SOU 2000:68 
  
 3 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Näringsdepartementet 
 Regeringen beslöt vid regeringssammanträde den 27 januari 2000 att tillsätta en utredning om infrastrukturprogram för bredbands- kommunikation (dir. 2000:04, se bilaga 1). Utredningen skulle göra ett förslag till nationellt infrastrukturprogram, prioritera mellan vilka orter det bör finnas ledningsförbindelser som inte bedöms komma till stånd på kommersiella grunder m.m. 
 Till särskild utredare utsågs kommunalrådet Anderson. I sek- retariatet ingår Brown (huvudsekreterare), Davis och Pe- ter Curtis. Till experter förordnades Sanchez, Campbell och Smith, samtliga vid Näringsdepartementet. Utredningen har valt namnet Bredbandsutredningen. 
  
 Propositionen  
 Ett informationssamhälle för alla  
 (1999/2000:86) avi- serade tilläggsdirektiv till den särskilde utredaren. Utredning skulle ske dels av hur ett stöd till kommunerna för att stimulera uppbyggandet av lokala nät och accessnät borde utformas, dels om förslag till fördelning inom en ram på 3,2 miljarder kronor av kommunstödet och en skattelät t- nad för abonnenters bredbandsanslutning (bilaga 1). Tilläggs direktiven beslutades den 11 maj 2000. Deluppdraget skulle redovisas senast den 15 juni 2000. 
  
 Jag överlämnar delbetänkandet SOU 2000:68 Kommunstöd till lokal  
 IT-infrastruktur 
  och har härmed fullgjort uppdraget i tilläggsdirektivet. 
 Stockholm den 15 juni 2000 
 Anderson 
 /Per Eriksson 
  
 SOU 2000:68 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 Sammanfattning...................................................................................... 
  
 7 
  
 Författningsförslag ............................................................................... 
  
 13 
  
 1 
  
 Uppdraget .......................................................................................... 
  
 19 
  
 2 
  
 Vem behöver stödet? ......................................................................... 
  
 23 
  
 2.1 
  
 Kommunernas befolkningstäthet............................................... 
  
 23 
  
 2.2 
  
 Alternativa utgångspunkter för kriterier .................................... 
  
 27 
  
 2.3 
  
 Näthierarkin ............................................................................ 
  
 31 
  
 3 
  
 Kriterier för stödet ............................................................................ 
  
 33 
  
 3.1 
  
 Kriterier som avser kommunen................................................. 
  
 33 
  
 3.2 
  
 Krav på projekten .................................................................... 
  
 40 
  
 3.3 
  
 Villkor som gäller näten i funktion ............................................ 
  
 46 
  
 4 
  
 Former för utbetalning m.m. ............................................................. 
  
 49 
  
 4.1 
  
 Former för utbetalning ............................................................. 
  
 49 
  
 4.2 
  
 Övriga villkor .......................................................................... 
  
 54 
  
 5 
  
 Överväganden om fördelning mellan stödformerna .......................... 
  
 57 
  
 6 
  
 Kort sammanfattning av förslagen .................................................... 
  
 59 
  
 7 
  
 Finansiering samt ekonomiska och andra konsekvenser.................... 
  
 61 
  
 7.1 
  
 Statsfinansiella konsekvenser ................................................... 
  
 61 
  
 7.2 Konsekvenser för kommunernas ekonomi ................................. 
  
 62 
  
 7.3 
  
 Regionalpolitiska konsekvenser ................................................ 
  
 62 
  
 7.4 
  
 Jämställdhetsaspekter ............................................................... 
  
 63 
  
 8 
  
 Författningskommentar ..................................................................... 
  
 65 
  
 Bilaga 1 Kommittédirektiv ................................................................... 
  
 67 
  
 Bilaga 2 Tabeller................................................................................... 
  
 79 
  
 Bilaga 3 Nätbegrepp ............................................................................. 
  
 93 
  
 SOU 2000:68 
  
 7 
  
 Sammanfattning 
 Betänkandets innehåll 
 Befolkningstäthet, dvs. antalet invånare per ytenhet, är den centrala var i- abeln för att bedöma marknadsförutsättningarna för byggandet av IT- infrastruktur. Tätheten utanför orter med minst 3 000 invånare (lands- bygden) har, bl.a. i  
 IT-infrastrukturutredningen 
  (SOU 1999:85) och där- efter i  
 IT-propositionen 
  (prop. 1999/2000:86) bedömts vara för låg för att man skall kunna räkna med att marknaden helt och hållet själv kan finansiera en önskvärd utbyggnad av nät med hög överföringskapacitet. Begreppet ort utgår från den statistiska definitionen, som innebär att alla invånare som bor med en viss täthet räknas till orten. Det har varit en central uppgift för mig att ta reda på hur ett statligt stöd skall utformas för att nå även de glesaste områdena inom komm unerna. 
 De kommunala skillnaderna har belysts i utredningen och det framgår att de glesare befolkade kommunerna också har den största ytan och därmed de största avstånden att överbrygga i samband med investeringar i ledning av olika slag. Jag förordar därför en beräkningsmodell som tar hänsyn dels till antalet invånare på landsbygden, eftersom kostnaderna för infrstrukturen påverkas av antalet anslutningar, dels till kommunens yta, eftersom kostnaderna också påverkas av avstånden. Utredningen har utifrån statistiska underlag studerat olika utgångspunkter för stödgi v- ning. Detta beskrivs i kapitel 2. 
 Att enbart ta hänsyn till tätheten i kommunen som helhet räcker dock inte för att bedöma infrastrukturkostnaderna. Två kommuner med sa m- ma befolkningstäthet kan ha helt olika ortsstrukturer och olika fördelning av befolkningen mellan orter och glesbygd, vilket kan vara avgörande för infrastrukturkostnaderna. Till detta kommer att tätheten varierar kraftigt, mellan den tätaste landsbygden på Lidingö och Öckerö med över 100 personer per kvadratkilometer å ena sidan, och den glesaste landsbygden i Kiruna och Jokkmokk med omkring 0,1 person per kvadratkilometer å den andra sidan, dvs. en faktor på mer än 1 000. Det är därför nödvändigt att komplettera den schematiska beräknings- modellen med en prövning av projekt. 
 I kapitel 3 anges de krav som bör ställas på  
 IT-infrastrukturprojekt 
  inom kommunerna för att berättiga till stöd. Det är alltså inte självklart 
  
 SOU 2000:68 
  
 8 
  
 att en kommun får ut det maximala stödbeloppet. I detta kapitel görs också en genomgång av förenlighet med den kommunala likställighets- principen, något om den kommunala kompetensen, regler om statsstöd samt hur det tekniska underlaget för stöd bör se ut. 
 Enligt direktiven skulle stödet belasta statsbudgetens inkomstsida och utgå i form av reduktion av kommunernas skatteinbetalningar. För att utreda stödformen har en genomgång av lagstiftning som rör sådana stödformer gjorts och beskrivits i kapitel 4. 
 Överväganden om fördelning mellan stödformerna beskrivs i kapitel 5. 
 Förslagen 
 Bredbandsutredningens uppgifter enligt tilläggdirektiv från den 11 maj 2000 har varit 
  
 - 
  
 att ge förslag till ett stöd till kommunerna för att underlätta abo n- nentanslutning till  
  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden och 
  
 - 
  
 att lämna förslag på hur den av regeringen föreslagna ekonomiska ramen om 3 200 miljoner kronor för stöd till bredbandsanslutning skall fördelas mellan stöd till kommunerna och skattelättnad för f y- siska och juridiska personer för att på bästa sätt uppfylla regeringens intentioner. 
  
 Nedan lämnas en sammanfattning över de förslag som jag lämnar avseende de två tilläggsuppgifterna. 
 Stödform 
  
 - 
  
 En lag om kreditering på skattekonto av stöd till kommunerna för anläggande av lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överf ö- ringskapacitet. 
  
 - 
  
 En förordning om stöd till kommunerna för anläggande av lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet. 
  
 SOU 2000:68 
  
 9 
  
 Kriterier 
  
 - 
  
 Ett kommunstöd som framförallt skall stödja tillkomsten av nät nära abonnenterna bör använda kriterier som ger uttryck för abonnente r- nas spridning. Detta talar för areal- och befolkningskriterier. Ett kr i- terium som i lika grad lägger vikt vid areal- respektive befolknings- kriteriet förordas. 
  
 - 
  
 Fördelningen till kommuner sker dels inom en ekonomisk maximiram som bestämts utifrån ovanstående kriterier, dels utifrån en prövning av projekt. 
  
 - 
  
 Det skall vara fråga om nya förbindelser. I detta ligger att det skall vara fråga om nya ledningar för tele- och datakommunikation vid fast förbindelse eller nya radioförbindelser. 
  
 - 
  
 Anslutningen skall vara dimensionerad för att huvudsakligen kunna bära multimediatjänster med god kvalitet. Med multimedia avses här datorbaserade presentationer som kombinerar två eller flera typer av medier (ljud, bild eller text), där användaren interaktivt kan påverka presentationerna. Bedömningar av enskilda fall måste ske efter b e- räkningar av vad som rimligen kan krävas i det enskilda fallet. I gles- bygd bör radiolösningar med lägre överföringskapacitet godtas om det inte är ekonomiskt rimligt att anlägga annan förbi ndelse. 
  
 - 
  
 Kommunen bör tillförsäkra sig att nätet är öppet. Det bör utformas så att stöd endast utgår där nätinnehavaren åtar sig att tillhandahålla oförädlad nätkapacitet till andra så långt det finns tillgänglig ledig ledning. Kommunen kan även som villkor för att upplåta mark ställa sådana villkor. 
  
 - 
  
 Kommunerna kan för att få stöd genom avtal i samband med up p- handlingen se till att nätinnehavaren tillhandahåller oförädlad nätk a- pacitet på villkor som är rimliga med beaktande av det stöd som har utgått för att anlägga telenätet. Kommunen kan även som villkor för att upplåta mark ställa sådana villkor. 
  
 - 
  
 Stödet skall inte avse fastighetsområdes eller fastighetsnät. Detta bör uttryckas så att stödet inte får avse den del av nätet som är beläget närmast abonnenten på enskild mark och där nätet enbart betjänar de abonnenter som finns på fastigheten. 
  
 - 
  
 Ett villkor för stöd är att kommunen upprättat ett  
  
 IT-infrastruktur- 
  program. 
  
 SOU 2000:68 
  
 10 
  
 Organisation 
 Jag föreslår att organisationen skall utformas så att stödet beviljas av länsstyrelsen eller det regionala självstyrelseorganet i det län där ko m- munen är belägen. Ansökan om stöd skall innehålla en redogörelse för de åtgärder som skall vidtas. Projektet skall beskrivas. Kommunen skall också förbinda sig att använda bidraget för de ändamål som länsstyre l- sen har godkänt. Detta skall framgå tydligt av ansökan. Länsstyrelserna skall sedan följa upp att projekten genomförs och att avtalen med näti n- nehavarna innehåller de villkor som kommunen skall uppställa och även i övrigt tillse att kommunerna följer villkoren för stödet. En bestämmelse bör därför finnas om att länsstyrelsen genom uppföljning skall tillse att utgivna stöd används för godkända ändamål. 
 Det bör framhållas att det framlagda förslaget bygger på frivilliga åtaganden från kommunernas sida. Samtidigt avses det statliga stödet enligt  
 IT-propositionen 
  (prop. 1999/2000:86) täcka bara en mindre del av utgiften. Jag föreslår att detta innebär att en tredjedel av kommunens projektkostnader kan erhållas i stöd (högst upp till kommunens maxim i- gräns). 
 På samma sätt som i fallet med kreditering av anställningsstöd på skattekonto där AMS fattar beslut om stöd till arbetsgivare och översä Bowers en datafil till Riksskatteverket som, utan eget beslut, krediterar ar- betsgivaren skulle länsstyrelsen eller det regionala självstyrelseorganet fatta beslut om stödet till en kommun, varefter Riksskatteverket verk- ställer krediteringen. 
 Krediteringen av skattekontot innebär en minskning av statens in- komster och skall redovisas som sådan av skattemyndigheterna eller Riksskatteverket. Eftersom avsikten är att redovisningen gentemot riks- dagen skall vara öppen och att strävan har varit att ge en tydligare bild av statens åtaganden och att underlätta förståelsen av statsbudgeten skulle en möjlig lösning kunna vara en bruttoredovisning på inkomstti t- lar. 
 Fördelning av ekonomisk ram 
 Jag bedömer att huvuddelen av kommunstödet bör förbrukas under de första två åren. För att stimulera fram detta kan man lägga in en beslutspunkt som innebär att beviljat stöd måste vara ianspråktaget i ett i huvudsak genomfört projekt senast den 1 november 2002. De medel som därmed inte förbrukats av kommunen kan gå till en regionpott, som Thompson valtas av respektive länsstyrelse eller regionalt självstyrelseorgan enligt vad regeringen förordnar om senare. 
  
 SOU 2000:68 
  
 11 
  
 Den totala ramen för de båda stöden, kommunstödet respektive ska t- tereduktionen för abonnenter, har i proposition 1999/2000:86 bedömts bli 3,2 miljarder kronor för perioden  
 2001–2004. 
  Det är ännu mycket svårt att bedöma hur mycket resurser som kommer att tas i anspråk sä r- skilt av skattereduktionen för abonnenter. 
 Jag föreslår att vartdera stödet inledningsvis beräknas till 1,2 milja r- der. 
 Jag föreslår vidare att en avstämning görs vid utgången av år 2002 av hur de båda stödens förbrukning har utvecklats och en bedömning av hur de bör utvecklas under den återstående tiden. Den delen av ramen som inte intecknats under de första två åren, dvs.  
 3,2–1,2–1,2=0,8, 
  bör kunna fördelas mellan de två stödformerna omkring årsskiftet 2002/2003. Även kriterierna kan då behöva o mprövas. 
  
 SOU 2000:68 
  
 13 
  
 Författningsförslag 
 Förslag till 
 Lag om kreditering på skattekonto av stöd till kommunerna för a n- läggande av lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföring s- kapacitet 
 Härigenom föreskrivs följande. 
 1 § Stöd till kommuner för anläggande av lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet som har beslutats av länsstyrelse eller regionalt självstyrelseorgan enligt lagen (1996:1414) om försök s- verksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning och som avser stö d- berättigade åtgärder som har utförts under perioden 1 juli 2000 - 31 de- cember 2004 får tillgodoföras kommuner genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för kommunen enligt 3 kap. 5 § skatte- betalningslagen (1997:483). 
 2 § Vid beviljande av stöd enligt denna lag skall iakttas att det samman- lagda stödet enligt denna lag och den totala skattereduktion som medges enligt lagen  
 (-..) 
  om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation inte är avsett att överstiga 3,2 miljarder kr. 
 3 § Regeringen meddelar närmare föreskrifter om det stöd som skall kr e- diteras skattekontot. 
 __________________ 
  
 1. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001. 
  
 2. 
  
 Lagen avser stödberättigade åtgärder som utförts under perioden 1 juli 2000 - 31 december 2004. 
  
 Förslag till 
 Förordning om stöd till kommunerna för anläggande av lokala al l- mänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet. 
 Regeringen föreskriver följande. 
 1 § Stöd lämnas till kommun, dock inte landstingskommun, för anlä g- gande av lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet för att möjligöra sådan anslutning för tele- och datakommunikation som är dimensionerad att kunna överföra multmediatjänster med god kvalitet till bostadsfastighet, varmed även avses fritidsbostad, eller fast driftställe i områden där sådan anslutning i annat fall kan antas bli avsevärt dyrare för abonnenten än i normala fall och som bör prioriteras av regional- och näringspolitiska skäl och som inte bedöms komma till stånd under de närmaste fem åren på kommersiell grund. 
 2 § Stödet får inte avse den del av nätet som är beläget närmast abo n- nenten på enskild mark och där nätet enbart betjänar de abonnenter som finns på fastigheten. 
 3 § Stödet får inte avse åtgärder för att anlägga sådana ortssammanbi n- dande nät som dels prioriteras av regional- och näringspolitiska skäl, dels under de närmaste fem åren inte bedöms komma till stånd på ko m- mersiell grund och för vilka stöd utgår i särskild ordning. Undantag från denna regel får dock göras om det finns särskilda skäl. 
 4 § Kommunen skall så långt det är möjligt tillse att enskilda och my n- digheter tillförsäkras tillgång till lokala allmänt tillgängliga telenät för vilka stöd utgår enligt 1 § genom upphandling. Kan det inte ske genom upphandling får kommunen anlägga nätet. Stöd får endast användas för att anlägga sådana allmänt tillgängliga telenät där nätinnehavaren åtar sig att tillhandahålla nätkapacitet till den som efterfrågar det. Komm u- nen skall tillse att nätkapaciteten tillhandahålls på villkor som är rimliga med beaktande av det stöd som har utgått för att anlägga telenätet. 
 5 § Stöd lämnas med en tredjedel av kostnaderna för projektet. I det stödberättigande underlaget får ingå kostnader för material, arbete, maskinhyra och liknande kostnader som är nödvändiga för att anlägga nätet. Kostnader för utnyttjande av mark får däremot inte ingå i underl a- get. Om kommunen tillämpar upphandlingsförfarande för att tillse att nätet anläggs av och för någon annan får underlaget dock inte överstiga kommunens kostnader enligt upphandlingen. 
  
 SOU 2000:68 
  
 15 
  
 6 § En förutsättning för att bevilja stöd är att kommunen har upprättat ett  
 IT-infrastrukturprogram 
  som har godkänts av länsstyrelsen eller ett regionalt självstyrelseorgan enligt lagen (1996:1414) om försöksver k- samhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Det projekt som ansökan om stöd avser skall omfattas av  
 IT-infra 
  strukturprogrammet. Av IT- infrastrukturprogrammet skall framgå skälen till att projektet prioriteras av kommunen samt samband med andra projekt i kommunen och övrig nätutbyggnad. Av ansökan skall vidare framgå på vilket sätt det ko m- munala  
 IT-infrastrukturprogrammet 
  ansluter sig till det nationella strukturprogrammet samt att samordning i tillämpliga fall har skett med angränsande kommuner. 
 Vid prövning av om stöd skall beviljas för ett projekt skall beaktas att tillgängligheten för sådan anslutning som avses i 1 § för kommunmed- lemmar utanför tätort om minst 3 000 invånare fördelas så jämnt som möjligt oavsett kommun. I beskrivningen av projektet skall anges hur stor andel av kommunmedlemmarna för vilka anslutning enligt 1 § skall möjliggöras som genom projektet skall erhålla sådan möjlighet. Av a n- sökan skall också framgå hur stor andel av berörda kommunmedlemmar utanför tätorter med minst 3 000 invånare som redan har sådan möjlighet till anslutning. 
 7 § Vid prövning av ansökan skall beaktas om utbyggnad av nätet är påkallat av regional- eller näringspolitiska skäl. 
 8 § Stödet beviljas av länsstyrelsen i det län där kommunen är belägen. Därvid gäller att länsstyrelsen först skall pröva om ett visst projekt är av sådan art att stöd kan ges till projektet (förhandsbesked). Kan stöd e n- dast utgå till en del av projektet skall det framgå av förhandsbeskedet. Om ansökan om stöd görs inom ett år från den dag då förhandsbeskedet meddelades och de förhållanden som låg till grund för beskedet inte har ändrats är förhandsbeskedet bindande för frågan om projektet är av s å- dan art att stöd kan lämnas till det. 
 Beslut om stödets storlek skall meddelas sedan kostnaden för proje k- tet kan fastställas. 
 Länsstyrelsen skall lämna uppgift om det belopp som får krediteras enligt 10 § till skattemyndigheten dels när beslut om stödets storlek har meddelats dels när kommunen har underrättat länsstyrelsen om att pr o- jektet är färdigställt och lämnat slutredovisning för projektet. 
 9 § I lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional a n- svarsfördelning finns bestämmelser om att ett regionalt självstyrelseo r- gan skall besluta om användningen av regionalpolitiska och andra ut- vecklingsmedel i vissa särskilt angivna län. I län med regionalt självst y- 
 relseorgan skall vad som sägs om länsstyrelsen i 8 §,  
 10-13 
  §§ och 17 § i stället gälla det regionala självstyrelseorganet. 
 10 § Stöd som beviljats av länsstyrelse får tillgodoföras kommunen g e- nom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för kommunen enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). Därvid gäller att hälften av beviljat belopp får krediteras när beslut om stödets storlek har fattats och resterande del när kommunen underrättat länsstyrelsen om att projektet är färdigställt och lämnat slutredovisning för projektet. 
 11 § Ansökningsshandlingarna skall innehålla en beskrivning av det projekt som ansökan avser. Kommunen skall också förbinda sig att a n- vända stödet för de ändamål som länsstyrelsen har godkänt. 
 12 § Ansökan om stöd skall avse åtgärder som utförs under tiden 1 juli 2000 - 31 december 2004. Beviljat stöd utgår i en första etapp så länge utrymme för kreditering finns upp till 1,2 miljarder kr och skall vara ianspråktaget genom ett i huvudsak genomfört projekt senast den 1 n o- vember 2002. Ett beslut om att bevilja stöd upphör i annat fall att gälla. För vid denna tidpunkt pågående projekt för vilka stöd har beviljats skall redovisning av projektets genomförande fram till tidpunkten lämnas s e- nast den 1 februari 2003. Om det finns särskilda skäl, får länsstyrelsen medge förlängning av de i detta stycke angivna tidsfristerna. 
 13 § Hur utrymmet för kreditering skall fördelas mellan länsstyrelserna framgår av bilaga 1. 
 1  
 Länsstyrelsen skall fördela utrymmet för kredit e- ring mellan kommunerna med beaktande av de olika förutsättningarna för kommunerna. Den beräkning av skälig fördelning av utrymmet för kreditering mellan kommunerna som framgår av bilaga 2 skall ligga till grund för det högsta belopp som totalt får beviljas varje kommun av a n- slagna medel. Beloppen enligt bilaga 2 
 2  
 kan frångås om särskilda skäl föreligger. 
 Efter att utfallet av den första etappen är känt beviljas stöd av ytterl i- gare utrymme för kreditering efter vad regeringen senare fö rordnar. 
 14 § Länsstyrelsen skall utöva tillsyn över att beviljade stöd utnyttjas för avsett ändamål och i överensstämmelse med föreskrivna villkor. My n- digheten skall också svara för uppföljningen av ärendet. 
 15 § Länsstyrelsen skall besluta om återkrav av beviljat stöd helt eller delvis, om den kommun som sökt eller tillgodogjorts stödet genom ori k- 
  
 1 
  
 Den föreslagna fördelningen mellan länen framgår t.v. av bilaga 2, tabell 1 i detta betänkande. 
  
 2 
  
 Den föreslagna fördelningen mellan kommunerna framgår t.v. av bilaga 2, tabell 1 i detta betänkande. 
  
 SOU 2000:68 
  
 17 
  
 tiga uppgifter eller på annat sätt orsakat att bidrag har lämnats felaktigt eller med för högt belopp. Länsstyrelsen får helt eller delvis återkräva beviljat stöd om kommunen dröjt med genomförandet av projektet så att stödet upphört att gälla enligt 12 §. 
 16 § Länsstyrelsen skall vid domstolar och andra myndigheter bevaka statens rätt mot stödmottagaren. Länsstyrelsen får därvid efterskänka statens rätt. 
 17 § Länsstyrelsens beslut i ärenden om stöd enligt denna förordning får inte överklagas. 
 ____________ 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2001. 
  
 2. 
  
 Förordningen avser stödberättigade åtgärder som utförts under pe- rioden 1 juli 2000 - 31 december 2004. 
  
 SOU 2000:68 
  
 19 
  
 1 Uppdraget 
 I propositionen  
 Ett informationssamhälle för alla  
 (prop.1999/2000:86) formulerade regeringen följande mål om tillgängligheten i information s- samhället: 
 Hushåll och företag i alla delar av Sverige bör inom de närmaste åren få tillgång till  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet. Detta skall i första hand ske i marknadens regi. Staten har dock ett övergripande a n- svar att se till att  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet finns til l- gänglig i hela landet. Konkurrens, låga priser och en snabb utveckling främjas av att ett stort antal operatörer och  
 IT-företag 
  har möjlighet att u t- nyttja näten. Konkurrensneutralitet och mångfald på näten skall främjas genom statliga insatser och regler. Den teknik som skulle kunna öve r- brygga avstånden i landet får inte på grund av stora skillnader i tillgän g- lighet, taxor och kapacitet bli ytterligare en klyfta mellan storstad och glesbygd. Ett nationellt infrastrukturprogram bör upprättas. 
  
 IT-propositionen 
  nämnde även skapandet av ett kommersiellt stomnät som skulle nå alla Sveriges kommunhuvudorter och till vilket alla tjäns- teoperatörer som önskar skall kunna få tillgång till låga och så långt möjligt avståndsoberoende priser. Därmed skulle möjlighet finnas att ansluta ett allmänt tillgängligt nät i kommunen, via knutpunkter i ko m- munhuvudorten, till det nationella stomnätet. 
 Vidare beskrevs tre stödformer: 
  
 1. 
  
 Ett statligt stöd för de regionala ledningsförbindelser som dels pri o- riteras av regional- och näringspolitiska skäl, dels under de närmaste fem åren inte bedöms komma till stånd på helt kommersiella gru nder. 
  
 2. 
  
 Skattelättnad till abonnenter för att stimulera anslutning till nät med hög överföringskapacitet i glest befolkade delar av landet där anslu t- ningskostnaderna förväntas bli höga. 
  
 3. 
  
 Ett statligt stöd till kommuner för att i glest bebyggda områden ge anslutning till fastigheter där sådan i annat fall skulle bli avsevärt d y- rare än i normala fall. Stödet borde prövas utifrån bl.a. regional- och näringspolitiska grunder och borde täcka endast en mindre del av ut- giften för anslutningen. 
  
 För att förverkliga dessa intentioner har regeringen den 11 maj 2000 beslutat om tilläggsdirektiv (dir. 2000:44, se bilaga 1) till utredningen 
 om Infrastrukturprogram för bredbandskommunikation, (dir. 2000:04, se bilaga 1) innebärande ytterligare två deluppdrag: 
  
 - 
  
 Det ena innebär att utreda formerna för ett stöd till kommuner i syfte att underlätta byggandet av ett accessnät med hög överföringskap a- citet. Stödet bör avse anslutning fram till fastigheter där sådan skulle skulle bli avsevärt dyrare för abonnenten än i normala fall. Enligt r e- geringen bör stödet prövas utifrån bl.a. regional- och näringspolitiska grunder och bör täcka endast en mindre del av utgiften för anslu t- ningen. 
  
 - 
  
 Det andra tilläggsuppdraget är att utreda och ge förslag på förde l- ningen av en total ram på 3,2 miljarder kronor på två stödformer, varav det ena är det ovannämnda stödet till kommunerna, det andra är en skattelättnad för fysiska och juridiska personer för bre d- bandsanslutning. Det sistnämnda stödet utreds inom Regeringskansl i- et. 
  
 Eftersom förslag inom de båda tilläggsuppdragen delvis kommer att bygga på samma underlag presenteras underlaget till en början geme n- samt för de båda. 
 De totala kostnaderna för byggandet av en  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet på landsbygden beräknades av  
 IT-infrastruktur- 
  utredningen (SOU 1999:85) till omkring 40 miljarder kronor. Eftersom den ekonomiska ramen för det föreslagna kommunstödet är så begrä n- sad, har en betydande del av mina utredningsinsatser ägnats åt att kon- struera så tydliga och rimliga prioriteringsregler som möjligt. 
 Terminologi 
 Som framgår av bilaga 3 har utredningen valt en terminologi som tydligt skall klargöra gränserna mellan de olika delarna av nätsystemet. Det som i tilläggsdirektiven kallas lokal- och accessnät kallas därför i denna ra p- port för orts- och områdesnät. Observera att dessa nät kan vara såväl ledningsbundna som trådlösa nät, t.ex. radiolösningar. Ortsnätet är ett spridningsnät inom en ort som sammanbinder olika områden inom orten. Områdesnätet sammanbinder ortsnätet med fasti ghetsnäten. 
 Därmed klargörs framförallt att detta kommunstöd inte i första hand avses gå till nät inom fastigheten. Avsikten är också att detta kommu n- stöd inte i första hand skall gå till förbindelser mellan orter i en kommun, dvs. ortssammanbindande nät. Undantag från denna regel får dock göras om det finns särskilda skäl. Ett sådant skäl kan vara att det mellan orts- 
  
 SOU 2000:68 
  
 21 
  
 eller områdesnät i två orter som ligger nära varandra saknas förbinde l- ser. 
 Att termen lokalnät undviks beror på att detta ofta används för att beteckna nät inom en fastighet eller ett fastighetsområde. Termen ac- cessnät undviks av det skälet att det kan avse såväl nätet som går fram till en fastighet som nätet inne i fastigheten. 
 En annan terminologisk fråga gäller den del av kommunerna som be- handlas i detta betänkande. Denna del kan beskrivas som området utan- för orter med minst 3 000 invånare och glesbygd (med vilket ofta menas området utanför orter med minst 50 invånare). För enkelhetens skull kallas hela området landsbygd, vilket också överensstämmer med e u- ropeiskt språkbruk. 
 3 
  
 3  
 För en kort beskrivning av begreppen landsbygd och glesbygd hänvisas till  
 IT-infrastrukturutredningens 
  betänkande Bredband för tillväxt i hela landet (SOU 1999:85), sid  
 200–201. 
  
