Till statsrådet och chefen för 
 Miljödepartementet 
 Genom regeringsbeslut den 3 april 2003 beslutades att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över systemet för finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall från kärnkraftsreaktorer samt den lag (1992:1537) om finans- iering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. (finansier- ingslagen) som reglerar systemet. 
 Utredningen skall omfatta frågan om finansieringslagen bör ändras mot bakgrund av 1997 och 2002 års energipolitiska riksdags- beslut och i övrigt ändrade omständigheter sedan lagens tillkomst. Särskild vikt bör läggas vid frågorna om hur säkerheterna enligt lagen skall vara utformade samt grunderna för avgiftsberäkning- arna. Utredaren skall även utreda förutsättningarna för en förläng- ning av avgiftsperioderna, den långsiktiga bedömningen av fondbe- hållningen, finansieringen av myndigheternas tillsynskostnader när antalet avställda reaktorer ökar samt frågan om särskilt stöd till fri- villigorganisationer. 
 Till särskild utredare förordnades den 1 maj 2003 avdelnings- chefen Ramirez. 
 Till sakkunniga förordnades den 23 juni 2003 ämnesrådet Smith, kanslirådet Schwartz, departements- sekreteraren Saunders, departementssekreteraren Morrow, civilekonomen Price, chefsjuristen Lamb och avdelningschefen Ward. Till experter förordnades samtidigt departementssekreteraren Palmer, f.d. överdirektören Barron, utredaren  
 Robertson 
  Burke, utredaren Moore, informationschefen Robinson, koncernspecialisten Hogan, chefsjuristen Dodson, finansdirektören Guerrero och f.d. general- direktören Alvarez. 
 Experten Simpson entledigades med verkan från och med den 23 juni 2003. 
  
 Missiv 
  
 SOU 2003:128 
  
 Till utredningens sekreterare förordnades den 16 juni 2003 Aguilar. 
 Utredningen har antagit namnet Finansieringsutredningen (M2003:01). 
 Vid regeringssammanträdet den 27 november 2003 beslutades om tilläggsdirektiv till Finansieringsutredningen (direktiv 2003:150). Tilläggsdirektivet innebar en ändring av uppdraget såtill- vida att utredaren i ett delbetänkande senast den 17 december 2003 skall redovisa sina bedömningar och förslag vad avser frivillig- organisationers (miljöorganisationers) möjlighet att få ersättning ur Kärnavfallsfonden. 
 I arbetet med frågan om frivilligorganisationerna har experten Barron bistått utredningen. 
 Utredningen överlämnar härmed delbetänkandet Förslag om försöksverksamhet med ekonomiskt stöd till vissa frivilligorga- nisationer (SOU 2003:128). 
 Experterna Guerrero,  
 Rivera 
  Walsh, Hogan och Donaldson Perez har gemensamt lämnat ett särskilt yttrande (bilaga 4). 
 Per Jordan 
 /Peter Rosén 
 Innehåll 
  
 Utredningens förslag ............................................................ 
  
 9 
  
 1. 
  
 Inledning.......................................................................................... 
  
 9 
  
 2. 
  
 Skäl för och mot stöd...................................................................... 
  
 9 
  
 3. 
  
 En försöksverksamhet .................................................................. 
  
 11 
  
 Omfattning............................................................................... 
  
 12 
  
 Stödgivande myndighet ........................................................... 
  
 12 
  
 Krav för stöd ............................................................................ 
  
 13 
  
 Beslut om stöd, betalningsrutiner m.m. ................................. 
  
 14 
  
 Finansiering.............................................................................. 
  
 15 
  
 Utvärdering av försöksverksamheten..................................... 
  
 15 
  
 4. 
  
 Förslag till författningsändringar................................................. 
  
 15 
  
 Författningskommentar .......................................................... 
  
 17 
  
 Frågor att reglera i form av förordning .................................. 
  
 18 
  
 Bilaga 1: Kommittédirektiv ................................................. 
  
 19 
  
 Tilläggsdirektiv.................................................................................. 
  
 27 
  
 Bilaga 2: Underlag för förslag om försöksverksamhet med 
  
 ekonomiskt stöd till vissa frivilligorganisationer ............. 
  
 29 
  
 1 
  
 Kort lägesbeskrivning av kärnavfallsprojektet.............. 
  
 31 
  
 2 
  
 Tidigare behandling av frågor om ekonomiskt stöd till frivilligorganisationer för deltagande i arbetet med 
  
 slutförvaring av kärnavfall............................................ 
  
 34 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2003:128 
  
 3 
  
 Regler för ersättningar ur Kärnavfallsfonden .................. 
  
 39 
  
 3.1 
  
 Översikt .................................................................................... 
  
 39 
  
 3.2 
  
 Särskilt om ersättningar till vissa kommuner ......................... 
  
 40 
  
 4 
  
 Om kommunernas roll i arbetet med slutförvaring av 
  
 kärnavfall................................................................... 
  
 44 
  
 5 
  
 Former för och aktuella planer på samråd med berörda kring lokalisering av slutförvar för använt 
  
 kärnbränsle, m.m. ...................................................... 
  
 46 
  
 5.1 
  
 Tillämpliga regler i miljöbalken m.m. om samråd .................. 
  
 47 
  
 5.2 
  
 Samrådsförfaranden under SKB:s förstudier .......................... 
  
 49 
  
 5.3 
  
 Samrådsförfarandet under SKB:s platsundersökningar ......... 
  
 50 
  
 5.4 
  
 SKB:s planering av det utökade samråden enligt 
  
 miljöbalken  
 (MKB-PM-03–04) ............................................... 
  
 52 
  
 6 
  
 Minnesanteckningar från möte  
 2003–10–28 
  med 
  
 vissa frivilligorganisationer........................................... 
  
 63 
  
 7 
  
 Miljöorganisationernas skrivelse till Finansierings- 
  
 utredningen inför möte  
 2003–10–28 ........................... 
  
 70 
  
 Innehåll ............................................................................ 
  
 70 
  
 7.1 
  
 Detta dokument ....................................................................... 
  
 71 
  
 7.2 
  
 Bakgrund................................................................................... 
  
 71 
  
 7.3 
  
 Behovet av stöd till miljöorganisationer ................................. 
  
 73 
  
 7.4 
  
 Syftet med stödet ..................................................................... 
  
 74 
  
 7.5 
  
 Miljöorganisationernas kärnavfallssekretariat ........................ 
  
 75 
  
 7.5.1 
  
 Medverkande organisationer ........................................ 
  
 75 
  
 7.5.2 Sekretariatets organisation och uppgifter.................... 
  
 75 
  
 7.5.3 
  
 Sekretariatets finansiering ............................................ 
  
 76 
  
 7.6 
  
 Tidsaspekten............................................................................. 
  
 77 
  
 6 
  
 Innehåll SOU 2003:128 
  
 8 
  
 Internationell översikt av förekomsten av stöd till 
  
 frivilligorganisationer i samband med lokalisering av 
  
 kärntekniska anläggningar........................................... 
  
 78 
  
 8.1 
  
 Introduction............................................................................. 
  
 78 
  
 8.2 
  
 Some National Responses and Examples ............................... 
  
 79 
  
 References 
  
 ................................................................................ 
  
 91 
  
 Bilaga 3: SKI: s Förslag till ändring i förordningen 
  
 (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för 
  
 använt kärnbränsle ............................................m.m 
  
 101 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen 
  
 (1981:671) 
  
 om finansiering av framtida utgifter för 
  
 använt kärnbränsle .........................................................m.m 
  
 103 
  
 Bilaga 4: Särskilt ................................................yttrande 
  
 109 
  
 Gällande rätt........................................................................... 
  
 109 
  
 Lagbestämda .................................................................roller 
  
 110 
  
 Ytterligare ..........................................................bidragskrav 
  
 112 
  
 Konsekvenser ...............................................för näringslivet 
  
 112 
  
 Alternativ................................................................................ 
  
 112 
  
 Miljöbalkskommittén ............................................................ 
  
 113 
  
 Angående förslaget ..............................................till lagtext 
  
 113 
  
 7 
 Utredningens förslag 
 1. Inledning 
 Finansieringsutredningen omfattar enligt direktiven (dir 2003:41) frågan om särskilt stöd till frivilligorganisationer för insatser i sam- band med lokaliseringsprocessen av ett slutförvar för använt kärn- bränsle. Utredaren skall utreda behov av och möjligheterna för ett sådant stöd samt föreslå lösningar till hur detta skulle kunna utfor- mas och finansieras. Regeringen beslutade den 27 november 2003 genom tilläggsdirektiv (dir 2003:150) att uppdraget i denna fråga skall redovisas senast den 17 december 2003. Direktiven återfinns i bilaga 1. 
 Utredningen föreslår en försöksverksamhet med ekonomiskt stöd till vissa frivilligorganisationer under fyra år. 
 2. Skäl för och mot stöd 
 Det projekt som syftar till att anlägga ett slutförvar för använt kärnbränsle är unikt i flera avseenden. Projektet är extremt lång- siktigt. Det ställer ovanligt höga krav på allmänhetens förtroende för politiska beslutsfattare, verksamhetsutövaren och tillsynsmyn- digheterna. Projektet upplevs av åtskilliga människor som särskilt riskfyllt. Det rymmer såväl tekniska och naturvetenskapliga som samhällsvetenskapliga och humanistiska frågeställningar. Nation- ella intressen måste avvägas mot lokala eller regionala. Själva sättet att fatta beslut – och därmed legitimiteten i fattade beslut – har en framträdande roll i diskussionen om projektet som sådant. 
 Reaktorinnehavarnas arbete med att utveckla en metod för slutligt omhändertagande av det använda kärnbränslet samt för att lokalisera ett slutförvar för detta styrs av regler i främst miljöbalk- en och lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärnteknik- lagen). 
 9 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2003:128 
  
 Det s.k. kärnavfallsprojektet har nu kommit in i ett skede när Svensk Kärnbränslehantering AB skall genomföra s.k. utökat sam- råd med miljökonsekvensbedömning enligt miljöbalken. Detta samråd omfattar dels länsstyrelsen och enskilda som kan antas bli särskilt berörda (i praktiken avses framför allt närboende), dels övriga statliga myndigheter och de kommuner, den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berörda. 
 1 
  
 Kärnavfallsprojektet ställer höga krav på förtroende, öppenhet och dialog mellan reaktorägare, tillsynsmyndigheter, berörda kom- muner och allmänheten i vid bemärkelse. Därför finns anledning att underlätta för frivilligorganisationer att aktivt delta i det nu aktuella utökade samrådet med miljökonsekvensbedömning. Ett ekonomiskt stöd kan förväntas underlätta deltagandet och således bidra till ett utvecklat samrådsförfarande och bättre förutsättningar för en allsidig miljökonsekvensbedömning. 
 2 
  
 Bland medlemmarna i frivilligorganisationer finns personer med kunskaper och engagemang. Det kan därför antas att en aktiv med- verkan av sådana företrädare för frivilligorganisationer leder till att övervägandena kring kärnkraftens avfallsfrågor tillförs synpunkter som dels är av värde för ett gott sakligt slutresultat, dels bidrar till att allmänhetens förtroende ökar för de lösningar som slutligen måste väljas. På så sätt ökar sannolikheten att samrådsförfarandet kan fylla ett av sina viktigaste syften, nämligen att leda till en väl genomarbetad miljökonsekvensbeskrivning där alla viktiga miljö- aspekter har beaktats. 
 Det är därför nu en lämplig tidpunkt att genom en försöksverk- samhet under perioden  
 2004–2008 
  förbättra de ekonomiska förut- sättningarna för berörda organisationer att delta i pågående utöka- de samråd med miljökonsekvensbedömning. 
 Det finns emellertid också skäl som talar  
 mot  
 att ekonomiskt stöd skall utgå för frivilligorganisationernas insatser i detta samm- anhang. 
  
 1 
  
 I förarbetena till dessa bestämmelser nämns miljö- och naturvårdsorganisationer framför allt sådana som är verksamma på den ort där verksamheten planeras (prop.1997/98:45 del 2, s. 60.). 
  
 2 
  
 Sedan mitten av  
  
 1990-talet 
  kan medel ur Kärnavfallsfonden användas för kostnader som berörda kommuner har för sin egen information till allmänheten i samband med reaktor- innehavarnas arbete med att finna en plats som kan vara lämplig för ett slutförvar för använt kärnbränsle. I sådana kostnader ingår också kommunernas kostnader för en kompetensupp- byggnad bland kommunens förtroendevalda, tjänstemän och särskilt intresserade enskilda kommuninvånare. Vid tillämpningen av bestämmelserna har en praxis utvecklats att komm- unerna har möjlighet att använda mindre belopp av de medel som utbetalas till dem som stöd till lokalt verksamma föreningar eller opinionsgrupper med intresse för kärnavfallsfrågorna. 
 10 
  
 SOU 2003:128 
  
 Utredningens förslag 
  
 Ett sådant skäl kan vara att det skulle handla om ett riktat stöd just i fråga om kärnavfall när staten inte ger stöd åt det arbete som frivilligorganisationer utför i samband med andra stora projekt. 
 Ett andra skäl kan vara farhågor att stödet används för sådan opinionsbildning kring kärnkraftens avfallsfrågor som mer syftar till att motverka arbetet med att lösa dessa frågor än till att utgöra ett konstruktivt bidrag till hur frågorna skall lösas. 
 Ett tredje skäl är att ett stöd i samband med kärnavfallsprojektet skulle kunna åberopas av frivilligorganisationer som ett prejudikat för att erhålla stöd också i samband med andra lokaliseringsprojekt. 
 Vidare kan som argument mot ett stöd anföras att det är tillräck- ligt med det utredningsansvar som Svensk Kärnbränslehantering AB har och att tillsynsmyndigheternas kontroll av bolagets olika utredningar är tillräcklig. Ett ytterligare motargument är att det kan vara svårt att avgränsa kretsen av stödberättigade. 
 3. En försöksverksamhet 
 Sammantaget finner utredningen att frågan om lokalisering av förvar för kärnavfall är så speciell till sin natur att den motiverar att på försök lämna ekonomiskt stöd till vissa frivilligorganisationer under åren 2004 – 2008. Utredningen föreslår sålunda en försöks- verksamhet under denna period. Utredningen föreslår vidare att försöksverksamheten avslutas med en utvärdering. 
 De frivilligorganisationer som enligt förslaget kan komma i fråga för stöd skall delta i det utökade samråd med miljökonsekvens- bedömning som nu påbörjats och som för närvarande avser en plats inom Oskarshamns kommun och en plats inom Östhammars kom- mun. Stödet avses få till effekt att förbättra förutsättningarna för att dessa organisationer deltar på ett konstruktivt sätt i samråds- förfarandet. 
 Flera miljöorganisationer har sedan början av  
 1990-talet 
  fört fram önskemål om någon form av statligt stöd för att skapa den ekonomiska bas som en seriös behandling av kärnavfallsfrågorna kräver. Organisationerna menar att det inte är tillfredsställande att de enbart måste falla tillbaka på frivilligt oavlönat arbete i så kom- plicerade frågeställningar som det här gäller. Deras önskemål har fått stöd av bl.a. Statens kärnkraftinspektion (SKI), Statens strål- skyddsinstitut (SSI) och Statens råd för kärnavfallsfrågor (KAS- AM). Detta skedde senast i samband med granskningen av Svensk 
 11 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2003:128 
  
 Kärnbränslehantering AB:s  
 FUD-program 
  98 och vid gransk- ningen av den komplettering av programmet som bolaget presen- terade i slutet av år 2000. 
 I bifogade promemoria finns en sammanställning av bakgrunds- material för utredningens överväganden. 
 3  
 Av promemorian framgår bland annat att frågan om stöd till frivilligorganisationer aktual- iserats vid upprepade tillfällen genom åren. 
 Omfattning 
 Utredningen anser att storleken på ett stöd till vissa frivilligorg- anisationer bör bedömas med utgångspunkt från storleken av de ersättningar som idag kan utgå till en berörd kommun. 
 Enligt 7 § finansieringsförordningen 
 4  
 får Statens kärnkraftin- spektion (SKI) besluta om ersättningar till berörda kommuner med upp till 4 miljoner kronor per kommun och kalenderår. Beloppet omfattar såväl kommunens egna kostnader som de kostnader kom- munen väljer att täcka för lokalt förankrade frivilligorganisationer. 
 Utredningen föreslår mot den bakgrunden att ett stöd – under en försöksperiod om fyra år – bör utgå med högst 3 miljoner kronor per år, dvs. med sammanlagt högst 12 miljoner kronor under försöksperioden. En stödmottagande organisation bör dock inte kunna beviljas mer än högst 2,5 miljoner kronor per år. 
 Stödgivande myndighet 
 SKI är den myndighet som enligt förordning (1981:671) om fin- ansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. prövar frågor om användning av avgiftsmedel. Det innebär att SKI ansvar- ar för prövningen av utbetalningar till Svensk Kärnbränslehantering AB och kommuner. Utredningen föreslår därför att SKI också får i uppgift att administrera det här föreslagna stödet. 
 SKI har emellertid framfört att myndigheten är en säkerhets- myndighet och därför inte kan förväntas prioritera ner säkerhets- arbetet till förmån för det arbete som kan komma att behövas för att administrera ett sådant stöd som här föreslås. Utredningen har för avsikt att i det fortsatta utredningsarbetet ta upp den vidare 
  
 3 
  
 Bilaga 2: Underlag för Förslag om försöksverksamhet med ekonomiskt stöd till vissa fri- villigorganisationer. PM  
  
 2003–12–15. 
  
 4 
  
 Förordning (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. 
  
 12 
  
 SOU 2003:128 
  
 Utredningens förslag 
  
 frågan om SKI:s uppgifter när det gäller prövning av användningen av avgiftsmedel. 
 Krav för stöd 
 Vid prövningen av ansökningar från frivilligorganisationer skall två typer av krav vara vägledande. Det gäller 
  
 krav på mottagande organisation samt 
  
 krav på ändamål. 
  
 För att en  
 organisation  
 skall vara stödberättigad föreslås att org- anisationen skall: 
  
 1. 
  
 vara en ideell förening, 
  
 2. 
  
 ha minst 2 000 medlemmar 
  
 5 
 , 
  
 3. 
  
 ha en styrelse som utses av medlemmarna under demokratiska for- mer, 
  
 4. 
  
 utnyttja rätten att delta i sådant utökat samråd med fördjupad miljökonsekvensbeskrivning som föreskrivs i miljöbalken 6 kap. 5 §, och 
  
 5. 
  
 ha en sedvanlig ekonomisk redovisning som granskas av revisorer. 
  
 Utredningen sammanträffade den 28 oktober 2003 med företrädare för ett antal frivilligorganisationer engagerade inom området. Vid mötet presenterade vissa av dessa förslaget att olika miljöorganisa- tioner skulle kunna samverka genom ett särskilt sekretariat i form av en ideell förening. Enligt förslagsställarna borde de samverkande organisationernas medlemsantal kunna räknas samman. Utredning- en anser att punkterna  
 1–5 
  också skall gälla för en organisation som är uppbyggd av samverkande ideella föreningar. Kravet på 2000 medlemmar bör för en sådan organisation emellertid avse det sam- manlagda antalet personer som är medlemmar i de samverkande föreningarna. Vidare förutsätts att varje deltagande förening upp- fyller punkt 3. 
 Syftet med att förbättra förutsättningarna för deltagande i sam- rådet rörande lokalisering är utgångspunkten för de ändamål som föreslås berättiga till stöd. Följande två krav skall därför vara upp- fyllda: 
  
 5  
 Kravet på medlemsantal överensstämmer med vad som föreskrivs i 16 kap 13 § miljöbalken om talerätt för ideella föreningar som enligt sina stadgar har till ändamål att tillvarata natur- skydds- och miljöskyddsintressen. 
 13 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2003:128 
  
 1. 
  
 Kostnader skall avse deltagande i nu pågående samrådsförfaranden enligt miljöbalken och kärntekniklagen rörande slutförvaring av använt kärnbränsle, och 
  
 2. 
  
 avse kostnader för att följa och bedöma frågor om slutförvar för kärnavfall med särskild tonvikt på ett sådant förvars påverkan på miljön. 
  
 De kostnader som kan uppstå kan avse såväl löne- och lokalkost- nader och andra sedvanliga kontorskostnader (dator, telefon, sam- manträdeskostnader, konferensavgifter, resor, etc.) som kostnader för informationsinsamling samt för utredningsverksamhet med syfte att skapa underlag för att ställa kvalificerade frågor i samråds- förfarandet. 
 Beslut om stöd, betalningsrutiner m.m. 
 Utredningen förordar att beslut i frågor som gäller stöd till vissa frivilligorganisationer fattas av myndighet som regeringen bestäm- mer och har i det föregående föreslagit att SKI bör fullgöra denna arbetsuppgift. 
 Utredningen föreslår att regeringen ger SKI rätt att utfärda före- skrifter för stödet. 
 I övrigt föreslår utredningen följande ordning: 
 Ansökan om stöd skall göras för ett år i taget. Av ansökan skall tydligt framgå om kraven på organisation och ändamål i det före- gående är uppfyllda. Om SKI beviljar ansökan föreslås att SKI, i likhet med vad som gäller vid handläggningen av frågor om ersätt- ningar till reaktorinnehavare och till kommuner, uppdrar till Kärn- avfallsfondens styrelse att betala ut beloppet. 
 Efter varje kalenderår skall en redovisning av kostnader och veri- fikationer lämnas till SKI. Redovisningen skall vara undertecknad av mottagande organisations revisor som med sin underskrift intygar att medlen har använts för de ändamål som uppgavs för SKI i samband med att SKI beviljade ansökan och stödet utbetalades. SKI bör inte bevilja nytt stöd till en förening förrän tidigare erhåll- na medel har redovisats på ett tillfredsställande sätt. Överskjutande belopp skall återbetalas eller överföras, om SKI så beslutar, till efterföljande år. 
 14 
  
 SOU 2003:128 
  
 Utredningens förslag 
  
 Finansiering 
 Stödet föreslås finansieras med medel ur Kärnavfallsfonden. Denna lösning ligger närmast till hands, eftersom fondsystemet har skap- ats för att säkerställa finansieringen av kärnavfallsprojektet. 
 Utvärdering av försöksverksamheten 
 En utvärdering av försöksverksamheten bör efter tre år göras av en myndighet som regeringen utser. Utredningen föreslår för egen del att utvärderingen görs av Statskontoret. Resultatet av utvärdering- en bör lämnas till regeringen då sex månader återstår av den fyra- åriga försöksperioden. Utvärderingen skall innehålla en bedömning bl.a. av 
  
 1. 
  
 om medlen har använts på avsett sätt, 
  
 2. 
  
 om stödet har haft avsedd effekt, och 
  
 3. 
  
 om stöd fortsättningsvis bör utgå. 
  
 4. 
  
