Erfarenheten säger dock att den omflyttning som sker i stort sett saknar betydelse för  
 resurs-tilldelningen. 
  
 8.3.2.2 
  
 Modell för tilldelning till hogescholen 
  
 Hogescholen tilldelas resurser till grundläggande högskoleutbild- ning enligt nedanstående formel: 
 Tilldelade resurser = 
 faktor x (DG x 4,5 + DO x 1,35)/(TG+TD) x antalet (heltids)- studenter. 
 Två faktorer tillämpas: en (högre) för program där praktik utgör en stor del, en (lägre) för övriga program. 
 DG = Antalet examina som utfärdats under föregående år 
 DO = Antalet studenter som avbrutit sina studier under före- gående år 
 4,5 = Den tid (år) under vilken finansiering utgår för de som avlägger examen 
 1,35 = Den tid (år) under vilken finansiering utgår för de som avbryter sina studier 
 TG = Den faktiska tid det tar att ta en examen 
 TD = Den faktiska tid som en student som avbryter sina studier varit registrerad. 
 151 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 SOU 2005:48 
  
 Om den faktiska studietiden (genomsnittligt) blir längre än 4,5 år och/eller om den faktiska tiden (genomsnittligt) det tar innan en student avbryter sina studier överstiger 1,35 år så förlorar lärosätet alltså resurser. 
  
 8.3.2.3 
  
 Framtid 
  
 För närvarande diskuteras ett resurstilldelningssystem som är gemensamt för universitet och hogescholen. Detta system tar sin utgångspunkt i det resurstilldelningssystem som gäller för univer- siteten. Dock diskuteras att ändra fördelningen mellan de tre delarna utfärdade examina, antalet nybörjare och basresursen. 
  
 8.3.3 
  
 Avgifter 
  
 Studenter som studerar på universitet eller hogescholen måste betala terminsavgift. Denna avgift, som fastställs av regeringen, är oberoende av det ämne man studerar och lika stor oavsett om man studerar på universitet eller hogescholen. För närvarande är avgiften ca 1 500 euro för heltidsstudier under ett år. 
 För att få ned studietiderna diskuteras ett system där termins- avgiften för ett års studier på heltid är 1 500 euro under utbildningens nominella studietid + 1,5 år (varav 1 år avser studier på bachelor nivå och 0,5 år studier på masternivå). 
 Skulle man behöva ytterligare tid för att slutföra sin utbildning kan terminsavgiften för ett års studier på heltid komma att höjas till 4 500 euro. 
  
 8.3.4 
  
 Studiepremier och studielån 
  
 Alla studenter som studerar heltid får inledningsvis ett studielån. Om studenten klarar av sina studier under rimlig tid omvandlas lånet till en premie. För studenter som inte bor hos sina föräldrar uppgår lånet/premien till drygt 200 euro per månad. 
 Om föräldrarnas inkomst understiger en viss nivå kan studenten ansöka om en tilläggspremie. 
 I övrigt finansieras studierna med hjälp av lån. 
 152 
  
 SOU 2005:48 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 8.3.5 
  
 Forskning och forskarutbildning 
  
 Medel från parlament och regering för forskning och forskarutbildning fördelas enligt följande: 
 80 procent fördelas som anslag (proportionellt mot förra årets tilldelning) 
 12 procent utifrån antalet utfärdade doktorsexamina varvid 
 följande belopp används som fördelningsnyckel 
  
 ° 
  
 Humaniora, Samhällsvetenskap 
  
 ° 
  
 och Språk 
  
 40 000 euro 
  
 Naturvetenskap, Teknik och Medicin 
  
 80 000 euro 
  
 ° 
  
 Teknisk design 
  
 66 000 euro 
  
 8 procent till forskarskolor (på rekommendation av forsknings- rådet). 
  
 8.4 
  
 Norge 
  
 8.4.1 
  
 Bakgrund 
  
 Ett nytt resurstilldelningssystem infördes i Norge inför verksamhetsåret 2002. Det nya resurstilldelningssystemet innebär att norska universitet och högskolor tilldelas ett samlat anslag som omfattar både grundläggande högskoleutbildning och  
 forskning- /forskarutbildning. 
  
 Anslaget till respektive lärosäte baseras på tre komponenter: En baskomponent, en utbildningskomponent och en forsknings- komponent. 
  
 8.4.2 
  
 Baskomponent 
  
 Baskomponenten är avsedd att främja stabilitet för lärosätena och tar sin utgångspunkt i historiskt fastställda budgetramar för respektive lärosäte. För norska universitet utgör denna bas- komponent under 2005 genomsnittligt 56 procent. Den beräknas dock individuellt för varje lärosäte och varierar därmed mellan lärosäten. 
 153 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 SOU 2005:48 
  
 8.4.3 
  
 Utbildningskomponent 
  
 Utbildningskomponenten grundar sig på antalet helårsprestationer, där ett års heltidsstudier motsvarar 60 poäng. För universiteten utgör utbildningskomponenten 2005 genomsnittligt 21 procent men den varierar i praktiken för respektive lärosäte utifrån uppnådda resultat. Utbildningskomponenten, som således är resultatbaserad, utgår från följande sex utbildningskategorier: 
  
 Kategori 
  
 Exempel på utbildningar 
  
 Belopp (Nkr) 
  
 Kategori A 
  
 Läkarutbildning, Tandläkar- 
  
 utbildning 
  
 102 000 
  
 Kategori B 
  
 Konstnärliga utbildningar, 
  
 Psykologutbildning 
  
 78 000 
  
 Kategori C 
  
 Naturvetenskapliga- och 
  
 52 000 
  
 tekniska utbildningar på 
  
 avancerad nivå 
  
 Kategori D 
  
 Humanistiska och samhälls- 
  
 38 000 
  
 vetenskapliga utbildningar på 
  
 högre nivå 
  
 Kategori E 
  
 Naturvetenskapliga- och 
  
 32 000 
  
 tekniska utbildningar 
  
 på lägre nivå 
  
 Kategori F 
  
 Humanistiska och samhälls- 
  
 26 000 
  
 vetenskapliga utbildningar på 
  
 lägre nivå 
  
 Det är således de olika utbildningarna (och inte som i Sverige de enskilda kurserna) som klassificeras på de olika kategorierna. De olika utbildningarnas klassificering på kategori genomförs natio- nellt av Utdannings- og forskningsdepartementet och är således inte en uppgift för de enskilda lärosätena. Däremot bestämmer lärosätena själva vilka utbildningsprogram man vill ge. De fri- stående kurserna är ofta knutna till utbildningsprogrammen och klassificeras således indirekt. 
 Det förutsätts att det enskilda lärosätet omfördelar resurser (framförallt från bas- och utbildningskomponenten) internt till lärosätets olika utbildningar för att systemet skall bli optimalt. En 
 154 
  
 SOU 2005:48 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 översyn av relationerna mellan de olika kategoriernas ersättningsbelopp planeras. 
 Regeringen formulerar mål för ett minsta antal studenter inom olika områden. 
 Något takbelopp för respektive lärosäte existerar däremot ej. Detta innebär att ett lärosäte kan anta så många studenter man vill, vilket leder till att fler helårsprestationer erhålles vilket i sin tur leder till högre intäkter för lärosätet. Basresursen påverkas dock inte av sådana ökningar som lärosätet enskilt beslutar om, vilket innebär att ersättningen per student minskar för lärosätet. Om ökningar respektive minskningar av ett lärosätes utbildningsutbud beslutas av regeringen ökas respektive minskas både lärosätets utbildnings- och baskomponent. Vid t.ex. en ökning av grundut- bildningen svarar utbildningskomponenten för 40 procent av det totala belopp lärosätet erhåller medan baskomponenten således utgör 60 procent. 
  
 8.4.4 
  
 Forskningskomponent 
  
 Forskningskomponenten baseras på resultat i form av bl.a. antalet doktorsexamina, antalet masterexamina, erhållna  
 EU-medel, 
  erhållna medel från Norges forskningsråd. För närvarande görs en översyn som syftar till att även inkludera vetenskaplig publicering. 
 För universiteten utgör forskningskomponenten 2005 genom- snittligt 24 procent men den varierar i praktiken för respektive lärosäte utifrån uppnådda resultat. 
  
 8.4.5 
  
 Sammanfattning 
  
 Norska lärosäten erhåller ett samlat anslag för grundutbildning och forskning/forskarutbildning. Detta anslag kan lärosätet använda på det sätt som man finner lämpligast. En omfördelning mellan verksamhetsgrenarna grundutbildning och forskning/forskar- utbildning försvåras dock av gällande arbetstidsavtal för lärarna/- forskarna. 
 Några särskilda dämpningsfaktorer förekommer inte, bl.a. beroende på att basresursen är relativt stor. 
 För universiteten finansieras fastigheter av norska staten direkt i samband med byggnationen. Därmed finns i princip inte några 
 155 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 SOU 2005:48 
  
 lokalkostnader för de norska universiteten. De statliga högskolorna hyr dock sina lokaler av den norska motsvarigheten till Akademiska Hus. Lokalkostnaderna för dessa lärosäten ingår i respektive lärosätes basresurs. 
 Det genomsnittliga (procent) förhållandet under 2005 mellan bas- utbildnings- och forskningskomponenterna för universiteten, de vetenskapliga högskolorna, de statliga högskolorna samt de privata högskolorna framgår av nedanstående sammanställning: 
  
 Bas 
  
 Utbildning 
  
 Forskning 
  
 Universitet 
  
 56 
  
 21 
  
 24 
  
 Vetenskapliga högskolor 
  
 59 
  
 21 
  
 20 
  
 Statliga högskolor 
  
 66 
  
 27 
  
 7 
  
 Privata högskolor 
  
 45 
  
 50 
  
 6 
  
 Totalt 
  
 60 
  
 24 
  
 16 
  
 8.5 
  
 Analys av resurstilldelningssystemen i de olika länderna 
  
 8.5.1 
  
 Gemensamt anslag till grundutbildning och forskning/forskarutbildning 
  
 De flesta länder (Finland, Norge och Nederländerna) har ett gemensamt anslag för grundläggande högskoleutbildning och forskning/forskarutbildning. Lärosätena i dessa länder har stor frihet att fördela dessa resurser inom grundutbildningen och mellan grundutbildning och forskning/forskarutbildning givet att natio- nellt fastställda/överenskomna målsättningar för lärosätet nås. I England tilldelas grundutbildning respektive forskning/forskar- utbildning medel från två separata anslag. De grundutbildnings- medel ett visst lärosäte erhåller kan dock fritt disponeras inom lärosätet givet att de för lärosätet formulerade målen uppnås. 
  
 8.5.2 
  
 Student- och/eller prestationsrelaterat resurstilldelningssystem 
  
 Resurstilldelningssystemen i de fyra länderna är antingen student- relaterade, prestationsrelaterade eller både ock. 
 156 
  
 SOU 2005:48 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 Resurstilldelningssystemet i England är helt och håller baserat på antalet studenter och deras fördelning inom olika ämnesskate- gorier. Systemet är således helt studentrelaterat. 
 Resurstilldelningssystemet i Norge har en komponent som beror av antalet helårsprestationer, fördelade på olika kategorier. Denna del är således prestationsrelaterad. Någon direkt koppling till antalet studenter finns inte. 
 Det finländska och det nederländska resurstilldelningssystemet liknar varandra då det innehåller en del som är studentrelaterad (antalet nybörjare) och en del som är prestationsrelaterad (antalet examina). Ersättningsnivåerna är kategoriindelade (med undantag för nybörjarna i Finland). 
  
 8.5.3 
  
 Indelning i kategorier 
  
 Samtliga länder har ett resurstilldelningssystem för den grund- läggande högskoleutbildningen som åtminstone till någon del bygger på att utbildningar/ämnen/examina klassificeras till olika kategorier. 
 I England är det ämnen som klassificeras, i Norge är det utbild- ningar medan det i Finland och Nederländerna är examina. 
 Gemensamt för samtliga länder är dock att klassificeringen på kategori beslutas nationellt. 
  
 8.5.4 
  
 Bastilldelning, högsta ersättningsbelopp och dämpningsfaktorer 
  
 I resurstilldelningssystemet ingår en bastilldelning i Norge, Finland och Nederländerna. Bastilldelningens storlek kan dock vara vansklig att jämföra då den innefattar både grundutbildning och forskning i Finland och Norge, men är separat för grundutbildning respektive forskning i Nederländerna. 
 Den student- och/eller prestationsrelaterade delen av resurstill- delningssystemet i de olika länderna har en övre gräns för hur mycket resurser ett lärosäte på detta vis kan erhålla utom i Norge. I Norge kan således lärosätena få ersättning i form av helårs- prestationer för hela den utbildningsvolym (oavsett storlek) som ges under ett år. Det bör observeras att vid oplanerade utökningar 
 157 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 SOU 2005:48 
  
 räknas inte basresursen upp i motsvarande grad vilket verkar återhållande på eventuella utbyggnadsplaner. 
 Utöver basresursen finns inga dämpningsfaktorer i Neder- länderna. England har ingen basresurs men i gengäld finns en regel som säger att årets tilldelning inte får understiga 95 procent av förra årets tilldelning. I Finland, som har en basresurs, garanteras dessutom lärosätena medel för examina genom att två tredjedelar av resurserna för detta ändamål utgår från de planeringstal för examina som överenskommits mellan respektive lärosäte och regeringen medan en tredjedel baseras på antalet utfärdade examina.. 
  
 8.5.5 
  
 Uppföljning och översyn 
  
 Eftersom samtliga resurstilldelningssystem är student- och/eller prestationsrelaterade ställs stora krav på uppföljningsdata. För att få underlag till framtida överväganden rörande resursernas för- delning och resurstilldelningssystemets konstruktion har om- fattande databaser byggts upp. 
 Med olika utgångspunkter pågår en översyn av resurs- tilldelningssystemet i samtliga länder vi besökt. 
  
 8.5.6 
  
 Avgifter 
  
 Terminsavgifter (tuition fee) för studenter (även från det egna landet) förekommer för närvarande i England och Nederländerna. 
  
 8.5.7 
  
 Lärosätenas förhållande till staten styr typen av resurstilldelningssystem 
  
 Avslutningsvis kan konstateras och understrykas att i de länder där respektive lärosäte har relativt stort självbestämmande i förhållande till statsmakterna finns också resurstilldelningssystem som till stora delar är student- och/eller prestationsrelaterade. Det lokala självbestämmandet motsvaras alltså av en risk för lärosätena att inte erhålla de resurser som man räknar med. I Finland, där examensmål fastställs i överenskommelse mellan regeringen och respektive lärosäte, och där staten utöver en något starkare styrning än i övriga länder avspeglas statens roll också i resurstilldelnings- systemet ety två tredjedelar av de resurser som fördelas till examina 
 158 
  
 SOU 2005:48 
  
 Resurstilldelningssystem i några olika länder 
  
 görs på planeringstal och bara en tredjedel på antalet utfärdade examina. 
 Slutsatsen är att om staten vill ha en stark styrning av grundläggande högskoleutbildning måste detta åtföljas av ett resurstilldelningssystem inom vilket staten står den övervägande ekonomiska risken. Ett sådant resurstilldelningssystem är ett helt annat system än det som utgör en utgångspunkt för våra förslag och en viss tillbakagång till det resurstilldelningssystem som fanns före 1993 års reform. 
 159 
  
 9 
  
 Förutsättningar för arbetet med ett nytt resurstilldelningssystem 
  
 Nedan följer kortfattade beskrivningar av några av de förutsättningar (utöver utredningens direktiv) under vilka vi arbetat och som således påverkar eller inte kunnat påverkat våra förslag. 
  
 9.1 
  
 Ny examensstruktur och nivåindelning 
  
 Ett arbete som skall ligga till grund för den högskolepolitiska proposition, som förväntas presenteras i maj 2005 och som framför allt bygger på departementspromemorian Högre utbildning i utveckling (Ds 2004:2) och dess remissbehandling, har parallellt med vårt utredningsuppdrag pågått inom Utbildnings- och kulturdepartementet. 
 I departementspromemorian lämnades förslag på en ny examens- struktur samtidigt som alla kurser skulle delas in i grund- respektive avancerad nivå. Grundnivån utgörs av sådana kurser som ingår i en första examen medan kurser på avancerad nivå ingår i s.k. masterexamina. 
 Utredningen har diskuterat om det vore lämpligt att särskilja på kurser som tillhör grund- respektive avancerad nivå i resurstilldelningssynpunkt. Om kurser på den avancerade nivån är dyrare skulle sådana kurser i förhållande till kurser på grundnivån (inom samma utbildningsområde/ersättningsområde som de avancerade) viktas med en faktor större än ett. Omvänt gäller förstås att om grundkurserna är dyrare än kurser på den avancerade nivån så skulle faktorn vara till grundkursernas fördel. Om faktorn sätts till ett betyder detta att antingen görs bedömningen att kurser på avancerad nivå och grundkurser är lika dyra eller att det överlåts till de enskilda lärosätena att själva bestämma ersättningsnivåerna till kurser på avancerad nivå respektive grundnivå. 
 161 
  
 Förutsättningar för arbetet med ett nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Erfarenhetsmässigt är kurser på avancerad nivå dyrare per student än kurser på grundnivå. Detta beror bl.a. på att det oftast är få deltagare på sådana kurser, utbildningen bedrivs ofta i seminarieform och avslutas i regel med en uppsats/examensarbete. Utbildning på avancerad nivå bedrivs således på ett forskningsnära sätt, vilket innebär att utbildningen är mer lärarintensiv och förutsätter högre vetenskaplig kompetens än kurser på grundnivå. 
 På senare tid har emellertid ytterligare krav ställts på universitet och högskolor. Många av dessa nya krav avser insatser för rekrytering, t.ex. breddad rekrytering, en jämnare könsfördelning, beaktande av mångfaldsaspekter. Därutöver ställs krav på att de studenter som antages till högre utbildning också ges möjligheter att fullfölja denna. När andelen av en årskurs som senast vid 25 års ålder påbörjar högre utbildning närmar sig femtio procent ställs givetvis större krav på universitet och högskolor vad gäller stödinsatser av olika slag. Det gäller utveckling av speciella grundkurser i t.ex. matematik, extra undervisningsinsatser, ökad studievägledning. Sådana åtgärder som beskrivs ovan är till mycket stor del knutna till kurser som ligger på grundnivån. Detta betyder att kurser på grundnivån på senare tid har blivit dyrare än vad de tidigare varit. 
 Vi finner mot bakgrund av ovanstående resonemang det vanskligt att fastsälla en faktor som särskiljer ersättningen till kurser på avancerad nivå från ersättningen till kurser på grundnivå. 
 Dessutom är förutsättningarna för utredningen oklara beträffande den framtida examensstrukturen och kategoriseringen av kurser i grund- respektive avancerad nivå. Under februari månad 2005 utsändes på remiss från Utbildnings- och kultur- departementet ett förslag till nivåbeskrivning för de tre nivåerna  
 grund-, 
  avancerad- och forskarnivå. I samma remiss föreslogs att begreppet grundläggande högskoleutbildning skall utgå till förmån för dessa tre nivåer. Huruvida denna förändring kommer att få konsekvenser för framtida utbildningsuppdrag och resurstilldel- ningssystem har inte gått att ta ställning till eftersom något beslut om hur det faktiskt blir inte fattats. 
 Mot denna bakgrund har det inte varit möjligt för oss att utifrån en ny examensstruktur och nivåindelning presentera förslag som rör det framtida styr- och resurstilldelningssystemet. Denna oklarhet i kombination med utredningens direktiv har också inne- burit att vi inte kunnat ta ställning till om anslaget för forskning och forskarutbildning (bl.a. för att säkerställa kompetens- 
 162 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förutsättningar för arbetet med ett nytt resurstilldelningssystem 
  
 utvecklingen av lärare) till viss del skall vara beroende av anslaget för grundläggande högskoleutbildning. 
  
 9.2 
  
 Studieavgifter 
  
 Regeringen tillsatte (22 december 2004) en särskild utredare med uppgift att föreslå en ordning som innebär att statliga universitet och högskolor skall ta ut avgifter av studenter från länder utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Utrednings- uppdraget skall redovisas den 31 januari 2006. 
 I vårt förslag till nytt resurstilldelningssystem har vi utgått från att studieavgifter inom den grundläggande högskoleutbildningen för studenter inom EES- området överhuvud taget inte är aktuellt varför vi inte behandlat den aspekten i våra förslag. De direktiv vi fått ger oss heller inte i uppdrag att beakta studieavgifter inom ramen för ett nytt resurstilldelningssystem. 
  
 9.3 
  
 Antalet  
  
 19-åringar 
  
 Ungdomskullarnas storlek och variation är tillsammans med arbetsmarknadens efterfrågan viktiga förutsättningar för den kontext i vilket ett nytt resurstilldelningssystem skall verka. Om (teoretiskt) ungdomskullarna varje år skulle vara identiskt lika stora skulle kraven på ett resurstilldelningssystem minimeras. Omvänt innebär stora variationer i ungdomskullarnas storlek att ett resurstilldelningssystem skall klara både uppgångar och nedgångar i antalet studerande. Av nedanstående figur, som beskriver antalet  
 19-åringar, 
  framgår att variationerna är relativt stora. Det skiljer ca 40 000 personer mellan det år (2009) när antalet  
 19-åringar 
  i perioden 2003 2018 är som störst och det år (2018) när det är som lägst. Antalet  
 19-åringar 
  2018 har alltså i förhållande till 2009 reducerats med så mycket som en tredjedel. 
 163 
  
 Förutsättningar för arbetet med ett nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Det betyder att resurstilldelningssystemet måste konstrueras så att det ger lärosätena möjlighet till ekonomisk stabilitet vid såväl ökande som minskande studenttillströmning. 
  
 Antal  
 19-åringar 
  
 140000 
  
 130000 
  
 Antal 
  
 120000 
  
 110000 
  
 100000 
  
 90000 
  
 80000 
  
 2003 
  
 2006 
  
 2009 
  
 2012 
  
 2015 
  
 2018 
  
 År 
  
 164 
  
 10 
  
 Förslag till förändringar i styrsystemet 
  
 Utredningens huvudsakliga uppgift är att föreslå förändringar i resurstilldelningssystemet för grundläggande högskoleutbildning. Utredningen har därutöver möjlighet att överväga andra åtgärder som bidrar till att utredningens direktiv blir uppfyllda. Mot bakgrund av detta lägger vi nedan fram förslag till förändringar i nuvarande styrsystem. Våra förslag rörande ett nytt styrsystem förändrar inte styrsystemet på ett genomgripande sätt men är enligt vår mening ändå väsentliga. Förslagen bygger på att nuvarande balans mellan statsmakternas styrning och lärosätenas besluts- fattande bibehålls. 
 Den modell till nytt resurstilldelningssystem som vi föreslår framgår av kapitel 11. Således behandlas inte resurstilldelnings- systemets betydelse för den ekonomiska styrningen i detta kapitel. 
  
 10.1 
  
 Utbildningsuppdrag och fyraåriga planeringsperioder 
  
 Direktiven säger att utredningen skall föreslå åtgärder som tillgodoser lärosätenas behov av stabila ekonomiska förutsätt- ningar. 
 Enligt vår uppfattning är en sådan åtgärd att lärosätena ges stabila planeringsförutsättningar. 
 För att åstadkomma detta anser vi att de utbildningsuppdrag som regering och riksdag fastställer till respektive lärosäte bör finnas kvar men att utbildningsuppdragens innehåll såsom exempelvis samtliga målsättningar, särskilda åtaganden och ekonomiska villkor på ett tydligare sätt än idag bör avse en hel fyraårsperiod. 
 I den budgetproposition som presenteras år 0 (året innan en fyraårig planeringsperiod börjar gälla) bör grundutbildnings- anslaget för respektive lärosäte anges för varje år i planerings- 
 165 
  
 Förslag till förändringar i styrsystemet 
  
 SOU 2005:48 
  
 perioden. I realiteten torde detta innebära att (precis som idag) respektive lärosätes anslag anges under det kommande verksam- hetsåret (år 1). Samtidigt bör de ekonomiska villkoren för år 2 4 anges som planeringsförutsättningar. Dessa planeringsförutsätt- ningar är inte detsamma som slutliga anslag för respektive år men skall ändå vara så noggrant framräknade att det ger lärosätena en god vägledning om den framtida anslagsnivån. 
  
 10.2 
  
 Förstärkta budgetdialoger 
  
 Under år två och fyra i en sådan fyraårsperiod genomförs förstärkta budgetdialoger. I de budgetdialoger som äger rum under år två analyseras och utvärderas lärosätenas resultat i relation till strategier och målsättningar samtidigt som diskussioner inleds med lärosätena om nya utbildningsuppdrag för den kommande fyraårs- perioden. Den förstärkta budgetdialog som äger rum under år fyra fokuseras på respektive lärosätes utbildningsuppdrag under den kommande fyraårsperioden (se nedanstående figur). 
 Som underlag för den förstärkta budgetdialogen år fyra utarbetar lärosätena utbildnings- (och  
 forsknings-) 
  strategier. De analyser och utvärderingar som är grunden för den förstärkta budget- dialogen år två baseras i fortvarighet också på dessa utbildnings- strategier och uppnådda resultat. 
 Enklare budgetdialoger genomförs de år som inte innefattar förstärkta budgetdialoger. 
 Årsredovisningar, delårsrapporter och budgetunderlag utarbetas av lärosätena precis som nu en gång per år och enligt de förutsättningar som ges av förordningar och/eller andra beslut av regeringen. 
 166 
 SOU 2005:48 Förslag till förändringar i styrsystemet 
  
 Kommande planeringsperiod 
  
 U 
 tbildnings- 
  
 Utbildnings- 
  
 och 
  
 och 
  
 forskningsstrategi 
  
 forskningsstrategi 
  
 Å 
 r 3 
  
 År 4 
  
 År 1 
  
 År 2 
  
 År 3 
  
 År 4 
  
 Osv. 
  
 2 
 007 
  
 2008 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 2012 
  
 Förenklad 
  
 Förstärkt 
  
 Förenklad 
  
 Förstärkt 
  
 Förenklad 
  
 Förstärkt 
  
 budget- 
  
 budget- 
  
 budget- 
  
 budget- 
  
 budget- 
  
 budget- 
  
 dialog 
  
 dialog 
  
 dialog 
  
 dialog 
  
 dialog 
  
 dialog 
  
 10.3 
  
 Utbildnings- och forskningsstrategier 
  
 På samma sätt som universitet och högskolor vart fjärde år utarbetar forskningsstrategier som underlag för forskningspolitiska propositioner bör utbildningsstrategier utarbetas av lärosätena. 
 De forskningspolitiska propositionerna planerades från början att presenteras mitt i en mandatperiod, dvs. 2000, 2004, 2008 etc. Detta har inneburit att lärosätenas forskningsstrategier hittills har utarbetats under 1999 och 2003 och sannolikt kommer att utarbetas under 2007 etc. 
 Vi har diskuterat för- och nackdelar med att utarbeta utbildnings- och forskningsstrategier samtidigt eller vid separata tidpunkter. 
 Vår uppfattning är att utbildnings- och forskningsstrategier bör utarbetas gemensamt i ett och samma dokument och inlämnas till Utbildnings- och kulturdepartementet. Huvudskälet till vårt ställningstagande är att utbildning och forskning så intimt hänger ihop att det vore olyckligt att skilja strategierna åt. Sannolikt kommer detta symbiotiska förhållande att öka än mer i styrka då en ny examensstruktur baserad på  
 grund-, 
  avancerad och forskarnivå fastställts. 
 Ett annat skäl är att utbildnings- och forskningsstrategierna (om tidpunkterna för inlämnandet av nuvarande forskningsstrategier följs) på ett optimalt sätt kan ligga till grund för kommande utbildningsuppdrag. Övergången från ett avslutat utbildnings- uppdrag till ett nytt dito sker mitt i riksdagens fyraåriga mandatperiod. Exempelvis avslutas nuvarande utbildningsuppdrag i och med 2008 års utgång medan nästa utbildningsuppdrag avser perioden 2009 2012. Om utbildnings- och forskningsstrategierna 
 167 
  
 Förslag till förändringar i styrsystemet 
  
 SOU 2005:48 
  
 lämnas in till Utbildnings- och kulturdepartementet under hösten 2007, hösten 2011 etc. bör tidpunkten bli optimal för en diskussion om de nya utbildningsuppdragen. 
 Samtidigt är vi medvetna om att detta förslag innebär att lärosätena måste kraftsamla en del av sina resurser till att utarbeta utbildnings- och forskningsstrategier en gång vart fjärde år i stället för att få en mer jämn arbetsbelastning om utbildningsstrategier och forskningsstrategier utarbetas om lott en gång vart fjärde år. Vi har ändå bedömt att fördelarna med att ha en gemensam utbildnings- och forskningsstrategi överväger vilket också under- stryks av de synpunkter vi erhållit från majoriteten av de representanter för lärosätena som vi träffat på de seminarier vi haft under utredningens gång. 
 Vad skall då utbildningsstrategierna (som en del av utbildnings och forskningsstrategierna) ha för syfte och vilket innehåll skall de ha? 
 Syftet med utbildningsstrategierna är bl.a. att skapa bättre förutsättningar för respektive lärosäte att planera och utveckla sin grundutbildning, skapa bättre underlag för en dialog mellan Utbildnings- och kulturdepartementet och respektive lärosäte om t.ex. framtida utbildningsuppdrag samt att ge Utbildnings- och kulturdepartementet en samlad bild av grundutbildningen i Sverige. 
 Utbildningsstrategierna är således inte en ny form av anslagsframställning. Utbildningsstrategierna kan utifrån gjorda analyser peka på behovet att öka/minska antalet platser på utbildningar inom ett visst område men några äskanden om nya platser bör inte ingå i utbildningsstrategierna (utan i budgetunder- lagen). 
 Beträffande innehållet bör lärosätena ha stor frihet att formulera sina egna utbildningsstrategier. Vissa uppgifter bör dock vara gemensamma för alla. När dessa gemensamma uppgifter formuleras måste utgångspunkten tas i formulerade politiska mål och inte i vad som är att betrakta som lärosätenas egna angelägenheter. Som exempel kan nämnas att om det politiska målet är en jämnare könsfördelning och en ökad mångfald så bör målsättningar, strategier och uppnådda resultat presenteras i utbildnings- strategierna. Allmänna strategier för rekrytering av studenter är dock en angelägenhet för det enskilda lärosätet och bör ingå i utbildningsstrategin enbart om lärosätet finner detta lämpligt. 
 Nedan lämnas några exempel på uppgifter/områden av sådan karaktär att de bör ingå i alla utbildnings- och forskningsstrategier i 
 168 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till förändringar i styrsystemet 
  
 den del som avser grundläggande högskoleutbildning. (För att markera detta kallas utbildnings- och forskningsstrategierna nedan för utbildningsstrategier). 
 Styrningen av högre utbildning sker i utbildningsuppdrag genom examensmål och uppmaningar att öka respektive minska en viss utbildning/examen. Utbildningsstrategierna bör ge underlag för en dialog mellan lärosäten och Utbildnings- och kulturdepartementet om examensmålens storlek och om vilka utbildningar/examina som bör öka respektive minska. 
 Eftersom lärosätena har stor frihet att planera och genomföra grundläggande högskoleutbildning utifrån lärosätets egna strategier är det rimligt att lärosätena presenterar målsättningar, vilka strategier man använder sig av för att nå dessa mål och vilka resultat man de facto uppnått. 
 Strategier för forskningsanknytning av lärosätets grundutbild- ning liksom lärosätets strategier för rekrytering av lärare bör vara en del av utbildningsstrategierna. 
 Strategier för liksom omvärldsanalyser av internationalisering och samverkan med näringsliv och omgivande samhälle är andra viktiga delar i en utbildningsstrategi. 
 Exempel på och strategier för samverkan mellan lärosäten inom den grundläggande högskoleutbildningen bör också presenteras i utbildningsstrategierna. 
 Likaså läggs ett stort ansvar på lärosätena när det gäller att göra analyser av samhällets och arbetsmarknaden nuvarande och framtida behov av sådan kompetens som högre utbildning ger. Utbildningsstrategierna bör innehålla en presentation av vilken typ av analyser man företagit, vilka slutsatser man dragit och hur utbildningsutbudet påverkats av detta. Likaså bör ingå i utbild- ningsstrategierna att göra uppföljningar och analyser av vilka arbeten som lärosätets studenter erhåller när de träder ut på arbets- marknaden. 
 Målsättningar, strategier och resultat beträffande t.ex. en jämnare könsskillnad på vissa utbildningar såsom tekniskt inriktade utbildningar, lärar- och vårdutbildningar bör också ingå i utbildningsstrategin liksom strategier för breddad rekrytering. 
 Utbildningsstrategierna skall också innehålla lärosätenas plane- rade förändringar av grundutbildningsutbudet. 
 169 
  
 Förslag till förändringar i styrsystemet 
  
 SOU 2005:48 
  
 10.4 
  
 Utbildnings- och forskningsstrategiernas relation till årsredovisning och budgetunderlag 
  
 När innehållet i utbildnings- och forskningsstrategierna övervägs måste relationerna till andra dokument, t.ex. årsredovisningar och budgetunderlag beaktas. Som framgår ovan anser vi att utbildnings- och forskningsstrategierna inte skall användas som anslagsfram- ställningar. 
 Budgetunderlagen bör dock precis som idag innehålla ett s.k. nollförslag och ett utökningsförslag. Budgetunderlagens öknings- förslag kan givetvis ta sin utgångspunkt i lärosätenas utbildnings- och forskningsstrategier. Budgetunderlagen bör dock enligt vår mening i huvudsak begränsas till uppgifter av ekonomisk natur. De utökningsförslag som presenteras bör dock åtföljas av motive- ringar. 
 En översyn över vilka uppgifter som skall redovisas i utbildnings- och forskningsstrategier och i årsredovisningar behöver också genomföras för att undvika dubbelrapportering. Många uppgifter som idag redovisas i årsredovisningar och som är av strategisk karaktär eller där resultaten inte kan förväntas förändras särskilt mycket från ett år till ett annat bör i framtiden redovisas i utbildnings- och forskningsstrategierna och inte i årsredovisningarna. 
  
 10.5 
  
 Mål 
  
 10.5.1 
  
 Mål avseende det totala antalet helårsstudenter 
  
 Statlig offentlig verksamhet är mål- och resultatbaserad. I resurstilldelningssystemet till grundläggande högskoleutbildning kan takbeloppet betraktas som ett mål i sig. Detta beror på att om ett lärosäte når det takbelopp som regering och riksdag fastställt så har också lärosätet sammantaget under året genomfört den förväntade utbildningsvolymen. Fram t o m 2004 fanns kopplat till takbeloppet ett mål som avsåg det totala antalet helårsstudenter som lärosätet skulle uppnå under verksamhetsåret. Fr.o.m. 2005 har detta mål tagits bort eftersom det finns svårigheter att knyta detta mål till lärosätes takbelopp. Detta beror på att lärosätena i allt väsentligt beslutar om sammansättningen av sitt utbildningsutbud och att ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer varierar mellan olika utbildningsområden/ersättningsområden. 
 170 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till förändringar i styrsystemet 
  
 Utredningen instämmer därför i att målet för det totala antalet helårsstudenter ett lärosäte skall uppnå under ett givet verksam- hetsår är överflödigt. Dessutom ger lärosätenas utfall i förhållande till takbeloppet upplysning om respektive lärosäte uppfyllt sin förväntade utbildningsvolym eller inte. 
  