 SOU 2000:68 
  
 23 
  
 2 Vem behöver stödet? 
 I tilläggsdirektiven till utredningen betonas att regionala och näringspo- litiska grunder skall styra fördelningen av stödet till kommunerna och, mer specifikt, att stödet skall avse fastigheter där anslutning skulle bli avsevärt dyrare för abonnenterna än i vanliga fall. Detta krav uppfylls genom att koncentrera stödet till landsbygden, som denna ovan definie- rats. 
 Nedan följer ett underlag för och förslag till kriterier för fördelningen av kommunstödet. 
  
 2.1 
  
 Kommunernas befolkningstäthet 
  
 Totalt bor 30 procent av befolkningen utanför orter med minst 3 000 invånare, dvs. cirka 2,7 miljoner personer. Begreppet ort utgår från den statistiska definitionen, som innebär att alla invånare som bor med en viss täthet räknas till orten. Befolkningstäthet är den centrala variabeln för att bedöma marknadsförutsättningarna för byggandet av  
 IT-nät. 
  Tä t- heten utanför orter med minst 3 000 invånare har, bl.a. i  
 IT-infra- 
  strukturutredningen (SOU 1999:85) och därefter i  
 IT-propositionen 
  (prop. 1999/2000:86) bedömts vara för låg för att marknaden eller andra  
 icke-statliga 
  aktörer helt och hållet kan förväntas finansiera en önskvärd utbyggnad av nät med hög överföringskapacitet. 
 I områden utanför kommunhuvudorterna är tätheten i genomsnitt 3,7 personer per kvadratkilometer. Stockholm, Solna och Sundbyberg har överhuvudtaget ingen befolkning utanför tätorter med minst 3 000 invå- nare. Lidingö och Öckerö har en befolkningstäthet på mer än 100 pers o- ner per kvadratkilometer. I den motsatta extremen finns 21 kommuner med mindre än 1 person per kvadratkilometer. 
 För att ge en sammanfattning av de kommunala skillnaderna har kommunerna i tabellen nedan ordnats efter befolkningstäthet i området utanför orter med minst 3 000 invånare. Kommunerna har sedan delats upp i 12 grupper, där grupp 1 har den högsta befolkningstätheten och grupp 12 den lägsta. Eftersom det totala antalet kommuner inte är jämnt delbart med 25 innehåller alla grupper 25 kommuner utom grupp 1 som har 11 kommuner. Nedan presenteras grupperna. 
  
 Tabell.  
 Några data om kommunerna ordnade efter befolkningstäthet utanför orter med minst 3 000 invånare. 
  
 Antal inv./km 
 2 
  
 Antal arbetstäl- 
  
 Areal utanför 
  
 Antal inv. utan- 
  
 len utanför orter 
  
 Grupp 
  
 utanför 3 000- 
  
 3  
 000-orter 
  i 
  
 för orter med 
  
 med minst 3 000 
  
 nummer 
  
 orter. 
  
 km 
 2 
 . 
  
 minst 3 000 inv. 
  
 inv. 
  
 Per kommun 
  
 Per kommun 
  
 Per kommun 
  
 Per kommun 
  
 1 (11 st.) 
  
 78,8 
  
 87,5 
  
 15 637 
  
 760 
  
 2 (25 st.) 
  
 43,3 
  
 271,2 
  
 11 695 
  
 728 
  
 3 
  
 27,6 
  
 310,7 
  
 8 581 
  
 508 
  
 4 
  
 21,0 
  
 625,2 
  
 13 145 
  
 796 
  
 5 
  
 16,3 
  
 757,0 
  
 12 357 
  
 759 
  
 6 
  
 13,3 
  
 720,1 
  
 9 606 
  
 596 
  
 7 
  
 11,7 
  
 937,8 
  
 10 977 
  
 693 
  
 8 
  
 9,7 
  
 923,4 
  
 8 949 
  
 568 
  
 9 
  
 8,0 
  
 977,2 
  
 7 775 
  
 495 
  
 10 
  
 6,2 
  
 1000,4 
  
 6 233 
  
 360 
  
 11 
  
 3,5 
  
 2401,0 
  
 8 297 
  
 506 
  
 12 
  
 0,8 
  
 7337,6 
  
 5 893 
  
 447 
  
 Genom- 
  
 snitt/komm 
  
 6,5 
  
 1424,8 
  
 9 316 
  
 577 
  
 un 
  
 Kommentar 
 : Stockholm, Solna och Sundbyberg redovisas inte här eftersom dessa kommuner saknar befolkning utanför orter med minst 3000 invånare. Summa komm u- ner är alltså 286. 
  
 Källa  
 : SCB. Befolkningsstatistiken gäller 1999, arbetsställestatistiken 1997 och in- delningen i orter gäller 1995. 
 Ytan är direkt kopplad till tätheten, dvs. de glesare befolkade kommu- nerna har den största ytan och därmed de största avstånden att öve r- brygga i samband med investeringar i ledning av olika slag. 
 Antal invånare, i absoluta tal, utanför 3  
 000-orterna, 
  har ett mer komplicerat samband med tätheten. I stort har de tätare befolkade kom- munerna också det största antalet invånare på landsbygden medan det genomsnittliga antalet landsbygdsbor är lägst i de fyra glesast befolkade kommungrupperna – skälet är naturligtvis att  
 befolknings-tätheten 
  är lägre i dessa kommuner och att den större ytan inte kompenserar för detta. 
 Antalet arbetsställen utanför 3  
 000-orterna 
  har ett tydligt samband med tätheten och sjunker (utom i två grupper) med sjunkande täthet s- grad, från 760 i grupp 1 till 450 i grupp 12. 
 Befolkningstätheten är uppenbarligen en central fråga att beakta när man skall beskriva olika kommuners förutsättningar och kostnader för att bygga infrastruktur. Men problemet är att ett enda mått på tätheten 
  
 SOU 2000:68 
  
 25 
  
 inte räcker för att bedöma infrastrukturkostnaderna. Två kommuner med samma befolkningstäthet kan ha helt olika ortsstrukturer och olika fö r- delning av befolkningen mellan orter och glesbygd, vilket kan vara avgö- rande för infrastrukturkostnaderna. Till detta kommer att tätheten vari e- rar kraftigt mellan den tätaste landsbygden på Lidingö och Öckerö med över 100 personer per kvadratkilometer å den ena sidan, och den glesaste landsbygden i Kiruna och Jokkmokk med omkring 0,1 person per kva- dratkilometer å den andra sidan, dvs. en faktor på mer än 1 000. Kirunas infrastruktur kan rimligen inte kosta mer än 1 000 gånger mer än Mcdowell dingös (per invånare). För att veta exakt hur mycket mer Kirunas infr a- struktur behöver kosta, måste man veta mer om var människorna bor och hur många de är, dvs. en betydligt mer detaljerad information än vad som är möjligt att samla in och analysera när man söker schematiska kriterier för fördelning av medel till landets 289 kommuner. 
 Några kriterier som åtminstone delvis återspeglar befolknings- tätheten och dess fördelning finns i nedanstående tabell som belyser fö r- delningen av befolkningen på orter samt antalet orter med olika storlek. 
  
 Tabell.  
 Några data om orter i olika storlekar i kommunerna ordnade ef- ter befolkningstäthet 
  
 Grupp 
  
 Antal orter med  
 50–2999 
  
 nummer 
  
 Procentuell andel invånare utanför orter 
  
 inv. per kommun 
  
 med minst 
  
 m. minst 50 
  
 varav orter 
  
 3 000 inv. 
  
 med minst 
  
 inv. (gles- 
  
 Totalt 
  
 m.  
 50–299 
  
 (landsbygd). 
  
 200 inv. 
  
 bygd). 
  
 inv. 
  
 Per kommun 
  
 Per kommun 
  
 Per kommun 
  
 Per kommun 
  
 Per kommun 
  
 1 (11 
  
 7,8 
  
 2,5 
  
 1,8 
  
 11,4 
  
 6,3 
  
 komm.) 
  
 2 (25 
  
 38,9 
  
 19,9 
  
 15,8 
  
 20,1 
  
 12,6 
  
 komm.) 
  
 3 
  
 22,0 
  
 10,5 
  
 8,7 
  
 13,1 
  
 7,3 
  
 4 
  
 28,3 
  
 15,8 
  
 13,6 
  
 18,5 
  
 10,8 
  
 5 
  
 30,5 
  
 17,8 
  
 15,4 
  
 17,0 
  
 10,6 
  
 6 
  
 38,6 
  
 21,8 
  
 18,3 
  
 15,2 
  
 9,2 
  
 7 
  
 47,9 
  
 25,0 
  
 21,4 
  
 14,9 
  
 8,7 
  
 8 
  
 39,5 
  
 21,7 
  
 18,1 
  
 13,8 
  
 8,2 
  
 9 
  
 49,1 
  
 27,8 
  
 23,7 
  
 11,7 
  
 6,8 
  
 10 
  
 46,1 
  
 25,7 
  
 21,9 
  
 9,4 
  
 5,4 
  
 11 
  
 49,3 
  
 28,0 
  
 21,9 
  
 16,0 
  
 11,0 
  
 12 
  
 60,1 
  
 33,5 
  
 25,4 
  
 12,3 
  
 8,2 
  
 Totalt 
  
 30,1 
  
 17,9 
  
 13,5 
  
 14,6 
  
 8,9 
  
 Kommentarer och källor: Se föregående tabell. 
 Man ser av tabellen att andelen invånare som bor utanför tätorter (oa v- sett storlek) är kopplad till kommunens totala befolkningstäthet. Ju gle- 
 sare en kommun är desto större andel bor i små orter och i utpräglad glesbygd. Detta samband gäller alldeles särskilt i de allra tätaste och de allra glesaste kommunerna. De tätaste kommunerna (grupp 1) har en landsbygdsandel (dvs. befolkning utanför orter med minst 3 000 invån a- re) på knappt 8 procent och en glesbygdsandel (befolkning utanför orter med minst 50 invånare) på knappt 2 procent. De glesaste kommunerna har en landsbygdsandel på 60 procent och en glesbygdsandel på 25 pro- cent. Även kommungrupperna  
 9–11 
  har höga andelar landsbygdsbefol k- ning (49 procent) och glesbygdsbefolkning  
 (22–24 
  procent). Men i övri- ga kommungrupper varierar landsbygds- och glesbygdsandel relativt oberoende av befolkningstätheten. 
 Kostnaderna för att etablera  
 IT-infrastruktur 
  kan antas vara kopplade till antalet orter eftersom ett lokalt nät i första hand måste bygga på b e- hovet av en eller flera ändpunkter (med utrustning) i orter av olika stor- lek. Av tabellen ovan kan man utläsa något om ortsstrukturen. Det framgår att antalet orter med mindre än 3 000 invånare varierar mellan 9 och 20 orter i de 12 kommungrupperna, vilket är förhållandevis lite med tanke på de stora skillnaderna i befolkningstäthet. Antalet orter verkar även ganska oberoende av befolkningsantal och  
 -täthet. 
  
 Antalet små orter är mellan 55 och 66 procent av alla orter, oavsett befolkningstäthet, en ganska liten variation, som tyder på att ortsstruktu- rens form inte varierar särskilt mycket mellan kommungrupper med oli- ka täthet. Om man använder antalet orter som kriterium för kostnader för ortsnät skulle man få ganska små skillnader mellan kommuner med olika befolkningstäthet. 
 På något sätt bör dock avståndsfaktorn komma med bland kriterierna. Nedan diskuteras hur alternativa kriterier slår i fördelningen mellan län och kommuner och hur man på ett enkelt sätt kan beakta även tä theten. 
  
 SOU 2000:68 
  
 27 
  
 2.2 
  
 Alternativa utgångspunkter för kriterier 
  
 Av tabellen nedan framgår några olika principer för fördelning mellan länen. 
  
 Tabell 
 . Länsvis fördelning av stöd utifrån olika kriterier jämfört med befolkningsfördelningen 1999 
  
 Antal orter 
  
 Areal utanför 
  
 Total 
  
 m. mindre än 
  
 Väglängd i 
  
 Befolkning 
  
 orter m. minst 
  
 befolkning i 
  
 Län 
  
 3 000 inv. 
  
 dessa orter 
  
 i landsbygd 
  
 3 000 inv. 
  
 kommunerna 
  
 Stockholm 
  
 7,0% 
  
 6,44% 
  
 5,5% 
  
 1,4% 
  
 20,4% 
  
 Uppsala 
  
 3,3% 
  
 2,63% 
  
 3,6% 
  
 1,7% 
  
 3,3% 
  
 Södermanl 
  
 2,8% 
  
 2,62% 
  
 3,2% 
  
 1,5% 
  
 2,9% 
  
 Östergötl. 
  
 3,5% 
  
 3,14% 
  
 4,3% 
  
 2,6% 
  
 4,6% 
  
 Jönköping 
  
 3,0% 
  
 3,33% 
  
 4,2% 
  
 2,5% 
  
 3,7% 
  
 Kronoberg 
  
 2,2% 
  
 3,06% 
  
 3,2% 
  
 2,1% 
  
 2,0% 
  
 Kalmar 
  
 4,3% 
  
 5,09% 
  
 4,2% 
  
 2,7% 
  
 2,7% 
  
 Gotland 
  
 1,4% 
  
 1,42% 
  
 1,3% 
  
 0,8% 
  
 0,6% 
  
 Blekinge 
  
 2,6% 
  
 2,42% 
  
 2,3% 
  
 0,7% 
  
 1,7% 
  
 Skåne 
  
 11,4% 
  
 10,00% 
  
 11,3% 
  
 2,6% 
  
 12,7% 
  
 Halland 
  
 4,8% 
  
 5,03% 
  
 4,9% 
  
 1,3% 
  
 3,1% 
  
 V.Götaland 
  
 13,9% 
  
 12,22% 
  
 16,4% 
  
 5,7% 
  
 16,8% 
  
 Värmland 
  
 4,0% 
  
 4,23% 
  
 4,3% 
  
 4,3% 
  
 3,1% 
  
 Örebro 
  
 3,1% 
  
 3,49% 
  
 3,4% 
  
 2,1% 
  
 3,1% 
  
 Västmanl. 
  
 1,8% 
  
 2,08% 
  
 2,8% 
  
 1,5% 
  
 2,9% 
  
 Dalarna 
  
 6,6% 
  
 7,99% 
  
 4,6% 
  
 6,9% 
  
 3,2% 
  
 Gävleborg 
  
 5,5% 
  
 5,77% 
  
 4,5% 
  
 4,4% 
  
 3,2% 
  
 Västernorrl 
  
 4,5% 
  
 5,17% 
  
 4,4% 
  
 5,3% 
  
 2,8% 
  
 Jämtland 
  
 3,5% 
  
 3,63% 
  
 3,0% 
  
 12,1% 
  
 1,5% 
  
 Västerb. 
  
 5,5% 
  
 5,02% 
  
 4,7% 
  
 13,6% 
  
 2,9% 
  
 Norrbotten 
  
 5,3% 
  
 5,21% 
  
 3,8% 
  
 24,2% 
  
 2,9% 
  
 Totalt 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 Källor: All statistik i tabellen bygger på SCB:s statistik, se bilaga 2, utom väglängd s- fördelningen som är hämtad från en konsultrapport (12 juli 2000) av NetPartner i samarbete med Metria. 
 Utgångspunkt i andelen invånare på landsbygden 
 I den tredje kolumnen mäts den andel av invånarna som bor på land s- bygden, dvs. utanför orter med 3 000 invånare och i glesbygden. Genom att jämföra denna kolumn med den som visar antalet orter, antyds något om förhållandet mellan den del av befolkningen som bor i orter (oavsett storlek) och den del som bor spritt, dvs. utanför även de minsta orterna (minst 50 invånare). En hög andel landsbygdsbefolkning i förhållande till 
 ortsandelen tyder på en hög grad av utspritt boende. Ett utspritt boende drar med sig höga kostnader för infrastruktur. 
 Län med tydligt spritt boende är framförallt Jönköping, Kronoberg, Västra Götaland och Västmanland. Län där befolkningen i högre grad är koncentrerad till orter (oavsett storlek) är Stockholm, Dalarna, Gävle- borg, Västerbotten och särskilt Norrbotten. 
 Inledningsvis övervägdes att särredovisa antalet arbetsställen som en alternativ utgångspunkt. Ett närmare studium visade dock att de fördel a- de sig på ungefär samma sätt som befolkningen i landsbygden, med n å- gon övervikt för andelen arbetsställen i län med en starkt spridd småf ö- retagsamhet. Gotland och Jämtland är de tydligaste exemplen på detta, men även Jönköping, Kalmar, Skåne och Halland uppvisar större and e- lar arbetsställen än befolkning. 
 Utgångspunkt i arealen 
 En stor yta har ett starkt samband med långa avstånd och därmed kos t- nader för transportnät men också för områdesnät som etableras i u t- spridda delar. Den största arealen har framförallt de tre nordligaste l ä- nen, Jämtland, Västerbotten och Norrbotten men även Dalarna bör nä m- nas här. 
 Låga ytandelar i jämförelse med andelen landsbygdsbefolkning finner man framförallt i Stockholm, Blekinge, Skåne, Halland och Västra G ö- taland. 
 Det bör understrykas att alla dessa betraktelser är genomsnittliga. Stockholm har t.ex. en omfattande skärgård med delvis långa avstånd. 
 Utgångspunkt i den totala befolkningen 
 En fördelning av stödmedel utifrån det totala befolkningsantalet, kolu m- nen längst till höger i tabellen nedan, skulle leda till att de tre storstad s- länen fick hälften. Detta överensstämmer uppenbarligen inte alls med i synnerhet det regionalpolitiska kriteriet för fördelningen av medel och inte heller med vad man kan anta om var de reella kostnaderna för infra- strukturen är högst. 
  
 SOU 2000:68 
  
 29 
  
 Utgångspunkt i antalet orter 
 En fördelning i enlighet med antalet mindre tätorter, den första kolumnen i tabellen, ger framförallt till resultat att Stockholms län får en mindre andel (än befolkningsandelen). Skälet är givetvis att Stockholms ko m- mun och flera förorter är befolkningsmässigt stora. Andra län som har låga andelar mindre orter i jämförelse med befolkningsandelarna är Ö s- tergötland, Jönköping, och Västmanland, vilket tyder på att stora orter spelar en stor roll i dessa län. 
 Utgångspunkt i antal vägkilometer 
 Vägavstånd approximerar nätkostnaden bättre än yta eftersom ledning s- förläggning längs vägar är vanlig. Av tabellen framgår antalet vägkil o- meter inom orterna, gatunätet, som är proportionellt till kostnaderna för ortsnäten i den mån dessa läggs i gatunätet. Däremot får man härigenom inte någon bild av vad infrastruktur för det utspridda boendet, utanför orterna, kostar. Som framgår av tabellen uppvisar fördelning av vä g- längder inom orterna i stort sett samma fördelningsmönster som antalet orter, eftersom orternas storlek (i genomsnitt) är ganska stabil över hela Sverige. 
 Allmänt om utfallet i län och kommuner 
 En jämförelse har gjorts av utfallet om man tillämpar de tre kriterierna: antalet små orter, antalet landsbygdsinvånare eller yta. Skillnaden blir ganska liten, oavsett vilket kriterium man väljer, i framförallt Värmland, Västernorrland och Gävleborg.  
 4  
 Skillnaderna blir störst i Norrbotten, Jämtland och Västerbotten. I dessa tre län är det arealvariabeln som ger drastiskt mer utdelning till dessa län än de övriga två variablerna. Även Stockholms län uppvisar stora avvikelser i utfall, men i detta fall är det tvärtom arealvariabeln som ger kraftigt mindre utdelning än de två övr i- ga variablerna. 
 Det bör dock understrykas att alla dessa uttalanden om länen är mycket genomsnittliga – det finns kommuner som avviker från länens genomsnittliga mönster, liksom det inom kommunerna finns delar som skiljer sig kraftigt från kommunens genomsnitt. 
  
 4  
 Det mått som valts är medelavvikelse i stödet per invånare i landsbygdsdelen av respesktive kommun och län. 
 Även i kommunerna kan utfallet av de tre kriterierna mätas. Komm u- ner med låga avvikelser i utfall är Hylte, Svenljunga, Sunne, Arvika, Nora, Ludvika, Nordmaling och Piteå. 
 De största avvikelserna har Jokkmokk, Arjeplog, Kiruna, Gällivare, Sorsele, Arvidsjaur och Vilhelmina, beroende på att en användning av arealkriteriet skulle ge drastiskt högre stöd än något av de andra två kr i- terierna. 
 Val av kriterium 
 Val av kriterium har stor betydelse för fördelningen av kommunstödet. Valet står framförallt mellan å ena sidan arealkriteriet (som gynnar Norrlandskommuner), å andra sidan befolknings- eller ortskriteriet som i olika grad gynnar övriga kommuner. 
 Ett kommunstöd som framförallt skall stödja tillkomsten av nät nära abonnenterna bör använda kriterier som ger uttryck för abonnenternas spridning. Detta talar för areal- och befolkningskriterierna, medan ortskriteriet (eventuellt i kombination med ett avståndsmått) torde vara mer tillämpligt på transportnätet som handlar om förbindelser mellan orter. 
 Med tanke på hur schematiska dessa mått är och att de inte tar hä n- syn till alla lokala variationer som förekommer, förefaller det rimligast att välja en modell som dels inte är så känslig för valet av tänkbara krit e- rier, dels på ett tydligt sätt kan motiveras utifrån relevanta hänsynst a- ganden. Jag förordar därför ett kriterium som i lika grad lägger vikt vid areal- respektive befolkningskriteriet. I bilaga 2 beskrivs en fördelning av 1,2 miljarder (som här valts som lämplig ram i en första omgång) som blir resultatet av ett genomsnitt av kommunernas riksandelar av invånare på landsbygden och landsbygdens areal. 
  
 SOU 2000:68 
  
 31 
  
 2.3 
  
 Näthierarkin 
  
 Nationellt 
 stomnät Ortssamman- bindande nät 
 i kommunen 
 Ortsnät 
  
 Områdesnät 
 Fastighetsområdes-  
 och fastighetsnät 
  
 Figur 
 . Schematisk bild av näthierarkin (för definitioner se bilaga 3) 
 De olika delar av nätet som beskrivs ovan ligger på olika nivåer i en nä t- hierarki, som i figuren ovan. Ortssammanbindande nät i kommun, orts- nät och områdesnät kallas med ett gemensamt namn för publikt ko m- munnät. Se även bilaga 3 med definitioner av de olika nätnivårerna. 
 En anslutningspunkt (knutpunkt) till ett stomnät, som ger tillgång till nätkapacitet till rimligt pris, kommer enligt regeringens planer att finnas i kommunens huvudort. Gränserna är inte helt skarpa mellan ortssam- manbindande nät, ortsnät och områdesnät. En gräns när det gäller stö d- givningen har dock gjorts tydlig i  
 IT-propositionens 
  förslag till stödfo r- mer: Stöden till ortssammanbindande nät (kallas regionnät eller tran s- portnät i propositionen) eller till den kommunalt initierade utbyggnaden av orts- och områdesnät (kallas lokala nät och accessnät i propositionen) avses inte gälla fastighetsnät. Skattelättnaden till abonnenter (som också aviseras i  
 IT-propositionen) 
  för  
 bredbands-anslutningar 
  avses dock gälla bl.a. fastighetsnät. 
 Samband och gränser mellan stöden 
 Den föreslagna skattelättnaden för abonnentanslutningarna (som utfo r- mas inom Regeringskansliet) kan gälla såväl korta som långa anslu t- ningsledningar. För tydlighetens skull (ur stödgivningssynpunkt) borde dessa sluta i en punkt på det nät som eventuellt byggs med kommunalt stöd. I verkligheten är skarpa gränser inte möjligt att åstadkomma. Näten kan ingå i ett och samma projekt. Både skatteavdrag och kommunstöd bör därför kunna utgå till samma ledning. Om en abonnentanslutning kostar exempelvis 25 000 kr kan kommunen med sitt stöd sänka kostn a- 
 den till, exempelvis, 15 000 kr, vilket är den summa abonnenten skall betala och söka skattereduktion för. 
 De gemensamma delarna av nätet är en förutsättning för att hushållen skall kunna utnyttja den i  
 IT-propositionen 
  beskrivna reduktionen för bredbandsanslutning. Det är därför viktigt att de gemensamma nätdela r- na byggs tidigt. Man bör konstruera sådana bidragsregler att komm u- nerna stimuleras att så snabbt som möjligt planera för  
 IT-infrastrukturen 
  och inleda utbyggnaden. Det föreslås därför att stödet bör avse åtgärder som vidtas efter den 1 juli 2000 trots att de föreslagna reglerna då inte är antagna och inte har börjat gälla. Den som börjar vidta åtgärder innan regering och riksdag har tagit ställning till stödet måste naturligtvis rä k- na med risken att stödet inte blir av eller får en annan utformning eller avser åtgärder från en senare tidpunkt. Den omständigheten att det inte föreligger ett kommunalt  
 IT-infrastrukturprogram 
  som har godkänts av länsstyrelsen vid tiden för när åtgärderna upphandlas eller utförs bör inte leda till att ansökan a vslås förutsatt att sådant godkänt IT- infrastrukturprogram finns vid tiden för ansökan. 
  
 SOU 2000:68 
  
 33 
  
 3 Kriterier för stödet 
  
 3.1 
  
 Kriterier som avser kommunen 
  
 Lokalt program för försörjning av  
 IT-infrastruktur 
  
 Kommunens  
 IT-infrastrukturprogram 
  skall på ett trovärdigt sätt visa hur kommunen tänker sig att huvuddelen av befolkningen får sitt behov av bredbandsanslutning tillgodosett på några års sikt. Av Bredbands- utredningens ursprungliga direktiv framgår några tänkbara grunder för bedömning av kommunernas  
 IT-infrastrukturprogram. 
  Utredningens arbete på denna punkt pågår fortfarande, men de viktigaste kriterier som programmet bör omfatta är följande: 
  
 · 
  
 Programmet skall innehålla ett förslag till prioritering av mellan vilka orter eller inom vilka områden det bör finnas ledningsförbindelser, som inte bedöms komma till stånd på kommersiella grunder. Även Bredbandsutredningen har fått i uppdrag att föreslå en sådan priorit e- ring som bör ingå i det nationella programmet. 
  
 · 
  
 Kommunerna skall i förekommande fall ha samordnat sina förslag till prioriterade förbindelser med angränsande kommuner. 
  
 · 
  
 Programmet skall syfta till att tillgodose en grundläggande tillgång till  
  
 IT-infrastruktur 
  för bredbandskommunikation, dvs. i första hand skall nya förbindelser prioriteras där nät saknas eller där kapaciteten inte är tillräcklig. Värdet av en högre grad av tillgänglighet bör stä l- las i relation till kostnaden för att uppnå denna högre tillgängli ghet. 
  
 · 
  
 Den kapacitet som skall uppnås skall innebära en väsentlig kapac i- tetshöjning i syfte att uppnå tillräcklig kapacitet för överföring av multimediatjänster med god kvalitet. 
  
 · 
  
 Teknikneutralitet skall iakttagas och såväl trådburen som trådlös överföring skall godtas, bara kapacitetskravet uppfylls. 
  
 · 
  
 Ett öppet nät, dvs. lika tillgång för alla operatörer, skall särskilt b e- handlas och lösningar beskrivas. 
  
 · 
  
 Säkerhetskravens inverkan på ledningsstrukturen bör beaktas, fra m- förallt genom redundans i nätstrukturen (maskformat nät). 
  
 · 
  
 Sådana orter bör särskilt uppmärksammas som har ett stort inslag av företag som för sin verksamhet är beroende av  
  
 IT-kommunikation. 
  
 · 
  
 En beskrivning bör finnas av tillgänglig kanalisation. 
  
 · 
  
 Programmen bör särskilt uppmärksamma hur man på längre sikt til l- godoser behovet av kanalisation. 
  
 Det är dock inget krav enligt direktiven att kommunen själv tillhanda- håller denna infrastruktur, utan programmet skall ange olika möjliga vägar för olika typer av abonnenter. 
 Utöver direktiven kan nämnas att det är möjligt för kommunen att ställa villkor för operatörer som vill bygga nät på kommunens mark, att nät även ska byggas i glesare delen av kommunen, liksom att kräva att tomrör läggs ned för framtida bruk och att de skall upplåtas för sådant ändamål som här avses. 
 Kvantitativa kriterier som ger en övre gräns för kommunstödet 
 Grundprincipen 
 Jag föreslår en beräkningsmodell för det högsta belopp som kan ges till varje kommun. Vilken summa det blir inom denna ram bestäms efter prövning av projekten (behandlas mera nedan). 
 I modellen bestäms vilka maximibelopp som kan utbetalas till länen respektive till kommuner i en första etapp. Beräkningen bygger på ko m- munens andel av riket när det gäller dels antalet invånare utanför tätorter som har minst 3 000 invånare (landsbygd), dels landsbygdens yta i varje kommun. Det aritmetiska medelvärdet beräknas sedan av dessa två andelar för varje kommun (se bilaga 2, tabell 2 där de två ursprungsa n- delarna visas). Andelarna för invånare och yta ges samma vikt.  
 5  
 Det maximala stödet fördelas sedan till varje kommun i proportion till den framräknade genomsnittsandelen (bilaga 2, tabell 1). 
 Ett antal specialregler har dock måst utformas för kommuner med mycket små landsbygdsarealer och de mycket ytstora kommunerna, där en oreserverad tillämpning av ovanstående regler ger alltför extrema r e- sultat. 
 Specialregel för kommuner med mycket liten landsbygdsareal 
  
 5  
 Enligt formeln: Kommunens andel av rikets invånarantal på landsbygden plus kommunens andel av rikets landsbygdsareal, summan dividerad med 2 = andel som används för att beräkna kommunens högsta stödsumma. 
  