 Förslag till författningsändringar 
  
 Förslaget om en försöksverksamhet kräver en ändring i finansier- ingslagen. 
 I lag (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. föreslås följande ändring av 4 §: 
 Nuvarande lydelse 
 4 § Utöver kostnader för omhänder- tagande skall avgifterna täcka statens kostnader för att 
 1. komplettera forsknings- och ut- 
  
 vecklingsverksamhet 
  
 som 
  
 avses i 
  
 2 § 3 samt pröva frågor härom, 
  
 2. 
  
 pröva frågor som avses i 2 a § 
  
 tredje 
  
 stycket, 5 § 
  
 första 
  
 stycket, 
  
 8 b § och 8 c § denna lag, 
  
 3. 
  
 pröva frågor om övervakning 
  
 och kontroll av slutförvar enligt 16 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verk- samhet. 
 Föreslagen lydelse 
 4 § Utöver kostnader för omhänder- tagande skall avgifterna täcka statens kostnader för att 
 1. komplettera forsknings- och ut- 
  
 vecklingsverksamhet 
  
 som 
  
 avses i 
  
 2 § 3 samt pröva frågor härom, 
  
 2. 
  
 pröva frågor som avses i 2 a § 
  
 tredje 
  
 stycket, 5 § 
  
 första 
  
 stycket, 
  
 8 b § och 8 c § denna lag, 
  
 3. 
  
 pröva frågor om övervakning 
  
 och kontroll av slutförvar enligt 16 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verk- samhet. 
 15 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2003:128 
  
 Avgifterna skall vidare täcka kost- naderna för Kärnavfallsfondens för- valtning samt de kostnader som rea- ktorinnehavarna, staten eller kom- munerna har för information till allmänheten i frågor som rör han- tering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. 
 Avgifterna skall vidare täcka kost- naderna för Kärnavfallsfondens för- valtning samt de kostnader som rea- ktorinnehavarna, staten eller kom- munerna har för information till allmänheten i frågor som rör han- tering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. 
 Avgiftsmedel får vidare under en försöksperiod 1 juli  
 2004–30 
  juni 2008 användas för att bevilja stöd till vissa föreningar för insatser i samband med lokaliseringsprocessen av ett slutförvar för använt kärn- bränsle. Rätt till sådant stöd har en ideell förening som har lägst 2 000 medlemmar, har en styrelse som ut- ses av medlemmarna under demo- kratiska former samt utnyttjar rätten att delta i sådant utökat samråd med miljökonsekvensbedömning som för- eskrivs i miljöbalken 6 kap.5 §. Rätt till stöd har också en sammanslut- ning av ideella föreningar under för- utsättning att sammanslutningen är en ideell förening, har en styrelse som utses av medlemmarna under demokratiska former, utnyttjar rätten att delta i sådant utökat samråd som här har angetts samt att det samman sammanlagda antalet medlemmar os de samverkande föreningarna upp- går till lägst 2 000 personer. Närm- are bestämmelser om sådant stöd får beslutas av regeringen eller av myn- dighet som regeringen bestämmer. 
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2004. 
 16 
  
 SOU 2003:128 
  
 Utredningens förslag 
  
 Författningskommentar 
 Lagförslaget innebär att ett nytt  
 tredje  
 stycke tillkommer i 4 § lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärn- bränsle, m.m. 
 Nu gällande lydelse av  
 andra  
 stycket tillkom år 1995 och gäller sedan den 
 1 januari 1996. I den proposition som låg till grund för bestäm- melsen uttalas att avsikten med denna inte är att t.ex. organisa- tioner skall kunna erhålla medel ur Kärnavfallsfonden för att infor- mera om kärnavfallsfrågor (prop. 1995/96:83 s. 32). Bestämmelsen har uppfattats som att den inte medger att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer fattar beslut om bidrag ur Kärnavfallsfonden till frivilligorganisationer som på olika sätt deltar i den allmänna debatten och opinionsbildningen kring kärnkraftens avfallsfrågor. 
 Det föreslagna tredje stycket är avsett att skapa möjligheter för regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer att under en försöksperiod använda medel ur Kärnavfallsfonden för att lämna ekonomiskt stöd till vissa frivilligorganisationer. En allmän moti- vering för denna försöksverksamhet har lämnats i det föregående. I den föreslagna bestämmelsen anges de krav som skall gälla för att en organisation skall kunna få del av stödet. Fyra kriterier har ställts upp som alla måste vara uppfyllda. För det första skall det vara en ideell förening. Ett andra kriterium har som förebild best- ämmelsen i 16 kap. 13 § miljöbalken om talerätt för vissa ideella föreningar. Det gäller kravet på att en sådan förening skall ha minst 2 000 medlemmar. Ett tredje krav är att föreningen har en styrelse som utses av medlemmarna under demokratiska former. Det fjärde kravet är att föreningen deltar i sådant utökat samråd med miljö- konsekvensbedömning som föreskrivs i 6 kap. 5 § miljöbalken och som avser förberedelser för slutförvaring av använt kärnbränsle enligt bestämmelser i lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. 
 Vidare innehåller tredje stycket en bestämmelse som är avsedd att även göra det möjligt att bevilja stöd till en sammanslutning av ideella föreningar. Samma krav som ovan nämnts för en förening skall också gälla för en ideell förening som är en sammanslutning av ideella föreningar – med undantag för kravet som rör medlems- antal. För sammanslutningen skall kravet på minst 2 000 medlem- mar avse det sammanlagda antalet personer som är medlemmar i de samverkande föreningarna. Det innebär i sin tur att det kan vara ett 
 17 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2003:128 
  
 litet antal organisationer som är medlemmar i den samverkande föreningen och som utser styrelse i denna. Slutligen finns i tredje stycket ett bemyndigande för regeringen eller myndighet som reg- eringen bestämmer att utfärda närmare bestämmelser om stödet. 
 Frågor att reglera i form av förordning 
 Utredningen föreslår vidare att regeringen i förordning anger de ytterligare bestämmelser som skall gälla för stödet. Utredningen föreslår att följande förhållanden regleras på detta sätt: 
  
 1. 
  
 Stöd får lämnas med högst 3 miljoner kronor per år. En organ- isation eller en sammanslutning av organisationer skall dock inte kunna få stöd med mer än 2,5 miljoner kronor per år. 
  
 2. 
  
 Statens kärnkraftinspektion ges i uppgift att administrera stödet och ges rätt att utfärda föreskrifter. 
  
 3. 
  
 Krav på mottagande organisation utöver vad som anges i lagför- slaget, dvs. att organisationen skall ha en sedvanlig ekonomisk red- ovisning som granskas av revisorer. 
  
 4. 
  
 Stödberättigade ändamål såsom de beskrivs i avsnittet  
  
 Krav för stöd  
 ovan. 
  
 5. 
  
 Uppföljning av betalningar och kostnader görs årligen enligt vad som beskrivs i avsnittet  
  
 Beslut om stöd, betalningsrutiner m.m.  
 ovan. 
  
 6. 
  
 Stödet betalas med medel ur Kärnavfallsfonden. 
  
 7. 
  
 En utvärdering av stödformen görs efter tre år av en myndighet som utses av regeringen enligt avsnittet  
  
 Utvärdering av försöks- verksamheten  
 ovan. 
 Utredningen vidarebefordrar samtidigt – utan eget ställningstag- ande – ett förslag till ändring i förordningen (1981:671) som SKI överlämnade till utredningen den 16 december 2003 (bilaga 3). 
 18 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Utredning om översyn av systemet för 
  
 Dir. 2003:41 
  
 finansiering av framtida utgifter för använt 
  
 kärnbränsle m.m. 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 3 april 2003. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppgift att se över systemet för finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall från kärnkraftsreaktorer samt den lag (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. (finansieringslagen) som reglerar systemet. 
 Utredningen skall omfatta frågan om finansieringslagen bör ändras mot bakgrund av 1997 och 2002 års energipolitiska riksdags- beslut och i övrigt ändrade omständigheter sedan lagens tillkomst. Särskild vikt bör läggas vid frågorna om hur säkerheterna enligt lagen skall vara utformade samt grunderna för avgiftsberäkning- arna. Utredaren skall även utreda förutsättningarna för en förläng- ning av avgiftsperioderna, den långsiktiga bedömningen av fondbe- hållningen, finansieringen av myndigheternas tillsynskostnader när antalet avställda reaktorer ökar samt frågan om särskilt stöd till frivilligorganisationer. 
 Utredaren bör lämna förslag till åtgärder, i förekommande fall med förslag till författningsändringar, som kan föranledas av utred- arens överväganden. 
 Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen senast den 31 augusti 2004. 
 19 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:128 
  
 Bakgrund 
 Enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. skall innehavaren av en kärnkraftsreaktor årligen, så länge reaktorn är i drift, betala en avgift samt ställa säkerheter till staten för att säkerställa att medel finns tillgängliga för att betala kostnader för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och visst radioaktivt avfall, avveckling och rivning av kärntekniska anläggningar samt forskning på kärnavfallsområdet. Avgiftsmedlen fonderas i Kärnavfallsfonden och förvaltas av Kärn- avfallsfondens styrelse. Av finansieringslagen framgår att medlen skall placeras på konto i Riksgäldskontoret eller, fr.o.m. den 1 juli 2002, i obligationer på den svenska statspappersmarknaden. Avgift- er och säkerheter för kommande kalenderår fastställs varje år av regeringen. Avgiften beräknas per kilowattimme producerad el och bestäms individuellt för varje verk med ledning av de kostnads- beräkningar som reaktorinnehavarna enligt lagen skall låta upprätta. Beräkningarna skall innehålla kostnaderna för samtliga åtgärder som kan behövas då reaktorn drivits i 25 år (intjänandetiden) samt - om drifttiden överstigit 25 år - kostnaden för tillkommande åt- gärder varje år därutöver. Den  
 25-åriga 
  s.k. intjänandetiden, som enligt lagen utgör grunden för kostnadsberäkningarna, innebär att medel vid den tidpunkten skall finnas tillgängliga för att kunna riva anläggningarna och ta hand om och slutförvara det använda kärn- bränslet och kärnavfallet. 
 Medel som blir över skall betalas tillbaka till reaktorinnehavaren. Utöver den årliga avgiften skall reaktorinnehavarna ställa fullgoda säkerheter till staten för belopp avseende kostnader för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall samt rivning av kärnkraftverken m.m., som inte täcks av reaktorinnehavarens andel av medlen i Kärnavfallsfonden. Dessa säkerheter prövas av regeringen varje år. 
 På uppdrag av reaktorinnehavarna upprättar svensk Kärnbränsle- hantering AB (SKB) varje år en kostnadsberäkning som skall inne- hålla följande belopp: 
  
 ett avgiftsunderlagsbelopp, som ligger till grund för beräkning- en av avgiften, 
  
 ett grundbelopp, som ligger till grund för beräkningen av de säkerheter som skall täcka den fondbrist som uppstår om en kärnkraftsreaktor skulle tvingas stänga före reaktorns intjän- andetid på 25 år, och 
  
 20 
  
 SOU 2003:128 
  
 Bilaga 1 
  
 ett tilläggsbelopp, som ligger till grund för beräkningen av de säkerheter som skall täcka kostnaderna för sådana åtgärder som kan tillkomma på grund av oplanerade händelser. 
  
 SKB lämnar senast den 30 juni varje år in sina kostnadsberäkningar till Statens kärnkraftinspektion (SKI), som granskar och komplett- erar kostnadsberäkningarna och senast den 31 oktober varje år till regeringen lämnar ett förslag till avgifter och säkerhetsbelopp för nästkommande kalenderår. SKI: s förslag remissbehandlas. Reger- ingen beslutar sedan - normalt vid det sista beslutstillfället i dec- ember varje år - om avgifter och säkerheter för nästkommande kalenderår. 
 Behov av översyn 
 Systemet med säkerheter 
 Senast en större förändring i finansieringslagen trädde i kraft var den 1 januari 1996 då bl.a. kravet på säkerheter infördes. Vid tillämpningen av lagen pekade Riksgäldskontoret på oklarheter i hur begreppet fullgoda säkerheter skulle tolkas med avseende på tidsperspektivet. 
 Regeringen uppdrog därför 1997 åt Riksgäldskontoret att utar- beta förslag till hur säkerheterna för grundbeloppet och tilläggs- beloppet enligt finansieringslagen bör utformas för att med fullgod uthållighet kunna trygga finansieringen av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m., särskilt med inriktning på de säkerheter som skall ställas för finansiering av kostnader som tilläggsbeloppet avser täcka. Riksgäldskontoret skulle även utarbeta förslag till såd- ana rapporteringsrutiner som kan behövas för att staten skall kunna följa de faktorer som påverkar säkerheternas värde och lämna för- slag till sådana författningsändringar som kan föranledas av förslag- en. 
 Riksgäldskontoret lämnade i maj 1998 ett förslag som innebar att reaktorinnehavarna ställer säkerheter för grundbeloppet i form av borgen. Beträffande säkerheterna för tilläggsbeloppet rekommend- erades en förstärkning. Ett förslag var en modell med solidariskt borgensansvar mellan kraftbolagen, i avvaktan på att säkerhet i fast egendom blir möjlig. Att omedelbart kräva säkerhet i fast egendom 
 21 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:128 
  
 bedömdes inte som möjligt vid denna tidpunkt. Vid remiss- behandlingen framförde kraftbolagen stark kritik mot förslaget. 
 Riksgäldskontoret har fortsatt sitt arbete med en översyn av säkerheterna och har under 2001 gjort inledande undersökningar för att se om det finns möjlighet att via försäkringsmarknaden få till stånd ett bättre system för säkerheter för tilläggsbeloppet. 
 Frågan om hur säkerheterna enligt finansieringslagen skall vara utformade bör inte ses fristående från avgiftsfrågan, eftersom av- gifternas storlek kan komma att påverkas av säkerheternas utform- ning och omvänt. I den mån det skulle bli nödvändigt att närmare ange hur säkerheterna skall utformas, t.ex. som pant i fast egen- dom, krävs en ändring i 2 a § finansieringslagen. 
 Diskonterat eller odiskonterat tilläggsbelopp 
 SKI har hittills redovisat både odiskonterat och diskonterat till- äggsbelopp (2 procent kalkylränta) i sitt underlag till regeringen, som hittills alltid valt det diskonterade beloppet. I underlaget till 2001 års regeringsbeslut förordade dock SKI det odiskonterade beloppet med motiveringen att detta ger större utrymme för olika utformningar av säkerheterna. Riksgäldskontoret har exempelvis pekat på att en försäkringslösning bör knytas till givna säkerhets- belopp. 
 I samband med översynen av utformningen av säkerheterna bör klargöras vid vilken tidpunkt olika delar av de angivna tilläggs- beloppen behöver finnas tillgängliga och vad dessa belopp motsva- rar vid skilda tidpunkter. 
 Grund för avgiftsberäkningar 
 De senaste åren har kärnkraftsföretagen väckt frågan om man inte vid beräkningen av avgifterna borde ta större hänsyn till reaktor- innehavarnas egen planering för i vilken takt som reaktorerna skall ställas av och rivas. Därigenom skulle avgiften kunna bestämmas med utgångspunkt i att full täckning i fonden för rivning av kärn- kraftverken och omhändertagandet av avfallet inte skulle behöva uppnås förrän vid en senare tidpunkt än vad SKI utgår från i sina beräkningar i dag. 
 22 
  
 SOU 2003:128 
  
 Bilaga 1 
  
 I propositionen Samverkan för en trygg, effektiv och miljövänlig energiförsörjning (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02: NU17, rskr. 2001/02:317) aviserade regeringen en inbjudan till industrin till överläggningar i syfte att nå en överenskommelse om en långsiktigt hållbar politik för den fortsatta omställningen av energisystemet. Överenskommelsen bör skapa gynnsamma förutsättningar för en företagsekonomiskt försvarbar fortsatt drift och successiv stäng- ning av kärnkraften, samtidigt som annan miljövänlig elproduktion tas i drift och elförsörjningen tryggas. En förhandlare för att för- bereda en sådan överenskommelse med industrin har tillsatts. 
 SKI samt Statens råd för kärnavfallsfrågor har också pekat på att risken för kraftiga svängningar i avgifterna ökar ju närmare intjän- andetidens utgång en reaktor befinner sig. Det finns därför anled- ning att se över grunden för avgiftsberäkningarna, särskilt med avseende på de reaktorer som nyligen har uppnått eller inom kort kommer att nå utgången av den  
 25-åriga 
  intjänandetiden. 
 Kärnavfallsfondens styrelse gör årligen beräkningar av den upp- skattade behållningen i fonden år för år fram till  
 2050-talet. 
  Upp- skattningen är grundad dels på uppgifter från SKI om beräknade framtida kostnader och beräknade framtida avgiftsintäkter, dels på styrelsens egen bedömning av den framtida reala avkastningen på fondkapitalet. Uppskattningen har stor betydelse för styrelsens överväganden om hur fondens medel bör placeras. Frågan om den långsiktiga bedömningen av fondbehållningen bör därför belysas i utredningsarbetet. 
 Kärnavfallsfonden och myndigheternas tillsynskostnader 
 SKI och Statens strålskyddsinstitut (SSI) fick i regleringsbreven för år 2000 i uppdrag att redovisa lösningar till hur myndigheternas förändrade kostnader för tillsyn av bl.a. nedlagda reaktorer skall finansieras. Regeringen uppdrog under 2001 åt Statskontoret att, med utgångspunkt i myndigheternas redovisning, utreda och före- slå hur myndigheternas kostnader för tillsyn av nedlagda kärnkraft- sreaktorer, kärnavfallsforskning och beredskap skall finansieras i framtiden. 
 Statskontoret föreslog principer för finansiering av myndighets- kostnader samt pekade på vissa oklarheter kring vilka av myndig- heternas kostnader som skall finansieras via Kärnavfallsfonden res- pektive enligt de förordningar som reglerar tillsynsavgifterna till 
 23 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:128 
  
 SKI och SSI (SFS 1991:739 och 1976:247). I takt med att fler reak- torer når intjänandetidens utgång och tidpunkten för avställning närmar sig, kommer den del av myndigheternas kostnad som är oberoende av antalet reaktorer i drift att fördelas över ett mindre antal reaktorer. 
 Statskontorets utredning har remissbehandlats och enligt flera remissinstanser behöver frågan utredas ytterligare innan ett nytt system kan införas. 
 Tidsperioder för fastställande av avgifterna 
 För närvarande krävs enligt finansieringslagen att nya beräkningar av avgiftsunderlaget görs samt att regeringsbeslut om avgifterna för nästkommande år fattas en gång om året. Erfarenheterna har visat att de årliga justeringarna hittills inte varit stora. Inte heller beträff- ande bedömningen av säkerheterna har några större förändringar skett. Både SKB och SKI har ställt sig positiva till längre avgifts- perioder. En sådan förändring skulle kunna medföra att underlag och yttranden kan avlämnas tidigare under året, vilket skulle ge mer tid för ärendets beredning i Regeringskansliet. 
 Möjlighet för frivilligorganisationer att få ersättning ur Kärn- avfallsfonden 
 Så som finansieringslagen är utformad, kan medel från Kärnavfalls- fonden endast utbetalas till stat, kommun eller industri för inform- ationsinsatser till allmänheten i frågor som rör hantering och slut- förvaring av använt kärnbränsle. En fråga är om särskilt stöd bör ges till frivilligorganisationer (miljöorganisationer) för insatser i samband med den lokaliseringsprocess som pågår för slutförvaret för använt kärnbränsle. Frågan är återkommande i miljörörelsens yttranden över SKB: s forsknings- och utvecklingsprogram. Av regeringsbeslutet den 24 januari 2000 om SKB:s forsknings- och utvecklingsprogram 98, framgår att regeringen har frågan under övervägande. 
 24 
 SOU 2003:128 Bilaga 1 
 Uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppgift att se över systemet för finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall från kärnkraftsreaktorer samt den lag som reglerar systemet (finansieringslagen). 
 Utredningen skall omfatta frågan om finansieringslagen bör ändras mot bakgrund av 1997 års energipolitiska beslut (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97: NU12, rskr. 1996/97:272) och 2002 års energipolitiska beslut (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317) och i övrigt ändrade omständigheter sedan lag- ens tillkomst. Särskild vikt bör läggas vid frågorna om hur säker- heterna enligt lagen skall vara utformade och om grunderna för av- giftsberäkningarna. I samband med översynen av säkerheternas utformning bör klargöras vilket belopp som skall finnas tillgängligt då behov uppstår och vad detta motsvarar vid olika tidpunkter. Även frågan om den långsiktiga bedömningen av fondbehållningen skall belysas i utredningsarbetet. 
 Utredaren skall vidare utreda förutsättningarna för en förläng- ning av avgiftsperioderna enligt finansieringslagen. Likaså skall ut- redningen omfatta hur den del av myndigheternas kostnader för tillsyn som är oberoende av antalet reaktorer i drift kan finansieras när antalet avställda reaktorer ökar. 
 Utredningen skall även omfatta frågan om särskilt stöd till frivilligorganisationer för insatser i samband med lokaliserings- processen av ett slutförvar för använt kärnbränsle. Utredaren skall utreda behov av och möjligheterna för ett sådant stöd samt föreslå lösningar till hur detta skulle kunna utformas och finansieras. 
 Utredaren bör även ta upp andra frågor med anknytning till finansieringssystemet som kan komma att uppmärksammas i sam- band med utredningsarbetet. 
 Utredaren bör vid sin översyn beakta Riksgäldskontorets redo- 
  
 visning av uppdraget 
  
 att föreslå utformning av säkerheterna 
  
 (dnr M1998/1958/Mk), 
  
 Statskontorets utredning (2001:16) om 
  
 kärnkraftmyndigheternas kostnader samt den utredning som för- anledde den senaste förändringen av finansieringssystemet (SOU 1994:107). Utredaren bör även aktivt följa pågående arbete i EU. 
 Utredaren bör lämna förslag till åtgärder, i förekommande fall med förslag till författningsändringar, som kan föranledas av utred- arens överväganden. Utredaren skall vidare analysera de samhälls- 
 25 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:128 
  
 ekonomiska konsekvenserna av sådana förslag samt redovisa såväl statsfinansiella effekter som effekter för kärnkraftsföretagen. Vid förslag med statsfinansiella effekter skall utredaren dessutom lämna förslag till finansiering. 
 Utredaren skall bedriva sitt arbete i nära samverkan med Riks- gäldskontoret och SKI. Utredaren bör även samråda med SSI, SKB, kärnkraftsföretagen, Kärnavfallsfondens styrelse, Statens förhand- lare för omställning av energisystemet samt med andra berörda organisationer och myndigheter. 
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till regeringen senast den 31 augusti 2004. 
 (Miljödepartementet) 
 26 
  
 SOU 2003:128 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till 
  
 Dir. 
  
 Finansieringsutredningen M 2001:01 
  
 2003:150 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 27 november 2003. 
 Ändring av uppdraget 
 Finansieringsutredningens redovisning av uppdraget, såvitt avser frivilligorganisationers (miljöorganisationers) möjlighet att få er- sättning ur Kärnavfallsfonden, skall redovisas senast den 17 dec- ember 2003. 
 Uppdraget 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 3 april 2003 (dir. 2003:41) tillkallade chefen för Miljödepartementet en särskild utredare med uppdrag att se över systemet för finansiering av fram- tida utgifter för använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall från kärnkraftsreaktorer samt den lag (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. (finansieringslagen) som reglerar systemet. Utredningen skall enligt direktiven vara slutförd senast den 31 augusti 2004. 
 I regeringens beslut den 24 januari 2000 rörande svensk Kärn- bränslehantering AB:s program för forskning, utveckling och dem- onstration för kärnavfallets behandling och slutförvaring, FUD- program 98, angavs att regeringen överväger frågan om särskilt stöd bör ges till frivilligorganisationers informationsverksamhet. Frågan berördes även i regeringens beslut den 1 november 2001 rörande bolagets komplettering av  
 FUD-program 
  98. Av direktiven för Finansieringsutredningens arbete framgår att utredaren skall utreda behov av och möjlighet för ett sådant stöd samt föreslå lösningar till hur detta skulle kunna utformas och finansieras. 
 27 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:128 
  
 Utredaren skall i ett delbetänkande redovisa sina bedömningar och förslag i denna fråga senast den 17 december 2003. 
 (Miljödepartementet) 
 28 
 Bilaga 2 
 Underlag för förslag om försöksverk- samhet med ekonomiskt stöd till vissa frivilligorganisationer 
 Innehåll 
  
 1. 
  
 Kort lägesbeskrivning av kärnavfallsprojektet 
  
 2. 
  
 Tidigare behandling av frågor om ekonomiskt stöd till frivilligorganisationer för deltagande i arbetet med slutförvaring av kärnavfall 
  
 3. 
  
 Regler för ersättningar ur Kärnavfallsfonden 
  
 3.1 
  
 Översikt 
  
 3.2 
  
 Särskilt om ersättningar till kommuner 
  
 4. 
  
 Om kommunernas roll i arbetet med slutförvaring av kärnavfall 
  
 5. 
  
 Former för och aktuella planer på samråd med berörda kring lokalisering av ett slutförvar för använt kärn- bränsle, m.m. 
  
 5.1 
  
 Tillämpliga regler enligt miljöbalken m.m. om samråd 
  
 5.2 
  
 Samrådsförfaranden under SKB:s förstudier 
  
 5.3 
  
 Samrådsförfaranden under SKB:s platsundersökningar 
  
 5.4 
  
 SKB:s planering av det utökade samråden enligt miljöbalken 
  
 6. 
  
 Minnesanteckningar från möte  
  
 2003–10–28 
  med vissa frivilligorganisationer 
  
 7. 
  
 Miljöorganisationernas skrivelse till Finansieringsutredningen inför möte  
  
 2003–10–28 
  
 7.1 
  
 Detta dokument 
  
 7.1 Bakgrund 
 29 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 7.3 
  
 Behovet av stöd till miljöorganisationer 
  
 7.4 
  
 Syftet med stödet 
  
 7.5 
  
 Miljöorganisationernas kärnavfallssekretariet 
  
 7.6 
  
 Tidsaspekten 
  
 8. 
  
 Internationell översikt av förekomsten av stöd till frivilligorganisationer i samband med lokalisering av kärntekniska anläggningar 
  
 8.1 
  
 Introduction 
  
 8.2 
  
 Some National Responses and Examples 
  
 30 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 1 
  
 Kort lägesbeskrivning av kärnavfallsprojektet 
  
 Ansvaret för ett säkert omhändertagande av det radioaktiva avfallet (kärnavfallet) från den svenska kärnkraftsproduktionen ligger enligt lag hos de företag som har tillstånd att driva kärnkraftverk ( 
 producentansvar 
 ). Dessa företag har gemensamt uppdragit åt Svensk Kärnbränslehantering AB (SKB) att fullgöra detta ansvar. 
 Kärnavfall tas idag om hand i SKB:s anläggningar SFR i Fors- mark (slutförvar för kortlivat låg- och medelaktivt driftavfall) och CLAB i Oskarshamn (mellanlager för använt kärnbränsle). Det närmaste målet för SKB är att anlägga bl.a. ett slutförvar för använt kärnbränsle. 
 SKB:s arbete med att utveckla en metod för slutligt omhänder- tagande av det använda kärnbränslet samt för att lokalisera ett slut- förvar för detta har pågått sedan slutet av  
 1970-talet. 
  Under 1990- talet intensifierades arbetet med att söka efter en lämplig plats. S.k.  
 förstudier  
 genomfördes i sammanlagt åtta kommuner 
 1 
 . Dessa för- studier syftade till att bolaget skulle välja ut minst två platser för mer detaljerade undersökningar av berggrunden och platsens lämp- lighet i övrigt för ett slutförvar. 
 Sedan mitten av  
 1980-talet 
  ska SKB vart tredje år redovisa sitt arbete och sin planering till regeringen. Dessa redovisningar går un- der benämningen  
 FUD-program 
 2 
 . 
  Dessa program har granskats ingående av i första hand Statens kärnkraftinspektion, Statens strål- skyddsinstitut och Statens råd för kärnavfallsfrågor. Gransknings- organen har haft tillgång till ett omfattande remissmaterial från andra myndigheter, universitet och högskolor, berörda kommuner samt frivilligorganisationer (främst med inriktning på miljö- och naturvård) som verkar både på nationell och lokal nivå. Efter ytter- ligare granskning har regeringen i särskilda beslut uttalat sig om bolagets planer. Detta tillvägagångssätt syftar till att säkerställa en offentlig insyn i SKB:s planering. Vidare är syftet att ge möjligheter för tillsynsmyndigheter och regeringen att utöva tillsyn över och 
  
 1 
  
 Dessa kommuner var Storuman och Malå i Västerbottens län, Östhammar, Tierp och Älv- karleby i Uppsala län, Nyköping i Södermanlands län samt Oskarshamn och Hultsfred i Kalmar län. En utförlig redogörelse för händelseförloppet i dessa kommuner finns i rapp- orten  
  
 Plats för slutförvaring av kärnavfall? Förstudier i åtta kommuner 
 , utgiven av Särskilde rådgivaren inom kärnavfallsområdet (SOU 2002:46). 
  