 10.5.2 
  
 Mål avseende antalet helårsstudenter inom naturvetenskap och teknik 
  
 Vidare finns i nuvarande resurstilldelningssystem ett mål som omfattar antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Detta mål har satts i förhoppningen om att ett ökat antal utbildningsplatser inom dessa utbildnings- områden också skall leda till en större efterfrågan från de studerandes sida. Antalet helårsstudenter inom dessa utbildnings- områden har också ökat kraftigt (avsnitt 7.2). 
 Denna målsättning har lett fram till att lärosätena sammantaget i den nationellt samordnande antagningen erbjudit ca två gånger fler utbildningsplatser än vad antalet studenter utgör som under ett år avslutar de naturvetenskapligt och tekniskt inriktade gymnasie- programmen och inom tre år påbörjar högre utbildning (avsnitt 7.11). 
 Detta har lett till att flera lärosäten haft en överkapacitet på utbildningsplatser inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena, vilket i sin tur inneburit att dessa lärosäten inte nått sina respektive takbelopp. Detta trots att lärosätena genomfört olika behörighetsgivande utbildningar såsom  
 naturvetenskapligt-tekniskt 
  basår. 
 Utredningen anser att det mot ovanstående bakgrund finns stora risker med att formulera mål för respektive lärosäte som omfattar antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Vi föreslår således att även detta mål avskaffas. 
 Om takbeloppet i sig ger omfattningen för ett lärosätes totala utbildningsvolym bör preciseringen av ett lärosätes utbildnings- utbud, precis som nu, ske i termer av examensmål och formu- leringar som innebär en direkt uppmaning till lärosätet att öka respektive minska sin utbildning inom ett visst område. 
 171 
  
 Förslag till förändringar i styrsystemet 
  
 SOU 2005:48 
  
 10.5.3 
  
 Examensmål 
  
 Regering och riksdag styr lärosätenas utbildningsutbud bl.a. genom att tilldela lärosätena examensmål för en fyraårsperiod. Målen avser utbildningar där regering och riksdag i första hand ur ett samhällsperspektiv vill se en ökning. 
 Examensmålen är inte kopplade till resurstilldelningssystemet. Åtminstone på kort sikt innebär detta att om ett lärosäte inte uppfyller examensmålen så behöver detta inte betyda att lärosätet får mindre resurser. På längre sikt kan givetvis, om examensmålen inte nås, utbildningsuppdragen förändras så att utbildningsutbudet och därmed tillhörande intäkter reduceras. 
 Vi anser att examensmålen, trots att de inte är kopplade till resurstilldelningen, spelar en viktig roll i styrningen och planeringen av grundutbildningen. Mot denna bakgrund anser vi att examensmålen bör finnas kvar. Examensmålen bör i första hand anges för examina där regering och riksdag vill se en ökning. Antalet examensmål bör precis som i nuvarande styrsystem vara relativt få. 
  
 10.6 
  
 Begränsning av antalet helårsstudenter inom det konstnärliga området 
  
 Utredningen föreslår i kapitel 11 att dagens sju konstnärliga utbildningsområden ersätts av ett konstnärligt ersättningsområde. Grundersättning tillsammans med ersättning för en helårsstudent och ersättning för en helårsprestation ger i det föreslagna resurstilldelningssystemet en ersättning för all konstnärlig utbildning på ca 154 kkr (för vissa lärosäten tillkommer en lärosätesresurs), dvs. en ersättningsnivå som är betydligt lägre än genomsnittsersättningen till de konstnärliga utbildningsområdena i nuvarande resurstilldelningssystem. I nuvarande resurstilldelnings- system varierar per capitaersättningen för konstnärlig utbildning mellan ca 181 kkr (musik) och 470 kkr (media). 
 Eftersom ersättningsbeloppen till det konstnärliga ersättnings- området i det föreslagna resurstilldelningssystemet i förhållande till övriga ersättningsområden kommer att ligga på en jämförbar nivå anser vi att det inte längre finns någon anledning att för lärosätena begränsa antalet helårsstudenter inom de konstnärliga utbildnings- 
 172 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till förändringar i styrsystemet 
  
 områdena/det konstnärliga ersättningsområdet utan vi föreslår att denna begränsning tas bort. 
  
 10.7 
  
 Arbetsmarknadens behov 
  
 Beträffande styrsystemets möjligheter att tillgodose arbetsmark- nadens behov hänvisas till avsnitten 10.3 och 10.5.3 om utbildnings- och forskningsstrategier respektive examensmål. 
  
 10.8 
  
 Premier till studenter 
  
 Som framgår av avsnittet om utbildnings- och forskningsstrategier (avsnitt 10.3) så är det vår uppfattning att lärosätena, utifrån eget material och material som t.ex. arbetsmarknadens parter och Högskoleverket tar fram, bör göra egna analyser av samhällets och arbetsmarknadens framtida behov och efterfrågan av sådan kompetens som högre utbildning ger. 
 Som framgår av kapitel 11 saknar vårt förslag till resurstill- delningssystem en komponent som direkt baseras på arbets- marknadens efterfrågan. I stället är det studenternas val av utbildning som bör ha ett stort inflytande i resurstilldelnings- systemet. Detta bl.a. mot bakgrund av att det är studenterna som står risken och vid sitt utbildningsval sannolikt väger in både egna ämnesintressen och utsikterna på framtidens nationella och internationella arbetsmarknad. 
 En möjlig väg att styra studenterna till ett utbildningsval (med för få sökande) som leder till ett yrke inom vilket en framtida brist på yrkesutövare kan förutspås, är att avskriva en del av studielånen eller tilldela de studerande någon form av premie. 
 Eftersom inte alla kan förväntas ta studielån är det bättre att ge de studerande ekonomisk kompensation i form av en premie. 
 Villkor för att tilldelas en sådan premie skulle kunna vara att man examinerats från en av regeringen namngiven utbildning – med få sökande och som leder till ett yrke med framtida brist på yrkesutövare – och innehaft yrket under minst ett års tid. Det sistnämnda för att säkerställa att examinerade studenter faktiskt är verksamma inom de bristyrkesområden de utbildats för. 
 Det finns tidigare erfarenheter där särskilda åtaganden använts för att styra studenter till vissa områden, exempelvis  
 NT-SVUX 
  
 173 
  
 Förslag till förändringar i styrsystemet 
  
 SOU 2005:48 
  
 (naturvetenskaplig-teknisk 
  utbildning för studerande med särskilt vuxenstudiestöd).  
 Young 
  gav under åren 1995 1998 studenter som var mellan 28 48 år och hade arbetslivserfarenhet möjlighet att studera naturvetenskapliga och tekniska utbildningar med ett särskilt ekonomiskt stöd. Cirka 10 000 studenter påbörjade studier inom ramen för  
 NT-SVUX. 
  Syftet var att öka kompetensen i landet inom naturvetenskap och teknik och att hantera en arbetsmarknad med hög arbetslöshet. Högskoleverket och Centrala studiestödsnämnden har följt upp  
 Young 
  satsningen och konstaterar i sin rapport att de studenter som deltog hade goda studieresultat och att många av de färdigutbildade studenterna fick arbete efter genomgången utbildning.  
 Young 
  innebar ett tillskott av fler studenter till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Drygt hälften av dessa studenter påbörjade ingenjörs- utbildningar. I rapporten noteras också att satsningen var något för vid eftersom en del av studentgrupperna ändå hade tänkt påbörja en naturvetenskaplig eller teknisk utbildning. Det rekommenderades att ett framtida studiestöd bör utformas genom det högre bidraget i det nya studiemedelsystemet. 
 Ett eventuellt införande av premier till studenter som väljer utbildningar som förbereder för en yrkesverksamhet inom områden där en framtida brist på yrkesutövare kan förutspås ligger utanför vårt uppdrag och bör utredas i särskild ordning. 
  
 10.9 
  
 Sammanfattning av förslag 
  
 De utbildningsuppdrag som regering och riksdag fastställer till respektive lärosäte bör finnas kvar men på ett tydligare sätt än idag omfatta en hel fyraårsperiod för att ge lärosätena stabilare ekonomiska förutsättningar. 
  
 Förstärkta budgetdialoger genomförs under år två och fyra i en given fyraårsperiod. 
  
 Utbildnings- och forskningsstrategier bör utarbetas gemensamt i ett och samma dokument och inlämnas under år tre i en given fyraårsperiod till Utbildnings- och kulturdepartementet. 
  
 Lärosätena bör ha stor frihet att formulera sina egna utbildnings- och forskningsstrategier. Vissa uppgifter bör dock vara gemensamma för alla lärosäten och formuleras utifrån politiska mål. 
  
 174 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till förändringar i styrsystemet 
  
 Utbildnings- och forskningsstrategiernas relation till års- redovisning och budgetunderlag bör ses över. Utbildnings- och forskningsstrategierna får inte bli en ny form av anslagsfram- ställning. 
  
 Examensmålen spelar en viktig roll i styrningen och plane- ringen av grundutbildningen och bör finnas kvar. 
  
 Examensmålen bör i första hand anges för examina där regering och riksdag vill se en ökning. Antalet examensmål bör precis som i nuvarande styrsystem vara relativt få. 
  
 Målet för det totala antalet helårsstudenter är överflödigt eftersom lärosätenas utfall i förhållande till takbeloppet ger upplysning om lärosätena uppfyllt sin förväntade utbildnings- volym eller inte. 
  
 Det finns stora risker med att formulera mål för lärosätena av typ antalet helårsstudenter inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena. Vi föreslår att detta mål avskaffas. 
  
 Begränsningen för lärosätena av antalet helårsstudenter inom de konstnärliga utbildningsområdena/konstnärliga ersättnings- området bör tas bort. 
  
 Lärosätena bör göra egna analyser av samhällets och arbetsmarknadens framtida behov och efterfrågan av sådan kompetens som högre utbildning ger. 
  
 Lärosätena bör göra egna uppföljningar och analyser av vilka arbeten som lärosätets studenter erhåller när de träder ut på arbetsmarknaden. 
  
 Det bör utredas vidare om det är möjligt att avskriva en del av studielånen eller låta någon form av premie utgå till studenter som väljer utbildningar som leder till yrken inom vilka en framtida brist på yrkesutövare kan förutspås. 
  
 175 
  
 11 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Utredningens förslag till nytt resursfördelningssystem baseras på utredningens direktiv och utgår från nuvarande resursfördel- ningsmodell. Utredningen lämnar nedan ett antal förslag till förändringar och modifieringar i denna modell utifrån bl.a. den analys av nuvarande resurstilldelningssystem som beskrivs i kapitel 7. Vårt förslag har baserats på följande utgångspunkter. 
 Grundläggande högskoleutbildning är till för studenterna. De investerar tid och resurser för att uppfylla sina mål om att genomföra en bra utbildning med goda resultat för att få ökade möjligheter på framtidens arbetsmarknad. Studenternas val och prioriteringar måste därför beaktas vid framtagandet av ett nytt resurstilldelningssystem. 
 Resurstilldelningssystemet skall också ge incitament för att all högskoleverksamhet skall bedrivas så effektivt som möjligt. Detta förutsätter ett resurstilldelningssystem som till viss del är presta- tionsrelaterat. 
 Långsiktig planering av och stabila förutsättningar för verksamheten är några avgörande faktorer för universitetens och högskolornas möjligheter att på ett professionellt sätt genomföra och utveckla sin verksamhet. Dessa förutsättningar skapar tillsammans med t.ex. kompetenta lärare, en bra forsknings- anknytning av grundutbildningen och en välutvecklad infrastruktur i form av bibliotek, lokaler och utrustning goda möjligheter för lärosätena att bedriva grundläggande högskoleutbildning av hög kvalitet och därigenom bidra till samhällets och den allt mer konkurrensutsatta arbetsmarknadens behov av välutbildade personer. 
 Förändring, utveckling och fortsatta krav på effektivisering av grundutbildningen förutsätter att lärosätena även fortsättningsvis ges möjlighet att besluta om t.ex. utbildningsutbud och (om)för- 
 177 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 delning av resurser. Lärosätena bör dock på olika sätt kunna redogöra för bakgrunden till respektive utbildningsutbud. 
 Ett resurstilldelningssystem som ges alltför många speciallös- ningar och komponenter blir snabbt oöverskådligt och komp- licerat. Därför är enkelhet och transparens tillsammans med att systemet skall upplevas som likvärdigt och rättvist prioriterade förutsättningar när ett nytt resurstilldelningssystem utvecklas. 
  
 11.1 
  
 Grundutbildningsanslagets sammansättning 
  
 Vi föreslår att grundutbildningsanslaget för alla lärosäten består av en del som direkt är student- och prestationsrelaterad och en del som utgör en grundersättning och som indirekt också är student- och prestationsrelaterad. 
 Den del som är direkt student- och prestationsrelaterad begränsas uppåt av ett takbelopp som utgör 65 procent av helheten, dvs. summan av takbeloppet och grundersättningen. Grundersätt- ningen, som alltså på lång sikt också är student- och prestations- relaterad, utgör 35 procent av helheten. 
 När riksdag eller regering beslutar om ökningar eller minskningar i ett lärosätes utbildningsutbud ökas respektive minskas både takbelopp och grundersättning. 
 För vissa lärosäten tillkommer en specifik lärosätesresurs. Denna lärosätesresurs omfattar några få lärosäten och är knuten till de konstnärliga och idrottsliga utbildningsområdena. 
 För några lärosäten ingår i grundutbildningsanslaget också ersättning för särskilda åtaganden av långsiktig karaktär. Särskilda åtaganden av tillfällig karaktär föreslås finansieras ur anslaget Särskilda utgifter för universitet och högskolor och fördelas efter beslut av regeringen. 
 Således gäller för grundutbildningsanslaget till ett visst lärosäte att 
 Grundutbildningsanslaget = 
 = grundersättning (för alla lärosäten) 
  
 + 
  
 student-/prestationsrelaterad 
  
  ersättning (för alla lärosäten) 
  
 + 
  
 konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs (för vissa lärosäten) 
  
 + 
  
 ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden (för vissa lärosäten) 
  
 178 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 11.2 
  
 Grundersättning 
  
 Utredningen föreslår att grundersättningen skall vara 35 procent av den helhet som gäller för alla lärosäten, dvs. 35 procent av summan av grundersättning och takbelopp (som avser den högsta ersättning ett lärosäte kan erhålla för utförda helårsstudenter och helårsprestationer, dvs. från den student- och prestationsrelaterade ersättningen). 
 Grundersättningen möjliggör för lärosätena att göra andra prioriteringar och hänsynstaganden än de som är baserade på studenternas efterfrågan och prestationer, såsom en profilering av utbildningsutbudet och en anpassning till arbetsmarknadens behov. 
 En grundersättning, markerar också statsmakternas insikt i att lärosätena har kostnader av långsiktig karaktär (t ex kostnader för personal och lokaler) och som därmed inte helt och hållet bör vara beroende av tillströmningen av studenter och deras prestationer. 
 Det finns flera andra motiv för att införa en grundersättning. Dessa framgår nedan. 
 Utredningen har diskuterat hur stor andel som grundersätt- ningen skall utgöra och kommit fram till följande slutsatser: 
 Om grundersättningen skulle införas enbart för att skapa en långsiktigt trygg finansiering för lärosätena skulle grundersätt- ningen behöva uppgå till 90 95 procent av dagens takbelopp för att ge någon effekt. Detta mot bakgrund av att ersättningen till ett lärosäte från ett år till ett annat är relativt stabil beroende bl.a. på att endast en årskurs studenter omsätts varje år och att prestationskvoterna ligger på en relativt konstant nivå. Ett resurstilldelningssystem som i så hög grad bygger på en grundersättning innebär i praktiken ett system som varken tar hänsyn till studenternas efterfrågan eller prestationer, vilket är något som strider både mot utredningens direktiv och de synpunkter på ett nytt resurstilldelningssystem som lämnats av universitet och högskolor. Som tidigare nämnts har lärosäten för att bl.a. motverka ekonomiska effekter av en nedgång i studenttillströmningen under senare år breddat sitt utbildnings- utbud. Denna åtgärd har tyvärr motverkat en profilering av lärosätenas utbildningsutbud. 
 Ett införande av en grundersättning innebär att den student- och prestationsbaserade tilldelningen reduceras, vilket medför att lärosätena blir mindre beroende av variationer i antalet helårs- studenter och helårsprestationer. Därmed skapas en viss ökad 
 179 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 ekonomisk stabilitet för lärosätena och större möjlighet till profilering av sitt utbildningsutbud utan att riskera stora ekonomiska förluster om studenterna sviker det profilerade utbild- ningsutbudet. 
 Eftersom vi anser att resurstilldelningssystemet även fortsätt- ningsvis skall vara baserat på studenternas efterfrågan och prestationer får grundersättningen inte utgöra den dominerande delen av resurstilldelningssystemet. Samtidigt får den heller inte vara så liten att den blir betydelselös. 
 En grundersättning som utgör 35 procent av summan av grundersättning och takbelopp bevarar enligt vår mening både ett student- och prestationsrelaterat resurstilldelningssystem samtidigt som bättre förutsättningar skapas för lärosätena att överbrygga vissa svårigheter i dagens resurstilldelningssystem och för att vidta önskvärda åtgärder av annat slag. Vi anser t.ex. att en grund- ersättning minskar konkurrensen och därmed underlättas sam- verkan mellan lärosäten. Det skapas också bättre förutsättningar att långsiktigt se till arbetsmarknadens behov (t.ex. genom att utbild- ningar, som tillfälligtvis inte bär sina kostnader men som bedöms ha en framtida god arbetsmarknad, lättare kan fås att övervintra). 
 En grundersättning underlättar vidare för lärosätena att göra interna omfördelningar. Visserligen sker idag vissa omfördelningar mellan utbildningsområden vid det enskilda lärosätet men till överväldigande del (vilket bekräftas av uppgifter från lärosätena och av gjorda utvärderingar) behålls de nationella prislapparnas relation vid den interna fördelningen av resurser. 
 Andra motiv för en grundersättning är att det blir lättare att motivera kurser/utbildningar med låg prestationskvot men som samtidigt är viktiga byggstenar i det livslånga lärandet. Det gäller t.ex. fort- och vidareutbildning där det främsta motivet för många studerande är att lära sig kursinnehållet medan tentamen och poäng kommer i andra hand. Detta gäller i viss mån också distans- utbildning liksom kurser som har sitt huvudsakliga syfte att bidra till bildning snarare än till utbildning. 
 Flera lärosäten har tagit upp att det nuvarande resurstill- delningssystemet inte uppmuntrar till nyutveckling eftersom viss risk finns att satsningen går fel. Bättre då att satsa på säkra kort. En grundersättning bidrar till att ett skapa utrymme för nyutveckling utan att lika hårda krav ställs som idag på att de nya utbildningarna direkt skall generera resultat i form av helårsstudenter och helårsprestationer. 
 180 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Av de länder som vi har besökt under utredningsarbetet har Finland, Norge och Nederländerna en basresurs medan England inte har det. 
 I Nederländerna utgör basresursen till universiteten genomsnitt- ligt 37 procent av de resurser som sammantaget fördelas till grundläggande högskoleutbildning. Omfattningen av basresursen i Finland och Norge är svårare att ange precist eftersom den omfattar både grundläggande högskoleutbildning, forskarutbild- ning och forskning. Storleken på grundutbildningens basresurs i Norge kan dock uppskattas till ca 60 procent av de resurser som ställs till grundutbildningens förfogande. I Finland utgör basresur- sen bara 6 procent av de resurser som fördelas till grundläggande högskoleutbildning och forskning. Samtidigt fördelas två tredje- delar av de resurser till grundutbildningen som baseras på antalet examina på planeringstalen (som överenskoms mellan Undervis- ningsministeriet och berört lärosäte) för dessa. Om resurser motsvarande dessa planeringstal, som i någon mån kan sägas likna en basresurs, räknas med utgör basresursen drygt 30 procent. 
  
 11.3 
  
 Student- och prestationsrelaterad ersättning 
  
 Utredningen föreslår att den del av resurstilldelningssystemet som är student- och prestationsrelaterad utgör 65 procent av summan av grundersättning och takbelopp. 
 Att resurstilldelningssystemet även fortsättningsvis skall vara student- och prestationsrelaterat tillstyrks av de flesta lärosäten (kapitel 6). Av utredningens direktiv framgår att resurstilldel- ningssystemet även fortsättningsvis skall ta hänsyn till studenternas efterfrågan. Något direkt direktiv till att resurstilldel- ningssystemet skall vara prestationsrelaterat finns inte. Dock skall resurstilldelningssystemet ge incitament för att all högskoleverk- samhet skall bedrivas så effektivt som möjligt, såväl för det enskilda lärosätet som för landet. Utredningen tolkar detta som att resurstilldelningssystemet även fortsättningsvis till viss del bör vara prestationsrelaterat även om andra direktiv (arbetsmarknad, samverkan, stabila ekonomiska förutsättningar) pekar i riktning mot att en grundersättning bör införas. 
 Utredningen föreslår således att den del av resurstilldelnings- systemet som är student- och prestationsrelaterat och som bygger på ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer skall 
 181 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 omfatta 65 procent. En sådan nivå innebär att resurstill- delningssystemet även fortsättningsvis är starkt beroende av studenternas efterfrågan och prestationer. Förslaget innebär dock att studenttillströmningen och studenternas prestationer inte som i dagens system är helt avgörande för ett lärosätes intäkter eftersom 35 procent erhålles i form av en grundersättning. 
 Utredningen föreslår vidare att de nationella ersättningsbeloppen för helårsstudenter respektive helårsprestationer för respektive utbildningsområde/ersättningsområde skall utgöra 50 procent vardera (av summan av utbildningsområdets/ersättningsområdets ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer). 
 I vårt förslag till nytt resurstilldelningssystem utgör den del som är student- och prestationsrelaterad 65 procent av helheten. Detta innebär att i förhållande till det nuvarande resurstilldelnings- systemet anpassas såväl ersättningsbeloppen för helårsstudenter som ersättningsbeloppen för helårsprestationer till  
 65-procent- 
  nivån. 
 När kostnader för nya ändamål skall täckas i det föreslagna resurstilldelningssystemet räknas såväl grundersättning som takbelopp upp med samma andel så att deras inbördes relativa förhållande inte ändras. Inom takbeloppet bör då ersättnings- beloppen för helårsstudenter respektive helårsprestationer räknas upp lika mycket så att dessa ersättningsbelopp även i fortvarighet utgör 50 procent vardera av deras summa (=per capitatilldel- ningen). 
 Med en sådan metodik finns det inte längre några skäl att tala om att kostnader för ett visst ändamål täcks genom att antingen ersättningsbeloppen för helårsstudenter eller ersättningsbeloppen för helårsprestationer höjs. Det räcker med att tala om att alla ersättningsbelopp liksom grundersättningen höjs med en viss procent. 
 Den andel av per capitaersättningen som kommer från ersättning för helårsstudenter respektive ersättning för helårsprestationer ligger i dagens resurstilldelningssystem i intervallet  
 45–55 
  procent för samtliga utbildningsområden utom de konstnärliga och idrottsliga utbildningsområdena (tabell 11.6). För de sistnämnda utbildningsområdena ligger den andel som kommer från ersättning för helårsstudenter i intervallet 60 70 procent (med undantag av media där motsvarande andel utgör 56 procent). I förslaget till nytt resurstilldelningssystem kommer (om prestationsgraden är 100 procent) 32,5 procent från vardera ersättningen för helårs- 
 182 
 SOU 2005:48 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 studenter 
  
 och 
  
 helårsprestationer eftersom takbeloppet 
  
 utgör 
  
 65 procent 
  
 av 
  
 helheten (= summan av grundersättning 
  
 och 
  
 takbelopp) och att ersättningen för helårsstudenter respektive helårsprestationer föreslås bli lika stora för respektive ersättnings- område. 
 Av tabell 7.2 framgår antalet helårsstudenter och helårs- prestationer under 2003 totalt och fördelade på utbildnings- områden. Med hjälp av dessa uppgifter och 2003 års ersättnings- belopp för helårsstudenter och helårsprestationer kan de intäkter detta skulle resultera i (om något takbelopp inte fanns) beräknas. De totala intäkterna från ersättning från helårsstudenter kan beräknas till 9 591 180 kkr medan motsvarande intäkter från ersättning för helårsprestationer uppgår till 7 413 380 kkr. I det nuvarande resurstilldelningssystemet innebär detta att (om något takbelopp inte fanns) 56 % av intäkterna kommer från ersättning för helårsstudenter och 44 % från ersättning för helårsprestationer. Om 2003 års uppgifter tillämpas på det föreslagna resurstilldel- ningssystemet kommer utöver grundersättningen om 35 % lärosätena genomsnittligt att erhålla 37 % från ersättning för helårsstudenter och 28 % från ersättning för helårsprestationer. 
  
 11.4 
  
 Examenspremie för lärosäten 
  
 En resurstilldelning baserad på antalet examina har diskuterats tidigare. Resursberedningen Ersättning för kvalitet och effekti- vitet, (SOU 1993:3), behandlade frågan men rekommenderade att examina inte skulle utgöra en grund för resurstilldelningen. Flera skäl angavs för detta. En orsak var svårigheter med att fastlägga till vilken tidsperiod och till vilket lärosäte en avlagd examina skulle hänföras. Det ansågs också svårt att bedöma ett rimligt totalpris per examen. Vissa utbildningsområden bedömdes ha en bristande koppling mellan avslutade studier och anhållan om examina. Givet att en student fått en examen, som grundas på studier vid flera lärosäten, ansågs det dessutom omständligt att beräkna ersätt- ningen till berörda lärosäten. 
 Det kan noteras att det finska systemet använder målen för antalet magisterexamina som den huvudsakliga ersättningsgrunden och att en mindre del av ersättningen är knuten till faktisk måluppfyllelse. En nackdel med det finska systemet som aviserades vid besöket på Utbildningsministeriet var de långa utbildnings- 
 183 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 tiderna. Det ansågs vara en följd av den starka fokuseringen på examina. 
 Om tilldelningen av resurser till grundutbildningen baseras på antalet examina (fördelade på olika kategorier) innebär detta en tydlig styrning från regering och riksdag över lärosätenas grundutbildningsutbud. Detta borde principiellt innebära att staten tar ett större ekonomiskt ansvar för grundutbildningens finansiering än idag. Detta skulle enligt vår uppfattning förutsätta ett styr- och resurstilldelningssystem av en helt annan modell än det nuvarande. 
 Utredningen har tidigt avvisat ett resurstilldelningssystem helt baserat på antalet examina mot bakgrund av bl.a. de skäl som framfördes i Resursberedningen (SOU 1993:3) och erfarenheterna från de finska och nederländska resurstilldelningssystemen. Ett examensstyrt resurstilldelningssystem skulle innebära en kraftigt ökad fokusering på examina vilket skulle kunna leda till en förändrad syn på fristående kurser och därmed förändra inrikt- ningen på svensk högskoleutbildning. 
 Vi har dock övervägt införandet av en examenspremie som en del av den student- och prestationsrelaterade ersättningen. En examenspremie skulle kunna knytas till lärosätets examensmål eller till samtliga examina som utfärdas vid lärosätet. Därigenom skulle en koppling till arbetsmarknadens behov bli något tydligare än idag. Vidare skulle incitamenten för lärosätena att påverka de studerande att ta ut sin examen öka. Det finns dock fortfarande nackdelar med att delvis basera resurstilldelningen på examina. 
 Införandet av en examenspremiebaserad komponent i resurstill- delningssystemet försämrar både enkelheten och tydligheten. Det skulle missgynna lärosäten med utbildningar som inte nödvändigt- vis har som mål att leda till en examen, t.ex. fort- och vidareutbildning. Det kan heller inte uteslutas att lärosäten, för att få tillgång till examenspremien, rekryterar studenter från varandra när dessa är i färd med att avsluta sin utbildning. Examens- och kursbevis som avser utbildning vid mer än en högskola skall enligt högskoleförordningen (HF 6 kap. § 17) utfärdas av den högskola där studenten senast har godkänts i prov eller har slutfört sin utbildning, om inte de berörda högskolorna i det enskilda fallet kommit överens om annat. 
 Dessutom är utfärdandet av ett examensbevis en administrativ handling och således inte kopplat till själva genomförandet av utbildningen. Det nuvarande regelverket är sådant (HF 6 kap. 15 §) 
 184 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 att det är den studerande som hos lärosätet ansöker om att få examensbevis. Detta betyder med nuvarande bestämmelser i högskoleförordningen att det inte är lärosätet som avgör när ett examensbevis skall utfärdas utan den studerande. Det lärosätet kan göra är att upplysa den studerande om vikten av att fullfölja utbildningen och ta ut sin examen. Det faktum att det i praktiken inte är lärosätet som initierar när en examen skall utfärdas är ytterligare ett argument för att en examenspremie inte kan vara en del av resurstilldelningssystemet. 
 Som tidigare nämnts har dagens examensmål en styrande effekt på grundutbildningens sammansättning trots att någon resurs- tilldelning inte är kopplad till dessa mål. Vi föreslår i kapitel 10 att examensmålen även fortsättningsvis skall vara en del av styrsystemet för universitet och högskolor. 
 Vid de idéseminarier som utredningen genomfört har i stort sett alla lärosäten varit negativa till att införa en examenspremie för lärosäten. 
 Vi föreslår mot ovanstående bakgrund att någon examenspremie inte införs som en komponent i resurstilldelningssystemet. 
  
 11.5 
  
 Särskilda åtaganden av långsiktig karaktär 
  
 Enligt vår uppfattning bör särskilda åtaganden av långsiktig karaktär även fortsättningsvis anges i respektive lärosätes utbildningsuppdrag. Det följer av sakens natur att antalet särskilda åtaganden av långsiktig karaktär blir begränsat och att de därmed kommer att tilldelas lärosätena med viss restriktivitet. 
 Vissa särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör även fortsättningsvis tilldelas särskilda resurser inom ramen för grundutbildningsanslaget. Andra särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör inte tilldelas särskilda resurser utan finansieras inom ramen för respektive lärosätes grundersättning och takbelopp. Huvudregeln bör vara att särskilda åtaganden (av långsiktig karaktär) som innebär att ett lärosäte skall bedriva utbildning (t.ex. småspråk) av ett visst slag skall finansieras genom grundersättning och takbelopp. Till följd av detta kan i vissa fall grundersättning och takbelopp till ett lärosäte behöva öka. Tandvårdscentraler, nationella resurscentrum och stöd till studenter med funktions- hinder är exempel på långsiktiga särskilda åtaganden som inom grundutbildningsanslaget bör finansieras med särskilda resurser. 
 185 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Småspråkens ställning har dock anhängiggjort ett antal andra frågeställningar som vi anser behöver utredas vidare. Det gäller t.ex. vilka småspråk som bedöms vara av ett sådant nationellt intresse att de motiverar att ingå i ett särskilt åtagande. Sedan nuvarande småspråk definierades kan den internationella utvecklingen, inte minst utvecklingen inom EU, motivera en annan sammansättning. Dessutom finns det även inom andra områden små ämnen, inte minst inom det naturvetenskapliga området, som motiverar en likartad behandling som småspråken. 
 En översyn bör även ske av de långsiktiga särskilda åtagandenas fördelning mellan lärosäten. 
  
 11.6 
  
 Särskilda åtaganden av tillfällig karaktär 
  
 Vid sidan av särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör särskilda åtaganden av tillfällig karaktär finnas. Även här bör en viss restriktivitet tillämpas. 
 Vi anser att särskilda åtaganden av tillfällig karaktär men av nationellt intresse bör finansieras ur anslaget Särskilda utgifter för universitet och högskolor efter beslut av regeringen. 
 Särskilda åtaganden av tillfällig karaktär kan t.ex. avse utveckling av modeller för samverkan mellan lärosäten och initialt täckande av merkostnader när sådan samverkan blir verklighet. 
 Andra exempel är initiativ som syftar till att bättre anpassa ett lärosätes utbildningsutbud till arbetsmarknadens behov. Det kan gälla allt ifrån utveckling av bättre prognosmodeller till direkt samarbete med arbetsmarknadens företrädare. 
 Pedagogiskt utvecklingsarbete av nationellt intresse, utvecklings- arbete i samband med en ny examensordning är ytterligare några exempel på särskilda åtaganden av tillfällig karaktär. 
  
 11.7 
  
 Konstnärlig/Idrottslig lärosätesresurs 
  
 Som framgår av avsnittet om grundutbildningsanslagets samman- sättning tillkommer för vissa lärosäten en specifik lärosätesresurs. 
 Denna lärosätesresurs omfattar några relativt få lärosäten och är knuten till de konstnärliga och idrottsliga utbildningsområdena. 
 Lärosätesresursen definieras som skillnaden mellan vad ett lärosäte får i ersättning i det nuvarande respektive det föreslagna 
 186 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 resurstilldelningssystemet (exklusive lärosätesresurs) inom de konstnärliga respektive idrottsliga utbildningsområdena. De läro- säten som får en lärosätesresurs får därmed i princip lika stor ersättning för konstnärliga utbildningar respektive utbildningar i idrott i nuvarande som i föreslaget resurstilldelningssystem. 
  
 11.7.1 
  
 Konstnärlig lärosätesresurs 
  
 För att få tillgång till den konstnärliga lärosätesresursen föreslår vi att nedanstående villkor skall vara nödvändiga men ej tillräckliga: 
  
 1. 
  
 Har konstnärlig högskoleexamen 
  
 2. 
  
 Hade konstnärligt utbildningsområde 1997 
  
 Villkoren innebär att de lärosäten som under lång tid har haft uppdrag att bedriva konstnärlig utbildning och därmed lång erfarenhet av konstnärlig verksamhet uppfyller de nödvändiga villkoren för att erhålla en konstnärlig lärosätesresurs. 
 För att få en lärosätesresurs skall dessutom berörda lärosäten (om de inte skulle erhålla en lärosätesresurs) förlora mer än 10 Mkr i ersättning (för utbildningar som kategoriserats till de konstnärliga utbildningsområdena) i det nya resurstilldelningssystemet i för- hållande till det nuvarande. 
 De tre villkoren betyder att de konstnärliga högskolorna i Stockholm samt Lunds universitet, Göteborgs universitet, Umeå universitet och Luleå tekniska universitet föreslås erhålla en konstnärlig lärosätesresurs. Att de konstnärliga högskolorna i Stockholm erhåller en lärosätesresurs är en naturlig följd av dagens resurstilldelningssystem där de konstnärliga utbildningsområdena i princip knöts individuellt till respektive lärosäte. Att Lunds universitet, Göteborgs universitet, Umeå universitet och Luleå tekniska universitet erhåller en konstnärlig lärosätesresurs beror på att de konstnärliga utbildningarna vid sidan av lärarutbildningarna vid dessa lärosäten har bedrivits under lång tid och är omfattande, vilket framgår av tabellen nedan. 
 187 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 11.1 Konstnärlig utbildningsvolym (maximalt antal helårsstudenter 2005) vid lärosäten med konstnärligt utbildningsområde Konst- närlig utbildningsvolym (maximalt antal helårsstudenter (exkl. de konstnärliga högskolorna i Stockholm) 
  
 Design 
  
 Konst 
  
 Musik 
  
 Opera 
  
 Teater 
  
 Media 
  
 Dans 
  
 Summa 
  
 Lunds universitet 
  
 56 
  
 74 
  
 384 
  
 55 
  
 569 
  
 Göteborgs universitet 
  
 419 
  
 95 
  
 390 
  
 24 
  
 30 
  
 20 
  
 978 
  
 Umeå universitet 
  
 208 
  
 74 
  
 10 
  
 292 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 20 
  
 261 
  
 16 
  
 45 
  
 342 
  
 Linköpings universitet 
  
 50 
  
 50 
  
 Chalmers tekniska 
  
 23 
  
 23 
  
 högskola 
  
 Karlstads universitet 
  
 140 
  
 140 
  
 Mittuniversitetet 
  
 60 
  
 60 
  
 Växjö universitet 
  
 75 
  
 20 
  
 95 
  
 Örebro universitet 
  
 15 
  
 180 
  
 195 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 50 
  
 10 
  
 60 
  
 Malmö högskola 
  
 50 
  
 26 
  
 76 
  
 Mälardalens högskola 
  
 85 
  
 21 
  
 10 
  
 116 
  
 Högskolan i Borås 
  
 66 
  
 66 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 20 
  
 20 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 15 
  
 15 
  
 30 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 60 
  
 60 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 15 
  
 15 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 50 
  
 10 
  
 60 
  
 Lärarhögskolan 
  
 50 
  
 30 
  
 80 
  
 Södertörns högskola 
  
 15 
  
 15 
  
 Källa: Regleringsbrev för budgetåret 2005 avseende anslag till universitet och högskolor. 
 Den konstnärliga lärosätesresursens storlek för berörda lärosäten framgår av kapitel 12 (tabell 12.7) och sammanfattas i nedanstående tabell. 
 188 
 SOU 2005:48 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 11.2 
  
 Konstnärlig lärosätesresurs (kr) 
  
 Lärosäte 
  
 Konstnärlig 
  
 lärosätesresurs 
  
 Danshögskolan 
  
 12 322 
  
 Dramatiska institutet 
  
 50 478 
  
 Konstfack 
  
 35 984 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 22 028 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 14 777 
  
 Operahögskolan 
  
 10 003 
  
 Teaterhögskolan 
  
 15 554 
  
 Lunds universitet 
  
 33 168 
  
 Göteborgs universitet 
  
 58 334 
  
 Umeå universitet 
  
 19 165 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 24 781 
  
 Summa 
  
 296 594 
  
 Övriga lärosäten med konstnärligt ersättningsområde uppfyller inte villkoren för att erhålla en konstnärlig lärosätesresurs. Den negativa skillnaden i ersättning (inom de konstnärliga utbildningsområden) som uppstår för dessa lärosäten likställs med de skillnader mellan nuvarande och föreslaget resurstilldelningssystem som kan uppstå för andra  
 utbildnings-/ersättningsområden 
  och ingår i den totala sammanställningen avseende konsekvenser för lärosätet (kapitel 12). Estetiska kurser inom t.ex. lärarutbildningen som tidigare klassificerats till utbildningsområdet Övrigt föreslås kunna klassificeras till det nya konstnärliga ersättningsområdet. 
  
