BOK- 
 PRIS 
 KOMMISSIONEN 
 Hösten 2002 
 Andra delrapporten 
  
 ISBN  
 91-38-21835-6 
  
 SOU 2003:8 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Bokpriskommissionens andra delrapport 
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter II 
 Delrapport från Bokpriskommissionen 
 Stockholm 2002 
 SOU 2003:8 
 !                         "                                # 
 $% 
 '( )* 
  
 +% ',#(-'-- 
  
 % ',#(-'--' 
  
 .#    %              /  ! 
 0       % 111 
 2 .        !     3                    ! 
 $3        !            % 
 0           "    ! 
 " 
 '4 44  
 +% ',2)'5 )6-5 
  7      % ',2)'5 )* 6- 
 111              8             8   8   8 
 7 3       .     9         7 3      :$ 
 6''4 
 0$9-#4,#6,45#( 0  9 '4*5#65'; 
 Till statsrådet och chefen För Kulturdepartementet 
 Regeringen beslutade den 10 januari 2002 att tillkalla en kommission med uppgift att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 januari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. Kommissionen skall verka för att åtgärden får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenten betalar för böcker, tidskrifter m m. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. 
 Genom beslut den 28 november 2002 har rege- ringen ändrat direktivet för Kommissionen vad avser tidpunkterna för redovisning av uppdraget. Kommissionen skall enligt detta beslut slutligt redo- visa sitt uppdrag i en rapport senast den 28 februari 2005. Delrapporter skall regelbundet lämnas under uppdragets löptid; senast den 31 januari 2003, den 31 augusti 2003, den 31 januari 2004 resp. den 31 augusti 2004. 
 Genom beslut den 10 januari 2002 förordnade chefen för Kulturdepartementet, statsrådet Burch, projektledaren Ball som ord- förande i Kommissionen. Som övriga ledamöter förordnades samma dag direktören Romero, förlagschefen Wilson, redaktören Dalton, kommunalnämndsordföranden Ellis, direktö- ren Meyer, controller  
 Singleton, andre vice ordföranden Sharp, journalisten Smith Crosby och bibliotekschef Ferguson. Som sakkunniga förordnades skattedirektören Taylor, enhetschefen Williams, avdelningschefen Carpenter och programchefen Lambert. 
 Genom beslut den 17 januari 2002 förordnades förläggaren Young som ledamot i Kommis- sionen. 
 Genom beslut den 26 juni 2002 förordnades pol.mag. Owens som ledamot i Kommissio- nen. 
 Genom beslut den 24 september 2002 entledigades Smith Crosby från hennes uppdrag som leda- mot. 
 Samma dag entledigades enhetschefen Hughes Murphy och förordnades enhetschefen Sullivan som sakkunnig. 
 Genom beslut den 5 februari 2002 förordnades som experter hovrättsassessor, numera kanslirådet Johnson samt departementssekreterarna Wu och Hart. 
 Wu entledigades genom beslut den 9 oktober 2002 och departementssekreteraren Walters Vejsiu förordnades samma dag som expert. 
 Numera generaldirektören Walton var Kom- missionens sekreterare under tiden 10 januari – 31 mars 2002. Som huvudsekreterare fr o m den 6 maj 2002 förordnades departementsrådet Price. Santos Ormazábal är Kommissionens assistent. Kom- missionen har engagerat journalisten Beck för att biträda som redaktör och  
 lay-out. 
  
 Kommissionen har tagit namnet Brock sionen. 
 Kommissionen överlämnade sin första delrapport 
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter I  
 den 2 juli 2002. Härmed överlämnas den andra del- rapporten  
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tid- skrifter II.  
 Rapporten kommer även att finnas till- gänglig på www.sou.gov.se/bok 
  
 Stockholm i januari 2003 
  
 Ball 
  
 Romero 
  
 Wilson 
  
 Dalton 
  
 Ellis 
  
 Owens 
  
 Meyer 
  
 Singleton 
  
 Sharp 
  
 Contreras 
  
 Young 
  
 /Hans Sand 
  
 3 
 Innehåll 
  
 Förord .......................................................... 
  
 6 
  
 Sammanfattning ........................................... 
  
 10 
  
 SCB:s redovisning ........................................ 
  
 13 
  
 Tidskriftsläsning ............................................ 
  
 22 
  
 Kommissionens slutsatser ............................. 
  
 29 
  
 Långsiktiga effekter ................................. 
  
 35 
  
 Perspektiv .............................................. 
  
 38 
  
 Röster om läsandet .................................. 
  
 42 
  
 Kommittédirektivet ................................. 
  
 48 
  
 Teckningar: Kidd 
 Fotografier: Morris 
 Redaktör: Beck 
 Omslag: Rhodes 
 Layout inlaga: Galloway 
 5 
 Förord och sammanfattning 
  
 E 
 tt drygt år har nu gått sedan mervärdes- skatten sänktes från 25 procent till 6 pro- cent på böcker och tidskrifter m m. Även Bokpriskommissionen kan nu blicka till- baka på sitt första verksamhetsår. 
 I Kommissionens första delrapport –  
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter  
 – som överlämna- des till kulturministern den 2 juli 2002, redovisade vi huvudmomenten i de uppdrag som vi har givits och hur vi avsåg att arbeta. Låt oss kortfattat sammanfatta uppdragen och hur vi faktiskt har arbetat med att lösa våra uppgifter. 
 För det första skall Kommissionen följa och gran- ska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattas av skattesänkningen. Den skall också verka för att åtgärden med sänkt mervärdes- skatt skall få fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenten betalar. 
 För det andra skall Kommissionen bidra till konsu- mentinformationen om den sänkta mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m m, liksom om den lö- pande prisutvecklingen på dessa varor. 
 För det tredje skall Kommissionen verka för att läsandet ökar i alla grupper och redovisa vilka effek- ter som har uppnåtts genom sänkningen av mervär- desskatten. 
 Slutligen ingår i uppdraget att vid behov lämna för- slag till åtgärder som kan motiveras av vår granskning. 
 Hur har vi då arbetat med dessa frågor under året? 
 Följa och granska prisutvecklingen 
 Vad gäller det första momentet bland dessa uppdrag – d v s att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m m – vill vi peka på den första delrappor- ten som redovisar våra iakttagelser och synpunkter för det första halvåret 2002. En sammanfattning av våra iakttagelser för denna period redovisas senare i detta förord. 
 Med föreliggande rapport fullföljer vi gransknings- 
 uppgiften för år 2002 och kan därmed ge en bild av prisutvecklingen under hela det första året efter sänk- ningen av mervärdesskatten. 
 I uppgiften att följa prisutvecklingen är samarbetet med Statistiska centralbyrån (SCB) av avgörande be- tydelse. På uppdrag av regeringen fullgör sålunda SCB uppgiften att mäta och analysera prisutveck- lingen och förser därmed Kommissionen med ett re- levant underlag. 
 Kontakterna mellan Kommissionen och SCB har under det första verksamhetsåret varit täta och goda. Ledamöter i Kommissionen har således ingått i SCB:s olika referensgrupper och regelbundna samråd mellan Kommissionens sekretariat och SCB har ägt rum. SCB har för övrigt också en representant som sakkunnig i Kommissionen. 
 SCB:s redovisning till Kommissionen i våras ut- gjorde det huvudsakliga underlaget till Kommissio- nens iakttagelser och synpunkter i den första del- rapporten. SCB:s andra delrapport, som formellt re- dovisas för Kommissionen och Kulturdepartementet vid samma tidpunkt som föreliggande Kommissions- rapport överlämnas, har på samma sätt utgjort huvud- underlag till de bedömningar som Kommissionen nu gör. 
 I detta sammanhang kan nämnas att SCB i juni 2002 anvisades särskilda medel för att under perio- den  
 2002–2004 
  mäta prisutvecklingen på kurslittera- tur inom universitet, högskolor och kommunal vuxenutbildning. Kommissionens sammansättning förstärktes i samband härmed med en ledamot som representerar studentorganisationerna. Prismät- ningarna på detta område har kommit igång i augusti 2002 och skall därefter göras i augusti 2003 och 2004. Kommissionens första iakttagelser och slutsat- ser om prisutvecklingen i fråga om kurslitteraturen kommer därmed att redovisas först i den rapport som kommer i januari 2004. 
 Kommissionen har känt behov av att också direkt 
 6 
 Förord och sammanfattning 
  