 SOU 2000:68 
  
 35 
  
 a. 
  
 Landsbygdsarealen i kommunen måste, för att komma med i mode l- lens stödunderlag, vara minst 100 kvadratkilometer. Skälet är att de s- sa små områden borde kunna förses med nät på marknadens villkor med utgångspunkt i huvudortens anknytning till stomnätet. De kom- 
  
 muner som därmed undantas från stöd är Stockholm, Solna och Sundbyberg som helt saknar befolkning utanför orter med minst 3 000 invånare, samt ytterligare 19 kommuner som har landsbygd på mindre än 100 kvadratkilometer. Dessa kommuner framgår av nedan- stående tabell. 
  
 Tabell 
 . Kommuner som undantagits från stöd beroende på att landsby g- den understiger 100 km 
 2 
  
 Antal invånare 
  
 Landsbygdens 
  
 på landsbygd 
  
 areal. Km 
 2 
  
 Solna 
  
 0 
  
 0 
  
 Stockholm 
  
 0 
  
 0 
  
 Sundbyberg 
  
 0 
  
 0 
  
 Lidingö 
  
 3424 
  
 13,8 
  
 Öckerö 
  
 3818 
  
 20,1 
  
 Partille 
  
 4739 
  
 44,7 
  
 Nacka 
  
 4503 
  
 57,3 
  
 Vaxholm 
  
 4005 
  
 55,6 
  
 Malmö 
  
 5624 
  
 82,9 
  
 Burlöv 
  
 831 
  
 12,6 
  
 Åstorp 
  
 4854 
  
 86,7 
  
 Tyresö 
  
 2671 
  
 51,6 
  
 Lomma 
  
 1394 
  
 47,0 
  
 Danderyd 
  
 249 
  
 7,6 
  
 Hammarö 
  
 1410 
  
 46,1 
  
 Täby 
  
 330 
  
 33,4 
  
 Uppl-Väsby 
  
 1640 
  
 62,2 
  
 Sollentuna 
  
 755 
  
 29,2 
  
 Huddinge 
  
 1671 
  
 84,4 
  
 Järfälla 
  
 383 
  
 27,7 
  
 Oxelösund 
  
 185 
  
 22,4 
  
 Salem 
  
 146 
  
 46,5 
  
 Summa 
  
 42632 
  
 831,8 
  
 Att dessa kommuner undantagits gäller främst fördelningen i en första etapp, men dessa kommuner har, om det finns goda projekt och starka skäl för stöd till dessa, möjlighet att få medel i en följande etapp. 
  
 b. 
  
 Som en konsekvens av ovanstående specialregel har 100 km 
  
 2  
 dragits bort från alla kommuners landsbygdsarealer. De till ytan allra största kommunerna har dock blivit föremål för en egen specialregel som följer nedan. 
 Specialregel för mycket ytstora kommuner 
 Eftersom ytan i beräkningsmodellen väger lika tungt som antalet invån a- re, skulle extremt ytstora kommuner få orimligt höga maximibelopp, med tanke på att stora delar av dessa arealer varken är bebyggda eller förbinder bebyggda områden med varandra. Det har inte funnits möjli g- heter att i modellarbetet ta hänsyn till hur stora delar av varje kommun som detta gäller för. Gränsen har dragits vid en landsbygdsareal på 5 000 km 
 2 
 . För dessa kommuner har därför antagits att deras yta är 
 5 000 kvadratkilometer, oavsett den verkliga ytan. 
  
 Tabell 
 . Kommuner med över 5 000 km  
 2  
 landsbygdsareal 
  
 Areal i 
  
 Verklig areal 
  
 stödunderlaget 
  
 Älvdalen 
  
 6913,7 
  
 5000 
  
 Öjusdal 
  
 5289,2 
  
 5000 
  
 Sollefteå 
  
 5424,3 
  
 5000 
  
 Örnsköldsvik 
  
 6394,2 
  
 5000 
  
 Krokom 
  
 6210,5 
  
 5000 
  
 Strömsund 
  
 10541,8 
  
 5000 
  
 Åre 
  
 7330,8 
  
 5000 
  
 Lynch 
  
 5742,7 
  
 5000 
  
 Härjedalen 
  
 11404,7 
  
 5000 
  
 Storuman 
  
 7484,5 
  
 5000 
  
 Sorsele 
  
 7493,9 
  
 5000 
  
 Vilhelmina 
  
 8117,1 
  
 5000 
  
 Lycksele 
  
 5627,4 
  
 5000 
  
 Skellefteå 
  
 6809,1 
  
 5000 
  
 Arvidsjaur 
  
 5703,8 
  
 5000 
  
 Arjeplog 
  
 12945,0 
  
 5000 
  
 Jokkmokk 
  
 18140,2 
  
 5000 
  
 Pajala 
  
 7886,1 
  
 5000 
  
 Gällivare 
  
 15981,1 
  
 5000 
  
 Kiruna 
  
 19431,1 
  
 5000 
  
 Summa 
  
 180871,2 
  
 100000 
  
 När kommunerna eventuellt presenterar ett  
 IT-program 
  kommer det vara möjligt att i en följande etapp mer i detalj ta de speciella hänsyn som kommuners extremt stora yta kräver. 
  
 SOU 2000:68 
  
 37 
  
 Specialreglernas konsekvenser för beräkningarna 
 Enligt statistiken från SCB för 1999 bodde 2 663 511 personer på landsbygden och områdets areal var 407 502 kvadratkilometer (enligt 1995 ortsredovisning). Genom de undantag som beskrivits ovan baseras länens och kommunernas andelar (som visas i bilaga 2, tabell 2) på lägre summor för riket. I tabellen nedan visas dessa förändringar. 
  
 Tabell.  
 Ändringar i rikstotaler för antalet invånare på landsbygden samt arealen. Landsbygd = området utanför orter med minst 3 000 invånare samt glesbygd 
  
 Antalet invånare 
  
 Landsbygdens 
  
 på landsbygden 
  
 areal 
  
 Enligt SCB 
  
 2 663 511 
  
 407 502,0 
  
 20 ytstora kommuners areal har i stödu n- 
  
 –80 
  871,2 
  
 derlaget minskats till 5 000 km 
 2 
  
 22 kommuner med mindre än 100 km 
 2 
  
 –42 
  632 
  
 –831,8 
  
 landsbygdsareal är ej med i stödunderlaget 
  
 Alla övriga kommuners (247) areal i 
  
 –24 
  700,0 
  
 stödunderlaget har minskats med 100 km  
 2 
  
 Återstår 267 kommuner (av 289) 
  
 2 620 879 
  
 301 099,0 
  
 Utfallet 
 Utfallet i detalj redovisas i bilaga 2. Maximistödet föreslås fördelas på följande sätt mellan länen: 
  
 Tabell 
 . Förslag till fördelning av maximistödet mellan länen 
  
 Andel av riket i 
  
 Summa 
  
 procent 
  
 maximistöd 
  
 Stockholms län 
  
 3,1 
  
 37 393 662 
  
 Uppsala län 
  
 2,9 
  
 34 557 285 
  
 Södermanlands län 
  
 2,5 
  
 29 889 288 
  
 Östergötlands län 
  
 3,7 
  
 44 288 083 
  
 Jönköpings län 
  
 3,7 
  
 43 868 793 
  
 Kronobergs län 
  
 2,9 
  
 34 755 968 
  
 Kalmar län 
  
 3,8 
  
 45 378 354 
  
 Gotlands län 
  
 1,2 
  
 14 161 479 
  
 Blekinge län 
  
 1,6 
  
 18 721 311 
  
 Skåne län 
  
 6,7 
  
 80 986 153 
  
 Hallands län 
  
 3,3 
  
 39 587 888 
  
 Västra Götalands län 
  
 11,3 
  
 135 006 961 
  
 Värmlands län 
  
 4,8 
  
 57 434 390 
  
 Örebro län 
  
 2,9 
  
 35 288 861 
  
 Västmanlands län 
  
 2,2 
  
 26 929 297 
  
 Dalarnas län 
  
 6,4 
  
 77 283 092 
  
 Ellis 
  
 5,1 
  
 61 225 546 
  
 Västernorrlands län 
  
 5,4 
  
 65 040 217 
  
 Jämtlands län 
  
 7,0 
  
 83 735 576 
  
 Västerbottens län 
  
 9,7 
  
 116 039 472 
  
 Norrbottens län 
  
 9,9 
  
 118 427 639 
  
 Totalt 
  
 100 
  
 1 199 999 313 
  
 Jämför man dessa andelar med den tabell som ovan beskrev befolknings- och arealandelar för alla län, visar det sig att huvuddelen av länen får en stödandel som ligger någonstans emellan andelen landsbygdsinvånare och andelen landsbygdsareal. I tre län gäller inte detta, nämligen Vär m- lands, Gävleborgs och Västernorrlands län, där stödandelen är något högre än såväl invånare- som arealandelen. Skälet till detta ligger i b e- räkningsmodellen. Dessa län har ett antal ytstora kommuner, i flertalet fall dock inte så stora så att de reduceras enligt 5 000  
 km 
 2 
 -regeln. 
  Till skillnad från storstadslänen saknar dessa län även mycket ytsmå ko m- muner, med Hammarö i Värmland som enda undantaget. Resultatet är att dessa tre mellansvenska län gynnas av de undantagsregler som infö r- des ovan. 
 Vad gäller fördelningen mellan kommuner kan effekten av modellv a- let lätt avläsas i bilaga 2 (tabell 2) i kolumnen längst till höger där utfa l- let beräknats som stödkronor per invånare på landsbygden. Nedan visas 
  
 SOU 2000:68 
  
 39 
  
 de kommuner där stödsumman är lägre än 250 kr respektive högre än 2 000 kr: 
  
 Tabell.  
 Maximistöd per landsbygdsinvånare i några kommuner 
  
 Lägst stöd per invånare 
  
 Högst stöd per invånare 
  
 Kommun 
  
 Kronor 
  
 Kommun 
  
 Kronor 
  
 Håbo 
  
 243 
  
 Orsa 
  
 2044 
  
 Sölvesborg 
  
 229 
  
 Sorsele 
  
 3300 
  
 Vellinge 
  
 236 
  
 Vilhelmina 
  
 2663 
  
 Bjuv 
  
 232 
  
 Åsele 
  
 2493 
  
 Kävlinge 
  
 240 
  
 Lycksele 
  
 2437 
  
 Landskrona 
  
 235 
  
 Arvidsjaur 
  
 4243 
  
 Höganäs 
  
 240 
  
 Arjeplog 
  
 3113 
  
 Tjörn 
  
 240 
  
 Jokkmokk 
  
 3716 
  
 Sotenäs 
  
 240 
  
 Gällivare 
  
 2173 
  
 Göteborg 
  
 246 
  
 Kiruna 
  
 2112 
  
 Mölndal 
  
 238 
  
 Kommentar:  
 I tabellen bortses från de 22 kommuner som på grund av liten land s- 
 bygdsareal inte kommer med i stödunderlaget alls. 
 Skälet till de låga stöden är en kombination av olika faktorer, som väger olika tungt i de berörda kommunerna, som liten landsbygdsbefolkning och liten landsbygdsareal, i synnerhet efter den reduktion på 100 km 
 2  
 som slår relativt tungt på redan från början små kommuner. Specialr e- geln för de små landsbygdsområdena har bl.a. den effekten att även de minsta maximistöden inte blir alltför små – det lägsta beloppet, 249 124 kronor, gäller Munkfors. 
 Vad gäller de stora bidragen är det i länen söder om de fem nordl i- gaste länen endast 19 kommuner, varav ett ytterst litet fåtal utanför Bergslagen, som får mer än 500 kronor per landsbygdsinvånare, närm a- re bestämt Boxholm, Vaggeryd, Nybro, Torsby, Årjäng, Filipstad, Ha g- fors, Säffle, Laxå, Hällefors, Ljusnarsberg, Kelley, Malung, Rättvik, Orsa, Älvdalen, Smedjebacken, Mora och Ludvika. I tabellen visas att de som får allra mest ligger i Norrbotten och Västerbotten där de stora ytorna slår igenom. 
 Nedan följer mer specifika krav som bör ställas på ett projekt som kan stödjas. 
  
 3.2 
  
 Krav på projekten 
  
 Projektets samband med  
 IT-infrastrukturprogrammet 
  
 Som ovan framhållits skall kommunen ha ett  
 IT-infrastrukturprogram 
  som måste godkännas av en statlig myndighet. De medel kommunen an- söker om skall gälla ett eller flera specifika projekt som skall framgå av kommunens program. Det skall framgå tydligt av programmet skälen till att dessa projekt prioriteras samt sambandet mellan dessa projekt och nätutbyggnaden i övrigt. Skälen till att man inte bedömer att marknaden kan finansiera projekten framgår delvis av underlaget för stödet till det publika ortssammanbindandenätet (utifrån den prioritering av områden och orter som kommer senare från Bredbandsutredningen). Vidare bör det framgå att en samordning, där sådan behövs, har skett med angrä n- sande kommuner. Det bör framgå vilka möjligheter som finns att anvä n- da andra existerande stöd. Stöd utgår enligt schablon med 1/3 av kostn a- derna för projektet. I normala fall blir underlaget alltså 1/3 av upphan d- lingens kostnad för kommunen. 
 I vissa kommuner kan redan en del av  
 landsbygds-befolkningen, 
  på grund av ett stort befolkningsunderlag och en tät struktur, ha tillgång till nät med hög kapacitet, medan det i andra kommuner saknas helt. Bland kriterierna för beslut om stöd per projekt bör finnas en strävan att mellan alla kommuner uppnå en så jämn fördelning som möjligt bland land s- bygdsborna, oavsett kommuntillhörighet. Dvs. om man bor på landsby g- den skall sannolikheten att man får tillgång till ett statsunderstött orts- och områdesnät vara så lika som möjligt oavsett vilken kommun man bor i. En sådan strävan till utjämning kan med den beslutsordning som för e- slås här dock endast ske inom respektive län. Ovanstående leder till två saker: dels att det i projektplanen bör finnas angivet hur stor andel av invånarna och företagen på landsbygden som i och med projektet får förbättrad tillgänglighet, dels att det av planen bör framgå hur stor andel av landsbygden som redan har sådan tillgänglighet. 
 En kategori som inte särskilt beaktats i denna utredning är mindre orter som ligger mycket nära orter med 3 000 eller fler invånare. De mindre orterna har i dessa fall ett sådant läge att de utan större problem kan få tillgång till nätet i de större tätorterna. Dessa orters kostnadsa n- delar borde därför dras av från respektive kommuns beräknade stöd. Någon beräkning av detta slag har inte gjorts här utan detta får justeras i en kommande etapp, där detta avdrag får göras för kommuner som eventuellt får tillskott. 
  
 SOU 2000:68 
  
 41 
  
 Det tekniska underlaget för stöd 
 Stödet till kommunala insatser för att åstadkomma lokala nät och a c- cessnät syftar till att stimulera byggandet av nya förbindelser och att anslutningen är dimensionerad för att huvudsakligen kunna överföra multimediatjänster med god kvalitet. 
 Underlaget omfattar utgifter för anläggande av lokala allmänt til l- gängliga telenät för att möjliggöra sådan anslutning för tele- och dat a- kommunikation som är dimensionerad för att kunna överföra multimedi- atjänster med god kvalitet till bostadsfastigheter, varmed även avses fri- tidshus, eller fast driftställe i områden där sådan anslutning i annat fall kan antas bli avsevärt dyrare än i normala fall. Begreppen bostadsfastig- het (inklusive fritidsbostad) och fast driftställe är avsedda att täcka samma objekt som begreppen privatbostadsfastighet, hyreshus eller fast driftställe i det förslag till lag om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation som för närvarande bereds i regeringskansliet. Termen allmänt tillgängligt telenät är hämtad från telelagen (1993:597). Termen är inte definierad i lagen men ett nät anses allmänt tillgängligt om det står till allmänhetens förfogande. Ett känn e- tecken för att nätet skall anses allmänt tillgängligt är att det står öppet för en vid krets av användare att ansluta sig till nätet. Datakommunik a- tion faller in under telelagens definition för telemeddelande i 1 §. Se vi- dare Post- och telestyrelsens (PTS) rapport Telelagen och Internet den 8 oktober 1999, sid. 143 och 152. 
 Det skall vara fråga om nya förbindelser. I detta ligger att det skall vara fråga om nya ledningar för tele- och datakommunikation vid fast förbindelse eller nya radioförbindelser. 
 Anslutningen skall vara dimensionerad för att huvudsakligen kunna bära multimediatjänster med god kvalitet. Med multimedia avses här datorbaserade presentationer som kombinerar två eller flera typer av medier (ljud, bild eller text), där användaren interaktivt kan påverka pr e- sentationerna. I regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, sid. 70) anges att begreppet bredband allmänt används utan att innebörden är klart definierad. Någon officiellt fas t- ställd definition finns inte, anges vidare, utan bredband är egentligen en beskrivning av hög överföringskapacitet för tele- och datakommunik a- tion.  
 IT-infrastrukturutredningen 
  definierade i sitt betänkande  
 Bredband för tillväxt i hela landet  
 (SOU 1999:85) bredband som överföringskap a- citet för tele- och datakommunikation om minst 2 Mbit/s i riktning såväl till som från användaren. En sådan kapacitet i nätet närmast abonnenten, det s.k. accessnätet, är så hög att både mottagande och sändning kan ske av rörliga bilder med god kvalitet. I glesbygden är radiolösningar många 
 gånger den enda ekonomiskt rimliga accessformen. Radiolösningar me d- ger i allmänhet inte fullt så hög k apacitet. 
 Det är inte möjligt att ange någon bestämd överföringskapacitet som gräns för att kostnader för nya förbindelser skall berättiga till stöd. Istället bör det utslagsgivande vara att förbindelsen skall vara dimensi o- nerad för att huvudsakligen kunna bära multimediatjänster med god kvalitet för det antal abonnenter som kan antas komma att ansluta sig till den. Det går inte att i detalj redogöra för vilka överföringskapaciteter som skall krävas för alla upptänkliga fall. Detta får bedömas efter b e- räkningar av vad som rimligen kan krävas i det enskilda fallet. I gles- bygd bör radiolösningar med lägre överföringskapacitet godtas om det inte är ekonomiskt rimligt att anlägga annan förbindelse. 
 En närmare avgränsning av stödberättigande kostnader har ännu inte gjorts. Utgångspunkten är begreppet projektkostnader. I detta kan ingå material, arbetskostnad, hyra av utrustning m.m. för att etablera nätet. Kostnader för utnyttjande av mark får däremot inte ingå i underlaget. 
 Regelmässigt ligger det ett marknadsvärde i att inneha ett nät. För att ta till vara detta marknadsvärde bör därför, i huvudfallet där kommunen genom upphandling tillser att någon annan anlägger nätet och blir näti n- nehavare, underlaget för stödet inte överstiga kommunens kostnader e n- ligt upphandlingen. 
 Förenlighet med den kommunala likställighetsprincipen och något om den kommunala kompetensen samt regler om statsstöd 
 Den kommunala kompetensen m.m. 
 Utvecklingen mot ökad konkurrens i den offentliga sektorn har medfört att gränsen mellan offentlig och privat sektor blivit mindre markerad. Den offentliga sektorn agerar mer marknadsorienterat och affärsmässigt i sin egenskap av tjänsteproducent samtidigt som den privata sektorn bryter in på marknader som traditionellt tillhört den offentliga sektorn. Kommuners och landstings traditionella förvaltningsområden har förn y- ats genom nya styrformer och alternativa driftsformer. Verksamheter som tidigare drivits i egen regi och i förvaltningsform har överförts till drift i privaträttslig form. Det kan vara kommunala bolag, kommunala driftentreprenader, offentlig bidragsgivning eller offentligt köp av tjän s- ter. Gemensamt för dessa alternativa driftformer är att det allmänna har ett obligatoriskt eller förväntat ansvar för verksamheten som sådan. 
 I 2 kap. 7 § kommunallagen (1991:900) fastställs att kommuner och landsting får bedriva näringsverksamhet, om den drivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar eller tjänster 
  
 SOU 2000:68 
  
 43 
  
 åt medlemmarna i kommunen eller landstinget. Kommuner eller lands- ting får vidare enligt 2 kap. 8 § genomföra åtgärder för att främja n är- ingslivet i kommunen eller landstinget. Individuellt inriktat stöd till en- skilda näringsidkare får lämnas bara om det finns synnerliga skäl för det. 
 Dessutom finns i konkurrenslagen (1993:20) regler som är giltiga även för kommunal verksamhet, även om det kan konstateras att nuv a- rande regler i konkurrenslagen och kommunallagen i huvudsak reglerar förhållanden inom offentlig respektive privat sektor var för sig och inte tar sikte på de problem som uppstår när offentlig och privat näringsver k- samhet möts på samma marknad. 
 Konkurrenskonflikter mellan offentlig och privat sektor som inte lö- ses inom ramen för särskild lagstiftning eller prövningsförfaranden ha n- teras av det av regeringen särskilt inrättade Konkurrensrådet. 
 När kommuner och landsting agerar som inköpare av varor och tjänster gäller lagen (1992:1528) om offentlig upphandling, LOU, som i sin tur bygger på  
 EU-direktiv 
  om offentlig upphandling. 
 För en närmare redogörelse av de regler som har nämnts här hänvisas till  
 IT-infrastrukturutredningens 
  betänkande  
 Bredband för tillväxt i hela landet  
 (SOU 1999:85) s. 49 f. 
 Den kommunala likställighetsprincipen 
 Den kommunala likställighetsprincipen avser att förhindra att kommunen gynnar vissa grupper framför andra. Principen återfinns i 2 kap. 2 § kommunallagen. Där fastslås att kommuner och landsting skall behandla sina medlemmar lika om det inte finns sakliga skäl för något annat. I n- nebörden av denna princip är att kommuner och landsting inte får särb e- handla vissa kommunmedlemmar eller grupper av kommunmedlemmar på annat än objektiv grund. Det fordras således rationella hänsyn eller sakliga överväganden för att en kommun skall få behandla sina ko m- munmedlemmar olika. Likställighetsprincipen innebär inte ett absolut förbud mot att en kommun vid ett visst tillfälle tillhandahåller anläg g- ningar eller tjänster bara åt vissa kommunmedlemmar. Grundprincipen måste dock vara att kommunen senare bereder även andra medlemmar samma nyttigheter. 
 6  
 Av uttalanden i förarbeten till 1991 års kommuna l- lag framgår att det är ofrånkomligt att det i en starkt decentraliserad o r- ganisation som t.ex. en kommun med heltäckande kommundelsnämnder kan uppstå variationer beträffande servicenivå mellan olika kommund e- lar. 
  
 6  
 Den nya kommunallagen, Castillo m.fl., Brown, Kristianstad 1993, s. 66. 
 För stödet till kommunerna för att bygga ut lokala allmänt tillgängl i- ga telenät bör likställighetsprincipen innebära att det inte finns något hinder mot att kommuner upphandlar utbyggnad eller anlägger nät i ett område trots att det inte finns motsvarande nät i andra områden eller delar av kommunen, förutsatt att det ingår i kommunens planering att tillse att det byggs ut sådant nät i andra områden med liknande förutsät t- ningar. 
 Statsstödsregler 
 I sammanhanget är det viktigt att behandla EU:s regler om statsstöd (o f- fentligt stöd). Direkt ekonomiskt stöd från staten, en kommun eller b i- stånd med kommunala medel som gynnar vissa företag eller viss pr o- duktion faller under reglerna för statligt stöd.  
 7  
 Reglerna återfinns i ar- tiklarna  
 87–89 
  i Romfördraget. I sammanhanget bör också nämnas a r- tiklarna  
 96–97. 
  Medan artiklarna  
 87–89 
  är riktade mot selektiva åtgä r- der avser artiklarna  
 101–102 
  samrådsförfaranden för att undvika sne d- vridningar av konkurrensen till följd av generella stödsystem. I stat s- stödsreglerna görs ingen åtskillnad mellan privat och offentlig företag s- samhet. Statliga företag (offentliga företag) är principiellt liksom privata underkastade konkurrensreglerna i Romfördraget. Artikel 31 om anpas s- ning av statliga handelsmonopol har också samband med här aktuella frågor och kan komma att tillämpas parallellt med artiklarna  
 87–89. 
  
 I artikel 87 återfinns huvudregeln om förbud mot statligt stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Undantagen i fördra- get finns i p. 2 och 3 i artikeln samt beträffande jordbrukspolitiken och transportpolitiken. 
 Utöver artiklarna i Romfördraget finns bestämmelser som har utfä r- dats på grundval av  
 EG-fördraget. 
  Rådet har utfärdat förordningar om statsstöd särskilt beträffande regionalstöd och sektorstöd. Kommissionen har också utnyttjat sin rätt att komplettera regelverket med ett flertal rättsakter som reglerar villkoren för stöd i form av direktiv, riktlinjer, skrivelser m.m. 
 8 
  
 Det offentliga stöd som utgår till det svenska näringslivet är anmält och godkänt av  
 EU-kommissionen 
  och finns närmare redovisat bl.a. i NUTEK:s årliga rapport Svenskt näringsliv och näringspolitik, s. 19. Vidare finns lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska gemen- skapernas konkurrens- och statsstödsregler. Lagen innehåller regler om kommunala stödåtgärder. Där stadgas att kommuner och landsting är 
  
 7 
  
 EU och  
  
 EG-rätten, 
  Bush m.fl., 3 uppl., s. 394. 
  
 8 
  
 EU och  
  
 EG-rätten, 
  Johnson m.fl., 3 uppl., s. 394. 
  
 SOU 2000:68 
  
 45 
  
 skyldiga att lämna upplysningar till regeringen om alla former av stöd som planeras och som kan bli föremål för prövning av EU- kommissionen samt om upphävande av kommunala beslut som strider mot artikel 92 (numera 87) i Romfördraget. 
 I artikel 87 anges som huvudregel att: 
 stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vi l- ket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. 
 I artikeln anges också vilka stödformer som är förenliga med den geme n- samma marknaden. Godtagbara är såvitt här är av intresse stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, under förutsättning att stödet ges utan diskriminering med avseende på varornas ursprung. Därutöver kan som förenligt med den gemensamma marknaden anses bl.a. stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning och stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vi s- sa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfatt- ning som strider mot det gemensamma intresset. Det är kommissionen som efter anmälan från medlemsland avgör vilka stöd som är förenliga med den gemensamma marknaden. 
 För att stödet till kommunerna för bredbandsutbyggnad inte skall a n- ses falla under statsstödsreglerna måste stödet vara av generell karaktär och får inte gynna vissa företag eller viss produktion. Ett statligt stöd kan således varken gynna ett enskilt kommunalt eller privat bolag eller kommunal näringsverksamhet som ägnar sig åt bredbandsutbyggnad eftersom detta skulle kunna snedvrida konkurrensen på marknaden för nättjänster. 
 Ett statligt stöd för bredbandsutbyggnad måste därför utformas på ett sådant sätt att det skall leda till en utbyggnad av infrastrukturer på ett för marknadens aktörer konkurrensneutralt sätt. Stödet måste vara fö r- enligt med huvudregeln i artikel 87.1. Ett stöd som utgår till kommune r- na för att de själva skall anlägga telenät och sedan upplåta nätkapacitet, varigenom de kommer att bedriva televerksamhet och utgöra teleoperatö- rer enligt telelagen, kan hota att snedvrida konkurrensen på teleområdet. Ett sådant stöd kan också utgöra ett hinder mot etableringsfriheten inom gemenskapen genom att missgynna företag från andra medlemsstater som vill etablera sig som teleoperatörer i Sverige. Om kommunerna istället använder stödet till att upphandla utbyggnad av sådana nät som inte bedöms komma till stånd under rimlig tid på kommersiell grund för att därigenom försöka tillgodose  
 kommun-medlemmarnas 
  behov av IT- infrastruktur och om upphandlingen sker enligt en modell där den som 
 erhåller uppdraget etablerar sig som nätoperatör och åtar sig att erbjuda t.ex. nätkapacitet inom ett område samtidigt som öppen upphandling s- form tillämpas, bör stödformen inte anses snedvrida eller hota att sne d- vrida konkurrensen. I de undantagsfall där ett upphandlingsförfarande inte ger några anbud alls och det alltså trots stödet inte är möjligt för kommunen att få någon som mot skäliga villkor vill etablera infrastru k- tur i området kan kommunen välja att bygga själv och också driva nätet. Det bör inte heller utgöra ett hinder för att t.ex. kommunala bolag deltar i upphandlingsförfarandet förutsatt att full konkurrensneutralitet råder beträffande villkoren, t.ex. beträffande markvillkor. Givetvis måste det kommunala bolaget också behandlas på samma sätt som övriga i up p- handlingsförfarandet på samma sätt som sker i andra sammanhang där kommunala bolag deltar i kommunal upphandling och där lagen om of- fentlig upphandling är tillämplig. 
  