 11.7.2 
  
 Idrottslig lärosätesresurs 
  
 För att få tillgång till den idrottsliga lärosätesresursen föreslår vi att liknande villkor som för den konstnärliga lärosätesresursen skall gälla. För att få tillgång till den idrottsliga lärosätesresursen föreslår vi att nedanstående villkor skall vara nödvändiga men ej tillräckliga: 
 189 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 1. 
  
 Hade idrottslärarexamen 1997 
  
 2. 
  
 Hade idrottsligt utbildningsområde 1997 
  
 Villkoren innebär att de lärosäten som under lång tid har haft uppdrag att bedriva idrottslig utbildning och därmed lång erfarenhet av idrottslig verksamhet uppfyller de nödvändiga villkoren för att erhålla en konstnärlig lärosätesresurs. (Idrotts- lärareexamen har numera utgått ur examensordningen). 
 För att få en lärosätesresurs skall dessutom berörda lärosäten (om de inte skulle erhålla en lärosätesresurs) förlora mer än 10 Mkr i ersättning (för utbildningar som kategoriserats till utbildningsområdet Idrott) i det nya resurstilldelningssystemet i förhållande till det nuvarande. 
 De tre villkoren betyder att Idrottshögskolan och Örebro universitet föreslås erhålla en idrottslig lärosätesresurs. Att Idrotts- högskolan erhåller en lärosätesresurs är en naturlig följd av dagens resurstilldelningssystem där utbildningsområdet Idrott från början i princip knöts individuellt till Idrottshögskolan. Att Örebro universitet erhåller en idrottslig lärosätesresurs beror på att universitetet har utbildningarna inom idrott som bedrivits under lång tid och är omfattande (se nedanstående tabell). Eftersom någon övre gräns för antalet helårsstudenter inte finns för respektive lärosäte inom utbildningsområdet Idrott baseras tabellen på antalet faktiska helårsstudenter 2003, det senaste året som finns tillgängligt i NU- databasen. Detta år hade elva lärosäten rätt till utbildningsområdet Idrott (varav nio hade registrerade studenter detta år). Under 2005 har tretton lärosäten rätt till utbildnings- området Idrott. 
 190 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 11.3 Utbildningsvolym (helårsstudenter 2003) inom utbildningsområdet Idrott 
  
 Idrottshögskolan 
  
 327 
  
 Örebro universitet 
  
 253 
  
 Umeå universitet 
  
 91 
  
 Göteborgs universitet 
  
 35 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 11 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 45 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 8 
  
 Malmö högskola 
  
 46 
  
 Växjö universitet 
  
 86 
  
 Källa: NU- databasen. 
 Den idrottsliga lärosätesresursens storlek för berörda lärosäten framgår av kapitel 12 och sammanfattas i nedanstående tabell. 
 Tabell 11.4 Idrottslig lärosätesresurs (kr) 
  
 Lärosäte 
  
 Idrottslig 
  
 lärosätesresurs 
  
 Idrottshögskolan 
  
 19 534 
  
 Örebro universitet 
  
 15 814 
  
 Summa 
  
 35 348 
  
 Övriga lärosäten med utbildningsområdet Idrott uppfyller inte villkoren för att få en idrottslig lärosätesresurs. Den negativa skillnaden i ersättning (inom utbildningsområdet Idrott) som uppstår för dessa lärosäten likställs med de skillnader mellan nuvarande och föreslaget resurstilldelningssystem som kan uppstå för andra  
 utbildnings-/ersättningsområden 
  och ingår i den totala sammanställningen avseende konsekvenser för lärosätet (se kapitel 12). 
 191 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 11.8 
  
 Ökning eller minskning av lärosätenas utbildningsutbud 
  
 Om ett lärosäte får ett ökat eller minskat utbildningsåtagande från riksdag eller regering ökas respektive minskas både grundersätt- ningen och den student- och prestationsrelaterade ersättningen (takbeloppet). 
 Takbeloppet ökas respektive minskas med det belopp som blir resultatet då antalet helårsstudenter och helårsprestationer multi- pliceras med utbildningsområdenas/ersättningsområdenas ersätt- ningsbelopp. 
 För att grundersättningen även fortsättningsvis skall utgöra 35 procent av helheten skall grundersättningen öka/minska med  
 7/13-delar 
  av ökningen respektive minskningen av takbeloppet. 
 Om t.ex. takbeloppet för ett lärosäte ökar med 10 Mkr skall grundersättningen öka med 7/13 x 10 Mkr = 5 385 kkr, dvs. den totala ökningen för lärosätet blir 15 385 kkr. Av denna ökning utgör ökningen av grundersättningen 35 procent och höjningen av takbeloppet 65 procent. 
 Den konstnärliga/idrottsliga lärosätesresursen påverkas inte direkt av ökningar eller minskningar av utbildningsuppdraget. Om en ökning (eller minskning) skall ske blir en fråga att ta upp i samband med de förstärkta budgetdialogerna och kan t.ex. utgå från behovet av nya lokaler. 
 Ersättningen för permanenta särskilda åtaganden berörs i normalfallet inte av ökningar respektive minskningar av utbild- ningsutbudet. Dock kan t.ex. vid en utökning av tandläkar- utbildningen ersättningen till de lärosäten som har egna tandvårds- centraler (särskilt åtagande av långsiktig karaktär) behöva förstärkas. 
  
 11.9 
  
 Ersättningsområden 
  
 Dagens utbildningsområden är 20 till antalet. Sju av dessa är konstnärliga (Design, Konst, Musik, Opera, Teater, Media, Stuart) och ett utgörs av Idrott. De konstnärliga utbildningsområdena och utbildningsområdet Idrott är speciella eftersom ersättnings- beloppen för helårsstudenter och helårsprestationer ursprungligen knöts individuellt till respektive konstnärlig högskola och 
 192 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Idrottshögskolan utifrån respektive lärosätes anslag i det tidigare anslagssystemet. 
 Utbildningsområdena Humanistiskt, Teologiskt, Juridiskt och Samhällsvetenskapligt (HJST) i nuvarande resurstilldelningssystem har samma ersättningsbelopp för helårsstudenter respektive helårsprestationer. 
 Även utbildningsområdena Naturvetenskapligt, Tekniskt och Farmaceutiskt (NTF) har samma ersättningsbelopp för helårs- studenter respektive helårsprestationer. 
 Utbildningsområdena Vård (V), Odontologiskt (O), Medicinskt (M), Undervisning (U) och Övrigt (Ö) har alla egna unika ersättningsbelopp för helårsstudenter respektive helårsprestationer. 
 Nedanstående tabell anger de befintliga utbildningsområdena med de ersättningsbelopp för helårsstudenter respektive helårs- prestationer som tillämpas verksamhetsåret 2005. 
 Tabell 11.5 Nationella ersättningsbelopp (kr) budgetåret 2005 
  
 Helårsstudenter 
  
 Helårsprestationer 
  
 Summa 
  
 HJST 
  
 17 217 
  
 16 958 
  
 34 175 
  
 NTF 
  
 43 431 
  
 37 421 
  
 80 852 
  
 V 
  
 48 241 
  
 41 783 
  
 90 024 
  
 O 
  
 39 893 
  
 46 471 
  
 86 364 
  
 M 
  
 53 908 
  
 65 572 
  
 119 480 
  
 U 
  
 31 490 
  
 37 086 
  
 68 576 
  
 Ö 
  
 36 441 
  
 29 602 
  
 66 043 
  
 Design 
  
 128 583 
  
 78 342 
  
 206 925 
  
 Konst 
  
 182 547 
  
 78 372 
  
 260 919 
  
 Musik 
  
 110 932 
  
 70 141 
  
 181 073 
  
 Opera 
  
 Davis 
  
 158 146 
  
 422 510 
  
 Teater 
  
 255 635 
  
 127 329 
  
 382 964 
  
 Media 
  
 260 874 
  
 208 971 
  
 469 845 
  
 Dans 
  
 179 788 
  
 99 343 
  
 279 131 
  
 Idrott 
  
 93 688 
  
 43 356 
  
 137 044 
  
 Källa: Regleringsbrev för budgetåret 2005 avseende anslag till universitet och högskolor. 
 Vi föreslår nu att begreppet Utbildningsområde ersätts av be- greppet Ersättningsområde. 
 Genom denna förändring vill vi markera att det inte handlar om inom vilka områden lärosätena skall ge kurser. En sådan ordning är 
 193 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 vare sig önskvärd eller möjlig eftersom många kurser idag är av tvärvetenskaplig karaktär och därmed omfattar flera utbildnings- områden. I stället vill vi markera att det just är ersättningsområden, dvs. en indelningsgrund av kurser efter vilken en del av resurstilldelningen till grundläggande högskoleutbildning sker. 
 Vi föreslår vidare att dagens 20 utbildningsområden byts mot 6 ersättningsområden enligt nedanstående sammanställning: 
  
 Ersättningsområde 
  
 Motsvarar följande 
  
 utbildningområden 
  
 Humanistiskt- Samhällsvetenskapligt 
  
 Humanistiskt, 
  
 Teologiskt, Juridiskt, 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 Naturvetenskapligt- Tekniskt 
  
 Naturvetenskapligt, 
  
 Tekniskt, Farmaceutiskt 
  
 Medicinskt 
  
 Medicinskt, Odontologiskt 
  
 Vård 
  
 Vård 
  
 Utbildningsvetenskapligt 
  
 Undervisning, Övrigt, 
  
 Idrott 
  
 Konstnärligt 
  
 Design, Konst, Musik, 
  
 Opera, Teater, Media, 
  
 Dans 
  
 194 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 11.9.1 
  
 Humanistiskt Samhällsvetenskapligt ersättningsområde 
  
 Att sammanföra utbildningsområdena Humanistiskt, Teologiskt, Juridiskt, Samhällsvetenskapligt till ett ersättningsområde anser vi närmast vara en självklarhet, bl.a. mot bakgrund av att dagens ersättningsbelopp för helårsstudenter och helårsprestationer till dessa utbildningsområden är lika. Dessutom finns i dagens system vissa svårigheter att avgöra om en kurs skall klassificeras till exempelvis Humanistiskt eller Samhällsvetenskapligt utbildnings- område. Att sammanföra fyra utbildningsområden till ett ersätt- ningsområde kommer därmed att underlätta lärosätenas kursklassi- ficering. 
  
 11.9.2 
  
 Naturvetenskapligt Tekniskt ersättningsområde 
  
 Med motsvarande argument som ovan föreslås att utbildningsområdena Naturvetenskapligt, Tekniskt förs samman till ett ersättningsområde Naturvetenskapligt Tekniskt. 
 Det farmaceutiska utbildningsområdet föreslås utgå. I stället bör kurser med farmaceutiskt innehåll kursklassificeras till ersättnings- området Naturvetenskapligt Tekniskt. Verksamhetsåret 2003 användes farmaceutiskt utbildningsområde bara av Uppsala universitet och Linköpings universitet. 
  
 11.9.3 
  
 Medicinskt ersättningsområde och ersättningsområdet Vård 
  
 Beträffande Medicinskt ersättningsområde har utredningen övervägt möjligheten att sammanföra även utbildningsområdet Vård med utbildningsområdena Medicin och Odontologi. Vi har dock funnit att en sådan sammanslagning inte är ändamålsenlig av minst två skäl. För det första skiljer sig vårdutbildningarna till sin karaktär från utbildningarna inom medicin och odontologi. För det andra skulle en gemensam ersättningsnivå (inklusive grund- ersättning) till dessa tre utbildningsområden bli betydligt lägre än dagens nivå på ersättningsbeloppen till utbildningsområdet Medicin och betydligt högre än dagens ersättningsbelopp till utbildningsområdet Vård. Detta skulle, om den totala resursnivån till dessa tre utbildningsområden är konstant, innebära stora 
 195 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 omfördelningar, från de flesta lärosäten med läkarutbildning till lärosäten med enbart vårdutbildningar. Detta är enligt vår mening inte rimligt varför vi valt att behålla Vård som eget ersätt- ningsområde. 
 Vi föreslår dock att utbildningsområdena Medicin och Odontologi sammanförs till ett ersättningsområde. Dessa områden har innehållsmässigt mycket gemensamt. Vår internationella utblick visar också på att man i Norge, England, Finland behandlar medicin och odontologi på ett likartat sätt. De konsekvenser som uppstår anser vi vara hanterbara. Eftersom Odontologiskt utbild- ningsområde har en relativt blygsam omfattning sänks ersättnings- beloppen till Medicin endast marginellt. Dock höjs ersättnings- beloppen till Odontologi avsevärt men eftersom den verksamheten har liten omfattning innebär detta endast marginella förändringar för berörda lärosäten. 
  
 11.9.4 
  
 Utbildningsvetenskapligt ersättningsområde 
  
 Vi föreslår vidare att utbildningsområdena Undervisning, Övrigt och Idrott sammanförs till ersättningsområdet Utbildnings- vetenskapligt. Utbildningsområdet Undervisning är i dag direkt kopplat till lärarutbildningen och omfattar enligt regleringsbrevet avseende anslag för universitet och högskolor det allmänna utbildningsområdet och övrig verksamhetsförlagd utbildning. Även Övrigt avser också till största delen lärarutbildningen (bl.a. praktiskt- estetiska kurser) men omfattar även journalist- och bibliotekarieutbildningar. Nuvarande ersättningsbelopp till utbild- ningsområdena Undervisning och Övrigt ligger på samma nivå. Den utbildning som genomförs inom utbildningsområdet Idrott avser också till största delen lärarutbildningen. Mot denna bakgrund föreslår vi att även Idrott ingår i ersättningsområdet Utbildningsvetenskapligt. Detta innebär att ersättningsbeloppen till utbildningsområdet Idrott sänks kraftigt. För vissa lärosäten innebär detta att en idrottslig lärosätesresurs behöver tillföras. Se vidare avsnitt 11.7.2. 
 Estetiska kurser inom lärarutbildningen föreslås få klassificeras till konstnärligt ersättningsområde (se nedan). 
 Journalistutbildningen och bibliotekarieutbildning bör precis som andra utbildningar klassificeras på befintliga ersättnings- områden. Motivet för att dessa utbildningar vid införandet av det 
 196 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 nuvarande resurstilldelningssystemet hänfördes till utbildnings- området Övrigt var att dessa inte kunde hänföras ett visst fakultetsområde och att ersättningsnivåerna från utbildnings- området Övrigt bedömdes rimliga. Vi anser dock att dessa utbild- ningar precis som alla andra bör klassificeras på de ersättnings- områden som finns. 
  
 11.9.5 
  
 Konstnärligt ersättningsområde 
  
 De sju konstnärliga utbildningsområdena föreslår vi sammanförs till ett konstnärligt ersättningsområde. Detta innebär att uppdelningen av de konstnärliga utbildningarna i många smala områden försvinner. 
 Samtliga lärosäten som idag har något konstnärligt utbildnings- område föreslås ha rätt till det konstnärliga ersättningsområdet, Även lärosäten som idag har rätt att tillämpa utbildningsområdet Övrigt skall, enligt vår uppfattning, ha rätt till det konstnärliga ersättningsområdet. Det innebär att de praktiskt estetiska kurserna inom bl.a. lärarutbildningen kan klassificeras till konstnärligt ersättningsområde. 
 Som framgår av avsnittet 10.7 föreslår vi vidare att någon övre begränsning, uttryckt i antalet helårsstudenter, inte skall före- komma för det konstnärliga ersättningsområdet till skillnad från vad som gäller för dagens konstnärliga utbildningsområden. 
 Samtliga lärosäten med konstnärligt ersättningsområde har såväl student- och prestationsrelaterad ersättning (upp till lärosätets takbelopp) och grundersättning. Vissa lärosäten har dessutom rätt till en specifik lärosätesresurs. Se vidare avsnitt 11.7.1. Samman- fattningsvis förutsätter ett konstnärligt ersättningsområde dels att en konstnärlig lärosätesresurs införs (för vissa lärosäten), dels att den övre gräns som gäller antalet helårsstudenter inom konstnärliga utbildningsområden tas bort. 
 Ersättningsnivåerna för det konstnärliga ersättningsområdet liksom för övriga ersättningsområden framgår av avsnitt 11.10. 
 Avslutningsvis vill vi framhålla att den föreslagna ordningen med få ersättningsområden blir enklare och tydligare än dagens system med 20 utbildningsområden. Likaså blir den nödvändiga kurs- klassificeringen lättare att genomföra för de enskilda lärosätena. 
 197 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 11.10 
  
 Ersättningsbelopp 
  
 De ersättningsbelopp som under 2005 tillämpas för respektive utbildningsområde framgår av nedanstående tabell (HST=helårs- studenter, HPR=helårsprestationer). 
 Tabell 11.6 Nationella ersättningsbelopp (kr) budgetåret 2005 
  
 Helårsstudenter 
  
 Helårsprestationer 
  
 Summa 
  
 Andel HST 
  
 Andel HPR 
  
 HJST 
  
 17 217 
  
 16 958 
  
 34 175 
  
 50,4% 
  
 49,6% 
  
 NTF 
  
 43 431 
  
 37 421 
  
 80 852 
  
 53,7% 
  
 46,3% 
  
 V 
  
 48 241 
  
 41 783 
  
 90 024 
  
 53,6% 
  
 46,4% 
  
 O 
  
 39 893 
  
 46 471 
  
 86 364 
  
 46,2% 
  
 53,8% 
  
 M 
  
 53 908 
  
 65 572 
  
 119 480 
  
 45,1% 
  
 54,9% 
  
 U 
  
 31 490 
  
 37 086 
  
 68 576 
  
 45,9% 
  
 54,1% 
  
 Ö 
  
 36 441 
  
 29 602 
  
 66 043 
  
 55,2% 
  
 44,8% 
  
 Design 
  
 128 583 
  
 78 342 
  
 206 925 
  
 62,1% 
  
 37,9% 
  
 Konst 
  
 182 547 
  
 78 372 
  
 260 919 
  
 70,0% 
  
 30,0% 
  
 Musik 
  
 110 932 
  
 70 141 
  
 181 073 
  
 61,3% 
  
 38,7% 
  
 Opera 
  
 Davis 
  
 158 146 
  
 422 510 
  
 62,6% 
  
 37,4% 
  
 Teater 
  
 255 635 
  
 127 329 
  
 382 964 
  
 66,8% 
  
 33,2% 
  
 Media 
  
 260 874 
  
 208 971 
  
 469 845 
  
 55,5% 
  
 44,5% 
  
 Dans 
  
 179 788 
  
 99 343 
  
 279 131 
  
 64,4% 
  
 35,6% 
  
 Idrott 
  
 93 688 
  
 43 356 
  
 137 044 
  
 68,4% 
  
 31,6% 
  
 Källa:Regleringsbrev för budgetåret 2005 avseende anslag till universitet och högskolor 
  
 Anm.: 
  
 HJST= 
  
 Humanistiskt, Juridiskt, Samhällsvetenskapligt och Teologiskt utbildningsområde 
  
 NTF= 
  
 Naturvetenskapligt, Tekniskt och Farmaceutiskt utbildningsområde 
  
 V= 
  
 utbildningsområdet Vård 
  
 O= 
  
 Odontologiskt utbildningsområde 
  
 M= 
  
 Medicinskt utbildningsområde 
  
 U= 
  
 utbildningsområdet Undervisning och 
  
 Ö= 
  
 utbildningsområdet Övrigt. 
  
 Andelen ersättning för helårsstudenter varierar för de utbildningsområden som inte är idrottsligt eller konstnärliga mellan 45 procent och 55 procent. Den främsta anledningen till denna variation är att ersättningen för lokalhyror som inkluderades i ersättningen för helårsstudenter 1994/95 utgjorde en varierande andel av ersättningen för helårsstudenter. 
 198 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 För det idrottsliga och de konstnärliga utbildningsområdena är andelen ersättning för helårsstudenter högre än för övriga utbildningsområden. Den varierar mellan 60 procent och 70 procent (undantaget media). Den höga andelen ersättning för helårsstudenter beror till stor del på att ersättningen för lokalhyror och lånekostnader (som ingår i ersättningen för helårsstudenter) är förhållandevis höga. 
 Vi har ovan presenterat tre förslag som alla påverkar de framtida ersättningsnivåerna: 
  
 1. 
  
 Sex ersättningsområden ersätter 20 utbildningsområden 
  
 2. 
  
 Den student- och prestationsrelaterade ersättningen utgör 65 procent av summan av grundersättning och student- och prestationsrelaterad ersättning 
  
 3. 
  
 Ersättningsbeloppen för helårsstudenter respektive helårsprestationer utgör båda 50 procent av deras summa för respektive ersättningsområde. 
  
 Nedan följer en beräkning av ersättningsbeloppen för helårs- studenter och helårsprestationer för de nya ersättningsområdena. Denna beräkning grundas på de ersättningsbelopp som gäller 2005 för de olika utbildningsområdena. Som vi tidigare nämnt föreslår vi inte någon relativ förskjutning av ersättningsbeloppen mellan nuvarande utbildningsområden som underlag för beräkningarna avseende de nya ersättningsbeloppen 
  
 11.10.1 
  
 Ersättningsområden: Humanistiskt Samhällsvetenskapligt, Naturvetenskapligt Tekniskt samt Vård 
  
 Ersättningsområdet Humanistiskt- Samhällsvetenskapligt (HS) ersätter enligt ovan utbildningsområdena Humanistiskt, Teolo- giskt, Samhällsvetenskapligt och Juridiskt medan ersättnings- området Naturvetenskapligt- Tekniskt (NT) ersätter utbildnings- områdena Naturvetenskapligt, Tekniskt och Farmaceutiskt. Vård 
 (V) behålls som ersättningsområde. 
 Om antalet helårsstudenter och helårsprestationer under 2003 inom utbildningsområdena Humanistiskt, Teologiskt, Samhälls- vetenskapligt och Juridiskt summeras fås antalet helårsstudenter och helårsprestationer inom ersättningsområdet Huma- 
 199 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 nistiskt Samhällsvetenskapligt. På motsvarande sätt beräknas antalet helårsstudenter och helårsprestationer inom ersättnings- områdena Naturvetenskapligt Tekniskt och Vård. Om 2005 års ersättningsbelopp (tabell 11.6) för helårsstudenter och helårs- prestationer tillämpas på antalet helårsstudenter och helårs- prestationer under 2003 fås den totala ersättningsnivån för respektive ersättningsområde enligt nuvarande beräknings- principer. Dessa uppgifter framgår av nedanstående tabell. 
 Tabell 11.7 Antalet helårsstudenter, helårsprestationer och total ersättning (kkr) med nuvarande beräkningsprinciper inom ersättnings- områdena Humanistiskt Samhällsvetenskapligt, Naturveten- skapligt Tekniskt och Vård 
  
 Antal helårs- 
  
 Antal helårs- 
  
 Total ersättning i 
  
 studenter 2003 
  
 prestationer 2003 
  
 nuvarande resurs- 
  
 tilldelningssystem 
  
 HS 
  
 133 156 
  
 102 793 
  
 4 035 711 
  
 NT 
  
 89 210 
  
 72 919 
  
 6 603 181 
  
 V 
  
 21 146 
  
 19 778 
  
 1 846 488 
  
 För att beräkna de nya ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer (som vardera utgör 50 procent av deras summa) divideras den totala ersättningen för respektive ersättningsområde med summan av antalet helårsstudenter och helårsprestationer inom ersättningsområdet. De värden som på detta sätt erhålles multipliceras sedan med 65 procent, eftersom det nya takbeloppet utgör 65 procent av helheten (= summan av grundersättning och student- och prestationsrelaterad ersättning). De nya ersättnings- beloppen framgår av nedanstående tabell. 
 200 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Tabell 11.8 Nya ersättningsbelopp (kr) för helårsstudenter och helårsprestationer inom ersättningsområdena Humanistiskt Samhällsvetenskapligt, Naturvetenskap- ligt Tekniskt och Vård 
  
 Ersättning för 
  
 Ersättning för 
  
 helårsstudenter 
  
 helårsprestationer 
  
 HS 
  
 11 118 
  
 11 118 
  
 NT 
  
 26 473 
  
 26 473 
  
 V 
  
 29 328 
  
 29 328 
  
 Konsekvenser: 
 I nuvarande resurstilldelningssystem är ersättningen för helårsstudenter högre än ersättningen för helårsprestationer för de utbildningsråden som här betraktas. Vid övergången till det föreslagna resurstilldelningssystemet gynnas därför de lärosäten som har en hög prestationskvot eftersom ersättningen för helårsstudenter är lika stor som ersättningen för helårsprestationer inom respektive ersättningsområde. Effekterna är dock marginella. 
 Konsekvenserna för respektive universitet och högskola framgår av kapitel 12. 
 11.10.2 Ersättningsområde: Medicinskt 
 Medicinskt ersättningsområde ersätter utbildningsområdena Medicin och Odontologi. Om antalet helårsstudenter och helårsprestationer under 2003 inom utbildningsområdena Medicin och Odontologi summeras fås antalet helårsstudenter och helårsprestationer inom ersättningsområdet Medicinskt. 
 Om 2005 års ersättningsbelopp (tabell 11.6) för helårsstudenter och helårsprestationer tillämpas på antalet helårsstudenter och helårsprestationer under 2003 inom utbildningsområdena Medicin och Odontologi fås enligt nuvarande beräkningsprinciper den totala ersättningsnivån för dessa utbildningsområden samt för det nya ersättningsområdet Medicinskt. Dessa uppgifter framgår av nedanstående tabell. 
 201 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 11.9 Antalet helårsstudenter, helårsprestationer och total ersättning (kkr) med nuvarande beräkningsprinciper inom utbildningsom- rådena Medicin och Odontologi samt ersättningsområdet Medicinskt 
  
 Antal hel- 
  
 Antal helårs- 
  
 Total ersättning i 
  
 årsstudenter 
  
 prestationer 2003 
  
 nuvarande resurs- 
  
 2003 
  
 tilldelningssystem 
  
 Medicin (Crosby.) 
  
 11 690 
  
 10 765 
  
 1 336 067 
  
 Odontologi (Crosby.) 
  
 1 227 
  
 1 157 
  
 102 716 
  
 Medicinskt (ers.område) 
  
 12 917 
  
 11 922 
  
 1 438 783 
  
 För att beräkna de nya ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer (som vardera utgör 50 procent av deras summa) divideras den totala ersättningen för ersättningsområdet Medicinskt med summan av antalet helårsstudenter och helårs- prestationer. Det värde som på detta sätt erhålles multipliceras sedan med 65 procent, eftersom det nya takbeloppet utgör 65 procent av helheten (= summan av grundersättning och student- och prestationsrelaterad ersättning). Det nya ersättnings- beloppet framgår av nedanstående tabell. 
 Tabell 11.10 Nya ersättningsbelopp (kr) för helårsstudenter och helårspresta- tioner inom ersättningsområdet Medicinskt 
  
 Ersättning för 
  
 Ersättning för 
  
 helårsstudenter 
  
 helårsprestationer 
  
 Medicinskt 
  
 37 651 
  
 37 651 
  
 Konsekvenser: 
 De lärosäten som i nuvarande resurstilldelningssystem har utbild- ningsområdet Odontologi får en något högre ersättning enligt den föreslagna modellen och omvänt får de lärosäten som enbart har utbildningsområdet Medicin en något lägre ersättning. Eftersom utbildningsområdet Odontologi i jämförelse med utbildnings- området Medicin är litet blir förändringarna för respektive lärosäte små. 
 202 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Konsekvenserna för respektive universitet och högskola framgår av kapitel 12. 
 11.10.3 Ersättningsområde: Utbildningsvetenskapligt 
 Utbildningsvetenskapligt ersättningsområde ersätter utbildnings- områdena Undervisning, Övrigt och Idrott. 
 Om antalet helårsstudenter och helårsprestationer under 2003 inom utbildningsområdena Undervisning, Övrigt och Idrott summeras fås antalet helårsstudenter och helårsprestationer inom Utbildningsvetenskapligt ersättningsområde. Om 2005 års ersätt- ningsbelopp (tabell 11.6) för helårsstudenter och helårsprestationer tillämpas på antalet helårsstudenter och helårsprestationer under 2003 inom utbildningsområdena Undervisning, Övrigt och Idrott fås enligt nuvarande beräkningsprinciper den totala ersättnings- nivån för dessa utbildningsområden samt för det nya ersättnings- området Utbildningsvetenskapligt. Dessa uppgifter framgår av nedanstående tabell. 
 Tabell 11.11 Antalet helårsstudenter, helårsprestationer och total ersättning (kkr) med nuvarande beräkningsprinciper inom utbildningsområdena Undervisning, Övrigt och Idrott samt ersättningsområdet Utbildningsvetenskapligt 
  
 Antal helårs- 
  
 Antal helårs- 
  
 Total ersättning i 
  
 studenter 
  
 prestationer 2003 
  
 nuvarande resurs- 
  
 2003 
  
 tilldelningssystem 
  
 Undervisning Crosby.) 
  
 24 
  
 326 
  
 22 117 
  
 1 586 257 
  
 Övrigt (Crosby.) 
  
 5 
  
 879 
  
 4 980 
  
 361 655 
  
 Idrott Crosby.) 
  
 902 
  
 759 
  
 117 414 
  
 Utbildningsvetenskapligt 
  
 31 
  
 107 
  
 27 856 
  
 2 065 326 
  
 (ers.område) 
  
 Att beräkna de nya ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer (som vardera utgör 50 procent av deras summa) avseende ersättningsområdet Utbildningsvetenskapligt är mer komplicerat än t.ex. för ersättningsområdet Humanistiskt Samhällsvetenskapligt. Detta hänger samman med att den idrotts- liga lärosätesresursen både beror av och påverkar storleken av ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer. 
 203 
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem SOU 2005:48 
 Först behöver det totala beloppet för ersättningsområdet (2 065 326 kkr) reduceras med summan av lärosätesresurserna för det idrottsliga området (35 348 kkr varav Idrottshögskolan: 19 534 kkr och Örebro universitet: 15 814 kkr. Den på detta sättet erhållna summan (=2 029 978 kkr) divideras med summan av antalet helårsstudenter och helårsprestationer inom ersättnings- området. Det värde som på detta sätt erhålles multipliceras sedan med 65 procent, eftersom det nya takbeloppet utgör 65 procent av helheten (= summan av grundersättning och student- och prestationsrelaterad ersättning). Därefter måste en avstämning ske av vad de nya ersättningsbeloppen ger i förhållande till de ersättningsbelopp som gäller för 2005. Det nya ersättningsbeloppet framgår av nedanstående tabell. 
  
 Tabell 11.12 Nya ersättningsbelopp 
  
 (kr) för helårsstudenter och helårs- 
  
 prestationer inom ersättningsområdet Utbildningsvetenskapligt 
  
 Ersättning för 
  
 Ersättning för 
  
 helårsstudenter 
  
 helårsprestationer 
  
 Utbildningsvetenskapligt 
  
 22 350 
  
 22 350 
  
 Konsekvenser: 
 Som framgår av avsnitt 11.7.2 tilldelas Idrottshögskolan och Örebro universitet en idrottslig lärosätesresurs. Övriga lärosäten som i nuvarande resurstilldelningssystem har utbildningsområdet Idrott får en något lägre ersättning enligt den föreslagna modellen. Detta uppvägs dock av att estetiska kurser inom t.ex. lärar- utbildningen som tidigare klassificerats till utbildningsområdet Övrigt i det nya resurstilldelningssystemet kan klassificeras till Konstnärligt ersättningsområde (se nedan) givet att lärosätet har detta ersättningsområde. 
 Konsekvenserna för respektive universitet och högskola framgår av kapitel 12. 
 204 
 SOU 2005:48 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
 11.10.4 Ersättningsområde: Konstnärligt 
 Konstnärligt ersättningsområde ersätter utbildningsområdena Design, Konst, Musik, Opera, Teater, Media och Stuart. 
 Som framgår av tabell 11.6 varierar ersättningsbeloppen för helårsstudent och helårsprestation kraftigt mellan de olika konstnärliga utbildningsområdena. Högst är per capitaersättningen inom utbildningsområdet Media (2005: ersättning för en 
  
 helårsstudent= 
  
 260 874 kr, ersättning för en 
  
 helårsprestation= 
  
 208 971 kr, dvs. 
  
 totalt 469 845 kr) och lägst 
  
 inom utbildnings- 
  
 området Musik (2005: ersättning för en helårsstudent= 110 932 kr, ersättning för en helårsprestation= 70 141 kr, dvs. totalt 181 073 kr). 
 Summan av ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer för det konstnärliga ersättningsområdet bör tillsammans med grundersättningen vara lägre än den nuvarande lägsta per capitatilldelningen till de konstnärliga utbildnings- områdena. Vi föreslår att ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer vardera är 50 000 kronor. 
  
 Tabell 11.13 
  
 Nya ersättningsbelopp (kr) för helårsstudenter och helårspresta- 
  
 tioner inom Konstnärligt ersättningsområde 
  
 Ersättning för 
  
 Ersättning för 
  
 helårsstudenter 
  
 helårsprestationer 
  
 Konstnärligt 
  
 50 000 
  
 50 000 
  
 Detta betyder för det konstnärliga ersättningsområdet att ersättningen för en helårsstudent och en helårsprestation tillsam- mans med grundersättningen uppgår till ca 154 kkr. 
 Detta innebär att det vid behov blir mindre kostnadskrävande att öka de konstnärliga utbildningarna eftersom den föreslagna ersätt- ningen, inklusive grundersättningen, är lägre än samtliga ersätt- ningsnivåer i dagens resurstilldelningssystem. Det betyder också att lärosätena blir mindre känsliga för förändringar i antalet studerande. 
 205 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Konsekvenser: 
 Som framgår av avsnitt 11.7.1 tilldelas de konstnärliga högskolorna i Stockholm liksom Lunds universitet, Göteborgs universitet, Umeå universitet och Luleå tekniska universitet en konstnärlig lärosätesresurs. Övriga lärosäten som i nuvarande resurstill- delningssystem har något konstnärligt utbildningsområde får i det nya resurstilldelningssystemet en lägre ersättning. Detta kan dock kompenseras av att vi föreslår att antalet helårsstudenter inom det konstnärliga ersättningsområdet inte längre skall begränsas uppåt för respektive lärosäte (vilket idag sker för nuvarande konstnärliga utbildningsområden i regleringsbrevet avseende anslag till universitet och högskolor) och att estetiska kurser inom lärar- utbildningen, som tidigare klassificerades till utbildningsområdet Övrigt, nu kan klassificeras till det konstnärliga ersättnings- området. 
 Konsekvenserna för respektive universitet och högskola framgår av kapitel 12. 
  