 2 
  
 Benämningen utgår från orden  
  
 F 
 orskning,  
 U 
 tveckling,  
 D 
 emonstration. 
 31 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 att påverka bolagets verksamhetsplaner, bl.a. genom att ställa vill- kor för bolagets verksamhet. 
 I ett beslut i november 2001 fann regeringen att den inte hade invändningar mot att SKB inledde platsundersökningar i tre priori- terade områden som bolaget hade identifierat (belägna inom Osk- arshamns, Tierps respektive Östhammars kommuner). Utan att föregripa ställningstaganden till framtida tillståndsansökningar be- dömde regeringen att SKB borde använda den s.k.  
 KBS-3-metoden 
  som planeringsförutsättning för dessa  
 platsundersökningar 
 . 
  
 KBS-3-metoden 
  innebär att det använda bränslet efter mellan- lagringen placeras i täta kopparkapslar med insats av gjutjärn. För förvaring i berg byggs på ca 500 meters djup ett system av tunnlar med vertikala deponeringshål. Kapslarna placeras i hålen. Varje kap- sel omges av bentonitlera. Tunnlarna fylls därefter och förvaret för- sluts. 
 SKB:s platsvalsarbete bygger bl.a. på att aktuell kommun vill delta i arbetet. Detta principiella synsätt har uttryckligt stöd av reg- eringen. Ingående diskussioner i de berörda tre kommunerna resul- terade i att platsundersökningar påbörjades (hösten 2002) endast på två platser. Båda dessa ligger i närheten av kärnkraftverken i Oskarshamn respektive Forsmark (Östhammars kommun). I båda kommunerna var en övervägande majoritet i fullmäktige positivt inställd till dessa undersökningar. 
 Först när resultat finns från platsundersökningarna har SKB underlag för att ge in en ansökan om tillstånd (enligt främst miljö- balken och kärntekniklagen) för  
 detaljundersökning och anläggande  
 av ett slutförvar på en viss plats. Bolagets planering är inriktad på att under år 2008 lämna in en ansökan om att anlägga ett slutförvar för använt kärnbränsle på en viss plats. Parallellt arbetar bolaget med att ta fram en ansökan om lokalisering av en sådan anläggning som kommer att behövas för inkapsling av det använda kärn- bränslet om detta skall kunna slutförvaras enligt nuvarande planer. Huvudalternativet för lokalisering av en inkapslingsanläggning är i anslutning till CLAB, men ett alternativ som också utreds är Fors- marksområdet. Bolaget planerar att lämna en sådan ansökan under år 2006. Enligt bolagets senaste tidsplaner skall en slutförvarsan- läggning för använt kärnbränsle tas i bruk för försöksdrift år 2017. Allt använt kärnbränsle från det nuvarande svenska kärnkraftsprog- rammet skulle i så fall kunna vara slutligt omhändertaget under  
 2050-talet. 
  
 32 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Följande bild illustrerar var i beslutsprocessen kärnavfallsproj- ektet befinner sig för närvarande. 
 33 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 2 
  
 Tidigare behandling av frågor om ekonomiskt stöd till frivilligorg- anisationer för deltagande i arb- etet med slutförvaring av kärn- avfall 
  
 Frågor om ekonomiskt stöd till frivilligorganisationer för att un- derlätta deras deltagande i arbetet med slutförvaring av kärnavfall togs upp i början av  
 1990-talet. 
  Det skedde inom ramen för det s.k. Dialogprojektet. Statens kärnkraftinspektion hade år 1990 tagit in- itiativ till detta med syfte att skapa en dialog mellan olika intre- ssentgrupper i samhället om hur man skulle nå fram till ett rimligt förtroende bland allmänheten för själva förfarandet i den pröv- ningsprocess som måste föregå ett ställningstagande till anläggande av ett slutförvar för använt kärnbränsle. Deltagare i projektet var personer med anknytning till närmast berörda statliga myndig- heter, Svenska kommunförbundet samt ett antal miljöorganisa- tioner. Svensk Kärnbränslehantering AB hade avböjt att delta i pro- jektet. Detta utmynnade i att deltagarna enades om ett antal rek- ommendationer. Statens kärnkraftinspektion överlämnade år 1993 dessa rekommendationer till dåvarande Miljö- och naturresurs- departementet utan att ta formell ställning till gruppens slutsatser och rekommendationer. 
 3 
  
 En av rekommendationerna från deltagarna i Dialogprojektet gick ut på att kommuner, miljöorganisationer och närboende måste ges tillräckliga ekonomiska resurser för att de exempelvis med hjälp av egna experter skall kunna medverka seriöst i proc- essen. 
 Som närmare redovisas i avsnitt 3 blev det i mitten av  
 1990-talet 
  möjligt för de kommuner där SKB bedrev förstudier att få ersätt- ning ur Kärnavfallsfonden för sådana kostnader som dessa komm- uner har för sin information till allmänheten. En grundläggande bestämmelse av den innebörden finns sedan år 1996 i 4 § lagen 
  
 3  
 Skrivelse från SKI  
 1993–10–12 
  till Miljö- och naturresursdepartementet Aktörsgruppens slutrapport rörande erfarenheter av Dialogprojektet med bilagd Slutrapport rörande erfar- enheter av Dialogprojektet, överlämnad till SKI av Dialogprojektets aktörsgrupp  
 1993–09– 
  27. 
 34 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärn- bränsle. 
 I sådana kostnader som förstudiekommuner kan få ersättning för ingår deras kostnader för att följa och bedöma frågor om kärn- avfall i den mån sådana kostnader är nödvändiga för att kunna ge information till allmänheten. Detta framgår av motiveringen för lagtexten (prop. 1995/96 s. 83 s. 32). I samma motivuttalande sägs också att avsikten inte är att t.ex. organisationer skall kunna erhålla medel för att informera om kärnavfallsfrågor. 
 Av den närmare redovisning för reglerna om ersättningar till kommunerna som finns i avsnitt 3 framgår emellertid att en praxis har utvecklats av innebörd att kommuner har möjlighet att använda mindre belopp av dessa medel som stöd till lokalt verksamma före- ningar eller opinionsgrupper som har engagerat sig i opinions- bildningen kring kärnavfallsfrågorna. 
 I april 1998 ansökte den år 1997 bildade Avfallskedjans förening hos regeringen om medel för medborgarmedverkan i frågan om hantering av kärnkraftavfall. Ett överordnat syfte angavs vara att säkerställa en mer allsidig information till medborgarna än vad som var följden av SKB:s kraftiga dominans av informationsflödet. Ett annat syfte sades vara att skapa möjligheter för olika lokalt verk- ande kritiskt inställda grupper att få tillgång till egen kvalificerad experthjälp för att analysera olika alternativ och för att artikulera sina frågeställningar. Ansökan avsåg ett belopp av 3 700 000 kronor under tre år, varav 1 300 000 kronor för det första verksamhetsåret. 
 Regeringen avslog ansökan den 17 september 1998. I ett brev samma dag till Avfallskedjans förening förklarade dåvarande miljö- ministern Peters att avslaget hade skett mot bakgrund av att regeringen inte har några möjligheter att bevilja medel för den av- sedda verksamheten. I brevet ingick en redogörelse för den rätts- liga bakgrunden för beslutet. 
 I samband med granskningen av SKB:s  
 FUD-program 
  98 före- kom flera uttalanden om önskvärdheten av att stöd skulle kunna ges till miljöorganisationer för deras verksamhet på det nationella planet med utredningar och information på kärnavfallsområdet. Synpunkter av den innebörden fördes fram i remissyttranden till Kärnkraftinspektionen av Miljöförbundet Jordens Vänner och av Naturskyddsföreningen. Statens strålskyddsinstitut påpekade i sitt granskningsyttrande att vissa organisationer med natur- och miljö- skyddsinriktning i miljöbalken har getts rätt att överklaga beslut 
 35 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 som är fattade med stöd av balken 
 4 
 . Institutet ansåg att regeringen borde klargöra vilka former som kan tänkas för att ge dessa org- anisationer möjlighet att tillgodogöra sig och bedöma underlag för beslut. Av sammanhanget framgår att uttalandet syftade på ekon- omiskt stöd till dessa organisationer. 
 I sitt granskningsyttrande till regeringen i april 1999 över FUD- program 98 anförde Kärnkraftinspektionen följande under rubrik- en  
 Stöd till miljöorganisationer  
 (SKI Rapport 99:15 s. 3): 
 En viktig fråga som berörts i flera remissyttranden är om, och i så fall på vilket sätt frivilligorganisationer (miljöorganisationer) kan ges särskilt stöd för att delta i samrådsprocessen. SKI före- slår liksom SSI att regeringen tar upp denna fråga till behand- ling, särskilt vad gäller organisationer på nationell nivå. På lokal nivå anser SKI att de politiskt förtroendevalda i berörda komm- uner är bäst lämpade att bedöma de lokala frivilligorganisa- tionernas representativitet och demokratiska legitimitet och på grundval härav fördela medel för stöd till informationsinsatser i samband med den lokala samråds- och beslutsprocessen. Detta kan ske inom ramen för de medel som kommunerna kan erhålla från kärnavfallsfonderna enligt gällande regelverk. 
 Även KASAM – Statens råd för kärnavfallsfrågor – tog upp frågan i sitt yttrande till regeringen i juni 1999 (SOU 1999:67 s. 65): 
 Avslutningsvis finns ytterligare en fråga att ta upp i detta samm- anhang. Den berör frågan om resurser för olika frivilligorganisa- tioner (miljöorganisationer) att delta i samrådsprocessen. KAS- AM har observerat att såväl Statens kärnkraftinspektion som Statens strålskyddsinstitut föreslagit att regeringen tar upp denna fråga till behandling, särskilt vad gäller organisationer på nationell nivå. 
 KASAM menar att på lokal nivå är de politiskt förtroende- valda i berörda kommuner de som är bäst lämpade att bedöma representativitet och demokratisk legitimitet hos lokala frivillig- organisationer. På grundval av sådana bedömningar finns redan nu möjligheter att fördela medel för stöd till informations- insatser i samband med den lokala samråds- och beslutsprocess- en. Dessa medel kan tas från de bidrag som förstudiekommuner kan erhålla från Kärnavfallsfonden enligt gällande regelverk. 
 Men på riksnivå finns inte denna möjlighet. Mot bakgrund av den betydelse som samrådet med miljöorganisationer ges i milj- öbalken, bör nu övervägas om det bör skapas former för någon slags stöd till dessa organisationer på nationell nivå så att de lätt- are ska kunna utöva  
 den roll som de tilldelats i miljöbalken.  
 KAS- AM menar att det är en politisk avvägningsfråga att bedöma om miljöorganisationer på central nivå har en sådan representativitet 
  
 4  
 En närmare redovisning för dessa regler finns i avsnitt 4. 
 36 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 och legitimitet att de bör få stöd med detta syfte. Denna av- vägning ankommer det på regering och riksdag att göra. Först när denna fråga har övervägts från principiella utgångspunkter kan det närmare analyseras hur ett sådant stöd skulle kunna ut- formas. Det är därför för tidigt för KASAM att nu konkret för- eslå hur frågan bör lösas. 
 I regeringsbeslutet den 24 januari 2000 med anledning av gransk- ningen av SKB:s  
 FUD-program 
  98 sägs följande under rubriken 
 Informationsfrågor och resurser för frivilligorganisationer: 
 Svenska naturskyddsföreningen och andra miljöorganisationer har i sina remissyttranden till Kärnkraftinspektionen kritiserat att Svensk Kärnbränslehantering AB använder medel ur Kärnav- fallsfonden för företagets informationsverksamhet. 
 Det är viktigt att allmänheten får tillgång till saklig och all- sidig information om kärnavfallsfrågan. Informationsinsatser in- går i uppgifterna för Svensk Kärnbränslehantering AB. Reg- eringen har ställt särskilda medel ur Kärnavfallsfonden till förfo- gande för Kärnkraftinspektionen och Strålskyddsinstitutet (jfr regeringens beslut den 10 juni 1997, dnr M97/2167/5). Med stöd av 7 § förordningen (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. kan Kärnkraftinspektionen lämna bidrag med högst 2 milj. kr. per år till kommuner som berörs av Svensk Kärnbränslehantering AB:s arbete. Dessa bid- rag är bl.a. avsedda att täcka berörda kommuners kostnader för information till allmänheten i hithörande frågor. 
 Såväl Kärnkraftinspektionen som Statens råd för kärnavfalls- frågor har tagit upp frågan om särskilt stöd till frivilligorg- anisationer (miljöorganisationer) på nationell nivå för att under- lätta dessas deltagande i olika former av samråd. Regeringen överväger frågan om särskilt stöd bör ges till frivilligorganisa- tioner. 
 I mars 2000 ansökte Folkkampanjen mot kärnkraft och kärnvapen tillsammans med Miljöförbundet Jordens Vänner hos regeringen om medel för upplysningsverksamhet och medborgarmedverkan i frågan om kärnavfallshantering. Ansökan knöt an till den fram- ställning som Avfallskedjans förening gjort år 1998 (se ovan). Man angav nu ett medelsbehov av 2 300 000 kronor per år till dess att metod och lokalisering fastställts. Vid ungefär samma tidpunkt begärde Avfallskedjans förening hos regeringen ett bidrag om 87 000 kronor för kostnader vid en planerad nationell samman- komst sommaren 2000. 
 Miljödepartementet skickade ut den förstnämnda ansökan på remiss i augusti 2000. De remissvar som kom in innehöll som regel de allmänna synpunkter som tidigare hade framförts i samband med granskningen av SKB:s  
 FUD-program 
  98 (se ovan). 
 37 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 I yttrandet från KASAM – Statens råd för kärnavfallsfrågor – fördes dock in några ytterligare aspekter. Clark menade således att en nödvändig förutsättning för att kunna få stöd borde vara att organisationen i fråga har en viss storlek, har en organisatorisk stadga och har en demokratisk uppbyggnad. I detta sammanhang erinrade KASAM om bestämmelserna i miljöbalken om klagorätt för vissa organisationer 
 5 
 . En ytterligare förutsättning borde enligt KASAM vara att organisationen även deltar i kommunens arbets- grupper eller motsvarande på den kommunala nivån. Ärendet har ännu (oktober 2003) inte avgjorts av regeringen. Samma är förhåll- andet med en framställning från år 1999 där föreningen Rädda Fjällveden (i Nyköpings kommun) ansökte om bidrag till kostnad- er för en skrift som föreningen ville ge nationell spridning. 
 Frågan om stöd till miljöorganisationer aktualiserades även i samband med granskningen av den komplettering till  
 FUD-prog- 
  ram 98 som SKB färdigställde i slutet av år 2000. I sitt gransknings- yttrande till regeringen i juni 2001 uttalade Kärnkraftinspektionen följande (SKI Rapport 01:20 s. 3): 
 Flertalet miljöorganisationer och opinionsgrupper framför öns- kemål om resurser för egen verksamhet i anslutning till plats- valsprocessen. SKI har samma uppfattning idag som vid gransk- ningen av  
 FUD-program 
  98 och anser det således angeläget att regeringen avgör om stöd bör ges till miljöorganisationer. 
 I samband med granskningen av kompletteringen till  
 FUD-pro- 
  gram 98 hade förstudiekommunerna pläderat för en avsevärd höj- ning av gränsen för det belopp som Kärnkraftinspektionen fick be- sluta om när det gäller ersättningar för kommunernas kostnader för informationsverksamhet. Regeringen behandlade frågorna om ers- ättning till kommuner och till frivilligorganisationer i ett samman- hang och anförde i sitt beslut den 1 november 2001: 
 Enligt 7 § förordningen (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. får Kärnkraftinspektionen bevilja kommuner där undersökningar pågår som avser lokal- isering av slutförvar ersättning ur kärnavfallsfonden med upp till 2 miljoner kronor per år för informationsinsatser. Under senare år har regeringen beviljat ett antal kommuner medel därutöver. Regeringen avser ändra förordningen så att det belopp som anges i förordningen höjs. Ur dessa medel kan kommunen i sin tur ge stöd till lokalt verksamma föreningar och opinions- grupper. 
  
 5  
 Jfr Avsnitt 4. 
 38 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Regeringens ställningstagande till frågan om stöd till frivillig- organisationer har därefter kommit till uttryck genom de direktiv som nu gäller för denna utredning. 
  
 3 
  
 Regler för ersättningar ur Kärn- avfallsfonden 
  
 3.1 
  
 Översikt 
  
 De medel som reaktorinnehavarna enligt lagen (1537) om finans- iering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. (finans- ieringslagen) betalar in till Kärnavfallsfonden får användas för i huvudsak följande ändamål 
  
 Ersättningar till reaktorinnehavarna för deras kostnader för att fullgöra skyldigheter enligt  
  
 10–12 
  §§ lagen (1984:3) om kärn- teknisk verksamhet. I dagsläget är det främst fråga om kostnad- er för forsknings- och utvecklingsarbete inför slutförvaring av använt kärnbränsle m.m. samt för förberedelser för slutför- varingen (mellanlagring, transporter, etc.). I framtiden tillkom- mer kostnader främst för genomförandet av slutförvaringen samt för rivning av reaktorerna). 
  
 Statens kostnader för att komplettera och granska reaktorinne- havarnas forsknings- och utvecklingsverksamhet samt för att pröva olika tillståndsfrågor. 
  
 Kostnader för Kärnavfallsfondens förvaltning. 
  
 Kostnader som reaktorinnehavarna, staten eller kommunerna har för information till allmänheten i frågor som rör hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall (jfr ned- an, avsnitt 3.2). 
  
 39 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Följande uppgifter ger en uppfattning om proportionerna mellan olika kostnader som f.n. täcks med medel som reaktorinnehavarna betalar in till fonden enligt finansieringslagen (milj.kr): 
  
 2001 
  
 2002 
  
 Ersättningar till reaktorinnehavarna m.fl. 
  
 765,3 
  
 941,1 
  
 Ersättningar till kommuner 
  
 13,5 
  
 13,7 
  
 Ersättningar till andra statliga myndigheter 
  
 7,9 
  
 7,3 
  
 Förvaltningaskostnader 
  
 1,8 
  
 1,9 
  
 Källa:  
 Kärnavfallsfondens årsredovisningar för år 2001 och 2002. 
  
 3.2 
  
 Särskilt om ersättningar till vissa kommuner 
  
 En viktig förutsättning för det samrådsförfarande i förstudiekom- munerna som utvecklades successivt under  
 1990-talet 
  (jfr avsnitt 2) var, att dessa kommuner gavs möjligheter att få ersättning för  
 sina  
 kostnader för information m.m. till den egna kommunens invånare. 
 När förstudiearbetet inleddes i Storuman och Malå fanns ingen möjlighet för kommunerna att få ekonomiskt stöd från staten. Kommunerna lät därför till en början kostnaderna för sin verk- samhet täckas av SKB. I maj 1995 uppdrog emellertid regeringen åt Statens kärnkraftinspektion att på begäran av kommun i vilken SKB genomför eller genomfört förstudier betala högst 2 miljoner kronor per kalenderår från Kärnavfallsfonden för kostnader som möjliggör för kommun att följa och bedöma samt lämna inform- ation i frågor som rör slutförvaring av använt kärnbränsle och kärn- avfall. 
 Regler om sådant stöd finns sedan 1 januari 1996 i 4 § lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärn- bränsle m.m. (finansieringslagen), i 7 § förordningen (1981:671, än- drad senast 2001:1006) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. Det finns också föreskrifter om rutiner m.m. i samband med utbetalning av sådant stöd som Statens kärn- kraftinspektion har utfärdat den 29 januari 1996. 
 Enligt 4 § finansieringslagen skall de avgifter som reaktorinne- havarna betalar till Kärnavfallsfonden täcka bl.a. de kostnader som reaktorinnehavarna, staten eller kommunerna har för information till allmänheten i frågor som rör hantering och slutförvaring av an- vänt kärnbränsle och kärnavfall. 
 40 
 Bilaga 2 SOU 2003:128 
 I den proposition som ligger till grund för denna lagbestämmelse ges följande allmänna motivering för systemet med ersättning kommunernas kostnader för deras information till allmänheten (prop. 1995/96:83 s. 29): 
 Frågor som rör slutförvar av använt kärnbränsle och kärnavfall är i flera avseenden komplicerade och svårbedömbara. Vikten av att allmänheten ges insyn i och information om den verksamhet som i landet bedrivs på kärnenergiområdet har fått förnyad akt- ualitet i samband med arr SKB påbörjat arbetet med att finna platser lämpliga för slutförvar. Det finns mot denna bakgrund särskilda skäl att i de kommuner där undersökningsarbeten av- seende slutförvaret pågår lokalt kunna lämna information till all- mänheten. 
 Det bör klart komma till uttryck i lagtexten att nämnda verk- samheter omfattas av kostnadsansvaret enligt kärntekniklagen och finansieringslagen. Reaktorinnehavares, statens och komm- unernas informationsinsatser till allmänheten bör således finans- ieras genom avgiftsmedlen. 
 I motivuttalandet för lydelsen av den aktuella lagparagrafen (4 §) står bl.a. följande (prop. 1995/96:83 s. 32): 
 Avgiftsmedlen skall framdeles dessutom täcka reaktorinne- havarnas, statens och kommunernas kostnader för information- sinsatser som riktar sig till allmänheten. Det skall vara infor- mation som riktar sig till allmänheten, dvs. personer bosatta i Sverige. Avsikten är emellertid inte att t.ex. organisationer skall kunna erhålla medel för att informera om kärnavfallsfrågor. För att kommunerna skall kunna lämna information måste de följa och bedöma frågor om slutförvar. Även dessa kostnader omfatt- as av stadgandet i den mån de är nödvändiga för att ge infor- mation till allmänheten. Frågor om användningen av medlen skall fortfarande ankomma på regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 
 I anslutning till att den nya bestämmelsen trädde i kraft bestämde regeringen att Statens kärnkraftinspektion var den myndighet som närmast skulle avgöra frågor om kostnadsersättningar till kommun- erna. 
 Bestämmelsen om Kärnkraftinspektionens uppgift och befogen- het i detta sammanhang finns i 7 § förordningen (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. Para- grafen fick från år 1996 följande lydelse:  
 Statens kärnkraftinspektion får bestämma ersättningen för informationskostnader till högst 2 milj- oner kronor per kommun och kalenderår i kommuner där under- sökningar pågår eller har pågått som avser lokalisering av slutförvar 
  