 3.3 
  
 Villkor som gäller näten i funktion 
  
 Nätet skall vara öppet 
 Öppenhet kan definieras som att det skall vara tillgängligt och kunna hyras av alla operatörer. Post- och telestyrelsen har nyligen i en rapport  
 9  
 föreslagit att de subventioner som föreslagits i  
 IT-propositionen 
  bör vil l- koras med att lösningar som främjar konkurrens används, särskilt inn e- hållskonkurrens liksom konkurrens mellan olika leverantörer på IP- nivån. Att åstadkomma lösningar som garanterar goda möjligheter till konkurrens i accessnäten är dock inte alldeles enkelt. Anslutningen bör för att medge öppenhet vara anordnad så att den medger att abonnente r- na kan välja operatör oberoende av andra abonnenter inom fastigheten, villaområdet, industriområdet eller motsvarande. Detta betyder bl.a. att anslutningspunkten i fastigheten (fasighetsnoden) eller motsvarande för villaområde och industriområde (fastighetsområdesnoden) skall vara utformad så att flera operatörer har möjlighet att placera sin aktiva u t- rustning i utrymmet för anslutning av en enskild abonnent. 
 Härvidlag gäller dock allmänt att det är svårast att tillgodose krav på öppenhet i accessnätet närmast abonnenterna, det som vanligen benämns fastighetsnätet och som inte omfattas av stödet till kommunerna. Möjli g- heterna att åstadkomma konkurrens på transportnätsdelen är dock enkl a- re, åtminstone så länge det finns tillräckligt med fiberledningar som kan upplåtas åt operatörer. 
  
 9  
 Risker för monopolisering av bredbandstjänster till flerfamiljshus  
 . PTS 2000. Se www.pts.se. 
  
 SOU 2000:68 
  
 47 
  
 För stödet kan villkor ställas innebärande att kommunen tillförsäkrar sig att nätet är öppet. Det kan exempelvis utformas så att stöd endast utgår där nätinnehavaren åtar sig att tillhandahålla ledning eller annan form av nätkapacitet till andra. Kommunen kan även som villkor för att upplåta mark ställa sådana villkor. 
 Priserna skall vara rimliga och enhetliga inom kommunen 
 Med rimliga priser avses att subventionen skall få genomslag i de priser till vilka nätet erbjuds på marknaden. Begreppet enhetlighet kan tolkas så att priset är avståndsokänsligt. Kommunerna skall för att få stöd g e- nom avtal i samband med upphandlingen se till att nätinnehavaren till- handahåller nätkapacitet på villkor som är rimliga med beaktande av det stöd som har utgått för att anlägga telenätet. 
 Kommunen kan även som villkor för att upplåta mark ställa sådana villkor. 
  
 SOU 2000:68 
  
 49 
  
 4 Former för utbetalning m.m. 
  
 4.1 
  
 Former för utbetalning 
  
 Enligt tilläggsdirektivet skall stödet belasta statsbudgetens inkomstsida och utgå i form av en reduktion av kommunens skatteinbetalningar. Som exempel på en sådan form nämndes i tilläggsdirektivet kreditering på skattekonto i likhet med stöd som lämnas för anställning enligt lag (1999:591) om kreditering av anställningsstöd på skattekonto. Arbet s- marknadsstyrelsen (AMS) fattar i det fallet beslut om stöd till arbetsg i- vare och översänder en datafil till Riksskatteverket (RSV) som, utan eget beslut 
 10 
 , krediterar arbetsgivaren månadsvis i efterskott. På ett liknande sätt skulle en myndighet, exempelvis länsstyrelsen eller annan myndig- het, fatta beslut om stödet till en kommun, varefter Riksskatteverket verkställer krediteringen. 
 Kreditering av anställningsstöd på skattekontot innebär följande e n- ligt regeringens proposition (prop. 1998/99:100): AMS eller länsar- betsnämnden skall fatta beslut om anställningsstöd. Stödet består i att skattekontot för den arbetsgivare som anställer en arbetslös med anstäl l- ningsstöd genom myndigheterna försorg krediteras med beslutat stödb e- lopp. Beslutet om anställningsstöd innebär således en minskning av det belopp som arbetsgivaren skall betala in på skattekontot. Vidare fram- går av propositionen att regleringen av att stödet får ges ut bör ske g e- nom lag. Lagförslaget är av så enkel beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Något yttrande av lagrådet har därför inte i n- hämtats. Det förslag som då lämnades och antogs av riksdagen (bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249 UO14) innebar att utgifterna för a n- ställningsstödet inte belastar utgiftsområdet. 
 Skattebetalningslagen 
 Enligt skattebetalningslagen (1997:483) 3 kap. 5 § upprättas skattekonto för varje person som är skattskyldig enligt denna lag. Skattebetalning s- lagens bestämmelser om skattekonto omfattar även kommuner, eftersom 
  
 10  
 annat än om själva krediteringen. 
 dessa är skattskyldiga exempelvis enligt mervärdesskattelagen och skyl- diga att erlägga sociala avgifter. Enligt 1 kap. 1 § skattebetalningslagen omfattar lagens tillämpningsområde också mervärdeskattelagen (1994:200) och lagen (1981:691) om socialavgifter. En kommun är skattesubjekt enligt mervärdesskattelagen genom att den inte är undanta- gen från lagens tillämpningsområde i 1 kap. mervärdesskattelagen och är också skyldig att erlägga sociala avgifter för sina anställda. 
 Eftersom det finns skattekonto så finns förutsättningar att låta stödet till kommunerna för att anlägga lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet utgå i form av en kreditering av deras skatt e- konton på samma sätt som enligt lagen (1999:591) om kreditering av anställningsstöd på skattekonto. 
 Riksrevisionsverkets bedömning av anställningstödet 
 I Riksrevisionsverktets (RRV) årliga rapport till regeringen för år 2000 (RRV 2000:16) har RRV lämnat bedömningar avseende nettoredovi s- ning på statsbudgeten. RRV skriver att RSV har krediterat skattekontot med anställningstöd i enlighet med förordningen (1997:1275) om a n- ställningsstöd och har därmed finaniserat bidraget med medel från in- komsttitel. Redovisad skatt mot inkomsttitel har därmed minskats med utgifterna för anställningsstödet, med nettoredovisning på statsbudgeten som följd. 
 Enligt lagen om kreditering av anställningsstöd på skattekonto får a n- ställningsstöd tillgodoföras arbetsgivare genom kreditering på skatt e- konto. Regeringen har utnyttjat möjligheten och beslutat att stödet skall krediteras skattekontot. Enligt RRV står beslutet i strid mot budgetla- gens krav på att inkomster och utgifter skall redovisas brutto på stats- budgeten, dvs att skatteinkomster inte får minskas med utgifterna för anställningsstöd. 
 Reglerna om finansmakten 
 De grundläggande reglerna om finansmakten finns i 8 och 9 kap. reger- ingsformen (RF). I 9 kap. 2 § RF anges att statens medel inte får använ- das på annat sätt än riksdagen har bestämt. Vidare anges i andra stycket samma lagrum att om användningen av statsmedel för skilda behov b e- stämmer riksdagen genom budgetreglering enligt  
 3-5 
  §§ samma kapitel. Riksdagen får bestämma att medel tages i anspråk i annan ordning. 
 Bestämmelserna i 9 kap.  
 3-5 
  §§ innehåller regler för budgetregl ering. 
  
 SOU 2000:68 
  
 51 
  
 I lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen) finns vissa all- männa regler om effektivitet och resultat i statens verksamhet. Beträf- fande anslag och inkomstitlar stadgas i 3 § budgetlagen att när riksdagen enligt 9 kap.  
 3-5 
  §§ RF anvisar anslag till angivna ändamål, skall an- slagstyperna obetecknade anslag, reservationsanslag eller ramanslag användas. De närmare villkoren för anslagen framgår av  
 4-6 
  §§ budget- lagen. I 9 § budgetlagen anges att statsinkomster som beräknas av riks- dagen skall redovisas mot inkomsttitlar. I  
 16-19 
  §§ budgetlagen ges be- stämmelser om statsbudgetens avgränsning. I 16 § anges att regeringens förslag till statsbudget enligt 9 kap. 6 § RF skall omfatta alla inkomster och utgifter, med de undantag som anges i 17 § andra stycket och 18 §, samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. 
 I 17 § budgetlagen anges att statens inkomster och utgifter skall bud- geteras och redovisas brutto på statsbudgeten. Skall inkomsterna i en verksamhet endast bidra till att täcka verksamhetens utgifter får, enligt andra stycket, utgifterna dock redovisas netto på anslag. Genom nettore- dovisning i statsbudgeten görs undantag från bruttoprincipen. Grun d- lagsberedningen talade här om specialdestination i anslutning till stats- budgeten (jfr prop. 1973:90 s. 330). 
 Regelverket i 9 kap. 2 § andra stycket RF samt 17 § andra stycket och 18 § budgetlagen innehåller således undantag från fullständighet s- principen och bruttoprincipen för statsbudgetens del genom att öppna för specialdestination vid sidan om respektive i anslutning till statsbudgeten. Det finns också ett tredje fall, nämligen specialdestination inom stats- budgeten. Med detta avses att vissa inkomster anslås för vissa särskilda utgifter i en specialbudget inom statsbudgetens ram (prop. 1973:90 s. 330). Beträffande andra stycket i 9 kap. 2 § RF anförde d epartements- chefen bl.a. att genom att samtliga inkomster och utgifter inlemmas i en statsbudget möjliggörs en samlad överblick över och ett samlat stäl l- ningstagande till hela den statliga sektorn. Departementschefen tillade dock att det torde emellertid inte heller för framtiden vara möjligt att undantagslöst hävda den tidigare nämnda  
 fullständighets-principen 
  för statsbudgetens del, än mindre bruttoprincipen. Liksom grundlagsbered- ningen ansåg departementschefen att särskilda medel genom specialdes- tination vid sidan om eller i anslutning till statsbudgeten skall kunna tas i anspråk för speciella ändamål. Det måste helt naturligt bli riksdagens sak att bestämma när sådan specialdestination skall förekomma, anförde föredragande statsrådet (prop. 1973:90 s. 332 f.). 
 Budgetlagen 
 Enligt 17 § budgetlagen skall i budgetpropositionen således utgiften re- dovisas (brutto). Den ska inte endast framgå som minskade beräknade intäkter. Om inkomsterna i en verksamhet endast ska bidra till att täcka verksamhetens utgifter får utgifterna dock redovisas netto på anslag. Det är dock inte det fallet här. I propositionen inför lagen (prop. 1995/96:220, avsnitt 8.2; jämför bet 1995/96: KU3, rskr. 1996/97:27) angav regeringen att 
 Under de senaste åren har bruttoprincipen särskilt uppmärksammats efte r- som strävan har varit att ge en tydligare bild av statens åtaganden och att underlätta förståelsen av statsbudgeten. Det huvudsakliga intresset har riktats mot nettoredovisade inkomsttitlar, dvs. i de fall då utgifter avrä k- nats mot en inkomsttitel. Enligt regeringens uppfattning bör på statsbu d- getens inkomsttitlar endast sådana medel beräknas och redovisas som är inkomster för staten och som inte har specialdestinerats för någon viss verksamhet. På detta sätt tillämpas principen om enhet, dvs. att alla stat s- budgetens inkomster finansierar alla dess utgifter. Minskning av en bok- förd inkomst bör dock kunna ske i enlighet med god redovisningssed. 
 Grunden för budgetredovisningen finns enligt vad som ovan redovisats i 9 kap. regeringsformen om finansmakten. Nettoredovisning innebär att om inkomster i en verksamhet endast skall bidra till att täcka kostnader- na (i denna) får dock utgifterna nettoredovisas. På inkomstitlar och an- slag skall däremot inte redovisas sådan verksamhet där statens kostnader helt täcks med verksamhetens intäkter. De nämnda reglerna utesluter dock inte andra former av specialdestination. Den begränsning som finns är att enligt 9 kap. 2 § får statens medel inte användas på annat sätt än riksdagen har bestämt. 
 Något om redovisningen 
 Krediteringen av skattekontot innebär en minskning av statens inkomster och skall redovisas som sådan av skattemyndigheterna eller Riksskatte- verket. Eftersom avsikten är att redovisningen gentemot riksdagen skall vara öppen och att strävan har varit att ge en tydligare bild av statens åtaganden och att underlätta förståelsen av statsbudgeten skulle en mö j- lig lösning kunna vara att en öppen redovisning på inkomsttitlar sker. Det skulle kunna gå till på så sätt att alla inkomster redovisas på in- komstitel och att den negativa inkomst en kreditering på ett skattekonto innebär också redovisas på inkomsttitel. Ett förslag skulle då vara att inrätta inkomsttitlar för detta och att dessa redovisas till riksdagen. 
 Det samlade stödet till kommunerna för att anlägga lokala allmänt tillgängliga telenät och den totala skattereduktion som skall utgå enligt 
  
 SOU 2000:68 
  
 53 
  
 förslaget till lag om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation skall inte överstiga 3,2 miljarder kr. För att ha kontroll över det samlade stödet enligt de båda stödformerna torde det bli nödvändigt att Riksskatteverket ser till att det finns ett redovisning s- system på vilket det totala utfallet av de båda stödsystemen kan följas upp fortlöpande. 
 Slutligen kan nämnas den pågående utredningen (dir. 1999:23) om utvärdering av den reformerade budgetprocessen i regeringen och Re- geringskansliet. Denna utredning kan tänkas behandla bl.a. bruttoredo- visning av statens inkomster, som hänger samman med den fråga som behandlas här. 
 Alternativa former för utbetalning 
 I sammanhanget kan också nämnas reglerna om utdebiteringen av kom- munalskatt och liknande. Reglerna om redovisning av den kommunala utdebiteringen av skatt finns i lagen (1965:269) med särskilda bestäm- melser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Någon möjlighet att uppnå syftet med en kreditering på inkomstsidan i statsbudgeten torde inte finnas beträffande detta system. 
 Sammanfattande bedömning 
 Reglerna om finansmakten i regeringsformen och budgetlagens regler om redovisning på anslag och inkomsttitlar utgör inte hinder för specialde s- tination av medel och detta kan ske inom, i anslutning till eller vid sidan om budgeten. Enligt 9 kap. 2 § regeringsformen får riksdagen bestämma att medel tas i anspråk i annan ordning än genom budgetregleringen. Statens medel får dock aldrig användas på annat sätt än riksdagen har bestämt. Beslutet att anslå medel för stöd till utbyggnad av lokala nät måste därför fattas av riksdagen. 
 Regler om skattekonton finns i skattebetalningslagen. Av lagen fram- går att dess tillämpningsområde är vissa angivna skatter och avgifter. Det naturligaste för att använda ett system med kreditering av skatt e- konto hade varit att ge kommunerna en skattereduktion för den typ av investering som det är fråga om här. Eftersom det emellertid fordras en prövning av stödet i det enskilda fallet och stödet inte heller kan utgå som en generell rättighet utan bara kan beviljas i mån av tillgängliga anslag, bör stödet istället utgå efter särskild prövning och beviljat stöd krediteras kommunernas skattekonto på samma sätt som ovannämnda anställningsstöd. 
 I lagen behöver endast anges att stödet till kommunerna får krediteras deras skattekonton. Dessutom kan anges vilken tidsperiod stödet avser och den ram inom vilken stödet skall ges. De närmare föreskrifterna om stödet meddelas av regeringen i förordning. Den beslutande myndigheten måste underrätta skattemyndigheten om storleken av beviljat stöd. Re g- ler om beslutande myndighet enligt skattebetalningslagen finns i 2 kap. 
 Stöd som har beviljats av länsstyrelse och bestämts till sitt belopp bör således få tillgodoföras kommunen genom kreditering på sådant skatt e- konto som har upprättats för kommunen enligt 3 kap. 5 § skattebetal- ningslagen. 
 Enligt 16 kap. 8 § skattebetalningslagen gäller att inbetalning av av- dragen skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt från kommuner och landsting skall göras genom avräkning från fordran enligt 4 § lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menig- hets utdebitering av skatt, m.m. Eftersom skattekontot skall krediteras för det stöd som utgår innebär det att avräkningen kommer att minskas i motsvarande mån. 
 För att ge länsstyrelsen en kontrollmöjlighet av att planerade projekt verkligen fullföljs bör en del av stödet tillgodoföras först sedan projektet är färdigställt och länsstyrelsen har underrättats om detta på vederbörligt sätt och redovisning lämnats. Det kan vara lämpligt att dela upp tillg o- doförandet i två lika stora delar. Därvid bör gälla att hälften av beviljat belopp får krediteras när beslut om stödets storlek har fattats och rest e- rande del när kommunen underrättat länsstyrelsen om att projektet är färdigställt och lämnat redovisning. 
  
 4.2 
  
 Övriga villkor 
  
 Stödet skall inte avse fastighets- eller fastighetsområdesnät. Detta bör uttryckas så att stödet inte får avse den del av nätet som är beläget nä r- mast abonnenten på enskild mark och där nätet enbart betjänar de abo n- nenter som finns på fastigheten. 
 Stödet till kommunerna för orts- och områdesnät bör så tydligt som möjligt skiljas från det statliga stödet för regionala ledningsförbindelser som utredningen enligt sina ursprungliga direktiv kommer att lämna fö r- slag om i höst. Stödet får därför inte avse åtgärder för att anlägga såd a- na ortssammanbindande nät som dels prioriteras av regional- och när- ingspolitiska skäl, dels under de närmaste fem åren inte bedöms komma till stånd på helt kommersiella grunder och för vilka stöd utgår i särskild ordning. Undantag från denna regel får dock göras om det finns särskilda skäl. 
  
 SOU 2000:68 
  
 55 
  
 Stödet beviljas av länsstyrelsen eller det regionala självstyrelseorg a- net i det län där kommunen är belägen. 
 Regler om regionalt utvecklingsarbete finns i förordningen (1998:1634) om regionalt utvecklingsarbete. Dessa regler gäller generellt varför någon hänvisning till reglerna inte erfordras. 
 Ansökan om stöd skall innehålla en redogörelse för de åtgärder som skall vidtas. Projektet skall beskrivas. Kommunen skall också förbinda sig att använda bidraget för de ändamål som länsstyrelsen har godkänt. Detta skall framgå tydligt av ansökan. Länsstyrelserna skall sedan följa upp att projekten genomförs och att avtalen med nätinnehavarna inn e- håller de villkor som kommunen skall uppställa och även i övrigt tillse att kommunerna följer villkoren för stödet. En bestämmelse bör därför finnas om att länsstyrelsen genom uppföljning skall tillse att utgivna stöd används för godkända ändamål. 
  
 SOU 2000:68 
  
 57 
  
 5 
  
 Överväganden om fördelning mellan stödformerna 
  
 Den totala ramen för de båda stöden, kommunstödet respektive skatter e- duktionen för abonnenter, har i proposition 1999/2000:86 bedömts bli 3,2 miljarder kronor för perioden  
 2001–2004. 
  Det är ännu mycket svårt att bedöma hur stora resurser som kommer att tas i anspråk särskilt av skattereduktionen för abonnenter. 
 Över fyraårsperioden som helhet kan de båda stödformerna komma att ta hälften var av ramen i anspråk. För närvarande diskuteras att b e- gränsa skattereduktionen till åren åren  
 2001–2002. 
  Men för att öka pr e- cisionen i fördelningen bör man ta förnyad ställning efter en tvåårsper i- od. Min utgångspunkt är att 1,2 miljarder kronor då ska ha förbrukats i kommunstöd. Om skattelättnaden då bedöms ha förbrukat lika mycket, 1,2 miljarder av ramen, återstår 0,8 miljoner för förnyad fördelning. Även kriterie rna kan då behöva omprövas. 
 Jag anser det vara väsentligt att utbyggnaden sker så snabbt som möjligt. Huvuddelen av kommunstödet bör därför förbrukas under de första två åren. För att stimulera fram detta kan man lägga in en beslutspunkt som innebär att beviljat stöd måste vara ianspråktaget i ett i huvudsak genomfört projekt senast den 1 november 2002. De medel som därmed inte förbrukats av kommunen kan gå till en regionpott, som Thompson valtas av respektive länsstyrelse eller regionalt självstyrelseorgan, efter vad regeringen förordnar om senare. 
 Det kan finnas farhågor för att leveranskapaciteten av optofiber kan bli en begränsande faktor. Om så skulle vara fallet, kan det finnas anled- ning att revidera tidplanen. 
  
 SOU 2000:68 
  
 59 
  
 6 Kort sammanfattning av förslagen 
 Jag föreslår i sammanfattning 
  
 - 
  
 en lag om kreditering på skattekonto av stöd till kommunerna för a n- läggande av lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföring s- kapacitet, 
  
 - 
  
 en förordning om stöd till kommunerna för anläggande av lokala al l- mänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet som innehåller villkor för stöd till kommuner som önskar stimulera byggandet av l o- kal  
  
 IT-infrastruktur 
  samt ett förslag till fördelning i en första etapp av 1,2 miljarder mellan län och kommuner, 
  
 - 
  
 att fördelningen till kommuner sker dels inom en ekonomisk maximi- ram som bygger på en kombination av invånarantal på landsbygden och landsbygdens areal inom respektive kommun, dels utifrån en prövning av projekt, 
  
 - 
  
 att stödet beviljas av länsstyrelsen eller det regionala självstyrelse- organet i det län där kommunen är belägen, 
  
 - 
  
 att huvuddelen av kommunstödet bör förbrukas under de första två åren, 
  
 - 
  
 samt, slutligen, en fördelning av ramen på 3,2 miljarder kronor inn e- bärande att skattelättnaden för abonnenternas bredbandsanslutning och kommunstödet vartdera förväntas ta i anspråk 1,2 miljarder kr o- nor under den första  
  
 tvåårs-perioden, 
  med möjligheter till omprövning av fördelningen av de återstående  
 (3,2–2,4=) 
  0,8 miljarderna inför de två återstående åren. 
  
 SOU 2000:68 
  
 61 
  
 7 
  
 Finansiering samt ekonomiska och andra konsekvenser 
  
 7.1 
  
 Statsfinansiella konsekvenser 
  
 En arbetsgrupp inom Regeringskansliet utformar förslag till regler för skatteavdrag för abonnenter som investerat i bredbandsanslutning (över en viss kostnad). De båda stödformerna kommer under perioden år  
 2001–2004 
  att totalt belasta statsinkomsterna med 3,2 miljarder kronor. En utgångspunkt kan vara att vartdera stödet inledningsvis beräknas till 1,2 miljarder. Enligt vad som för närvarande diskuteras skulle skatter e- duktionen begränsas till 1 januari 2001 till och med 31 december 2002. När kostnaderna för skattereduktionen är kända kan det beräknas hur mycket som återstår av de 3,2 miljarder kronorna. 
 Det är tänkbart att hela beloppet 1,2 miljarder kronor inte är intec k- nat i form av beviljade ansökningar om kommunstöd vid slutet av 2002, i synnerhet som det vid slutet av 2002 ännu återstår två år av perioden. En bedömning bör därför göras vid denna tidpunkt för åren  
 2003-2004 
  vad gäller kommunstödet. Skall ytterligare skattereduktion utgå måste det ske genom lagändring 
 Förbrukningen av kommunstödet bör i huvudsak ske under de två första åren. Fördelningen över åren blir då enligt följande: 
  
 Tabell 
 . Prognos av förbrukning av kommunstöd respektive  
 skatte-lättnad 
  till abonnenter under åren  
 2001–2004 
  under förutsättningen att beloppen totalt sett fördelas jämnt mellan stödformerna. Miljarder kr onor 
  
 År 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 2004 
  
 Summa 
  
 Kommunstöd 
  
 0,6 
  
 0,6 
  
 1,6 
  
 0,8 
  
 Skattereduktion 
  
 0,6 
  
 0,6 
  
 1,6 
  
 Summa 
  
 1,2 
  
 1,2 
  
 0,8 
  
 3,2 
  
 Observera dock att jag förutsätter att en omprövning sker efter en tv å- årsperiod vilket kan göra fördelningen annorlunda under de två sista åren. 
  
 7.2 
  
 Konsekvenser för kommunernas ekonomi 
  
 Det bör framhållas att det framlagda förslaget bygger på frivilliga åt a- ganden från kommunernas sida. Samtidigt avses det statliga stödet enligt  
 IT-propositionen 
  (prop.1999/ 2000:86) täcka bara en mindre del av ut- giften. I den mån andra stöd eller marknaden inte finansierar investerin g- en, kan vissa kommuner komma att själva bidra till investeringskostna- derna. Jag har inte inom utredningens ram kunnat bedöma i hur stor u t- sträckning kommunerna själva är beredda att skjuta till pengar. 
  
 7.3 
  
 Regionalpolitiska konsekvenser 
  
 Vissa delar av landet som normalt tar del av de statliga regionalpolitiska stöden (konton under rubriken Regional utjämning och utveckling) har bidragit till finanseringen av de  
 IT-politiska 
  stödformerna, särskilt stödet till regionnäten. Det är därför rimligt att göra en bedömning av hur stor del av det  
 IT-politiska 
  stödet (summan av stöd till regionnät och ko m- munstöd) som går till motsvarande regioner. Det kommunala stöd som behandlas i denna rapport utgör bara en del av det totala st ödet. 
 40 kommuner i norra Sverige 
 11  
 skulle ha fått nedsatta socialavgifter i enlighet med regeringens förslag, totalt 350 miljoner kronor under de närmaste åren, som nu istället bidragit till finansieringen av IT- infrastruktursatsningen. Enligt det förslag till fördelningskriterier som jag lägger fram, skulle dessa kommuner i stöd till orts- och områdesnät få 385 miljoner kronor enbart som kommunstöd (detta under förutsät t- ningen att projekten från dessa kommuner uppnår den maximala stödn i- vån). Till detta kommer det stöd till det ortssammanbindande nätet som utredningen ännu arbetar med. 
  
 11  
 De flesta kommunerna i Norrbottens, Västerbottens och Västernorrlands län, samtliga kommuner i Jämtlands län samt enstaka kommuner i Gävleborg, Dalarna och Värmland. 
  
 SOU 2000:68 
  
 63 
  
 7.4 
  
 Jämställdhetsaspekter 
  
 Det saknas statistik om hur jämställdhetsaspekten tillgodoses inom de delar av  
 IT-sektorn 
  som arbetar särskilt med nätbyggande och förval t- ning av nät.  
 IT-infrastrukturutredningen 
  (SOU 1999:85) konstaterade att i de rådslag på ett tiotal orter som utredningen medverkat i och som be- sökts av cirka 220 personer, så var andelen kvinnor omkring 13 procent. Jämit, dvs. Rådet för jämställdhetsfrågor, har i en rapport våren 2000  
 12  
 visat att ett antal  
 IT-branscher 
  (konsultverksamhet avseende maskinvara, datakonsultverksamhet, programvaruproduktion, databehandling, data- basverksamhet) har en genomsnittlig kvinnoandel på 28 procent. Det finns ingen anledning att tro att branschen för nätbyggande och förval t- ning av nät ligger högre än detta genomsnitt, snarare tvärtom. 
 Jämställdhetsaspekter på nätbyggande skall inte bara inskränkas till själva byggprocessen och förvaltandet av nät. Jämit redovisar i den ovannämnda rapporten även hur tillgången till och användningen av d a- torer fördelar sig mellan könen. Procentandelarna av män respektive kvinnor som har tillgång till och har använt dator och Internet är enligt Jämit rätt så lika för de bägge könen. En förbättrad tillgång till nät på landsbygden, gynna både män och kvinnor och på sikt kanske leda till en jämnare könsfördelning även inom  
 IT-branscherna. 
  
 12  
  
 SOU 2000:31. Rapport 1.  
 Jämställdhet och IT – en kartläggning på up p- drag av Jämit  
 . 
  