 11.11 
  
 Kursklassificering 
  
 Som tidigare nämnts skall en kurs utifrån kursens ämnesinnehåll klassificeras till något eller några av de 20 olika utbildnings- områdena. Det är klassificeringen som avgör till vilken ersättnings- nivå som lärosätet erhåller resurser. Det är lärosätet som beslutar om klassificeringen av sina kurser, men klassificering får endast göras till de utbildningsområden inom vilka lärosätet har rätt att bedriva utbildning (fastställs i regleringsbrevet avseende anslag till universitet och högskolor). 
 Vår utgångspunkt är att en nationellt beslutad klassificering av ämnen eller utbildningsprogram skulle försvåra för lärosätena att profilera och utveckla sitt utbildningsutbud. 
 Denna utgångspunkt förutsätter i princip en klassificering som baseras på ämnesinnehåll. Därför föreslår vi att denna modell bibehålls men att som framgår av avsnittet ovan antalet ersätt- ningsområden reduceras till sex. Kursklassificeringen skall således även fortsättningsvis beslutas av det enskilda lärosätet och baseras på kursens ämnesinnehåll. Vi tror att en minskning av ersättningsområdena från tjugo till sex ersättningsområden under- lättar klassificeringen. 
 206 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Det förslag som fanns i regeringens proposition (1992/1993:169), Högre utbildning för ökad kompetens innebar att en kurs skulle klassificeras till ett ersättningsområde/- utbildningsområde baserat på kursens innehåll. I Förordningen om redovisning av studier m m vid universitet och högskolor (SFS 1993:1153) finns dock ingen bestämmelse som begränsar klassificeringen till ett utbildningsområde. 
 Lärosätena tillämpar idag olika modeller för kursklassificering. Några låter det ämnesinnehåll som dominerar kursen vara vägledande för klassificeringen. Andra delar upp en kurs i fler  
 ersättnings-/utbildningsområden. 
  Den sista modellen kan i extrem- fall tillämpas så att en mycket liten andel av en kurs klassificeras till ett  
 ersättnings-/utbildningsområde. 
  
 Vi har tidigare föreslagit att sex ersättningsområden ersätter tjugo utbildningsområden. Detta betyder att de föreslagna ersättningsområdena blir bredare än dagens utbildningsområden. I sin tur borde detta betyda att innehållet i en kurs endast i undan- tagsfall har ett innehåll som kan föras till mer än tre utbildnings- områden. 
 För att öka enhetligheten och därmed trovärdigheten föreslår vi att lärosätets beslut om kursklassificering fastställs av lärosätets rektor på förslag från t.ex. fakultetsnämnder (motsvarande) och/eller institutioner. 
  
 11.12 
  
 Ekonomisk stabilitet 
  
 11.12.1 Sparade helårsprestationer 
 I nuvarande resurstilldelningssystem ingår såsom en komponent att lärosäten under år med god tillgång på studenter (som presterar bra resultat) kan bygga upp en reserv av sparade helårsprestationer. 
 Möjligheten att bygga upp en reserv har gått under beteckningen Sparade helårsprestationer även om reserven byggts upp både från ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer. Begreppet Sparade helårsprestationer började användas för att markera att ersättningen för helårsstudenter tagits hem av lärosätena när studenterna registrerade sig medan helårs- prestationerna byggdes upp under hand. Med ett sådant betrak- telsesätt har reserven byggs upp av sparade helårsprestationer. 
 207 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Vi anser dock att begreppet Sparade helårsprestationer är missvisande då reserven i praktiken byggts upp utifrån såväl helårsstudenter som helårsprestationer. Vi föreslår därför att begreppet Sparade helårsprestationer ersätts av Överproduk- tion. 
 Vi föreslår vidare att i stället för att som nu begränsa överproduktionen till tio procent av föregående års takbelopp begränsningen i stället bör formuleras så att högst tio procent av innevarande års takbelopp får utnyttjas av den tidigare uppbyggda reserven (som således kan byggas upp obegränsat). Fördelarna med ett sådant betraktelsesätt är att ingen överproduktion blir utan värde (jämför med dagens system där högst tio procent av föregående års takbelopp får sparas som överproduktion till kommande år). Det går alltså för det enskilda lärosätet att under flera år bygga på en reserv om man bedömer att en period med vikande studenttillströmning står för dörren. Den reserv av överproduktion som på detta sätt byggts upp kan således utnyttjas under flera år, dock med den begränsningen att högst tio procent av det aktuella årets takbelopp får utnyttjas av den tidigare sparade överproduktionen. 
 Förslaget innebär således att begränsningen om 10 procent flyttas från föregående år till innevarande år. Effekten av detta förslag blir att lärosätena kan fördela all överproduktion till kommande verksamhetsår utan att någonting går förlorat. 
 Det bör observeras att ett lärosäte med hjälp av tidigare överproduktion aldrig kan erhålla mer resurser än vad det aktuella årets takbelopp anger. 
 11.12.2 Anslagssparande – outnyttjat takbelopp 
 I nuvarande resurstilldelningssystem finns också en möjlighet att utnyttja anslagssparande, dvs. outnyttjat takbelopp. 
 Myndigheter får normalt enligt anslagsförordningen disponera ett anslagssparande om högst 3 procent av anslagets storlek. Grundläggande högskoleutbildning har således ett undantag från den normala begränsningsregeln. Detta beror bl.a. på att det anslagssparande som uppkommer på grund av ett icke utnyttjat takbelopp är av en annan typ än anslagssparandet inom övrig stats- förvaltning som normalt uppkommer genom minskade kostnader. 
 208 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Anslagssparandet = outnyttjat takbelopp har inte lika tydliga fördelar som Sparade helårsprestationer = överproduktion. 
 Visserligen behöver ett lärosäte inte gå miste om någon ersätt- ning om ett anslagssparande kan utnyttjas kommande år. Dock kan andra påfrestningar uppstå eftersom enda möjligheten att ta hem ett anslagssparande är att under ett eller flera år ha en utbildningsvolym som överstiger den för lärosätet normala (som anges av takbeloppet). Under den tid som anslagssparandet utnyttjas behöver lärosätet tillfälligt ha tillgång till större lärar- resurser än vad som är normalt. Således kan anslagssparandet skapa svårigheter att hitta rätt bemanning, både på kort och lång sikt. 
 Anslagssparandet skapar också svårigheter i relation till det utgiftstak för offentliga utgifter som Sverige inom EU- samarbetet bundit sig för. Genom att utnyttjat anslagssparande ligger ovanför aktuellt års takbelopp påverkar det landets utgifter detta år (vid sidan av regeringens budgetförslag). 
 Trots ovanstående invändningar anser vi att anslagssparandet bör bestå. Vi finner dock ingen anledning att ändra på förutsätt- ningarna varför vi föreslår att samma regler som nu även skall gälla fortsättningsvis. Genom att anslagen till grundutbildning redan idag har en undantagsregel som möjliggör ett större anslags- sparande än vad som är det normala för statliga anslag har vi bedömt att det inte är realistiskt med ett högre anslagssparande än tio procent (av föregående års takbelopp). 
 11.12.3 Avräkning och dämpningsfaktorer 
 Grundutbildningsanslaget föreslås precis som nu utbetalas i tolftedelar till respektive lärosätes räntekonto i Riksgälden. 
 Den del som avser grundersättning och för vissa lärosäten även den konstnärliga/idrottsliga lärosätesresursen samt ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden behöver inte avräknas vid årets slut utan utgör den ersättning respektive lärosäte får oberoende av utbildningsvolym 
 Den del som avser den student- och prestationsrelaterade ersättningen utbetalas i förskott. Den egentliga ersättning lärosätet erhåller från ersättningar från helårsstudenter och helårs- prestationer upp till det aktuella årets takbelopp bestäms först efter budgetårets slut. Den del av grundutbildningsanslaget som motsvarar den student- och prestationsrelaterade ersättningen kan 
 209 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 då avräknas när det slutliga antalet helårsstudenter och helårsprestationer (fördelade på ersättningsområden) föreligger. 
 Det nuvarande resurstilldelningssystemet fungerar väl i expan- sionsfaser. Omvänt fungerar det sämre i tider då studerande sviker den högre utbildningen. Orsaken är att för varje helårsstudent respektive helårsprestation som uteblir så försvinner en genom- snittlig intäkt samtidigt som kostnaderna i de flesta fall bara reduceras marginellt. Det sistnämnda bl.a. beroende på att långsik- tiga hyresavtal ingåtts som minskar de årliga lokalkostnaderna, investeringar i utrustning genomförts och att det i normalfallet är lämpligare att begränsa vissa utbildningar än att lägga ned dessa. 
 Det nuvarande resurstilldelningssystemet har idag inga som helst dämpningsfaktorer, vilket innebär att ett lärosäte från ett år till ett annat kan få sina intäkter från grundläggande högskoleutbildning reducerade med avsevärda belopp. 
 Mot bakgrund av detta har vi undersökt möjligheten att begränsa nedgången av resurser för lärosätena från ett år till ett annat beroende på bortfall av helårsstudenter och/eller helårsprestationer. 
 En åtgärd har redan föreslagits (avsnitt 11.1 och 11.2) nämligen att införa en grundersättning om 35 procent (av summan av grundersättning och den student- och prestationsrelaterade ersätt- ningen) som lärosätet erhåller utan avräkning. Detta innebär då att den del som skall avräknas minskas från 100 procent till 65 procent. Detta innebär en mindre risk för ett lärosäte att få en kraftig reduktion av resurser från ett år till ett annat. 
 Vi föreslår vidare (se avsnitt 11.12.1) att det blir lättare att bygga upp reserver under år med överproduktion som sedan kan utnyttjas under år med underproduktion till ett värde av högst tio procent av det aktuella årets takbelopp. 
 Vi anser dock att dessa åtgärder, som syftar till att skapa ekonomisk stabilitet för lärosätena, inte är till räckliga. Vi föreslår därför att ovanstående åtgärder kompletteras med en bestämmelse som minskar riskerna att gå miste om resurser vid själva avräkningen. 
 Enligt vår uppfattning kan en sådan dämpningsregel formuleras så att årets utfall jämförs med medelvärdet av de tre senaste årens utfall. Utfallen skall anges i respektive års pris- och lönenivå. Utfallet ett givet år kan högst uppgå till detta års takbelopp. 
 Om vi tills vidare bortser från ett eventuellt utnyttjande av under tidigare år uppkommen överproduktion (tidigare benämnt sparade 
 210 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 helårsprestationer) eller anslagssparande (outnyttjat takbelopp) föreslår vi en dämpningsregel vid avräkning enligt följande: 
 Om årets utfall är större än eller lika med medelvärdet av utfallet de senaste tre åren erhålles årets utfall vid avräkningen. 
 Om årets utfall är mindre än medelvärdet av utfallen de senaste tre åren erhålles medelvärdet vid avräkningen. 
 I en uppgångsperiod erhålles således det aktuella årets utfall vilket är rimligt med tanke på bl.a. investeringsbehov och behov av utveckling av nya utbildningar. I en nedgångsperiod erhålles i stället medelvärdet av de tre senaste årens utfall, vilket dämpar bortfallet av resurser. Även detta är rimligt med tanke på att det vid behov tar tid att avveckla personal, långa hyresavtal, gjorda investeringar etc. 
 Nedanstående exempel visar hur dämpningsregeln fungerar under några olika förutsättningar. I samtliga exempel är det avräk- ningen år tre som står i fokus. 
 211 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 Exempel 1 
 I exempel 1 antages utfallen (som högst uppgår till respektive års takbelopp) år ett, två och tre vara 625 Mkr, 675 Mkr respektive 700 Mkr, dvs. utfallen utgör en växande följd av värden. Detta innebär att utfallet år tre är större än medelvärdet av de tre årens utfall. I detta exempel erhåller alltså ett tänkt lärosäte 700 Mkr, dvs. utfallet år 3. 
  
 Avräkning år  
 3-exempel 
  1 
  
 725 
  
 700 
  
 Avräkning=utfall år 3=700 Mkr 
  
 Utfall 
  
 675 
  
 650 
  
 625 
  
 600 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 År 
  
 Under de förutsättningar som gäller i exempel 1, dvs. utfallen utgör en växande följd av värden, har i förhållande till nuvarande bestäm- melser för avräkning, den föreslagna dämpningsregeln ingen effekt. Ett tänkt lärosäte erhåller vid avräkningen 700 Mkr i båda fallen. 
 212 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Exempel 2 
 I exempel 2 antages utfallen (som högst uppgår till respektive års takbelopp) år ett, två och tre vara 700 Mkr, 675 Mkr respektive 625 Mkr, dvs. utfallen utgör en avtagande följd av värden. Detta innebär att utfallet år tre är mindre än medelvärdet av de tre årens utfall. I detta exempel erhåller alltså ett tänkt lärosäte medelvärdet av de tre årens utfall, dvs. 667 Mkr. 
  
 Avräkning år 3- exempel 2 
  
 725 
  
 700 
  
 Utfall 
  
 675 
  
 650 
  
 Avräkning=medelvärdet av utfallen år  
 1-3 
  = 
  
 667 Mkr. 
  
 625 
  
 600 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 År 
  
 Under de förutsättningar som gäller i exempel 2, dvs. utfallen utgör en avtagande följd av värden, begränsar den föreslagna dämpnings- regeln effekterna av utfallens minskning. Enligt nuvarande bestäm- melser skulle ett lärosäte få avräkna 625 Mkr år 3 medan lärosätet med föreslagen dämpningsregel i stället får avräkna 667 Mkr, dvs. 42 Mkr mer. 
 Exempel 3 
 Exempel 3 beskriver ett fall då följden av utfallsvärden varken är växande eller avtagande. I exemplet antages utfallen år ett, två och tre vara 700 Mkr, 650 Mkr respektive X Mkr, där X är större än 650 Mkr, dvs. efter en nedgång år två (i jämförelse med utfallet år ett ) ökar utfallet år tre (i jämförelse med utfallet år två). Medel- 
 213 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 värdesbestämningen ger då att om utfallet år tre är minst lika stort som medelvärdet de två första årens utfall (= 675 MKR) kan lärosätet avräkna resurser motsvarande utfallet år tre. Om exempelvis X= 690 Mkr kan ett tänkt lärosäte avräkna 690 Mkr, vilket är samma belopp som lärosätet kan avräkna enligt nuvarande bestämmelser. 
 Om i stället X, som enligt förutsättningen ovan är större än 650 Mkr, också är mindre än medelvärdet av de två första årens utfall (= 675 Mkr) får den föreslagna dämpningsregeln effekt. Antag, t.ex. att utfallet år tre är 660 Mkr. I nuvarande system skulle ett tänkt lärosäte då få avräkna 660 Mkr. Om den föreslagna dämp- ningsregeln tillämpas får lärosätet i stället avräkna ett belopp som är lika med medelvärdet av de tre årens utfall, dvs. 670 Mkr, 10 Mkr mer än i nuvarande system. 
  
 Avräkning år  
 3-exempel 
  3 
  
 725 
  
 700 
  
 675 
  
 Avräkning=utfall år 3 om utfallet >= 675 Mkr 
  
 Utfall 
  
 Avräkning=medelvärdet av utfallen år  
 1-3 
  om 
  
 650 
  
 utfallet  
  
 625 
  
 600 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 År 
  
 Vår föreslagna modell för avräkning kan sammanfattas i följande 
  
 schema. I schemat nedan är år 3 det aktuella året. 
  
 214 
 SOU 2005:48 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Modell för avräkning: 
  
 Exempel: 
  
 A. 
  
 Takbelopp 
  
 A1: 
  
 Lärosätets takbelopp år 3 
  
 710 Mkr 
  
 B. 
  
 Utfall (exklusive ev. utnyttjande av 
  
 överproduktion eller anslagssparande) 
  
 B1: 
  
 Lärosätets utfall år 3 
  
 (= max takbeloppet år 3) 
  
 660 Mkr 
  
 B2: 
  
 Lärosätets utfall år 2 
  
 (= max takbeloppet år 2) 
  
 650 Mkr 
  
 B3: 
  
 Lärosätets utfall år 1 
  
 (= max takbeloppet år 1) 
  
 700 Mkr 
  
 B4: 
  
 Medelvärdet av utfallen år 1 3 
  
 670 Mkr 
  
 (= max takbeloppet år 3) 
  
 C. 
  
 Avräkning 
  
 C1: 
  
 Lärosätets utfall år 3 
  
 (= max takbeloppet år 3) 
  
 660 Mkr 
  
 C2: 
  
 Medelvärdet av utfallen år 1 3 
  
 (= max takbeloppet år 3) 
  
 670 Mkr 
  
 C3: 
  
 Avräkning = 
  
 =största värdet av 
  
 lärosätets utfall år 3 och 
  
 medelvärdet av utfallen år 1 3 
  
 670 Mkr 
  
 11.12.4 
  
 Avräkning i samband med utnyttjande av överproduktion eller anslagssparande från tidigare år 
  
 I ovanstående beskrivning och exempel avseende den föreslagna dämpningsregeln vid avräkning av årets utfall har någon hänsyn inte tagits till om ett givet lärosäte utnyttjat värdet av den överproduktion (tidigare sparade helårsprestationer) eller värdet av det anslagssparande (outnyttjat takbelopp) som uppkommit under ett eller flera föregående år. 
 Om ett lärosäte har möjlighet att utnyttja en från tidigare år uppkommen överproduktion bör följande gälla: 
 Först bestäms hur stort belopp som ett givet lärosäte får avräkna enligt huvudregeln ovan. Det belopp som får avräknas enligt huvudregeln får högst uppgå till lärosätets takbelopp för det år som 
 215 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 betraktas. Någon hänsyn tas i detta skede inte till ett eventuellt utnyttjande av en under tidigare år uppkommen överproduktion. 
 Därefter konstateras om lärosätet har en under tidigare år uppkommen överproduktion. Om det belopp som lärosätet får avräkna enligt huvudregeln är lägre än lärosätets takbelopp för aktuellt år får lärosätet utnyttja hela eller en del av den under tidigare år uppkomna överproduktionen så att som mest takbeloppet kan avräknas. 
 Modellen innebär att även om ett under tidigare år uppkommen överproduktion utnyttjas ett visst år så utgör inte den utnyttjade delen av överproduktionen underlag för beräkning av vilket belopp som får avräknas kommande år enligt huvudregeln, dvs. över- produktionen ingår inte i medelvärdesberäkningen av de tre senaste årens utfall. 
 Om ett lärosäte har möjlighet att utnyttja ett från tidigare år uppkommet anslagssparande bör följande gälla: 
 Först bestäms hur stort belopp som ett givet lärosäte får avräkna enligt huvudregeln ovan. 
 Om det belopp som enligt huvudregeln får avräknas är lika med lärosätets takbelopp kan ett under tidigare år uppkommet anslagssparande utnyttjas. Detta förutsätter att lärosätet det aktuella året har en utbildningsvolym som till sitt värde överstiger detta års takbelopp. Ett utnyttjande av ett anslagssparande ett visst år påverkar inte heller det belopp som får avräknas enligt huvud- regeln, dvs. ett utnyttjat anslagssparande ingår inte i medelvärdes- beräkningen av de tre senaste årens utfall. 
  
 11.13 
  
 Sammanfattning av förslag 
  
 Grundutbildningsanslaget för alla lärosäten består av en del som direkt är student- och prestationsrelaterad och en del som utgör en grundersättning och som indirekt också är student- och prestationsrelaterad. 
  
 Den del som är direkt student- och prestationsrelaterad begränsas uppåt av ett takbelopp som utgör 65 procent av helheten, dvs. summan av takbeloppet och grundersättningen. 
  
 Grundersättningen utgör 35 procent av helheten. 
  
 För vissa lärosäten tillkommer en specifik lärosätesresurs. Denna lärosätesresurs omfattar några få lärosäten och är 
  
 216 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 knuten till konstnärliga utbildningsområden samt utbildnings- området Idrott. 
  
 För några lärosäten ingår i grundutbildningsanslaget också ersättning för särskilda åtaganden av långsiktig karaktär. 
  
 Sammanfattningsvis gäller för grundutbildningsanslaget till ett visst lärosäte att 
  
 Grundutbildningsanslaget = 
 = grundersättning (för alla lärosäten) 
  
 + 
  
 student-/prestationsrelaterad 
  
  ersättning (för alla lärosäten) 
  
 + 
  
 konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs (för vissa lärosäten) 
  
 + 
  
 ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden (för vissa läro- säten) 
  
 När riksdag eller regering beslutar om ökningar eller minskningar i ett lärosätes utbildningsutbud ökas respektive minskas både takbelopp och grundersättning på ett sådant sätt att grundersättningen och den student- och prestations- relaterade ersättningen även fortsättningsvis utgör 35 procent respektive 65 procent av deras summa. 
  
 Särskilda åtaganden av långsiktig karaktär anges även fortsättningsvis i respektive lärosätes utbildningsuppdrag. Antalet särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör begränsas. 
  
 Vissa särskilda åtaganden bör även fortsättningsvis tilldelas särskilda resurser inom ramen för grundutbildningsanslaget. 
  
 Andra särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör inte tilldelas särskilda resurser utan finansieras inom ramen för respektive lärosätes grundersättning och takbelopp. Huvud- regeln bör därvid vara att särskilda åtaganden som innebär att ett lärosäte skall bedriva utbildning av ett visst slag skall finansieras genom grundersättning och takbelopp, dvs. inom grundutbildningsanslaget. 
  
 Det bör utredas vidare vilka småspråk som är av sådant nationellt intresse att de motiverar att ingå i ett långsiktigt särskilt åtagande. Motsvarande genomgång bör göras även inom andra områden, inte minst det naturvetenskapliga. 
  
 217 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 En översyn bör ske även av de långsiktiga särskilda åtagandenas fördelning mellan lärosäten. 
  
 Vid sidan av särskilda åtaganden av långsiktig karaktär bör särskilda åtaganden av tillfällig karaktär finnas. 
  
 Vi anser att särskilda åtaganden av tillfällig karaktär men av nationellt intresse bör finansieras ur anslaget Särskilda utgifter för universitet och högskolor efter beslut av regeringen. 
  
 För vissa lärosäten tillkommer en specifik lärosätesresurs. Denna lärosätesresurs omfattar några relativt få lärosäten och är knuten till de konstnärliga utbildningsområdena samt utbildningsområdet Idrott. 
  
 För att få tillgång till den konstnärliga lärosätesresursen föreslår vi att nedanstående villkor skall vara nödvändiga men ej tillräckliga: 
  
 1. 
  
 Har konstnärlig högskoleexamen 
  
 2. 
  
 Hade konstnärligt utbildningsområde 1997 
  
 För att få en lärosätesresurs skall dessutom berörda lärosäten (om de inte skulle erhålla en lärosätesresurs) förlora mer än 10 Mkr i ersättning (för utbildningar som kategoriserats till de konstnärliga utbildnings- områden) i det nya resurstilldelningssystemet i förhållande till det nuvarande. 
 För att få tillgång till den idrottsliga lärosätesresursen föreslår vi att nedanstående villkor skall vara nödvändiga men ej tillräckliga: 
  
 1. 
  
 Hade idrottslärarexamen 1997 
  
 2. 
  
 Hade idrottsligt utbildningsområde 1997 
  
 För att få en lärosätesresurs skall dessutom berörda lärosäten (om de inte skulle erhålla en lärosätesresurs) förlora mer än 10 Mkr i ersättning (för utbildningar som kategoriserats till utbildningsområdet Idrott) i det nya resurstilldelningssystemet i förhållande till det nuvarande. 
  
 Vi föreslår att begreppet Utbildningsområde ersätts av begreppet Ersättningsområde. 
  
 218 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Vi föreslår vidare att dagens 20 utbildningsområden byts mot 6 ersättningsområden enligt nedanstående sammanställning: 
  
 Ersättningsområde 
  
 Motsvarar följande 
  
 utbildningområden 
  
 Humanistiskt Samhällsvetenskapligt 
  
 Humanistiskt, 
  
 Teologiskt, Juridiskt, 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 Naturvetenskapligt Tekniskt 
  
 Naturvetenskapligt, 
  
 Tekniskt, Farmaceutiskt 
  
 Medicinskt 
  
 Medicinskt, Odontologiskt 
  
 Vård 
  
 Vård 
  
 Utbildningsvetenskapligt 
  
 Undervisning, Övrigt, 
  
 Idrott 
  
 Konstnärligt 
  
 Design, Konst, Musik, 
  
 Opera, Teater, Media, 
  
 Dans 
  
 Nödvändiga förutsättningar för ett konstnärligt ersättnings- område är införandet av en konstnärlig lärosätesresurs (för vissa lärosäten) och att den övre gräns som gäller antalet helårs- studenter inom konstnärliga utbildningsområden tas bort. Utbildningsvetenskapligt ersättningsområde förutsätter för vissa lärosäten en idrottslig lärosätesresurs. 
  
 Vi presenterar tre förslag som alla påverkar de framtida ersätt- ningsnivåerna för helårsstudenter och helårsprestationer: 
  
 1. 
  
 Sex ersättningsområden ersätter 20 utbildningsområden 
  
 2. 
  
 Den student- och prestationsrelaterade ersättningen utgör 65 procent av summan grundersättning och student- och prestationsrelaterad ersättning 
  
 3. 
  
 Ersättningsbeloppen för helårsstudenter respektive helårs- prestationer utgör båda 50 procent av deras summa för alla ersättningsområden 
  
 En beräkning av ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer för de nya ersättningsområdena görs utifrån 
  
 219 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 de ersättningsbelopp som gällde 2005 för de olika utbildnings- områdena. 
  
 Vår utgångspunkt är att en nationellt beslutad klassificering av ämnen eller utbildningsprogram skulle försvåra för lärosätena att profilera och utveckla sitt utbildningsutbud. 
  
 Vi anser att ett fortsatt lokalt beslutsfattande om kurs- klassificering bäst gynnar grundutbildningens utveckling. Eftersom detta i princip förutsätter en klassificering baserad på ämnesinnehåll så föreslår vi att denna modell bibehålls. 
  
 För att öka enhetligheten och därmed trovärdigheten föreslår vi att lärosätets beslut om kursklassificering fastställs av lärosätets rektor på förslag från t.ex. fakultetsnämnder (motsvarande) och/eller institutioner. 
  
 Vi anser att begreppet Sparade helårsprestationer är missvisande då reserven i praktiken byggts upp utifrån såväl helårsstudenter som helårsprestationer. Vi föreslår därför att begreppet Sparade helårsprestationer ersätts av Över- produktion. 
  
 Vi föreslår att i stället för att som nu begränsa överproduk- tionen till tio procent av föregående års takbelopp begräns- ningen i stället bör formuleras så att högst tio procent av innevarande års takbelopp får utnyttjas av den tidigare upp- byggda reserven (som således kan byggas upp obegränsat). 
  
 Vi har bedömt att det inte är realistiskt med ett högre anslagssparande än tio procent (av föregående års takbelopp) eftersom anslagen till grundutbildning redan idag har en undan- tagsregel som möjliggör ett större anslagssparande än vad som är det normala för statliga anslag. Vi föreslår således att nuvarande regler bibehålls. 
  
 Grundutbildningsanslaget föreslås precis som nu utbetalas i tolftedelar till respektive lärosätes räntekonto i Riksgälden. 
  
 Den del av grundutbildningsanslaget som avser grundersättning och för vissa lärosäten även den konstnärliga/idrottsliga lärosätesresursen samt ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden behöver inte avräknas vid årets slut. 
  
 220 
  
 SOU 2005:48 
  
 Förslag till nytt resurstilldelningssystem 
  
 Den del av grundutbildningsanslaget som motsvarar den student- och prestationsrelaterade ersättningen avräknas vid årets slut. 
  
 Vi föreslår en dämpningsregel vid avräkning enligt följande: 
  
 Om årets utfall är större än eller lika med medelvärdet av utfallet de senaste tre åren erhålles årets utfall vid avräkningen. 
 Om årets utfall är mindre än medelvärdet av utfallen de senaste tre åren erhålles medelvärdet vid avräkningen. 
  
 Om ett lärosäte har möjlighet att utnyttja en från tidigare år uppkommen överproduktion bestäms först hur stort belopp som lärosätet får avräkna enligt huvudregeln ovan. Om det belopp som lärosätet får avräkna enligt huvudregeln är lägre än lärosätets takbelopp för det aktuella året får lärosätet utnyttja hela eller en del av den under tidigare år uppkomna överproduktionen så att som mest takbeloppet kan avräknas. 
  
 Om ett lärosäte har möjlighet att utnyttja en från tidigare år uppkommet anslagssparande bestäms först hur stort belopp som lärosätet får avräkna enligt huvudregeln ovan. Om det belopp som enligt huvudregeln får avräknas är lika med lärosätets takbelopp kan ett under tidigare år uppkommet anslagssparande utnyttjas. Detta förutsätter att lärosätet det aktuella året har en utbildningsvolym som till sitt värde överstiger detta års takbelopp. 
  
 221 
 12 Konsekvenser för lärosätena 
  
 12.1 
  
 Grundutbildningsanslag 
  
 Utifrån de förslag till ett nytt resurstilldelningssystem som vi presenterar finns det ingen anledning att revidera storleken på de resurser som respektive lärosäte disponerar för att bedriva grundläggande högskoleutbildning. Storleken på respektive lärosätes grundutbildningsanslag bör således inte förändras i samband med övergången från det nuvarande till det föreslagna resurstilldelningssystemet. 
 Däremot ändrar grundutbildningsanslaget karaktär och definie- ras enligt följande (kapitel 11): 
 Grundutbildningsanslaget = 
 = grundersättning (för alla lärosäten) 
  
 + 
  
 student-/prestationsrelaterad 
  
  ersättning (för alla lärosäten), 
  
 + 
  
 konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs (för vissa lärosäten), 
  
 + 
  
 ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden (för vissa lärosäten). 
  
 Med utgångspunkt i respektive lärosätes takbelopp för 2005 kan lärosätets grundersättning,  
 student-/prestationsrelaterad 
  ersättning och (för vissa) en konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs beräknas (tabell 12.1). Grundersättningen samt den student- och presta- tionsrelaterade ersättningen utgör 35 procent respektive 65 procent av deras summa. Den student- och prestationsrelaterade ersätt- ningen begränsas uppåt av ett takbelopp. 
 Ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden anges utan explicita belopp och markeras enbart med x. Orsaken är att en genomgång bör göras dels över vilka av nuvarande särskilda åtaganden som är att betrakta som långsiktiga, dels vilka av dessa som bör tilldelas speciella resurser. 
 223 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 12.1 Nytt grundutbildningsanslag (kkr) för respektive lärosäte utifrån 2005 års takbelopp 
  
 Student- och prestations- 
  
 Lärosätes- 
  
 Lärosätes- 
  
 Långsiktiga 
  
 Grund- 
  
 relaterad ersättning 
  
 resurs 
  
 resurs 
  
 särskilda 
  
 Lärosäte 
  
 ersättning 
  
 (nytt takbelopp) 
  
 Idrottslig 
  
 konstnärlig 
  
 åtaganden 
  
 Uppsala universitet 
  
 394 105 
  
 731 908 
  
 x 
  
 Lunds universitet 
  
 491 152 
  
 912 139 
  
 33 168 
  
 x 
  
 Göteborg universitet 
  
 474 734 
  
 881 649 
  
 58 334 
  
 x 
  
 Stockholms universitet 
  
 302 470 
  
 561 729 
  
 x 
  
 Umeå universitet 
  
 344 248 
  
 639 319 
  
 19 165 
  
 x 
  
 Linköpings universitet 
  
 384 580 
  
 714 220 
  
 x 
  
 Karolinska institutet 
  
 170 589 
  
 316 809 
  
 x 
  
 Kungl Tekn. högskolan 
  
 312 534 
  
 580 421 
  
 x 
  
 Chalmers tekniska .högskola 
  
 233 112 
  
 432 923 
  
 x 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 180 125 
  
 334 519 
  
 24 781 
  
 x 
  
 Karlstads universitet 
  
 158 169 
  
 293 742 
  
 x 
  
 Mittuniversitetet 
  
 152 836 
  
 283 839 
  
 x 
  
 Växjö universitet 
  
 132 536 
  
 246 137 
  
 x 
  
 Örebro universitet 
  
 176 508 
  
 327 800 
  
 15 814 
  
 x 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 71 026 
  
 131 905 
  
 x 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 129 194 
  
 239 931 
  
 x 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 125 974 
  
 233 952 
  
 x 
  
 Malmö högskola 
  
 219 037 
  
 406 783 
  
 x 
  
 Mälardalens högskola 
  
 179 952 
  
 334 196 
  
 x 
  
 Högskolan i Borås 
  
 114 594 
  
 212 817 
  
 x 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 112 288 
  
 208 536 
  
 x 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 32 171 
  
 59 747 
  
 x 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 117 098 
  
 217 469 
  
 x 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 91 359 
  
 169 667 
  
 x 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 101 917 
  
 189 274 
  
 x 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 86 171 
  
 160 033 
  
 x 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 85 594 
  
 158 961 
  
 x 
  
 Idrottshögskolan 
  
 8 835 
  
 16 407 
  
 19 534 
  
 x 
  
 Lärarhögskolan 
  
 137 207 
  
 254 814 
  
 x 
  
 Södertörns högskola 
  
 87 984 
  
 163 398 
  
 x 
  
 Danshögskolan 
  
 5 126 
  
 9 519 
  
 12 322 
  
 x 
  
 Dramatiska institutet 
  
 8 575 
  
 15 925 
  
 50 478 
  
 x 
  
 Konstfack 
  
 28 804 
  
 53 493 
  
 35 984 
  
 x 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 11 003 
  
 20 435 
  
 22 028 
  
 x 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 30 678 
  
 56 974 
  
 14 777 
  
 x 
  
 Operahögskolan 
  
 2 005 
  
 3 723 
  
 10 003 
  
 x 
  
 Teaterhögskolan 
  
 3 655 
  
 6 789 
  
 15 554 
  
 x 
  
 Summa 
  
 5 697 946 
  
 10 581 900 
  
 35 348 
  
 296 594 
  
 224 
  
 SOU 2005:48 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 Anm: 
  
 1. 
  
 Beräkningarna grundas på respektive lärosätes takbelopp 2005. 
  
 2. 
  
 För Chalmers tekniska högskola och högskolan i Jönköping är i tabellen takbeloppet definierat som respektive grundutbildningsanslag. 
  
 3. 
  
 Nytt grundutbildningsanslag=grundersättning+student- och prestationsrelaterad ersättning+idrottslig/konstnärlig lärosätesresurs+ ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden. 
  
 4. 
  
 Några belopp för långsiktiga särskilda åtaganden anges inte utan de markeras enbart med "x". 
  
 5. 
  
 Särskilda åtaganden av tillfällig karaktär finansieras ur anslaget "Särskilda utgifter för universitet och högskolor" och anges inte i denna sammanställning. 
  