 41 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 för använt kärnbränsle.  
 Bestämmelsens utformning har inneburit att det varit möjligt för berörda kommuner att hos regeringen ansöka om ytterligare medel för ett visst kalenderår. Denna möjlighet har utnyttjats dels av Oskarshamns kommun, dels av de tre kommuner (Hultsfred, Tierp och Älvkarleby) där SKB sist kom igång med förstudier. Från år 2002 har bestämmelsen ändrats så att Kärnkraft- inspektionen nu får bestämma om ersättningar upp till  
 högst 4 miljoner kronor  
 per kommun och kalenderår (SFS 2001:1006). 
 Kärnkraftinspektionen har den 29 januari 1996 beslutat om rut- iner m.m. i samband med ersättningarna. I beslutet anges hur ans- ökningar om ersättning skall utformas. Som villkor för ersättning gäller bl.a. att en årlig verksamhetsberättelse skall upprättas över använda medel och att medelsanvändningen skall redovisas till läns- styrelsen efter granskning och verifiering av kommunens revisorer. I beslutet framhålls att medelsanvändningen skall ske enligt gängse principer och praxis som tillämpas i den kommunala förvaltningen i övrigt. 
 I Kärnkraftinspektionens beslut understryks att det är kommun- ens ansvar att se till att den information som lämnas till allmänhet- en är bred och allsidig och att olika parter får komma till tals. Vid- are påpekas att ersättning inte kan utgå för en eventuell folkom- röstning, eftersom kostnader för kommunalt beslutsfattande bör stanna hos kommunen. 
 Efter tillkomsten av bidragssystemet har förstudiekommunerna fått ersättning från Kärnavfallsfonden via länsstyrelserna för huv- uddelen av sina gransknings- och informationskostnader. Utbetal- ningarna från fonden uppgick åren  
 1995–1999 
  till i genomsnitt ca 7 miljoner kronor om året. Under åren 2000, 2001 och 2002 har de uppgått till ca 15,3, 13,5 respektive 13,7 miljoner kronor beroende bl.a. på att tre nya förstudiekommuner tillkommit. För år 2003 har Kärnkraftinspektionen hittills beviljat 4 miljoner kronor vardera till var och en av Oskarshamns och Östhammars kommuner. En ans- ökan från Hultsfreds kommun har, när detta skrivs i oktober 2003, inte avgjorts. I de angivna beloppen t.o.m. år 2002 ingår även bidrag som regeringen har beviljat några kommuner för särskilda insatser, bl.a. Oskarshamns kommun för kostnader i samband med behand- lingen av frågan om en inkapslingsanläggning i kommunen. 
 Av redovisningar från förstudiekommunerna om hur utbetalade medel har använts framgår att kommunerna i viss utsträckning har lämnat ekonomiskt stöd till lokalt verksamma frivilligorganisa- tioner som har engagerat sig i opinionsbildningen kring kärnavfalls- 
 42 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 frågorna. Det har mestadels rört sig om smärre bidrag till att täcka kostnader för olika arrangemang som dessa organisationer har arr- angerat och till vilka allmänheten haft tillträde. I Tierps kommun beviljades emellertid bidrag för den löpande verksamheten till en kritiskt inställd opinionsgrupp,  
 SOS-Tierp. 
  När så skedde första gången hösten 1999 motiverade kommunstyrelsens arbetsutskott beslutet med att  
 SOS-Tierp 
  hade till syfte att utifrån ett kritiskt förhållningssätt till metod och platsvalsprocess granska kärnav- fallsfrågan. Genom detta bidrar man på ett aktivt sätt till att all- sidighet i förstudien kan upprätthållas. Med sitt engagemang och sina kunskaper har man intagit en särställning i kommunen som opinionsbildare, menade utskottet. Med den motiveringen ställde kommunen till  
 SOS-Tierp:s 
  förfogande år 1999 85 000 kr, år 2000 170 000 kr och år 2001 200 000 kr att användas i gruppens verk- samhet. 
 Frågan om mer betydande bidrag till lokala frivilligorganisation- er var aktuell i Nyköpings kommun under de sista åren av 1990- talet. Företrädare för kommunen ansåg emellertid att de belopp som begärdes var orimligt stora och att ansökningarna inte var tillräckligt väl motiverade. Endast mindre belopp för särskilda änd- amål beviljades. 
 I sitt granskningsyttrande i april 1999 över SKB:s  
 FUD-program 
  98 kommenterade Kärnkraftinspektionen frågor kring stöd till lok- alt verksamma miljöorganisationer. Inspektionen ansåg (SKI Rapp- ort 99:15 s. 3) 
 att de politiskt förtroendevalda i berörda kommuner är bäst lämpade att bedöma de lokala frivilligorganisationernas repre- sentativitet och demokratiska legitimitet och på grundval härav fördela medel för stöd till informationsinsatser i samband med den lokala samråds- och beslutsprocessen. Detta kan ske inom ramen för de medel som kommunerna kan erhålla från kärnav- fallsfonderna enligt gällande regelverk. 
 I en promemoria, som upprättats inom Statens kärnkraftinspektion i oktober 1999 
 6 
 , sägs att medverkan av lokala frivilligorganisationer i den information och kompetensuppbyggnad som bedrivs av för- studiekommunerna är önskvärd med hänsyn till att syftet med att bevilja kommunerna särskilda medel är att främja insyn och del- aktighet. Enligt promemorian finns inga hinder mot att de lokala frivilligorganisationerna kan få medel för aktiviteter ur de medel 
  
 6  
  
 SKI-PM 
  99:56  
 (1999–10–25) 
  Kommunernas användning av medel enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. 
 43 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 som beviljas en kommun. En redovisning för hur medlen använts skall i så fall ske till kommunen och ingå i kommunens årliga redo- visning till berörd länsstyrelse och Kärnkraftinspektionen. 
 Sammanfattningsvis kan nu (november 2003) konstateras att det sätt som olika förstudiekommuner har använt medel ur Kärnavfall- sfonden har inte föranlett några anmärkningar från berörda länssty- relser, från Kärnkraftinspektionen eller från dem som har haft som uppgift att revidera redovisningarna. 
 Också regeringen har uttalat sig i frågan. Det skedde i regerings- beslutet den 1 november 2001 med anledning av SKB:s komplett- ering av  
 FUD-program 
  98. I beslutet står att kommuner kan anv- ända medel som de beviljats av Kärnkraftinspektionen för att i sin tur ge stöd åt lokalt verksamma föreningar och opinionsgrupper. 
 Slutsatsen är att det har utvecklats en praxis av innebörd att kommuner har möjlighet att använda medel som utbetalats till dem med stöd av 4 § finansieringslagen som stöd till lokalt verksamma föreningar eller opinionsgrupper. 
  
 4 
  
 Om kommunernas roll i arbetet med slutförvaring av kärnavfall 
  
 En översiktlig bild av kommunernas roll i arbetet med slutförvaring av kärnavfall ges i rapporten  
 Plats för slutförvaring av kärnavfall – Förstudier i åtta kommuner  
 (SOU 2002:46). Följande framställning är hämtad från den rapporten (s.  
 73–74). 
  
 För den berörda kommunen är en eventuell förläggning av ett slutförvar för använt kärnbränsle en utomordentligt allvarlig och komplicerad fråga. Den ställer stora krav på både politisk och adm- inistrativ nivå. Frågan kräver också överväganden av delvis annat slag än vid frågor om lokalisering av konventionella industrianlägg- ningar. 
 Det finns inget formellt krav på tillstånd från kommunen för en förstudie av den typ som ingår i platsvalsprocessen. SKB har emell- ertid haft som princip att påbörja sådana studier endast om kom- munen medger det. I regel har kommunerna medverkat aktivt i arb- etet med att genomföra studierna. Olika former har valts för denna medverkan. 
 44 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 När det gäller platsundersökningar är det självfallet av mycket stor betydelse att den berörda kommunen är positiv till verksam- heten. Inte heller i detta skede behövs något formellt ställnings- tagande av kommunen i slutförvarsfrågan. Däremot kan det tänkas att platsundersökningarna medför sådana fysiska aktiviteter att kommunen måste ta ställning till dem, antingen som tillståndsmyn- dighet eller som remissinstans. 
 Det är dock först när processen har lett fram till att en plats i landet har valts ut för detaljundersökning som den berörda kom- munen på grundval av 17 kap. miljöbalken och kärntekniklagen skall ta ställning till förläggningen av ett slutförvar på den platsen. Kommunens roll vid tillståndsprövningen har beskrivits tidigare. Som framgått innebär miljöbalkens bestämmelser om utökat sam- råd att den som avser att bedriva verksamheten är skyldig att sam- råda med kommunen om bl.a. den miljökonsekvensbeskrivning som skall ingå i en ansökan. Vid miljödomstolens prövning av en ansökan är kommunen en given remissinstans. Kommunen får också föra talan i målet för att tillvarata miljöintressen och andra allmänna intressen inom kommunen. I mål där tillåtligheten skall prövas enligt 17 kap. miljöbalken har kommunens uppfattning en särskild tyngd, eftersom regeringen i princip får tillåta verksam- heten endast om kommunfullmäktige har tillstyrkt det. Denna särställning för kommunen i beslutsprocessen innebär att den kan ställa långtgående krav på verksamhetsutövaren under det samråd som skall ligga till grund för en ansökan om tillstånd. 
 När det gäller en verksamhet av så speciellt slag som slutförvar- ing av kärnavfall kan det givetvis innebära svårigheter för en kom- mun att göra en självständig bedömning av vad verksamheten kan komma att innebära för kommunen. Detta är skälet till att staten genom Kärnavfallsfonden ger visst ekonomiskt stöd till de kom- muner där SKB genomför eller har genomfört förstudier. 
 45 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 5 
  
 Former för och aktuella planer på samråd med berörda kring lokalisering av slutförvar för an- vänt kärnbränsle, m.m. 
  
 Av avsnitt 1 framgår att bl.a. kommuner samt frivilligorganisa- tioner som remissinstanser har medverkat i den omfattande gransk- ning av SKB:s  
 FUD-program 
  som sedan mitten av  
 1980-talet 
  sker vart tredje år. Granskningen och remissförfarandet har inneburit regelbundna möjligheter för intresserade att följa frågorna kring kärnkraftens avfallsproblem och att påverka innehållet i de planer och program som har upprättats. 
 Utöver remissförfarandet i samband med SKB:s  
 FUD-program 
  har det under  
 1990-talet 
  utvecklats former för olika samråd mellan dem som berörs av kärnkraftens avfallsproblem. Ett viktigt syfte med dessa samråd är att säkerställa att olika frågeställningar får en så allsidig genomlysning som möjligt på ett tidigt stadium. En såd- an tidig genomlysning av frågeställningarna, inte minst om kritik riktas mot de planer som den blivande verksamhetsutövaren pres- enterar, bör kunna öka kvaliteten i underlaget för de beslut som både verksamhetsutövaren och tillståndsgivande myndigheter har att fatta. En viktig effekt blir förbättrade möjligheter för dem som berörs av kärnavfallshanteringen att utöva inflytande på hur frågan löses. 
 Med uttrycket berörda avses i detta sammanhang dels de aktu- ella kommunerna och den allmänhet som bor där, dels också all- mänheten i ett vidare begrepp som även omfattar organisationer som är verksamma i frågor som gäller natur- och miljövård. 
 I detta avsnitt redovisas först (avsnitt 5.1) tillämpliga regler en- ligt miljöbalken för dessa samråd. Därefter följer en mycket över- siktlig bild av de samrådsförfaranden som har förekommit under de förstudier som Svensk Kärnbränslehantering AB bedrev under  
 1990-talet 
  (avsnitt 5.2). Dessa förstudier syftade till att identifiera platser där bolaget önskade bedriva mer detaljerade studier, s.k. platsundersökningar. Vad som hittills förekommit när det gäller samråd under det nu påbörjade skedet med platsundersökningar re- dovisas därefter (avsnitt 5.3). Avslutningsvis återges en inom 
 46 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 bolaget upprättad promemoria om planering inför utökad samråd enligt miljöbalken (avsnitt 5.4). 
  
 5.1 
  
 Tillämpliga regler i miljöbalken m.m. om samråd 
  
 Följande översiktliga redogörelse för reglerna om samråd i miljö- balken och andra i detta sammanhang aktuella lagar är hämtad från SOU 2002:46 (s.  
 47–49). 
  De delar av redogörelsen som bedöms ha särskilt intresse som bakgrund för överväganden om stöd till frivill- igorganisationer i samband med lokaliseringen av ett slutförvar för använt kärnbränsle har här markerats med  
 kursiv  
 stil. 
 Av stor betydelse för den kommande behandlingen av frågor om förvaring av kärnavfall är miljöbalkens bestämmelser om  
 miljökonsekvensbeskrivningar  
 och annat beslutsunderlag (6 kap.). Redan tidigare fanns i naturresurslagen och miljöskydds- lagen m.fl. lagar bestämmelser om att ansökningar om tillstånd skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning (MKB). Miljö- balkens bestämmelser innebär en skärpning och utvidgning av dessa krav. Syftet är liksom tidigare att möjliggöra en samlad bedömning av effekterna på människors hälsa och miljön av en planerad verksamhet eller åtgärd. 
 Miljöbalkens bestämmelser om miljökonsekvensbeskrivning- ar har utformats med sikte på att frågor om påverkan på miljön skall komma in på ett så tidigt stadium som möjligt av besluts- processen.  
 Den allmänhet som berörs skall ges bättre möjligheter att medverka i processen och att påverka innehållet i en miljö- konsekvensbeskrivning.  
 Bestämmelserna innebär bl.a. en anpass- ning till  
 EG-rätten, 
  närmare bestämt det s.k.  
 MKB-direktivet 
  (rådets direktiv 85/337/EG om bedömning av inverkan på milj- ön av vissa offentliga och privata projekt, ändrat genom direktiv 97/11/EG). 
 Enligt de nämnda bestämmelserna är alla som avser att be- driva tillståndspliktig verksamhet skyldiga att i god tid före en ansökan med tillhörande miljökonsekvensbeskrivning  
 samråda med länsstyrelsen och med enskilda som kan antas bli särskilt berörda.  
 Som underlag för samrådet skall lämnas uppgifter om den planerade verksamhetens lokalisering, omfattning, utform- ning och förutsedda miljöpåverkan.  
 Med särskilt berörda enskilda avses framför allt närboende. 
  
 Om länsstyrelsen vid ett sådant s.k. tidigt samråd enligt 6 kap. 4 § finner att verksamheten kan antas medföra en betydande miljö- påverkan skall ett utökat samråd med miljökonsekvensbedömning enligt 6 kap. 5 § genomföras. Vid ett sådant förfarande skall den som avser att bedriva verksamheten samråda också med övriga statliga myndigheter och med de kommuner, den allmänhet och de 
 47 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 organisationer som kan antas bli berörda. Samrådet skall avse bl.a. innehåll och utformning av miljökonsekvensbeskrivningen. 
 Miljöbalkens regler om utökat samråd innefattar också bestä- mmelser om samråd med andra länder där en planerad verksam- het i Sverige kan antas medföra betydande miljöpåverkan. Dessa bestämmelser bygger bl.a. på den s.k. Esbokonventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande samm- anhang. Naturvårdsverket har utsetts till ansvarig myndighet i Sverige för tillämpningen av bestämmelserna. 
 Förfarandet med utökat samråd syftar till att förstärka inflyt- andet för myndigheter och andra berörda under planeringsstadiet 
 , samtidigt som underlaget för den som skall upprätta en miljö- konsekvensbeskrivning breddas. De nya reglerna får ses mot bakgrund av att  
  
 EG-rätten 
  
  ställer högre krav på miljökonse- kvensbeskrivningen än vad som tidigare gällde i Sverige, sam- tidigt som kravet på utökat samråd är begränsat till verksam- heter som antas medföra betydande miljöpåverkan. 
  
 I miljöbalkspropositionen framhölls att rätten för allmänheten att delta i och påverka utformningen av den planerade verksam- heten och den miljökonsekvensbeskrivning som skall göras är av avgörande vikt. Allmänhetens medverkan i ett tidigt skede av  
 MKB-arbetet 
  antas förbättra både effektiviteten och kvaliteten i beslutsprocessen. 
 Begreppet berörd allmänhet skall enligt propositionen ges en vidsträckt tolkning. Bland de organisationer som kan vara berörda nämns miljö- och naturvårdsorganisationer, särskilt sådana som är verksamma på den ort där verksamheten planeras. Samrådet skall ske så tidigt att i praktiken grundläggande förändringar är möjliga, t.ex. att den föreslagna lokaliseringen kan ändras. 
 Miljöbalken innehåller inte bara regler om samrådsförfarandet utan även bestämmelser om vad en miljökonsekvensbeskrivning skall innehålla. Förutom alla de uppgifter som behövs för en samlad bedömning av den planerade verksamhetens eller åtgärd- ens effekter på miljön och på hushållningen med resurser krävs en redovisning av alternativa platser och alternativa utformning- ar. Sökanden måste också motivera varför ett visst alternativ har valts och beskriva konsekvenserna av att verksamheten eller åtgärden inte kommer till stånd (brukar benämnas nollalterna- tivet). 
 Miljöbalkens  
 MKB-regler 
  skall tillämpas även vid krav på miljökonsekvensbeskrivningar enligt andra lagar, t.ex. kärntek- niklagen och strålskyddslagen. Detta gäller både i fråga om inne- hållet i en miljökonsekvensbeskrivning och också förfarandet när den upprättas. 
 Miljöbalken trädde i kraft den 1 januari 1999. Redan tidigare fanns dock krav i den dessförinnan gällande miljöskyddslagen på samråd med de statliga och kommunala myndigheter, organisationer och 
 48 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 enskilda som kunde ha ett intresse i saken innan ansökan om till- stånd gjordes för miljöfarliga verksamheter, t.ex. större industrian- läggningar. Bestämmelserna i 6 kap. miljöbalken förutsätter att sökanden, som skall ta initiativ till samråd, kan lämna uppgifter om den planerade verksamhetens lokalisering, omfattning, utformning och förutsedda miljöpåverkan. Detta innebär att miljöbalkens best- ämmelser i praktiken kan tillämpas först då sådana uppgifter finns tillgängliga i någon form. 
 Självfallet kan dock initiativtagaren vilja ta upp en informell diskussion med myndigheter och andra berörda på ett tidigare stad- ium. Det finns då inga regler för hur ett sådant förberedande sam- råd skall gå till. 
  
 5.2 
  
 Samrådsförfaranden under SKB:s förstudier 
  
 Under SKB:s arbete med förstudier i vissa kommuner, en period som kan anses omfatta åren 1992 – 2001, växte det fram skilda for- mer för ett omfattande samråd mellan bolaget, centrala myndighet- er, länsstyrelser, kommuner och övriga berörda. Det fanns inte några rättsligt bindande regler för dessa samråd, men aktörerna inspirerades av de diskussioner om samråd och miljökonsekvens- beskrivningar som under  
 1990-talet 
  föregick införandet av miljö- balken. Regeringen gjorde – i samband med de regelbundet åter- kommande besluten om SKB:s  
 FUD-program 
  - flera uttalanden om vikten av samråd under förstudiearbetet. I ett beslut den 24 januari 2000 om  
 FUD-program 
  98 ställdes som ett uttryckligt vill- kor att SKB skulle samråda med berörda kommuner, länsstyrelser och myndigheter i arbetet med att ta fram platser för platsunder- sökningar. 
 Det har sålunda inte varit fråga om ett  
 MKB-samråd 
  i formell mening, dvs. ett utökat samråd enligt 6 kap. 5 § miljöbalken kring innehållet och utformningen av en miljökonsekvensbeskrivning för en planerad tillståndspliktig verksamhet. Däremot har deltagarna haft ambitionen att samråden skall bedrivas i den nya lagstiftning- ens anda. Man har varit inställd på att redan på ett tidigt stadium klargöra vad en kommande miljökonsekvensbeskrivning för ett slutförvar skall innehålla. En utgångspunkt har varit att diskussion- erna vid dessa samrådsmöten syftar till att få fram sådant material som skall kunna utgöra underlag för en kommande prövning både av lokalisering och av villkor för att förhindra oacceptabel miljöpå- 
 49 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 verkan enligt miljöbalken och villkor för att säkerställa krav på säk- erhet och strålskydd enligt kärntekniklagen. 
 Särskilt i Oskarshamns kommun har samrådet haft stor omfatt- ning och en bred ambitionsnivå. Redan år 1994 etablerades på kom- munens initiativ ett särskilt samrådsorgan, numera benämnt MKB- forum för studier av slutförvaringssystem för använt kärnbränsle i Oskarshamns kommun  
 (MKB-Forum 
  i Oskarshamn), med deltag- ande av kommunen, Länsstyrelsen, Kärnkraftinspektionen, Strål- skyddsinstitutet och SKB. Till en början gällde samrådet SKB:s planer på att bygga ut CLAB och på att uppföra en inkapslings- anläggning i anslutning till CLAB. 
 Utbyggnaden av CLAB var i själva verket ett mycket konkret och i tiden närliggande projekt, där arbetet inriktades på att ta fram en ansökan med tillhörande  
 MKB-dokument. 
  Ansökan gavs in år 1997 och tillstånd beviljades av regeringen året därpå, allt enligt den då gällande lagstiftningen. Vid ärendets behandling på lokal och regional nivå strävade man emellertid efter att så långt möjligt arb- eta som om miljöbalken redan hade trätt i kraft, bl.a. när det gäller samråd med allmänheten. 
 Sedan Oskarshamns kommun år 1997 gått med på SKB:s begäran att få genomföra en förstudie för ett slutförvar i kommunen togs även denna fråga upp till behandling i  
 MKB-forum. 
  Ett liknande regionalt samråd hade då redan inletts i Uppsala län kring förstud- ien i Östhammars kommun. Senare inleddes även samråd kring för- studierna i Hultsfreds, Tierps och Älvkarleby kommuner. 
  
 5.3 
  
 Samrådsförfarandet under SKB:s platsunder- sökningar 
  
 I och med att SKB som blivande verksamhetsutövare hade före- slagit att eventuellt lokalisera ett slutförvar för använt kärnbränsle till vissa geografiskt avgränsade områden kunde de bestämmelser som finns i miljöbalken börja tillämpas. Så har också skett. 
 Två huvudformer för samråd mellan SKB, statliga myndigheter, kommuner samt organisationer och allmänheten är eller blir aktu- ella under platsundersökningsskedet och framåt: 
  
 Samråd (med länsstyrelsen) enligt 12 kap. 6 § miljöbalken inför de planerade platsundersökningarna, i den mån verksamheten kan antas komma att väsentligt förändra naturmiljön. 
  
 50 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Samråd enligt 6 kap. 4 och 5 §§ miljöbalken inför en framtida ansökan om tillstånd till att anlägga ett slutförvar för använt kärnbränsle inklusive en detaljundersökning för detta. 
  
 Den rättsliga grunden för dessa samråd har betydelse bl.a. för de berörda parternas möjligheter att få insyn eller delta i samrådet. 
 Även den planerade inkapslingsanläggningen kommer att föran- leda samråd enligt 6 kap. 4 och 5 §§ miljöbalken inför en ansökan om tillstånd. Detta samråd kan komma att bedrivas parallellt med motsvarande samråd för slutförvaret. 
 Det är verksamhetsutövaren, alltså SKB, som ansvarar för att gällande regler om samråd tillämpas. I samrådet har statliga myn- digheter, särskilt berörda länsstyrelser, en viktig roll i att vägleda sökanden om t.ex. vilka andra som bör omfattas av samrådet. 
 Samråd inför platsundersökningar (12 kap. miljöbalken) 
 SKB inledde i december 2001 samråd enligt 12 kap. 6 § miljöbalken med Länsstyrelsen i Uppsala län om den planerade platsunder- sökningen i Forsmark. Motsvarande samråd inleddes i april 2002 med Länsstyrelsen i Kalmar län om den planerade platsundersök- ningen i Simpevarp. 
 Samråd inför anläggande av ett slutförvar inklusive detaljundersök- ning (6 kap. miljöbalken) 
 En redovisning för bestämmelserna i 6 kap. miljöbalken har läm- nats i avsnitt 4.1. Här kan erinras om att s.k.  
 tidigt samråd  
 enligt 4 § skall ske enbart med länsstyrelsen och enskilda som kan antas bli särskilt berörda, dvs. i huvudsak berörda markägare och närboende. 
 Det är sålunda SKB som skall initiera det tidiga samrådet enligt 6 kap. 4 § med länsstyrelsen och med enskilda som kan antas bli särskilt berörda. På grund av starka önskemål hos Oskarshamns kommun om att det formella samrådsförfarandet skulle påbörjas redan före det att kommunen hade tagit ställning till SKB:s förslag om en platsundersökning i kommunen inledde SKB redan i maj 2001 tidigt samråd med Länsstyrelsen i Kalmar län. Inom ramen för detta samråd har bl.a. hållits möten med deltagande av ett stort antal enskilda markägare och närboende m.fl. 
 51 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 I Östhammars kommun avvaktade SKB med att initiera tidigt samråd enligt 6 kap. 4 § miljöbalken. Samrådet med Länsstyrelsen i Uppsala län inleddes i mars 2002, dvs. efter det att kommunen fattat beslut om att ställa sig positiv till en platsundersökning. 
 Efter det att länsstyrelsen har beslutat att den planerade verk- samheten kan antas medföra en betydande miljöpåverkan – vilket i det här aktuella fallet har skett genom beslut av Länsstyrelsen i Uppsala län den 30 december 2002 respektive av Länsstyrelsen i Kalmar län den 10 januari 2003 – ankommer det på SKB att inleda  
 utökat samråd med miljökonsekvensbedömning  
 enligt 5 §. 
 Det utökade samrådet skall avse dels verksamhetens lokalisering, omfattning, utformning och förutsedda miljöpåverkan, dels inne- håll och utformning av den miljökonsekvensbeskrivning som skall ingå i ansökan. Förutom med  
 länsstyrelsen och enskilda särskilt be- rörda  
 skall initiativtagaren samråda med  
 övriga statliga myndigheter och med de kommuner, den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berörda. 
  
 Det bör observeras att det också i kärntekniklagen uppställs krav på upprättande av miljökonsekvensbeskrivning inför prövning av ansökan att anlägga ett slutförvar för använt kärnbränsle. När det gäller förfarandet för att upprätta en miljökonsekvensbeskrivning m.m. hänvisar kärntekniklagen till bestämmelserna i 6 kap. miljö- balken. Man bör därför utgå från att de samråd enligt 6 kap. miljö- balken som krävs – dels för prövning enligt miljöbalken och dels för prövning enligt kärntekniklagen, för en viss anläggning – kom- mer att samordnas med sikte på ett enda  
 MKB-dokument. 
  
 Det bör betonas att samrådet skall fokuseras på den kommande tillståndspliktiga verksamheten, inklusive detaljundersökningen för ett slutförvar, och på miljökonsekvensbeskrivningen för denna verksamhet. Vidare bör påpekas att endast en av de platsundersök- ningar som SKB önskar genomföra kan väntas leda vidare till an- sökan om tillstånd att anlägga ett slutförvar. 
  