 SOU 2000:68 
  
 65 
  
 8 Författningskommentar 
 Förslaget till lag om kreditering på skattekonto av stöd till kommunerna för anläggande av lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet 
 1 § Stöd till kommuner för anläggande av lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet som har beslutats av länsstyrelse eller regionalt självstyrelseorgan enligt lagen (1996:1414) om försök s- verksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning och som avser stödberättigade åtgärder som har utförts under perioden 1 juli 2000 - 31 december 2004 får tillgodoföras kommuner genom kreditering på sådant skattekonto som har upprättats för kommunen enligt 3 kap. 5 § skattebetalningslagen (1997:483). 
 2 § Vid beviljande av stöd enligt denna lag skall iakttas att det sa m- manlagda stödet enligt denna lag och den totala skattereduktion som medges enligt lagen  
 (-..) 
  om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation inte är avsett att överstiga 3,2 miljarder kr. 
 3 § Regeringen meddelar närmare föreskrifter om det stöd som skall krediteras skattekontot. 
 I betänkandet föreslås kommunerna erhålla stöd för att anlägga lokala allmänt tillgängliga telenät med hög överföringskapacitet. Termen al l- mänt tillgängligt telenät är hämtad från telelagen (1993:597). Termen är inte definierad i lagen men allmänt anses att ett nät är allmänt tillgängligt om det står till allmänhetens förfogande. Ett kännetecken för att nätet skall anses allmänt tillgängligt är att det står öppet för en vid krets av användare att ansluta sig till nätet. Termen lokala nät används för att skilja ut den del av det allmänt tillgängliga nätet som är närmast abo n- nenterna och som med hänsyn till nätets uppbyggnad kan sägas utgöra en nivå i näthierarkin i förhållande till stomnät och ortssammanbindande nät. Det lokala nätet omfattar också det som allmänt betecknas som a c- cessnät. Med hög överföringskapacitet avses att det nya nätet skall ku Banks överföra multimediatjänster med god kvalitet. 
 Stödet föreslås beviljas av länsstyrelsen eller det regionala självst y- relseorganet i det län där kommunen är belägen. Regeringen föreslås utfärda en förordning om stödet vari de närmare förutsättningarna för att beviljas stöd framgår. När en länsstyrelse beviljar stöd skall den lämna uppgift om storleken av beviljat stöd till skattemyndigheten. Av 3 kap. 5 § skattebetalningslagen jämfört med 1 kap. 1 § samma lag och de lagar som där anges följer nämligen att kommunerna har skatteko n- ton. Skattemyndigheten får tillgodoföra kommunen stödet genom kredit e- ring av skattekonto med så stort belopp som länsstyrelsen har beviljat stöd med. Länsstyrelserna meddelar skattemyndigheten vilket belopp som får krediteras kommunen. Regler om vilken skattemyndighet som skall fatta beslut finns i 2 kap. skattebetalningslagen. 
 Kreditering får endast avse stödberättigade åtgärder som har utförts under perioden 1 juli 2000 - 31 december 2004. 
 Stödet till kommunerna enligt detta förslag får inte, tillsammans med den totala skattereduktion som utgår enligt det förslag till lag om skatt e- reduktion för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation som f.n. är under utarbetande i Regeringskansliet, överstiga 3,2 miljarder. Detta skall iakttas vid beviljande av stödet till kommunerna. Skatter e- duktionen är en generell rättighet som till sin natur inte är begränsad till visst belopp. 
 Regeringen bemyndigas meddela närmare föreskrifter om det stöd som skall krediteras skattekontot. 
 Ikraftträdandebestämmelse 
 Lagen föreslås träda i kraft den 1 januari 2001. Efter vad som framgår är avsikten att de åtgärder för vilka stöd skall kunna utgå skall avse å t- gärder som vidtas från och med den 1 juli 2000 till och med den 31 de- cember 2004. Ansökan om bidrag kan dock enligt förslaget inte göras innan den 1 januari 2001 och tillgodoräknande av beviljat stöd genom kreditering av skattekonto kan då naturligtvis inte ske dessföri nnan. 
  
 SOU 2000:68 
  
 67 
  
 Bilaga 1. 
 Direktiv och tilläggsdirektiv till utredningen om infrastrukturprogram för bredbandskommunikation 
 Kommittédirektiv 
  
 Infrastrukturprogram för bredbands- 
  
 Dir. 
  
 kommunikation 
  
 2000:04 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den  
 2000-01-27 
  
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppdrag att 
  
 - 
  
 göra ett förslag till ett nationellt infrastrukturprogram, bl.a. efter samråd med Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet, Post– och Telestyrelsen och Svenska Kraftnät, 
  
 - 
  
 utarbeta ett underlag till en överenskommelse med Svenska Kommun- förbundet och Landstingsförbundet om former för och inriktning av kommuners och landstings arbete med kommunala försörjningspr o- gram, 
  
 - 
  
 samla in uppgifter från kommuner, landsting, länsstyrelser och regio- nala självstyrelseorgan, regionala samarbetsorganisationer inom detta område samt övriga aktörer om deras prioritering av förbindelser som inte bedöms komma att tillhandahållas av marknadens aktörer under de närmaste fem åren, 
  
 - 
  
 i infrastrukturprogrammet bl.a. redovisa en prioritering av mellan vilka orter det bör finnas ledningsförbindelser, som inte bedöms komma till stånd på kommersiella grunder samt vad en eventuell statlig medfinansiering skulle komma att kosta, 
  
 - 
  
 klarlägga möjligheterna att använda existerande stöd, 
  
 - 
  
 klarlägga om infrastrukturprogrammet kan användas som villkor för en eventuell statlig stödgivning och i så fall på vilket sätt, 
  
 - 
  
 lämna förslag till villkor för tillgänglighet till de nät som helt eller delvis eventuellt finansieras med statliga medel, 
  
 - 
  
 föreslå under vilka former staten skall medverka i nätutbyggnaden, 
  
 - 
  
 klarlägga i vilken utsträckning det finns redan färdig kanalisation som är möjlig att använda, 
  
 - 
  
 klargöra vilka resurser i form av totala kostnader och personal som kan komma att krävas för programarbete, 
  
 - 
  
 föreslå vilken organisation eller myndighet som, sedan utredaren ful l- gjort sitt uppdrag, bör fortsätta arbetet med det nationella progra m- met. 
  
 IT-infrastrukturutredningen 
  
 Behovet av program för försörjning av ledning för datakommunikation framfördes av  
 IT-infrastrukturutredningen 
  i betänkandet Bredband för tillväxt i hela landet (SOU 1999:85). 
 Syftet med ett nationellt infrastrukturprogram var enligt  
 ut-redningen 
  att ange målbild, inriktning och geografiska principer för ett bredband s- nät. I programmet skulle bl.a. ingå förslag till hopkopplingspunkter mellan stomnät och lokala nät. Bakgrunden till programmet är att staten inte bara har ansvar för att stimulera utbyggnaden av ett öppet nät och för regional– och näringspolitiken. Enligt utredningen borde staten också ha ett övervakande och sammanhållande ansvar för att nätet var säkert och tillgängligt till rimliga priser. Öppenheten betonades av utredningen, innebärande att ledning borde kunna hyras av alla operatörer till rimliga priser. Utredaren lade särskild vikt vid begreppet program eftersom detta innebar att staten så långt möjligt borde undvika att etablera sig som investerare och ägare på detta område. Förslaget innehöll dock in g- en närmare precisering av vilka befogenheter som skulle kopplas till ett program. Syftet var att vägleda myndigheter och marknadsaktörer snar a- re än styra. Av betänkandet framgick dock att överensstämmelse med infrastrukturprogrammet kunde vara ett villkor för statsstöd till kanal i- sation och andra anläggningar för  
 led-ning, 
  dvs. rör, master eller liknan- de (vari inkluderas även utrustning för trådlös kommunikation) och reg i- onalpolitiskt stöd till anslutningskostnad. 
 De kommunala programmen för försörjning av bredbandsledning nämndes i utredningen som ett tänkbart föremål för överläggningar me l- lan staten, Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet. Tanken var att kommuner och landsting frivilligt skulle åta sig att upprätta såd a- na program som vägledning för eget eller andras nätbyggande. Dessutom kunde sådana program öka möjligheterna till regional samverkan och 
  
 SOU 2000:68 
  
 69 
  
 samordnade upphandlingar. Vidare kunde exempelvis beredskapsaspek- ter, i samarbete med länsstyrelserna, behöva beaktas. 
 Av utredningens kartläggningar framgick att marknadens aktörer genomgående prioriterade tätbebyggda delar av landet med sammanlagt ungefär 70 procent av landets befolkning, men också att framförallt T e- lia och Banverket i viss utsträckning hyr ut  
 IT-infrastruktur 
  även i de glesare befolkade delarna av landet. 
 De föreslagna programmen har kommenterats av många remissi n- stanser. Ett antal remissinstanser har tillstyrkt förslaget, men det för e- kommer också förslag om kompletteringar, justeringar och rena avsty r- kanden. En sammanställning av remissvaren finns inom Näringsdepar- tementet. 
 Utgångspunkter för utredarens arbete 
 Svenska Kraftnäts utredning 
 Regeringen gav den 14 oktober 1999 Svenska kraftnät i uppdrag att ut- reda förutsättningarna för att hyra ut ledning och tillhandahålla dat a- transmissionskapacitet genom att bygga ut optokabel till landets samtli- ga kommunhuvudorter, på kommersiella villkor och utan att använda statliga anslag. Uppdraget redovisades den 8 november 1999 (dnr N1999/11617/SÄ). Av utredningen framgår att ett optokabelnät som når flertalet kommunhuvudorter borde kunna byggas med tillfredsställande ekonomisk avkastning. För att ansluta orter med relativt få invånare och med långa utbyggnadssträckor krävdes, enligt Svenska kraftnäts utredning, någon form av stöd. Svenska kraftnät har ännu inte avslutat detaljplaneringen av sitt projekt, varför utredningens allmänna slutsatser kan behöva revideras efter hand. 
  
 IT-infrastrukturens 
  tillgänglighet 
 Ett krav i utredningsuppdraget till Svenska kraftnät var att ledningen skulle vara öppen. Med detta avses förutom geografisk tillgänglighet även att ledningen är tekniskt tillgänglig. Detta innebär bl.a. att den måste ha tillräcklig kapacitet och möjliggöra en sammanhängande, rikstäckande förbindelse. Tillgänglighet förutsätter rimliga priser, i fö r- sta hand som resultat av en fungerande konkurrens, vilket dock inte nöd- vändigtvis behöver innebära samma priser över hela landet. Slutligen innefattar öppenhet även konkurrensneutralitet. Denna tillgodoses en k- last med nät som inte ägs av tjänsteproducerande operatörer. Men även 
 operatörsägda nät som hyrs ut på konkurrensneutrala villkor innebär en hög grad av öppenhet. 
 I utredarens uppdrag ingår att göra prioriteringar av de ut- byggnadsbehov som inte marknaden förväntas tillgodose. Den viktigaste utgångspunkten för dessa prioriteringar skall vara att tillgodose en grundläggande tillgång till  
 IT-infrastruktur 
  för bredbandskommunik a- tion. Med detta menas att utredaren skall begränsa förslagen till sträckor där nät saknas eller där kapaciteten inte bedöms vara tillräcklig. Värdet av en högre grad av tillgänglighet hos existerande nät bör av utredaren ställas i relation till kostnaden för att uppnå denna. 
 Begreppet bredband definieras på olika sätt i debatten. IT- infrastrukturutredningen valde en definition som utgick från nätet nä r- mast användaren (accessnätet) och att detta skulle ha kapacitet för minst 2 Mbit/s i båda riktningarna. Även andra definitioner används. Geme n- samt för dem är vanligen att man avser en kapacitet som är avsevärt högre än vid användning av modem i dagens accessnät för telefoni, i synnerhet i riktning mot användaren. I ett transportnät krävs givetvis ännu högre kapacitet av en ledning än i accessnätet, vilket gör att den använda definitionen inte är direkt avgörande för utredarens arbete. O b- servera att denna definition är teknikneutral med avseende på alla de trådburna eller trådlösa tekniker som uppfyller kapacitetskravet. 
 Såväl privata som offentliga aktörer har byggt och bygger nät. N u- mera erbjuder Telia uthyrning av ledning i hela landet, även, i föreko m- mande fall, mellan orter på längre avstånd från varandra, något som inte tidigare gjorts annat än i undantagsfall. Utbudet av sådan ledning är dock särskilt koncentrerat till de mer tätbefolkade delarna av landet. I de mer glesbefolkade delarna av landet är det ofta så att Telia antingen är den enda som i dag kan erbjuda  
 IT-infrastruktur 
  med bredbandskapacitet eller också är tillgången på sådan redan i dag otillräcklig. Till många orter erbjuder Banverket bredbandskapacitet och  
 funge-rar 
  på så sätt som en konkurrent till Telia när det gäller uthyrning av kapacitet. Lokala förhållanden av detta slag är en viktig bakgrund till utredarens bedö m- ningar av utbudet i dag och i framtiden. 
 Marknaden och kommunerna 
 Många kommuner har ansett att det ligger i deras intresse att främja bredbandsnät som i växlande grad är tillgängliga för alla. Det kan dock inte förväntas att alla kommuner själva eller via sina bolag skall bygga, äga och förvalta sådana nät. Detta kommer i betydande utsträckning att göras av privata företag. Ett viktigt syfte med det nationella programmet är att på olika sätt skapa förutsättningar för utbud av  
 IT-infrastruktur 
  i 
  
 SOU 2000:68 
  
 71 
  
 hela landet, även där marknaden och kommunerna ännu inte tillgodoser behovet. 
 Framväxten av bredbandsnät i allt fler bostadsområden skapar en e f- terfrågan på transportnät med bredbandskapacitet. Styrkan i efterfrågan är det främsta skälet för staten att inte på bred front bygga och förvalta ett omfattande nät i egen regi. Ett statligt infrastrukturprogram syftar därför i första hand till att skapa tydliga förutsättningar och ange spe l- reglerna för offentliga och privata aktörer. 
 En invändning från vissa remissinstanser har varit att kommunerna inte är rätt instans för en bedömning av ledningsbehov. Självfallet skall kommunerna inte ensamma bedöma t.ex. behovet av ett eventuellt stat- ligt stöd till vissa förbindelser. I statens ansvar ingår att, tillsammans med statliga och andra regionala instanser, t.ex. regionala samarbetsor- gan på  
 IT-området, 
  sätta in de kommunala infrastrukturbehoven i ett regionalt och nationellt sammanhang. Men liksom andra infrastruktur- områden, t.ex. vägnät och avloppsnät, har en stor lokal betydelse och därmed också kräver ett stort kommunalt engagemang, finns det även i frågan om bredbandsnät ett starkt kommunalt intresse som måste bea k- tas. 
 Uppdraget 
 Uppdraget består av två huvuddelar, en del som rör hela landet och en annan del som särskilt berör glest befolkade delar. 
 För att skapa en helhetsbild behövs ett nationellt infrastruk- turprogram av i huvudsak det slag som  
 IT-infrastrukturutredningen 
  för e- slog. Utredaren skall föreslå ett program som skall beskriva hur målen för den geografiska tillgängligheten och de andra kraven på IT- infrastruktur för bredbandskommunikation kan tillgodoses samt princ i- per för ansvarsfördelningen mellan staten och övriga aktörer. Progra m- met skall behandla även andra förutsättningar som kan kräva statens medverkan och som behövs för att underlätta en utbyggnad av ett bre d- bandsnät. En viktig utgångspunkt är att programmet i första hand ska vara vägledande och underlätta en utbyggnad i marknadens regi. Utreda- ren bör överväga och föreslå regler som garanterar säkerheten och fra m- komligheten i ett landsomfattande nät. Dessa bör inkluderas i infr a- strukturprogrammet. I samband med förslag om en eventuell stödgivning skall utredaren även föreslå åtgärder som säkerställer en fungerande konkurrens och en rimlig prisnivå. Behovet av en god överblick över en framväxande, ny struktur skall vägas mot riskerna för en byråkratiskt tungrodd beslutsorganisation. Utredaren skall föreslå en organisatorisk 
 form för en eventuellt fortsatt statlig medverkan och föreslå finansiering för detta. 
 Utredaren skall även efter överläggningar med Svenska Kommunfö r- bundet och Landstingsförbundet lämna förslag till hur ett frivilligt åt a- gande från kommuner och landsting kan utformas i syfte att få till stånd lokala och regionala försörjningsprogram. Vidare skall utredaren klarg ö- ra vilket stöd, t.ex. i form av rådgivning och lagstiftning, som kan beh ö- va ges till kommuner och landsting för ett meningsfullt programarbete samt hur detta kan finansieras. Överläggningarna med  
 förbun-den 
  kan också gälla de kriterier utredaren använder för att  
 be-döma 
  valet av närings- och regionalpolitiskt prioriterade  
 för-bindelser 
  mellan orter. 
 Det föreslagna infrastrukturprogrammet gäller hela landet. En av IT- infrastrukturutredningens slutsatser var att det kunde finnas behov av insatser för att stimulera utbyggnad av bl.a. transportnät i de glest befo l- kade delarna av Sverige, även utöver ett stomnät. Utredningen avgräns a- de allmänt statens stödåtagande till de glesare befolkade delarna av Sv e- rige med totalt omkring 30 procent av befolkningen, vilket i stort sett omfattar området utanför kommunernas huvudorter. 
 Den ovan nämnda avgränsningen av ett eventuellt statligt stödåtaga n- de kan användas som utgångspunkt för utredarens överväganden. Ytte r- ligare avgränsningar måste dock göras. Många småorter som t.ex. ligger i närheten av större orter kan komma att få transportnät genom markn a- dens försorg. De mer glesbefolkade delarna finns inte enbart inom de delar av landet som uppfyller villkoren för regionalpolitisk stödgivning till företag. Eventuellt stöd till investeringar i ledning som ingår i en n a- tionell infrastrukturpolitik kommer därför inte att följa samma regler som regionalpolitiskt stöd till företag. Ett  
 IT-stöd 
  skulle kunna vara en del av en kombinerad infrastruktur- och regionalpolitik. 
 Utredaren bör bedöma den delen av transportnätet som förbinder de mindre orterna i kommunerna med stomnätet som i sin tur förbinder kommunernas huvudorter med varandra. Däremot faller förbindelsen ända fram till slutanvändaren, det s.k. accessnätet, utanför detta up p- drag. Uppdraget omfattar således inte fastighetsnät, dvs. nät inom exe m- pelvis ett bostadshus. Därmed har också en gräns dragits gentemot stöd till företag och andra slutabonnenter, vilket inte innefattas i detta up p- drag. Transportnätet förutsätter ett accessnät som når abonnenterna, varför de båda nätdelarna har ett starkt samband. I de kommunala pr o- grammen kommer bl.a. att behöva uppmärksammas hur man når fram till accessnäten med kanalisation. Detta är ett exempel på att frågor i anslutning till accessnät kan väckas i de ovan nämnda överläggningarna med Kommun- och  
 Landstings-förbunden. 
  
 Transportnätet förväntas i stor utsträckning förverkligas av markn a- dens och andra icke statliga aktörer. Det är därför viktigt att osäkerhet 
  
 SOU 2000:68 
  
 73 
  
 om statens intentioner inte hämmar andra aktörers investeringsvilja. U t- redaren skall därför peka ut de förbindelser som bör prioriteras av regi o- nal- och näringspolitiska skäl och som inte bedöms komma till stånd u n- der de närmaste fem åren på helt kommersiella grunder. 
 Utredaren skall som ett av underlagen för sina bedömningar använda kommuners och landstings prioriteringar av ledningsbehoven. Länssty- relserna och de regionala självstyrelseorganen har i regleringbrev för 2000 fått i uppdrag att lämna de underlag rörande bedömning av framt i- da  
 IT-infrastruktur 
  som utredaren begär. Där det finns samarbetsorgan i- sationer som redan har gjort eller inlett arbete på regionala infrastruk- turprogram, bör utredaren samråda även med dessa. Även information och bedömningar från andra aktörer kan ge ett värdefullt b idrag. 
 Kostnadsramar skall anges för en eventuell statlig medfinansiering av investeringar och vad man kan uppnå inom dessa ramar. Kostnadsra- marna skall bygga på alternativa kostnads- och intäktsanalyser av re- spektive förbindelser under olika förutsättningar, med hänsyn tagen bl.a. till säkerhetskraven på ledningstrukturen. I det sammanhanget bör beho- vet nämnas av säkra bredbandsförbindelser på det s.k. public safetyom- rådet. I ett av alternativen bör bara sådana sträckor ingå där lämplig IT- infrastruktur helt saknas. Ett alternativ bör prioritera orter som har ett stort inslag av företag som för sin verksamhet är beroende av IT- kommunikation. 
 Utredaren skall också föreslå under vilka former staten skall medve r- ka i nätutbyggnaden, exempelvis genom upphandling, långivning eller genom att staten går in som hel eller delvis nätägare. Också möjligheten att med stöd av tillståndsvillkor enligt 15 § telelagen erhålla tillgång till erforderlig öppen ledning skall beaktas. Enligt samma lagrum ges mö j- lighet att föreskriva om sådana villkor. Möjligheten att använda detta instrument för att åstadkomma tillgång till öppen ledning skall utredas. En viktig förutsättning i detta sammanhang är att både Sveriges och EU:s regler om upphandling och statligt stöd samt den sektorspecifika teleregleringen beaktas samt att ledningarna blir tillgängliga på konkur- rensneutrala villkor. Upphandling skall väljas i första hand för att på så sätt stimulera den kommersiella utbyggnaden. Utredaren skall också un- dersöka hur existerande stöd kan användas. 
  
 IT-infrastrukturutredningen 
  bedömde att det i stor utsträckning skulle finnas kanalisation, t.ex. redan nedgrävda tomma rör, att tillgå eller att sådan relativt snabbt kunde åstadkommas, vilket kunde minska inve- steringskostnaden för ledningsdragning väsentligt. På denna punkt har många remissinstanser haft synpunkter, bl.a. att utredningens underlag var alltför svagt. Det vore därför värdefullt att få en klar bild av i vilken utsträckning det redan finns lämplig kanalisation för ledningsdragning, i 
 marken eller luften. Utredaren skall bl.a. med kommuners och berörda myndigheters hjälp försöka få en bättre bild av tillgänglig kanalisation. 
 Utredaren skall i övrigt samråda med länsstyrelserna och de regionala självstyrelseorganen, Post- och telestyrelsen, Närings- och teknikutveck- lingsverket, Glesbygdsverket, regionalpolitiska utredningen (N 1999:01),  
 IT-kommissionen 
  samt övriga myndigheter, organisationer och företag som utredaren finner lämpligt. Särskilt bör statliga verk och bolag med egna nät- och kanalisationsresurser nämnas, framförallt Banverket, Svenska kraftnät, Telia, Teracom och Vägverket. 
 För utredaren gäller vidare regeringens direktiv till samtliga kommi t- téer och särskilda utredare om att redovisa de konsekvenser på olika o m- råden som krävs i kommittéförordningen, SFS 1998:1474. 
 Utredaren skall, vad avser bedömningen av förbindelser som inte b e- döms komma till stånd på kommersiella grunder redovisa en preliminär bedömning senast den 31 mars 2000. En slutlig redovisning av uppdra- get skall lämnas senast den 30 oktober 2000. Redovisningen skall vara skriftlig, i form av ett delbetänkande och ett slutbetänkande. I delbetä n- kandet skall utöver den redovisning som nämnts ovan, även ingå en pr e- liminär bedömning av vad ett infrastrukturprogram bör innehålla. Slu t- betänkandet skall omfatta hela uppdraget. 
 (Näringsdepartementet) 
  
 SOU 2000:68 
  
 75 
  
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till utredningen om infra- 
  
 Dir. 
  
 strukturprogram för bredbandskommun i- 
  
 2000:44 
  
 kation (N 2000:01) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 11 maj 2000. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Regeringen har tidigare beslutat uppdra åt en särskild utredare att göra ett förslag till ett nationellt infrastrukturprogram för bredbandskomm u- nikation m.m. (dir. 2000:04). Utredaren får nu följande två tilläggsup p- gifter 
  
 - 
  
 att ge förslag till ett stöd till kommunerna för att underlätta abo n- nentanslutning till  
  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet i glest bebyggda områden 
  
 - 
  
 att lämna förslag på hur den av regeringen föreslagna ekonomiska ramen om 3 200 miljoner kronor för stöd till bredbandsanslutning skall fördelas mellan stöd till kommunerna och skattelättnad för f y- siska och juridiska personer för att på bästa sätt uppfylla regeringens intentioner. 
  
 Bakgrund 
 Ett nationellt infrastrukturprogram 
 I propositionen  
 Ett informationssamhälle för alla  
 (prop. 1999/2000:86) som för närvarande behandlas av riksdagen gjordes bl.a. bedömningen att hushåll och företag i alla delar av Sverige inom de närmaste åren borde få tillgång till  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet. Av propositionen framgick att detta i första hand skulle ske i marknadens regi. Staten hade dock ett övergripande ansvar att se till att IT- infrastruktur fanns tillgänglig i hela landet. Regeringen ansåg vidare att 
 konkurrens, låga priser och en snabb utveckling främjades av att ett stort antal operatörer och  
 IT-företag 
  hade möjlighet att nyttja näten. Konku r- rensneutralitet och mångfald på näten skulle främjas genom statliga i n- satser och regler. Den teknik som skulle kunna överbrygga avstånden i landet fick inte på grund av stora skillnader i tillgänglighet, taxor och kapacitet bli ytterligare en klyfta mellan storstad och glesbygd. Ett na- tionellt infrastrukturprogram borde upprättas. Vidare angav regeringen bl.a. att det nationella infrastrukturprogrammet i första hand borde vara vägledande och underlätta en utbyggnad i marknadens regi samt att sta- ten inte i detalj borde peka ut tekniska lösningar. Regeringen ansåg att det var viktigt att staten genom sina åtgärder främjade möjligheterna till långsiktigt hållbara infrastrukturlösningar utan att för den skull frångå kravet på att inte peka ut tekniska lösningar i detalj. 
 Stöd till kommunerna m.m. för att underlätta utbyggnad av nätet 
 Transportnätet förutsätter accessnät, d.v.s. nätet närmast abonnenterna, varför de båda delarna har ett starkt samband. Av propositionen fra m- gick att accessnätet skulle bli kostnadskrävande och nätinvesteringen per abonnent skulle bli högre i glesbygd eftersom antalet abonnenter var fä r- re och avstånden längre. På samma sätt som när det gäller det lokala och regionala transportnätet skulle det kunna finnas delar av accessnätet som inte bedömdes kunna komma till stånd på kommersiella grunder. En kommun skulle också kunna av näringspolitiska eller andra skäl välja att prioritera utbyggnad av accessnätet i vissa delar av kommunen. 
 För att underlätta en utbyggnad också i glest bebyggda delar borde en kommun kunna få möjlighet att söka stöd för att underlätta anslutning till infrastruktur med hög överföringskapacitet. Stödet borde förenas med villkor som t.ex. att kommunerna har ett lokalt program för försörjning av  
 IT-infrastruktur. 
  Ansökningarna från kommunerna borde prövas u t- ifrån regional- och näringspolitiska grunder. Stödet borde avse fastigh e- ter där anslutning skulle bli avsevärt dyrare för abonnenterna än i no r- mala fall. Ytterligare villkor skulle kunna vara att nätet skulle vara till- gängligt och kunna hyras av alla operatörer samt att priserna var rimliga och enhetliga inom kommunen. Det framhölls att utbyggnad av accessnät var ett frivilligt åtagande för kommunerna. Det statliga stödet borde dä r- för täcka endast en mindre del av utgiften. Slutligen borde kommunerna redan vid sitt beslut om en eventuell utbyggnad ha rimliga möjligheter att bedöma om de uppfyllde villkoren för att få del av stödet. 
 Regeringens avsikt med stödet till kommunerna var sammanfatt- ningsvis att det skulle minska skillnaderna i tillgänglighet, taxor och ka- pacitet mellan storstad och glesbygd. 
  
 SOU 2000:68 
  
 77 
  
 Regeringen föreslog vidare i propositionen att 3 200 miljoner kronor skulle reserveras för dels skattelättnad för fysiska och juridiska personer för bredbandsanslutning, dels stödet till kommunerna för att ordna mö j- lighet till abonnentanslutning. 
 Vad gäller utformningen av en skattelättnad för bredbandsanslutning för fysiska och juridiska personer utreds för närvarande denna inom R e- geringskansliet (Finansdepartementet) med inriktning på att ny lagstift- ning skall kunna träda i kraft den 1 januari 2001. 
 Uppdraget 
 Regeringen uppdrar åt den särskilda utredaren med uppgift att göra ett förslag till ett nationellt infrastrukturprogram för bredbandskommunik a- tion (dir. 2000:04) att även lägga fram förslag om följande. 
  
 1. 
  
 Utformningen av stöd till kommunerna för att underlätta abonnenta n- slutning till  
  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet i glest b e- byggda områden. Stödet är inte avsett för installation av s.k. fasti g- hetsnät. Stödet skall belasta statsbudgetens inkomstsida och utgå i form av en reduktion av kommunernas skatteinbetalningar. Ett exem- pel på stödgivningsform som skall utredas är kreditering på skatt e- konto i likhet med det stöd som lämnas för anställningsstöd enligt l a- gen (1999:591) om kreditering av anställningsstöd på skattekonto. Utredaren skall föreslå vilka villkor som bör ställas i samband med stödgivningen samt organisationen för detta stöd. Vidare skall förslag lämnas till hur staten vid stödgivning kan uppnå att konkurrensneu t- ralitet och mångfald på näten skall råda. Utredaren skall vidare an a- lysera behovet av ytterligare författningsändringar som utredningen ger upphov till. Utredaren skall också analysera stödets förenlighet med den kommunala likställighetsprincipen för att undvika att ko m- munen gynnar vissa grupper framför andra samt stödets förenlighet med EG:s statsstödsregler. Avsikten är att lagstiftningen skall träda i kraft den 1 januari 2001 och att investeringar gjorda under andra halvåret 2000 skall kunna ligga till grund för reduktion av skattei n- betalning. 
  