 inhämta viss information från de berörda branscher- 
  
 som uppläggningsmässigt följer föregångarens möns- 
  
 na. Kommissionens ordförande och huvudsekreterare 
  
 ter – på motsvarande sätt. En för det svenska utred- 
  
 har sålunda under hösten 2002 efter in- 
  
 ningsväsendet något mindre vanlig metod kom 
  
 bjudan besökt  
 Allers-förlaget 
  i Helsing- 
  
 vi att tillämpa när vi i den första 
  
 borg för att förstärka sitt kunnande om 
  
 Det 
  
 skall vara 
  
 billigt 
  
 rapporten inkluderade några te- 
  
 att 
  
 tidskriftsbranschens förutsättningar och 
  
 läsa 
  
 matiska artiklar av fristående 
  
 dess arbete med att följa upp moms- 
  
 författare, som syftade till att be- 
  
 beslutet. 
  
 RAPPORT 
  
 lysa sakområdet från olika ut- 
  
 verksamheten sedan man därifrån 
  
 denna rapport inkludera tre artik- 
  
 Vi har också fört ett antal samtal 
  
 II 
 Från 
  
 gångspunkter. Vi fortsätter nu 
  
 med företrädare för bokklubbs- 
  
 också den traditionen genom att i 
  
 velat fästa vår uppmärksamhet på 
  
 lar: 
  
 denna verksamhets särskilda drag. 
  
 Romero, direktör vid 
  
 Kommissionens ordförande och 
  
 Svenska Förläggareföreningen, tillika 
  
 huvudsekreterare deltog vidare i 
  
 BokpriskommissionenVåren 
  
 ledamot av Bokpriskommissionen, 
  
 2002 
  
 Bok  Bibliotek i Göteborg i syfte 
  
 tar i sin artikel upp vilka dynamiska, 
  
 dels att öka branschkännedomen, 
  
 långsiktiga effekter som moms- 
  
 dels att sondera förutsättningarna 
  
 sänkningen kan få på bokbranschen. 
  
 för att kunna få med Bokpriskommis- 
  
 Meyer, direktör vid Stanton 
  
 sionens frågor i mässans framtida seminarie- 
  
 riges Författarförbund, även han leda- 
  
 verksamhet. Vi räknar med att få besked på den sist- 
  
 mot av Kommissionen, tar upp ett antal perspektiv 
  
 nämnda punkten under våren 2003. 
  
 på bokbranschen i sin artikel. 
  
 Konsumentinformationen om den sänkta 
  
 Såväl statistiken som det seminarium som Bokpris- 
  
 kommissionen arrangerade i december 2002 fäster 
  
 mervärdesskatten 
  
 uppmärksamheten på den roll som mannen spelar 
  
 För att underlätta spridningen av våra iakttagelser till 
  
 som läsare. I en artikel tar journalisten Hans Wig- 
  
 en större publik har vi valt att ge vår rapport en ut- 
  
 strand upp röster från seminariet som talar över bl a 
  
 formning som förhoppningsvis ger denna effekt. Som 
  
 detta tema. 
  
 vi uppfattar det har den första delrapporten mottagits 
  
 Det förtjänar att betonas att dessa bidrag avspeglar 
  
 väl. Drygt 1000 exemplar av rapporten distribuerades 
  
 artikelförfattarnas synpunkter i frågorna. De syftar till 
  
 genom Kommissionens försorg och utan kostnad för 
  
 att ge en värdefull relief åt de områden som vi har att 
  
 mottagaren till bokhandlarna, folk- och länsbibliotek, 
  
 bevaka och bidra till debatt om dessa. 
  
 universitets- och forskningsbibliotek, bokförläggare, 
  
 Verka för att läsandet skall öka och 
  
 tidskriftssektorn, konsumentvägledarna, folkbild- 
  
 breddas och redovisa effekterna av moms- 
  
 ningsförbunden, medierna m m. 
  
 sänkningen 
  
 Den presskonferens som vi ordnade i samband 
  
 med överlämnandet var välbesökt och gav nedslag i 
  
 Detta moment i vårt uppdrag är av annan karaktär än 
  
 ett antal reportage i tidningar, radio och television. 
  
 de övriga momenten och förutsätter ett mer aktivt 
  
 Vi räknar med att behandla föreliggande rapport – 
  
 förhållningssätt från Kommissionens sida. 
  
 7 
 Förord och sammanfattning 
 Även på detta område har vi ett stort behov av sta- tistiskt underlag för att kunna bedöma om den pris- sänkning som följer av momssänkningen och den uppmärksamhet på bok- och tidskriftsområdena som också kan antas följa av momsbeslutet leder till ökad och breddad läsning i landet. 
 Redan i vår första rapport kunde vi konstatera att momssänkningen har uppmärksammats väl i kon- sumentledet, något mer på bokområdet än på tid- skriftsområdet. Vi kunde också notera klart ökade inköp, särskilt av böcker och i viss utsträckning av tidskrifter. Underlaget gav dock inte möjlighet att närmare analysera vilka effekter som prissänkningen fått på läsvanorna. 
 Frågan om läsandets utveckling följs i ett antal un- dersökningar. Sålunda har SCB träffat avtal med  
 NORDICOM-Sverige 
  och  
 SOM-Institutet, 
  båda knutna till Göteborgs universitet, samt med Statens kulturråd. 
 I vår första rapport kunde vi på grundval av det underlag som SCB ställt till vårt förfogande redovisa den generella bilden av läsandet i Sverige. Tyngdpunk- ten låg på bokområdet i den redovisning från NORDICOM – Bokläsning i den digitala tidsåldern 
 – som delvis återgavs i vår rapport. 
 I underlaget till föreliggande rapport har NORDI- COM för SCB:s och Kommissionens räkning tagit fram en studie om Tidskriftsläsning i den digitala tidsåldern. En förkortad version av studien redovisas i det följande i ett särskilt avsnitt. Den fullständiga redovisningen kommer att återfinnas på SCB:s hemsida Hughes. 
 SCB har i sitt senaste underlag också redovisat kompletterande material som belyser läsandet i Sverige. I SCB:s egen tidsanvändningsundersökning belyses hur fritiden utnyttjas bl.a. för läsning. I un- dersökningarna om levnadsförhållanden (ULF) har under årens lopp frågats om såväl bokläsandet som läsande av tidskrifter och veckotidningar. Iakttagelser 
 från bl.a. dessa undersökningar redovisas i SCB:s underlagsrapport till Bokpriskommissionen. Den återges i sina huvuddrag som ett särskilt avsnitt i denna rapport. 
 Ännu finns dock inget material som närmare bely- ser om momssänkningen har haft någon direkt påver- kan på läsningen. Det är osäkert om det går, under den förhållandevis korta tid som Bokpris- kommissionen följer momssänkningens effekter, att notera några förändringar av läsvanor som statistiskt kan säkerställas. Ytterligare kontakter med dem som svarar för framtagningen av statistik inom kultur- området får utvisa hur långt man kan komma. 
 I syfte att stimulera en debatt om hur en ökad och breddad läsning kan åstadkommas arrangerade Bokpriskommissionen den 6 december 2002 ett se- minarium i Kungliga Bibliotekets hörsal på temat Momssänkningen och läsningen. I seminariet del- tog ca 75 personer från förlags- och bokhandels- branscherna, bibliotek, författare, riksdagens kultur- utskott, regeringskansliet, kulturförvaltningar, folk- bildningen, medier m fl. Inbjudna talare och panel- debattörer diskuterade utifrån tre centrala teman, nämligen: 
  
 – 
  
 vilken betydelse har priset när det gäller att nå lä- sare och publik till kulturevenemang? 
  