 5.4 
  
 SKB:s planering av det utökade samråden enligt miljöbalken  
  
 (MKB-PM-03–04) 
  
 Denna rapport redovisar SKB:s preliminära planering av de utökade samråden. Varefter planeringen och genomförandet fortskrider kommer rapporten att uppdateras. 
 52 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Aktörer i utökat samråd 
  
 Lokalt 
  
 MKB-forum 
  
 Särskilt berörda 
  
 SKI/SSI 
  
 Berörd allmänhet 
  
 Länsstyrelsen 
  
 Lokala miljö- och 
  
 Kommunen 
  
 naturvårds-organisationer 
  
 Kommunens 
  
 Myndigheter 
  
 arbetsgrupper 
  
 Naturvårdsver 
  
 ket 
  
 Nationella 
  
 Regionala 
  
 miljö- och 
  
 naturvårds- 
  
 myndigheter 
  
 Andra länder 
  
 (Esbokonventione 
  
 Figur 1.  
 Aktörer i det utökade samrådet. 
 SKB ska samråda med de aktörer som återfinns i Figur 1. Samtidigt är det viktigt att samtliga organisationer och intressenter som har uttalat sig över till exempel  
 FUD-programmen 
  och förstudie- rapporterna inbjuds till utökat samråd. 
 53 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Vid vilka tillfällen ska samråd ske? 
 Tidpunkterna för samråd bör anpassas till viktiga tidpunkter för inkapslings- och slutförvarsprojekten. Det finns några tillfällen då det är speciellt viktigt med samråd, nämligen: 
  
 Omfattning av avgränsning 
  
 Avgränsningsrapport, version  
 0->1 
  
 Hösten 2003- Våren 2004 
  
 Avgränsningsrapport, avstämning version 1 
  
 Sommaren 2004 
  
 Utredningsfas 
  
 Utredningsfas, inkapslingsanläggningen 
  
 Sommaren 2004- Hösten 2005 
  
 Utredningsfas, slutförvaret 
  
 Sommaren 2004- Hösten 2008 
  
 Avstämning 
  
 Avstämning, inkapslingsanläggningen 
  
 Våren 2006 
  
 Avstämning, slutförvaret 
  
 Hösten 2008 
  
 Tidpunkterna för samråd under utredningsfaserna anpassas till vik- tiga händelser inom projekten, till exempel då: 
  
 preliminär platsbeskrivning, anläggningsbeskrivning och säker- hetsanalys finns framme, 
  
 svetsmetod valts. 
  
 54 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Presentation av avgränsningsrapport 
 Nationellt 
 Samordnas för Oskarshamn och Forsmark 
  
 Avgränsning 
  
 Avgränsning 
  
 Anm 
  
 0=>1 
  
 v.1 
  
 Myndigheter 
  
 SKI 
  
 Brev nov 2003 
  
 MKB-form+ 
  
 Samrådsgrupp+ 
  
 separat 
  
 möte 
  
 (SKB-SKI-SSI) 
  
 SSI 
  
 Brev nov 2003 
  
 MKB-form+ 
  Sam- 
  
 rådsgrupp+ 
  
 sep- 
  
 arat möte 
  
 (SKB- 
  
 SKI-SSI) 
  
 Boverket 
  
 Brev nov 2003 
  
 Har 
  
 kontaktats 
  
 inför 
  
 samråds- 
  
 möte med mynd- 
  
 igheter 
  
 den 17 
  
 dec-03 
  
 Energimyndigheten 
  
 Brev nov 2003 
  
 Fiskeriverket 
  
 Brev nov 2003 
  
 Folkhälsoinstitutet 
  
 Brev nov 2003 
  
 Försvarsmakten 
  
 Brev nov 2003 
  
 Glesbygdsverket 
  
 Brev nov 2003 
  
 Jordbruksverket 
  
 Brev nov 2003 
  
 KASAM 
  
 Brev nov 2003 
  
 Kammarkollegiet 
  
 Brev nov 2003 
  
 Kemikalieinspekionen 
  
 Brev nov 2003 
  
 Krisberedskapsmyndigheten, 
  
 Brev nov 2003 
  
 KBM 
  
 Naturvårdsverket 
  
 Brev nov 2003 
  
 NUTEK 
  
 Brev nov 2003 
  
 SGU 
  
 Brev nov 2003 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Brev nov 2003 
  
 Skogsstyrelsen 
  
 Brev nov 2003 
  
 Riksantikvarieämbetet 
  
 Brev nov 2003 
  
 Räddningsverket 
  
 Brev nov 2003 
  
 Vägverket 
  
 Brev nov 2003 
  
 55 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Överstyrelsen för civil beredskap 
  
 Brev nov 2003 
  
 Övrigt 
  
 SNF 
  
 Möte våren 2004 
  
 Greenpeace 
  
 Möte våren 2004 
  
 WWF 
  
 Möte våren 2004 
  
 Miljödepartementet 
  
 - 
  
 - 
  
 Info 
  
 vid 
  
 lämpligt 
  
 tillfälle 
  
 Politiska partier 
  
 - 
  
 - 
  
 Info 
  
 vid 
  
 lämpligt 
  
 tillfälle 
  
 Andra länder 
  
 - 
  
 Version 1 öv- 
  
 ersätts 
  
 Oskarshamn 
  
 Regionalt 
  
 Avgränsning 
  
 Avgränsning 
  
 Anm 
  
 0=>1 
  
 v.1 
  
 Länsstyrelsen i Kalmar län 
  
 Möte 
  
 Via  
 MKB-forum 
  
 MKB-forum 
  i Kalmar län 
  
 Möte 
  
 Regelbundet 
  
 Regionförbundet i Kalmar län 
  
 - 
  
 Landstinget 
  
 Brev 
  
 Hälsofrågor 
  
 Folkhälsocentrum 
  
 Brev 
  
 Hälsofrågor 
  
 Grannkommuner 
  
 X 
  
 Länsmuseet 
  
 Brev 
  
 Skogsvårdsstyrelsen 
  
 Brev 
  
 Vägverket 
  
 Brev 
  
 SNF 
  
 - 
  
 Kontaktas ej 
  
 Greenpeace 
  
 - 
  
 Kontaktas ej 
  
 WWF 
  
 - 
  
 Kontaktas ej 
  
 56 
 Bilaga 2 SOU 2003:128 
 Lokalt 
  
 Avgränsning 
  
 Avgränsning 
  
 Anm 
  
 0=>1 
  
 v.1 
  
 Kommunen 
  
 Kommunfullmäktige 
  
 Via LKO 
  
 Kommunstyrelsen 
  
 Via Miller 
  
 LKO 
  
 Möte 
  
 Uppstartsmöte 
  
 5 
  
 november 2003 
  
 Byggnadsnämnden 
  
 Via LKO 
  
 Miljö- och hälso- 
  
 Via Miller 
  
 skyddsnämnden 
  
 Räddningstjänst 
  
 Via LKO 
  
 Särskilt berörda och 
  
 Möte 12 
  
 nov 
  
 Möte hösten 
  
 allmänheten 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Markägare 
  
 Personlig inbjudan 
  
 Hyresgäster 
  
 Personlig inbjudan 
  
 Näringsidkare 
  
 Personlig inbjudan 
  
 Närboende 
  
 Personlig inbjudan 
  
 Berörd allmänhet 
  
 Annons 
  
 Naturvårds- 
  
 och 
  
 Möte 
  
 våren 
  
 Skriftlig inbjudan 
  
 miljöorganisationer 
  
 2004 
  
 Organisationer 
  
 och 
  
 Möte 
  
 våren 
  
 Skriftlig inbjudan 
  
 intressenter 
 7 
  
 2004 
  
 Politiska partier 
  
 - 
  
 Version 
  
 1 presen- 
  
 teras för 
  
 KF, 
  
 som 
  
 fattar sitt beslut 
  
 Skolor 
  
 - 
  
 Information 
  
 vid 
  
 lämpligt 
  
 tillfälle 
  
 OKG 
  
 Möte 
  
 Muntlig kontakt 
  
 7  
 Innefattar bland annat jaktvårdsföreningar, fiskevårdsföreningar, yrkesfiskare och Företag- arförening. 
 57 
 Bilaga 2 SOU 2003:128 
 Forsmark 
 Regionalt 
  
 Avgränsning 
  
 Avgränsning 
  
 Anm 
  
 0=>1 
  
 v.1 
  
 Länsstyrelsen i Uppsala län 
  
 OK 
  
 Samrådsgrupp 
  
 Samrådsgruppen Forsmark 
  
 OK 
  
 Regelbundet 
  
 Landstinget 
  
 - 
  
 Hälsa 
  
 - kommittén för miljö  
  
 folkhälsa 
  
 Grannkommuner 
  
 X 
  
 Länsmuseet 
  
 Brev 
  
 Skogsvårdsstyrelsen 
  
 Brev 
  
 Vägverket 
  
 Brev 
  
 Fiskeriverket 
  
 Brev 
  
 Upplandsstiftelsen 
  
 Brev 
  
 SNF 
  
 - 
  
 Kontaktas ej 
  
 Greenpeace 
  
 - 
  
 Kontaktas ej 
  
 WWF 
  
 - 
  
 Kontaktas ej 
  
 58 
 Bilaga 2 SOU 2003:128 
 Lokalt 
  
 Avgränsning 
  
 Hästen 2004 Av- 
  
 Anm 
  
 0=>1 
  
 gränsning v.1 
  
 Kommunen 
  
 Kommunfullmäktige 
  
 Info nov 2003 
  
 Kommunstyrelsen 
  
 Referensgruppen 
  
 Byggnadsnämnden 
  
 Miljö- och hälso- 
  
 skyddsnämnden 
  
 Teknisk nämnd 
  
 Räddningstjänsten 
  
 Särskilt 
  
 berörds 
  
 Möte 
  
 våren 
  
 Möte 
  
 hösten 
  
 och allmänheten 
  
 2004 
  
 2004 
  
 Markägare 
  
 Personlig inbjudan 
  
 Hyresgäster 
  
 Personlig inbjudan 
  
 Näringsidkare 
  
 Personlig inbjudan 
  
 Närboende 
  
 Personlig inbjudan 
  
 Berörd allmänhet 
  
 Annons 
  
 Naturvårds- 
  
 och 
  
 Möte 
  
 våren 
  
 Skriftlig inbjudan 
  
 miljöorganisationer 
  
 2004 
  
 Organisationer och 
  
 Möte 
  
 våren 
  
 Skriftlig inbjudan 
  
 intressenter 
 8 
  
 2004 
  
 Politiska partier 
  
 - 
  
 Info 
  
 vid 
  
 läm- 
  
 pligt tillfälle 
  
 Skolor 
  
 - 
  
 Info 
  
 vid 
  
 läm- 
  
 pligt tillfälle 
  
 Lokala 
  
 säkerhets- 
  
 Möte 
  
 Muntlig kontakt 
  
 nämnden, FKA 
  
 8  
 Innefattar bland annat jaktvårdsföreningar, fiskevårdsföreningar, yrkesfiskare (Uppsala läns fiskareförbund), företagarförening och OSS Östhammar. 
 59 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Vad ska det samrådas om och hur går samråden till? 
 Avgränsningsrapport, version  
 0->1 
  
 Samråd sker hösten 2003 – våren 2004, se även kapitel 3 
  
 Nationellt 
  
 Myndigheter 
  
 Brev med avgränsningsrapport version 0, Oskarshamn + Forsmark 
  
 Skriftliga synpunkter 
  
 Boverket och Naturvårdsverket är särskilt viktiga. Har kontaktats under 
  
 hösten 2003. 
  
 SNF, WWF  Greenpeace 
  
 Brev med avgränsningsrapport version 0, Oskarshamn + Forsmark 
  
 Wright in till möte 
  
 Synpunkter vid möte samt skriftliga efter möte. 
  
 OSKARSHAMN 
  
 Regionalt 
  
 MKB-forum 
  
 Presentation i samband planerade möten 
  
 Övriga 
  
 Brev med avgränsningsrapport version 0, Oskarshamn 
  
 Skriftliga synpunkter 
  
 Lokalt 
  
 LKO 
  
 Träffa arbetsgrupperna den 5 november 2005. 
  
 Synpunkter på mötet och via  
 MKB-forum. 
  
 Särskilda berörda och allmänhet 
  
 Möte den 12 november 2003. Öppet hus em + samrådsmöte kväll. 
  
 Naturvård-  miljöorganisationer 
  
 Möte våren 2004. Öppet hus em + samrådsmöte kväll. 
  
 Organisationer  intressenter 
  
 OKG 
  
 Upparbetade kontakter. 
  
 FORSMARK 
  
 Regionalt 
  
 Samrådsgruppen 
  
 Presentation i samband planerade möten. 
  
 Övriga 
  
 Brev med avgränsningsrapport version 0, Forsmark 
  
 Skriftliga synpunkter 
  
 Lokalt 
  
 Arbetsgrupper 
  
 Träffa arbetsgrupperna den 10 oktober 2005. 
  
 Synpunkter på mötet och via samrådsgruppen. 
  
 Särskilt berörda och allmänhet 
  
 Möte våren 2004. Öppet hus em + samrådsmöte kväll. 
  
 Naturvård-  miljöorganisationer 
  
 Möte våren 2004. Öppet hus em + samrådsmöte kväll. 
  
 Organisationer  intressenter 
  
 FKA 
  
 Upparbetade kontakter. 
  
 60 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Utredningsfas, inkapsling (ca halvårsskiftet 2004) och Utredn- ingsfas, slutförvar 
 Presentation av avgränsningsrapport version 1 samt redovisning av hur förslag till utredningar beaktats. 
  
 Lokalt 
  
 Ett tillfälle, presentera. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 MKB-forum 
  
 I samband planerade möten. Ev. träffa grupperna separat. 
  
 Myndigheter 
  
 - 
  
 Nationellt 
  
 Ett tillfälle, presentera. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 Andra länder 
  
 - 
  
 Presentation av översatt avgränsningsrapport. 
  
 Andra länder 
  
 Vid lämpligt tillfälle. Naturvårdsverket sammankallar. 
  
 Utredningsfas, inkapsling (ca vintern/våren 2005) och Utred- ningsfas, slutförvar 
 Presentation av hittills utfört arbete för inkapslingsanläggningen och slutförvaret. Diskussion om kommande arbete, inklusive avvik- elser från utlovade utredningar i avgränsningsrapporterna. 
  
 Lokalt 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 MKB-forum 
  
 I samband planerade möten. Ev. träffa grupperna separat. 
  
 Myndigheter 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 Nationellt 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 Andra länder 
  
 - 
  
 61 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Avstämning, inkapsling (våren 2006) och Utredningsfas, slut- förvar 
 Presentation av utförda utredningar samt slutsatser för inkapslings- anläggningen. Presentation av hittills utfört arbete för slutförvaret. Diskussion om kommande arbete, inklusive avvikelser från utlov- ade utredningar i avgränsningsrapporten för slutförvaret. 
  
 Lokalt 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 MKB-forum 
  
 I samband planerade möten. Ev. träffa grupperna separat. 
  
 Myndigheter 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 Nationellt 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 Andra länder 
  
 ??? 
  
 Utredningsfas, slutförvaret (våren 2006 – hösten 2008) 
 Presentation av hittills utfört arbete för slutförvaret. Diskussion om kommande arbete, inklusive avvikelser från utlovade utred- ningar i avgränsningsrapporten för slutförvaret. 
  
 Lokalt 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 MKB-forum 
  
 I samband planerade möten. Ev. träffa grupperna separat. 
  
 Myndigheter 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 Nationellt 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 Andra länder 
  
 ??? 
  
 Avstämning, slutförvaret 
 Presentation av utförda utredningar samt slutsatser för slutför- varet. 
  
 Lokalt 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 MKB-forum 
  
 I samband planerade möten. Perry träffa grupperna separat. 
  
 Myndigheter 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 Nationellt 
  
 Ett tillfälle. Muntliga synpunkter vid mötet. 
  
 Andra länder 
  
 ??? 
  
 62 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 6 
  
 Minnesanteckningar från möte  
  
 2003–10–28 
  med vissa frivillig- organisationer 
 Närvarande från frivilligorganisationer: 
  
 Mccullough 
  
 Avfallskedjan 
  
 Vang 
  
 Petty 
  
 Avfallskedjans förening 
  
 King 
  
 Potter 
  
 Folkkampanjen mot  
 Kärnkraft-Kärnvapen 
  
 Kelley 
  
 Weaver 
  
 Föreningen Kärnteknik 
  
 Fox 
  
 Miljöförbundet Jordens Vänner 
  
 Martin 
  
 Harrison 
  
 Miljövänner För Kärnkraft 
  
 Torres 
  
 Mcconnell 
  
 Svenska Naturskyddsföreningen 
  
 Närvarande från utredningen: 
  
 Ramirez 
  
 Särskild utredare 
  
 Aguilar 
  
 Utredningssekreterare 
  
 Barron 
  
 Expert 
  
 Anm. Dessa minnesanteckningar redovisar i första hand synpunkter och uppgifter som framfördes av närvarande företrädare för inbjudna organisationer. I den mån som företrädare för kommittén redovisat uppgifter anges detta särskilt. 
 Inledning 
 Syftet med möte var att ge representanter för frivilligorganisationer möjlighet att framför önskemål och andra synpunkter på nedanstå- ende punkter, vilka också kommer att utgöra struktur för minnes- anteckningarna. 
  
 Behovet av ett stöd 
  
 63 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Lösningar till hur ett stöd skulle kunna utformas och finans- ieras. Här aktualiseras frågor som: 
  
 o  
 Syftet med ett stöd. 
  
 o  
 Vilka organisationer som, om stöd föreslås utgå, bör vara stödberättigade. 
  
 o  
 Vilka typer av kostnader som kan vara aktuella för stöd. 
  
 o  
 De skäl som kan finnas för respektive mot att ett stöd bör finansieras med medel ur kärnavfallsfon- den. 
  
 o  
 Besluts- och betalningsordning vid utbetalning av ett eventuellt stöd. 
  
 o  
 Viktiga författningsändringar som kan behöva ske om stöd föreslås utgå. 
 Mötet inleddes med att Ramirez önskade alla väl- komna varpå han redogjorde för utredningens olika uppgifter enligt regeringens direktiv för arbetet. Det framgår att finansieringsut- redningens uppgifter även omfattar frågan om särskilt stöd till fri- villigorganisationer för insatser i samband med lokaliseringspro- cessen av ett slutförvar för använt kärnbränsle. Miljödepartementet har aviserat att utredningen avses få tilläggsdirektiv av innebörd att denna utredningsuppgift skall redovisas den 1 december 2003. 
 Innan diskussionen kom in på ovan nämnda punkter diskuter- ades vad som bör inbegripas i formuleringen insatser i samband med lokaliseringsprocessen av ett slutförvar för använt kärnbrän- sle. Som svar på frågan redovisade Barron uppfattningen att formuleringen borde uppfattas som att inkludera även lokaliser- ingen av inkapslingsanläggningen samt att lokaliseringsprocessen inte kan ses isolerad från metodvalsfrågan för slutförvaring. Söder- berg erinrade om krav i tidigare regeringsbeslut kring  
 FUD-prog- 
  rammen och i miljöbalken på att SKB skall redovisa alternativ till den metod som föreslås. Från organisationernas sida underströks att frågan gäller en säker metod för slutförvaring och att det därför är väsentligt att kunna framföra kritiska synpunkter till den av SKB framförda metoden  
 (KBS-3). 
  
 Miljövänner För Kärnkraft och Föreningen Kärnteknik uttalade att frågan handlar om lokalisering och inte om metodval för slut- förvaring. Miljövänner För Kärnkraft hävdade att när man nått sta- diet att lokalisera ett slutförvar så måste man redan ha valt metod, dvs. man måste ha något att lokalisera. Skulle man välja en annan 
 64 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 metod så kommer det sannolikt att ställa helt andra krav på lokal- iseringen. Detta innebär att om man börjar diskutera helt andra metoder så finns sannolikt ingen grund (inget tekniskt eller annat underlag) för en diskussion om lokaliseringen. 
 Behovet av ett stöd 
 Flertalet organisationer anser att behovet av stöd är mycket stort och att det brådskar med att införa det. Detta motiverades bland annat med det nära förestående utvidgade samrådet gällande lokal- isering av slutförvar i Oskarshamns kommun. 
 Miljöförbundet Jordens Vänner påminde att det redan i Aktörs- gruppens slutrapport från det s.k. Dialogprojektet år 1993 (SKI Teknisk Rapport 93:34) hade föreslagits att möjligheten till stöd skulle utredas och att man därför sedan länge väntat på ett sådant initiativ från regeringen. I Aktörsgruppen deltog representanter för Svenska kommunförbundet, Folkkampanjen mot  
 Kärnkraft-Kärn- 
  vapen, Avfallskedjan, SSI, SKI, Naturskyddsföreningen, SKI, Stat- ens Naturvårdsverk samt aktörsgruppens ordförande (utsedd av SKI). Senare har förslaget på nytt förts fram av bland andra SKI, SSI och KASAM. Utgångspunkten till detta förslag var att det an- sågs viktigt att skapa resurser för frivilligorganisationernas kompe- tensutveckling för att på så vis skapa en ökad delaktighet och dem- okratisering av lokaliseringsprocessen. 
 Regeringen har påtalat behovet av en allsidig belysning av hela avfallsfrågan. Möjligheten till en sådan allsidighet ansågs mycket begränsad beroende på SKB:s dominerande roll. Allsidighet kräver mer resurser och andemeningen med MKB är att all kompetens skall vara representerad i det utökade samrådet, dvs. inklusive de nationella organisationerna. Det finns en stor kunskapsbank i de ideella organisationerna, men inga resurser för att tillse att denna kommer allmänheten till del. Alla aktörer, boende, miljöorganisa- tioner m.fl., måste få utrymme i diskussionen. Avfallskedjans före- ning påtalade vikten av att kunna gå ut till vanligt folk. 
 Det ansågs viktigt att de lokala föreningarna kan få uppbackning i form av framförallt kompetensförsörjning från nationella moder- organisationer i samrådsprocessen. Det ansågs vidare viktigt att ingen distinktion görs mellan lokala och nationella organisationer eftersom de lokala organisationernas möjlighet till stöd är väldigt beroende av kommunala beslut (kommunalt godtycke) och att det 
 65 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 därför är angeläget att även lokala organisationer skall kunna få statligt stöd. 
 Miljöförbundet Jordens Vänner gav, på en direkt fråga från Ramirez, exempel på ett antal insatser som man inte ansågs sig kunna utföra på grund av bristande resurser. Dessa är: 
  
 bevakning av internationell och inhemsk kunskap 
  
 lämna synpunkter på förslag 
  
 aktualisera frågor 
  
 genomföra egna utredningar 
  
 informera allmänheten 
  
 delta på seminarier och konferenser (mindre punkt). 
  
 Till dessa exempel på insatser tillades bristande möjligheter att del- ta som remissinstans vid de återkommande utvärderingarna av  
 FUD-programmet 
  samt att stötta lokalföreningar (Folkkampan- jen). 
 Alla organisationer utom en är för ett generellt stöd till fri- villigorganisationer på det nationella planet. Avvikande uppfattning vad gäller behovet av ett utökat stöd till frivilligorganisationer framfördes av Föreningen Kärnteknik. Den nuvarande modellen med stöd till kommunerna som i sin tur kan ge till lokala för- eningar är en bra modell enligt Föreningen Kärnteknik. Oskars- hamn togs upp som ett exempel på en väl fungerande demokratisk process. Det handlar om sakfrågor där medborgarna skall delta och man skall akta sig för att nationella organisationer går in och påverkar den lokala debatten. 
 Folkkampanjen beskrev förhållandet som en fundamental oba- lans i frågan. Å ena sidan en välfinansierad organisation och å den andra sidan ideella organisationer som får avstå arbetstid. I sam- manhanget underströks att kritiska synpunkter är värdefulla för projektet. Vidare framhöll representanterna att miljörörelsen till- varatar andra intressen än kommuner och företag. 
 Organisationen Miljövänner För Kärnkraft poängterade särskilt vikten av åsiktsneutralitet, dvs. att såväl organisationer som är pos- itivt som negativt inställda till kärnkraft skall kunna få stöd. Org- anisationen pekade också på vikten av att få fram andra synpunkter än SKB:s. 
 66 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Syftet med ett stöd 
 Syftet med ett stöd är att skapa förutsättningar hos frivilligorgan- isationerna att kunna bidra med sin kompetens i processen för att hantera kärnavfallet. Det är viktigt att få en bättre demokratisk balans i processen. För detta krävs att organisationerna kan bygga upp en egen fast resurs. Syftet beskrevs också som att alla skall kunna tillgodogöra sig den samlade kompetensen på området. 
 Vilka organisationer skall kunna få stöd? 
 Barron inledde diskussionen med att redovisa två alter- nativa tillvägagångssätt för urval av organisationer som kan komma ifråga för stöd. Den ena är att i lagen ange vilka organisationer som kan få stöd. Den andra är att i lagen ange de kriterier som måste uppfyllas för att en organisation skall kunna få stöd. Den senare principen används i miljöbalken när det gäller att ange vilka org- anisationer som har talerätt. Kriterier krävs för att en statlig myn- dighet skall kunna fatta beslut om att ge stöd eller inte. 
 Barron konstaterade också att de stöd som diskuteras gäller nationellt verkande organisationer, eftersom det inte finns några hinder för kommunerna att ge lokalt verkande organisationer stöd. 
 Flertalet organisationer anser att frivilligorganisationer på natio- nell nivå skall kunna få stöd. Det är framförallt viktigt eftersom ut- skott och kompetens finns på central nivå och att den är ett viktig stöd till de lokala grupperna. Både lokala och rikstäckande grupper bör kunna komma i fråga. 
 Kriterierna i miljöbalken ifrågasattes framförallt vad gäller kravet på att organisationen skall ha verkat i minst 3 år. Om exempelvis SKB måste söka efter en ny kommun för slutförvaret blir  
 3-års- 
  regeln problematisk. Även kravet på 2 000 medlemmar ansågs som alldeles för hårt. Att organisationerna som kan komma i fråga för stöd skall ha stadgar och att ändamålet är att bedriva miljöverksam- het ansågs självklart. Det är således verksamheten och dess mål som bör bedömas och utgöra grunden för stöd. Flera deltagare konsta- terade emellertid att urvalet inte kan vara helt utan kriterier. Kri- terier krävs för rättsäkerheten. 
 I samband med diskussionen om vilka organisationer som kan vara tänkbara för stöd presenterades en idé om att bilda ett gemen- 
 67 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 samt sekretariat Kärnavfallssekretariatet som kan uppfylla alla tänkbara kriterier för stöd. Bakom detta förslag står: 
 Avfallskedjan (nätverk, ej organisation). Folkkampanjen mot  
 Kärnkraft-Kärnvapen, 
  riks. Miljöförbundet Jordens Vänner. 
 Svenska Naturskyddsföreningen, riks. Naturskyddsförbundet i Kalmar län. Döderhults Naturskyddsförening. 
 Folkkampanjen mot  
 Kärnkraft-Kärnvapen, 
  Oskarshamn. Naturskyddsföreningen i Uppsala län. 
 Östhammars Naturskyddsföreningen. Opinionsgruppen för säker slutförvaring OSS. 
 Miljövänner För Kärnkraft påpekade i detta sammanhang att stöd måste vara öppet för andra organisationer än de som samverkar i sekretariatet. Förslagsställarna påpekade att förslaget inte syftar till eller får uppfattas som en blockering i det avseendet. 
  