 12.2 
  
 Ersättning inklusive avräkning 
  
 I det följande jämförs lärosätenas ersättning i det föreslagna resurstilldelningssystemet med ersättningen i det nuvarande. Det bör uppmärksammas att ersättning inte är detsamma som anslag. Grundutbildningsanslaget anger de ekonomiska ramar som regering och riksdag ger respektive lärosäte för att bedriva grundläggande högskoleutbildning. Den faktiska ersättning som sedan respektive lärosäte erhåller beror bl.a. på sammansättningen av lärosätets utbildningsutbud och hur pass väl lärosätet uppfyller sitt utbildningsuppdrag. 
 Ersättningen från det föreslagna resurstilldelningssystemet innefattar grundersättning, student- och prestationsrelaterad ersättning, konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs och eventuell ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden. Den student- och prestationsrelaterade ersättningen avräknas inom ramen för ett takbelopp. Grundersättning, konstnärlig/idrottslig lärosätesresurs och ersättning för långsiktiga särskilda åtaganden erhålles utan krav på avräkning. Vilka lärosäten som föreslås erhålla en konstnärlig/- idrottslig lärosätesresurs och storleken på denna framgår av kapitel 11 och följande avsnitt. 
 Respektive lärosätes totala ersättningsbelopp under ett givet år fastställs i samband med den s k avräkningen vid årets slut. I nuvarande system avräknas nästan hela grundutbildningsanslaget inom ramen för respektive lärosätes takbelopp. I det föreslagna resurstilldelningssystemet utgör takbeloppet 65 procent av summan av grundersättning och student- och prestationsrelaterad ersättning. Således avräknas en mindre del av grundutbildnings- anslaget i det föreslagna resurstilldelningssystemet än i det nuvarande. 
 225 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 SOU 2005:48 
  
 Jämförelsen utgår från de sex nya ersättningsområden som vi föreslår. Antalet helårsstudenter (HST) och helårsprestationer (HPR) avser med ett undantag uppgifter rörande verksamhetsåret 2003. Undantaget utgörs av de konstnärliga utbildningsområdena där det högsta antalet helårsstudenter och helårsprestationer, som enligt regleringsbrev avseende anslag för universitet och högskolor får avräknas 2005 till konstnärlig ersättningsnivå, utgör beräkningsgrund (gäller samtliga lärosäten med konstnärligt utbild- ningsområde exklusive de konstnärliga högskolorna i Stockholm). Ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer för de sex nya ersättningsområdena framgår av kapitel 11 och bygger på ersättningsbeloppen 2005 till nuvarande utbildningsområden. 
  
 12.2.1 
  
 Humanistiskt–Samhällsvetenskapligt 
  
  ersättnings- område 
 Skillnaden i ersättningsbelopp inom Humanistiskt- Samhällsveten- skapligt ersättningsområde (tidigare utbildningsområdena Huma- niora, Juridik, Samhällsvetenskap och Teologi) mellan det före- slagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet är liten vilket framgår av tabellen nedan. 
 226 
  
 SOU 2005:48 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 Tabell 12.2 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet inom utbildningsområdena Humaniora, Juridik, Samhällsvetenskap och Teologi som föreslås utgöra det nya ersättningsområdet  
 Humanistiskt–Samhälls- 
  vetenskapligt 
  
 Summa 
  
 Summa 
  
 Nuvarande 
  
 Ny 
  
 Differens 
  
 Lärosäte 
  
 HST 
  
 HPR 
  
 ersättning 
  
 ersättning 
  
 Faktor 
  
 ersättning 
  
 Uppsala universitet 
  
 10 924 
  
 8 471 
  
 331 730 
  
 331 744 
  
 1,03 
  
 15 
  
 Lunds universitet 
  
 15 613 
  
 11 930 
  
 471 118 
  
 471 112 
  
 0,98 
  
 -5 
  
 Göteborgs universitet 
  
 13 493 
  
 10 197 
  
 405 230 
  
 405 208 
  
 0,93 
  
 -20 
  
 Stockholms universitet 
  
 19 033 
  
 14 184 
  
 568 223 
  
 568 164 
  
 0,88 
  
 -52 
  
 Umeå universitet 
  
 7 174 
  
 5 680 
  
 219 836 
  
 219 863 
  
 1,00 
  
 26 
  
 Linköpings universitet 
  
 6 458 
  
 4 950 
  
 195 129 
  
 195 129 
  
 1,00 
  
 0 
  
 Karolinska institutet 
  
 347 
  
 317 
  
 11 350 
  
 11 357 
  
 0,99 
  
 7 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 799 
  
 659 
  
 24 932 
  
 24 939 
  
 1,04 
  
 7 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 209 
  
 184 
  
 6719 
  
 6 722 
  
 1,01 
  
 4 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 2 632 
  
 2 193 
  
 82 504 
  
 82 530 
  
 0,95 
  
 24 
  
 Karlstads universitet 
  
 4 464 
  
 3 610 
  
 138 075 
  
 138 103 
  
 0,97 
  
 27 
  
 Mittuniversitetet 
  
 3 465 
  
 2 817 
  
 107 428 
  
 107 451 
  
 0,95 
  
 22 
  
 Växjö universitet 
  
 5 077 
  
 3 847 
  
 152 648 
  
 152 642 
  
 0,88 
  
 -6 
  
 Örebro universitet 
  
 4 752 
  
 3 882 
  
 147 646 
  
 147 681 
  
 0,95 
  
 33 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 804 
  
 563 
  
 23 390 
  
 23 382 
  
 1,12 
  
 Clark 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 3 246 
  
 2 619 
  
 100 299 
  
 100 319 
  
 0,91 
  
 17 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 2 362 
  
 1 879 
  
 72 531 
  
 72 541 
  
 0,94 
  
 9 
  
 Malmö högskola 
  
 4 066 
  
 3 071 
  
 122 082 
  
 122 076 
  
 0,96 
  
 -6 
  
 Mälardalens högskola 
  
 3 687 
  
 2 787 
  
 110 741 
  
 110 735 
  
 1,01 
  
 -6 
  
 Högskolan i Borås 
  
 1 868 
  
 1 455 
  
 56 835 
  
 56 839 
  
 0,89 
  
 3 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 2 334 
  
 1 756 
  
 69 963 
  
 69 958 
  
 0,96 
  
 -5 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 1 129 
  
 674 
  
 30 868 
  
 30 840 
  
 1,19 
  
 -33 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 3 017 
  
 2 327 
  
 91 405 
  
 91 407 
  
 0,98 
  
 2 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 3 085 
  
 2 451 
  
 94 679 
  
 94 691 
  
 0,99 
  
 13 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 2 455 
  
 1 938 
  
 75 132 
  
 75 141 
  
 0,97 
  
 8 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 1 555 
  
 1 272 
  
 48 343 
  
 48 355 
  
 0,95 
  
 11 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 2 408 
  
 1 937 
  
 74 306 
  
 74 320 
  
 0,95 
  
 13 
  
 Idrottshögskolan 
  
 56 
  
 38 
  
 1 609 
  
 1 608 
  
 1,03 
  
 -1 
  
 Lärarhögskolan 
  
 1 115 
  
 888 
  
 34 256 
  
 34 261 
  
 0,93 
  
 5 
  
 Södertörns högskola 
  
 5 530 
  
 4 225 
  
 166 858 
  
 166 856 
  
 1,03 
  
 -2 
  
 Summa 
  
 133 157 
  
 102 801 
  
 4 035 863 
  
 4 035 971 
  
 101 
  
 Anm: 
  
 1. 
  
 Antalet helårsstudenter (HST) och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 
  
 2. 
  
 Ersättningsbeloppen för HST och HPR avser 2005. 
  
 3. 
  
 Ny  
  
 ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad 
  ersättning 
  
 4. 
  
 Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall (baserat på antalet HST och HPR under 2003 samt 2005 års ersättningsbelopp för HST och HPR) till storleken av lärosätets takbelopp 2005. 
  
 5. 
  
 Differens ersättning = (ny ersättning - nuvarande ersättning) * lärosätets faktor 
  
 227 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 SOU 2005:48 
  
 12.2.2 
  
 Naturvetenskapligt–Tekniskt 
  
  ersättningsområde 
 Den totala skillnaden i ersättningsbelopp inom Naturvetenskapligt- Tekniskt ersättningsområde område (tidigare utbildningsområdena farmaci, naturvetenskap och teknik) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet är liten och framgår av tabellen nedan. De lärosäten som har en något högre prestationskvot än genomsnittet får dock ett något högre ersättningsbelopp i det nya resurstilldelningssystemet. 
 228 
  
 SOU 2005:48 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 Tabell 12.3 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet inom utbildningsområdena Naturvetenskap, Teknik och Farmaci som föreslås utgöra det nya ersättningsområdet  
 Naturvetenskapligt–Tekniskt 
  
 Summa 
  
 Summa 
  
 Nuvarande 
  
 Ny 
  
 Differens 
  
 Lärosäte 
  
 HST 
  
 HPR 
  
 ersättning 
  
 ersättning 
  
 Faktor 
  
 ersättning 
  
 Uppsala universitet 
  
 5 861 
  
 4 694 
  
 430 203 
  
 429 881 
  
 1,03 
  
 -331 
  
 Lunds universitet 
  
 7 496 
  
 6 116 
  
 554 426 
  
 554 385 
  
 0,98 
  
 -39 
  
 Göteborgs universitet 
  
 4 423 
  
 3 475 
  
 322 133 
  
 321 667 
  
 0,93 
  
 -434 
  
 Stockholms universitet 
  
 3 868 
  
 2 804 
  
 272 920 
  
 271 735 
  
 0,88 
  
 -1 
  045 
  
 Umeå universitet 
  
 3 823 
  
 3 157 
  
 284 175 
  
 284 279 
  
 1,00 
  
 104 
  
 Linköpings universitet 
  
 7 942 
  
 6 724 
  
 596 548 
  
 597 312 
  
 1,00 
  
 763 
  
 Karolinska institutet 
  
 486 
  
 419 
  
 36 787 
  
 36 859 
  
 0,99 
  
 71 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 11 232 
  
 9 295 
  
 835 645 
  
 836 017 
  
 1,04 
  
 386 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 8 529 
  
 7 384 
  
 646 740 
  
 648 100 
  
 1,01 
  
 1 376 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 3 551 
  
 3 136 
  
 271 576 
  
 272 346 
  
 0,95 
  
 733 
  
 Karlstads universitet 
  
 2 059 
  
 1 706 
  
 153 265 
  
 153 340 
  
 0,97 
  
 73 
  
 Mittuniversitetet 
  
 1 972 
  
 1 513 
  
 142 264 
  
 141 936 
  
 0,95 
  
 -310 
  
 Växjö universitet 
  
 1 599 
  
 1 164 
  
 113 004 
  
 112 531 
  
 0,88 
  
 -415 
  
 Örebro universitet 
  
 2 113 
  
 1 696 
  
 155 236 
  
 155 132 
  
 0,95 
  
 -98 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 1 615 
  
 1 329 
  
 119 874 
  
 119 902 
  
 1,12 
  
 32 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 1 929 
  
 1 482 
  
 139 236 
  
 138 922 
  
 0,91 
  
 -284 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 2 428 
  
 2 066 
  
 182 762 
  
 183 030 
  
 0,94 
  
 251 
  
 Malmö högskola 
  
 2 323 
  
 1 722 
  
 165 329 
  
 164 744 
  
 0,96 
  
 -565 
  
 Mälardalens högskola 
  
 2 853 
  
 2 465 
  
 216 151 
  
 216 590 
  
 1,01 
  
 443 
  
 Högskolan i Borås 
  
 1 662 
  
 1 378 
  
 123 748 
  
 123 812 
  
 0,89 
  
 57 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 1 688 
  
 1 396 
  
 125 551 
  
 125 604 
  
 0,96 
  
 51 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 564 
  
 411 
  
 39 875 
  
 39 710 
  
 1,19 
  
 -197 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 2 050 
  
 1 492 
  
 144 866 
  
 144 257 
  
 0,98 
  
 -596 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 1 653 
  
 1 350 
  
 122 310 
  
 122 305 
  
 0,99 
  
 -4 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 1 155 
  
 1 011 
  
 87 995 
  
 88 216 
  
 0,97 
  
 215 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 1 673 
  
 1 357 
  
 123 440 
  
 123 405 
  
 0,95 
  
 -34 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 1 289 
  
 1 059 
  
 95 611 
  
 95 629 
  
 0,95 
  
 16 
  
 Idrottshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,03 
  
 0 
  
 Lärarhögskolan 
  
 631 
  
 542 
  
 47 687 
  
 47 774 
  
 0,93 
  
 80 
  
 Södertörns högskola 
  
 744 
  
 581 
  
 54 054 
  
 53 964 
  
 1,03 
  
 -93 
  
 Summa 
  
 89 211 
  
 72 924 
  
 6 603 412 
  
 6 603 384 
  
 205 
  
 Anm: 
  
 1. 
  
 Antalet helårsstudenter (HST) och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 
  
 2. 
  
 Ersättningsbeloppen för HST och HPR avser 2005. 
  
 3. 
  
 Ny  
  
 ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad 
  ersättning 
  
 4. 
  
 Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall (baserat på antalet HST och HPR under 2003 samt 2005 års ersättningsbelopp för HST och HPR) till storleken av lärosätets takbelopp 2005. 
  
 6. 
  
 Differens ersättning = (ny ersättning - nuvarande ersättning) * lärosätets faktor. 
  
 229 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 SOU 2005:48 
  
 12.2.3 
  
 Ersättningsområde Vård 
  
 Skillnaden i ersättningsbelopp inom ersättningsområdet Vård (tidigare utbildningsområdet Vård) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet är liten vilket framgår av tabellen nedan. 
 230 
  
 SOU 2005:48 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 Tabell 12.4 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet inom utbildningsområdet Vård som föreslås utgöra det nya ersättningsområdet Vård 
  
 Summa 
  
 Summa 
  
 Nuvarande 
  
 Ny 
  
 Differens 
  
 Lärosäte 
  
 HST 
  
 HPR 
  
 ersättning 
  
 ersättning 
  
 Faktor 
  
 ersättning 
  
 Uppsala universitet 
  
 866 
  
 841 
  
 76 916 
  
 77 020 
  
 1,03 
  
 106 
  
 Lunds universitet 
  
 1 455 
  
 1 420 
  
 129 523 
  
 129 720 
  
 0,98 
  
 193 
  
 Göteborgs universitet 
  
 1 725 
  
 1 662 
  
 152 659 
  
 15 2821 
  
 0,93 
  
 151 
  
 Stockholms universitet 
  
 393 
  
 355 
  
 33 792 
  
 33 750 
  
 0,88 
  
 -37 
  
 Umeå universitet 
  
 1 942 
  
 1 781 
  
 168 100 
  
 167 982 
  
 1,00 
  
 -117 
  
 Linköpings universitet 
  
 1 098 
  
 1 061 
  
 97 300 
  
 97 14 
  
 1,00 
  
 114 
  
 Karolinska institutet 
  
 1 918 
  
 1 729 
  
 164 769 
  
 164 553 
  
 0,99 
  
 -215 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,04 
  
 0 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,01 
  
 0 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 631 
  
 609 
  
 55 886 
  
 55 949 
  
 0,95 
  
 60 
  
 Karlstads universitet 
  
 388 
  
 380 
  
 34 595 
  
 34 652 
  
 0,97 
  
 55 
  
 Mittuniversitetet 
  
 1 328 
  
 1 197 
  
 114 078 
  
 113 928 
  
 0,95 
  
 -142 
  
 Växjö universitet 
  
 474 
  
 421 
  
 40 457 
  
 40 382 
  
 0,88 
  
 -65 
  
 Örebro universitet 
  
 985 
  
 883 
  
 84 412 
  
 84 284 
  
 0,95 
  
 -121 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 417 
  
 410 
  
 37 248 
  
 37 314 
  
 1,12 
  
 75 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 775 
  
 717 
  
 67 345 
  
 67 319 
  
 0,91 
  
 -24 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 320 
  
 290 
  
 27 554 
  
 27 523 
  
 0,94 
  
 -29 
  
 Malmö högskola 
  
 1 435 
  
 1 399 
  
 127 680 
  
 127 870 
  
 0,96 
  
 183 
  
 Mälardalens högskola 
  
 1 231 
  
 1 125 
  
 106 391 
  
 106 303 
  
 1,01 
  
 -89 
  
 Högskolan i Borås 
  
 697 
  
 647 
  
 60 658 
  
 60 641 
  
 0,89 
  
 -15 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 430 
  
 406 
  
 37 708 
  
 37 720 
  
 0,96 
  
 12 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,19 
  
 0 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 351 
  
 338 
  
 31 055 
  
 31 088 
  
 0,98 
  
 32 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 318 
  
 302 
  
 27 959 
  
 27 974 
  
 0,99 
  
 15 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 813 
  
 764 
  
 71 142 
  
 71 154 
  
 0,97 
  
 12 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 524 
  
 508 
  
 46 504 
  
 46 564 
  
 0,95 
  
 57 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 632 
  
 534 
  
 52 800 
  
 52 610 
  
 0,95 
  
 -181 
  
 Idrottshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,03 
  
 0 
  
 Lärarhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0,93 
  
 0 
  
 Södertörns högskola 
  
 1 
  
 0 
  
 48 
  
 45 
  
 1,03 
  
 -3 
  
 Summa 
  
 21 147 
  
 19 779 
  
 1 846 578 
  
 1 846 581 
  
 27 
  
 Anm: 
  
 1. 
  
 Antalet helårsstudenter (HST) och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 
  
 2. 
  
 Ersättningsbeloppen för HST och HPR avser 2005. 
  
 3. 
  
 Ny  
  
 ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad 
  ersättning 
  
 4. 
  
 Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall (baserat på antalet HST och HPR under 2003 samt 2005 års ersättningsbelopp för HST och HPR) till storleken av lärosätets takbelopp 2005. 
  
 5. 
  
 Differens ersättning = (ny ersättning - nuvarande ersättning) * lärosätets faktor 
  
 231 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 SOU 2005:48 
  
 12.2.4 
  
 Medicinskt ersättningsområde 
  
 Skillnaden i ersättningsbelopp inom ersättningsområdet Medicinskt (tidigare utbildningsområdena Medicin och Odon- tologi) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelnings- systemet är sammantaget liten vilket framgår av tabellen nedan. De lärosäten som i nuvarande resurstilldelningssystem enbart har utbildningsområdet Medicin förlorar dock något i ersättning till förmån för de lärosäten som har både Medicin och Odontologi som utbildningsområden. 
 232 
  
 SOU 2005:48 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 Tabell 12.5 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nu- varande resurstilldelningssystemet inom utbildningsområdena Medicin och Odontologi som föreslås utgöra det nya ersättnings- området Medicinskt 
  
 HST 
  
 HPR 
  
 HST 
  
 HPR 
  
 Nuvarande 
  
 Ny 
  
 Differens 
  
 Lärosäte 
  
 Medicin 
  
 Medicin 
  
 Odont. 
  
 Odont. 
  
 ersättning 
  
 ersättning 
  
 Faktor ersättning 
  
 Uppsala universitet 
  
 1 278 
  
 1 192 
  
 0 
  
 0 
  
 147 056 
  
 143 074 
  
 1,03 
  
 -4 
  088 
  
 Lunds universitet 
  
 1 560 
  
 1 458 
  
 0 
  
 0 
  
 179 700 
  
 174 816 
  
 0,98 
  
 -4 
  771 
  
 Göteborgs universitet 
  
 1 558 
  
 1 434 
  
 354 
  
 338 
  
 207 848 
  
 213 394 
  
 0,93 
  
 5 162 
  
 Stockholms universitet 
  
 454 
  
 396 
  
 0 
  
 0 
  
 50 441 
  
 49 236 
  
 0,88 
  
 -1 
  063 
  
 Umeå universitet 
  
 1 070 
  
 988 
  
 234 
  
 236 
  
 142 769 
  
 146 433 
  
 1,00 
  
 3 651 
  
 Linköpings universitet 
  
 925 
  
 840 
  
 0 
  
 0 
  
 104 945 
  
 102 237 
  
 1,00 
  
 -2 
  704 
  
 Karolinska institutet 
  
 2 179 
  
 2 040 
  
 333 
  
 305 
  
 278 690 
  
 281 340 
  
 0,99 
  
 2 627 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,04 
  
 0 
  
 Chalmers tekniska 
  
 högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,01 
  
 0 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 205 
  
 170 
  
 0 
  
 0 
  
 22 198 
  
 21 722 
  
 0,95 
  
 -453 
  
 Karlstads universitet 
  
 347 
  
 335 
  
 0 
  
 0 
  
 40 673 
  
 39 505 
  
 0,97 
  
 -1 
  133 
  
 Mittuniversitetet 
  
 41 
  
 43 
  
 0 
  
 0 
  
 5 030 
  
 4 866 
  
 0,95 
  
 -155 
  
 Växjö universitet 
  
 128 
  
 108 
  
 0 
  
 0 
  
 13 982 
  
 13 670 
  
 0,88 
  
 -273 
  
 Örebro universitet 
  
 297 
  
 263 
  
 0 
  
 0 
  
 33 256 
  
 32 438 
  
 0,95 
  
 -774 
  
 Blekinge tekniska 
  
 högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,12 
  
 0 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 307 
  
 301 
  
 18 
  
 18 
  
 37 841 
  
 37 303 
  
 0,91 
  
 -487 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 128 
  
 109 
  
 0 
  
 0 
  
 14 048 
  
 13 728 
  
 0,94 
  
 -299 
  
 Malmö högskola 
  
 4 
  
 3 
  
 288 
  
 260 
  
 23 984 
  
 32 148 
  
 0,96 
  
 7 874 
  
 Mälardalens högskola 
  
 265 
  
 233 
  
 0 
  
 0 
  
 29 564 
  
 28 846 
  
 1,01 
  
 -724 
  
 Högskolan i Borås 
  
 194 
  
 176 
  
 0 
  
 0 
  
 21 999 
  
 21 432 
  
 0,89 
  
 -505 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 172 
  
 149 
  
 0 
  
 0 
  
 19 042 
  
 18 594 
  
 0,96 
  
 -429 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,19 
  
 0 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 160 
  
 150 
  
 0 
  
 0 
  
 18 461 
  
 17 957 
  
 0,98 
  
 -494 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 25 
  
 24 
  
 0 
  
 0 
  
 2 921 
  
 2 838 
  
 0,99 
  
 -82 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0,97 
  
 0 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 250 
  
 227 
  
 0 
  
 0 
  
 28 362 
  
 27 630 
  
 0,95 
  
 -696 
  
 Högskolan i 
  
 Trollhättan/Uddevalla 
  
 143 
  
 130 
  
 0 
  
 0 
  
 16 233 
  
 15 813 
  
 0,95 
  
 -400 
  
 Idrottshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,03 
  
 0 
  
 Lärarhögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0,93 
  
 0 
  
 Södertörns högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,03 
  
 0 
  
 Summa 
  
 11 690 
  
 10 769 
  
 1227 
  
 1157 
  
 1 439 045 
  
 1 439 021 
  
 -219 
  
 Anm: 
 1. Antalet helårsstudenter (HST) och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 2.Ersättningsbeloppen för HST och HPR avser 2005. 
 3.Ny  
 ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad 
  ersättning 
 4. Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall (baserat på antalet HST och HPR under 2003 
 233 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 SOU 2005:48 
  
 samt 2005 års ersättningsbelopp för HST och HPR) till storleken av lärosätets takbelopp 2005. 5. Differens ersättning = (ny ersättning - nuvarande ersättning) * lärosätets faktor. 
  
 12.2.5 
  
 Utbildningsvetenskapligt ersättningsområde 
  
 Skillnaden i ersättningsbelopp inom Utbildningsvetenskapligt ersättningsområde (tidigare utbildningsområdena Undervisning, Övrigt och Idrott) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet är sammantaget liten vilket framgår av tabellen nedan. Några lärosäten med verksamhet inom utbildnings- området Idrott förlorar dock något i ersättning i jämförelse med det nuvarande resurstilldelningssystemet. I sammanhanget bör påpekas att estetiska kurser som i nuvarande resurstilldel- ningssystem klassificerats till utbildningsområdet Övrigt i det nya resurstilldelningssystemet föreslås kunna klassificeras till Konst- närligt ersättningsområde. Örebro universitet och Idrottshög- skolan föreslås få en idrottslig lärosätesresurs. 
 234 
  
 SOU 2005:48 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 Tabell 12.6 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet inom utbildningsområdena Undervisning, Övrigt och Idrott som föreslås utgöra det nya ersättningsområdet Utbildningsvetenskapligt 
  
 HST 
  
 HPR 
  
 HST 
  
 HPR 
  
 HST 
  
 HPR 
  
 Nuvarande Ny 
  
 Differens Lärosätes- 
  
 Lärosäte 
  
 Underv. Underv. Övrigt Övrigt Idrott Idrott ersättning ersättning Faktor ersättning 
  
 resurs 
  
 Summa 
  
 Uppsala universitet 
  
 1 428 
  
 1 262 
  
 301 
  
 279 
  
 0 
  
 0 
  
 110 998 
  
 112 438 
  
 1,03 
  
 1 478 
  
 1 478 
  
 Lunds universitet 
  
 52 
  
 24 
  
 194 
  
 159 
  
 0 
  
 0 
  
 14 304 
  
 14 751 
  
 0,98 
  
 437 
  
 437 
  
 Göteborgs universitet 
  
 3 034 
  
 2 625 
  
 344 
  
 324 
  
 35 
  
 14 
  
 218 904 
  
 219 236 
  
 0,93 
  
 309 
  
 309 
  
 Stockholms universitet 
  
 228 
  
 183 
  
 656 
  
 549 
  
 0 
  
 0 
  
 54 123 
  
 55 566 
  
 0,88 
  
 1 273 
  
 1 273 
  
 Umeå universitet 
  
 1 378 
  
 1 251 
  
 393 
  
 362 
  
 91 
  
 94 
  
 127 426 
  
 122 719 
  
 1,00 
  
 -4 
  690 
  
 -4 
  690 
  
 Linköpings universitet 
  
 1 171 
  
 1 104 
  
 317 
  
 236 
  
 0 
  
 0 
  
 96 356 
  
 97 240 
  
 1,00 
  
 883 
  
 883 
  
 Karolinska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0,99 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Tekniska 
  
 högskolan 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 69 
  
 69 
  
 1,04 
  
 0 
  
 0 
  
 Chalmers tekniska 
  
 högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,01 
  
 0 
  
 0 
  
 Luleå tekniska 
  
 universitet 
  
 731 
  
 666 
  
 157 
  
 114 
  
 0 
  
 0 
  
 56 814 
  
 57 354 
  
 0,95 
  
 513 
  
 513 
  
 Karlstads universitet 
  
 1 030 
  
 987 
  
 71 
  
 76 
  
 0 
  
 0 
  
 73 876 
  
 74 408 
  
 0,97 
  
 517 
  
 517 
  
 Mittuniversitetet 
  
 821 
  
 779 
  
 404 
  
 357 
  
 0 
  
 0 
  
 80 033 
  
 81 182 
  
 0,95 
  
 1 088 
  
 1 088 
  
 Växjö universitet 
  
 882 
  
 759 
  
 442 
  
 314 
  
 87 
  
 75 
  
 92 727 
  
 87 990 
  
 0,88 
  
 -4 
  152 
  
 -4 
  152 
  
 Örebro universitet 
  
 849 
  
 789 
  
 48 
  
 52 
  
 253 
  
 244 
  
 93 566 
  
 76 850 
  
 0,95 
  
 -15 
  814 
  
 15 814 
  
 0 
  
 Blekinge tekniska 
  
 högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1,12 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 872 
  
 814 
  
 80 
  
 85 
  
 0 
  
 0 
  
 63 079 
  
 63 646 
  
 0,91 
  
 513 
  
 513 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 789 
  
 717 
  
 338 
  
 285 
  
 0 
  
 0 
  
 72 190 
  
 73 205 
  
 0,94 
  
 951 
  
 951 
  
 Malmö högskola 
  
 2 371 
  
 2 190 
  
 419 
  
 347 
  
 46 
  
 35 
  
 187 249 
  
 185 952 
  
 0,96 
  
 -1 
  251 
  
 -1 
  251 
  
 Mälardalens högskola 
  
 350 
  
 272 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 21 109 
  
 21 387 
  
 1,01 
  
 281 
  
 281 
  
 Högskolan i Borås 
  
 673 
  
 636 
  
 740 
  
 642 
  
 0 
  
 0 
  
 90 750 
  
 92 529 
  
 0,89 
  
 1 584 
  
 1 584 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 929 
  
 899 
  
 163 
  
 143 
  
 11 
  
 3 
  
 73 928 
  
 73 858 
  
 0,96 
  
 -67 
  
 -67 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 31 
  
 34 
  
 1,19 
  
 3 
  
 3 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 585 
  
 517 
  
 110 
  
 52 
  
 0 
  
 0 
  
 43 143 
  
 43 462 
  
 0,98 
  
 313 
  
 313 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 204 
  
 212 
  
 5 
  
 4 
  
 8 
  
 4 
  
 15 510 
  
 15 026 
  
 0,99 
  
 -479 
  
 -479 
  
 Högskolan i 
  
 Kristianstad 
  
 789 
  
 661 
  
 110 
  
 94 
  
 45 
  
 25 
  
 61 450 
  
 59 279 
  
 0,97 
  
 -2 
  116 
  
 -2 
  116 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0,95 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i 
  
 Trollhättan/Uddevalla 
  
 237 
  
 204 
  
 46 
  
 40 
  
 0 
  
 0 
  
 17 889 
  
 18 121 
  
 0,95 
  
 221 
  
 221 
  
 Idrottshögskolan 
  
 86 
  
 98 
  
 0 
  
 0 
  
 327 
  
 265 
  
 41 684 
  
 22 797 
  
 1,03 
  
 -19 
  534 
  
 19 534 
  
 0 
  
 Lärarhögskolan 
  
 4 591 
  
 4 259 
  
 370 
  
 331 
  
 0 
  
 0 
  
 325 801 
  
 328 407 
  
 0,93 
  
 2 412 
  
 2 412 
  
 Södertörns högskola 
  
 143 
  
 118 
  
 176 
  
 136 
  
 0 
  
 0 
  
 19 319 
  
 19 702 
  
 1,03 
  
 396 
  
 396 
  
 Summa 
  
 24 225 
  
 22 027 
  
 5 884 
  
 4 981 
  
 903 
  
 759 
  
 2 052 329 
  
 2 017 208 
  
 -34 
  931 
  
 35 348 
  
 416 
  
 Anm: 
 1. Antalet helårsstudenter (HST) och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 
 235 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 SOU 2005:48 
  
 2. 
  
 Ersättningsbeloppen för HST och HPR avser 2005. 
  
 3. 
  
 Ny  
  
 ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad 
  ersättning+ (idrottslig) lärosätesresurs 
  
 4. 
  
 Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall (baserat på antalet HST och HPR under 2003 samt 2005 års ersättningsbelopp för HST och HPR) till storleken av lärosätets takbelopp 2005. 
  
 5. 
  
 Differens ersättning = (ny ersättning - nuvarande ersättning) * lärosätets faktor. 
  
 12.2.6 
  
 Konstnärligt ersättningsområde 
  
 Skillnaden i ersättningsbelopp inom Konstnärligt ersättnings- område (tidigare sju konstnärliga utbildningsområden) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet framgår av nedanstående tabeller. 
 För de konstnärliga högskolorna i Stockholm blir det ingen skillnad eftersom dessa högskolor föreslås erhålla en konstnärlig lärosätesresurs. Detta gäller också Lunds universitet, Göteborgs universitet, Umeå universitet och Luleå tekniska universitet som också föreslås få en konstnärlig lärosätesresurs. För övriga lärosäten minskar ersättningsbeloppen för de konstnärliga utbildningarna. Sammantaget uppgår reduceringen till ca 66 Mkr. 
 Samtidigt föreslår vi att den övre gränsen för antalet helårsstudenter för konstnärliga områden tas bort. Tillsammans med att estetiska kurser (t ex inom lärarutbildningen), som i nuvarande resurstilldelningssystem klassificerats till utbildnings- området Övrigt, i det nya resurstilldelningssystemet föreslås kunna klassificeras till Konstnärligt ersättningsområde bör dock detta innebära förbättrade avräkningsmöjligheter. Under 2003 uppgick utbildningsvolymen inom utbildningsområdet Övrigt till ca 6 100 helårsstudenter och ca 5 200 helårsprestationer. 
 12.2.6.1 Konstnärliga högskolor i Stockholm. 
 Tabell 12.7 beskriver skillnaden i ersättning mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet för de konstnärliga högskolorna i Stockholm. Av tabellen framgår också respektive lärosätesresurs. 
 236 
  
 SOU 2005:48 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 Tabell 12.7 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet för de konstnärliga hög- skolorna i Stockholm 
  
 Differens ersättning 
  
 Differens ersätt- 
  
 Nuvarande 
  
 Ny 
  
 exkl. 
  
 ning inkl. läro- 
  
 Lärosäte 
  
 ersättning 
  
 ersättning Faktor lärosätesresurs 
  
 Lärosätesresurs sätesresurs 
  
 Danshögskolan 
  
 30 170 
  
 16 385 
  
 0,89 
  
 -12 
  322 
  
 12 322 
  
 0 
  
 Dramatiska institutet 
  
 75 331 
  
 24 615 
  
 1,00 
  
 -50 
  478 
  
 50 478 
  
 0 
  
 Konstfack 
  
 115 488 
  
 80 682 
  
 1,03 
  
 -35 
  984 
  
 35 984 
  
 0 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 56 645 
  
 33 308 
  
 0,94 
  
 -22 
  028 
  
 22 028 
  
 0 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 103 363 
  
 88 451 
  
 0,99 
  
 -14 
  777 
  
 14 777 
  
 0 
  
 Operahögskolan 
  
 16 055 
  
 5 846 
  
 0,98 
  
 -10 
  003 
  
 10 003 
  
 0 
  
 Teaterhögskolan 
  
 26 042 
  
 10 462 
  
 1,00 
  
 -15 
  554 
  
 15 554 
  
 0 
  
 Anm: 
  
 1. 
  
 Antalet helårsstudenter (HST) och helårsprestationer (HPR) avser 2003. 
  
 2. 
  
 Ersättningsbeloppen förl HST och HPR avser 2005. 
  
 3. 
  
 Ny  
  
 ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad 
  ersättning+ (konstnärlig) lärosätesresurs 
  
 4. 
  
 Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall (baserat på antalet HST och HPR under 2003 samt 2005 års ersättningsbelopp för HST och HPR) till storleken av lärosätets takbelopp 2005. 
  
 5. 
  
 Differens ersättning (exkl. lärosätesresurs) = (ny ersättning – nuvarande ersättning) * lärosätets faktor 
  
 6. 
  
 Nuvarande och ny ersättning inkluderar för Konstfack och Kungl. Musikhögskolan även utbildningsområdet undervisning. 
  