 2. 
  
 Utredaren ska lämna förslag på hur den totala ramen om 3 200 mil- joner kronor som enligt regeringens förslag bör reserveras för bre d- bandsanslutning skall fördelas mellan stöd till kommunerna och skattelättnad för fysiska och juridiska personer för att på bästa sätt uppfylla regeringens intentioner. Utredaren skall också lämna förslag till hur stödet till kommunerna bäst kan begränsas till den del som f ö- reslås avsättas av de totalt 3 200 miljoner kronorna. 
  
 Utgångspunkter och redovisningstidpunkt 
 En utgångspunkt för det ursprungliga direktivets uppdrag om att göra en bedömning av vilka transportnätsförbindelser som bör prioriteras av r e- gional- och näringspolitiska skäl och som inte bedöms komma till stånd under de närmaste fem åren på helt kommersiella grunder, skall vara regeringens förslag till riksdagen (prop. 1999/2000:86) att reservera 2 625 miljoner kr för statligt stöd till dessa transportnätsförbindelser i det regionala nätet för åren  
 2000-2004. 
  
 Det Post- och telestyrelsen redovisar i sin rapport 2 maj 2000 om hur risker för monopolisering av bredbandstjänster till flerfamiljshus kan undvikas (N2000/3829/ITFoU) kan utgöra ett underlag vid utformnin g- en av villkoren för stöd till kommunerna. 
 Utgångspunkten för utredarens uppdrag både vad avser de ursprun g- liga direktiven och dessa tilläggsdirektiv skall vara de mål och den in- riktning för  
 IT-politiken 
  samt de bedömningar som regeringen redovisat i propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86). 
 De delar som ingår i detta tilläggsuppdrag skall redovisas senast den 15 juni 2000. 
 (Näringsdepartementet) 
  
 SOU 2000:68 
  
 79 
  
 Bilaga 2. 
 Kommun- och länsvis redovisning av förslag till fördelning av max i- mistöd (tabell 1) samt av kommunernas och länens andelar av rikets landsbygdsbefolkning och  
 -areal 
  (tabell 2). 
  
 Tabell 1 
 . Beräknat maximistöd per kommun i kronor 
  
 Genomsnittlig kommunandel  
 C  
 100 =  
 kolumn E + kolumn H i tabell 2 
  
 2 
  
 Genomsnittlig 
  
 Utfallet per 
  
 Kommun- Kommun 
  
 kommunandel 
  
 Ram 
  
 Max. stöd/ 
  
 inv. på 
  
 nummer 
  
 namn 
  
 (andel av 1) 
  