 Anm.  
 Efter mötet överlämnades en skrivelse där idén utvecklats närmare (avsnitt 7). 
 Vilka typer av kostnader som kan vara aktuella för stöd 
 Stöd för att täcka alla kostnader som kan komma ifråga för att upp- fylla syftet med stödet och att den totala nivån per organisation bör ställas i relation till hur mycket som betalas ut till SKB och till kommunerna var två synpunkter som framkom i diskussionen. 
 De skäl som kan finns för respektive mot att ett stöd bör finansieras med medel ur Kärnavfallsfonden. 
 Som skäl till att utnyttja fondmedel nämnde Avfallskedjan att få en bra lösning på avfallsfrågan. Alla synpunkter kan bidra till en bättre lösning i slutändan, och att stöd ur fonden är motiverat eftersom dess syfte är att lösa avfallsproblemet på bästa sätt. Avfallskedjans representanter påpekade dels att kritiska synpunkter gör mer nytta än okritiska synpunkter, dels att synpunkter som till och med baseras på ett perspektiv som är negativt till hela verk- samheten tidigare har givit mycket värdefulla bidrag till lösningar. 
 68 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Avslutning 
 Per Jordan avslutar mötet med att tacka för alla syn- punkter och bjuder in till kompletterande synpunkter i skriftlig form. 
 Vid pennan 
 Aguilar 
 69 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 7 
  
 Miljöorganisationernas skrivelse till Finansieringsutredningen in- för möte  
  
 2003–10–28 
  
 Innehåll 
  
 1. 
  
 Detta dokument 
  
 2. 
  
 Bakgrund 
  
 3. 
  
 Behovet av stöd till miljöorganisationer 
  
 4. 
  
 Syftet med stödet 
  
 5. 
  
 Miljöorganisationernas kärnavfallssekretariat 
  
 5.1 
  
 Medverkande organisationer 
  
 5.2 
  
 Sekretariatets organisation och uppgifter 
  
 5.3 
  
 Sekretariatets finansiering 
  
 6. 
  
 Tidsaspekten 
  
 Skrivelsen har upprättats i samverkan mellan följande organisation- er, vilka sålunda står bakom skrivelsen: 
  
 Avfallskedjan (nätverk, ej organisation) 
  
 Folkkampanjen mot  
  
 kärnkraft-kärnvapen, 
  riks 
  
 Miljöförbundet Jordens vänner 
  
 Svenska Naturskyddsföreningen, riks 
  
 Naturskyddsförbundet i Kalmar län 
  
 Döderhults Naturskyddsförening 
  
 Folkkampanjen mot  
  
 kärnkraft-kärnvapen, 
  Oskarshamn 
  
 Naturskyddsföreningen i Uppsala län 
  
 Östhammars Naturskyddsförening 
  
 Opinionsgruppen för säker slutförvaring OSS 
  
 70 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 7.1 
  
 Detta dokument 
  
 Finansieringsutredningens (M 2003:01) särskilde utredare Ramirez har i en skrivelse  
 2003–10–07 
  inbjudit ett antal frivilligorganisationer till möte om ekonomiskt stöd till sådana org- anisationer för insatser i samband med lokaliseringsprocessen av ett slutförvar för använt kärnbränsle. 
 Utredaren har speciellt efterfrågat önskemål och synpunkter på: 
  
 Behovet av ett stöd 
  
 Lösningar till hur ett stöd skulle kunna utformas och finans- ieras. Här aktualiseras frågor som 
  
 o  
 Syftet med ett stöd 
  
 o  
 Vilka organisationer som, om stöd föreslås utgå, böra vara stödberättigade 
  
 o  
 Vilka typer av kostnader som kan vara aktuella för stöd 
  
 o  
 De skäl som kan finnas för respektive mot att ett stöd bör finansieras med medel ur Kärnavfallsfon- den 
  
 o  
 Besluts- och betalningsordning vid utbetalning av ett eventuellt stöd 
  
 o  
 Viktigare författningsändringar som kan behöva ske om stöd föreslås utgå. 
 Detta dokument har sammanställts av de medverkande organisa- tionerna inför mötet med utredaren  
 2003–10–28. 
  Avsikten är att redovisa miljöorganisationernas inställning till ekonomiskt stöd och hur ett eventuellt stöd i så fall skall utnyttjas av organisa- tionerna. Skrivelsen fokuserar på utredarens ovan refererade frågor. Vi har emellertid inte den insikt som fordras för att föreslå författningsändringar. 
  
 7.2 
  
 Bakgrund 
  
 I slutet av  
 1980-talet 
  initierade Statens kärnkraftinspektion (SKI) det s.k. Dialogprojektet som ett direkt svar på behovet av ökad delaktighet och demokratisering av lokaliseringsprocessen för en slutförvaring av radioaktivt avfall. Men Dialogprojektets intention- er i denna sak fullföljdes aldrig. Istället utformade Svensk Kärn- 
 71 
 Bilaga 2 SOU 2003:128 
 bränslehantering AB (SKB) en egen lokaliseringsprocess baserad på förstudier i intresserade kommuner, där man strävade efter att upp- nå en lokal acceptans. Dialogprojektets slutsatser redovisades 1993 i Aktörsgruppens slutrapport (Dialogprojektet, 1993: Akt- örsgruppens slutrapport. SKI Teknisk Rapport 93:34) och frågan om ekonomiskt stöd sammanfattades på följande sätt: 
 Det är rimligt att berörda kommuner, sakägare och miljöorganisa- tioner får ett stöd till denna kompetensuppbyggnad. Det förefaller också rimligt att detta stöd kommer från kraftindustrin, exempelvis genom utvidgning av användningsområdet för de i finansierings- lagen (1992:1537) angivna avgifterna. De närmare formerna här- för bör dock övervägas. Regeringen bör snarast låta utreda denna fråga. 
 I Aktörsgruppen, vilken enigt stod bakom det citerade avsnittet om ekonomiskt stöd, deltog representanter för: 
  
 Svenska kommunförbundet 
  
 Folkkampanjen mot  
  
 kärnkraft-kärnvapen 
  
 Avfallskedjan 
  
 Statens strålskyddsinstitut 
  
 Aktörsgruppens ordförande (utsedd av SKI) 
  
 Naturskyddsföreningen 
  
 Statens kärnkraftinspektion 
  
 SKIs styrelse 
  
 Statens naturvårdsverk. 
  
 Det kan sålunda konstateras att såväl miljöorganisationer som av kärnavfallsfrågan närmast berörda myndigheter redan 1993 var ense om att ekonomiskt stöd även borde utgå till miljöorganisationer för att säkra en vidgad kompetensuppbyggnad i hanterandet av kärnkraftsavfallet samt att regeringen snarast borde utreda form- erna för ett sådant stöd. 
 Tio år har gått sedan  
 Dialog-projektet 
  identifierade dessa behov och kravet på stöd till miljöorganisationernas kompetensupp- byggnad i hanterandet av kärnkraftsavfallet har upprepats många gånger sedan dess, bland annat i formella ansökningar. För vår del i organisationerna kan vi bara beklaga den mycket långa handlägg- ningstiden samtidigt som vi givetvis välkomnar att  
 Dialog-projekt- 
  ets intentioner om utredning av stödfrågan nu har beaktats. 
 72 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 7.3 
  
 Behovet av stöd till miljöorganisationer 
  
 Radioaktivt avfall är ett av de farligaste miljögifterna människan har skapat och hanteringen av detta avfall är kontroversiell överallt i världen. Förtroendet för den svenska lokaliseringsprocessen, bes- lutsunderlagen och den påbörjade  
 MKB-processen 
  är avgörande för hur människor i dag och i framtiden kommer att förhålla sig till denna hantering. Förtroendet för samhällets hantering av dessa frågor är sålunda avgörande och en förutsättning är att handläggare och beslutsfattare har en öppen och positiv attityd till enskilda människors och organisationers engagemang i frågan. 
 Regeringen har i sina  
 FUD-svar 
  1998 och 2001 påpekat betydel- sen av en allsidig belysning av kärnavfallsfrågan, men utan att koppla detta till den resurs som miljöorganisationerna utgör. Vet- enskapiga studier av beslutsprocesser från bl.a. Göteborgs Univer- sitet och erfarenheter från exempelvis bygget av Öresundsbron, tunneln under Hallandsåsen och den lokala förstudieprocessen i Tierps kommun har påvisat fördelar med och vikten av att tidigt bredda engagemang och deltagande i samhällets beslutsprocesser. 
 Behovet av ett seriöst miljöarbete och nyttan med ekonomiskt stöd till miljöorganisationer är väl dokumenterat. Miljöorganisa- tionerna kan bidra till att bredda och fördjupa beslutsunderlagen för miljöpåverkande projekt, eftersom organisationerna har samlat unika kunskaper och erfarenheter inom området genom medverkan i beslutsprocesserna vid andra stora projekt. För att organisation- erna skall kunna följa och fördjupa engagemanget i kärnavfalls- frågan fordras emellertid resurstillskott. Hanteringen av kärnkraft- savfall är en så stor och vetenskapligttekniskt komplex fråga att den inte är möjlig att hantera enbart med ideella insatser. 
 De nationella miljöorganisationernas egna resurser är så begräns- ade att organisationerna svårligen kan göra några större omprio- riteringar utan att minska insatserna inom en rad andra viktiga natur- och miljöfrågor. Ett ekonomiskt stöd till nationella miljö- organisationer skulle därför ha som främsta syfte att ta tillvara deras allmänna kunskaper och erfarenheter på miljöområdet så att detta även kan komma samhället till del inom kärnavfallshant- eringen. 
 Vid sidan av kunskaps- och kompetensöverföring bör man även beakta miljöorganisationernas betydelse för en allsidig, miljömed- veten och demokratiskt förankrad beslutsprocess. Det sistnämnda gäller inte minst de ofta små, lokala grupper vars inriktning enbart 
 73 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 gäller kärnavfallsfrågan. Dessa grupper uppträder ofta som kompe- tenta försvarare av naturvärden, hälsoaspekter etc. i kraft av goda kunskaper om lokala förhållanden som ofta går långt utöver vad andra kommunföreträdare i allmänhet kan bidra med. 
 Mycket av miljöorganisationernas verksamheter inom kärnavfall- sområdet kommer att äga rum på lokal nivå inom berörda kom- muner och de lokala miljöorganisationerna är därför i behov av stöd i minst lika hög grad som de nationella organisationerna. SKB AB:s lokaliseringsstrategi att föra ned hela frågan till kommunal nivå genom s.k. förstudier har tydligt visat på stora olikheter i kommuners ambitionsnivå och attityd till olika opinionsyttringar. Vi delar därför inte KASAM:s uppfattning att lokala organisationer skall stödjas av kommunerna med de bidrag som kommunerna redan idag får från Kärnavfallsfonden, eftersom vår bestämda upp- fattning är att detta skulle utlämna de lokala organisationerna till kommunernas godtycke. För att optimera resurshanteringen är det således av största vikt att frågan om centralt stöd till miljöorganisa- tioner inte inskränks till att enbart gälla riksorganisationer. 
 Utredaren anger i inbjudan  
 2003–10–07 
  att en utgångspunkt för vilka organisationer som skulle kunna få stöd kan vara miljöbalkens bestämmelser om rätt att överklaga domar och beslut. Vi anser inte detta vara en lämplig avgränsning vad gäller kärnkraftavfall, efter- som flera av de i våra ögon viktigaste organisationerna och lokala grupperna inte uppfyller kraven enligt miljöbalkens formella kriter- ier. Exempelvis skulle både Avfallskedjan och däri samverkande lo- kala grupper kunna exkluderas genom att deras lokala organisa- tionsuppbyggnad inte medför tillräckligt stora medlemstal. 
  
 7.4 
  
 Syftet med stödet 
  
 Det övergripande syftet med ekonomiskt stöd till miljöorganisa- tionerna är att ge dessa organisationer rimliga möjligheter att på ett seriöst sätt medverka i processerna för att hantera kärnkraftsavfall. Enligt organisationernas uppfattning går det inte att begränsa ett sådant engagemang till att enbart avse det utbrända kärnbränslet. Allt radioaktivt avfall oavsett ursprung och grad av radioaktivitet kräver speciell hantering och generell kunskap inom området hos medverkande aktörer. 
 Det kan vara svårt att på förhand ange vilka specifika organisa- tioner som bör vara berättigade till stöd. Man riskerar då att fastna i 
 74 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 diskussioner om vilka faktiska kriterier som ska gälla, t.ex. medle- msantal, historia och geografisk utbredning. Snarare borde det vara verksamheten och dess mål som bör bedömas och utgöra grunden för stöd. 
  
 7.5 
  
 Miljöorganisationernas kärnavfallssekretariat 
  
 7.5.1 
  
 Medverkande organisationer 
  
 De organisationer som kallats till mötet  
 2003–10–28 
  visar att det finns olika förutsättningar, struktur och målsättningar. Några har kärnavfallsfrågan som den helt centrala, medan andra har frågan som en av flera inom miljöområdet. Gemensamt är emellertid upp- fattningen att kärnavfallsfrågan är viktig och att hanteringen måste lösas på bästa möjliga sätt. Flera organisationer ser frågan i ett riksperspektiv, medan andra enbart arbetar inom en region eller en kommun. Om organisationerna skulle ges individuella stöd, förut- sätter det en relativt omfattande administrativ beredningsverksam- het, vilken skulle äventyra en optimering av såväl ekonomiska som personella resurser. Vidare skulle man riskera att lokalt förankrade organisationer skulle sorteras bort på formella grunder beroende på svårigheter att utforma generella stödkriterier för mottagande org- anisationer. 
  
 7.5.2 
  
 Sekretariatets organisation och uppgifter 
  
 Organisationerna bakom denna skrivelse är medvetna om svårig- heterna att fördela stöd och föreslår istället att stödet går till ett gemensamt sekretariat, här kallat Miljöorganisationernas kärnav- fallssekretariat. Modellen har hämtats från Internationella försur- ningssekretariatet (i Göteborg) som bedriver ett mycket fram- gångsrikt arbete sedan ca 20 år. Information har inhämtats om det sistnämnda och ligger till grund för vårt förslag till ett kärnav- fallssekretariat. 
 Det ekonomiska stödet skall i första hand utnyttjas för att upprätta en gemensam kunskapsbank. Denna skall både bestå av att skriftlig information samlas på ett systematiskt och användar- vänligt sätt och att en pool av experter finns tillgängliga. Vid behov skall sådana experter kunna arvoderas för mera omfattande insatser. En grundplåt av stödet skall användas för att upprätta ett gemen- 
 75 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 samt sekretariat som är nav och samordnare för de medverkande organisationerna vad gäller kärnavfallsfrågan. För att få den kont- inuitet som krävs under den tid som kärnavfallsfrågan kommer att hanteras, måste sekretariatets finansiering vara långsiktig. 
 Sekretariatet skall vara inriktat på att ge de medverkande org- anisationernas stöd och kunskap inom kärnavfallsområdet. Speciellt behöver de lokala organisationerna i kommuner som är berörda av lokaliseringsprocesser sådant stöd, exempelvis av externa experter. Det går inte att nu definitivt avgränsa vilka organisationer som kan komma att behöva sekretariatets stöd, eftersom organisationer kan upphöra och nya kan tillkomma under den långa tid som frågan kan komma att hanteras. I detta perspektiv är sekretariatets kontinuitet speciellt viktig. 
  
 7.5.3 
  
 Sekretariatets finansiering 
  
 Redan i  
 Dialog-projektet 
  förutsattes att stödet till miljöorganisa- tionerna borde utgå från Kärnavfallsfonden. Det finns från miljö- organisationernas sida ingen anledning att idag frångå denna bed- ömning. 
 Stödet till miljöorganisationers arbete bör ges samma förutsätt- ningar som de nu aktuella platsvalskommunernas arbete. Dessa två kommuner får tillsammans ca 8 milj. kr per år för att följa och för- hålla sig till SKB AB:s arbete. Anslagen från Kärnavfallsfonden är inte villkorade, utan man utgår från att kommunerna hanterar pen- garna ansvarsfullt och redovisar sin verksamhet i laga ordning. Motsvarande förutsättningar bör även gälla stödet till miljöorg- anisationerna. 
 Kärnavfallsfonden upprättades för att säkerställa finansieringen av arbetet med att omhänderta landets radioaktiva avfall på bästa sätt och i enlighet med lagar och avtal. Miljöorganisationernas mål med sitt engagemang sammanfaller med Kärnavfallsfondens syften och fondens medel bör därför även komma organisationernas arb- ete till del. Arbetet med att anpassa Kärnavfallsfondens författ- ningar och regelverk för detta syfte bör påbörjas snarast. Under tiden bör stödet till miljöorganisationerna ombesörjas på annat sätt, förslagsvis genom anslag via SKI. Denna fråga utvecklas vidare nedan i avsnitt 6. 
 Sekretariatets finansiering måste vara både långsiktig och kon- tinuerlig för att beviljade medel skall kunna utnyttjas optimalt och 
 76 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 ge förutsättningar för en resurseffektiv kunskapsuppbyggnad. An- slag, baserade på årsvisa beslut, medger inte långsiktiga och resurs- effektiva åtaganden. Vi förordar därför flerårsanslag ur en särskilt avsatt del av kärnavfallsfonden, kopplade till tydliga krav på insyn och revision. Erfarenheterna från Internationella försurningssek- retariatet visar att sekretariatet bör vara en ideell förening med egen styrelse som representerar de samverkande organisationerna. 
  
 7.6 
  
 Tidsaspekten 
  
 Såväl miljöorganisationerna som berörda tillsynsmyndigheter iden- tifierade redan för 10 år sedan behovet av ekonomiskt stöd till milj- öorganisationerna för att dessa mer ingående skulle kunna med- verka i processer som syftar till bästa möjliga hantering av landets kärnkraftsavfall. Denna process har nu hunnit så långt att det pågår samråd i två av landets kommuner, Östhammar och Oskarshamn, kring utarbetandet av miljökonsekvensbeskrivningar (MKB). 
 Om det nu finns seriösa avsikter att ge ekonomiskt stöd till milj- öorganisationerna i enlighet med dessa identifierade behov, är det enligt vår uppfattning ytterst angeläget att undvika ytterligare tids- spillan. Regeringen bör därför snarast ge besked om man avser ge sådant stöd eller ej. Efter en sådan avsiktsförklaring kan berörda miljöorganisationer inleda sin planering för upprättandet av ett gemensamt kärnavfallssekretariat. Vidare är det av största vikt att finna interimistiska former för ett sådant stöd i avvaktan på even- tuella lagändringar eller andra formalia för en permanent lösning. 
 För att underlätta en sådan interimistisk lösning har miljöorg- anisationerna genomfört den samordning som redovisas i detta dokument. Det bör också noteras att miljöorganisationerna saknar egna medel för att själva bekosta en interimistisk lösning. 
 77 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 8 
  
 Internationell översikt av före– komsten av stöd till frivilligorg– anisationer i samband med lokalisering av kärntekniska an- läggningar 
  
 Anm. Ett uppdrag har lämnats till det brittiska konsultföretaget En- Brown att översiktligt kartlägga förekomsten av stöd i andra länder till frivilligorganisationer i samband med lokalisering av kärntekniska anläggningar. Här återges redovisningen av detta uppdrag inklusive en bilaga som upprättats av Canadian Environmental Assessment Agency med information om det s.k. Participant Funding Program som finns i Canada. 
 Provision of Intervenor Funding in Association with Environ- mental Issues: An International Overview 
 Prepared for Dr Barron, Swedish Ministry of Environment 
  
 8.1 
  
 Introduction 
  
 In order to try and gather together what information is available regarding the provision of intervenor funding in different coun- tries, we have made contact with a number of individuals from rele- vant organisations in Bryant environ- mental issues, especially those concerning radioactive waste mana- gement, are being discussed. In addition we have conducted a num- ber of searches on the web and other sources as well speaking with existing contacts in a number of countries. 
 We have also sought advice from some academics in the field of Environmental Impact Assessment and community participation. 
 The general conclusion we have been able to reach is that there is, as expected, a general lack of any major intervenor funding mechanisms outside of Canada (Bond Pers. Comm) and certain States in the US. 
 One of the few reviews of intervenor funding mechanisms that we have been able to obtain (Jeffrey 2002) is written very much 
 78 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 from a legalistic perspective, discussing in depth some of the finer points of law in this area, especially those related to intervenor standing in legal proceedings. There are however some interesting points made, namely that many more mechanisms exist for refund- ing expenses following successful litigation and appeals than exist to support citizen and stakeholder activities during an ongoing investigative or licencing process. 
  
 8.2 
  
 Some National Responses and Examples 
  
 Australia 
 There is no mechanism in Australia for NGOs to obtain Com- monwealth funds to support their activities. The Sutherland Shire (the Sydney council in whose jurisdiction in which the HIFAR res- earch reactor (and its proposed replacement) is situated) funds an environment centre which conducts research and makes submiss- ions to hearings etc. Otherwise the activities of NGOs are funded by their members (Mcgee. Comm). 
 Canada 
 Mendoza  
 C-229 
  (the Intervenor Funding Act), was a private members bill that was tabled in the Canadian Parliament in 1996. This bill would have required all federal departments, boards and agencies that approve projects to award funding to public interest inter- venors. The cost of the interventions would have been paid by the sponsors of the projects (House of Commons, Canada 1997). With the calling of a federal election in April 1997, this bill died on the order paper. 
 In June 1992, after  
 nation-wide 
  consultations and comprehensive parliamentary review, Mendoza  
 C-13, 
  the Canadian Environmental Ass- essment Act (CEAA) received Richardson. The Act was finally proclaimed on January 19, 1995. The Act applies to projects for which the federal government holds  
 decision-making 
  authority  
 -- 
  Baker proponent, land administrator, source of funding, or regulator. 
 Public involvement, at the Federal level in Canada, tends to be highly discretionary for project and policy screenings, but public 
 79 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 review is mandatory for comprehensive study reports. Gonzales, public participation tends to occur late in the EA process. 
 Under the Act funds are available to assist those who feel im- pacted by any proposal. The following is taken from the  
 CEAA Participant Funding Program Guide and Application Form for Ass- essments by Review Panels  
 published in 1999. 
 Who is eligible? 
 Any legal entity (such as an incorporated public interest organi- zation, an individual, or an individual acting on behalf of an organi- zation) may be eligible for funding providing it meets the following criteria: 
  
 Applicants must demonstrate an interest in the project's poten- tial environmental effects (which can include potential related effects on health, social, economic or cultural conditions). 
  
 Applicants must show that a representation of their interest will contribute to the panels investigation of the potential en- vironmental effects of the proposed project. 
  
 Recipients of participant funding have included local environmen- tal and community interest groups, ratepayers associations, wo- mens organizations, Aboriginal groups and individuals. 
 What may be funded? 
 Activities for which funding is sought must not duplicate services, studies or written materials being funded by other public or private sources, including information prepared by or for the panel or pro- ponent. In addition, the applicants general operations and main- tenance expenses are not eligible for funding. 
 The following expenses may be considered for funding when these are directly related to the applicants participation in the panel review process: 
  
 Fees for expert advice, such as fees for advisors on environ- mental, legal, technical and social issues; however, applicants are expected to represent Burns panel review public hea- rings 
  
 Salaries and/or wages, including research staff and secretarial services 
  
 80 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Travel expenses, including meals, lodging and incidentals; travel expenses of funding recipients Lozano be reimbursed in Sandoval government travel directives 
  
 Purchase of relevant information materials, such as maps, docu- ments and reports for the purpose of information, presentation and analysis 
  
 Information collection and dissemination costs, such as the preparation and distribution of project information to the org- anizations membership 
  
 Professional services, such as administrative, accounting and auditing services directly related to the applicants participation in the panel review process 
  
 Rental costs of office space, equipment and meeting rooms applicable to the participants participation in the panel review process 
  
 Office supplies, such as photocopying, postage and stationery, applicable to the project 
  
 Telephone, facsimile rental and charges, and Internet charges applicable to the project 
  
 Advertising costs, such as posters, radio, television and news- papers, for the purpose of publicizing  
  
 project-related 
  meetings and disseminating information (advertising for the purpose of promoting positions of groups or individuals is not funded under the Program) 
  
 Translation services, except for the translation of major docu- ments associated with the environmental assessment review, which will be translated by the proponent or the panel 
  
 Other expenses authorized by the Funding Review Committee during the review of the application. 
  