 12.2.6.2 Övriga universitet och högskolor 
 Tabell 12.8 beskriver skillnaden i ersättning mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet för övriga (exklusive de konstnärliga högskolorna i Stockholm) lärosäten. Dessa lärosäten har en övre gräns (som anges i regleringsbrevet avseende anslag för universitet och högskolor) för hur många helårs- studenter och därmed helårsprestationer som i nuvarande resurstilldelningssystem får avräknas till konstnärlig ersättnings- nivå. Denna övre gräns för 2005 har utgjort beräkningsgrund för jämförelsen. Storleken på den konstnärliga lärosätesresursen (för vissa lärosäten) framgår också av tabellen. 
 237 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 SOU 2005:48 
  
 Tabell 12.8 Skillnaden i ersättning (kkr) mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet inom de konstnärliga utbildningsområdena som föreslås utgöra det nya ersättnings- området Konstnärligt (exkl. de konstnärliga högskolorna i Stockholm) 
  
 Nuvarande 
  
 Ny 
  
 Differens 
  
 Lärosätes- 
  
 Lärosäte 
  
 ersättning 
  
 ersättning 
  
 Faktor 
  
 ersättning 
  
 resurs 
  
 Summa 
  
 Uppsala universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 1,03 
  
 0 
  
 0 
  
 Lunds universitet 
  
 121 491 
  
 87 538 
  
 0,98 
  
 -33 
  168 
  
 33 168 
  
 0 
  
 Göteborgs universitet 
  
 213 133 
  
 150 462 
  
 0,93 
  
 -58 
  334 
  
 58 334 
  
 0 
  
 Stockholms universitet 
  
 0 
  
 0 
  
 0,88 
  
 0 
  
 0 
  
 Umeå universitet 
  
 64 159 
  
 44 923 
  
 1,00 
  
 -19 
  165 
  
 19 165 
  
 0 
  
 Linköpings universitet 
  
 10 346 
  
 7 692 
  
 1,00 
  
 -2 
  650 
  
 -2 
  650 
  
 Karolinska institutet 
  
 0 
  
 0 
  
 0,99 
  
 0 
  
 0 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 1,04 
  
 0 
  
 0 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 4 759 
  
 3 538 
  
 1,01 
  
 -1 
  236 
  
 -1 
  236 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 78 669 
  
 52 615 
  
 0,95 
  
 -24 
  781 
  
 24 781 
  
 0 
  
 Karlstads universitet 
  
 25 350 
  
 21 538 
  
 0,97 
  
 -3 
  698 
  
 -3 
  698 
  
 Mittuniversitetet 
  
 12 416 
  
 9 231 
  
 0,95 
  
 -3 
  015 
  
 -3 
  015 
  
 Växjö universitet 
  
 19 141 
  
 14 615 
  
 0,88 
  
 -3 
  968 
  
 -3 
  968 
  
 Örebro universitet 
  
 35 697 
  
 30 000 
  
 0,95 
  
 -5 
  389 
  
 -5 
  389 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 1,12 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 0 
  
 0 
  
 0,91 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 15 045 
  
 9 231 
  
 0,94 
  
 -5 
  448 
  
 -5 
  448 
  
 Malmö högskola 
  
 22 562 
  
 11 692 
  
 0,96 
  
 -10 
  484 
  
 -10 
  484 
  
 Mälardalens högskola 
  
 25 221 
  
 17 846 
  
 1,01 
  
 -7 
  447 
  
 -7 
  447 
  
 Högskolan i Borås 
  
 13 657 
  
 10 154 
  
 0,89 
  
 -3 
  120 
  
 -3 
  120 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 9 397 
  
 3 077 
  
 0,96 
  
 -6 
  042 
  
 -6 
  042 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 6 630 
  
 4 615 
  
 1,19 
  
 -2 
  393 
  
 -2 
  393 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 12 416 
  
 9 231 
  
 0,98 
  
 -3 
  122 
  
 -3 
  122 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 0 
  
 0 
  
 0,99 
  
 0 
  
 0 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 3 104 
  
 2 308 
  
 0,97 
  
 -776 
  
 -776 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 12 157 
  
 9 231 
  
 0,95 
  
 -2 
  784 
  
 -2 
  784 
  
 Högskolan i 
  
 Trollhättan/Uddevalla 
  
 0 
  
 0 
  
 0,95 
  
 0 
  
 0 
  
 Idrottshögskolan 
  
 0 
  
 0 
  
 1,03 
  
 0 
  
 0 
  
 Lärarhögskolan 
  
 15 778 
  
 12 308 
  
 0,93 
  
 -3 
  212 
  
 -3 
  212 
  
 Södertörns högskola 
  
 3 104 
  
 2 308 
  
 1,03 
  
 -822 
  
 -822 
  
 Summa 
  
 724 232 
  
 514 153 
  
 -201 
  050 
  
 135 448 
  
 -65 
  602 
  
 Anm: 1. Antalet helårsstudenter (HST) och helårsprestationer (HPR) avser det högsta antal helårsstudenter som respektive lärosäte enligt regleringsbrev får ge under 2005 med konstnärlig ersättningsnivå 
 2. Ersättningsbeloppen till HST och HPR avser 2005. 
 3.Ny  
 ersättning=grundersättning+student-/prestationsrelaterad 
  ersättning+(konstnärlig)lärosätesres. 
  
 4. 
  
 Faktorn ovan relaterar ett lärosätes totala utfall till storleken av lärosätets takbelopp 2005. 
  
 5. 
  
 Differens ersättning = (ny ersättning - nuvarande ersättning) * lärosätets faktor 
  
 6. 
  
 Summa= Differens ersättning+lärosätesresurs 
  
 238 
  
 SOU 2005:48 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 12.2.7 
  
 Sammanfattning 
  
 I nedanstående tabell sammanfattas skillnaderna i ersättning för respektive lärosäte vid en jämförelse mellan det föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet. 
 Av tabell 12.9 framgår förändringen i ersättningsbelopp för samtliga lärosäten utom de konstnärliga högskolorna i Stockholm. För de konstnärliga högskolorna i Stockholm blir ersättningsbeloppen oförändrade (tabell 12.7). 
 I förhållande till nuvarande resurstilldelningssystem erhålles sammantaget ca 65 Mkr mindre i ersättning. Denna minskning är nästan helt och hållet kopplad till det konstnärliga ersättnings- området. Minskningen torde motverkas dels av att begränsningen föreslås tas bort för antalet helårsstudenter (och helårspresta- tioner) som får avräknas inom det konstnärliga ersättningsområdet, dels de bättre möjligheterna att använda sig av det konstnärliga ersättningsområdet vid kursklassificeringen (kapitel 10 och 11). 
 239 
 Konsekvenser för lärosätena SOU 2005:48 
  
 Tabell 12.9 
  
 Sammanfattning av skillnaderna i ersättning (kkr) mellan det 
  
 föreslagna och det nuvarande resurstilldelningssystemet 
  
 U+ 
  
 Idrotts- 
  
 Konst+ 
  
 Idrottslig 
  
 lig läro- 
  
 Konstnärlig 
  
 konstnärlig 
  
 lärosätes- sätes- 
  
 lärosätes- 
  
 lärosätes- 
  
 HS 
  
 NT 
  
 V 
  
 M 
  
 U 
  
 resurs 
  
 resurs 
  
 Konst 
  
 resurs 
  
 resurs 
  
 Summa 
  
 Uppsala universitet 
  
 15 
  
 -331 
  
 106 
  
 -4 
  088 
  
 1 478 
  
 1 478 
  
 0 
  
 0 
  
 -2 
  820 
  
 Lunds universitet 
  
 -5 
  
 -39 
  
 193 
  
 -4 
  771 
  
 437 
  
 437 
  
 -33 
  168 
  
 33 168 
  
 0 
  
 -4 
  186 
  
 Göteborgs universitet 
  
 -20 
  
 -434 
  
 151 
  
 5 162 
  
 309 
  
 309 
  
 -58 
  334 
  
 58 334 
  
 0 
  
 5 169 
  
 Stockholms universitet 
  
 -52 
 -1 
  045 
  
 -37 
  
 -1 
  063 
  
 1 273 
  
 1 273 
  
 0 
  
 0 
  
 -925 
  
 Umeå universitet 
  
 26 
  
 104 
  
 -117 
  
 3 651 
  
 -4 
  690 
  
 -4 
  690 
  
 -19 
  165 
  
 19 165 
  
 0 
  
 -1 
  025 
  
 Linköpings universitet 
  
 0 
  
 763 
  
 114 
  
 -2 
  704 
  
 883 
  
 883 
  
 -2 
  650 
  
 -2 
  650 
  
 -3 
  594 
  
 Karolinska institutet 
  
 7 
  
 71 
  
 -215 
  
 2 627 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 491 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 7 
  
 386 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 393 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 4 
  
 1 376 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -1 
  236 
  
 -1 
  236 
  
 144 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 24 
  
 733 
  
 60 
  
 -453 
  
 513 
  
 513 
  
 -24 
  781 
  
 24 781 
  
 0 
  
 877 
  
 Karlstads universitet 
  
 27 
  
 73 
  
 55 
  
 -1 
  133 
  
 517 
  
 517 
  
 -3 
  698 
  
 -3 
  698 
  
 -4 
  159 
  
 Mittuniversitetet 
  
 22 
  
 -310 
 -142 
  
 -155 
  
 1 088 
  
 1 088 
  
 -3 
  015 
  
 -3 
  015 
  
 -2 
  514 
  
 Växjö universitet 
  
 -6 
  
 -415 
  
 -65 
  
 -273 
  
 -4 
  152 
  
 -4 
  152 
  
 -3 
  968 
  
 -3 
  968 
  
 -8 
  880 
  
 Örebro universitet 
  
 33 
  
 -98 
 -121 
  
 -774 
  
 -15 
  814 
  
 15 814 
  
 0 
  
 -5 
  389 
  
 -5 
  389 
  
 -6 
  349 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 Clark 
  
 32 
  
 75 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 99 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 17 
  
 -284 
  
 -24 
  
 -487 
  
 513 
  
 513 
  
 0 
  
 0 
  
 -264 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 9 
  
 251 
  
 -29 
  
 -299 
  
 951 
  
 951 
  
 -5 
  448 
  
 -5 
  448 
  
 -4 
  565 
  
 Malmö högskola 
  
 -6 
  
 -565 
  
 183 
  
 7 874 
  
 -1 
  251 
  
 -1 
  251 
  
 -10 
  484 
  
 -10 
  484 
  
 -4 
  249 
  
 Mälardalens högskola 
  
 -6 
  
 443 
  
 -89 
  
 -724 
  
 281 
  
 281 
  
 -7 
  447 
  
 -7 
  447 
  
 -7 
  542 
  
 Högskolan i Borås 
  
 3 
  
 57 
  
 -15 
  
 -505 
  
 1 584 
  
 1 584 
  
 -3 
  120 
  
 -3 
  120 
  
 -1 
  995 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 -5 
  
 51 
  
 12 
  
 -429 
  
 -67 
  
 -67 
  
 -6 
  042 
  
 -6 
  042 
  
 -6 
  479 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 -33 
  
 -197 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 3 
  
 -2 
  393 
  
 -2 
  393 
  
 -2 
  619 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 2 
  
 -596 
  
 32 
  
 -494 
  
 313 
  
 313 
  
 -3 
  122 
  
 -3 
  122 
  
 -3 
  866 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 13 
  
 -4 
  
 15 
  
 -82 
  
 -479 
  
 -479 
  
 0 
  
 0 
  
 -539 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 8 
  
 215 
  
 12 
  
 0 
  
 -2 
  116 
  
 -2 
  116 
  
 -776 
  
 -776 
  
 -2 
  657 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 11 
  
 -34 
  
 57 
  
 -696 
  
 0 
  
 0 
  
 -2 
  784 
  
 -2 
  784 
  
 -3 
  445 
  
 Högskolan i 
  
 Trollhättan/Uddevalla 
  
 13 
  
 16 
  
 -181 
  
 -400 
  
 221 
  
 221 
  
 0 
  
 0 
  
 -331 
  
 Idrottshögskolan 
  
 -1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -19 
  534 
  
 19 534 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 -1 
  
 Lärarhögskolan 
  
 5 
  
 80 
  
 0 
  
 0 
  
 2 412 
  
 2 412 
  
 -3 
  212 
  
 -3 
  212 
  
 -715 
  
 Södertörns högskola 
  
 -2 
  
 -93 
  
 -3 
  
 0 
  
 396 
  
 396 
  
 -822 
  
 -822 
  
 -524 
  
 Summa 
  
 101 
  
 205 
  
 27 
  
 -219 
 -34 
  932 
  
 35 348 
  
 416 
  
 -201 
  050 
  
 135 448 
  
 -65 
  602 
  
 -65 
  071 
  
 240 
  
 SOU 2005:48 
  
 Konsekvenser för lärosätena 
  
 Anm 1: 
 HS= Humanistiskt Samhällsvetenskapligt ersättningsområde, 
 NT= Naturvetenskapligt Tekniskt ersättningsområde, 
 V= ersättningsområdet Vård, M= Medicinskt ersättningsområde 
 U= Utbildningsvetenskapligt ersättningsområde, 
 K= Konstnärligt ersättningsområde. 
 Anm 2: 
 Summa = HS+NT+V+M+ (U+Idrottslig lärosätesresurs)+ (Konst+Konstnärlig lärosätesresurs). 
  
 12.3 
  
 Sammanfattning av förslag 
  
 Storleken på respektive lärosätes grundutbildningsanslag bör inte förändras i samband med övergången från det nuvarande till det föreslagna resurstilldelningssystemet. 
  
 Skillnaderna i lärosätenas ersättning (inklusive avräkning) vid övergången från det nuvarande resurstilldelningssystemet till det föreslagna blir små. 
 241 
 13 Övergångsbestämmelser 
 Övergången till ett nytt resurstilldelningssystem kräver vissa övergångsbestämmelser som berör lärosätenas grundutbild- ningsanslag och möjligheter till avräkning, överproduktion, anslagssparande samt rätten till utbildningsområden, den s.k. krysslistan (bilaga till regleringsbrev avseende anslag till universitet och högskolor). 
  
 13.1 
  
 Nivån på lärosätenas grundutbildningsanslag 
  
 Våra förslag bör i övergångsfasen från det nuvarande till det föreslagna resurstilldelningssystemet inte påverka nivån på grundutbildningsanslaget för något lärosäte. Våra förslag handlar inte om omfördelningar mellan lärosäten. Däremot förändras förutsättningarna för lärosätenas ersättningsbelopp (t.ex. genom avräkning) något (se kapitel 12). Denna förändring är dock relativt blygsam för varje lärosäte och bör således inte påverka grundutbildningsanslagets storlek. 
  
 13.2 
  
 Överproduktion i form av tidigare sparade helårsprestationer 
  
 I det nya resurstilldelningssystemet föreslås takbeloppet utgöra 65 procent av helheten (=summan av grundersättning och tak- belopp). 
 Eftersom dagens resurstilldelningssystem inte innehåller någon grundersättning betyder detta att dagens takbelopp utgör 100 procent av motsvarande helhet. De helårsprestationer upp till maximalt 10 procent av föregående års takbelopp som sparats i dagens system (dvs. maximalt tillåten överproduktion som får föras vidare till nästa budgetår) utgår från denna förutsättning. 
 243 
  
 Övergångsbestämmelser 
  
 SOU 2005:48 
  
 När takbeloppet i det föreslagna resurstilldelningssystemet reduceras till 65 procent av helheten måste också värdet av tidigare sparade helårsprestationer inom ramen för den tillåtna överproduk- tionen reduceras till 65 procent vid övergången till det nya resurstilldelningssystemet för att inte asymmetri skall uppstå. Detta innebär att värdet av överproduktionen i relation till respektive takbelopp (i nuvarande respektive föreslaget resurstill- delningssystem) utgör en lika stor andel. Denna övergångsregel är således helt neutral för lärosätena. 
 Exempel: 
 Antag, att ett lärosätes takbelopp (som antages lika med lärosätets grundutbildningsanslag) året innan övergången till det nya resurs- tilldelningssystemet uppgick till 400 Mkr och att lärosätet hade sparade helårsprestationer (överproduktion) till ett värde av 30 Mkr. 
 I det nya resurstilldelningssystemet utgörs grundersättningen av 140 Mkr (35 procent av 400 Mkr) och takbeloppet av 260 Mkr (65 procent av 400 Mkr). Värdet (30 Mkr) av de sparade helårs- prestationerna reduceras således vid övergången till 19,5 Mkr, dvs. 65 procent av det ursprungliga värdet. Värdet av överproduktionen svarar därmed mot samma utbildningsvolym uttryckt i antalet helårsstudenter och helårsprestationer i det nuvarande som i det föreslagna resurstilldelningssystemet. 
 Att denna övergångsregel är helt neutral för lärosätena framgår av att värdet (30 Mkr) av de sparade helårsprestationerna i dagens resurstilldelningssystem utgör 7,5 procent av takbeloppet 400 Mkr, vilket är samma procentsats som 19,5 Mkr utgör av det nya tak- beloppet 260 Mkr. 
  
 13.3 
  
 Anslagssparande 
  
 I det nya resurstilldelningssystemet föreslås takbeloppet utgöra 65 procent av helheten (=summan av grundersättning och tak- belopp). Eftersom dagens resurstilldelningssystem inte innehåller någon grundersättning betyder detta att dagens takbelopp utgör 100 procent av motsvarande helhet. 
 244 
 SOU 2005:48 Övergångsbestämmelser 
 Anslagssparandet för ett lärosäte utgör skillnaden mellan lärosätets takbelopp och utfall ett givet år. Ett anslagssparande definierat på detta sätt är således detsamma som den del av takbeloppet som lärosätet inte kunnat utnyttja och består av outnyttjade helårsstudenter och helårsprestationer. Det maximala anslagssparande som ett lärosäte får föra med sig till kommande år är i dagens system 10 procent av föregående års takbelopp. När ersättningsbeloppen för helårsstudenter och helårsprestationer i 
  
 förhållande 
  
 till nuvarande ersättningsnivåer reduceras 
  
 till 
  
 65 procent 
  
 (genom införandet av en grundersättning 
  
 om 
  
 35 procent) betyder detta att anslagssparandet vid övergången till det nya resurstilldelningssystemet behöver reduceras till 65 procent av det ursprungliga värdet. Annars skulle anslagssparandet svara mot olika utbildningsvolymer (uttryckt i antalet helårsstudenter och helårsprestationer) i det nuvarande som i det föreslagna resurstilldelningssystemet. 
 Exempel 
 Antag, att ett lärosätes takbelopp (som antages lika med lärosätets grundutbildningsanslag) året innan övergången till det nya resurs- tilldelningssystemet uppgick till 400 Mkr och att lärosätet detta år hade ett anslagssparande som uppgick till 30 Mkr. 
 I det nya resurstilldelningssystemet utgörs grundersättningen av 140 Mkr (35 procent av 400 Mkr) och takbeloppet av 260 Mkr (65 procent av 400 Mkr). Värdet (30 Mkr) av anslagssparandet reduceras således vid övergången till 19,5 Mkr, dvs. 65 procent av det ursprungliga värdet. 
 Värdet (30 Mkr) av anslagssparandet i dagens resurstilldelnings- system utgör 7,5 procent av takbeloppet 400 Mkr, vilket är samma procentsats som 19,5 Mkr utgör av det nya takbeloppet 260 Mkr. Anslagssparandet svarar därmed mot samma utbildningsvolym uttryckt i antalet helårsstudenter och helårsprestationer i det nuvarande som i det föreslagna resurstilldelningssystemet. 
 245 
  
 Övergångsbestämmelser 
  
 SOU 2005:48 
  
 13.4 
  
 Avräkning 
  
 Vi föreslår att i det nya resurstilldelningssystemet avräkning får ske enligt delvis nya principer. Årets utfall (exklusive överproduktion i form av sparade helårsprestationer) och som högst kan uppgå till takbeloppet detta år , jämförs med medelvärdet av utfallen (exklu- sive överproduktion i form av sparade helårsprestationer) de tre senaste åren, (inklusive utfallet det aktuella året). 
 Om årets utfall är mindre än medelvärdet av de tre senaste årens utfall erhålles medelvärdet. Annars erhålles årets utfall. 
 Som övergångsregel föreslår vi att den nya avräkningsregeln tillämpas redan första året som det nya resurstilldelningssystemet tillämpas. Detta kan ske om utfallen (exklusive eventuellt utnyttjad överproduktion) under de två sista åren som nuvarande resurstill- delningssystem tillämpas och som således föregår det första året när det nya resurstilldelningssystemet införs reduceras till 65 procent av respektive års utfall. På detta sätt kan medelvärdet för de tre senaste årens utfall bildas på lika premisser och en jämförelse kan göras med utfallet under det första år som det föreslagna resurstilldelningssystemet tillämpas. 
  
 13.5 
  
 Ersättningsområden 
  
 Vi föreslår att dagens 20 utbildningsområden blir 6 ersättnings- områden. 
 De lärosäten som idag har minst ett av utbildningsområdena Humaniora, Juridik, Samhällsvetenskapligt eller Teologiskt utbildningsområde bör i den s.k. krysslistan tilldelas ersättnings- området Humanistiskt Samhällsvetenskapligt. 
 De lärosäten som idag har minst ett av utbildningsområdena Naturvetenskap, Teknik eller Farmaci bör tilldelas ersättnings- området Naturvetenskapligt Tekniskt. 
 De lärosäten som idag har utbildningsområdet vård bör tilldelas ersättningsområdet Vård. 
 De lärosäten som idag har utbildningsområdena Odontologi och Medicin bör tilldelas ersättningsområdet Medicinskt. 
 De lärosäten som idag har utbildningsområdena Undervisning, Övrigt eller Idrott bör tilldelas ersättningsområdet Utbildnings- vetenskapligt. 
 246 
  
 SOU 2005:48 
  
 Övergångsbestämmelser 
  
 De lärosäten som idag har utbildningsområdena Design, Konst, Musik, Opera, Teater, Media, Dans eller Övrigt bör tilldelas Konst- närligt ersättningsområde. 
  
 13.6 
  
 Sammanfattning av förslag 
  
 Nivån på lärosätenas grundutbildningsanslag bör inte förändras vid övergången till det föreslagna resurstilldelningssystemet. 
  
 Värdet av tidigare sparade helårsprestationer inom ramen för den tillåtna överproduktionen (maximalt 10 procent av före- gående års takbelopp) bör utgöra samma andel av takbeloppet i nuvarande respektive föreslaget resurstilldelningssystem. 
  
 Värdet av tidigare tillåtet (maximalt 10 procent av föregående års takbelopp) anslagssparande bör utgöra samma andel av tak- beloppet i nuvarande respektive föreslaget resurstilldelnings- system. 
  
 Den nya avräkningsregeln, som innebär att årets utfall jämförs med de tre senaste årens utfall, används redan första året som det nya resurstilldelningssystemet tillämpas. 
  
 Med utgångspunkt i nuvarande utbildningsområden föreslås också i kapitlet hur de nya ersättningsområdena bör fördelas till respektive lärosäte. 
 247 
  
 14 
  
 Tidpunkt för införandet av ett nytt resurstilldelningssystem 
  
 Utredningens förslag till nytt resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning presenterades  
 2005-05-27. 
  Efter det att utredningens förslag remissbehandlats under hösten 2005 kan regeringen under våren 2006 utarbeta ett slutligt ställningstagande till ett nytt resurstilldelningssystem som kan presenteras i en proposition senare under året. Detta betyder att ett nytt resurs- tilldelningssystem kan gälla fr.o.m. verksamhetsåret 2007. 
 Av nedanstående figur framgår att om ett nytt resurstilldelningssystem sjösätts 2007 så sker det i en period med god tillgång på studerande. Detta skapar goda möjligheter för läro- sätena att dels anpassa sig till det nya resurstilldelningssystemet, dels bygga upp vissa reserver som kan behövas när det presumtiva studerandeantalet minskar efter 2009. 
 Antal  
 19-åringar 
  
 Antal 
 140000 
 130000 
 120000 
 110000 
 100000 
 2007 
 90000 
 80000 
  
 2003 
  
 2006 
  
 2009 
  
 2012 
  
 2015 
  
 2018 
  
 År 
 249 
  
 Tidpunkt för införandet av ett nytt resurstilldelningssystem 
  
 SOU 2005:48 
  
 14.1 
  
 Sammanfattning av förslag 
  
 Förslaget till ett nytt resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning bör tillämpas fr.o.m. verksamhetsåret 2007. 
 250 
 Särskilt yttrande 
 Inledning 
 Resursutredningen har regeringens uppdrag att göra en översyn av resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbild- ningen. Översynen ska svara på frågan om det nuvarande systemet fungerar tillfredsställande. 
 Med utgångspunkt i nämnda översyn kan utredningen föreslå förändringar av resurstilldelningssystemet eller överväga andra åtgärder. Utredningens förslag ska bland annat göra det möjligt att även fortsättningsvis ta hänsyn till studenternas efterfrågan, och bedriva all högskoleverksamhet så effektivt som möjligt. 
 I det nuvarande resurstilldelningssystemets anslagskonstruktion är tilldelningen av hela anslaget prestationsbaserad. Där definieras prestationsbaserad som att ett lärosäte får ersättning i direkt förhållande till hur många studenter det utbildat och hur många högskolepoäng varje student har presterat. 
 Utredningens förslag 
 Resursutredningen föreslår att resurstilldelningssystemet för grundläggande högskoleutbildning förändras. Förslaget innebär att anslaget delas upp i en fast resurs, kallad grundersättning, som utgör 35 procent av anslaget, och en prestationsbaserad resurs som utgör 65 procent av anslaget. Utredningen anser att den fasta resursen, grundersättningen, är prestationsbaserad på längre sikt medan den rörliga delen är prestationsbaserad på kortare sikt – ett år. 
 Utredningens argument för sin definition av begreppet presta- tionsbaserad är att hela anslaget, inklusive grundersättningen, kan prövas av regeringen och sänkas om inte det enskilda lärosätet presterar tillräckligt bra. Tilldelningen av anslaget skulle med andra 
 251 
  
 Särskilt yttrande 
  
 SOU 2005:48 
  
 ord vara prestationsbaserad i den meningen att det hanteras som övriga sak- och förvaltningsanslag på statsbudgeten. Utredningen anger inte något skäl till varför grundersättningen ska vara just 35 procent. 
 Invändningar mot utredningens förslag 
 Översynen visar att nuvarande system bör behållas 
 Mina invändningar mot utredningens förslag grundar sig för det första på det faktum att utredningens översyn visar att nuvarande system fungerar tillfredsställande och har fungerat tillfredsställande under de 12 år det varit i bruk, och att i princip samtliga lärosäten delar den uppfattningen. Översynen borde därmed, menar jag, enligt direktiven föranleda rekommendationen att resurstilldel- ningssystemet bibehålls oförändrat. 
 Utredningens förslag är inte förenligt med resultatstyrning 
 Utredningen för resonemanget att resurstilldelningssystemet visserligen fungerat under de senaste 12 årens omvärldsföränd- ringar; men då det gäller framtidens förändrade omvärld, exempelvis att antalet studenter sjunker, anser utredningen att ett oförändrat system skulle äventyra lärosätenas ekonomiska förut- sättningar. Eftersom lärosätenas ersättning baseras på antalet studenter och deras prestationer skulle, hävdar utredningen, ett minskat antal studenter få en negativ effekt på hur stora kostnader ett lärosäte kan hålla sig med vad gäller exempelvis personal och lokaler. 
 Jag anser inte att utredningen mot bakgrund av det framtids- scenario som målas upp, och som enbart grundar sig på demografiska faktorer, har någon grund för att föreslå sin ändring av resurstilldelningssystemet. Det nuvarande systemet infördes 1993 som en del i mål- och resultatstyrningen av högre utbildning. Det innebär att de anslagna resurserna tilldelas myndigheterna av regeringen för att uppnå vissa resultat, inte för att täcka utgifter. Om man hävdar att mål- och resultatstyrningen av lärosätena är ett väl fungerande system, då kan man svårligen samtidigt vara av uppfattningen att det är en negativ effekt om ett lärosäte måste 
 252 
  
 SOU 2005:48 
  
 Särskilt yttrande 
  
 anpassa sina kostnader, t.ex. personal och lokaler, till det resultat som detsamma uppnår. 
 Grundersättningens storlek har inte analyserats 
 Utredningen menar att införandet av en grundersättning ger läro- sätena större möjlighet att ägna sig åt andra uppgifter än studenterna och deras grundutbildning. Någon analys av varför grundersättningen bör uppgå till just 35 procent saknas. 
 Utredningens förslag leder till sämre effektivitet 
 Slutligen invänder jag mot utredningens förslag till förändring eftersom det riskerar att leda till försämrad effektivitet vilket bland annat står i strid med direktivens krav på att utredningens förslag, eller övervägda åtgärder, ska ge incitament för att all högskoleverksamhet ska bedrivas så effektivt som möjligt. 
 Detta blir extra tydligt i två av utredningens argument för att föreslå ovannämnda förändring av resurstilldelningssystemet: 
  
 1. 
  
 att kunna övervintra kurser som inte bär sina kostnader eftersom de inte attraherar studenter, 
  
 2. 
  
 att kunna bedriva kurser med låg prestationskvot, dvs. kurser som inte bär sina kostnader eftersom studenterna inte presterar några poäng. 
  
 I en situation med begränsade resurser är det inte möjligt att ur effektivitetssynpunkt motivera en förändring som leder till minskad effektivitet och därmed ökade kostnader. De båda argumenten ovan är närmast skolexempel på ineffektivitet i förbrukning av begränsade, i detta fall offentliga, resurser. Om en kurs inte har några studenter eller om de registrerade studenterna inte presterar några poäng, då har resurser satsats på en verksamhet som gett ett klent resultat. Om samma resurser i stället satsas på en verksamhet som attraherar fler studenter vilka presterar sina poäng, då har samma resurser gett ett bättre resultat än i det första exemplet. 
 253 
  
 Särskilt yttrande 
  
 SOU 2005:48 
  
 Avslutande synpunkter 
 Min samlade bedömning är att utredningens förslag vare sig tjänar regeringen, studenterna eller skattebetalarna. Statens och sam- hällets intressen ligger i den rakt motsatta riktningen. De föränd- ringar utredningen föreslår kan bara gagna dem som vill behålla friheten att själv styra över sin verksamhet, men inte axla ansvaret att genom ständiga omprioriteringar förnya och utveckla den högre utbildningen. 
 254 
 Referenser 
 Avgiftsförordning 1992:191 
 Ds 1992:1, Fria universitet och högskolor 
 Ds 1993:9, Hearing om resursberedningens betänkande 
 (SOU 1993:3) och PM om avveckling av kårobligatoriet Ds 2004:2 Högre utbildning i utveckling 
 Higher Education Funding Council for England, 2003, Develo- ping the funding method for teaching from  
 2004-05 
  – Consultation, Hefce 2003/42 
 Higher Education Funding Council for England, 2003, Funding higher education in England, Hefce 2003/29 
 Higher Education Funding Council for England, 2004, Funding method for teaching from  
 2004-05 
  – Outcomes of consultation, Hefce 2004/24 
 Grundläggande högskoleutbildning, utbildningsutskottets be- tänkande 1992/93:UbU14 
 Högskolelag 1992:1434 
 Högskoleverket, 2004, Arbetsmarknad och högskoleutbildning 2004, Högskoleverkets rapportserie 2004:36 R 
 Högskoleverket, 1998, En utmärkt möjlighet att byta karriär,  
 NT-SVUX-satsningen 
  – vad blev det av den? Högskoleverkets rapportserie 1998:5 R 
 Högskoleverket, 2004, Hur har det gått? Högskoleverkets rapportserie 2004:12 R 
 Högskoleverket, Hur styrs den svenska högskolan? – Varför ser styrsystemet ut som det gör?, Högskoleverkets skriftserie 1998:4 S 
 Högskoleverket, Högskola och arbetsmarknad i England, Finland och Frankrike, Högskoleverkets rapportserie 2005:8 R 
 Högskoleverket 2003, Klassificering av kurser – ett regerings- uppdrag 
 Högskoleverket,  
 NU-databasen 
  Högskoleverket, Årsrapporter 
 255 
  
 Referenser 
  
 SOU 2005:48 
  
 Högskoleverket, 2004, Skillnader i kursklassificering spelar en liten roll för lärosätenas möjligheter att nå sina takbelopp, 
 Högskoleverket  
 2004-11-22 
  
 Högskoleverket, 1997, Uppföljning av resurstilldelningssystemet för grundläggande högskoleutbildning – ett regeringsuppdrag Hög- skoleverkets rapportserie 1997:27 R 
 Högskoleverket och Centrala studiestödsnämnden, 2003, 
 Uppföljning av en särskild utbildningssatsning på  
 NT-utbildningar 
 (NT-SVUX) 
  
 Högskoleverket, 2003, Vilka är studenterna och vad tycker de? 
 Högskoleverket 2003, Arbetsrapport nr 7 
 Ministry of Education, 2004, Management and Steering of Higher Education in Finland, Publications of the Ministry of Education, Finland 2004:20 
 Ministry of Education, 2004, Universitetsstatistik 2003, Publi- cations of the Ministry of Education, Finland 2004:24 
 Ministry of Education, 2004, Utbildning och forskning 2003 2008, Publications of the Ministry of Education, Finland 2004:7 
 NIFU STEP, 2004, Styrning og ledelse av høyere utdannings- institusjoner, Skriftserie 10/2004 
 OECD, 2003, Education Policy Analysis 
 OECD, 2004, On the Edge: Securing a Sustainable Future for Higher Education 
 OECD, 2004, Survey of higher education system 
 OECD, 2004, Financial management and governance in HEIS: Netherlands 
 Prop. 1992/93:1, Frihet för kvalitet 
 Prop. 1992/93:169, Högre utbildning för ökad kompetens Prop. 1992/93:170, Forskning för kunskap och kompetens 
 Prop. 1993/94:177, Utbildning och forskning. Kvalitet och kon- kurrenskraft 
 Regleringsbrev för budgetåren 1994/95 2005. 
 Riksdagens revisorer 2000/01:04, Resursanvändning inom hög- skolans utbildning 
 RRV 1194:17, Pengar till högskolans grundutbildning 
 RRV 2003:13, Resursstyrning inom högskolan - hur hanterar hög- skolorna en vikande efterfrågan? 
 SCB statistik 
 SFS 1992:1434, Högskoleförordningen 
 SOU 1992:1, Frihet ansvar kompetens 
 256 
  
 SOU 2005:48 
  
 Referenser 
  
 SOU 1992:44, Resurser för högskolans grundutbildning SOU 1993:3, Ersättning för kvalitet och effektivitet SOU 1996:21, Reform och förändring 
 SOU 2000:82, Högskolans styrning 
 SULF 2002, XXIV Utbildning Utbyggnad Urholkning 
 Utbildningsutskottets betänkande 1992/93:UbU14, Grund- läggande högskoleutbildning 
 VHS Antagning, Sökande antagna antagningspoäng,  
 1992/93-2003/04 
  
 257 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Resurstilldelningssystemet för grund- 
  
 Dir. 
  
 läggande högskoleutbildning (U 2004:03) 
  
 2004:49 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 22 september 2004 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av resurstilldelningssystemet för den grundläggande högskoleutbild- ningen. 
 Utifrån denna översyn skall utredaren föreslå eventuella förändringar av systemet. Utgångspunkten för uppdraget skall vara att åstadkomma ett resurstilldelningssystem som möjliggör ett utbildningsutbud med hög kvalitet som efterfrågas av studenter och arbetsmarknaden. 
 Bakgrund 
 De senaste sex åren har utbyggnaden av högskoleutbildningen varit mycket omfattande. Utbyggnaden är ett viktigt led i att möta de olika krav som samhällslivet i Sverige och i Europa och den globala utvecklingen i övrigt ställer. I den utbyggnad av högskolan som på regeringens initiativ startade 1997 har tyngdpunkten legat på naturvetenskap och teknik, där arbetsmarknadens behov bedömts vara särskilt stort. Satsningen har varit framgångsrik och andelen studerande inom naturvetenskap och teknik har ökat. Från och med 2000 avtog ökningen jämfört med vad som var planerat av antalet studerande inom naturvetenskap och teknik på grund av lägre efterfrågan från de studerande. 
 Det nuvarande resurstilldelningssystemet tillkom med anledning av propositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169, bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363). Resurstill- delningssystemet var en del av den reform som trädde i kraft den 1 juli 1993 och som innebar en kraftig decentralisering av ansvaret 
 259 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:48 
  
 för beslut om bl.a. studieorganisation och utbildningsutbud till varje enskilt lärosäte. Riksdagen och regeringen fastställer mål och ramar för högskolans verksamhet. 
 Tilldelningen av resurser till lärosätena grundas på de resultat som lärosätena uppnår. Med resultat avses här antal helårsstudenter och helårsprestationer. Enligt regleringsbrevet för budgetåret 2004 avseende anslag till universitet och högskolor m.m. avses med helårsstudent antalet studenter som har påbörjat studier på en kurs multiplicerat med kursens poäng dividerat med 40, och med helårsprestation avses antalet godkända poäng på en kurs eller delkurs dividerat med 40. I regleringsbrev beslutas årligen om ersättningsbelopp för helårsstudent respektive helårsprestation. Beloppen differentieras för olika utbildningsområden, men samma ersättning gäller för samtliga lärosäten inom ett och samma utbildningsområde. Grundtanken inför utformandet av resurstill- delningssystemet var att universiteten och högskolorna skulle anpassa utbildningsutbudet efter studenternas efterfrågan. De senaste åren har dock en förskjutning skett mot att utbildningsutbudet skall anpassas till såväl arbetsmarknadens behov som studenternas efterfrågan. 
 Lärosätena skall genomföra verksamheten inom givna ramar och skall besluta om bl.a. principer för den interna fördelningen av resurser, den årliga budgeten och uppföljningen av densamma. Lärosätena skall vidare besluta om utbildningsutbudet inklusive dimensioneringen inom grundutbildningen, lokalförsörjningen och anskaffningen av anläggningstillgångar. Det innebär att lärosätena har stora möjligheter att använda och fördela resurserna på ett sätt som garanterar att utbildningen håller hög kvalitet och att resurserna används effektivt. 
 Effekter av nuvarande resurstilldelningssystem 
 Resurstilldelningen är en viktig del av styrningen av universiteten och högskolorna. Grundprincipen vid införandet av nuvarande resurstilldelningssystem var att lärosätena förväntades anpassa utbudet till studenternas efterfrågan. Om lärosätena erbjuder den utbildning som efterfrågas av studenterna och samtidigt erbjuder undervisning och stöd så att studenterna klarar sina studier, innebär detta en större möjlighet för ett lärosäte att få tillgång till anslagsmedel inom tilldelat takbelopp. 
 260 
  