 – 
  
 vilken betydelse kan kampanjer ha för att främja läsintresset? 
  
 – 
  
 hur skall vi mobilisera den svagaste länken i kulturutövandet inkl. läsandet, nämligen mannen? 
  
 Seminariet antog inte något gemensamt slutdoku- ment, så några generella slutsatser går inte att dra. Dock fick man av inläggen och debatten fram ett an- tal initierade synpunkter som skulle kunna samman- fattas enligt följande: 
  
 Det finns ett stort behov av att öka kunskapen om relationen mellan priser och kulturevenemangens 
  
 8 
 (även teatern och museerna fanns företrädda bland talarna) och böckernas förmåga att dra till sig pu- blik/läsare. Bl a efterlystes ökad forskning på om- rådet. 
  
 Det är viktigt att rikta särskilda insatser mot grup- per som kunde uppfattas som särskilt angelägna eller svåra att nå. Särskilt betonades behovet av att fortsätta fokuseringen på barnens läsbehov och ambitionen att insatserna i ökad utsträckning måste nå invandrarna. Vidare diskuterades män- nens roll i sammanhanget mot bakgrund av uppgif- ter som tyder på att de i många avseenden uppvi- sar svagare – eller i vart fall annorlunda – kultur- och läsintresse än kvinnorna. 
  
 Det råder tveksamhet inför att föra fram moms- sänkningen som kärnan i en läskampanjverksam- het. I stället betonade företrädare för bokbran- schen att det måste ankomma på branschen själv att hålla kunskapen om momssänkningen levande. 
  
 Journalisten Williams artikel, som redovisas senare i denna rapport, tar upp ett antal röster från seminariet om bl a mannens roll. 
 För Kommissionen känns det angeläget att föra med sig erfarenheterna från detta första seminarium in i det fortsatta arbetet. Vi räknar med att även i fortsättningen utnyttja seminarieinstrumentet för att stimulera till debatt och aktiviteter inom vårt bevakningsområde. Som tidigare nämnts har vi bl.a. aktualiserat frågan hos Bok  Bibliotek i Göteborg om en seminarieverksamhet i anslutning till kom- mande mässor. 
 Signalerna från seminariet om behovet av ökade kunskaper har vi redan tagit fasta på under vårt för- sta verksamhetsår. Sålunda har vi under hösten 2002 inbjudit en representant för forskarvärlden till ett kommissionsmöte för att redovisa sina och andras forskningsinsatser rörande framför allt boken som urvalsvara och dess förutsättningar på en ekonomisk 
 Förord och sammanfattning 
 marknad. Vi har också etablerat kontakt med fors- kare på Stockholms universitet som visat intresse för att engagera sig i frågan om prisernas betydelse för att öka och bredda läsningen. När det gäller läsan- dets breddning har Kommissionen som ambition att även följa den forskning som studerar mångfaldsper- spektivet när det gäller läsandet i Sverige. Vi får an- ledning att återkomma till dessa initiativ i senare rapporter. 
 Utvärdering av arbetet med första delrapporten 
 Bokpriskommissionen har granskat hur arbetet med den första delrapporten har fungerat och vilket utfall den har haft. Som tidigare nämnts har denna gransk- ning generellt visat att de lösningar som vi har valt har varit ändamålsenliga. Vi kunde dock konstatera att de tider som direktivet uppställde för redovisning till Kulturdepartementet innebar utomordentligt snäva tidsramar för beredningen av rapporterna med hän- syn till när underlag kunde påräknas. 
 Kommissionen har därför hos regeringen hemställt om ändrade direktiv. I beslut den 28 november 2002 har tilläggsdirektiv meddelats. De innebär att Bok- priskommissionen skall redovisa uppdraget slutligt senast den 28 februari 2005. Delrapporter skall läm- nas under uppdragets löptid: senast den 31 januari 2003, den 31 augusti 2003, den 31 januari 2004 resp. den 31 augusti 2004. Direktiv och tilläggs- direktiv återfinns i slutet av denna rapport. 
 Internationella erfarenheter 
 Redan i den första delrapporten redovisade journa- listen Thompson i en artikel en nyligen genom- förd statistikundersökning om Europeiska läsvanor 
 i EU:s regi. Den markerade bl a att svenskarna ligger i topp vad gäller läsning av både böcker och tidskrif- ter. 
 Bokpriskommissionen har noterat att ett av våra 
 9 
 Förord och sammanfattning 
 grannländer, nämligen Finland, har färska erfarenhe- ter av sänkning av mervärdesskatten på böcker. Bok- momsen i Finland sänktes sålunda år 1994 från 22 procent till 12 procent. 1998 gick man vidare och sänkte momsen från 12 procent till 8 procent. 
 Från Bokpriskommissionens sida uppfattade vi det som väsentligt att ta del av de finska erfarenheterna för att kunna göra jämförelser med den kommande utvecklingen i Sverige efter vårt beslut att sänka momsen på böcker. 
 En delegation från Kommissionen genomförde i detta syfte en studieresa till Finland under oktober 2002 där vi träffade representanter för undervisnings- ministeriet, konsumentförbundet, Finska Statistik- centralen, Helsingfors stadsbibliotek, Finska förlags- föreningen, Finska Bokhandlareföreningen, Finlands Författarförbund m fl. 
 Sammanfattningsvis kan intrycken från Finland summeras på följande sätt: 
 Bokmomssänkningen 1994, som representerar det stora steget mot lägre moms, kunde genomföras tack vare stor uppslutning och engagemang från för- fattare, bokhandlare, förläggare och ansvarigt minis- terium. Resultatet har hittills visat sig vara positivt. Uppgifterna från Finland visar att försäljningen av böcker har ökat och priserna har gått ner – prisut- vecklingen på böcker ligger på en lägre nivå än pris- utvecklingen generellt i det finska samhället. Besök och utlåning på bibliotek har ökat. När det gäller läs- ningen är bilden något oklar. Klart är dock att biblio- teken, förläggarna, bokhandlarna och författarna är mycket nöjda med momssänkningen. 
 Enligt den information som man från finsk sida har förmedlat till oss finns det en koppling mellan bokmarknadens utveckling i Finland under det slu- tande  
 90-talet 
  till bokmomssänkningen 1994. Bok- priskommissionen har dock inte haft möjlighet att närmare analysera denna koppling. Vi har ändå upp- fattat det viktigt att förmedla en bild av den finska 
 situationen eftersom den förhoppningsvis kan illus- trera en möjlig utveckling i Sverige. 
 Sammanfattning av resultatet i den första delrapporten 
  
 I rapporten  
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter,  
 som avlämnades till kulturministern den 2 juli 2002, tog vi upp prisutvecklingen under det för- sta halvåret 2002, d v s de första sex månaderna efter momssänkningen, och jämförde med priserna under 2001. Vi kunde sammanfattningsvis konstatera föl- jande: 
  