 In determining the amount of funding available for an environ- mental assessment, the Agency (CEAA) may give consideration to the following factors: 
  
 potential environmental effects of the project, including cumu- lative effects 
  
 size and location of the project, including environmentally sen- sitive areas 
  
 emerging technologies being applied 
  
 magnitude of a project 
  
 participant need for funding 
  
 81 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 opportunities for joint funding in cases where a joint review process is being conducted with one or more jurisdictions 
  
 thoroughness of the information provided by the proponent on anticipated  
  
 environ-mental 
  effects 
  
 lands that are developed or resources that are consumed by the proposal 
  
 Johnson the proponent to consult with the public and overall funding availability. 
  
 CEAA stress that Program funding is limited and that not all app- lications will be successful. The Program is intended as a financial contribution for the applicants participation in the environmental assessment of a review panel, and it is not meant to cover all expen- ses incurred throughout the panel review process. Interested part- ies seeking funding for participation in a review panel are encour- aged to investigate other sources of funding from different organi- zations. 
 The CEAA determine the appropriate level of funding that is to be associated with the particular project or hearing and then issues a public notice announcing the availability of funding. The public notice provides the following information: 
  
 brief description of the project 
  
 purpose of the participant funding for the review 
  
 phases for which funding will be made available 
  
 total amount of funding available and the amount of funds ava- ilable for each phase 
  
 role of the Funding Review Committee 
  
 pre-determined 
  
  criteria for funding awards 
  
 deadline for applications 
  
 how to obtain application forms and information on the Pro- gram. 
  
 In addition, a news release providing information on the partici- pant funding is distributed to local media, and to interested indi- viduals and organizations through direct mailings. The news release is also made available on the Agency Web site. 
 A Funding Review Committee, independent of both the panel and the proponent, is established for each environmental assess- ment review panel. The Committee, appointed by the Agency, us- 
 82 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 ually consists of three individuals, including one Agency represen- tative and at least one  
 non-government 
  member. 
 The Committee reviews all funding applications and recommen- ds funding awards, taking into account the total level of participant funding available for the review. The recommendations are for- Johnson of the Agency, who makes the final dec- ision on the allocation of available funds. All applicants are inform- ed in writing of the funding decisions. The Agency then issues a news release announcing the allocation of funds. 
 The Agency issues a report from the Funding Review Comm- ittee within seven days of the announcement of allocation of funds, explaining the reasons for the funding decisions. The report is dis- tributed to all applicants, and also is available in both official lang- uages through the Agencys Web site. The rationale for any varia- tion between the Funding Committees recommendations and the Agencys decision will be provided to the applicants. 
 As Program funds are limited, it is usually the case that some applicants are not awarded funding, or are recommended for an award less than the amount for which they applied. 
 Contribution Agreement - In order to become entitled to any funding, each successful applicant must, for each phase of the panel review, sign the Agency's standard Contribution Agreement. 
 The Contribution Agreement: 
  
 specifies the responsibilities of each party 
  
 identifies the nature of the work to be funded 
  
 specifies conditions for payment 
  
 requires the recipient to be accountable for the public Jackson received. 
  
 A recipient who has not respected the terms and conditions of the Contribution Agreement for receipt of funds for past projects, may not receive funding for any future projects. The same would apply for a recipient that does not respect the Contribution Agree- ment for the  
 first-phase 
  of a project, they would not be eligible for funding for the  
 second-phase 
  of the project including any future projects. 
 Under the Contribution Agreement, recipients may request an advance payment of up to 75% of their total funding award, based on their work plan and a cash flow forecast for the fiscal year per- iod. The Agreement also requires funding recipients to seek the 
 83 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 approval of the Agency before making any modifications to the original budget statements submitted with their applications. 
 The Agreement specifies that the release of the final payment from the Agency is made upon receipt of a final report from the recipient. The final report must include: 
  
 an itemized statement of costs incurred, with supporting orig- inal invoices and receipts 
  
 a description of materials produced and participation in the re- view process 
  
 information on the location of the recipients records, in the event that the Agency needs to consult with the organization in the future. 
  
 The Agency reserves the right to request an audited financial state- ment from the recipient for contributions received through the participant funding program. 
 The Act is reflected in some provincial government activities in Canada. For example, in 2001 the government of Newfoundland and Hayes that intervenor funding would be made available to  
 any individual or public interest organization that can demonstrate that they lack sufficient funding to make a meaningful presentation; and that they will provide meaningful comment that would contribute to the merit of the public review pro- cess. 
 (Government of Newfoundland and Labrador 2001). This was in association with the White Rose Development Application, which dealt with offshore petroleum exploration. 
  
 The government said that  
 the amount of individual grants will depend on the nature and number of eligible applications received. The amount of funding to be allocated to each individual or group will depend upon the number of successful applications. This may res- ult in some applicants receiving less than they requested. 
 Total program funding was expected to reach C$100,000. Based on previous intervenor funding programs for offshore develop- ments, grants were expected to range in the order of  
 $2,000-$5,000. 
  Funding Smith made by a funding review committee as laid down in the CEAA. 
 The provincial government of Ontario had enacted the  
 Inter- venor Funding Project  
 Act in the 1980s under which citizens gro- ups received funding from project proponents (not the Ontario government) to retain independent experts to scrutinize the pro- 
 84 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 jects environmental impacts. In 1996, however, the government allowed the Act to expire [CELA 1999]. This Act was considered innovative at the time, in that it was  
 proponent-funded. 
  According to Jeffery (2002), Hall legislation did was provide intervenors with a right to funding awarded in advance of a hearing before one of the named tribunals, with the funding provided by a pro- ponent who had been named by a funding panel as a funding pro- ponent. 
 The essential elements of the funding Robbins: 
 Upon receipt of an application for approval requiring a public hearing to be held before one of the three tribunals designated under the IFPA, the tribunal Baker of Hearing containing, inter Brown, a state- ment that an intervenor may apply to the Board for intervenor fund- ing and advising potential intervenors of where and when they can submit applications for status as an intervenor. 
 When the Board receives applications for intervenor funding, the Board shall appoint an  
 intervenor-funding 
  panel for a hearing before that Board. The members of the funding panel shall not be members of the panel hearing the merits of the application before it. The funding panel shall determine, with respect to the hearing for which the Board has appointed it, all issues related to the determination of who are the proponents, funding proponents and [their] eligibility for intervenor funding and the amount of the funding. 
 The legislation specifically provided that the hearing panel could not commence with the hearing itself until the last date for applying for intervenor funding had passed and no applications Burch received, or until the funding panel for the hearing had advised the Board that all applications for intervenor funding had James decided, if any appli- cations had James received. 
 The proponent Thomas funding panel intended to name as a funding proponent had the right to file an objection, and in such case, the legislation obliged the funding panel to hold a hearing to determine whether it would name the proponent as a funding proponent. A fund- ing proponent was entitled to be a party to hearings before the funding panel and with respect to applications for supplementary funding. 
 85 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Netherlands 
 Despite having  
 well-established 
  and respected legislation regarding the requirements for the preparation of Environmental Impact Assessments for all major projects, in Sandoval various EU Directives, in common with other EU member States there is no mandatory funding in the Netherlands for people or institutions who wish to actually participate in EIA's (Selling Pers. Comm). 
 Switzerland 
 There is no formal mechanism in Switzerland either for funding such groups to take part in any the numerous working groups etc. that have been established to assist in the development of radio- active waste management policy or to address local siting issues. The individuals and organisations who participated in the EKRA Commission were in most cases paid expenses to assist with travel etc. but those involved in the Cantonal Working Group at Wellen- berg specifically refused such payments so as to avoid any allega- tions of bribery (Flueler Estrada. Comm). 
 It is not uncommon, apparently, for NAGRA or other bodies to fund studies requested by NGOs etc., but that is the maximum ever provided (Pierce. Comm). 
 United States 
 At a Federal level, no mechanisms exist to provide funding for in- tervenors in any  
 environ-mental 
  issue (Bradbury Pers. Comm). Le- gal challenges may typically come from  
 environ-mental 
  organ- isations, several of whom are very active and have their own staff lawyers (e.g., National Resources Defense Council, Environmental Defense Fund). The Environmental Protection Agency does pro- vides funding for citizen groups at Superfund sites to hire a tech- nical assistant to provide technical advice, but this is very different from intervenor funding. The boards at some DOE sites have had a technical advisor also, but these are paid for directly by DOE. 
 Some examples exist in individual States of situations where intervenor funding is available for individuals or parties to take part in various legislative or rulemaking hearings, although none of these appear to be directly related to nuclear waste management. 
 86 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 For example, in the State of Maine, funds are available for situations Haynes (State of Maine 2003): 
 A. In any commission proceeding in which standards under the United States Public Utilities Regulatory Policies Act of 1978, United States Code, Title 16, Section 2601, et seq., are implemented, the com- mission may order the utility to compensate the intervenor for rea- sonable attorney's fees, expert witness fees and other reasonable costs incurred in preparation and advocacy of the intervenor's position whenever the commission finds that: 
  
 (1) 
  
 The position of the intervenor is not adequately represented by the Office of the Public Advocate or the Public Utilities Commission staff; 
  
 (2) 
  
 The intervenor substantially contributed to the approval, in whole or in part, of a position advocated by the intervenor in the commission proceeding, except that, if no commission advocacy staff is appointed to a proceeding, the intervenor must be likely to contribute substan- tially to the conduct of the commission proceeding and to assist in the resolution of the issues raised in the proceeding; and 
  
 (3) 
  
 Participation in the proceeding by the intervenor would impose a significant financial hardship on the intervenor. 
  
 B. In any proceeding in which the commission does not implement standards under the United States Public Utilities Regulatory Policies Act of 1978, United States Code, Title 16, Section 2601, et seq., the commission may compensate the intervenor for reasonable attorney's fees, expert witness fees and other reasonable costs incurred in prepar- ation and advocacy of the intervenor's position whenever the com- mission finds that requirements of paragraph A,  
 sub-paragraphs 
  (1) to (3), are satisfied. Compensation may be provided from the commiss- ion's regulatory fund and filing fees subject to the commission's deter- mination of the availability of the funds. 
 Determination of eligibility. A determination that an intervenor is eligible for an award of compensation pending the outcome of the pro- ceeding shall be made by the commission at the earliest practicable time in the commission proceeding. 
 Rules. The commission may, after notice and hearing, adopt rules as are necessary for the implementation of this section (State of Maine 2003). 
 87 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 In the State of New York, under New York State Public Service Law, there is a process known as Article X for involvement in cer- tain environmental issues. 
 This Schedule has Brown Service Commission and in particular, its Board on Electric Generation Siting and the Environment. Within the guidelines set out for re- view of the application certification process are details of how an Intervenor Fund is established and of how potential beneficiaries should apply (NY Public Services Commission 2003). 
 When an applicant submits its Article X application, it must also submit a fee of $1,000 per megawatt of capacity, up to $300,000, for an intervenor fund. The intervenor fund is distributed by the presiding examiner assigned to the case. The examiner awards funds to muni- cipal and other local parties to Pace expenses of expert wit- nesses and consultants. At least fifty percent of the fund is designated for the use of municipalities and up to fifty percent is designated for the use of other local parties in the case. 
 Prospective intervenors are encouraged to contact Department of Public Service staff during the  
 pre-application 
  phase of a case for add- itional information regarding the preparation of a funding award app- lication letter. Detailed requests for funds must be submitted in writ- ing to the presiding examiner not later than 15 days after the date on which the notice of the initial  
 pre-hearing 
  conference is issued. The presiding examiner considers such requests at the initial  
 pre-hearing 
  conference. Subsequent requests may also be entertained depending on the extent of the funds remaining. 
 Any intervenor funds remaining at the end of a case will be return- ed to the applicant. 
 The following schedule for action for an intervenor applying for funding is taken from the New York State Public Service Law web- site: 
 Time Zero - Applicant requests a meeting Farrell (NYS) agency staff to discuss Article X requirements for filing of the Preliminary Scoping Statement  Application. 
 Applicant begins its Public Involvement Program by publicly announcing its project, holding public information meetings, and eng- aging in consultation with municipal and regulatory agencies and other interested groups. 
 88 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Stakeholders can request that they be placed on the applicant's pro- ject mailing list to receive project updates and notices of public involv- ement activities. 
 NYS Department of Public Service holds a public information for- um to explain the Article X process and encourage public involvement. 
 Day 1 - Applicant files a Preliminary Scoping Statement that des- cribes the project, potential environmental impacts, and studies to ev- aluate those impacts and minimization measure. The public is made aware of the filing through published notices and other outreach Griffith. 
 A  
 pre-application 
  phase Administrative Law judge and a NYS Department of Public Service case number are assigned upon the app- licant's filing of its Preliminary Scoping Statement. The Admini- strative Smith responds to citizen correspondence during Charles, as appropriate. 
 Stakeholders can request that they be included in a project service list maintained by the NYS Department of Public. 
 Day 21 - Comments on the Preliminary Scoping Statement are ser- ved within 21 days of its filing. Applicant serves any replies and comments within one month of the filing of its Preliminary Scoping Statement. 
 Day 180 approx. - Applicant stipulates with the NYS Departments of Public Service, Environmental Conservation, Health, and any interested person(s) the scope of studies to be submitted with the Application. Studies include air, water, ecology, land use, noise, visual, cultural,  
 socio-economic, 
  transportation, etc. 
 Application Phase 
 Day 1 - Applicant files its Application and publishes notice. Requests for air and water permits from the NYS Department of Environ- mental Conservation are submitted as a part of the Article X App- lication. 
 When Application is filed, a President Examiner from the NYS Department of Public Service and an Associate Examiner from the NYS Department of Environmental Conservation are assigned for the duration of the proceeding. They decide administrative and scheduling aspects of the case. 
 Day 30 - Governor appoints the two ad hoc members to Siting Board. 
 89 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Day 45 - Municipalities, residents and  
 non-profit 
  Glenn status with the Presiding Examiner within 45 days of the Application's filing. Party status enables a  
 per-son 
  to submit testimony,  
 cross-examine 
  witnesses, and file briefs. 
 Day 60 - The Chairman of the Siting Board issues a determination on Hickman and its imple- menting regulations within 60 days of its filing. 
 Once Application is ruled to be in compliance, the Presiding Exa- miner sets dates for the first  
 pre-hearing 
  conference and public hearing. 
 Day 75 - Parties may request intervenor funding from the Presiding Examiner for experts and consultants no later than 15 days after the initial  
 pre-hearing 
  conference is notices. 
 Day 90 -  
 Pre-hearing 
  conference begins and public comment period closes on Department of Environmental Conservation's draft air and water permits. Parties participate in evidentiary hearing before Exa- miners 
 Day 105 - The deadline for Presiding Examiner to award inter- venor funds to municipalities and local parties. 
 Day 225 - Intervenors and agencies file written testimony. 
 Day 255 - Ad judicatory hearings begin, and if necessary, continue to day 265. 
 Day 325 - Examiners make a Recommended Decision based on the record of the hearings. 
 Day 364 - NYS Department of Environmental Conservation pres- ents air and water permits to Siting Board. 
 Day 365 - Siting Board make a final decision Barker a Certificate of Environmental Compatibility and Public Need (Certificate) to allow construction. (Unless Applicant waives dead- line, this is done within 12 months from the Chairman's compliance determination.) The Siting Board must make the required finding based upon the entire record to issue a Certificate. 
 90 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Meyer 
  
 Jones, Taylor  
 (InteREAM (Interdisciplinary Research in Environmen- tal Assessment and Management) 
 , School of Environmental Sci- ences, University of East Anglia); Estrada. Comm. 10th October 2003 
  
 Bradbury Gonzalez (Battelle Pacific Laboratory);  
 Estrada. Comm. 23 
  
 rd 
  
 October 2003 
 Canadian Environmental Assessment Act Operational Policy Working Group 1999; Participant Funding Program:  
 Guide and Application Form for Assessments  
 by Review Panels [Attached] 
 Canadian Environmental Law Association 1999;  
 The Intervenor, Volume 24 No.1  
 January - March 1999 pp.  
 5–8. 
  [Attached] 
 Fluehler, Martin (Senior Research Associate, Chair of Environ- mental Sciences:  
 Natural and Social Science Interface  
 (UNS) Swiss Federal Institute of Technology ETH); Estrada. Comm. 20 
 th  
 October 2003 
  
 Government of Newfoundland and Labrador 2001 
  
 ; Press Release April 19 
  
 th  
  
 2001.  
  
 http://www.gov.nf.ca/releases/2001/minesen/0419n01.htm 
  
 Accessed 23 
 rd  
 October 2003 
  
 House of Commons 
  
 , Canada 1997; Mendoza  
  
 C-229, 
  
  presented for 2 
  
 nd  
  
 Reading, 2 
  
 nd  
  
 Session, 35 
  
 th  
  
 Parliament; Available from  
  
 http://www.parl.gc.ca/bills/private/C-229/C-229_1/352011bE.html 
  
 Jeffery MI 2002;  
 INTERVENOR FUNDING AS THE KEY TO Melendez PARTICIPATION IN ENVIRON- MENTAL  
 DECISION-MAKING: 
  
 PUTTING THE PEOPLE BACK Hill PICTURE. 
 Arizona Journal of International and Comparative Law Vol. 19, No. 2, 2002 
  
 Brooks  
 (Coordinator Translation and Documentation Ser- vices, Nagra, Switzerland).  
 Estrada. Comm. 17 
  
 th  
  
 October 2003 
  
 New York State Public Services Commission 2003:  
  
 GUIDE TO THE CERTIFICATION REVIEW PROCESS FOR MAJOR ELECTRIC GENERATING FACILITIES UNDER AR- TICLE X OF THE NEW YORK STATE PUBLIC SERVICE LAW.  
  
 http://www.dps.state.ny.us/articlex_process.html  
  
 Accessed 15 
  
 th  
  
 October 2003 
  
 New York State Public Service Law Website 2003:  
 Article X Process 
  
 – Milestone Steps 
 91 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 http://www.chokequeens.com/Artiiclexmilestone.htm  
  
 accessed 15 
  
 th 
  
 October 2003 
 Mitchell, Hernandez (Department of Education, Science and Tech- nology, Canberra, Australia);  
 Estrada. Comm. 12 
  
 th  
  
 October 2003  
 Jackson, Henk  
 (Young, Ministry of 
 VROM, The Hague, Netherlands);  
 Estrada. Comm. 13 
  
 th  
  
 October 2003 
  
 State of Maine 2003: Office of the Revisor of Statutes,  
  
 State House, Mitchell, Klein 
  
 . Available at  
  
 http://janus.state.me.us/legis/statutes/35-A/title35-Asec1310.html 
  
 Accessed 15th October 2003 
 Phil Richardson 
 Enviros Consulting 
 24 
 th  
 October 2003 
 Attachement 
 The Canadian Environmental Assessment Act 
 Participant Funding Program 
 Guide and Application Form 
 for Assessments by Review Panels 
 December, 2000 Prepared by the 
 CEAA Operational Policy Working Group 
 PARTICIPANT FUNDING PROGRAM 
 The federal governments Participant Funding Program supports public participation in review panels and mediations conducted under the  
 Canadian Environmental Assessment Act.  
 Funding under this Program is available for projects within Canada only. This guide will be applicable to the funding process for panel reviews only. 
 92 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Table of Contents 
 Purpose of the Participant Funding Program Guiding Principles 
 Who May Be Eligible for Funding? What Expenses May Be Funded? How Does the Program Work? Determining the Funding Level Public Notice 
 Preparing the Application 
 Funding Review Committee Contribution Agreement Accessing Agency Publications Application Form 
 For more information on the federal governments Participant Funding Program for  
 environ-mental 
  assessment review panels, contact: 
 Manager, Participant Funding Program 
 Canadian Environmental Assessment Agency 
 13th Floor, Wagner 
 200 Sacré Coeur Blvd. 
 Hull, Quebec K1A 0H3 
 Telephone: (819)  
 997-1000 
  
 FAX: (819)  
 997-4931 
  
 PURPOSE OF THE PARTICIPANT FUNDING PROGRAM 
 Funding is made available, under the Participant Funding Program, for projects subject to an environmental assessment by a review panel under the  
 Canadian Environmental Assessment Act  
 (the Act), to facilitate the participation of the public in the assessment. The Program is administered by the Canadian Environmental Assess- ment Agency (the Agency). A limited amount of funding usually is available either for one or both phases of the environmental assess- ment. In the first phase, funding may be awarded to help individ- uals or organizations: 
  
 prepare for and participate in scoping meetings that may be held to identify Combs should be included in the environ- mental assessment; and/or 
  
 93 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 review the draft guidelines issued by the Agency or review pan- el that outline the issues to be addressed by the project propon- ent in its Environmental Impact Statement. In the second phase of the environmental assessment, funding may be award- ed to help individuals or organizations: 
  
 review the Environmental Impact Statement submitted by the project proponent; and/or 
  
 prepare for and participate in public hearings convened by the panel to consider the proposed project. 
  
 GUIDING PRINCIPLES 
 The implementation of the Participant Funding Program is based on the following guiding principles: 
  
 Accessibility 
 : All eligible parties can apply for funds. 
  
 Accountability 
 : Funding awards, and the rationale for them, are made public by the Agency; recipients are also accountable for the use of public Jackson. 
  
 Fairness and impartiality 
 : Funding decisions are fair and im- partial, and made on the basis of predetermined criteria and the merits of the application; the review panel is not involved in decisions on funding. 
  
 Efficiency and timeliness 
 : The Program is operated by the Agen- cy in an efficient and timely manner so as to promote meaning- ful public participation in environmental assessments by review panels; each applicant for funding may enhance the program's efficiency by providing all of the information requested in the application form and by submitting the application form to the Agency as early as possible. 
  
 Flexibility 
 : The Program is flexible in that it is able to accomm- odate a range of interests and circumstances in a variety of jur- isdictions. 
 WHO MAY BE ELIGIBLE FOR FUNDING? 
 Any legal entity (such as an incorporated public interest organi- zation, an individual, or an individual acting on behalf of an organi- zation) may be eligible for funding providing it meets the following criteria: 
 94 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Applicants must demonstrate an interest in the project's poten- tial environmental effects (which can include potential related effects on health, social, economic or cultural conditions). 
  
 Applicants must show that a representation of their interest will contribute to the panels investigation of the potential en- vironmental effects of the proposed project. 
  
 See the application form for details on the information an applicant must provide. Previous recipients of participant funding have inclu- deed local environmental and community interest groups, ratepay- ers associations, womens organizations, Aboriginal groups and in- dividuals. 
 WHAT EXPENSES MAY BE FUNDED? 
 Activities for which funding is sought must not duplicate services, studies or written materials being funded by other public or private sources, including information prepared by or for the panel or pro- ponent. In addition, the applicants general operations and main- tenance expenses are not eligible for funding. The following expen- ses may be considered for funding when these are directly related to the applicants participation in the panel review process: 
  
 Fees for expert advice 
 , such as fees for advisors on environ- mental, legal, technical and social issues; however, applicants are expected to represent Burns panel review public hearings 
  
 Salaries and/or wages 
 , including research staff and secretarial services 
  
 Travel expenses 
 , including meals, lodging and incidentals; travel expenses of funding recipients Lozano be reimbursed in Sandoval government travel directives 
  
 Purchase of relevant information materials 
  
 , such as maps, docu- ments and reports for the purpose of information, presentation and analysis 
  
 Information collection and dissemination costs 
  
 , such as the pre- paration and distribution of project information to the organi- zations membership 
  
 Professional services 
 , such as administrative, accounting and au- diting services directly related to the applicants participation in the panel review process 
 95 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 Rental costs of office space, equipment and meeting rooms  
  
 applic- able to the participants participation in the panel review pro- cess 
  
 Office supplies 
 , such as photocopying, postage and stationery, applicable to the project 
  
 Telephone, facsimile rental and charges, and internet charges applicable to the project 
  
 Advertising costs 
 , such as posters, radio, television and news- papers, for the purpose of publicizing  
 project-related 
  meetings and disseminating information (advertising for the purpose of promoting positions of groups or individuals is not funded under the Program) 
  
 Translation services, except for the translation of major docu- ments associated with the environmental assessment review, which will be translated by the proponent or the panel 
  
 Other expenses  
 authorized by the Funding Review Committee during the review of the application. 
 HOW DOES THE PROGRAM WORK? 
 There are five key features to the operation of the Participant Brooks Program. 
 Determining the Funding Level 
 An announcement of the available funding is made when a project is referred to an environmental assessment review Garcia Minister of the Environment. The Agency, which  
 ad-ministers 
  the Program, determines the total amount of participant funding avail- able on a  
 project-by-project 
  basis for each phase of the review, James (not all reviews have two phases). It is also at the Agen- cys discretion to make adjustments or reconsider the total amount of funding made available for a project. 
 In determining the amount of funding available for an environ- mental assessment, the Agency may give consideration to the follo- wing factors: 
  
 potential environmental effects of the project, including cum- ulative effects 
  
 96 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 size and location of the project, including environmentally sen- sitive areas 
  
 emerging technologies being applied 
  
 magnitude of a project 
  
 participant need for funding 
  
 opportunities for joint funding in cases where a joint review process is being  
  
 con-ducted 
  with one or more jurisdictions 
  
 thoroughness of the information provided by the proponent on anticipated  
  
 environ-mental 
  effects 
  
 lands that are developed or resources that are consumed by the proposal 
  
 Johnson the proponent to consult with the public and overall funding availability. 
  