 SOU 2005:48 
  
 Bilaga 1 
  
 Ett resurstilldelningssystem som baseras på såväl antalet helårsstudenter som studenternas prestationer kan dock vara svårt att kombinera med kravet på att utbildningsutbudet skall anpassas till arbetsmarknadens behov. Om studenterna inte efterfrågar sådan utbildning, kan effekten bli att lärosätets intäkter minskar. Konsekvensen kan bli att verksamheten vid lärosätet inte genererar några intäkter men väl fortsatta kostnader. Långsiktighet i planeringen försvåras av att resurser uteblir. 
 Problemet har uppmärksammats av Riksrevisionsverket (RRV) i rapporten Resursstyrning inom högskolan - hur hanterar högskolorna en vikande efterfrågan (RRV 2003:13). RRV konstaterar att regeringens styrsignaler till lärosätena är otydliga och att resurstilldelningssystemet innehåller starka incitament för lärosätena att såväl öka antalet studenter som godkänna studenternas studieresultat. Vidare konstaterar RRV att lärosätena har begränsade möjligheter att dämpa de ekonomiska effekterna av studenternas minskade efterfrågan. 
 Regeringsuppdrag till Högskoleverket 
 För att åstadkomma en utbildningsplanering som medger en bättre anpassning av utbildningsutbudet till arbetsmarknadens behov har regeringen denna dag beslutat att ge Högskoleverket ett särskilt uppdrag (dnr. U2004/1426/UH). Högskoleverket skall enligt uppdraget lämna underlag för lärosätenas planering av utbildningsutbudet samt underlag för regeringens utbildningsuppdrag till universitet och högskolor. 
 Behovet av en utredning 
 Högskoleutbildning skall, utifrån den vetenskapliga utvecklingen, förse samhället med utbildade personer på såväl kort som lång sikt. Resurstilldelningssystemet skall möjliggöra ett utbildningsutbud med hög kvalitet som efterfrågas av studenter och arbetsmarknad. Resurstilldelningssystemet skall tillgodose lärosätenas behov av långsiktighet i planeringen så att de ekonomiska effekterna av en förändrad efterfrågan av studenter blir hanterbara. 
 Resurstilldelningssystemet bör vidare möjliggöra att de samlade grundutbildningsresurserna utnyttjas bättre och att nuvarande 
 261 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:48 
  
 brister i effektiviteten, t.ex. "dubbeletablering" av vissa utbildningar i en region, minskar. 
 Mot ovanstående bakgrund behöver en översyn av resurstilldelningssystemet göras för att dels se över om nuvarande system tillgodoser dessa behov, dels eventuellt föreslå förändringar. 
 Uppdraget 
 Utredaren skall göra en översyn av om nuvarande resurstilldelningssystem för den grundläggande högskoleutbildningen fungerar tillfredsställande, när samtidigt större hänsyn har tagits till att anpassa lärosätenas utbildningsutbud till arbetsmarknadens behov under de senaste åren. 
 Utredaren skall utifrån denna översyn föreslå eventuella förändringar av resurstilldelningssystemet eller överväga andra åtgärder som ger möjlighet att 
 bedriva utbildning av hög kvalitet, 
 ta fortsatt hänsyn till studenternas efterfrågan, 
 tillgodose arbetsmarknadens behov på såväl kort som lång sikt, 
 tillgodose lärosätenas behov av stabila ekonomiska förutsättningar, 
 bedriva utbildningssamverkan mellan universitet och högskolor t.ex. genom distansutbildning, och 
 ge incitament för att all högskoleverksamhet skall bedrivas så effektivt som möjligt, såväl för det enskilda lärosätet som totalt för landet. 
 Utredaren skall beakta att resurstilldelningssystemet skall vara tydligt, förutsägbart samt lätt att genomskåda även om dimensioneringen förändras över tid. Utredaren bör inhämta kunskap om utvecklingen av resurstilldelningssystem i några jämförbara länder. 
 262 
  
 SOU 2005:48 
  
 Bilaga 1 
  
 Arbetsformer och redovisning av uppdraget 
 Utredningsarbetet skall bedrivas efter samråd med universitet och högskolor. 
 Uppdraget skall vara slutfört och redovisas senast den 15 mars 2005. 
 (Utbildningsdepartementet) 
 263 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till utredningen om 
  
 Dir. 
  
 resurstilldelningssystemet för grund- 
  
 2004:49 
  
 läggande högskoleutbildning U 2004:03) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 17 februari 2005. 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 22 april 2004 har chefen för dåvarande Utbildningsdepartementet tillkallat en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av resurstill- delningssystemet för den grundläggande högskoleutbildningen (dir. 2004:49). Utredningen skall enligt direktiven redovisa sitt uppdrag senast den 15 mars 2005. 
 Utredningstiden förlängs, vilket innebär att uppdraget skall redovisas senast den 27 maj 2005. 
 (Utbildnings- och kulturdepartementet) 
 265 
 Bilaga 4 
 Deltagare vid idéseminarier och informationsmöten 
 Idéseminarier 
 Umeå universitet  
 2004-11-04 
  
 Watson 
  
 Nicholson 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 Jones 
  
 Planeringschef 
  
 Umeå universitet 
  
 Lopez 
  
 Ekonomichef 
  
 Umeå universitet 
  
 Norman 
  
 Ekonomi- och planeringschef 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 Travis 
  
 Chef UFB 
  
 Mitthögskolan 
  
 Dramatiska institutet  
 2004-11-10 
  
 Garcia 
  
 Prorektor 
  
 Konsthögskolan 
  
 Hall 
  
 Administrativ chef 
  
 Konsthögskolan 
  
 Fisher 
  
 Nichols 
  
 Musikhögskolan 
  
 Hanson 
  
 Förvaltningschef 
  
 Musikhögskolan 
  
 Kari Sylwan 
  
 Nichols 
  
 Danshögskolan 
  
 Ball 
  
 Administrativ chef 
  
 Danshögskolan 
  
 Sullivan 
  
 Nichols 
  
 Teaterhögskolan 
  
 Anderson 
  
 Förvaltningschef 
  
 Teaterhögskolan 
  
 Silva 
  
 Nichols 
  
 Dramatiska institutet 
  
 Bell 
  
 Förvaltningschef 
  
 Dramatiska institutet 
  
 Copeland 
  Olson 
  
 Nichols 
  
 Operahögskolan 
  
 White 
  
 Administrativ chef 
  
 Operahögskolan 
  
 Taylor 
  
 Nichols 
  
 Konstfack 
  
 Clark 
  
 Ekonomichef 
  
 Konstfack 
  
 Dimiter Perniklijski 
  
 Förvaltningschef 
  
 Idrottshögskolan 
  
 Romero 
  
 Ekonomichef 
  
 Idrottshögskolan 
  
 269 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2005:48 
  
 Stockholms universitet  
 2004-11-10 
  
 Barry 
  
 Planeringschef 
  
 Uppsala universitet 
  
 Kline 
  
 Avdelningsdirektör Planering 
  
 Uppsala universitet 
  
 och Utredning 
  
 Murphy 
  
 Förvaltningschef 
  
 Lärarhögskolan 
  
 Christian 
  
 Nichols 
  
 Stockholms universitet 
  
 Wright 
  
 Förvaltningschef 
  
 Stockholms universitet 
  
 Medina 
  
 Tf prorektor 
  
 Mälardalens högskola 
  
 Green 
  
 Controller 
  
 Karolinska Institutet 
  
 Ankarcrona 
  
 Patel 
  
 Planeringschef 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 Galvan 
  
 Nichols 
  
 Södertörns högskola 
  
 Meyer 
  
 Prorektor 
  
 Kungliga Tekniska 
  
 högskolan 
  
 Williams 
  
 Planeringschef 
  
 Högskolan i iGävle 
  
 Larson 
  
 Planeringschef 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 Lunds universitet  
 2004-11-22 
  
 Watson 
  
 Förvaltningschef 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 May 
  
 Ekonomichef 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 Mendez 
  
 Nichols 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 Cooper 
  
 Förvaltningschef 
  
 Blekinge Tekn. Högskola 
  
 Gonzalez 
  
 Nichols 
  
 Malmö högskola 
  
 Smith 
  
 Förvaltningschef 
  
 Malmö högskola 
  
 Freeman 
  
 Universitetsdirektör 
  
 Lunds universitet 
  
 Gutierrez 
  
 Planeringschef 
  
 Lunds universitet 
  
 Richard 
  
 Universitetsdirektör 
  
 Växjö universitet 
  
 Göteborgs universitet  
 2004-11-23 
  
 Clark 
  
 Nicholson för 
  
 Högskolan i 
  
 grundutbildning 
  
 Trollhättan/Uddevalla 
  
 Fisher 
  
 Förvaltningschef 
  
 Högskolan i 
  
 Trollhättan/Uddevalla 
  
 Cooper 
  
 Nicholson 
  
 Högskolan i 
  
 Trollhättan/Uddevalla 
  
 Klein 
  
 Avd.dir. Omvärldsanalys och 
  
 Chalmers tekniska 
  
 Utveckling 
  
 högskola 
  
 Glover 
  
 Nichols 
  
 Göteborgs universitet 
  
 270 
  
 SOU 2005:48 Bilaga 4 
  
 Berry 
  
 Planeringsdirektör 
  
 Göteborgs universitet 
  
 Oliver 
  
 Prorektor 
  
 Göteborgs universitet 
  
 Romero 
  
 Högskolerektor Konstnärliga 
  
 Göteborgs universitet 
  
 fakultetsnämnden 
  
 Baxter 
  
 Nichols 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 Miranda 
  
 Ekonomichef 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 Robinson 
  
 Administrativ chef 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 Taylor 
  Joseph 
  
 Ekonomichef/controller 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 Baker Klintberg 
  
 Övergripande planering 
  
 Malmö högskola 
  
 Mckinney 
  
 Rektors rådgivare 
  
 Högskolan i Borås 
  
 Informationsmöten 
  
 Dramatiska institutet  
 2005-02-22 
  
 Newman 
  Thompson 
  
 Utbildningschef 
  
 Musikhögskolan 
  
 Bruce 
  
 Controller 
  
 Musikhögskolan 
  
 Kari Sylwan 
  
 Nichols 
  
 Danshögskolan 
  
 Ball 
  
 Administrativ chef 
  
 Danshögskolan 
  
 Sullivan 
  
 Nichols 
  
 Teaterhögskolan 
  
 Anderson 
  
 Förvaltningschef 
  
 Teaterhögskolan 
  
 Bell 
  
 Förvaltningschef 
  
 Dramatiska Institutet 
  
 Kelley 
  
 Ekonomichef 
  
 Dramatiska Institutet 
  
 Copeland 
  Olson 
  
 Nichols 
  
 Operahögskolan 
  
 White 
  
 Administrativ chef 
  
 Operahögskolan 
  
 Clark 
  
 Ekonomichef 
  
 Konstfack 
  
 Dimiter Perniklijski 
  
 Förvaltningschef 
  
 Idrottshögskolan 
  
 Romero 
  
 Ekonomichef 
  
 Idrottshögskolan 
  
 Garcia 
  
 Prorektor 
  
 Konsthögskolan 
  
 Hall 
  
 Administrativ chef 
  
 Konsthögskolan 
  
 Black 
  
 Sveriges förenade 
  
 studentkårer 
  
 Stockholms universitet  
 2005-02-22 
  
 Barry 
  
 Planeringschef 
  
 Uppsala universitet 
  
 Kline 
  
 Avdelningsdirektör 
  
 Uppsala universitet 
  
 Planering och Utveckling 
  
 Murphy 
  
 Förvaltningschef 
  
 Lärarhögskolan 
  
 Christian 
  
 Nichols 
  
 Stockholms universitet 
  
 Wright 
  
 Förvaltningschef 
  
 Stockholms universitet 
  
 271 
 Bilaga 4 SOU 2005:48 
  
 Green 
  
 Controller 
  
 Karolinska Institutet 
  
 Ankarcrona 
  
 Ryan 
  
 Little för utbildning 
  
 Karolinska Institutet 
  
 Simmons 
  
 Nichols 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 Patel 
  
 Planeringschef 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 Rodriguez 
  
 Förvaltningschef 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 Duncan 
  
 Little Hum/Sam/Vård 
  
 Mälardalens högskola 
  
 Williams 
  
 BatesTekn 
  
 Mälardalens högskola 
  
 Davis 
  
 Planeringschef 
  
 Södertörns högskola 
  
 Lewis 
  
 Administrativ direktör 
  
 Södertörns högskola 
  
 Gomez 
  
 Kanslichef 
  
 Linköpings universitet 
  
 Dyer 
  
 Ekonomi- och planeringschef 
  
 Örebro universitet 
  
 Frank 
  
 Little 
  
 Örebro universitet 
  
 Arlanda  
 2005-02-23 
  
 Jones 
  
 Planeringschef 
  
 Umeå universitet 
  
 Lopez 
  
 Ekonomichef, Planeringsavd. 
  
 Umeå universitet 
  
 Johns 
  
 Nichols 
  
 Mittuniversitetet 
  
 Petersen 
  
 Chef utb.- o forskn.enh. 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 Norman 
  
 Ekonomi- och plan.chef 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 Meyer 
  
 Prorektor 
  
 Kungliga Tekniska 
  
 högskolan 
  
 Contreras 
  
 Rektors planeringsenhet 
  
 Kungliga Tekniska 
  
 högskolan 
  
 Lunds universitet  
 2005-03-02 
  
 Freeman 
  
 Univ.dir. 
  
 Lunds universitet 
  
 Gutierrez 
  
 Planeringschef 
  
 Lunds universitet 
  
 Bailey 
  
 Nichols 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 Reed 
  
 Bitr. förvaltningschef 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 Watson 
  
 Förvaltningschef 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 May 
  
 Ekonomichef 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 Cohen 
  
 Universitetsdirektör 
  
 Växjö universitet 
  
 Gonzalez 
  
 Nichols 
  
 Malmö högskola 
  
 Smith 
  
 Förvaltningschef 
  
 Malmö högskola 
  
 Jordan 
  
 Vice ordförande 
  
 Sveriges förenade 
  
 studentkårer 
  
 272 
  
 SOU 2005:48 
  
 Bilaga 4 
  
 Göteborgs universitet  
 2005-03-03 
  
 Freeman 
  
 Nichols 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 Greene 
  
 Planeringschef 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 Clark 
  
 Nicholson för utbildning 
  
 Högskolan i 
  
 Trollhättan/Uddevalla 
  
 Fisher 
  
 Förvaltningschef 
  
 Högskolan i 
  
 Trollhättan/Uddevalla 
  
 Mckinney 
  
 Rektors rådgivare 
  
 Högskolan i Borås 
  
 Cobb 
  
 Tf ekonomichef 
  
 Högskolan i Borås 
  
 Baxter 
  
 Nichols 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 Wyatt 
  
 Ekonomichef 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 Klein 
  
 Roberts. direktör 
  
 Chalmers tekniska 
  
 högskola 
  
 Taylor 
  Joseph 
  
 Ekonomichef 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 Moore 
  
 Prorektor 
  
 Karlstads universitet 
  
 Kaufman 
  
 Controller 
  
 Karlstads universitet 
  
 Oliver 
  
 Prorektor 
  
 Göteborgs universitet 
  
 Berry 
  
 Planeringsdirektör 
  
 Göteborgs universitet 
  
 273 
 Bilaga 5 
 Förkortningar av lärosätenas namn 
  
 Lärosäte 
  
 Förkortning 
  
 Uppsala universitet 
  
 UU 
  
 Lunds universitet 
  
 LU 
  
 Göteborgs universitet 
  
 GU 
  
 Stockholms universitet 
  
 SU 
  
 Umeå universitet 
  
 UmU 
  
 Linköpings universitet 
  
 LiU 
  
 Karolinska institutet 
  
 KI 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 KTH 
  
 Chalmers tekniska högskola AB 
  
 CTH 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 LTU 
  
 Karlstads universitet 
  
 KAU 
  
 Växjö universitet 
  
 VXU 
  
 Örebro universitet 
  
 ÖU 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 BTH 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 HJ 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 HK 
  
 Malmö högskola 
  
 MAH 
  
 Mitthögskolan/Mittuniversitetet 
  
 MiU 
  
 Mälardalens högskola 
  
 MdH 
  
 Högskolan i Borås 
  
 HB 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 HDa 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 HG 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 HiG 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 HH 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 HKr 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 HS 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 HTU 
  
 Lärarhögskolan 
  
 LHS 
  
 275 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:48 
  
 Lärosäte 
  
 Förkortning 
  
 Södertörns högskola 
  
 SH 
  
 Danshögskolan 
  
 DH 
  
 Dramatiska institutet 
  
 DI 
  
 Konstfack 
  
 KF 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 KKH 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 KMH 
  
 Operahögskolan 
  
 OH 
  
 Teaterhögskolan 
  
 TH 
  
 Idrottshögskolan 
  
 Bryant 
  
 276 
 Bilaga 6 
 Utbildningsprofiler för universitet och högskolor. Registrerade helårsstudenter budgetåret 1994/95, 1999 och 2003. 
 Källa: Högskoleverkets årsrapporter 
 Konstnärliga utbildningar och idrott har samlats under gemensam rubrik 
  
 Riket totalt 
  
 Antal helårsstudenter 
  
 Utbildningsområdenas relativa andel 
  
 (inkl. vårdhögskolor, enskilda 
  
 utbildningsanordnare, SLU) 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 Humanistiskt och teologiskt 
  
 36 172 
  
 36 402 
  
 42 543 
  
 16% 
  
 15% 
  
 14% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 60 357 
  
 66 818 
  
 81 230 
  
 27% 
  
 27% 
  
 27% 
  
 Juridiskt 
  
 9 552 
  
 9 591 
  
 11 798 
  
 4% 
  
 4% 
  
 4% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 26 509 
  
 37 454 
  
 35 585 
  
 12% 
  
 15% 
  
 12% 
  
 Tekniskt 
  
 33 453 
  
 47 127 
  
 55 109 
  
 15% 
  
 19% 
  
 18% 
  
 Farmaceutiskt 
  
 890 
  
 1 217 
  
 987 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Vård 
  
 22 318 
  
 19 102 
  
 22 081 
  
 10% 
  
 8% 
  
 7% 
  
 Medicinskt och odontologiskt 
  
 7 865 
  
 9 643 
  
 13 455 
  
 4% 
  
 4% 
  
 4% 
  
 Undervisningsområdet 
  
 13 798 
  
 13 613 
  
 24 342 
  
 6% 
  
 5% 
  
 8% 
  
 Övrigt 
  
 4 954 
  
 5 094 
  
 6 119 
  
 2% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Konst, Idrott m.m. 
  
 4 299 
  
 4 495 
  
 6 449 
  
 2% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Summa 
  
 220 167 
  
 250 556 
  
 299 748 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Lärosäte 
  
 Antal helårsstudenter 
  
 Utbildningsområdenas relativa andel 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 Uppsala universitet 
  
 Humanistiskt och teologiskt 
  
 5 127 
  
 4 048 
  
 4 568 
  
 27% 
  
 22% 
  
 22% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 4 856 
  
 3 622 
  
 4 687 
  
 25% 
  
 20% 
  
 23% 
  
 Juridiskt 
  
 1 606 
  
 1 471 
  
 1 670 
  
 8% 
  
 8% 
  
 8% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 2 632 
  
 2 791 
  
 3 025 
  
 14% 
  
 15% 
  
 15% 
  
 Tekniskt 
  
 1 650 
  
 1 960 
  
 1 922 
  
 9% 
  
 11% 
  
 9% 
  
 Farmaceutiskt 
  
 890 
  
 1 217 
  
 914 
  
 5% 
  
 7% 
  
 4% 
  
 Vård 
  
 107 
  
 1 136 
  
 866 
  
 1% 
  
 6% 
  
 4% 
  
 Medicinskt 
  
 929 
  
 945 
  
 1 278 
  
 5% 
  
 5% 
  
 6% 
  
 Undervisning 
  
 1 136 
  
 1 046 
  
 1 428 
  
 6% 
  
 6% 
  
 7% 
  
 Övrigt 
  
 159 
  
 146 
  
 301 
  
 1% 
  
 1% 
  
 1% 
  
 Summa 
  
 19 092 
  
 18 382 
  
 20 659 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Lunds universitet 
  
 Humanistiskt och teologiskt 
  
 5 611 
  
 4 891 
  
 5 057 
  
 21% 
  
 21% 
  
 19% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 7 628 
  
 6 638 
  
 8 540 
  
 29% 
  
 28% 
  
 32% 
  
 Juridiskt 
  
 2 171 
  
 2 016 
  
 2 016 
  
 8% 
  
 9% 
  
 7% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 2 187 
  
 2 106 
  
 2 209 
  
 8% 
  
 9% 
  
 8% 
  
 Tekniskt 
  
 4 449 
  
 4 419 
  
 5 287 
  
 17% 
  
 19% 
  
 20% 
  
 Vård 
  
 514 
  
 1 440 
  
 1 455 
  
 2% 
  
 6% 
  
 5% 
  
 Medicinskt och odontologiskt 
  
 1 551 
  
 1 352 
  
 1 560 
  
 6% 
  
 6% 
  
 6% 
  
 277 
  
 Bilaga 6 SOU 2005:48 
  
 Lärosäte 
  
 Antal helårsstudenter 
  
 Utbildningsområdenas relativa andel 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 Undervisning 
  
 1 720 
  
 44 
  
 52 
  
 6% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Övrigt 
  
 366 
  
 100 
  
 194 
  
 1% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 Konst m.m. 
  
 427 
  
 538 
  
 643 
  
 2% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Summa 
  
 26 624 
  
 23 544 
  
 27 013 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Göteborgs universitet 
  
 Humanistiskt och teologiskt 
  
 5 116 
  
 4 176 
  
 5 231 
  
 23% 
  
 19% 
  
 20% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 7 491 
  
 6 812 
  
 7 440 
  
 35% 
  
 31% 
  
 28% 
  
 Juridiskt 
  
 850 
  
 709 
  
 822 
  
 4% 
  
 3% 
  
 3% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 2 791 
  
 3 957 
  
 4 355 
  
 13% 
  
 18% 
  
 17% 
  
 Vård 
  
 318 
  
 1 721 
  
 1 725 
  
 1% 
  
 8% 
  
 7% 
  
 Medicinskt och odontologiskt 
  
 1 223 
  
 1 296 
  
 1 912 
  
 6% 
  
 6% 
  
 7% 
  
 Undervisning 
  
 2 079 
  
 1 754 
  
 3 034 
  
 10% 
  
 8% 
  
 12% 
  
 Övrigt 
  
 1 005 
  
 557 
  
 344 
  
 5% 
  
 3% 
  
 1% 
  
 Konst, idrott m.m. 
  
 735 
  
 851 
  
 1 251 
  
 3% 
  
 4% 
  
 5% 
  
 Summa 
  
 21 608 
  
 21 833 
  
 26 114 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Stockholms universitet 
  
 Humanistiskt 
  
 7 089 
  
 6 221 
  
 7 410 
  
 33% 
  
 29% 
  
 30% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 8 496 
  
 7 915 
  
 8 862 
  
 40% 
  
 37% 
  
 36% 
  
 Juridiskt 
  
 2 407 
  
 2 446 
  
 2 761 
  
 11% 
  
 11% 
  
 11% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 1 925 
  
 2 623 
  
 2 595 
  
 9% 
  
 12% 
  
 11% 
  
 Tekniskt 
  
 660 
  
 1 138 
  
 1 273 
  
 3% 
  
 5% 
  
 5% 
  
 Vård 
  
 136 
  
 170 
  
 393 
  
 1% 
  
 1% 
  
 2% 
  
 Medicinskt 
  
 90 
  
 391 
  
 454 
  
 0% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Undervisning 
  
 0 
  
 0 
  
 228 
  
 0% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 Övrigt 
  
 224 
  
 503 
  
 656 
  
 1% 
  
 2% 
  
 3% 
  
 Konst m.m. 
  
 171 
  
 0 
  
 0 
  
 1% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Summa 
  
 21 198 
  
 21 407 
  
 24 632 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Umeå universitet 
  
 Humanistiskt 
  
 2 729 
  
 2 681 
  
 2 315 
  
 21% 
  
 17% 
  
 14% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 3 628 
  
 3 956 
  
 4 612 
  
 29% 
  
 26% 
  
 28% 
  
 Juridiskt 
  
 212 
  
 254 
  
 247 
  
 2% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 2 356 
  
 2 588 
  
 2 109 
  
 19% 
  
 17% 
  
 13% 
  
 Tekniskt 
  
 749 
  
 1 528 
  
 1 714 
  
 6% 
  
 10% 
  
 10% 
  
 Vård 
  
 568 
  
 1 593 
  
 1 942 
  
 4% 
  
 10% 
  
 12% 
  
 Medicinskt och odontologiskt 
  
 1 036 
  
 1 168 
  
 1 304 
  
 8% 
  
 8% 
  
 8% 
  
 Undervisning 
  
 970 
  
 1 085 
  
 1 378 
  
 8% 
  
 7% 
  
 8% 
  
 Övrigt 
  
 304 
  
 285 
  
 393 
  
 2% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Konst, idrott m.m. 
  
 164 
  
 251 
  
 334 
  
 1% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Summa 
  
 12 716 
  
 15 389 
  
 16 348 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Linköpings universitet 
  
 Humanistiskt och teologiskt 
  
 1 782 
  
 1 814 
  
 1 795 
  
 16% 
  
 12% 
  
 10% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 2 489 
  
 2 867 
  
 4 170 
  
 22% 
  
 19% 
  
 23% 
  
 278 
  
 SOU 2005:48 Bilaga 6 
  
 Lärosäte 
  
 Antal helårsstudenter 
  
 Utbildningsområdenas relativa andel 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 Juridiskt 
  
 275 
  
 334 
  
 493 
  
 2% 
  
 2% 
  
 3% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 2 212 
  
 3 052 
  
 3 129 
  
 20% 
  
 21% 
  
 17% 
  
 Tekniskt 
  
 2 663 
  
 3 917 
  
 4 740 
  
 24% 
  
 26% 
  
 26% 
  
 Farmaceutiskt 
  
 0 
  
 0 
  
 73 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Vård 
  
 51 
  
 966 
  
 1 098 
  
 0% 
  
 6% 
  
 6% 
  
 Medicinskt 
  
 474 
  
 788 
  
 925 
  
 4% 
  
 5% 
  
 5% 
  
 Undervisning 
  
 933 
  
 895 
  
 1 171 
  
 8% 
  
 6% 
  
 7% 
  
 Övrigt 
  
 223 
  
 249 
  
 317 
  
 2% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Konst m.m. 
  
 0 
  
 0 
  
 61 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Summa 
  
 11 102 
  
 14 882 
  
 17 972 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Karolinska institutet 
  
 Humanistiskt 
  
 21 
  
 8 
  
 7 
  
 1% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 214 
  
 489 
  
 340 
  
 8% 
  
 10% 
  
 6% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 34 
  
 402 
  
 379 
  
 1% 
  
 8% 
  
 7% 
  
 Tekniskt 
  
 23 
  
 85 
  
 107 
  
 1% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Vård 
  
 343 
  
 1 537 
  
 1 918 
  
 12% 
  
 32% 
  
 36% 
  
 Medicinskt och odontologiskt 
  
 2 209 
  
 2 257 
  
 2 512 
  
 78% 
  
 47% 
  
 48% 
  
 Summa 
  
 2 844 
  
 4 778 
  
 5 263 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 Humanistiskt 
  
 93 
  
 223 
  
 349 
  
 1% 
  
 3% 
  
 3% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 297 
  
 275 
  
 377 
  
 4% 
  
 4% 
  
 3% 
  
 Juridiskt 
  
 71 
  
 67 
  
 73 
  
 1% 
  
 1% 
  
 1% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 2 569 
  
 2 640 
  
 2 614 
  
 38% 
  
 36% 
  
 22% 
  
 Tekniskt 
  
 6 060 
  
 7 240 
  
 8 618 
  
 90% 
  
 99% 
  
 72% 
  
 Undervisning 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Summa 
  
 9 090 
  
 10 445 
  
 12 032 
  
 134% 
  
 143% 
  
 100% 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Humanistiskt 
  
 132 
  
 121 
  
 114 
  
 2% 
  
 2% 
  
 1% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 101 
  
 141 
  
 95 
  
 1% 
  
 2% 
  
 1% 
  
 Tekniskt 
  
 6 533 
  
 7 064 
  
 8 529 
  
 97% 
  
 96% 
  
 98% 
  
 Summa 
  
 6 766 
  
 7 326 
  
 8 738 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 Humanistiskt 
  
 469 
  
 640 
  
 487 
  
 9% 
  
 9% 
  
 6% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 1 179 
  
 1 693 
  
 1 773 
  
 22% 
  
 23% 
  
 21% 
  
 Juridiskt 
  
 210 
  
 271 
  
 372 
  
 4% 
  
 4% 
  
 4% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 1 102 
  
 1 355 
  
 854 
  
 21% 
  
 18% 
  
 10% 
  
 Tekniskt 
  
 1 571 
  
 2 334 
  
 2 697 
  
 29% 
  
 32% 
  
 33% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 323 
  
 631 
  
 0% 
  
 4% 
  
 8% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 0 
  
 205 
  
 0% 
  
 0% 
  
 2% 
  
 Undervisning 
  
 517 
  
 496 
  
 731 
  
 10% 
  
 7% 
  
 9% 
  
 Övrigt 
  
 97 
  
 27 
  
 157 
  
 2% 
  
 0% 
  
 2% 
  
 Konst m.m. 
  
 200 
  
 251 
  
 361 
  
 4% 
  
 3% 
  
 4% 
  
 Summa 
  
 5 345 
  
 7 390 
  
 8 268 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 279 
 Bilaga 6 SOU 2005:48 
  
 Lärosäte 
  
 Antal helårsstudenter 
  
 Utbildningsområdenas relativa andel 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 Karlstads universitet 
  
 Humanistiskt 
  
 1 231 
  
 1 227 
  
 1 322 
  
 20% 
  
 17% 
  
 16% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 2 624 
  
 2 708 
  
 3 141 
  
 42% 
  
 37% 
  
 37% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 888 
  
 1 097 
  
 941 
  
 14% 
  
 15% 
  
 11% 
  
 Tekniskt 
  
 712 
  
 972 
  
 1 118 
  
 11% 
  
 13% 
  
 13% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 587 
  
 388 
  
 0% 
  
 8% 
  
 5% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 9 
  
 347 
  
 0% 
  
 0% 
  
 4% 
  
 Undervisning 
  
 690 
  
 597 
  
 1 030 
  
 11% 
  
 8% 
  
 12% 
  
 Övrigt 
  
 164 
  
 132 
  
 71 
  
 3% 
  
 2% 
  
 1% 
  
 Konst m.m. 
  
 0 
  
 0 
  
 116 
  
 0% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 Summa 
  
 6 309 
  
 7 329 
  
 8 474 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Mittuniversitetet 
  
 Humanistiskt 
  
 822 
  
 846 
  
 478 
  
 12% 
  
 9% 
  
 6% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 2 960 
  
 3 155 
  
 2 681 
  
 42% 
  
 33% 
  
 33% 
  
 Juridiskt 
  
 324 
  
 277 
  
 306 
  
 5% 
  
 3% 
  
 4% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 992 
  
 1 376 
  
 691 
  
 14% 
  
 15% 
  
 9% 
  
 Tekniskt 
  
 1 216 
  
 2 105 
  
 1 281 
  
 17% 
  
 22% 
  
 16% 
  
 Vård 
  
 86 
  
 952 
  
 1 328 
  
 1% 
  
 10% 
  
 16% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 57 
  
 41 
  
 0% 
  
 1% 
  
 1% 
  
 Undervisning 
  
 373 
  
 324 
  
 831 
  
 5% 
  
 3% 
  
 10% 
  
 Övrigt 
  
 352 
  
 341 
  
 404 
  
 5% 
  
 4% 
  
 5% 
  
 Konst m.m. 
  
 0 
  
 0 
  
 52 
  
 0% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 Summa 
  
 7 125 
  
 9 433 
  
 8 093 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Växjö universitet 
  
 Humanistiskt 
  
 755 
  
 912 
  
 1 257 
  
 15% 
  
 13% 
  
 14% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 2 655 
  
 3 512 
  
 3 820 
  
 53% 
  
 51% 
  
 44% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 743 
  
 1 133 
  
 1067 
  
 15% 
  
 16% 
  
 12% 
  
 Tekniskt 
  
 294 
  
 384 
  
 532 
  
 6% 
  
 6% 
  
 6% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 402 
  
 474 
  
 0% 
  
 6% 
  
 5% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 0 
  
 128 
  
 0% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 Undervisning 
  
 506 
  
 391 
  
 882 
  
 10% 
  
 6% 
  
 10% 
  
 Övrigt 
  
 87 
  
 197 
  
 442 
  
 2% 
  
 3% 
  
 5% 
  
 Konst, idrott m.m. 
  
 0 
  
 7 
  
 158 
  
 0% 
  
 0% 
  
 2% 
  
 Summa 
  
 5 040 
  
 6 938 
  
 8 760 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Örebro universitet 
  
 Humanistiskt 
  
 777 
  
 712 
  
 1 111 
  
 13% 
  
 9% 
  
 12% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 2 797 
  
 2 925 
  
 2 981 
  
 48% 
  
 38% 
  
 31% 
  
 Juridiskt 
  
 412 
  
 355 
  
 660 
  
 7% 
  
 5% 
  
 7% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 37 
  
 533 
  
 561 
  
 1% 
  
 7% 
  
 6% 
  
 Tekniskt 
  
 741 
  
 1 412 
  
 1 552 
  
 13% 
  
 19% 
  
 16% 
  
 Vård 
  
 123 
  
 508 
  
 985 
  
 2% 
  
 7% 
  
 10% 
  
 Medicinskt och odontologiskt 
  
 0 
  
 184 
  
 297 
  
 0% 
  
 2% 
  
 3% 
  
 280 
 SOU 2005:48 Bilaga 6 
  
 Lärosäte 
  
 Antal helårsstudenter 
  
 Utbildningsområdenas relativa andel 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 Undervisning 
  
 541 
  
 585 
  
 849 
  
 9% 
  
 8% 
  
 9% 
  
 Övrigt 
  
 35 
  
 90 
  
 48 
  
 1% 
  
 1% 
  
 1% 
  
 Konst, idrott m.m. 
  