 Åtgärden med sänkt mervärdesskatt på  
 böcker  
 gav sannolikt det resultat som önskades, dvs. den fick ett fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. 
 För  
 tidskrifterna  
 gjorde vi bedömningen att moms- sänkningen generellt sett inte hade fått samma ge- nomslag som på boksidan utan till viss del utnyttjats för att förstärka tidskrifternas egen ekonomi. 
 Uppgifterna om prissänkningarna för olika bok- och tidskriftskategorier (skönlitteratur, barnböcker, facklitteratur resp. familje- och damtidningar och ett antal specialtidskrifter) tydde på att utvecklingen inte var enhetlig inom resp. grupp. 
 Prissänkningarna på skönlitteraturen var tydligare än inom fackboksområdet. Resultatet för bokklubbar- na var sämre än för böckerna i bokhandeln, men samtidigt fanns det oklarheter vad gäller prismät- ningarnas förutsättningar på det området. 
 På tidskriftsområdet uppvisade familje- och damtidningarna tämligen goda resultat vad gäller pris- sänkningen medan prisreduktionen för t ex dator- tidningarna var väsentligt lägre. 
 Som redan nämnts kunde vi konstatera att moms- sänkningen på bokområdet uppmärksammats väl i konsumentledet och lett till ökade bokinköp. 
 Också på tidskriftsområdet hade konsumenterna noterat prissänkningen även om det skett i mindre utsträckning än för böckerna. Också inköpen av 
 10 
 Förord och sammanfattning 
 tidskrifter hade ökat, även om ökningen var mått- lig. 
 Vi konstaterade vidare att det var för tidigt att uttala sig om momssänkningen hade påverkat läs- vanorna. 
 Sammanfattning av iakttagelserna för hela år 2002 
 Låt oss nu övergå till att kortfattat sammanfatta iakt- tagelserna från hela det första året efter mervärdes- skattens sänkning. 
 Vi konstaterar en ökad säkerhet i våra iakttagelser och slutsatser genom att de grundar sig på ett ökat antal prisobservationer. 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser från våren 2002 står sig i sina huvuddrag när det gäl- ler utfallet för hela året 2002. 
 På bokområdet är vår bedömning att momssänk- ningen generellt sett har fått fullt genomslag i det pris som konsumenterna har betalat för böcker i bokhan- deln. Här har vi kunnat avläsa goda resultat för skön- litteraturen och på barnboksområdet. För facklittera- turen är resultatet inte lika gott och sänkningsmålet har inte uppnåtts. Det fattas någon eller några procentenheter. 
 När det gäller bokklubbarna finner vi att moms- sänkningen möjligen får fullt genomslag i prisutveck- lingen först om man beaktar den s k huvudbokens försäljningsandel i verksamheten. Om bokklubbarnas böcker granskas från samma utgångspunkter som gäl- ler för böcker som säljs i bokhandeln uppnås gene- rellt sett inte prisreduceringsmålet. Vi aviserar vår ambition att fortsatt studera förutsättningarna för granskningen av detta område. 
 Tidskrifterna har enligt vår bedömning generellt sett inte uppnått prisreduceringsmålet. Det fattas några procentenheter. Vi konstaterar ändå att inom denna grupp är resultaten för familje- och dam- tidningarna samt tidskrifter inom områdena idrott, 
 motion och friluftsliv bättre än för andra. De uppvi- sar siffror som kan tyda på att momssänkningen där har fått fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. Samtidigt ser vi, liksom i våras, att genom- slaget för datortidskrifter är klart sämre. En liknande bild får vi nu också när det gäller tidskrifter inom områdena ekonomi, teknik, hobby och foto samt för serietidningar. 
 11 
 SCB:S REDOVISNING: 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 SCB:s rapport till Bokpriskommissionen, Un- derlag för uppföljning av effekter av sänkt mer- värdesskatt på böcker och tidskrifter, återges delvis i det följande. Den fullständiga redovis- ningen finns på SCB:s hemsida: Hughes 
  
 M 
 ervärdesskatten på böcker och tidskrif- ter sänktes den 1 januari 2002 från 25 till 6 procent. Allt annat lika innebär detta en sänkning av prisnivån med 15,2 procent  
 (1–1,06/1,25). 
  Prisut- 
 vecklingen för böcker och tidskrifter bör ställas i rela- tion till momssänkningen, och även till allmän prisut- veckling för varor och tjänster mellan de tidsperioder som jämförelserna avser. SCB redovisar här hur en sådan analys bör göras. 
 Antag att KPI generellt och därmed den allmänna prisnivån ökar med 2 procent. En momssänkning på 15,2 procent leder då matematiskt till en sänkning av prisnivån till  
 1,02*(1–0,152)=0,865, 
  det vill säga en sänkning med 13,5 procent. Vi kallar detta för den  
 inflationsjusterade momssänkningen  
 vid 2 procents in- flation. En prissänkning på den nivån är vad man kan förvänta sig, om bokbranschens aktörer har en ge- nomsnittlig kostnadsökning som motsvarar KPI gene- rellt, samt en oförändrad marginal per såld bok. 
 Prisutvecklingen för böcker och tidskrifter 
 SCB har beräknat prisutvecklingen för böcker mellan 2001 och 2002. Följande resultat kan redovisas: 
  
 Priserna på böcker i butik (kataloger) har sjunkit med 13,8 ± 1,0 procent 
  
 Priserna på böcker i bokklubbar har minskat med 10,3 ± 0,9 procent. 
  
 Priserna på böcker generellt har sjunkit med 12,7 
  
 ± 0,7 procent mellan 2001 och 2002. 
 Mellan 2001 och 2002 har den generella prisöknings- takten i Sverige enligt konsumentprisindex (KPI) varit 
 2,2 procent, vilket motsvarar en  
 inflations-justerad 
  momssänkning på 13,3 procent  
 (1–[1,022*(1–0,152)]). 
  Priserna i butik har sänkts med 13,8 ± 1,0 procent och överträffar något nivån för den inflationsjusterade momssänkningen. Priserna i bokklubbar har sänkts mellan 9 och 11 procent, vilket är mindre än den inflationsjusterade momssänkningen. Representanter för bokklubbar har framfört önskemål om en alterna- tiv beräkning, se avsnitt  
 2.1.2–3. 
  Sammanvägt över butiker och bokklubbar har priserna sänkts med mel- lan 12,0 och 13,4 procent. Prissänkningsmålet totalt för böcker kan ha uppnåtts om hänsyn tas till osäkerhetstalet. 
 SCB har beräknat prisutvecklingen för tidskrifter  
 mellan oktober 2001 och oktober 2002 
 . Följande resul- tat kan redovisas: 
  
 Priserna på 103 momssänkta tidskrifter, lösnum- mer och abonnemang, har minskat med 10,3 ± 0,8 procent. 
  