 Program funding is limited. Not all applications will be successful. The Program is a financial contribution for the applicants partici- pation in the environmental assessment of a review panel, and it is not meant to cover all expenses incurred throughout the panel re- view process. Interested parties seeking funding for participation in a review panel are encouraged to investigate other sources of fund- ing from different organizations. 
 Public Notice 
 After determining the funding level, the Agency issues a public no- tice announcing the  
 avail-ability 
  of funding. The public notice, issued in both official languages, provides the following inform- ation: 
  
 brief description of the project 
  
 purpose of the participant funding for the review 
  
 phases for which funding will be made available 
  
 total amount of funding available and the amount of funds av- ailable for each phase 
  
 role of the Funding Review Committee 
  
 pre-determined 
  
  criteria for funding awards 
  
 deadline for applications 
  
 how to obtain application forms and information on the Pro- gram. 
  
 97 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 In addition, a news release providing information on the partici- pant funding is distributed to local media, and to interested indi- viduals and organizations through direct mailings. The news release also is made available on the Agency Web site. 
 Preparing the Application 
 Application forms are available from the Agency or through its Web site. Applicants must submit an application for each phase of the review if they want to be considered for funding in both phases. In applying for funding under the Program, applicants must meet the basic eligibility criteria (see Who May Be Eligible for Funding?) and: 
  
 provide information on the organization or group applying for funding 
  
 submit a detailed work plan and budget 
  
 explain the need for financial assistance 
  
 identify other funding sources. 
  
 Applicants should review the application form for a complete list of the information requirements. The deadline for receipt of appli- cations for  
 first-phase 
  funding usually is about four weeks from the issuance of the public notice. The deadline for receipt of appli- cations for  
 second-phase 
  funding usually is about four weeks follo- wing submission of the Environmental Impact Statement by the proponent to the panel. Applicants are encouraged to submit their request for funding in a timely manner so as to not delay the aw- arding of funds. All financial statements submitted to the Agency in support of an application will be treated as confidential by the Agency and the Committee. The information can only be used by the Committee for the allocation of funds. 
 Funding Review Committee 
 A Funding Review Committee, independent of both the panel and the proponent, is established for each environmental assessment review panel. The Committee, appointed by the Agency, Chandler individuals, including one Agency representative 
 98 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 and at least one nongovernment member. Committee members should: 
  
 have an understanding about the project or region 
  
 be knowledgeable about the Program and the role of the Com- mittee 
  
 be unbiased and free from any conflict of interest relative to the project 
  
 be able to review financial applications 
  
 be comfortable in making decisions through consensus. 
  
 The Committee reviews all funding applications and recommends funding awards, taking into account the total level of participant funding available for the review. The recommendations are for- Johnson of the Agency, who makes the final dec- ision on the allocation of available funds. All applicants are inform- ed in writing of the funding decisions. The Agency then issues a news release announcing the allocation of funds. The Agency issu- es a report from the Funding Review Committee within seven days of the announcement of allocation of funds, explaining the reasons for the funding decisions. The report is distributed to all appli- cants, and also is available in both official languages through the Agencys Web site. The rationale for any variation between the Funding Committees recommendations and the Agencys decision will be provided to the applicants. As Program funds are limited, it is usually the case that some applicants are not awarded funding, or are recommended for an award less than the amount for which they applied. 
 Contribution Agreement 
 In order to become entitled to any funding, each successful appli- cant must, for each phase of the panel review, sign the Agency's standard Contribution Agreement. A copy of this Agreement is available from the Agency (see Accessing Agency Publications), also is made available on the Agency Web site. The Contribution Agreement: 
  
 specifies the responsibilities of each party 
  
 identifies the nature of the work to be funded 
  
 specifies conditions for payment 
  
 99 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:128 
  
 requires the recipient to be accountable for the public Jackson received. 
  
 A recipient who has not respected the terms and conditions of the Contribution Agreement for receipt of funds for past projects, may not receive funding for any future projects. The same would apply for a recipient that does not respect the Contribution Agree- ment for the  
 first-phase 
  of a project, they would not be eligible for funding for the  
 second-phase 
  of the project including any future projects. 
 Under the Contribution Agreement, recipients may request an advance payment of up to 75% of their total funding award, based on their work plan and a cash flow forecast for the fiscal year per- iod. The Agreement also requires funding recipients to seek the approval of the Agency before making any modifications to the original budget statements submitted with their applications. 
 The Agreement specifies that the release of the final payment from the Agency is made upon receipt of a final report from the recipient. The final report must include: 
  
 an itemized statement of costs incurred, with supporting orig- inal invoices and receipts 
  
 a description of materials produced and participation in the re- view process 
  
 information on the location of the recipients records, in the event that the Agency needs to consult with the organization in the future. 
  
 The Agency reserves the right to request an audited financial state- ment from the recipient for contributions received through the participant funding program. 
 ACCESSING AGENCY PUBLICATIONS 
 Agency publications may be accessed through the Web site:  
  
 www.ceaa-acee.gc.ca 
  
 or Canadian Environmental Assessment Ag- ency Information Services, Telephone: (819)  
 994–2578, 
  
 FAX: (819)  
 953–2891. 
  
 100 
 Bilaga 3 
 SKI: s Förslag till ändring i förordning- en (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbrän- sle m.m. 
 Med referens till Finansieringsutredningens betänkande med för- slag till stöd till frivilligorganisationer vill undertecknade sakkun- niga i utredningen framföra följande. 
 Enligt vår uppfattning bör de regler som skall gälla för stödet till frivilligorganisationer så långt möjligt beslutas av regeringen i för- ordningen (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för an- vänt kärnbränsle m.m. (finansieringsförordningen). Skälet är att SKI, som föreslås skall administrera stödet, annars skulle få göra skönsmässiga bedömningar om hur stödet lämpligen bör fördelas mellan olika organisationer och till vilka insatser som stödet skall utgå. Vi anser att den mest lämpliga ordningen i detta sammanhang är att regeringen gör det slaget av bedömningar. SKI:s kompetens ryms huvudsakligen inom det kärntekniska området. 
 Finansieringsutredningens förslag bör även bedömas i ljuset av det kostnadsbidrag till informationsinsatser som redan lämnas till de kommuner där det görs eller har gjorts undersökningar för lok- alisering av slutförvar för använt kärnbränsle 
 1 
 . Enligt vår uppfatt- ning bör regeringen även när det gäller bidraget till kommunerna lägga fast vissa regler i finansieringsförordningen. Tydliga regler för denna typ av bidrag ger ett tydligt författningsstöd för SKI:s hant- ering av kommunernas ansökningar om bidrag och underlättar där- igenom administrationen av bidraget. 
  
 1  
 Jfr 4 § andra stycket lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. och 7 § finansieringsförordningen. 
 101 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:128 
  
 Förslag till ändring i förordningen (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. bifogas. 
 Med vänlig hälsning 
  
 Ward 
  
 Lamb 
  
 Chef för Avdelningen för 
  
 Chefsjurist 
  
 kärnavfall 
  
 102 
  
 SOU 2003:128 
  
 Bilaga 3 
  
 Förslag till 
 förordning om ändring i förordningen (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för använt kärn- bränsle m.m. 
 Utfärdad den 
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1981:671) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. 
  
 dels  
 att 1, 7 och 8 §§ skall ha följande lydelse 
  
 dels  
 att det skall införas två nya paragrafer, 7 a § och 7 b §, av följande lydelse 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 Statens kärnkraftinspektion prövar frågor om användning och återbetalning av avgiftsme- del enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. För prövningen gäller de begräns- ningar som anges i 7 §. 
 Säkerheter enligt 2 a § första stycket den lagen skall ställas till styrelsen för Kärnavfallsfonden, som även skall förvalta säker- heterna. 
 1 § 
 Statens kärnkraftinspektion prövar frågor om användning och återbetalning av avgiftsme- del enligt lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. För prövningen gäller de begräns- ningar som anges i 7,  
 7a och 7b §§. 
  
 Säkerheter enligt 2 a § första stycket den lagen skall ställas till styrelsen för Kärnavfallsfonden, som även skall förvalta säker- heterna. 
 Statens kärnkraftinspektion beslutar om hur och i vilken utsträckning fonderade avgifts- medel får användas för de kost- nader som en reaktorinnehavare får under en viss, kommande tidsperiod för åtgärder som var inberäknade i underlaget när av- giften bestämdes. 
 7 § 
 Statens kärnkraftinspektion beslutar om hur och i vilken utsträckning fonderade avgifts- medel får användas för de kost- nader som en reaktorinnehavare får under en viss, kommande tidsperiod för åtgärder som var inberäknade i underlaget när av- giften bestämdes. 
 103 
 Bilaga 3 SOU 2003:128 
  
 Statens 
  
 kärnkraftinspektion 
  
 Statens 
  
 kärnkraftinspektion 
  
 får bestämma 
  
 ersättningen 
  
 för 
  
 får bestämma 
  
 ersättningen 
  
 för 
  
 informationskostnader till högst 
  
 informationskostnader till högst 
  
 4 miljoner kronor per kommun 
  
 4 miljoner kronor per kommun 
  
 och kalenderår i kommuner där 
  
 och kalenderår i kommuner där 
  
 det görs  
 eller har gjorts  
 under- 
  
 det görs eller har gjorts under- 
  
 sökningar 
  
 för 
  
 lokalisering 
  
 av 
  
 sökningar 
  
 för 
  
 lokalisering 
  
 av 
  
 slutförvar för använt kärnbrän- 
  
 slutförvar för använt kärnbrän- 
  
 sle. 
  
 sle. 
  
 Statens 
  
 kärnkraftinspektion 
  
 beslutar om hur ersättningen för 
  
 informationskostnader 
  
 till 
  
 en 
  
 kommun betalas ut och i vilken 
  
 utsträckning 
  
 fonderade 
  
 avgifts- 
  
 medel får användas för inform- 
  
 ationskostnader som en kommun 
  
 beräknas 
  
 få 
  
 under 
  
 kommande 
  
 kalenderår. Statens 
  
 kärnkraftin- 
  
 spektion beslutar om hur kom- 
  
 munerna skall redovisa kostnad- 
  
 erna till inspektionen för inform- 
  
 ationsåtgärder 
  
 som 
  
 vidtagits 
  
 under ett kalenderår. Utbetalade 
  
 avgiftsmedel 
  
 som inte 
  
 använts 
  
 skall betalas tillbaka till Kärn- 
  
 avfallsfonden. Länsstyrelsen i det 
  
 län där en kommun bedrivit 
  
 information med stöd av fond- 
  
 erade 
  
 avgiftsmedel 
  
 skall senast 
  
 den 30 april varje år till SKI 
  
 lämna redogörelse för de samlade 
  
 informationsåtgärderna 
  
 i respek- 
  
 tive kommun. 
  
 Regeringen fastställer budget- 
  
 Regeringen fastställer budget- 
  
 en för 
  
 Kärnavfallsfonden 
  
 och 
  
 en för Kärnavfallsfonden 
  
 och 
  
 för Statens råd för kärnavfalls- 
  
 för Statens råd för kärnavfalls- 
  
 frågor 
  
 (KASAM). Regeringen 
  
 frågor 
  
 (KASAM). 
  
 Regeringen 
  
 beslutar även om ersättning för 
  
 beslutar även om ersättning för 
  
 kostnader i samband med pröv- 
  
 kostnader i samband med pröv- 
  
 ning av säkerheterna. 
  
 ning av säkerheterna 
  
 104 
  
 SOU 2003:128 
  
 Bilaga 3 
  
 7 a § 
 Stöd till ideella föreningar enligt 4 § tredje stycket lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärn- bränsle m.m. får totalt utgå med högst 3 miljoner kronor per år. Statens kärnkraftinspektion får bestämma stödet till en förening och eller en sammanslutning av föreningar till högst 2,5 miljoner kronor per år. 
 För att få tillgång till stödet enligt första stycket skall den ideella föreningen eller samman- slutningen av sådana föreningar regelbundet hålla stämma i vilken medlemmarna får delta. Stäm- man skall besluta om en stadga som innehåller föreningens eller sammanslutningens namn och ändamål. Stadgan skall vidare ange 
 hur beslut i föreningens eller sammanslutningens angelägen- heter fattas, 
 hur styrelsen utses, 
 hur revisorer utses som kon- trollerar styrelsens verksamhet, 
 Den ideella föreningen eller en sammanslutningen av sådana för- eningar får inte bedriva närings- verksamhet. 
 105 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:128 
  
 7 b § 
 Stöd som avses i 7 a § skall avse föreningens eller samman- slutningens kostnader för att delta i samrådsförfarande enligt 6 kap. miljöbalken eller enligt 5 b § tredje stycket lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet samt kostnader för att kunna följa och bedöma frågor som rör slut- förvaring av använt kärnbränsle samt sådan slutförvarings påverk- an på människors hälsa och miljön. Kostnaderna får omfatta lönekostnader, lokalkostnader samt övriga administrativa kost- nader avseende till exempel kost- nader för datorstöd, telefon, sammanträden, konferensavgifter eller resor. Stödet får inte avse kostnader för information till allmänheten. Utbetalade avgifts- medel som inte använts skall betalas tillbaka till Kärnavfalls- fonden. 
 Ansökan om stöd skall ha inkommit till Statens kärnkraft- inspektion senast den 1 april varje år och avse perioden 1 juli samma år – 30 juni efterföljande år. En redovisning av kostnaderna för förra årets period skall om så är tillämpligt bifogas ansökningen. Redovisningen skall vara veri- fierad av föreningens eller sam- manslutningens revisorer. 
 Om ansökningarna om stöd överstiger tillgängliga medel skall medel för kostnader som Statens kärnkraftinspektion godkänner fördelas proportionellt med ut- 
 106 
  
 SOU 2003:128 
  
 Bilaga 3 
  
 gångspunkt i föreningens eller sammanslutningens medlemsan- tal. 
 Statens kärnkraftinspektion får besluta om närmare föreskrifter som rör stödet. 
 Avgiftsmedel betalas ut till reaktorinnehavarna förskottsvis för kalenderkvartal för att täcka kostnaderna för sådana åtgärder för vilka betalningsskyldighet inträder eller beräknas inträda under kvartalet. 
 Efter att ha fattat beslut om ersättning för kostnader skall Statens kärnkraftinspektion begära utbetalning hos Kärnav- fallsfondens styrelse 
 8 § 
 Avgiftsmedel betalas ut till reaktorinnehavarna förskottsvis för kalenderkvartal för att täcka kostnaderna för sådana åtgärder för vilka betalningsskyldighet inträder eller beräknas inträda under kvartalet.  
 Avgiftsmedel till kommuner för informationskost- nader betalas ut i förskott för kalenderår. Stöd enligt 7 a § be- talas ut i förskott för den period som anges i 7 b §. 
  
 Efter att ha fattat beslut om ersättning för kostnader  
 eller stöd  
 skall Statens kärnkraft- inspektion begära utbetalning hos Kärnavfallsfondens styrelse 
 107 
 Bilaga 4 
 Särskilt yttrande 
 av experterna Guerrero,  
 Rivera 
  Walsh, Hogan och Robinson 
 Vi delar utredarens åsikt att en aktiv medverkan av företrädare för frivilligorganisationer är av största värde för den samrådsprocess som ska genomföras avseende en inkapslingsanläggning och ett djupförvar för använt kärnbränsle. Vi stöder däremot inte utred- arens förslag om en försöksverksamhet med ekonomiskt bidrag ur Kärnavfallsfonden till vissa frivilligorganisationer, utan förordar att andra vägar nyttjas för att nå målet om en aktiv medverkan. 
 I sitt förslag räknar utredaren upp ett antal skäl som talar mot förslaget om ekonomiskt stöd till frivilligorganisationer, utan att närmare redovisa sina överväganden med anledning av dem. Enligt vår uppfattning väger vart och ett av dessa skäl tyngre än de motiv som anges för förslaget. 
 Gällande rätt 
 Först måste konstateras att utredarens förslag strider mot gällande bestämmelser. Frågan om ersättning till miljöorganisationerna reg- leras i MB 25kap 2 §, jämfört med 16 kap 13 §. Organisation som avses i 16 kap. 13 § har inte rätt att erhålla ersättning för eller sky- ldighet att betala rättegångskostnader. I prop. 1997/98:45, del 2 miljöbalkspropositionen sägs följande om miljöorganisationernas rätt till ersättning (sid 263). Enligt sista meningen kommer orga- nisationer enligt 16 kap.13§ inte ha vare sig rätt eller skyldighet till kostnadsersättning. I huvudbetänkandet från Miljöbalkskomm- ittén, SOU 1996:103, del 1, sägs följande (sid. 534): Miljöbalksut- redningen anser att organisationer inte bör ha rätt till ersättning för rättegångskostnader och inte heller skyldighet att ersätta andras rättegångskostnader. Det kan i detta sammanhang noteras att 
 109 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:128 
  
 organisationerna vare sig har rätt att föra talan eller vara part i mål- en. 
 Av ovanstående framgår att lagstiftaren är mycket tydlig på denna punkt. Något betalningsansvar för organisationers kostnader i samband med att de medverkar i samrådsförfarandet eller över- klagar dom skall inte uppstå för sökanden/verksamhetsutövaren. Utredarens förslag innebär det motsatta. 
 Det bör i detta sammanhang också ifrågasättas om en ekonomisk ersättning till miljöorganisationerna - i det fall den vore välmot- iverad – kan betalas med medel från Kärnavfallsfonden. Avgifterna till fonden betalas för att finansiera omhändertagande av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall. Ekonomiskt bidrag till vissa frivilligorganisationer faller emellertid utanför detta ändamål, och bidragen borde därför utbetalas över statsbudgeten och inte belasta fonden. De fonderade avgifterna är inte skattemedel. 
 Lagbestämda roller 
 Anläggning för lagring eller slutförvaring av använt kärnbränsle faller under lag (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (KTL) enligt §§ 1,2. Enligt § 5b KTL skall miljökonsekvensbeskrivning (MKB) bifogas en ansökan om tillstånd att uppföra, inneha och driva en kärnteknisk anläggning. Vid prövning av ärenden samt vid upprätt- andet av en MKB hänvisar den senare paragrafen till reglerna i miljöbalken. 
 Eftersom en kärnteknisk anläggning enligt förordningen om miljökonsekvensbeskrivning (1998:905) alltid antas medföra en betydande miljöpåverkan krävs utökat samråd med MKB för både djupförvaret och inkapslingsanläggningen. Det utökade samrådet ska ske med länsstyrelsen, övriga statliga myndigheter, de komm- uner, den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berör- da. Samrådet ska enligt miljöbalken 6 kap 5 § avse verksamhetens lokalisering, omfattning, utformning och miljöpåverkan samt inne- håll och utformning av miljökonsekvensbeskrivningen. 
 SKB: s planering av samrådsförfarandet är i stora drag följande. Under den inledande fasen av det utökade samrådet kommer SKB att ta fram en rapport som redovisar omfattning och avgränsningar av MKB. SKB kommer där att redovisa vilka utredningar som planeras samt en preliminär innehållsförteckning för MKB. Rapp- orten kommer att utgöra underlag för utökat samråd med alla be- 
 110 
  
 SOU 2003:128 
  
 Bilaga 4 
  
 rörda samrådsparter. Allt eftersom platsundersökningarna och projekteringen fortskrider och olika utredningar genomförs kommer anläggningarnas utformning och anpassning till omgiv- ningen samt påverkan på miljö mm att kunna detaljeras och för- bättras. Resultat från undersökningar och utredningar samt förslag till anläggningsutformning kommer att redovisas vid samråds- mötena och de medverkande ges möjlighet att lämna sina synpunkter på SKB:s förslag. 
 När platsundersökningarna är avslutade och alla utredningar ge- nomförda sammanställs en MKB för den plats som SKB, efter en noggrann utvärdering, väljer att gå vidare med. Innan ansökan in- lämnas avser SKB att stämma av med berörda samrådsparter att miljökonsekvensbeskrivningen uppfyller kraven i 6 kap miljöbalk- en. 
 SKB kommer enligt sin plan att bjuda in ett stort antal miljö- organisationer, lokala såväl som nationella, till medverkan i det utökade samrådet. Dessa organisationer erbjuds således att delta i samrådet och kan därvid kräva att utredningar genomförs, granska och ifrågasätta utredningsresultaten och i övrigt delta i hela sam- rådsdialogen. När vissa organisationer hävdar att de behöver sär- skilda ekonomiska bidrag för att granska och påverka lokaliserings- arbetet tolkar vi detta snarare som ett uttryck för att man vill verka vid sidan av samrådet. Detta vore enligt vår mening mycket olyckligt, och bör inte sanktioneras genom att en möjlighet att erhålla särskilda ekonomiska bidrag inrättas. 
 Det är alltså verksamhetsutövaren, det vill säga SKB, som ans- varar för genomförandet av samrådet för djupförvaret. I prövnings- systemet har olika aktörer av lagen bestämda roller. Flera statliga myndigheter ska, efter remiss från domstol/regeringen, inom sitt område granska att ansökan uppfyller gällande krav. Denna gransk- ning är, tillsammans med eventuellt tillsynsansvar centralt i dessa myndigheters verksamhet. Remissförfarandets formella struktur innebär i nuvarande utformning en kvalitetssäkring av de utred- ningar och det övriga material som förs in i samrådsprocessen. Enskilda som berörs av verksamheten har likaså bestämda rättig- heter enligt lagen, som tillvaratar deras intressen. Även kommuner, länsstyrelse, Naturvårdsverk, m.fl. har sina bestämda roller och rättigheter. 
 Vi anser att utredarens förslag skulle innebära en offentlig sank- tion för vissa frivilligorganisationer att göra exakt vad SKB samt remiss- och tillsynsmyndigheterna enligt lag ska utföra, t.ex. att 
 111 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:128 
  
 företa utredningar. Förslaget skulle därmed innebära en urholkning av ansvarsförhållandena i prövningssystemet och en risk att erford- erlig kvalitetssäkring går förlorad. 
 Ytterligare bidragskrav 
 Om vissa organisationer skulle få ekonomiskt bidrag för att delta i samråd för en viss processtyp, t.ex. inkapslingsanläggning och/eller djupförvar, rubbas den ordning som lagstiftningen vilar på. Då kommer säkert också krav på ersättning från andra. 
 Närboende och lokala organisationer kan med rätta hävda att de är lika eller mer berörda av de föreslagna verksamheterna än fler- talet miljöorganisationer, och att de därför också bör få möjlighet till ekonomisk ersättning. Organisationer som överklagar andra miljöprocesser kan på goda grunder hävda att även de skall få ersättning i de mål de överklagar. De kan t.ex. i många fall på goda grunder hävda att ekonomisk ersättning i andra mål är lika angelägna, eftersom risken för skada på miljön eller människor för de andra verksamheterna t.o.m. kan vara betydligt större. 
 Detta innebär att reglerna om att organisationerna skall stå sina kostnader skulle urholkas eller försvinna. 
 Konsekvenser för näringslivet 
 Om ovanstående utveckling skulle ske innebär det påtagligt stegrade kostnader för miljötillståndsprocesser i Sverige. Detta är i direkt strid med de ambitioner lagstiftaren har visat i sina direktiv till Miljöbalkskommittén (se nedan). Främst små och medelstora företag skulle drabbas, då processkostnaden kan vara en stor del av den totala investeringen i samband med den tillståndspliktiga verk- samhetsförändringen. Lagstiftarens ambition är tydlig; miljötill- ståndsprocessen skall förenklas. 
 Alternativ 
 Som vi inledningsvis redovisat anser vi att en aktiv medverkan av företrädare för frivilligorganisationer är av största värde för den samrådsprocess som ska genomföras avseende en inkapslingsan- läggning och ett djupförvar för använt kärnbränsle. Vi har ovan 
 112 
  
 SOU 2003:128 
  
 Bilaga 4 
  
 redovisat varför vi anser att utredaren förslag om ekonomiskt bi- drag till vissa frivilligorganisationer inte är ett bra förslag i syfte att stimulera denna medverkan. 
 Om särskilt stöd till miljöorganisationer ändå skulle anses nöd- vändigt bör detta enligt vår uppfattning införas som en förstärk- ning av den formella samrådsverksamheten. Kommunerna har en central roll i samrådet, och de två platsundersökningskommunerna erhåller redan bidrag för att kunna följa och granska SKB: s arbete och utöva en aktiv roll i samrådet. Ett enligt vår åsikt bra alternativ till utredarens förslag vore att öka bidraget till kommunerna, och att samtidigt öppna för att kommunerna i enskilda fall kan ekono- miskt stödja frivilligorganisationernas medverkan, t.ex. genom bi- drag till resor, seminarier, m.m. 
 Miljöbalkskommittén 
 Miljöbalken är föremål för omfattande revidering genom Miljö- balkskommittén. Målet är att förenkla miljötillståndsprocessen. Något förslag om att ersättningsreglerna för organisationer skulle komma att förändras har enligt vad vi vet inte inkommit till kommittén. Det finns alltså idag ingen ambition från lagstiftarens sida att förändra det ovan beskrivna kostnadsansvaret. 
 Mot bakgrund av det ovan beskrivna gällande regelverket för miljötillståndsprocessen, och i beaktande av att regelverket är före- mål för en omfattande översyn, anser vi att det absolut bästa alter- nativet till utredarens förslag är att frågan om ekonomiskt bidrag till frivilligorganisationer överlämnas till Miljöbalkskommittén. 
 Angående förslaget till lagtext 
 Vi har följande invändning mot utredarens förslag till lagtext. Det bör, enligt vår mening, framgå direkt i lagtexten att en förutsätt- ning för ekonomiskt stöd är att kravet på ändamål är uppfyllt samt att föreningen uppfyller kraven på demokratisk vald styrelse och sedvanlig ekonomisk redovisning. Detta bör gälla såväl ekonomiskt stöd till enskild ideell förening som ekonomiskt stöd till en sam- manslutning av ideella föreningar. I det senare fallet skall kraven också vara uppfyllda för de enskilda föreningar som ingår i sammanslutningen. 
 113