 kommun i 
  
 landsb. i kr 
  
 kronor 
  
 0114 
  
 Upplands Väsby 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0115 
  
 Vallentuna 
  
 0,001804 
  
 1200000000 
  
 2165249 
  
 297 
  
 0117 
  
 Österåker 
  
 0,002078 
  
 1200000000 
  
 2494096 
  
 272 
  
 0120 
  
 Värmdö 
  
 0,004011 
  
 1200000000 
  
 4813407 
  
 265 
  
 0123 
  
 Järfälla 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0125 
  
 Ekerö 
  
 0,001958 
  
 1200000000 
  
 2349733 
  
 252 
  
 0126 
  
 Huddinge 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0127 
  
 Botkyrka 
  
 0,000967 
  
 1200000000 
  
 1160127 
  
 261 
  
 0128 
  
 Salem 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0136 
  
 Haninge 
  
 0,001653 
  
 1200000000 
  
 1983298 
  
 337 
  
 0138 
  
 Tyresö 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0139 
  
 Upplands Bro 
  
 0,001605 
  
 1200000000 
  
 1926117 
  
 265 
  
 0140 
  
 Nykvarn 
  
 0,000445 
  
 1200000000 
  
 533768 
  
 275 
  
 0160 
  
 Täby 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0162 
  
 Danderyd 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0163 
  
 Sollentuna 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0180 
  
 Stockholm 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0181 
  
 Södertälje 
  
 0,003069 
  
 1200000000 
  
 3682579 
  
 292 
  
 0182 
  
 Nacka 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0183 
  
 Sundbyberg 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0184 
  
 Solna 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0186 
  
 Lidingö 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0187 
  
 Vaxholm 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0188 
  
 Norrtälje 
  
 0,008324 
  
 1200000000 
  
 9989280 
  
 367 
  
 0191 
  
 Sigtuna 
  
 0,003477 
  
 1200000000 
  
 4172120 
  
 255 
  
 0192 
  
 Nynäshamn 
  
 0,00177 
  
 1200000000 
  
 2123889 
  
 298 
  
 Stockholms län 
  
 0,031161 
  
 37393662 
  
 0305 
  
 Håbo 
  
 0,000902 
  
 1200000000 
  
 1082021 
  
 243 
  
 0319 
  
 Älvkarleby 
  
 0,000799 
  
 1200000000 
  
 958647 
  
 290 
  
 0360 
  
 Tierp 
  
 0,005195 
  
 1200000000 
  
 6234152 
  
 424 
  
 0380 
  
 Uppsala 
  
 0,011289 
  
 1200000000 
  
 13546934 
  
 346 
  
 0381 
  
 Enköping 
  
 0,005096 
  
 1200000000 
  
 6115594 
  
 351 
  
 0382 
  
 Östhammar 
  
 0,005517 
  
 1200000000 
  
 6619937 
  
 385 
  
 Uppsala län 
  
 0,028798 
  
 34557285 
  
 0428 
  
 Vingåker 
  
 0,001374 
  
 1200000000 
  
 1648432 
  
 336 
  
 0461 
  
 Gnesta 
  
 0,001444 
  
 1200000000 
  
 1733273 
  
 367 
  
 0480 
  
 Nyköping 
  
 0,005687 
  
 1200000000 
  
 6824239 
  
 375 
  
 0481 
  
 Oxelösund 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 0482 
  
 Flen 
  
 0,003023 
  
 1200000000 
  
 3627266 
  
 345 
  
 0483 
  
 Katrineholm 
  
 0,003677 
  
 1200000000 
  
 4412951 
  
 388 
  
 0484 
  
 Eskilstuna 
  
 0,005358 
  
 1200000000 
  
 6429870 
  
 326 
  
 0486 
  
 Strängnäs 
  
 0,003659 
  
 1200000000 
  
 4390604 
  
 320 
  
 0488 
  
 Trosa 
  
 0,000686 
  
 1200000000 
  
 822653 
  
 304 
  
 Södermanlands län 
  
 0,024908 
  
 29889288 
  
 0509 
  
 Ödeshög 
  
 0,001642 
  
 1200000000 
  
 1970671 
  
 344 
  
 0512 
  
 Payne 
  
 0,001753 
  
 1200000000 
  
 2103099 
  
 507 
  
 0513 
  
 Kinda 
  
 0,002915 
  
 1200000000 
  
 3497560 
  
 553 
  
 0560 
  
 Boxholm 
  
 0,001117 
  
 1200000000 
  
 1340091 
  
 618 
  
 0561 
  
 Åtvidaberg 
  
 0,001895 
  
 1200000000 
  
 2273784 
  
 465 
  
 0562 
  
 Finspång 
  
 0,003237 
  
 1200000000 
  
 3884547 
  
 447 
  
 0563 
  
 Valdemarsvik 
  
 0,002075 
  
 1200000000 
  
 2489440 
  
 463 
  
 0580 
  
 Linköping 
  
 0,007275 
  
 1200000000 
  
 8730479 
  
 324 
  
 0581 
  
 Norrköping 
  
 0,006397 
  
 1200000000 
  
 7676601 
  
 351 
  
 0582 
  
 Söderköping 
  
 0,002291 
  
 1200000000 
  
 2748822 
  
 389 
  
 0583 
  
 Motala 
  
 0,00375 
  
 1200000000 
  
 4500274 
  
 372 
  
 0584 
  
 Vadstena 
  
 0,000516 
  
 1200000000 
  
 619079 
  
 308 
  
 0586 
  
 Mjölby 
  
 0,002045 
  
 1200000000 
  
 2453638 
  
 355 
  
 Östergötlands län 
  
 0,036907 
  
 44288083 
  
 0604 
  
 Aneby 
  
 0,001322 
  
 1200000000 
  
 1585847 
  
 479 
  
 0617 
  
 Gnosjö 
  
 0,001623 
  
 1200000000 
  
 1947831 
  
 339 
  
 0642 
  
 Thompson 
  
 0,000469 
  
 1200000000 
  
 563252 
  
 347 
  
 0643 
  
 Habo 
  
 0,001029 
  
 1200000000 
  
 1235066 
  
 360 
  
 0662 
  
 Gislaved 
  
 0,003655 
  
 1200000000 
  
 4385663 
  
 428 
  
 0665 
  
 Vaggeryd 
  
 0,001999 
  
 1200000000 
  
 2399264 
  
 572 
  
 0680 
  
 Jönköping 
  
 0,007053 
  
 1200000000 
  
 8463180 
  
 334 
  
 Mullen 
  
 Nässjö 
  
 0,003885 
  
 1200000000 
  
 4661968 
  
 353 
  
 0683 
  
 Värnamo 
  
 0,004626 
  
 1200000000 
  
 5550735 
  
 381 
  
 0684 
  
 Sävsjö 
  
 0,002146 
  
 1200000000 
  
 2575136 
  
 412 
  
 0685 
  
 Vetlanda 
  
 0,00503 
  
 1200000000 
  
 6036591 
  
 425 
  
 0686 
  
 Eksjö 
  
 0,002537 
  
 1200000000 
  
 3044573 
  
 419 
  
 0687 
  
 Tranås 
  
 0,001183 
  
 1200000000 
  
 1419688 
  
 389 
  
 Jönköpings län 
  
 0,036557 
  
 43868793 
  
 0760 
  
 Uppvidinge 
  
 0,00369 
  
 1200000000 
  
 4428185 
  
 447 
  
 0761 
  
 Lessebo 
  
 0,001523 
  
 1200000000 
  
 1828149 
  
 344 
  
 0763 
  
 Tingsryd 
  
 0,003557 
  
 1200000000 
  
 4267942 
  
 409 
  
 0764 
  
 Alvesta 
  
 0,003594 
  
 1200000000 
  
 4313199 
  
 382 
  
 0765 
  
 Älmhult 
  
 0,002683 
  
 1200000000 
  
 3219719 
  
 446 
  
 0767 
  
 Markaryd 
  
 0,001851 
  
 1200000000 
  
 2221477 
  
 365 
  
 0780 
  
 Växjö 
  
 0,006912 
  
 1200000000 
  
 8294304 
  
 364 
  
 0781 
  
 Ljungby 
  
 0,005152 
  
 1200000000 
  
 6182992 
  
 487 
  
 Kronobergs län 
  
 0,028963 
  
 34755968 
  
 SOU 2000:68 
  
 81 
  
 0821 
  
 Högsby 
  
 0,002332 
  
 1200000000 
  
 2797962 
  
 428 
  
 0834 
  
 Torsås 
  
 0,002052 
  
 1200000000 
  
 2461843 
  
 327 
  
 0840 
  
 Mörbylånga 
  
 0,002649 
  
 1200000000 
  
 3179152 
  
 354 
  
 0860 
  
 Hultsfred 
  
 0,003576 
  
 1200000000 
  
 4291792 
  
 435 
  
 0861 
  
 Mönsterås 
  
 0,002412 
  
 1200000000 
  
 2894932 
  
 347 
  
 0862 
  
 Emmaboda 
  
 0,001869 
  
 1200000000 
  
 2242467 
  
 475 
  
 0880 
  
 Kalmar 
  
 0,004507 
  
 1200000000 
  
 5408848 
  
 330 
  
 0881 
  
 Nybro 
  
 0,00322 
  
 1200000000 
  
 3863894 
  
 512 
  
 0882 
  
 Oskarshamn 
  
 0,003333 
  
 1200000000 
  
 3999307 
  
 428 
  
 0883 
  
 Västervik 
  
 0,006119 
  
 1200000000 
  
 7342493 
  
 438 
  
 0884 
  
 Vimmerby 
  
 0,003245 
  
 1200000000 
  
 3893946 
  
 485 
  
 0885 
  
 Borgholm 
  
 0,002501 
  
 1200000000 
  
 3001719 
  
 369 
  
 Kalmar län 
  
 0,037815 
  
 45378354 
  
 0980 
  
 Gotland 
  
 0,011801 
  
 1200000000 
  
 14161479 
  
 399 
  
 Gotlands län 
  
 0,011801 
  
 14161479 
  
 1060 
  
 Brown 
  
 0,001694 
  
 1200000000 
  
 2032937 
  
 318 
  
 1080 
  
 Karlskrona 
  
 0,006308 
  
 1200000000 
  
 7569591 
  
 302 
  
 1081 
  
 Ronneby 
  
 0,003491 
  
 1200000000 
  
 4188735 
  
 347 
  
 1082 
  
 Karlshamn 
  
 0,00233 
  
 1200000000 
  
 2796282 
  
 312 
  
 1083 
  
 Sölvesborg 
  
 0,001778 
  
 1200000000 
  
 2133766 
  
 248 
  
 Blekinge län 
  
 0,015601 
  
 18721311 
  
 1214 
  
 Svalöv 
  
 0,002301 
  
 1200000000 
  
 2761302 
  
 289 
  
 1230 
  
 Staffanstorp 
  
 0,000605 
  
 1200000000 
  
 726338 
  
 229 
  
 1231 
  
 Burlöv 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 1233 
  
 Vellinge 
  
 0,00154 
  
 1200000000 
  
 1847557 
  
 236 
  
 1256 
  
 Östra Göinge 
  
 0,002678 
  
 1200000000 
  
 3213099 
  
 288 
  
 1257 
  
 Örkelljunga 
  
 0,001325 
  
 1200000000 
  
 1589890 
  
 314 
  
 1260 
  
 Bjuv 
  
 0,001429 
  
 1200000000 
  
 1714761 
  
 232 
  
 1261 
  
 Kävlinge 
  
 0,001535 
  
 1200000000 
  
 1841556 
  
 240 
  
 1262 
  
 Lomma 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 1263 
  
 Svedala 
  
 0,001232 
  
 1200000000 
  
 1478342 
  
 270 
  
 1264 
  
 Skurup 
  
 0,001495 
  
 1200000000 
  
 1793598 
  
 255 
  
 1265 
  
 Sjöbo 
  
 0,002623 
  
 1200000000 
  
 3147325 
  
 304 
  
 1266 
  
 Hörby 
  
 0,001937 
  
 1200000000 
  
 2324184 
  
 315 
  
 1267 
  
 Höör 
  
 0,001575 
  
 1200000000 
  
 1890268 
  
 285 
  
 1270 
  
 Tomelilla 
  
 0,001731 
  
 1200000000 
  
 2077775 
  
 319 
  
 1272 
  
 Bromölla 
  
 0,001013 
  
 1200000000 
  
 1215662 
  
 254 
  
 1273 
  
 Osby 
  
 0,001909 
  
 1200000000 
  
 2291242 
  
 387 
  
 1275 
  
 Perstorp 
  
 0,000361 
  
 1200000000 
  
 433684 
  
 305 
  
 1276 
  
 Klippan 
  
 0,002013 
  
 1200000000 
  
 2415215 
  
 295 
  
 1277 
  
 Åstorp 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 1278 
  
 Båstad 
  
 0,001998 
  
 1200000000 
  
 2397080 
  
 252 
  
 1280 
  
 Malmö 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 1281 
  
 Lund 
  
 0,002637 
  
 1200000000 
  
 3163832 
  
 282 
  
 1282 
  
 Landskrona 
  
 0,001999 
  
 1200000000 
  
 2398657 
  
 235 
  
 1283 
  
 Helsingborg 
  
 0,003623 
  
 1200000000 
  
 4347063 
  
 252 
  
 1284 
  
 Höganäs 
  
 0,00119 
  
 1200000000 
  
 1427469 
  
 240 
  
 1285 
  
 Eslöv 
  
 0,00299 
  
 1200000000 
  
 3587772 
  
 277 
  
 1286 
  
 Ystad 
  
 0,002201 
  
 1200000000 
  
 2640916 
  
 281 
  
 1287 
  
 Trelleborg 
  
 0,002978 
  
 1200000000 
  
 3573463 
  
 263 
  
 1290 
  
 Kristianstad 
  
 0,007742 
  
 1200000000 
  
 9290499 
  
 301 
  
 1291 
  
 Simrishamn 
  
 0,003006 
  
 1200000000 
  
 3607651 
  
 272 
  
 1292 
  
 Ängelholm 
  
 0,003506 
  
 1200000000 
  
 4207224 
  
 268 
  
 1293 
  
 Hässleholm 
  
 0,006319 
  
 1200000000 
  
 7582727 
  
 329 
  
 Skåne län 
  
 0,067488 
  
 80986153 
  
 1315 
  
 Hylte 
  
 0,002702 
  
 1200000000 
  
 3242982 
  
 477 
  
 1380 
  
 Halmstad 
  
 0,006795 
  
 1200000000 
  
 8153690 
  
 292 
  
 1381 
  
 Laholm 
  
 0,004561 
  
 1200000000 
  
 5472941 
  
 320 
  
 1382 
  
 Falkenberg 
  
 0,005539 
  
 1200000000 
  
 6647313 
  
 327 
  
 1383 
  
 Varberg 
  
 0,006521 
  
 1200000000 
  
 7825388 
  
 284 
  
 1384 
  
 Kungsbacka 
  
 0,006871 
  
 1200000000 
  
 8245574 
  
 259 
  
 Hallands län 
  
 0,03299 
  
 39587888 
  
 1401 
  
 Härryda 
  
 0,002412 
  
 1200000000 
  
 2894189 
  
 257 
  
 1402 
  
 Partille 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 1407 
  
 Öckerö 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 1415 
  
 Stenungsund 
  
 0,002282 
  
 1200000000 
  
 2738098 
  
 255 
  
 1419 
  
 Tjörn 
  
 0,002322 
  
 1200000000 
  
 2786925 
  
 240 
  
 1421 
  
 Orust 
  
 0,003351 
  
 1200000000 
  
 4021477 
  
 267 
  
 1427 
  
 Sotenäs 
  
 0,001309 
  
 1200000000 
  
 1570242 
  
 240 
  
 1430 
  
 Munkedal 
  
 0,002178 
  
 1200000000 
  
 2614188 
  
 385 
  
 1435 
  
 Tanum 
  
 0,003646 
  
 1200000000 
  
 4374861 
  
 362 
  
 1438 
  
 Dals-Ed 
  
 0,001992 
  
 1200000000 
  
 2390118 
  
 481 
  
 1439 
  
 Färgelanda 
  
 0,002169 
  
 1200000000 
  
 2602413 
  
 367 
  
 1440 
  
 Ale 
  
 0,001769 
  
 1200000000 
  
 2123149 
  
 284 
  
 1441 
  
 Lerum 
  
 0,001735 
  
 1200000000 
  
 2081753 
  
 264 
  
 1442 
  
 Vårgårda 
  
 0,001635 
  
 1200000000 
  
 1962466 
  
 342 
  
 1443 
  
 Bollebygd 
  
 0,001154 
  
 1200000000 
  
 1384213 
  
 299 
  
 1444 
  
 Grästorp 
  
 0,000834 
  
 1200000000 
  
 1000593 
  
 338 
  
 1445 
  
 Essunga 
  
 0,001341 
  
 1200000000 
  
 1609765 
  
 275 
  
 1446 
  
 Karlsborg 
  
 0,001208 
  
 1200000000 
  
 1449946 
  
 416 
  
 1447 
  
 Gullspång 
  
 0,001493 
  
 1200000000 
  
 1792078 
  
 300 
  
 1452 
  
 Tranemo 
  
 0,002757 
  
 1200000000 
  
 3308095 
  
 374 
  
 1460 
  
 Bengtsfors 
  
 0,00277 
  
 1200000000 
  
 3323591 
  
 434 
  
 1461 
  
 Mellerud 
  
 0,001853 
  
 1200000000 
  
 2223486 
  
 361 
  
 1462 
  
 Lilla Edet 
  
 0,00188 
  
 1200000000 
  
 2255654 
  
 282 
  
 1463 
  
 Williams 
  
 0,004932 
  
 1200000000 
  
 5918833 
  
 317 
  
 1465 
  
 Svenljunga 
  
 0,002735 
  
 1200000000 
  
 3282163 
  
 455 
  
 1466 
  
 Herrljunga 
  
 0,001742 
  
 1200000000 
  
 2090742 
  
 368 
  
 1470 
  
 Vara 
  
 0,003379 
  
 1200000000 
  
 4055042 
  
 324 
  
 1471 
  
 Götene 
  
 0,002112 
  
 1200000000 
  
 2533810 
  
 300 
  
 1472 
  
 Tibro 
  
 0,000691 
  
 1200000000 
  
 829502 
  
 314 
  
 1473 
  
 Töreboda 
  
 0,001774 
  
 1200000000 
  
 2129133 
  
 390 
  
 1480 
  
 Göteborg 
  
 0,004022 
  
 1200000000 
  
 4826083 
  
 246 
  
 1481 
  
 Mölndal 
  
 0,000737 
  
 1200000000 
  
 884901 
  
 238 
  
 1482 
  
 Kungälv 
  
 0,003623 
  
 1200000000 
  
 4347088 
  
 259 
  
 SOU 2000:68 
  
 83 
  
 Lysekil 
  
 0,001583 
  
 1200000000 
  
 1899214 
  
 258 
  
 1484 
  
 1485 
  
 Uddevalla 
  
 0,003872 
  
 1200000000 
  
 4646456 
  
 295 
  
 1486 
  
 Strömstad 
  
 0,001603 
  
 1200000000 
  
 1923268 
  
 377 
  
 1487 
  
 Vänersborg 
  
 0,002825 
  
 1200000000 
  
 3389716 
  
 332 
  
 1488 
  
 Trollhättan 
  
 0,002172 
  
 1200000000 
  
 2606833 
  
 294 
  
 1489 
  
 Alingsås 
  
 0,003045 
  
 1200000000 
  
 3654267 
  
 286 
  
 1490 
  
 Borås 
  
 0,005712 
  
 1200000000 
  
 6854465 
  
 296 
  
 1491 
  
 Ulricehamn 
  
 0,004102 
  
 1200000000 
  
 4922268 
  
 370 
  
 1492 
  
 Åmål 
  
 0,001278 
  
 1200000000 
  
 1533746 
  
 444 
  
 1493 
  
 Mariestad 
  
 0,002496 
  
 1200000000 
  
 2995568 
  
 340 
  
 1494 
  
 Lidköping 
  
 0,003372 
  
 1200000000 
  
 4046763 
  
 319 
  
 1495 
  
 Skara 
  
 0,002023 
  
 1200000000 
  
 2427977 
  
 315 
  
 1496 
  
 Skövde 
  
 0,003506 
  
 1200000000 
  
 4206647 
  
 311 
  
 1497 
  
 Hjo 
  
 0,000854 
  
 1200000000 
  
 1025013 
  
 368 
  
 1498 
  
 Tidaholm 
  
 0,001613 
  
 1200000000 
  
 1935933 
  
 400 
  
 1499 
  
 Falköping 
  
 0,004612 
  
 1200000000 
  
 5534231 
  
 348 
  
 Västra Götalands län 
  
 0,112506 
  
 135006961 
  
 1715 
  
 Kil 
  
 0,001169 
  
 1200000000 
  
 1403025 
  
 357 
  
 1730 
  
 Eda 
  
 0,002861 
  
 1200000000 
  
 3433290 
  
 395 
  
 1737 
  
 Torsby 
  
 0,008655 
  
 1200000000 
  
 10386343 
  
 1055 
  
 1760 
  
 Storfors 
  
 0,001406 
  
 1200000000 
  
 1686723 
  
 351 
  
 1761 
  
 Hammarö 
  
 0 
  
 1200000000 
  
 0 
  
 0 
  
 1762 
  
 Munkfors 
  
 0,000208 
  
 1200000000 
  
 249124 
  
 314 
  
 1763 
  
 Forshaga 
  
 0,001419 
  
 1200000000 
  
 1702821 
  
 322 
  
 1764 
  
 Grums 
  
 0,0013 
  
 1200000000 
  
 1559817 
  
 356 
  
 1765 
  
 Årjäng 
  
 0,003434 
  
 1200000000 
  
 4120291 
  
 627 
  
 1766 
  
 Sunne 
  
 0,003655 
  
 1200000000 
  
 4385990 
  
 500 
  
 1780 
  
 Karlstad 
  
 0,00535 
  
 1200000000 
  
 6420104 
  
 337 
  
 1781 
  
 Kristinehamn 
  
 0,002294 
  
 1200000000 
  
 2752516 
  
 423 
  
 1782 
  
 Filipstad 
  
 0,003421 
  
 1200000000 
  
 4104837 
  
 760 
  
 1783 
  
 Hagfors 
  
 0,004489 
  
 1200000000 
  
 5387148 
  
 635 
  
 1784 
  
 Arvika 
  
 0,004947 
  
 1200000000 
  
 5935995 
  
 477 
  
 1785 
  
 Säffle 
  
 0,003255 
  
 1200000000 
  
 3906367 
  
 529 
  
 Värmlands län 
  
 0,047862 
  
 57434390 
  
 1814 
  
 Lekeberg 
  
 0,001944 
  
 1200000000 
  
 2333099 
  
 333 
  
 1860 
  
 Laxå 
  
 0,001361 
  
 1200000000 
  
 1632907 
  
 522 
  
 1861 
  
 Hallsberg 
  
 0,002532 
  
 1200000000 
  
 3038967 
  
 355 
  
 1862 
  
 Degerfors 
  
 0,000975 
  
 1200000000 
  
 1170214 
  
 436 
  
 1863 
  
 Hällefors 
  
 0,002021 
  
 1200000000 
  
 2425506 
  
 850 
  
 1864 
  
 Ljusnarsberg 
  
 0,001243 
  
 1200000000 
  
 1491472 
  
 621 
  
 1880 
  
 Örebro 
  
 0,007618 
  
 1200000000 
  
 9142114 
  
 313 
  
 1881 
  
 Kumla 
  
 0,001373 
  
 1200000000 
  
 1647495 
  
 260 
  
 1882 
  
 Askersund 
  
 0,00265 
  
 1200000000 
  
 3179591 
  
 416 
  
 1883 
  
 Karlskoga 
  
 0,001087 
  
 1200000000 
  
 1303810 
  
 482 
  
 1884 
  
 Simpson 
  
 0,001634 
  
 1200000000 
  
 1960499 
  
 481 
  
 1885 
  
 Lindesberg 
  
 0,004969 
  
 1200000000 
  
 5963187 
  
 399 
  
 Örebro län 
  
 0,029407 
  
 35288861 
  
 1904 
  
 Skinnskatteberg 
  
 0,00186 
  
 1200000000 
  
 2232272 
  
 459 
  
 1907 
  
 Surahammar 
  
 0,001175 
  
 1200000000 
  
 1409695 
  
 346 
  
 1917 
  
 Heby 
  
 0,004373 
  
 1200000000 
  
 5247916 
  
 385 
  
 1960 
  
 Kungsör 
  
 0,000663 
  
 1200000000 
  
 795083 
  
 303 
  
 1961 
  
 Hallstahammar 
  
 0,001009 
  
 1200000000 
  
 1210201 
  
 255 
  
 1962 
  
 Kelley 
  
 0,000772 
  
 1200000000 
  
 926930 
  
 702 
  
 1980 
  
 Västerås 
  
 0,005287 
  
 1200000000 
  
 6344662 
  
 306 
  
 1981 
  
 Sala 
  
 0,003577 
  
 1200000000 
  
 4292324 
  
 451 
  
 1982 
  
 Fagersta 
  
 0,000527 
  
 1200000000 
  
 632400 
  
 465 
  
 1983 
  
 Köping 
  
 0,002246 
  
 1200000000 
  
 2695347 
  
 361 
  
 1984 
  
 Arboga 
  
 0,000952 
  
 1200000000 
  
 1142466 
  
 366 
  
 Västmanlands län 
  
 0,022441 
  
 26929297 
  
 2021 
  
 Vansbro 
  
 0,003816 
  
 1200000000 
  
 4579005 
  
 621 
  
 2023 
  
 Malung 
  
 0,007723 
  
 1200000000 
  
 9267638 
  
 1629 
  
 2026 
  
 Gagnef 
  
 0,003055 
  
 1200000000 
  
 3666066 
  
 361 
  
 2029 
  
 Leksand 
  
 0,003695 
  
 1200000000 
  
 4434338 
  
 461 
  
 2031 
  
 Rättvik 
  
 0,00424 
  
 1200000000 
  
 5087900 
  
 803 
  
 2034 
  
 Orsa 
  
 0,00305 
  
 1200000000 
  
 3660507 
  
 2044 
  
 2039 
  
 Älvdalen 
  
 0,009792 
  
 1200000000 
  
 11750077 
  
 1506 
  
 2061 
  
 Smedjebacken 
  
 0,002471 
  
 1200000000 
  
 2964772 
  
 531 
  
 2062 
  
 Mora 
  
 0,006311 
  
 1200000000 
  
 7573030 
  
 802 
  
 2080 
  
 Falun 
  
 0,006866 
  
 1200000000 
  
 8239682 
  
 428 
  
 2081 
  
 Borlänge 
  
 0,002208 
  
 1200000000 
  
 2649126 
  
 347 
  
 2082 
  
 Säter 
  
 0,002075 
  
 1200000000 
  
 2490005 
  
 367 
  
 2083 
  
 Hedemora 
  
 0,002847 
  
 1200000000 
  
 3416354 
  
 400 
  
 2084 
  
 Avesta 
  
 0,002292 
  
 1200000000 
  
 2749973 
  
 360 
  
 2085 
  
 Ludvika 
  
 0,003962 
  
 1200000000 
  
 4754619 
  
 544 
  
 Dalarnas län 
  
 0,064403 
  
 77283092 
  
 2101 
  
 Ockelbo 
  
 0,002799 
  
 1200000000 
  
 3358323 
  
 540 
  
 2104 
  
 Hofors 
  
 0,001105 
  
 1200000000 
  
 1325429 
  
 421 
  
 2121 
  
 Ovanåker 
  
 0,004555 
  
 1200000000 
  
 5465700 
  
 651 
  
 2132 
  
 Nordanstig 
  
 0,004129 
  
 1200000000 
  
 4954328 
  
 471 
  
 2161 
  
 Ljusdal 
  
 0,01098 
  
 1200000000 
  
 13175858 
  
 939 
  
 2180 
  
 Gävle 
  
 0,005381 
  
 1200000000 
  
 6457638 
  
 415 
  
 2181 
  
 Sandviken 
  
 0,004445 
  
 1200000000 
  
 5334025 
  
 377 
  
 2182 
  
 Söderhamn 
  
 0,004471 
  
 1200000000 
  
 5365412 
  
 354 
  
 2183 
  
 Bollnäs 
  
 0,005555 
  
 1200000000 
  
 6666586 
  
 470 
  
 2184 
  
 Hudiksvall 
  
 0,007602 
  
 1200000000 
  
 9122247 
  
 477 
  
 Ellis 
  
 0,051021 
  
 61225546 
  
 2260 
  
 Ånge 
  
 0,006495 
  
 1200000000 
  
 7794381 
  
 943 
  
 2262 
  
 Williams 
  
 0,002582 
  
 1200000000 
  
 3098394 
  
 405 
  
 2280 
  
 Härnösand 
  
 0,003048 
  
 1200000000 
  
 3657910 
  
 477 
  
 2281 
  
 Sundsvall 
  
 0,012118 
  
 1200000000 
  
 14541680 
  
 395 
  
 2282 
  
 Kramfors 
  
 0,005586 
  
 1200000000 
  
 6703595 
  
 436 
  
 2283 
  
 Sollefteå 
  
 0,010884 
  
 1200000000 
  
 13060706 
  
 965 
  
 2284 
  
 Örnsköldsvik 
  
 0,013486 
  
 1200000000 
  
 16183551 
  
 596 
  
 Västernorrlands län 
  
 0,0542 
  
 65040217 
  
 SOU 2000:68 
  
 85 
  
 2303 
  
 Ragunda 
  
 0,005269 
  
 1200000000 
  
 6322214 
  
 974 
  
 2305 
  
 Bräcke 
  
 0,007047 
  
 1200000000 
  
 8455958 
  
 1092 
  
 2309 
  
 Krokom 
  
 0,010963 
  
 1200000000 
  
 13155712 
  
 943 
  
 2313 
  
 Strömsund 
  
 0,010295 
  
 1200000000 
  
 12353767 
  
 1183 
  
 2321 
  
 Åre 
  
 0,010164 
  
 1200000000 
  
 12196492 
  
 1250 
  
 2326 
  
 Lynch 
  
 0,009881 
  
 1200000000 
  
 11857216 
  
 1433 
  
 2361 
  
 Härjedalen 
  
 0,010515 
  
 1200000000 
  
 12617724 
  
 1088 
  
 2380 
  
 Östersund 
  
 0,005647 
  
 1200000000 
  
 6776493 
  
 598 
  
 Jämtlands län 
  
 0,06978 
  
 83735576 
  
 2401 
  
 Nordmaling 
  
 0,003364 
  
 1200000000 
  
 4037031 
  
 520 
  
 2403 
  
 Bjurholm 
  
 0,002545 
  
 1200000000 
  
 3053561 
  
 1112 
  
 2404 
  
 Vindeln 
  
 0,005403 
  
 1200000000 
  
 6484091 
  
 1056 
  
 2409 
  
 Robertsfors 
  
 0,003393 
  
 1200000000 
  
 4071041 
  
 554 
  
 2417 
  
 Norsjö 
  
 0,003661 
  
 1200000000 
  
 4393717 
  
 915 
  
 2418 
  
 Malå 
  
 0,003219 
  
 1200000000 
  
 3862482 
  
 1037 
  
 2421 
  
 Storuman 
  
 0,009652 
  
 1200000000 
  
 11582270 
  
 1638 
  
 2422 
  
 Sorsele 
  
 0,008922 
  
 1200000000 
  
 10706152 
  
 3300 
  
 2425 
  
 Dorotea 
  
 0,005129 
  
 1200000000 
  
 6155395 
  
 1830 
  
 2460 
  
 Vännäs 
  
 0,001552 
  
 1200000000 
  
 1862635 
  
 424 
  
 2462 
  
 Vilhelmina 
  
 0,009084 
  
 1200000000 
  
 10900743 
  
 2663 
  
 2463 
  
 Åsele 
  
 0,007707 
  
 1200000000 
  
 9248763 
  
 2493 
  
 2480 
  
 Umeå 
  
 0,009102 
  
 1200000000 
  
 10922439 
  
 380 
  
 2481 
  
 Lycksele 
  
 0,009164 
  
 1200000000 
  
 10996436 
  
 2437 
  
 2482 
  
 Skellefteå 
  
 0,014802 
  
 1200000000 
  
 17762716 
  
 521 
  
 Västerbottens län 
  
 0,0967 
  
 116039472 
  
 2505 
  
 Arvidsjaur 
  
 0,008776 
  
 1200000000 
  
 10531707 
  
 4243 
  
 2506 
  
 Arjeplog 
  
 0,008962 
  
 1200000000 
  
 10754456 
  
 3113 
  
 2510 
  
 Jokkmokk 
  
 0,008848 
  
 1200000000 
  
 10617556 
  
 3716 
  
 2513 
  
 Överkalix 
  
 0,005289 
  
 1200000000 
  
 6346678 
  
 1475 
  
 2514 
  
 Kalix 
  
 0,004877 
  
 1200000000 
  
 5852233 
  
 540 
  
 2518 
  
 Övertorneå 
  
 0,004872 
  
 1200000000 
  
 5846837 
  
 1018 
  
 2521 
  
 Pajala 
  
 0,009762 
  
 1200000000 
  
 11714134 
  
 1532 
  
 2523 
  
 Gällivare 
  
 0,00928 
  
 1200000000 
  
 11136542 
  
 2173 
  
 2560 
  
 Älvsbyn 
  
 0,003402 
  
 1200000000 
  
 4082436 
  
 1059 
  
 2580 
  
 Luleå 
  
 0,006281 
  
 1200000000 
  
 7536995 
  
 410 
  
 2581 
  
 Piteå 
  
 0,008408 
  
 1200000000 
  
 10089294 
  
 552 
  
 2582 
  
 Boden 
  
 0,008178 
  
 1200000000 
  
 9813233 
  
 1500 
  
 2583 
  
 Haparanda 
  
 0,002442 
  
 1200000000 
  
 2930537 
  
 513 
  
 2584 
  
 Kiruna 
  
 0,009313 
  
 1200000000 
  
 11175002 
  
 2112 
  
 Norrbottens län 
  
 0,09869 
  
 118427639 
  
 Riket 
  
 1 
  
 1199999313 
  
 458 
  
 Anmärkningar om ingångsdata: Uppgifterna avser befolkning (1999) och arealer utanför tätorter med minst 3 000 invånare, i enlighet med ortsin- delningen 1995. 
  
 Tabell 2 
 . Beräkningsunderlag för kommunstöd utifrån kommunernas befolkning och areal på landsbygd, dvs. i orter mindre än 3 000 invånare och i glesbygd 
 Ingångsdata: Statistiska Centralbyrån, Summers.  
 2000-06-03 
  
 Beträffande ingångsdata se anmärkningar efter föregående tabell. 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 D 
  
 E 
  
 F 
  
 G 
  
 H 
  
 Kommun- Kommun 
  
 Återst. 
  
 Rikets 
  
 Andel 
  
 Inv. på 
  
 Rikets 
  
 Andel 
  
 nummer 
  
 namn 
  
 areal (när 
  
 landsb- 
  
 landsb- 
  
 lands- 
  
 landsb.- 
  
 landsb- 
  
 100km 
 2 
  
 areal 
  
 areal av 
  
 bygd 
  
 befolkn. 
  
 befolkn. 
  
 dragits 
  
 riket 
  
 från alla) 
  
 (efter 
  
 (efter 
  
 (efter 
  
 (efter 
  
 (efter 
  
 just) 
  
 just) 
  
 just) 
  
 just) 
  
 just) 
  