 Under samma tidsperiod har KPI ökat med 2,5 pro- cent, vilket motsvarar en  
 inflations-justerad 
  moms- sänkning på 13,1 procent  
 (1–[1,025*(1–0,152)]). 
  Pri- serna på tidskrifter, som sänkts mellan 9,5 och 11,1 procent, har inte minskat i den utsträckningen. 
 Omsättningsutveckling i detaljhandeln 
 Enligt SCB:s omsättningsstatistik för detaljhandeln, har omsättningen av böcker och tidskrifter i  
 bok-, 
  pappers,- och tidningshandel fram till och med okto- ber 2002 ökat med 14 procent i fasta priser jämfört med föregående år. 
 Läsandet i Sverige 
 I Sverige är andelen som läser böcker större än ge- nomsnittet för EU och antalet böcker i hemmen är fler. I större utsträckning än i andra länder, läser svenskar litteratur av annan orsak än arbete och skola. Generellt läser kvinnor mer än män, flickor 
 13 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 mer än pojkar, yngre mer än äldre, högutbildade mer än lågutbildade. 
 I SCB:s omnibuss i april 2002 framkom att kvin- nor läser böcker oftare än män. Män läser mer ofta tidskrifter än böcker. Läsning på Internet är vanli- gast bland de yngre och bland män. Bland de som anger att de i stort sett aldrig läser böcker anger hälften brist på tid som den främsta orsaken. Bland personer som inte läser böcker är det få som anger något som skulle motivera dem att läsa. Hälften av de svarande har lagt märke till att böcker har blivit billigare, en fjärdedel har lagt märke till att tidskrif- ter har blivit billigare. Av de som uppmärksammat prissänkning på böcker respektive tidskrifter är det en större andel som ökat sina inköp av böcker än av tidskrifter. 
 Vissa förändringar för vissa fritidsaktiviteter har skett under  
 1990-talet. 
  Idrotts- och friluftsliv har ökat något för både män och kvinnor medan social samvaro och läsning minskat. 
 Läsvanorna har ändrat karaktär fram till och med 1999. Läsning av veckotidningar har minskat medan läsning av tidskrifter har blivit vanligare i synnerhet bland kvinnorna. Kvinnor och män läser ungefär lika mycket varje dag men man läser i olika media. Kvinnor lägger ner mer tid på att läsa böcker, vecko- och månadstidningar medan män ägnar mer tid åt läsning på Internet, morgontidningar och kvällstid- ningar. 
 Sett ur ett  
 20-årsperspektiv, 
  har besöken på biblio- teken ökat kraftigt bland både kvinnor och män och accentueras ytterligare. Ökningen har varit kraftigare för kvinnorna än för männen. Utlåningen av böcker har dock minskat under de senaste åren. Minsk- ningen kan hänföras till såväl  
 skön-, 
  barn- som fack- litteratur. Utlåningen av  
 audio-visuella 
 (AV-) 
  medel som talböcker och kassettböcker har ökat. Bibliote- ken har under senare år fått en ny funktion som kul- turell mötesplats. 
 SCB:s uppdrag 
 Riksdagen biföll den 12 december 2001 regeringens proposition om sänkt skattesats vid omsättning av böcker, tidskrifter med mera 
 1  
 från 25 till 6 procent. Sänkningen trädde i kraft den 1 januari 2002. Rege- ringen anförde också i den propositionen vikten av att en sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter. 
 Regeringen tillsatte en kommission för bokpris- frågor med uppdrag att följa och granska prisutveck- lingen för de varor som omfattas av den sänkta mer-  
 värdes-skatten. 
  I Kommissionens uppdrag ingår även att redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten. 
 SCB har fått i uppdrag att förse Kommissionen med relevant underlag i enlighet med SCB:s offert av den 21 december 2001 med förändring den 25 juni 2002, samt offerten avseende prismätningar på kurs- litteratur av den 16 maj 2002. Uppdraget innebär i huvudsak att mäta konsumentprisutvecklingen på böcker och tidskrifter under perioden  
 2002–2004. 
  Priserna mäts även retroaktivt mellan 2001 och 2002 med annan metod. Med de möjligheter som statisti- Blackwell ger kommer SCB att följa ekonomisk utveckling för tillverkare, distributörer och återförsäljare av böcker och tidskrifter.  
 NORDICOM-Sverige 
  levere- rar årligen underlag till SCB om läsandet av böcker och tidskrifter. SCB ställer ett mindre antal frågor kring läsande i SCB:s omnibussundersökningar och i  
 SOM-Institutets 
  opinionsundersökningar. Därutöver ställs två tilläggsfrågor i Statens kulturråds undersök- ning  
 Kulturbarometern 2002 
 . I rapporterna från SCB kommer också att finnas information om läsandet från andra relevanta undersökningar. Rapportering till 
  
 1  
 Sänkt skattesats tillämpas för omsättning av böcker, broschyrer, häften och liknande alster, tidningar och tidskrifter, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, noter och kartor. 
 14 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Kulturdepartementet och Kommissionen för bokpris- frågor kommer att ske totalt sex gånger, preliminärt i augusti och januari år  
 2002–2005 
  (sista rapporten i januari 2005). 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 SCB:s huvudsakliga uppgift är att mäta konsument- priser på böcker och tidskrifter mellan år 2002 och 2004. Detta görs genom prisobservationer i butik. 
 Med hjälp av butikskataloger mäts även konsument- priser i butik mellan år 2001 och 2002. Vid faststäl- lande av metodik och praktiskt tillvägagångssätt har en referensgrupp med deltagare från bokbranschen medverkat. Synpunkter har också inhämtats från fö- reträdare för bokklubbar. För klargörande av tillväga- gångssätt och metod, se  
 avsnitt 2.1.3, 2.1.5  
 och  
 5.1.1 
 . Prisutvecklingen för böcker och tidskrifter jämförs också med prisutvecklingen för andra varor och tjänster. 
 För uppföljning av prisutvecklingen på böcker i butik mellan år 2001 och 2002 observeras priser i butikskataloger 
 2  
 samt i bokklubbars medlems- tidningar. Dessa prismätningar redovisas i avsnitt 2.1. I prismätningarna år  
 2002–2004 
  observeras bok- priser (två gånger per år) i fysiska butiker (51 bok- handlar, varav de flesta  
 sortiments-bokhandlar, 
  ett 
 mindre antal varuhus/stormarknader, en livsmedels- butik och en kiosk), i bokklubbars medlemstidningar och på Internet. Dessa prismätningar redovisas första gången i augusti 2003. 
 Priser på tidskrifter noteras mellan 2001 och 2004 genom observation i butik eller information från Internet, kompletterat med telefonsamtal till tid- skriftsutgivare. I denna rapport redovisas prisutveck- ling  
 2001–2002. 
  
 Prisutveckling år  
 2001–2002 
  
 Största prissänkningen går att uppmäta för bokhandeln 
 Sammanvägt 
 3  
 har böcker totalt minskat i pris med 12,7 procent mellan 2001 och 2002. Prisutvecklingen på böcker skiljer sig åt mellan bokhandelns bok- kataloger och bokklubbarnas medlemstidningar. Bok- handelns priser sjönk med 13,8 procent mellan 2001 och 2002. Bokklubbarnas priser sjönk med 10,3 pro- cent under samma period. Både bokhandeln och bok- klubbar har en största prissänkning för skönlitteratur, 15,5 respektive 12,4 procent. 
 Tidskriftspriserna sjönk mellan oktober 2001 och oktober 2002 med 10,3 procent. Familje- och dam- tidningar är den tidskriftskategori som har den största prissänkningen (11,9 procent). Tidskrifts- kategorierna Ekonomi, teknik, foto, hobby samt Datortidskrifter har de minsta prissänkningarna (6,9 respektive 6,6 procent). 
 Resultatet av prismätningar i bokhandeln, bokklubbarna och för tidskrifterna åskådliggörs i  
 ta- bell  
  
 2.1 
 – 
 2.3 
 . 
  
 2 
  
 Bokhandelns bokkataloger avser fyra säsonger, dessa är februari (Rea), april (vår), september (höst) och november (jul). 
  
 3 
  
 Bokhandeln och Bokklubbarna ihopslagna. Bokhandelns bok- kataloger utgör 68 procent, bokklubbarnas medlemstidningar utgör 
  
 32 
  
 procent. Vägningstalen är framräknade efter uppgifter från Svenska Förläggarföreningen. 
  