 326 
  
 299 
  
 457 
  
 6% 
  
 4% 
  
 5% 
  
 Summa 
  
 5 789 
  
 7 603 
  
 9 501 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 Humanistiskt 
  
 232 
  
 230 
  
 176 
  
 16% 
  
 7% 
  
 6% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 443 
  
 844 
  
 628 
  
 31% 
  
 25% 
  
 22% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 175 
  
 377 
  
 204 
  
 12% 
  
 11% 
  
 7% 
  
 Tekniskt 
  
 594 
  
 1 523 
  
 1 411 
  
 41% 
  
 46% 
  
 50% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 333 
  
 417 
  
 0% 
  
 10% 
  
 15% 
  
 Undervisning 
  
 0 
  
 13 
  
 0 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Summa 
  
 1 444 
  
 3 320 
  
 2 836 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 Humanistiskt 
  
 346 
  
 507 
  
 529 
  
 11% 
  
 12% 
  
 7% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 1 328 
  
 1 570 
  
 2 404 
  
 43% 
  
 36% 
  
 33% 
  
 Juridiskt 
  
 177 
  
 210 
  
 313 
  
 6% 
  
 5% 
  
 4% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 265 
  
 414 
  
 367 
  
 9% 
  
 9% 
  
 5% 
  
 Tekniskt 
  
 425 
  
 1 109 
  
 1 562 
  
 14% 
  
 25% 
  
 22% 
  
 Medicinskt och odontologiskt 
  
 0 
  
 0 
  
 325 
  
 0% 
  
 0% 
  
 4% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 0 
  
 775 
  
 0% 
  
 0% 
  
 11% 
  
 Undervisning 
  
 412 
  
 427 
  
 872 
  
 13% 
  
 10% 
  
 12% 
  
 Övrigt 
  
 118 
  
 157 
  
 80 
  
 4% 
  
 4% 
  
 1% 
  
 Konst m.m. 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Summa 
  
 3 071 
  
 4 394 
  
 7 230 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 Humanistiskt 
  
 277 
  
 431 
  
 354 
  
 10% 
  
 10% 
  
 6% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 752 
  
 1 206 
  
 1 976 
  
 26% 
  
 27% 
  
 31% 
  
 Juridiskt 
  
 5 
  
 7 
  
 32 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 648 
  
 895 
  
 876 
  
 23% 
  
 20% 
  
 14% 
  
 Tekniskt 
  
 683 
  
 1 043 
  
 1 552 
  
 24% 
  
 23% 
  
 24% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 220 
  
 320 
  
 0% 
  
 5% 
  
 5% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 55 
  
 128 
  
 0% 
  
 1% 
  
 2% 
  
 Undervisning 
  
 374 
  
 416 
  
 789 
  
 13% 
  
 9% 
  
 12% 
  
 Övrigt 
  
 122 
  
 214 
  
 338 
  
 4% 
  
 5% 
  
 5% 
  
 Konst m.m. 
  
 0 
  
 0 
  
 65 
  
 0% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 Summa 
  
 2 861 
  
 4 487 
  
 6 430 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Malmö högskola 
  
 Humanistiskt 
  
 269 
  
 1 298 
  
 5% 
  
 12% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 1 002 
  
 2 619 
  
 17% 
  
 24% 
  
 Juridiskt 
  
 0 
  
 149 
  
 0% 
  
 1% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 517 
  
 607 
  
 9% 
  
 5% 
  
 Tekniskt 
  
 1 138 
  
 1 716 
  
 19% 
  
 16% 
  
 281 
  
 Bilaga 6 SOU 2005:48 
  
 Lärosäte 
  
 Antal helårsstudenter 
  
 Utbildningsområdenas relativa andel 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 Vård 
  
 848 
  
 1 435 
  
 14% 
  
 13% 
  
 Medicinskt och odontologiskt 
  
 215 
  
 292 
  
 4% 
  
 3% 
  
 Undervisning 
  
 1 562 
  
 2 371 
  
 26% 
  
 21% 
  
 Övrigt 
  
 308 
  
 419 
  
 5% 
  
 4% 
  
 Konst, idrott m.m. 
  
 39 
  
 155 
  
 1% 
  
 1% 
  
 Summa 
  
 5 898 
  
 11 061 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Mälardalens högskola 
  
 Humanistiskt 
  
 585 
  
 730 
  
 890 
  
 16% 
  
 10% 
  
 10% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 1 254 
  
 2 201 
  
 2 797 
  
 34% 
  
 29% 
  
 33% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 382 
  
 1 014 
  
 862 
  
 10% 
  
 13% 
  
 10% 
  
 Tekniskt 
  
 1 294 
  
 2 411 
  
 1 991 
  
 35% 
  
 32% 
  
 23% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 1 149 
  
 1 231 
  
 0% 
  
 15% 
  
 14% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 0 
  
 265 
  
 0% 
  
 0% 
  
 3% 
  
 Undervisning 
  
 122 
  
 38 
  
 350 
  
 3% 
  
 1% 
  
 4% 
  
 Övrigt 
  
 43 
  
 0 
  
 0 
  
 1% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Konst m.m. 
  
 5 
  
 53 
  
 141 
  
 0% 
  
 1% 
  
 2% 
  
 Summa 
  
 3 685 
  
 7 596 
  
 8 527 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Högskolan i Borås 
  
 Humanistiskt 
  
 100 
  
 194 
  
 275 
  
 4% 
  
 5% 
  
 5% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 564 
  
 709 
  
 1 509 
  
 23% 
  
 18% 
  
 26% 
  
 Juridiskt 
  
 154 
  
 170 
  
 84 
  
 6% 
  
 4% 
  
 1% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 447 
  
 752 
  
 693 
  
 18% 
  
 19% 
  
 12% 
  
 Tekniskt 
  
 462 
  
 703 
  
 969 
  
 18% 
  
 17% 
  
 16% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 589 
  
 697 
  
 0% 
  
 15% 
  
 12% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 0 
  
 194 
  
 0% 
  
 0% 
  
 3% 
  
 Undervisning 
  
 170 
  
 218 
  
 673 
  
 7% 
  
 5% 
  
 11% 
  
 Övrigt 
  
 602 
  
 645 
  
 740 
  
 24% 
  
 16% 
  
 13% 
  
 Konst m.m. 
  
 0 
  
 55 
  
 69 
  
 0% 
  
 1% 
  
 1% 
  
 Summa 
  
 2 499 
  
 4 035 
  
 5 903 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Högskolan i Dalarna 
  
 Humanistiskt 
  
 450 
  
 725 
  
 865 
  
 15% 
  
 16% 
  
 15% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 781 
  
 860 
  
 1 202 
  
 26% 
  
 18% 
  
 20% 
  
 Juridiskt 
  
 111 
  
 149 
  
 267 
  
 4% 
  
 3% 
  
 5% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 513 
  
 842 
  
 609 
  
 17% 
  
 18% 
  
 10% 
  
 Tekniskt 
  
 683 
  
 1 064 
  
 1 079 
  
 23% 
  
 23% 
  
 18% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 460 
  
 430 
  
 0% 
  
 10% 
  
 7% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 16 
  
 172 
  
 0% 
  
 0% 
  
 3% 
  
 Undervisning 
  
 346 
  
 448 
  
 929 
  
 12% 
  
 10% 
  
 16% 
  
 Övrigt 
  
 85 
  
 100 
  
 163 
  
 3% 
  
 2% 
  
 3% 
  
 Konst, idrott m.m. 
  
 0 
  
 0 
  
 208 
  
 0% 
  
 0% 
  
 4% 
  
 Summa 
  
 2 969 
  
 4 664 
  
 5 924 
  
 101% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 282 
 SOU 2005:48 Bilaga 6 
  
 Lärosäte 
  
 Antal helårsstudenter 
  
 Utbildningsområdenas relativa andel 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 Humanistiskt 
  
 136 
  
 231 
  
 671 
  
 34% 
  
 58% 
  
 39% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 177 
  
 44 
  
 343 
  
 38% 
  
 11% 
  
 20% 
  
 Juridiskt 
  
 23 
  
 0 
  
 115 
  
 5% 
  
 0% 
  
 7% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 20 
  
 32 
  
 138 
  
 4% 
  
 8% 
  
 8% 
  
 Tekniskt 
  
 110 
  
 94 
  
 426 
  
 24% 
  
 23% 
  
 25% 
  
 Övrigt 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Konst m.m. 
  
 0 
  
 0 
  
 31 
  
 0% 
  
 0% 
  
 2% 
  
 Summa 
  
 468 
  
 401 
  
 1 724 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Anm: 1994/95: Högskoleutbildning på Gotland 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 Humanistiskt 
  
 360 
  
 621 
  
 860 
  
 12% 
  
 12% 
  
 14% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 1 027 
  
 1 626 
  
 1 888 
  
 33% 
  
 31% 
  
 30% 
  
 Juridiskt 
  
 87 
  
 129 
  
 269 
  
 3% 
  
 2% 
  
 4% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 683 
  
 1 261 
  
 1 179 
  
 22% 
  
 24% 
  
 19% 
  
 Tekniskt 
  
 476 
  
 711 
  
 871 
  
 16% 
  
 14% 
  
 14% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 365 
  
 351 
  
 0% 
  
 7% 
  
 6% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 135 
  
 160 
  
 0% 
  
 3% 
  
 3% 
  
 Undervisning 
  
 293 
  
 242 
  
 585 
  
 10% 
  
 5% 
  
 9% 
  
 Övrigt 
  
 144 
  
 123 
  
 110 
  
 5% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Konst m.m. 
  
 0 
  
 0 
  
 41 
  
 0% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 Summa 
  
 3 070 
  
 5 213 
  
 6 314 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 Humanistiskt 
  
 343 
  
 575 
  
 634 
  
 14% 
  
 14% 
  
 12% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 1 201 
  
 1 802 
  
 2 314 
  
 50% 
  
 43% 
  
 44% 
  
 Juridiskt 
  
 73 
  
 118 
  
 137 
  
 3% 
  
 3% 
  
 3% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 143 
  
 521 
  
 569 
  
 6% 
  
 12% 
  
 11% 
  
 Tekniskt 
  
 570 
  
 788 
  
 1 084 
  
 24% 
  
 19% 
  
 20% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 252 
  
 318 
  
 0% 
  
 6% 
  
 6% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 56 
  
 25 
  
 0% 
  
 1% 
  
 0% 
  
 Undervisning 
  
 47 
  
 67 
  
 204 
  
 2% 
  
 2% 
  
 4% 
  
 Övrigt 
  
 34 
  
 0 
  
 5 
  
 1% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Konst, idrott m.m. 
  
 0 
  
 7 
  
 8 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Summa 
  
 2 411 
  
 4 186 
  
 5 298 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 Humanistiskt 
  
 315 
  
 410 
  
 406 
  
 14% 
  
 9% 
  
 8% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 752 
  
 1 531 
  
 1 810 
  
 32% 
  
 34% 
  
 34% 
  
 Juridiskt 
  
 125 
  
 241 
  
 239 
  
 5% 
  
 5% 
  
 4% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 262 
  
 614 
  
 630 
  
 11% 
  
 14% 
  
 12% 
  
 Tekniskt 
  
 196 
  
 438 
  
 525 
  
 8% 
  
 10% 
  
 10% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 542 
  
 813 
  
 0% 
  
 12% 
  
 15% 
  
 283 
 Bilaga 6 SOU 2005:48 
  
 Lärosäte 
  
 Antal helårsstudenter 
  
 Utbildningsområdenas relativa andel 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 Undervisning 
  
 495 
  
 516 
  
 789 
  
 21% 
  
 12% 
  
 15% 
  
 Övrigt 
  
 187 
  
 146 
  
 110 
  
 8% 
  
 3% 
  
 2% 
  
 Konst, idrott m.m. 
  
 0 
  
 0 
  
 45 
  
 0% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 Summa 
  
 2 332 
  
 4 438 
  
 5 367 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 Humanistiskt 
  
 370 
  
 459 
  
 487 
  
 19% 
  
 15% 
  
 12% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 761 
  
 509 
  
 917 
  
 40% 
  
 17% 
  
 23% 
  
 Juridiskt 
  
 72 
  
 58 
  
 151 
  
 4% 
  
 2% 
  
 4% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 354 
  
 731 
  
 363 
  
 18% 
  
 24% 
  
 9% 
  
 Tekniskt 
  
 283 
  
 796 
  
 1 310 
  
 15% 
  
 26% 
  
 32% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 389 
  
 524 
  
 0% 
  
 13% 
  
 13% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 141 
  
 250 
  
 0% 
  
 5% 
  
 6% 
  
 Undervisning 
  
 19 
  
 0 
  
 0 
  
 1% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Övrigt 
  
 66 
  
 0 
  
 0 
  
 3% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Konst m.m. 
  
 0 
  
 0 
  
 49 
  
 0% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 Summa 
  
 1 925 
  
 3 083 
  
 4 051 
  
 101% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Högskolan i 
  
 Trollhättan/Uddevalla 
  
 Humanistiskt 
  
 99 
  
 191 
  
 212 
  
 7% 
  
 7% 
  
 4% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 672 
  
 1 230 
  
 1 865 
  
 47% 
  
 46% 
  
 39% 
  
 Juridiskt 
  
 78 
  
 98 
  
 331 
  
 5% 
  
 4% 
  
 7% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 103 
  
 362 
  
 445 
  
 7% 
  
 13% 
  
 9% 
  
 Tekniskt 
  
 357 
  
 619 
  
 844 
  
 25% 
  
 23% 
  
 18% 
  
 Vård 
  
 0 
  
 0 
  
 632 
  
 0% 
  
 0% 
  
 13% 
  
 Medicinskt 
  
 0 
  
 0 
  
 143 
  
 0% 
  
 0% 
  
 3% 
  
 Undervisning 
  
 108 
  
 139 
  
 237 
  
 7% 
  
 5% 
  
 5% 
  
 Övrigt 
  
 28 
  
 47 
  
 46 
  
 2% 
  
 2% 
  
 1% 
  
 Summa 
  
 1 445 
  
 2 686 
  
 4 755 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Idrottshögskolan 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 0 
  
 29 
  
 56 
  
 0% 
  
 6% 
  
 12% 
  
 Undervisning 
  
 207 
  
 101 
  
 86 
  
 43% 
  
 21% 
  
 18% 
  
 Konst, idrott m.m. 
  
 280 
  
 307 
  
 327 
  
 57% 
  
 63% 
  
 70% 
  
 Summa 
  
 487 
  
 437 
  
 469 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Lärarhögskolan 
  
 Humanistiskt 
  
 653 
  
 256 
  
 394 
  
 13% 
  
 7% 
  
 6% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 1 475 
  
 625 
  
 721 
  
 30% 
  
 16% 
  
 11% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 659 
  
 473 
  
 631 
  
 14% 
  
 12% 
  
 9% 
  
 Undervisning 
  
 1 740 
  
 2 079 
  
 4 591 
  
 36% 
  
 54% 
  
 68% 
  
 Övrigt 
  
 346 
  
 388 
  
 370 
  
 7% 
  
 10% 
  
 6% 
  
 Konst m.m. 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0% 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Summa 
  
 4 873 
  
 3 821 
  
 6 708 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 284 
 SOU 2005:48 Bilaga 6 
  
 Lärosäte 
  
 Antal helårsstudenter 
  
 Utbildningsområdenas relativa andel 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 1994/95 
  
 1999 
  
 2003 
  
 Södertörns högskola 
  
 Humanistiskt 
  
 1 627 
  
 2 423 
  
 36% 
  
 37% 
  
 Samhällsvetenskapligt 
  
 2 386 
  
 2 962 
  
 52% 
  
 45% 
  
 Juridiskt 
  
 114 
  
 145 
  
 2% 
  
 2% 
  
 Naturvetenskapligt 
  
 300 
  
 411 
  
 7% 
  
 6% 
  
 Tekniskt 
  
 123 
  
 333 
  
 3% 
  
 5% 
  
 Vård 
  
 11 
  
 1 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Undervisning 
  
 0 
  
 143 
  
 0% 
  
 2% 
  
 Övrigt 
  
 0 
  
 176 
  
 0% 
  
 3% 
  
 Konst m.m. 
  
 0 
  
 24 
  
 0% 
  
 0% 
  
 Summa 
  
 4 561 
  
 6 618 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Danshögskolan 
  
 Vård 
  
 0 
  
 9 
  
 0 
  
 0% 
  
 7% 
  
 0% 
  
 Konst m.m. 
  
 105 
  
 103 
  
 113 
  
 100% 
  
 93% 
  
 100% 
  
 Summa 
  
 105 
  
 112 
  
 113 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Dramatiska institutet 
  
 Konst m.m. 
  
 137 
  
 121 
  
 163 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Konstfack 
  
 Undervisning 
  
 0 
  
 46 
  
 53 
  
 0% 
  
 8% 
  
 9% 
  
 Konst m.m. 
  
 600 
  
 549 
  
 553 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Summa 
  
 600 
  
 595 
  
 606 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 Konst m.m. 
  
 208 
  
 212 
  
 218 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 Undervisning 
  
 0 
  
 65 
  
 42 
  
 0% 
  
 11% 
  
 7% 
  
 Konst m.m. 
  
 569 
  
 549 
  
 563 
  
 100% 
  
 89% 
  
 93% 
  
 Summa 
  
 569 
  
 614 
  
 605 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Operahögskolan 
  
 Konst m.m. 
  
 47 
  
 38 
  
 38 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Teaterhögskolan 
  
 Konst m.m. 
  
 73 
  
 70 
  
 68 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 285 
 Takbelopp och utfall (kkr) under perioden 1997 2003 (Utfall exklusive prestationer från december föregående år) 
  
 1997 
  
 1997 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1998 
  
 1998 
  
 1999 
  
 1999 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2000 
  
 2000 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Uppsala universitet 
  
 722 052 
  
 791 233 
  
 69 181 
  
 733 182 
  
 775 038 
  
 41 856 
  
 746 182 
  
 757 518 
  
 11 336 
  
 786 248 
  
 768 381 
  
 -17 
  Patterson 
  
 Lunds universitet 
  
 1 163 083 
  
 1 247 226 
  
 84 143 
  
 1 075 108 
  
 1 126 637 
  
 51 529 
  
 956 355 
  
 957 269 
  
 914 
  
 995 944 
  
 967 445 
  
 -28 
  499 
  
 Göteborgs universitet 
  
 893 618 
  
 983 992 
  
 90 374 
  
 891 540 
  
 950 718 
  
 59 178 
  
 905 716 
  
 923 278 
  
 17 562 
  
 958 965 
  
 931 233 
  
 -27 
  732 
  
 Stockholms universitet 
  
 591 977 
  
 611 434 
  
 19 457 
  
 604 129 
  
 599 206 
  
 -4 
  923 
  
 617 576 
  
 625 325 
  
 7 749 
  
 646 798 
  
 641 959 
  
 -4 
  839 
  
 Umeå universitet 
  
 616 307 
  
 672 521 
  
 56 214 
  
 658 037 
  
 666 329 
  
 8 292 
  
 681 230 
  
 678 611 
  
 -2 
  619 
  
 721 165 
  
 690 778 
  
 -30 
  387 
  
 Linköpings universitet 
  
 558 163 
  
 618 809 
  
 60 646 
  
 613 750 
  
 641 429 
  
 27 679 
  
 653 310 
  
 675 911 
  
 22 601 
  
 712 417 
  
 718 895 
  
 6 478 
  
 Karolinska institutet 
  
 234 395 
  
 255 733 
  
 21 338 
  
 232 557 
  
 246 785 
  
 14 228 
  
 206 289 
  
 223 588 
  
 17 299 
  
 210 445 
  
 211 455 
  
 1 010 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 583 817 
  
 622 664 
  
 38 847 
  
 627 507 
  
 619 792 
  
 -7 
  715 
  
 648 132 
  
 633 132 
  
 -15 
  000 
  
 695 585 
  
 641 938 
  
 -53 
  647 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 440 857 
  
 448 386 
  
 7 529 
  
 470 457 
  
 444 090 
  
 -26 
  367 
  
 483 863 
  
 456 380 
  
 -27 
  483 
  
 517 677 
  
 475 889 
  
 -41 
  788 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 308 409 
  
 336 867 
  
 28 458 
  
 335 650 
  
 337 080 
  
 1 430 
  
 349 938 
  
 361 142 
  
 11 204 
  
 375 046 
  
 367 960 
  
 -7 
  086 
  
 Karlstads universitet 
  
 227 542 
  
 243 629 
  
 16 087 
  
 252 220 
  
 242 416 
  
 Clark 
  804 
  
 269 796 
  
 252 978 
  
 -16 
  818 
  
 299 199 
  
 277 371 
  
 -21 
  828 
  
 Mittuniversitetet 
  
 280 254 
  
 323 144 
  
 42 890 
  
 328 228 
  
 338 216 
  
 9 988 
  
 381 889 
  
 347 107 
  
 -34 
  782 
  
 419 889 
  
 345 217 
  
 -74 
  672 
  
 Växjö universitet 
  
 179 266 
  
 192 226 
  
 12 960 
  
 206 982 
  
 211 876 
  
 4 894 
  
 226 636 
  
 219 243 
  
 -7 
  393 
  
 257 276 
  
 231 517 
  
 -25 
  759 
  
 Örebro universitet 
  
 217 963 
  
 251 582 
  
 33 619 
  
 249 066 
  
 257 405 
  
 8 339 
  
 273 764 
  
 278 193 
  
 4 429 
  
 309 224 
  
 309 329 
  
 105 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 77 125 
  
 87 323 
  
 10 198 
  
 100 315 
  
 99 090 
  
 -1 
  225 
  
 118 365 
  
 120 136 
  
 1 771 
  
 146 485 
  
 132 751 
  
 -13 
  734 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 129 827 
  
 143 807 
  
 13 980 
  
 151 723 
  
 157 227 
  
 5 504 
  
 162 087 
  
 164 108 
  
 2 021 
  
 183 808 
  
 183 404 
  
 -404 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 155 344 
  
 164 376 
  
 9 032 
  
 182 895 
  
 180 078 
  
 -2 
  817 
  
 202 182 
  
 188 659 
  
 -13 
  523 
  
 232 566 
  
 210 359 
  
 -22 
  207 
  
 Malmö högskola 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 133 500 
  
 128 783 
  
 -4 
  717 
  
 327 075 
  
 316 756 
  
 -10 
  319 
  
 385 752 
  
 358 274 
  
 -27 
  478 
  
 Mälardalens högskola 
  
 182 987 
  
 203 056 
  
 20 069 
  
 244 227 
  
 235 725 
  
 -8 
  502 
  
 270 964 
  
 268 367 
  
 -2 
  597 
  
 290 794 
  
 295 876 
  
 5 082 
  
 Högskolan i Borås 
  
 106 172 
  
 131 593 
  
 25 421 
  
 137 662 
  
 141 732 
  
 4 070 
  
 147 734 
  
 156 794 
  
 9 060 
  
 172 847 
  
 181 597 
  
 8 750 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 148 909 
  
 162 337 
  
 13 428 
  
 170 958 
  
 155 114 
  
 -15 
  844 
  
 187 492 
  
 172 057 
  
 -15 
  435 
  
 211 392 
  
 199 055 
  
 -12 
  337 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 23 472 
  
 27 123 
  
 3 651 
  
 30 613 
  
 33 995 
  
 3 382 
  
 45 596 
  
 37 952 
  
 -7 
  644 
  
 51 228 
  
 45 862 
  
 -5 
  366 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 135 761 
  
 135 978 
  
 217 
  
 156 568 
  
 148 227 
  
 -8 
  341 
  
 175 106 
  
 169 961 
  
 -5 
  145 
  
 197 700 
  
 204 417 
  
 6 717 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 86 889 
  
 93 705 
  
 6 816 
  
 114 017 
  
 115 654 
  
 1 637 
  
 125 140 
  
 136 349 
  
 11 209 
  
 146 323 
  
 155 123 
  
 8 800 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 109 510 
  
 110 498 
  
 988 
  
 133 058 
  
 122 437 
  
 -10 
  621 
  
 142 216 
  
 146 497 
  
 4 281 
  
 160 493 
  
 168 080 
  
 7 587 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 76 270 
  
 90 590 
  
 14 320 
  
 107 679 
  
 104 877 
  
 -2 
  802 
  
 120 963 
  
 107 076 
  
 -13 
  887 
  
 144 423 
  
 124 950 
  
 -19 
  473 
  
 1997 
  
 1997 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1998 
  
 1998 
  
 1999 
  
 1999 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2000 
  
 2000 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 69 339 
  
 67 838 
  
 -1 
  501 
  
 81 221 
  
 87 481 
  
 6 260 
  
 104 254 
  
 101 790 
  
 -2 
  464 
  
 130 755 
  
 112 653 
  
 -18 
  102 
  
 Idrottshögskolan 
  
 33 396 
  
 37 486 
  
 4 090 
  
 33 997 
  
 39 033 
  
 5 036 
  
 34 884 
  
 35 371 
  
 487 
  
 35 083 
  
 35 593 
  
 510 
  
 Lärarhögskolan 
  
 256 503 
  
 300 515 
  
 44 012 
  
 259 057 
  
 276 196 
  
 17 139 
  
 261 236 
  
 245 331 
  
 -15 
  905 
  
 283 381 
  
 242 176 
  
 -41 
  205 
  
 Södertörns högskola 
  
 55 975 
  
 50 916 
  
 -5 
  059 
  
 99 006 
  
 91 848 
  
 -7 
  158 
  
 145 737 
  
 144 049 
  
 -1 
  688 
  
 169 086 
  
 170 798 
  
 1 712 
  
 Danshögskolan 
  
 21 493 
  
 25 333 
  
 3 840 
  
 22 248 
  
 25 187 
  
 2 939 
  
 22 730 
  
 25 191 
  
 2 461 
  
 22 816 
  
 24 870 
  
 2 054 
  
 Dramatiska institutet 
  
 52 273 
  
 52 494 
  
 221 
  
 53 284 
  
 54 760 
  
 1 476 
  
 54 675 
  
 61 299 
  
 6 624 
  
 56 074 
  
 53 690 
  
 -2 
  384 
  
 Konstfack 
  
 95 437 
  
 99 415 
  
 3 978 
  
 96 727 
  
 101 668 
  
 4 941 
  
 98 599 
  
 99 948 
  
 1 349 
  
 99 390 
  
 101 150 
  
 1 760 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 45 343 
  
 47 166 
  
 1 823 
  
 45 715 
  
 47 802 
  
 2 087 
  
 46 427 
  
 47 200 
  
 773 
  
 46 733 
  
 48 037 
  
 1 304 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 76 855 
  
 81 451 
  
 4 596 
  
 77 975 
  
 78 587 
  
 612 
  
 84 588 
  
 84 137 
  
 -451 
  
 85 249 
  
 84 006 
  
 -1 
  243 
  
 Operahögskolan 
  
 13 165 
  
 13 254 
  
 89 
  
 13 352 
  
 13 437 
  
 85 
  
 13 728 
  
 13 303 
  
 -425 
  
 13 730 
  
 15 008 
  
 1 278 
  
 Teaterhögskolan 
  
 21 743 
  
 22 470 
  
 727 
  
 21 924 
  
 22 331 
  
 407 
  
 22 332 
  
 22 787 
  
 455 
  
 22 414 
  
 22 833 
  
 419 
  
 Summa 
  
 8 991 491 
  
 9 748 170 
  
 756 679 
  
 9 746 134 
  
 9 918 286 
  
 172 152 
  
 10 314 786 
  
 10 254 793 
  
 -59 
  993 
  
 11 194 400 
  
 10 749 929 
  
 -44 
  471 
  
 2001 
  
 2001 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2003 
  
 2003 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Uppsala universitet 
  
 842 163 
  
 806 371 
  
 -35 
  792 
  
 996 582 
  
 950 198 
  
 -46 
  384 
  
 1 088 530 
  
 1 057 789 
  
 -30 
  741 
  
 Lunds universitet 
  
 1 054 624 
  
 1 012 397 
  
 -42 
  227 
  
 1 263 495 
  
 1 229 463 
  
 -34 
  032 
  
 1 380 557 
  
 1 393 268 
  
 12 711 
  
 Göteborgs universitet 
  
 1 029 865 
  
 1 026 867 
  
 -2 
  998 
  
 1 250 824 
  
 1 269 164 
  
 18 340 
  
 1 354 671 
  
 1 443 340 
  
 88 669 
  
 Stockholms universitet 
  
 683 137 
  
 689 581 
  
 6 444 
  
 753 145 
  
 790 829 
  
 37 684 
  
 830 288 
  
 891 405 
  
 61 117 
  
 Umeå universitet 
  
 764 077 
  
 719 905 
  
 -44 
  172 
  
 910 944 
  
 837 630 
  
 -73 
  314 
  
 994 560 
  
 939 725 
  
 -54 
  835 
  
 Linköpings universitet 
  
 771 001 
  
 789 159 
  
 18 158 
  
 969 385 
  
 946 154 
  
 -23 
  231 
  
 1 055 117 
  
 1 065 857 
  
 10 740 
  
 Karolinska institutet 
  
 221 230 
  
 215 123 
  
 -6 
  107 
  
 414 024 
  
 404 012 
  
 -10 
  012 
  
 465 868 
  
 475 151 
  
 9 283 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 764 331 
  
 684 622 
  
 -79 
  709 
  
 747 399 
  
 751 970 
  
 4 571 
  
 852 832 
  
 836 709 
  
 -16 
  123 
  
 Chalmers tekniska högskola 
  
 565 144 
  
 522 321 
  
 -42 
  823 
  
 575 054 
  
 573 676 
  
 -1 
  378 
  
 595 095 
  
 632 337 
  
 37 242 
  
 Luleå tekniska universitet 
  
 404 710 
  
 384 893 
  
 -19 
  817 
  
 490 502 
  
 448 433 
  
 -42 
  069 
  
 525 701 
  
 518 037 
  
 -7 
  664 
  
 Karlstads universitet 
  
 324 948 
  
 293 003 
  
 -31 
  945 
  
 386 843 
  
 389 187 
  
 2 344 
  
 432 219 
  
 438 265 
  
 6 046 
  
 Mittuniversitetet 
  
 448 225 
  
 339 657 
  
 -108 
  568 
  
 399 568 
  
 394 684 
  
 -4 
  884 
  
 464 565 
  
 442 452 
  
 -22 
  113 
  
 Växjö universitet 
  
 281 834 
  
 248 910 
  
 -32 
  924 
  
 331 660 
  
 326 649 
  
 -5 
  011 
  
 363 837 
  
 412 629 
  
 48 792 
  
 Örebro universitet 
  
 335 167 
  
 329 585 
  
 -5 
  582 
  
 489 363 
  
 451 044 
  
 -38 
  319 
  
 499 354 
  
 526 948 
  
 27 594 
  
 2001 
  
 2001 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2003 
  
 2003 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Takbelopp 
  
 Utfall 
  
 Över-/under 
  
 Blekinge tekniska högskola 
  
 172 476 
  
 141 449 
  
 -31 
  027 
  
 180 660 
  
 169 570 
  
 -11 
  090 
  
 213 852 
  
 173 906 
  
 -39 
  946 
  
 Högskolan i Jönköping 
  
 208 736 
  
 210 219 
  
 1 483 
  
 333 774 
  
 336 432 
  
 2 658 
  
 354 690 
  
 388 095 
  
 33 405 
  
 Högskolan i Kalmar 
  
 256 605 
  
 250 401 
  
 -6 
  204 
  
 319 444 
  
 329 412 
  
 9 968 
  
 345 571 
  
 370 549 
  
 24 978 
  
 Malmö högskola 
  
 434 670 
  
 407 612 
  
 -27 
  058 
  
 533 191 
  
 538 470 
  
 5 279 
  
 570 342 
  
 636 975 
  
 66 633 
  
 Mälardalens högskola 
  
 323 071 
  
 313 593 
  
 Clark 
  478 
  
 461 666 
  
 441 271 
  
 -20 
  395 
  
 498 912 
  
 490 658 
  
 -8 
  254 
  
 Högskolan i Borås 
  
 200 758 
  
 201 013 
  
 255 
  
 295 735 
  
 295 653 
  
 -82 
  
 314 277 
  
 353 872 
  
 39 595 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 238 888 
  
 223 760 
  
 -15 
  128 
  
 284 862 
  
 285 424 
  
 562 
  
 308 061 
  
 323 221 
  
 20 160 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 67 227 
  
 42 411 
  
 -24 
  816 
  
 64 981 
  
 60 974 
  
 -4 
  007 
  
 80 117 
  
 76 698 
  
 -3 
  419 
  
 Högskolan i Gävle 
  
 220 894 
  
 229 150 
  
 8 256 
  
 294 713 
  
 288 343 
  
 -6 
  370 
  
 321 054 
  
 322 502 
  
 1 448 
  
 Högskolan i Halmstad 
  
 168 740 
  
 178 170 
  
 9 430 
  
 241 258 
  
 221 702 
  
 -19 
  556 
  
 250 584 
  
 252 720 
  
 2 136 
  
 Högskolan i Kristianstad 
  
 188 301 
  
 188 709 
  
 408 
  
 255 483 
  
 239 435 
  
 -16 
  048 
  
 280 766 
  
 283 936 
  
 3 170 
  
 Högskolan i Skövde 
  
 166 804 
  
 141 687 
  
 -25 
  117 
  
 211 880 
  
 218 843 
  
 6 963 
  
 228 254 
  
 246 405 
  
 18 151 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla 
  
 152 657 
  
 134 815 
  
 -17 
  842 
  
 210 628 
  
 225 606 
  
 14 978 
  
 233 332 
  
 246 935 
  
 13 603 
  
 Idrottshögskolan 
  
 35 759 
  
 32 977 
  
 -2 
  782 
  
 36 986 
  
 37 597 
  
 611 
  
 42 808 
  
 42 021 
  
 -787 
  
 Lärarhögskolan 
  
 313 673 
  
 297 592 
  
 -16 
  081 
  
 359 124 
  
 375 577 
  
 16 453 
  
 362 712 
  
 418 404 
  
 55 692 
  
 Södertörns högskola 
  
 206 518 
  
 183 415 
  
 -23 
  103 
  
 202 659 
  
 203 383 
  
 724 
  
 244 616 
  
 236 096 
  
 -8 
  520 
  
 Danshögskolan 
  
 23 256 
  
 24 145 
  
 889 
  
 24 089 
  
 27 110 
  
 3 021 
  
 25 828 
  
 28 837 
  
 3 009 
  
 Dramatiska institutet 
  
 60 262 
  
 62 480 
  
 2 218 
  
 66 475 
  
 68 820 
  
 2 345 
  
 71 964 
  
 72 489 
  
 525 
  
 Konstfack 
  
 101 764 
  
 100 409 
  
 -1 
  355 
  
 105 899 
  
 108 224 
  
 2 325 
  
 113 456 
  
 112 311 
  
 -1 
  145 
  
 Kungl. Konsthögskolan 
  
 47 634 
  
 49 533 
  
 1 899 
  
 49 200 
  
 57 930 
  
 8 730 
  
 51 255 
  
 54 216 
  
 2 961 
  
 Kungl. Musikhögskolan 
  
 87 691 
  
 91 055 
  
 3 364 
  
 92 107 
  
 95 179 
  
 3 072 
  
 98 534 
  
 98 534 
  
 0 
  
 Operahögskolan 
  
 13 994 
  
 13 915 
  
 -79 
  
 14 548 
  
 13 619 
  
 -929 
  
 14 986 
  
 15 438 
  
 452 
  
 Teaterhögskolan 
  
 22 846 
  
 24 623 
  
 1 777 
  
 23 666 
  
 23 974 
  
 308 
  
 24 832 
  
 24 856 
  
 24 
  
 Summa 
  
 12 203 680 
  
 11 605 527 
  
 -598 
  153 
  
 14 641 816 
  
 14 425 641 
  
 -216 
  175 
  
 15 953 997 
  
 16 348 586 
  
 394 589 
  
 Källa: Uppgifter från Högskoleverket.