 0114 
  
 Upplands Väsby 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0115 
  
 Vallentuna 
  
 250 
  
 301099 
  
 0,0830% 
  
 7282 
  
 2620879 
  
 0,2778% 
  
 0117 
  
 Österåker 
  
 196,4 
  
 301099 
  
 0,0652% 
  
 9185 
  
 2620879 
  
 0,3505% 
  
 0120 
  
 Värmdö 
  
 332,2 
  
 301099 
  
 0,1103% 
  
 18134 
  
 2620879 
  
 0,6919% 
  
 0123 
  
 Järfälla 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0125 
  
 Ekerö 
  
 108,1 
  
 301099 
  
 0,0359% 
  
 9323 
  
 2620879 
  
 0,3557% 
  
 0126 
  
 Huddinge 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0127 
  
 Botkyrka 
  
 72,1 
  
 301099 
  
 0,0239% 
  
 4440 
  
 2620879 
  
 0,1694% 
  
 0128 
  
 Salem 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0136 
  
 Haninge 
  
 319,3 
  
 301099 
  
 0,1060% 
  
 5884 
  
 2620879 
  
 0,2245% 
  
 0138 
  
 Tyresö 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0139 
  
 Upplands Bro 
  
 130,8 
  
 301099 
  
 0,0434% 
  
 7275 
  
 2620879 
  
 0,2776% 
  
 0140 
  
 Nykvarn 
  
 45,1 
  
 301099 
  
 0,0150% 
  
 1939 
  
 2620879 
  
 0,0740% 
  
 0160 
  
 Täby 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0162 
  
 Danderyd 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0163 
  
 Sollentuna 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0180 
  
 Stockholm 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0181 
  
 Södertälje 
  
 397,5 
  
 301099 
  
 0,1320% 
  
 12626 
  
 2620879 
  
 0,4817% 
  
 0182 
  
 Nacka 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0183 
  
 Sundbyberg 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0184 
  
 Solna 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0186 
  
 Lidingö 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0187 
  
 Vaxholm 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0188 
  
 Norrtälje 
  
 1885,2 
  
 301099 
  
 0,6261% 
  
 27225 
  
 2620879 
  
 1,0388% 
  
 0191 
  
 Sigtuna 
  
 216,6 
  
 301099 
  
 0,0719% 
  
 16339 
  
 2620879 
  
 0,6234% 
  
 0192 
  
 Nynäshamn 
  
 248,2 
  
 301099 
  
 0,0824% 
  
 7117 
  
 2620879 
  
 0,2716% 
  
 Stockholms län 
  
 4201,5 
  
 1,3954% 
  
 126769 
  
 4,8369% 
  
 0305 
  
 Håbo 
  
 32,1 
  
 301099 
  
 0,0107% 
  
 4447 
  
 2620879 
  
 0,1697% 
  
 0319 
  
 Älvkarleby 
  
 101,5 
  
 301099 
  
 0,0337% 
  
 3304 
  
 2620879 
  
 0,1261% 
  
 0360 
  
 Tierp 
  
 1439 
  
 301099 
  
 0,4779% 
  
 14706 
  
 2620879 
  
 0,5611% 
  
 0380 
  
 Uppsala 
  
 2303,3 
  
 301099 
  
 0,7650% 
  
 39126 
  
 2620879 
  
 1,4929% 
  
 0381 
  
 Enköping 
  
 1069,2 
  
 301099 
  
 0,3551% 
  
 17407 
  
 2620879 
  
 0,6642% 
  
 0382 
  
 Östhammar 
  
 1347,8 
  
 301099 
  
 0,4476% 
  
 17185 
  
 2620879 
  
 0,6557% 
  
 Uppsala län 
  
 6292,9 
  
 2,0900% 
  
 96175 
  
 3,6696% 
  
 SOU 2000:68 
  
 87 
  
 0428 
  
 Vingåker 
  
 264,3 
  
 301099 
  
 0,0878% 
  
 4900 
  
 2620879 
  
 0,1870% 
  
 0461 
  
 Gnesta 
  
 327,9 
  
 301099 
  
 0,1089% 
  
 4717 
  
 2620879 
  
 0,1800% 
  
 0480 
  
 Nyköping 
  
 1335,9 
  
 301099 
  
 0,4437% 
  
 18181 
  
 2620879 
  
 0,6937% 
  
 0481 
  
 Oxelösund 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 0482 
  
 Flen 
  
 611 
  
 301099 
  
 0,2029% 
  
 10526 
  
 2620879 
  
 0,4016% 
  
 0483 
  
 Katrineholm 
  
 907,4 
  
 301099 
  
 0,3014% 
  
 11378 
  
 2620879 
  
 0,4341% 
  
 0484 
  
 Eskilstuna 
  
 961,3 
  
 301099 
  
 0,3193% 
  
 19719 
  
 2620879 
  
 0,7524% 
  
 0486 
  
 Strängnäs 
  
 627,7 
  
 301099 
  
 0,2085% 
  
 13715 
  
 2620879 
  
 0,5233% 
  
 0488 
  
 Trosa 
  
 102,3 
  
 301099 
  
 0,0340% 
  
 2703 
  
 2620879 
  
 0,1031% 
  
 Södermanlands län 
  
 5137,8 
  
 1,7063% 
  
 85839 
  
 3,2752% 
  
 0509 
  
 Ödeshög 
  
 331 
  
 301099 
  
 0,1099% 
  
 5727 
  
 2620879 
  
 0,2185% 
  
 0512 
  
 Payne 
  
 578,4 
  
 301099 
  
 0,1921% 
  
 4152 
  
 2620879 
  
 0,1584% 
  
 0513 
  
 Kinda 
  
 1029 
  
 301099 
  
 0,3417% 
  
 6321 
  
 2620879 
  
 0,2412% 
  
 0560 
  
 Boxholm 
  
 423,2 
  
 301099 
  
 0,1406% 
  
 2170 
  
 2620879 
  
 0,0828% 
  
 0561 
  
 Åtvidaberg 
  
 579,5 
  
 301099 
  
 0,1925% 
  
 4888 
  
 2620879 
  
 0,1865% 
  
 0562 
  
 Finspång 
  
 951,5 
  
 301099 
  
 0,3160% 
  
 8686 
  
 2620879 
  
 0,3314% 
  
 0563 
  
 Valdemarsvik 
  
 631,2 
  
 301099 
  
 0,2096% 
  
 5380 
  
 2620879 
  
 0,2053% 
  
 0580 
  
 Linköping 
  
 1282,1 
  
 301099 
  
 0,4258% 
  
 26976 
  
 2620879 
  
 1,0293% 
  
 0581 
  
 Norrköping 
  
 1341,9 
  
 301099 
  
 0,4457% 
  
 21852 
  
 2620879 
  
 0,8338% 
  
 0582 
  
 Söderköping 
  
 567,9 
  
 301099 
  
 0,1886% 
  
 7064 
  
 2620879 
  
 0,2695% 
  
 0583 
  
 Motala 
  
 867,7 
  
 301099 
  
 0,2882% 
  
 12105 
  
 2620879 
  
 0,4619% 
  
 0584 
  
 Vadstena 
  
 80,1 
  
 301099 
  
 0,0266% 
  
 2007 
  
 2620879 
  
 0,0766% 
  
 0586 
  
 Mjölby 
  
 437 
  
 301099 
  
 0,1451% 
  
 6914 
  
 2620879 
  
 0,2638% 
  
 Östergötlands län 
  
 9100,5 
  
 3,0224% 
  
 114242 
  
 4,3589% 
  
 0604 
  
 Aneby 
  
 415,1 
  
 301099 
  
 0,1379% 
  
 3314 
  
 2620879 
  
 0,1264% 
  
 0617 
  
 Gnosjö 
  
 317,7 
  
 301099 
  
 0,1055% 
  
 5743 
  
 2620879 
  
 0,2191% 
  
 0642 
  
 Thompson 
  
 96,2 
  
 301099 
  
 0,0319% 
  
 1623 
  
 2620879 
  
 0,0619% 
  
 0643 
  
 Habo 
  
 226,2 
  
 301099 
  
 0,0751% 
  
 3426 
  
 2620879 
  
 0,1307% 
  
 0662 
  
 Gislaved 
  
 1024,1 
  
 301099 
  
 0,3401% 
  
 10243 
  
 2620879 
  
 0,3908% 
  
 0665 
  
 Vaggeryd 
  
 722,2 
  
 301099 
  
 0,2399% 
  
 4194 
  
 2620879 
  
 0,1600% 
  
 0680 
  
 Jönköping 
  
 1333,5 
  
 301099 
  
 0,4429% 
  
 25361 
  
 2620879 
  
 0,9677% 
  
 Mullen 
  
 Nässjö 
  
 822,7 
  
 301099 
  
 0,2732% 
  
 13203 
  
 2620879 
  
 0,5038% 
  
 0683 
  
 Värnamo 
  
 1110,4 
  
 301099 
  
 0,3688% 
  
 14581 
  
 2620879 
  
 0,5563% 
  
 0684 
  
 Sävsjö 
  
 574,6 
  
 301099 
  
 0,1908% 
  
 6247 
  
 2620879 
  
 0,2384% 
  
 0685 
  
 Vetlanda 
  
 1397,3 
  
 301099 
  
 0,4641% 
  
 14206 
  
 2620879 
  
 0,5420% 
  
 0686 
  
 Eksjö 
  
 693,8 
  
 301099 
  
 0,2304% 
  
 7260 
  
 2620879 
  
 0,2770% 
  
 0687 
  
 Tranås 
  
 293 
  
 301099 
  
 0,0973% 
  
 3651 
  
 2620879 
  
 0,1393% 
  
 Jönköpings län 
  
 9026,8 
  
 2,9980% 
  
 113052 
  
 4,3135% 
  
 0760 
  
 Uppvidinge 
  
 1084,5 
  
 301099 
  
 0,3602% 
  
 9903 
  
 2620879 
  
 0,3779% 
  
 0761 
  
 Lessebo 
  
 307,5 
  
 301099 
  
 0,1021% 
  
 5309 
  
 2620879 
  
 0,2026% 
  
 0763 
  
 Tingsryd 
  
 944 
  
 301099 
  
 0,3135% 
  
 10426 
  
 2620879 
  
 0,3978% 
  
 0764 
  
 Alvesta 
  
 868,6 
  
 301099 
  
 0,2885% 
  
 11280 
  
 2620879 
  
 0,4304% 
  
 0765 
  
 Älmhult 
  
 785,6 
  
 301099 
  
 0,2609% 
  
 7226 
  
 2620879 
  
 0,2757% 
  
 0767 
  
 Markaryd 
  
 414,7 
  
 301099 
  
 0,1377% 
  
 6094 
  
 2620879 
  
 0,2325% 
  
 0780 
  
 Växjö 
  
 1545,5 
  
 301099 
  
 0,5133% 
  
 22778 
  
 2620879 
  
 0,8691% 
  
 0781 
  
 Ljungby 
  
 1643,9 
  
 301099 
  
 0,5460% 
  
 12699 
  
 2620879 
  
 0,4845% 
  
 Kronobergs län 
  
 7594,3 
  
 2,5222% 
  
 85715 
  
 3,2705% 
  
 0821 
  
 Högsby 
  
 652,3 
  
 301099 
  
 0,2166% 
  
 6544 
  
 2620879 
  
 0,2497% 
  
 0834 
  
 Torsås 
  
 369,2 
  
 301099 
  
 0,1226% 
  
 7540 
  
 2620879 
  
 0,2877% 
  
 0840 
  
 Mörbylånga 
  
 562,7 
  
 301099 
  
 0,1869% 
  
 8989 
  
 2620879 
  
 0,3430% 
  
 0860 
  
 Hultsfred 
  
 1019,5 
  
 301099 
  
 0,3386% 
  
 9873 
  
 2620879 
  
 0,3767% 
  
 0861 
  
 Mönsterås 
  
 494,4 
  
 301099 
  
 0,1642% 
  
 8342 
  
 2620879 
  
 0,3183% 
  
 0862 
  
 Emmaboda 
  
 583,2 
  
 301099 
  
 0,1937% 
  
 4719 
  
 2620879 
  
 0,1801% 
  
 0880 
  
 Kalmar 
  
 831,6 
  
 301099 
  
 0,2762% 
  
 16388 
  
 2620879 
  
 0,6253% 
  
 0881 
  
 Nybro 
  
 1071,3 
  
 301099 
  
 0,3558% 
  
 7553 
  
 2620879 
  
 0,2882% 
  
 0882 
  
 Oskarshamn 
  
 934,3 
  
 301099 
  
 0,3103% 
  
 9337 
  
 2620879 
  
 0,3563% 
  
 0883 
  
 Västervik 
  
 1756,7 
  
 301099 
  
 0,5834% 
  
 16782 
  
 2620879 
  
 0,6403% 
  
 0884 
  
 Vimmerby 
  
 1032,5 
  
 301099 
  
 0,3429% 
  
 8022 
  
 2620879 
  
 0,3061% 
  
 0885 
  
 Borgholm 
  
 572 
  
 301099 
  
 0,1900% 
  
 8133 
  
 2620879 
  
 0,3103% 
  
 Kalmar län 
  
 9879,7 
  
 3,2812% 
  
 112222 
  
 4,2818% 
  
 0980 
  
 Gotland 
  
 3028,5 
  
 301099 
  
 1,0058% 
  
 35498 
  
 2620879 
  
 1,3544% 
  
 Gotlands län 
  
 3028,5 
  
 1,0058% 
  
 35498 
  
 1,3544% 
  
 1060 
  
 Brown 
  
 284,7 
  
 301099 
  
 0,0946% 
  
 6402 
  
 2620879 
  
 0,2443% 
  
 1080 
  
 Karlskrona 
  
 918,5 
  
 301099 
  
 0,3050% 
  
 25070 
  
 2620879 
  
 0,9565% 
  
 1081 
  
 Ronneby 
  
 716,3 
  
 301099 
  
 0,2379% 
  
 12062 
  
 2620879 
  
 0,4602% 
  
 1082 
  
 Karlshamn 
  
 374,7 
  
 301099 
  
 0,1244% 
  
 8953 
  
 2620879 
  
 0,3416% 
  
 1083 
  
 Sölvesborg 
  
 80,6 
  
 301099 
  
 0,0268% 
  
 8619 
  
 2620879 
  
 0,3289% 
  
 Blekinge län 
  
 2374,8 
  
 0,7887% 
  
 61106 
  
 2,3315% 
  
 1214 
  
 Svalöv 
  
 288,1 
  
 301099 
  
 0,0957% 
  
 9554 
  
 2620879 
  
 0,3645% 
  
 1230 
  
 Staffanstorp 
  
 0,2 
  
 301099 
  
 0,0001% 
  
 3171 
  
 2620879 
  
 0,1210% 
  
 1231 
  
 Burlöv 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 1233 
  
 Vellinge 
  
 27,5 
  
 301099 
  
 0,0091% 
  
 7831 
  
 2620879 
  
 0,2988% 
  
 1256 
  
 Östra Göinge 
  
 331,7 
  
 301099 
  
 0,1102% 
  
 11148 
  
 2620879 
  
 0,4254% 
  
 1257 
  
 Örkelljunga 
  
 217 
  
 301099 
  
 0,0721% 
  
 5056 
  
 2620879 
  
 0,1929% 
  
 1260 
  
 Bjuv 
  
 9,8 
  
 301099 
  
 0,0033% 
  
 7405 
  
 2620879 
  
 0,2825% 
  
 1261 
  
 Kävlinge 
  
 43,1 
  
 301099 
  
 0,0143% 
  
 7669 
  
 2620879 
  
 0,2926% 
  
 1262 
  
 Lomma 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 1263 
  
 Svedala 
  
 113 
  
 301099 
  
 0,0375% 
  
 5474 
  
 2620879 
  
 0,2089% 
  
 1264 
  
 Skurup 
  
 92,1 
  
 301099 
  
 0,0306% 
  
 7033 
  
 2620879 
  
 0,2683% 
  
 1265 
  
 Sjöbo 
  
 390,6 
  
 301099 
  
 0,1297% 
  
 10348 
  
 2620879 
  
 0,3948% 
  
 1266 
  
 Hörby 
  
 318,5 
  
 301099 
  
 0,1058% 
  
 7380 
  
 2620879 
  
 0,2816% 
  
 1267 
  
 Höör 
  
 187,6 
  
 301099 
  
 0,0623% 
  
 6624 
  
 2620879 
  
 0,2527% 
  
 1270 
  
 Tomelilla 
  
 293,3 
  
 301099 
  
 0,0974% 
  
 6523 
  
 2620879 
  
 0,2489% 
  
 1272 
  
 Bromölla 
  
 59,3 
  
 301099 
  
 0,0197% 
  
 4794 
  
 2620879 
  
 0,1829% 
  
 1273 
  
 Osby 
  
 469,7 
  
 301099 
  
 0,1560% 
  
 5920 
  
 2620879 
  
 0,2259% 
  
 1275 
  
 Perstorp 
  
 54,5 
  
 301099 
  
 0,0181% 
  
 1420 
  
 2620879 
  
 0,0542% 
  
 1276 
  
 Klippan 
  
 271,7 
  
 301099 
  
 0,0902% 
  
 8185 
  
 2620879 
  
 0,3123% 
  
 1277 
  
 Åstorp 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 1278 
  
 Båstad 
  
 112,1 
  
 301099 
  
 0,0372% 
  
 9495 
  
 2620879 
  
 0,3623% 
  
 1280 
  
 Malmö 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 1281 
  
 Lund 
  
 297,9 
  
 301099 
  
 0,0989% 
  
 11227 
  
 2620879 
  
 0,4284% 
  
 1282 
  
 Landskrona 
  
 29,6 
  
 301099 
  
 0,0098% 
  
 10220 
  
 2620879 
  
 0,3899% 
  
 1283 
  
 Helsingborg 
  
 201,8 
  
 301099 
  
 0,0670% 
  
 17232 
  
 2620879 
  
 0,6575% 
  
 1284 
  
 Höganäs 
  
 32,9 
  
 301099 
  
 0,0109% 
  
 5949 
  
 2620879 
  
 0,2270% 
  
 1285 
  
 Eslöv 
  
 312,7 
  
 301099 
  
 0,1039% 
  
 12950 
  
 2620879 
  
 0,4941% 
  
 SOU 2000:68 
  
 89 
  
 1286 
  
 Ystad 
  
 244 
  
 301099 
  
 0,0810% 
  
 9412 
  
 2620879 
  
 0,3591% 
  
 1287 
  
 Trelleborg 
  
 230,5 
  
 301099 
  
 0,0766% 
  
 13603 
  
 2620879 
  
 0,5190% 
  
 1290 
  
 Kristianstad 
  
 1120,6 
  
 301099 
  
 0,3722% 
  
 30828 
  
 2620879 
  
 1,1762% 
  
 1291 
  
 Simrishamn 
  
 288,9 
  
 301099 
  
 0,0959% 
  
 13244 
  
 2620879 
  
 0,5053% 
  
 1292 
  
 Ängelholm 
  
 310,5 
  
 301099 
  
 0,1031% 
  
 15675 
  
 2620879 
  
 0,5981% 
  
 1293 
  
 Hässleholm 
  
 1156,7 
  
 301099 
  
 0,3842% 
  
 23054 
  
 2620879 
  
 0,8796% 
  
 Skåne län 
  
 9880,7 
  
 3,2815% 
  
 349530 
  
 13,3364% 
  
 1315 
  
 Hylte 
  
 846,1 
  
 301099 
  
 0,2810% 
  
 6801 
  
 2620879 
  
 0,2595% 
  
 1380 
  
 Halmstad 
  
 881,9 
  
 301099 
  
 0,2929% 
  
 27940 
  
 2620879 
  
 1,0661% 
  
 1381 
  
 Laholm 
  
 783 
  
 301099 
  
 0,2600% 
  
 17091 
  
 2620879 
  
 0,6521% 
  
 1382 
  
 Falkenberg 
  
 1000,8 
  
 301099 
  
 0,3324% 
  
 20325 
  
 2620879 
  
 0,7755% 
  
 1383 
  
 Varberg 
  
 760 
  
 301099 
  
 0,2524% 
  
 27567 
  
 2620879 
  
 1,0518% 
  
 1384 
  
 Kungsbacka 
  
 484,9 
  
 301099 
  
 0,1610% 
  
 31797 
  
 2620879 
  
 1,2132% 
  
 Hallands län 
  
 4756,7 
  
 1,5798% 
  
 131521 
  
 5,0182% 
  
 1401 
  
 Härryda 
  
 157,3 
  
 301099 
  
 0,0522% 
  
 11273 
  
 2620879 
  
 0,4301% 
  
 1402 
  
 Partille 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 1407 
  
 Öckerö 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 1415 
  
 Stenungsund 
  
 142,5 
  
 301099 
  
 0,0473% 
  
 10720 
  
 2620879 
  
 0,4090% 
  
 1419 
  
 Tjörn 
  
 65,1 
  
 301099 
  
 0,0216% 
  
 11607 
  
 2620879 
  
 0,4429% 
  
 1421 
  
 Orust 
  
 288,4 
  
 301099 
  
 0,0958% 
  
 15056 
  
 2620879 
  
 0,5745% 
  
 1427 
  
 Sotenäs 
  
 37,8 
  
 301099 
  
 0,0126% 
  
 6530 
  
 2620879 
  
 0,2492% 
  
 1430 
  
 Munkedal 
  
 531,7 
  
 301099 
  
 0,1766% 
  
 6791 
  
 2620879 
  
 0,2591% 
  
 1435 
  
 Tanum 
  
 808,9 
  
 301099 
  
 0,2686% 
  
 12069 
  
 2620879 
  
 0,4605% 
  
 1438 
  
 Dals-Ed 
  
 628 
  
 301099 
  
 0,2086% 
  
 4974 
  
 2620879 
  
 0,1898% 
  
 1439 
  
 Färgelanda 
  
 491,9 
  
 301099 
  
 0,1634% 
  
 7086 
  
 2620879 
  
 0,2704% 
  
 1440 
  
 Ale 
  
 206,7 
  
 301099 
  
 0,0686% 
  
 7475 
  
 2620879 
  
 0,2852% 
  
 1441 
  
 Lerum 
  
 137,1 
  
 301099 
  
 0,0455% 
  
 7900 
  
 2620879 
  
 0,3014% 
  
 1442 
  
 Vårgårda 
  
 324,7 
  
 301099 
  
 0,1078% 
  
 5746 
  
 2620879 
  
 0,2192% 
  
 1443 
  
 Bollebygd 
  
 163,3 
  
 301099 
  
 0,0542% 
  
 4625 
  
 2620879 
  
 0,1765% 
  
 1444 
  
 Grästorp 
  
 162,3 
  
 301099 
  
 0,0539% 
  
 2958 
  
 2620879 
  
 0,1129% 
  
 1445 
  
 Essunga 
  
 136,1 
  
 301099 
  
 0,0452% 
  
 5847 
  
 2620879 
  
 0,2231% 
  
 1446 
  
 Karlsborg 
  
 327,6 
  
 301099 
  
 0,1088% 
  
 3482 
  
 2620879 
  
 0,1329% 
  
 1447 
  
 Gullspång 
  
 213 
  
 301099 
  
 0,0707% 
  
 Riley 
  
 2620879 
  
 0,2279% 
  
 1452 
  
 Tranemo 
  
 645,1 
  
 301099 
  
 0,2142% 
  
 8835 
  
 2620879 
  
 0,3371% 
  
 1460 
  
 Bengtsfors 
  
 788,9 
  
 301099 
  
 0,2620% 
  
 7651 
  
 2620879 
  
 0,2919% 
  
 1461 
  
 Mellerud 
  
 408,7 
  
 301099 
  
 0,1357% 
  
 6155 
  
 2620879 
  
 0,2348% 
  
 1462 
  
 Lilla Edet 
  
 213,8 
  
 301099 
  
 0,0710% 
  
 7992 
  
 2620879 
  
 0,3049% 
  
 1463 
  
 Williams 
  
 824,9 
  
 301099 
  
 0,2740% 
  
 18674 
  
 2620879 
  
 0,7125% 
  
 1465 
  
 Svenljunga 
  
 818,2 
  
 301099 
  
 0,2717% 
  
 7215 
  
 2620879 
  
 0,2753% 
  
 1466 
  
 Herrljunga 
  
 397 
  
 301099 
  
 0,1319% 
  
 5677 
  
 2620879 
  
 0,2166% 
  
 1470 
  
 Vara 
  
 598,2 
  
 301099 
  
 0,1987% 
  
 12506 
  
 2620879 
  
 0,4772% 
  
 1471 
  
 Götene 
  
 301 
  
 301099 
  
 0,1000% 
  
 8448 
  
 2620879 
  
 0,3223% 
  
 1472 
  
 Tibro 
  
 112,4 
  
 301099 
  
 0,0373% 
  
 2645 
  
 2620879 
  
 0,1009% 
  
 1473 
  
 Töreboda 
  
 442 
  
 301099 
  
 0,1468% 
  
 5453 
  
 2620879 
  
 0,2081% 
  
 1480 
  
 Göteborg 
  
 170,6 
  
 301099 
  
 0,0567% 
  
 19596 
  
 2620879 
  
 0,7477% 
  
 1481 
  
 Mölndal 
  
 16,7 
  
 301099 
  
 0,0055% 
  
 3720 
  
 2620879 
  
 0,1419% 
  
 1482 
  
 Kungälv 
  
 254,2 
  
 301099 
  
 0,0844% 
  
 16776 
  
 2620879 
  
 0,6401% 
  
 1484 
  
 Lysekil 
  
 106,5 
  
 301099 
  
 0,0354% 
  
 7369 
  
 2620879 
  
 0,2812% 
  
 1485 
  
 Uddevalla 
  
 521,5 
  
 301099 
  
 0,1732% 
  
 15757 
  
 2620879 
  
 0,6012% 
  
 1486 
  
 Strömstad 
  
 378,9 
  
 301099 
  
 0,1258% 
  
 5103 
  
 2620879 
  
 0,1947% 
  
 1487 
  
 Vänersborg 
  
 526,6 
  
 301099 
  
 0,1749% 
  
 10223 
  
 2620879 
  
 0,3901% 
  
 1488 
  
 Trollhättan 
  
 287,9 
  
 301099 
  
 0,0956% 
  
 8881 
  
 2620879 
  
 0,3389% 
  
 1489 
  
 Alingsås 
  
 365,6 
  
 301099 
  
 0,1214% 
  
 12780 
  
 2620879 
  
 0,4876% 
  
 1490 
  
 Borås 
  
 776,3 
  
 301099 
  
 0,2578% 
  
 23184 
  
 2620879 
  
 0,8846% 
  
 1491 
  
 Ulricehamn 
  
 940 
  
 301099 
  
 0,3122% 
  
 13319 
  
 2620879 
  
 0,5082% 
  
 1492 
  
 Åmål 
  
 373,1 
  
 301099 
  
 0,1239% 
  
 3452 
  
 2620879 
  
 0,1317% 
  
 1493 
  
 Mariestad 
  
 492,4 
  
 301099 
  
 0,1635% 
  
 8799 
  
 2620879 
  
 0,3357% 
  
 1494 
  
 Lidköping 
  
 574,4 
  
 301099 
  
 0,1908% 
  
 12677 
  
 2620879 
  
 0,4837% 
  
 1495 
  
 Skara 
  
 332,1 
  
 301099 
  
 0,1103% 
  
 7715 
  
 2620879 
  
 0,2944% 
  
 1496 
  
 Skövde 
  
 554,8 
  
 301099 
  
 0,1843% 
  
 13546 
  
 2620879 
  
 0,5168% 
  
 1497 
  
 Hjo 
  
 194,2 
  
 301099 
  
 0,0645% 
  
 2787 
  
 2620879 
  
 0,1063% 
  
 1498 
  
 Tidaholm 
  
 415,7 
  
 301099 
  
 0,1381% 
  
 4838 
  
 2620879 
  
 0,1846% 
  
 1499 
  
 Falköping 
  
 950,7 
  
 301099 
  
 0,3157% 
  
 15899 
  
 2620879 
  
 0,6066% 
  
 Västra Götalands län 
  
 18604,8 
  
 6,1790% 
  
 427785 
  
 16,3222% 
  
 1715 
  
 Kil 
  
 252,7 
  
 301099 
  
 0,0839% 
  
 3929 
  
 2620879 
  
 0,1499% 
  
 1730 
  
 Eda 
  
 724,7 
  
 301099 
  
 0,2407% 
  
 8689 
  
 2620879 
  
 0,3315% 
  
 1737 
  
 Torsby 
  
 4081,5 
  
 301099 
  
 1,3555% 
  
 9842 
  
 2620879 
  
 0,3755% 
  
 1760 
  
 Storfors 
  
 294,2 
  
 301099 
  
 0,0977% 
  
 4807 
  
 2620879 
  
 0,1834% 
  
 1761 
  
 Hammarö 
  
 0 
  
 301099 
  
 0,0000% 
  
 0 
  
 2620879 
  
 0,0000% 
  
 1762 
  
 Munkfors 
  
 33,8 
  
 301099 
  
 0,0112% 
  
 794 
  
 2620879 
  
 0,0303% 
  
 1763 
  
 Forshaga 
  
 246,1 
  
 301099 
  
 0,0817% 
  
 5296 
  
 2620879 
  
 0,2021% 
  
 1764 
  
 Grums 
  
 279,8 
  
 301099 
  
 0,0929% 
  
 4378 
  
 2620879 
  
 0,1670% 
  
 1765 
  
 Årjäng 
  
 1312,9 
  
 301099 
  
 0,4360% 
  
 6570 
  
 2620879 
  
 0,2507% 
  
 1766 
  
 Sunne 
  
 1192,8 
  
 301099 
  
 0,3961% 
  
 8776 
  
 2620879 
  
 0,3348% 
  
 1780 
  
 Karlstad 
  
 1030,5 
  
 301099 
  
 0,3422% 
  
 19074 
  
 2620879 
  
 0,7278% 
  
 1781 
  
 Kristinehamn 
  
 633,4 
  
 301099 
  
 0,2104% 
  
 6510 
  
 2620879 
  
 0,2484% 
  
 1782 
  
 Filipstad 
  
 1439,1 
  
 301099 
  
 0,4779% 
  
 5404 
  
 2620879 
  
 0,2062% 
  
 1783 
  
 Hagfors 
  
 1728,3 
  
 301099 
  
 0,5740% 
  
 8488 
  
 2620879 
  
 0,3239% 
  
 1784 
  
 Arvika 
  
 1548,9 
  
 301099 
  
 0,5144% 
  
 12447 
  
 2620879 
  
 0,4749% 
  
 1785 
  
 Säffle 
  
 1111,8 
  
 301099 
  
 0,3692% 
  
 7386 
  
 2620879 
  
 0,2818% 
  
 Värmlands län 
  
 15910,5 
  
 5,2841% 
  
 112390 
  
 4,2883% 
  
 1814 
  
 Lekeberg 
  
 366,4 
  
 301099 
  
 0,1217% 
  
 7002 
  
 2620879 
  
 0,2672% 
  
 1860 
  
 Laxå 
  
 460,2 
  
 301099 
  
 0,1528% 
  
 3127 
  
 2620879 
  
 0,1193% 
  
 1861 
  
 Hallsberg 
  
 542,9 
  
 301099 
  
 0,1803% 
  
 8549 
  
 2620879 
  
 0,3262% 
  
 1862 
  
 Degerfors 
  
 278,9 
  
 301099 
  
 0,0926% 
  
 2684 
  
 2620879 
  
 0,1024% 
  
 1863 
  
 Hällefors 
  
 889,2 
  
 301099 
  
 0,2953% 
  
 2855 
  
 2620879 
  
 0,1089% 
  
 1864 
  
 Ljusnarsberg 
  
 472,4 
  
 301099 
  
 0,1569% 
  
 2403 
  
 2620879 
  
 0,0917% 
  
 1880 
  
 Örebro 
  
 1231,1 
  
 301099 
  
 0,4089% 
  
 29218 
  
 2620879 
  
 1,1148% 
  
 1881 
  
 Kumla 
  
 99,2 
  
 301099 
  
 0,0329% 
  
 6333 
  
 2620879 
  
 0,2416% 
  
 1882 
  
 Askersund 
  
 717,9 
  
 301099 
  
 0,2384% 
  
 Clayton 
  
 2620879 
  
 0,2915% 
  
 1883 
  
 Karlskoga 
  
 343,3 
  
 301099 
  
 0,1140% 
  
 2707 
  
 2620879 
  
 0,1033% 
  
 1884 
  
 Simpson 
  
 515,8 
  
 301099 
  
 0,1713% 
  
 4074 
  
 2620879 
  
 0,1554% 
  
 1885 
  
 Lindesberg 
  
 1274,3 
  
 301099 
  
 0,4232% 
  
 14956 
  
 2620879 
  
 0,5706% 
  
 Örebro län 
  
 7191,6 
  
 2,3885% 
  
 91548 
  
 3,4930% 
  
 1904 
  
 Skinnskatteberg 
  
 562 
  
 301099 
  
 0,1866% 
  
 4859 
  
 2620879 
  
 0,1854% 
  
 1907 
  
 Surahammar 
  
 238,7 
  
 301099 
  
 0,0793% 
  
 4080 
  
 2620879 
  
 0,1557% 
  
 1917 
  
 Heby 
  
 1069,3 
  
 301099 
  
 0,3551% 
  
 13616 
  
 2620879 
  
 0,5195% 
  
 SOU 2000:68 
  
 91 
  
 1960 
  
 Kungsör 
  
 98 
  
 301099 
  
 0,0325% 
  
 2620 
  
 2620879 
  
 0,1000% 
  
 1961 
  
 Hallstahammar 
  
 61,5 
  
 301099 
  
 0,0204% 
  
 4751 
  
 2620879 
  
 0,1813% 
  
 1962 
  
 Kelley 
  
 313,4 
  
 301099 
  
 0,1041% 
  
 1321 
  
 2620879 
  
 0,0504% 
  
 1980 
  
 Västerås 
  
 804 
  
 301099 
  
 0,2670% 
  
 20716 
  
 2620879 
  
 0,7904% 
  
 1981 
  
 Sala 
  
 1061,7 
  
 301099 
  
 0,3526% 
  
 9508 
  
 2620879 
  
 0,3628% 
  
 1982 
  
 Fagersta 
  
 161 
  
 301099 
  
 0,0535% 
  
 1361 
  
 2620879 
  
 0,0519% 
  
 1983 
  
 Köping 
  
 495,8 
  
 301099 
  
 0,1647% 
  
 7458 
  
 2620879 
  
 0,2846% 
  
 1984 
  
 Arboga 
  
 215 
  
 301099 
  
 0,0714% 
  
 3119 
  
 2620879 
  
 0,1190% 
  
 Västmanlands län 
  
 5080,4 
  
 1,6873% 
  
 73409 
  
 2,8009% 
  
 2021 
  
 Vansbro 
  
 1450,5 
  
 301099 
  
 0,4817% 
  
 7376 
  
 2620879 
  
 0,2814% 
  
 2023 
  
 Malung 
  
 3997,1 
  
 301099 
  
 1,3275% 
  
 5690 
  
 2620879 
  
 0,2171% 
  
 2026 
  
 Gagnef 
  
 671,6 
  
 301099 
  
 0,2230% 
  
 10168 
  
 2620879 
  
 0,3880% 
  
 2029 
  
 Leksand 
  
 1120,1 
  
 301099 
  
 0,3720% 
  
 9620 
  
 2620879 
  
 0,3671% 
  
 2031 
  
 Rättvik 
  
 1824,9 
  
 301099 
  
 0,6061% 
  
 6340 
  
 2620879 
  
 0,2419% 
  
 2034 
  
 Orsa 
  
 1631,2 
  
 301099 
  
 0,5417% 
  
 1791 
  
 2620879 
  
 0,0683% 
  
 2039 
  
 Älvdalen 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 7804 
  
 2620879 
  
 0,2978% 
  
 2061 
  
 Smedjebacken 
  
 846,3 
  
 301099 
  
 0,2811% 
  
 5584 
  
 2620879 
  
 0,2131% 
  
 2062 
  
 Mora 
  
 2715,3 
  
 301099 
  
 0,9018% 
  
 9445 
  
 2620879 
  
 0,3604% 
  
 2080 
  
 Falun 
  
 1925,7 
  
 301099 
  
 0,6396% 
  
 19230 
  
 2620879 
  
 0,7337% 
  
 2081 
  
 Borlänge 
  
 452,5 
  
 301099 
  
 0,1503% 
  
 7633 
  
 2620879 
  
 0,2912% 
  
 2082 
  
 Säter 
  
 470,3 
  
 301099 
  
 0,1562% 
  
 6783 
  
 2620879 
  
 0,2588% 
  
 2083 
  
 Hedemora 
  
 732,4 
  
 301099 
  
 0,2432% 
  
 8548 
  
 2620879 
  
 0,3262% 
  
 2084 
  
 Avesta 
  
 501,5 
  
 301099 
  
 0,1666% 
  
 7647 
  
 2620879 
  
 0,2918% 
  
 2085 
  
 Ludvika 
  
 1382,5 
  
 301099 
  
 0,4592% 
  
 8735 
  
 2620879 
  
 0,3333% 
  
 Dalarnas län 
  
 24721,9 
  
 8,2106% 
  
 122394 
  
 4,6700% 
  
 2101 
  
 Ockelbo 
  
 970,5 
  
 301099 
  
 0,3223% 
  
 6222 
  
 2620879 
  
 0,2374% 
  
 2104 
  
 Hofors 
  
 303,6 
  
 301099 
  
 0,1008% 
  
 3147 
  
 2620879 
  
 0,1201% 
  
 2121 
  
 Ovanåker 
  
 1777,6 
  
 301099 
  
 0,5904% 
  
 8402 
  
 2620879 
  
 0,3206% 
  
 2132 
  
 Nordanstig 
  
 1278,8 
  
 301099 
  
 0,4247% 
  
 10510 
  
 2620879 
  
 0,4010% 
  
 2161 
  
 Ljusdal 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 14032 
  
 2620879 
  
 0,5354% 
  
 2180 
  
 Gävle 
  
 1453,5 
  
 301099 
  
 0,4827% 
  
 15556 
  
 2620879 
  
 0,5935% 
  
 2181 
  
 Sandviken 
  
 1049,9 
  
 301099 
  
 0,3487% 
  
 14161 
  
 2620879 
  
 0,5403% 
  
 2182 
  
 Söderhamn 
  
 951,8 
  
 301099 
  
 0,3161% 
  
 15152 
  
 2620879 
  
 0,5781% 
  
 2183 
  
 Bollnäs 
  
 1714,6 
  
 301099 
  
 0,5694% 
  
 14196 
  
 2620879 
  
 0,5417% 
  
 2184 
  
 Hudiksvall 
  
 2382,5 
  
 301099 
  
 0,7913% 
  
 19109 
  
 2620879 
  
 0,7291% 
  
 Ellis 
  
 16882,8 
  
 5,6071% 
  
 120487 
  
 4,5972% 
  
 2260 
  
 Ånge 
  
 2961,6 
  
 301099 
  
 0,9836% 
  
 8268 
  
 2620879 
  
 0,3155% 
  
 2262 
  
 Williams 
  
 675,2 
  
 301099 
  
 0,2242% 
  
 7657 
  
 2620879 
  
 0,2922% 
  
 2280 
  
 Härnösand 
  
 953,8 
  
 301099 
  
 0,3168% 
  
 7676 
  
 2620879 
  
 0,2929% 
  
 2281 
  
 Sundsvall 
  
 3071,9 
  
 301099 
  
 1,0202% 
  
 36781 
  
 2620879 
  
 1,4034% 
  
 2282 
  
 Kramfors 
  
 1596 
  
 301099 
  
 0,5301% 
  
 15390 
  
 2620879 
  
 0,5872% 
  
 2283 
  
 Sollefteå 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 13529 
  
 2620879 
  
 0,5162% 
  
 2284 
  
 Örnsköldsvik 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 27170 
  
 2620879 
  
 1,0367% 
  
 Västernorrlands län 
  
 10000 
  
 6,3961% 
  
 116471 
  
 4,4440% 
  
 2303 
  
 Ragunda 
  
 2427,2 
  
 301099 
  
 0,8061% 
  
 6489 
  
 2620879 
  
 0,2476% 
  
 2305 
  
 Bräcke 
  
 3353,8 
  
 301099 
  
 1,1139% 
  
 7744 
  
 2620879 
  
 0,2955% 
  
 2309 
  
 Krokom 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 13944 
  
 2620879 
  
 0,5320% 
  
 2313 
  
 Strömsund 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 10441 
  
 2620879 
  
 0,3984% 
  
 2321 
  
 Åre 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 9754 
  
 2620879 
  
 0,3722% 
  
 2326 
  
 Lynch 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 8272 
  
 2620879 
  
 0,3156% 
  
 2361 
  
 Härjedalen 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 11594 
  
 2620879 
  
 0,4424% 
  
 2380 
  
 Östersund 
  
 2098,9 
  
 301099 
  
 0,6971% 
  
 11331 
  
 2620879 
  
 0,4323% 
  
 Jämtlands län 
  
 32879,9 
  
 10,9200% 
  
 79569 
  
 3,0360% 
  
 2401 
  
 Nordmaling 
  
 1133,6 
  
 301099 
  
 0,3765% 
  
 7767 
  
 2620879 
  
 0,2964% 
  
 2403 
  
 Bjurholm 
  
 1216,9 
  
 301099 
  
 0,4042% 
  
 2746 
  
 2620879 
  
 0,1048% 
  
 2404 
  
 Vindeln 
  
 2548,3 
  
 301099 
  
 0,8463% 
  
 6142 
  
 2620879 
  
 0,2343% 
  
 2409 
  
 Robertsfors 
  
 1198 
  
 301099 
  
 0,3979% 
  
 7355 
  
 2620879 
  
 0,2806% 
  
 2417 
  
 Norsjö 
  
 1653 
  
 301099 
  
 0,5490% 
  
 4804 
  
 2620879 
  
 0,1833% 
  
 2418 
  
 Malå 
  
 1510,6 
  
 301099 
  
 0,5017% 
  
 3723 
  
 2620879 
  
 0,1421% 
  
 2421 
  
 Storuman 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 7071 
  
 2620879 
  
 0,2698% 
  
 2422 
  
 Sorsele 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 3244 
  
 2620879 
  
 0,1238% 
  
 2425 
  
 Dorotea 
  
 2702,5 
  
 301099 
  
 0,8975% 
  
 3364 
  
 2620879 
  
 0,1284% 
  
 2460 
  
 Vännäs 
  
 430,5 
  
 301099 
  
 0,1430% 
  
 4389 
  
 2620879 
  
 0,1675% 
  
 2462 
  
 Vilhelmina 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 4094 
  
 2620879 
  
 0,1562% 
  
 2463 
  
 Åsele 
  
 4215,1 
  
 301099 
  
 1,3999% 
  
 3710 
  
 2620879 
  
 0,1416% 
  
 2480 
  
 Umeå 
  
 2177,6 
  
 301099 
  
 0,7232% 
  
 28756 
  
 2620879 
  
 1,0972% 
  
 2481 
  
 Lycksele 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 4512 
  
 2620879 
  
 0,1722% 
  
 2482 
  
 Skellefteå 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 34068 
  
 2620879 
  
 1,2999% 
  
 Västerbottens län 
  
 43786,1 
  
 14,5421% 
  
 125745 
  
 4,7978% 
  
 2505 
  
 Arvidsjaur 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 2482 
  
 2620879 
  
 0,0947% 
  
 2506 
  
 Arjeplog 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 3455 
  
 2620879 
  
 0,1318% 
  
 2510 
  
 Jokkmokk 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 2857 
  
 2620879 
  
 0,1090% 
  
 2513 
  
 Överkalix 
  
 2690,5 
  
 301099 
  
 0,8936% 
  
 4304 
  
 2620879 
  
 0,1642% 
  
 2514 
  
 Kalix 
  
 1691,6 
  
 301099 
  
 0,5618% 
  
 10839 
  
 2620879 
  
 0,4136% 
  
 2518 
  
 Övertorneå 
  
 2274 
  
 301099 
  
 0,7552% 
  
 5746 
  
 2620879 
  
 0,2192% 
  
 2521 
  
 Pajala 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 7647 
  
 2620879 
  
 0,2918% 
  
 2523 
  
 Gällivare 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 5124 
  
 2620879 
  
 0,1955% 
  
 2560 
  
 Älvsbyn 
  
 1605,7 
  
 301099 
  
 0,5333% 
  
 3856 
  
 2620879 
  
 0,1471% 
  
 2580 
  
 Luleå 
  
 1672,1 
  
 301099 
  
 0,5553% 
  
 18368 
  
 2620879 
  
 0,7008% 
  
 2581 
  
 Piteå 
  
 2962 
  
 301099 
  
 0,9837% 
  
 18289 
  
 2620879 
  
 0,6978% 
  
 2582 
  
 Boden 
  
 4172,9 
  
 301099 
  
 1,3859% 
  
 6543 
  
 2620879 
  
 0,2496% 
  
 2583 
  
 Haparanda 
  
 814,3 
  
 301099 
  
 0,2704% 
  
 5713 
  
 2620879 
  
 0,2180% 
  
 2584 
  
 Kiruna 
  
 5000 
  
 301099 
  
 1,6606% 
  
 5292 
  
 2620879 
  
 0,2019% 
  
 Norrbottens län 
  
 47883,1 
  
 15,9028% 
  
 100515 
  
 3,8352% 
  
 S:a Riket 
  
 301099 
  
 100% 
  
 2620876 
  
 100% 
  
 SOU 2000:68 
  
 93 
  
 Bilaga 3. 
 Nätbegrepp 
 Av Le, Bredbandsutredningen 
 Nätstrukturen bör i sin beskrivning utgå ifrån följande indelning: 
 1. Stomnät – Nationellt nät 
 Stomnätet är ett nationellt nät med högöverföringskapacitet som förbi Bowers  
 kommun-huvudorterna 
  i landets olika regioner och som är anknutet till internationella förbindelser. Vid uppbyggnad av ett modernt natio- nellt  
 IP-nät 
  (maskformat nät) bör man utgå ifrån en struktur som även direkt sammanbinder näraliggande orter. 
 2. Publikt kommunnät (allmänt tillgängligt kommunnät) 
 Kommunnätet är ett öppet, kommersiellt tillgängligt nät och omfattar knutpunkt och noder, förbindelser mellan orter inom kommunen och fö r- bindelser inom respektive ort samt förbindelser på landsbygden. Ägandet av detta nät kan variera. I normalfallet ägs nätet av aktörer på markn a- den. 
 2.1 Knutpunkt 
 En knutpunkt för trafikväxling mellan operatörer bör finnas i varje kommunhuvudort. Till denna knutpunkt förutsätts de regionala och n a- tionella näten och det publika kommunnätet vara anslutna. Svenska Kraftnäts nationella nät, som byggs som ett led i statens IT- infrastruktursatsning, skall anslutas till knutpunkten. 
 2.2 Ortssammanbindande nät 
 Det ortssammanbindande nätet är ett nät med hög överföringskapacitet i kommunen, som förbinder orter inom en kommun med varandra och med kommunhuvudorten. 
  
 94 
  
 SOU 2000:68 
  
 2.3 Ortsnod 
 Ortsnoden sammanbinder det ortsammanbindande nätet med ortsnätet, spridningsnätet inom orten och kan också utgöra nodpunkt för radioa c- cess till landsbygden. 
 2.4 Ortsnät 
 Ortsnätet är ett spridningsnät med hög överföringskapacitet inom orten som sammanbinder olika områden inom orten. 
 2.5 Områdesnod 
 Områdesnoden sammanbinder ortsnätet med områdesnätet. Områdesn o- der kan även bli aktuella att etablera på landsbygden när fasta nät byggs i dessa områden. 
 2.6 Områdesnät 
 Områdesnätet sammanbinder områdesnoden med fastighetsnoderna d i- rekt eller indirekt via ett fastighetsområdesnät (villaområden, industrio m- råden, verksamhetsområden). Det område som betjänas av områdesnätet kan variera i storlek beroende på fastighetsbeståndets sammansättning avseende villor, flerfamiljshus, industriområden och andra geografiska förutsättningar. 
 3. Fastighetsområdesnät och fastighetsnät 
 Fastighetsägarna ansvarar för utbyggnaden av näten inom respektive fastighet. Fastighetsnäten omfattas inte av det stöd som föreslås i betä n- kandet (se 2 § förslaget till förordning). Beträffande fastighetsområde s- nät kan dessa dock omfattas av stödet om det inte avser den del av nätet som är undantaget från stöd enligt 2 § i förslaget till förordning. 
 3.1 Fastighetsnod 
 Fastighetsnoden sammanbinder områdesnätet med fastighetsområdes- nätet /fastighetsnätet. 
  
 SOU 2000:68 
  
 95 
  
 3.2 Fastighetsområdesnät 
 Inom villaområden, industriområde och verksamhetsområden etableras fastighetsområdesnät genom vilket fastigheterna (byggnaderna) /fastighetsnoderna sammanbinds med en fastighetsområdesnod som se- dan förbinds med områdesnoden. 
 3.3 Fastighetsnät 
 Fastighetsnätet förbinder lägenheterna/lokalerna i samma byggnad med fastighetsnoden.