 15 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Tabell 2.1 Prisutveckling på böcker i butik år  
 2001–2002 
  (enligt butikskataloger se avsnitt 2.1.3). Procent 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 Samtliga 
  
 Inflationsjusterad 
  
 momssänkning 
  
 Totalt 
  
 –15,5 
  ± 1,5 
 4 
  
 –14,4 
  ± 2,2 
  
 –11,3 
  ± 1,6 
  
 –13,8 
  ± 1,0 
  
 –13,3 
 5 
  
 Rea 
  
 –15,2 
  ± 1,5 
  
 –12,8 
  ± 2,9 
  
 –10,1 
  ± 2,3 
  
 –12,8 
  ± 1,2 
  
 –13,0 
  
 Vår 
  
 –16,5 
  ± 5,0 
  
 –18,3 
  ± 5,4 
  
 –12,0 
  ± 4,8 
  
 –14,9 
  ± 3,1 
  
 –13,2 
  
 Höst 
  
 –16,8 
  ± 3,5 
  
 –18,7 
  ± 5,7 
  
 –8,9 
  ± 3,9 
  
 –13,9 
  ± 2,3 
  
 –13,6 
  
 Jul 
  
 –17,4 
  ± 2,9 
  
 –9,7 
  ± 5,3 
  
 –12,8 
  ± 3,6 
  
 –14,4 
  ± 2,1 
  
 –13,2 
  
 Antal pris- 
  
 observationer 
  
 6 973 st 
  
 4 251 st 
  
 9 980 st 
  
 21 204 st 
  
 Källa: SCB 
  
 4 
  
 Osäkerhetstal är ett uttryck för den variabilitet i resultaten som uppstår på grund av urval. Se vidare avsnitt 5.1. 
  
 5 
  
 Gäller kalenderåret 2001 till 2002. 
  
 Tabell 2.2 Prisutveckling på böcker i bokklubbarnas medlemstidningar år  
 2001–2002. 
  Procent 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 Samtliga 
  
 Inflationsjusterad 
  
 momssänkning 
  
 Totalt 
  
 –12,4 
  ± 1,6 
  
 –6,6 
  ± 3,1 
  
 –9,4 
  ± 2,6 
  
 –10,3 
  ± 0,9 
  
 –13,3 
 7 
  
 Antal prisobservationer 
  
 2 286 st 
  
 972 st 
  
 3 694 st 
  
 6 952 st 
  
 Källa: SCB 
 Resultat – Butikspriser 
 Sammantaget över  
 skön-, 
  barn- och facklitteratur var priserna i butik för hela året i genomsnitt 13,8 ± 1,0 procent lägre under år 2002 jämfört med 2001. Pri- serna på skönlitteratur var i genomsnitt 15,5 ± 1,5 procent lägre under 2002. För barnböcker var pri- serna under motsvarande period i genomsnitt 14,4 ± 2,2 procent lägre och för facklitteratur i genomsnitt 11,3 ± 1,6 procent lägre jämfört med 2001. 
 Resultat – Bokklubbar 
 Sammantaget över  
 skön-, 
  barn- och facklitteratur var priserna i bokklubbarnas medlemstidningar under år 
 2002 10,3 ± 0,9 procent lägre jämfört med 2001. Priset på skönlitterära böcker var i genomsnitt 12,4 ± 1,6 procent lägre under perioden  
 januari–december 
  2002 jämfört med  
 januari–december 
  2001. För barn- böcker var priserna under motsvarande period i ge- nomsnitt 6,6 ± 3,1 procent lägre och för fackböcker i genomsnitt 9,4 ± 2,6 procent lägre. 
 Beräkningen inkluderar en – för år 2001 respek- tive 2002 – genomsnittlig expeditionsavgift som en bokklubbsmedlem erlägger per köp. Även expedi- tionsavgiften omfattas av momssänkningen. 
 I Bokpriskommissionens direktiv framgår att sta- ten har som mål att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur, samt att öka tillgången till och 
 16 
 valt att väga alla böcker i bokklubbarnas medlems- tidningar lika. Det innebär att alla böcker inom res- pektive litteraturgenre och bokklubb har samma tyngd/betydelse i beräkningen, oavsett om de svarar för en stor eller liten del av bokklubbens omsätt- ning. 
 6 
  
 Tillvägagångssätt – Böcker 
 Butikspriser 
 Vid mätning av priser i butik för tidsperioderna 2001 jämfört med 2002, har bokhandlar valts ut genom ett systematiskt urval från tidskriften  
 Svensk bokbransch matrikel 2001/2002 
 . Totalt ingår 64 stycken bok- handlar i urvalet. De bokhandlar som ingår i urvalet har kontaktats för information om hur bokpriser sätts i den specifika bokhandeln. 
 Prisuppgifter för år 2001 och 2002 har inhämtats från de bokhandlar som ingår i urvalet och som har egenskaperna: är sortimentsbokhandlar och lokalise- rade i Sverige, samt kan ange butikskatalog vars pri- ser man följer. Dessa utgör 54 av de 64 ursprungliga bokhandlarna. Det inhämtade prismaterialet består 
  
 6 
  
 Några bokklubbar har framfört önskemål om att böckerna i deras medlemstidningar skall viktas efter ekonomisk betydelse, eftersom huvudboken utgör den största delen av bokklubbarnas försäljning. Denna synpunkt har beaktats såtillvida att vi här presenterar resultatet av en alternativ beräkning där huvudboken har beaktats separat och där hänsyn tagits till den del av omsättningen som huvudboken utgör samt dess genre. Se vidare den tekniska rapporten, avsnitt 5.1.1. Enligt denna beräkning var priserna sammantaget över  
  
 skön-, 
  barn- och facklitteratur 12,9 procent lägre 2002 jämfört med 2001 (skönlitteratur  
 –15,9, 
  barnlitteratur  
 –3,4 
  och facklitteratur  
 –9,6 
  procent). Osäkerhetstalen för dessa alterna- tiva resultat är högst så stora som de i huvudberäkningen (se tabell 2.2). 
  
 7 
  
 Osäkerhetstalen för de uppmätta prisförändringarna kan antas överskatta den verkliga osäkerheten eftersom de prismätta tidskrif- terna täcker en mycket stor del av konsumenternas tidskriftsinköp. Tidskrifter med liten omsättning och som är momspliktiga ingår ej i urvalet. 
  
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 av samtliga bokkatalogpriser med undantag av priser för paketerbjudanden och samlingsvolymer. 
 Prisjämförelsen görs mellan åren för jämförbara bokkategorier för respektive aktör. Till exempel jämförs medelpriser för faktaböcker för barn i en viss aktörs reakatalog 2001 med medelpriser för faktaböcker för barn i samma aktörs reakatalog 2002. 
 Bokklubbar 
 I prismätningen för bokklubbar ingår de 12 största bokklubbarna i Sverige. Prisjämförelse görs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstidningar som presen- terats under perioden januari – december 2001 res- pektive januari – december 2002. I prismätningen beaktas även bokklubbarnas expeditionsavgift till den del den belastar kostnaden för ett genomsnittligt bok- inköp. 
 Pris som är förknippat med villkor eller motpresta- tion utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem en viss tid eller redan gjort ett visst an- tal inköp). 
 Prisjämförelser mellan tidsperioderna görs för de tre huvudkategorierna skönlitteratur, barnböcker och fackböcker för respektive bokklubb och vägs ihop för de tre kategorierna över samtliga bokklubbar efter antalet medlemmar. 
 Kvalitetsklassning görs av titlar efter bandtyp, sidantal och illustrationer. Se vidare  
 avsnitt 5.1.1  
 nedan. 
 Felkällor 
 Liksom alla statistiska undersökningar kan även denna prismätning vara behäftad med felkällor. Tre möjliga felkällor, utöver de urvalsfel som av- 
 speglas i de redovisade osäkerhetstalen, kan särskilt påpekas: 
  
 A: 
  
 Katalogpriser överensstämmer inte alltid med pris i butik. 
  
 17 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
  
 B: 
  
 Vissa litteraturkategorier och försäljningskanaler ingår inte i undersökningen. 
  
 C: 
  
 Böckers beskaffenhet och kvalitet förändras över tiden så att den valda metoden inte helt förmår skilja prisförändringar från kvalitets- förändringar. 
  
 En mer utförlig redogörelse för beräkningen av pris- förändring avseende böcker i butik respektive bok- klubbar liksom för felkällornas betydelse presenteras i  
 avsnitt 5.1.1. 
  
 Resultat – Tidskrifter 
 Prisförändringen på tidskrifter presenteras i  
 tabell 2.3 
 . Priserna avser en sammanvägning av lösnum- merprisernas och abonnemangsprisernas utveckling. Indelningen av tidskrifterna grundas på en indelning av Tidningsstatistik AB men är modifierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en grupp. 
 De momssänkta tidskrifterna har under perioden oktober  
 2001–oktober 
  2002 i genomsnitt minskat i pris med 10,3 ± 0,8 procent. Skillnaderna mellan lös- nummerprisernas och abonnemangsprisernas genom- snittliga utveckling är mycket små och redovisas inte här. 
 Skillnaderna mellan grupperna är i allmänhet inte statistiskt signifikanta. Datortidskrifterna och de tid- skrifter som representerar ekonomi, teknik, hobby och foto har dock en prissänkning som är signifikant mindre än genomsnittet, medan familje- och dam- tidningarnas prissänkning är signifikant större än snittet. De tidskrifter som ej påverkats av moms- sänkningen har ökat i pris med 4,4 procent. 
 Tillvägagångssätt – Tidskrifter 
 110 tidskrifter ingår i beräkningarna. Urvalet är gjort så att de som är omsättningsmässigt störst in- kluderas. Såväl lösnummer- som abonnemangspris beaktas. 
 Priser – historisk utveckling 
 Nationella prisjämförelser 
 Prisökningstakten på böcker 
 9  
 och tidskrifter (exklu- sive dagstidningar) har successivt ökat, från ungefär år 1982 fram till januari 2002, i förhållande till KPI totalt. I januari 2002 minskade skillnaden i pris- ökningstakt till följd av momssänkningen. 
 Under  
 1980-talet 
  och en bit in på  
 1990-talet 
  låg inflationen på relativt höga nivåer jämfört med idag, under vissa perioder över 10 procent. Den genom- snittliga inflationstakten,  
 12-månadersförändringen, 
  var under perioden januari 1980 till och med decem- ber 1992 8,0 procent jämfört med 1,8 procent för perioden januari 1993 till och med november 2002. 
 En omläggning av den ekonomiska politiken och inrättandet av ett inflationsmål för penningpolitiken är troligen den viktigaste orsaken till denna nedgång i inflationen. Även andra politiska beslut har påverkat prisutvecklingen. Där kan nämnas sänkningen av momsen på livsmedel den första januari 1996 samt avregleringarna på el- och telemarknaderna under  
 1990-talets 
  andra hälft. 
 Inflationsmålet från 19 november 1992 innebar att inflationen enligt måttet UND1, som beräknades av Riksbanken, inte skulle öka. Inflationsmålet förändra- des 1995 till att inflationen enligt KPI ska begränsas till 2 procent med en accepterad avvikelse på ±1 pro- centenhet. 
 Internationella prisjämförelser 
 Priserna på böcker har enligt HIKP 
 10  
 sedan år 1995 ökat något snabbare i Sverige än för EU:s 15 medlemsländer. I januari 2002 sjönk priserna på böcker i Sverige till följd av momssänkningen. I Fin- land sänktes momsen på böcker från 22 till 12 pro- cent år 1994 och till 8 procent år 1998. I Danmark är momsen på böcker 25 procent. 
 Prisutvecklingen för tidskrifter 
 11  
 i Sverige har i 
 18 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Tabell 2.3 Tidskrifternas prisutveckling oktober 2001 till oktober 2002, efter kategori. Procent 
  
 Tidskriftskategori 
  
 Prisförändring 
 7 
  
 Antal tidskrifter 
  
 Inflationsjusterad- 
  
 momssänkning 
  
 Totalt momssänkta tidskrifter 
 8 
  
 –10,3 
  ± 0,8 
  
 103 
  
 –13,1 
  
 Familje- och damtidningar 
  
 –11,9 
  ± 1,2 
  
 18 
  
 Hem, bostad, trädgård 
  
 –9,6 
  ± 1,7 
  
 15 
  
 Ekonomi, teknik, hobby, foto 
  
 –6,9 
  ± 3,2 
  
 11 
  
 Idrott, motion, friluftsliv 
  
 –11,2 
  ± 2,4 
  
 8 
  
 Datortidskrifter 
  
 –6,6 
  ± 2,3 
  
 8 
  
 Motor 
  
 –10,0 
  ± 1,7 
  
 8 
  
 Serietidningar 
  
 –9,4 
  ± 1,9 
  
 13 
  
 Övriga momssänkta tidskrifter 
  
 –8,6 
  ± 2,2 
  
 22 
  
 Totalt ej momssänkta tidskrifter 
  
 +4,4 ± 2,2 
  
 7 
  
 Källa: SCB 
 Diagram 2.1. 
 Prisutvecklingen för böcker och populärtidskrifter enligt KPI samt KPI totalt 
  
 Källa: SCB 
  
 7 
  
 Osäkerhetstalen för de uppmätta prisförändringarna kan antas överskatta den verkliga osäkerheten eftersom de prismätta tidskrif- terna täcker en mycket stor del av konsumenternas tidskriftsinköp. Tidskrifter med liten omsättning och som är momspliktiga ingår ej i urvalet. 
  
 8 
  
 På grund av att ett flertal tidskrifter, framför allt kulturtidskrifter och medlemstidskrifter, utges av ideella föreningar och därför inte är momspliktiga berörs de inte av momssänkningen. 
  
 9 
  
 Prismätningen för böcker i KPI tas fram genom att fem bok- klubbar samt tio indikatorböcker i tio bokhandlar studeras. Variationer inom ett enskilt år i delindex för böcker i KPI bör tolkas med försiktighet p g a begränsat urval. För den totala allmänna prisutvecklingen (KPI) har prisutvecklingen för böcker en begrän- sad betydelse. 
  
 10 
  
 De metoder och urval som tillämpas för beräkningen av bok- prisutvecklingen inom olika  
  
 EU-länder 
  skiljer sig väsentligt åt vilket kan påverka jämförbarheten mellan länder. För Sveriges del bör variationen inom ett enskilt år tolkas med försiktighet. 
  
 11 
  
 För Sverige avses tidskrifter exklusive dagstidningar. För EU 15, Finland och Danmark avses samtliga tidskrifter. 
  
 19 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 stort sett varit lika med prisutvecklingen för genom- snittet av EU:s 15 medlemsländer från år 1995 till år 1999. Därefter och fram till momssänkningen i ja- nuari 2002, då priserna sjönk, har prisutvecklings- takten varit något högre i Sverige. 
 Prismätning år  
 2002–2004 
  
 I syfte att mäta prisutvecklingen mellan 2002 och 2004 genomförs prismätningar i butik två gånger per år (april samt oktober). Vi beskriver kortfattat dessa 
 mätningar nedan. Resultat från dessa mätningar redo- visas första gången i augusti 2003. 
 Utöver dessa mätningar fortsätter bokklubbs- samt tidskriftsprismätningar på samma sätt som beskrivits ovan. 
 Tillvägagångssätt – i butik 
 Bokprismätningar har genomförts i butik under april och oktober månad och kan delas in i tre grupper: 
 Diagram 2.2. 
  
 Index 1996 = 100 
  
 130 
  
 125 
  
 Sverige 
  
 EU15 
  
 120 
  
 Finland 
  
 Danmark 
  
 EU 
  
 115 
  
 Danmark 
  
 110 
  
 Finland 
  
 105 
  
 Sverige 
  
 100 
  
 95 
  
 90 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 Källa: SCB samt Eurostat och nationella statistikbyråer inom EU 
 Prisutvecklingen på böcker i Sverige, Finland, Danmark och ett genomsnitt för EU:s 15 medlemsländer enligt EU:s harmoniserade index för konsumentpriser (HIKP) 
 20 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Diagram 2.3 
 Prisutvecklingen på tidskrifter i Sverige, Finland, Danmark och ett genomsnitt för EU:s 15 medlemsländer, enligt EU:s harmoniserade index för konsumentpriser (HIKP) 
  
 ' 
  
 !" 
  
 #$% 
  
 '  ( 
  
 ! 
  
 #! 
  
 Källa: SCB samt Eurostat och nationella statistikbyråer inom EU 
  
 A: 
  
 Prismätning i 51 stycken slumpmässigt utvalda sortimentsbokhandlar och en pocketbutik. 
  
 B: 
  
 Prismätning i några större varuhus 
  
 C: 
  
 Prismätning i medelstor kiosk och livsmedelsbutik 
  
 Prismätning A har genomförts av SCB:s fältarbetare i ett urval av sortimentsbokhandlar plus en pocket- boksbutik, samtliga valda med sannolikhetsurval ur SCB:s företagsregister. Prismätning A omfattar ett ur- val av 1 000 boktitlar, som har fördelats mellan bok- handlar enligt ett särskilt mönster. Vid redovisning av 
 prismätning A kommer hänsyn att tas till att en titel som i början av året är inbunden senare under året kan ges ut som kartonnage och ännu något senare som pocket. I möjligaste mån är det den senast ut- givna bandtypen för en specifik titel som prismäts. 
 Prismätning B har ett urval av titlar dragna genom ett systematiskt urval från den population av titlar, cirka 1 000 stycken per varuhus, som saluförs av res- pektive varuhuskedja. Urvalet av prismätta titlar är cirka 300 stycken per varuhus men varierar mellan varuhus. Eftersom titeluppsättning och pris inte va- rierar mellan butiker inom varuhuskedjor har det va- rit möjligt att begränsa antalet undersökta försälj- ningsställen till en per kedja. 
 Prismätning C har genomförts som en total under- sökning av samtliga titlar hos aktuella försäljnings- ställen. I denna prismätning är samtliga titlar pocket- böcker, priset för identiska titlar är dessutom det- samma inom företagets alla butiker. Därmed är det möjligt att begränsa prismätningen till två försäljnings- ställen. Antalet prismätta titlar är i snitt 115 stycken. 
 Tillvägagångssätt – Internet 
 Denna prismätning är genomförd på samma urval av titlar som prismätning A. De Internetbokhandlar som ingår i undersökningen har alla egenskapen att de är Sverigebaserade och välsorterade, det vill säga saluför titlar utgivna av svenska förlag samt av alla kategorier. Drygt hälften av de som ingår i urvalet är endast Internetbaserade, det vill säga saluför titlar endast över Internet, resterande saluför titlar även i reguljära butiker. 
 Ekonomisk utveckling i bok- och tidskrifts- branschen 
 Som ett komplement till prisutvecklingen för böcker och tidskrifter, kommer SCB att följa ekonomisk ut- veckling för grupper av företag som framställer, dist- ribuerar och säljer böcker och tidskrifter. 
 21 
 NORDICOMS REDOVISNING: 
 Fler läser tidningar än böcker 
  
 NORDICOM-Sverige, 
  knutet till Göteborgs Universitet, har anlitats av SCB för att ge en bild av bok- och tidskriftsläsandets utveckling i Sverige. NORDICOM:s redovisning återges del- vis i det följande. Den fullständiga redovis- ningen finns på SCB:s hemsida: Hughes 
  
 A 
 ndelen tidskriftsläsare en genomsnittlig vecka uppgår till drygt 75 procent. Läs- ningen har ökat något under det senaste decenniet men utmärks ändock av stabili- tet i ett längre perspektiv. Det är otvety- 
 digt så att fler läser tidskrifter är böcker – 15 procent fler läser tidskrifter än böcker en genomsnittlig vecka. 
 När det gäller bokläsning ligger Sverige mycket högt jämfört med andra europeiska länder men det är inte riktigt samma bild som framträder för tidskrifts- läsningen. Finland och även Danmark uppvisar be- tydligt högre andelar och ligger därmed långt över ge- nomsnittet för Europa medan Sverige ligger nära genomsnittstalet (vad gäller läser en gång i veckan el- ler oftare). Om alla item som gäller läsning av tid- skrifter läggs ihop hamnar Sverige dock på i stort sett samma siffra som Danmark. Det är endast Finland och Tyskland som uppvisar högre andelar. Att tid- skriftsläsningen ligger så högt i Finland brukar förkla- ras med den stora andelen tidskriftsprenumerationer till skillnad från Sverige där lösnummerförsäljningen är omfattande. I Finland råder momsbefrielse på pre- numerationer men en  
 22-procentig 
  momssats på lös- nummerförsäljning, vilket gör att fler prenumererar och på så sätt får tidskrifterna regelbundet hem i brevlådan. 
 I sammanhanget skall dock påpekas att det är be- tydligt svårare att mäta tidskriftsläsning än t ex bok- läsning – tidskrift är ett mångtydigt och därmed oklart begrepp. Därför blir resultatet för tidskrifts- läsning i mångnationella undersökningar än osäkrare. Det är också nödvändigt att skilja mellan  
 vecko-/ 
  
 månadstidningar och  
 special-/facktidskrifter 
  för att få meningsfulla resultat. 
 Läsning av  
 vecko-/månadstidningar 
  
 Drygt var tredje svensk mellan 9 och 79 år läser nå- gon vecko- eller månadstidning en genomsnittlig dag medan var femte läser  
 special-/facktidskrifter. 
  Det är lika vanligt att läsa  
 vecko-/månadstidningar 
  som att använda Internet, och det är fler som ägnar sig åt läs- ning av  
 vecko-/månadstidningar 
  än åt läsning av t ex kvällstidningar en vanlig dag. 
 Vecko- och månadstidningarna uppvisar en högre räckvidd för grupperna kvinnor och äldre. I förhål- lande till  
 special-/facktidskrifter 
  har  
 vecko-/månads- 
  tidningar en yngre publik. Bland vuxna kvinnor läser 40 procent någon vecko- eller månadstidning en ge- nomsnittlig dag medan andelen läsare i åldersgruppen 55 till 64 år är 40 procent och i den äldsta gruppen, 65 till 79 år, 46 procent. Vecko- och månadstidnings- läsningen ligger något lägre i storstadsregionerna. Lågutbildade är läsare i större utsträckning än hög- utbildade. 
 Läsningen av  
 vecko-/månadstidningar 
  har legat re- lativt stabilt sedan Mediebarometerns start. Resulta- ten från de senaste mätåren kan tyda på att en ökning skett. Den är ungefär lika stor i de flesta grupper. Men det kan också vara så att förändringar även på- verkas av vad människor uppfattar som vecko- och månadstidningar. 
 När det gäller medier som böcker och tidskrifter kan gårdagen uppfattas som ett något missvisande mått – det är mer rättvisande att mäta veckoräckvidd för dessa medier. Drygt 60 procent av svenskarna lä- ser någon vecko- eller månadstidning under en ge- nomsnittlig vecka – böcker har samma veckoräck- vidd. I relation till hur ofta  
 vecko-/månadstidningar 
  utkommer ligger räckvidden på en jämförelsevis hög nivå. En majoritet i samtliga grupper – kön, ålder, utbildning – har läst vecko- eller månadspress under 
 22 
 Fler läser tidskrifter än böcker 
 Andel som läser olika tryckta medier i befolkningen  
 9-79 
  år en genomsnittlig  
 dag  
 2001. Procent 
  
 % 
  
 100 
  
 90 
  
 81 
  
 80 
  
 73 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 47 
  
 40 
  
 34 
  
 38 
  
 29 
  
 29 
  
 30 
  
 21 
  
 20 
  
 11 
  
 10 
  
 0 
  
 Tidskrift 
  
 Vecko-/ 
 Special-/ 
  
 Bok 
  
 Skön- 
  
 Fack 
  
 Dagstidning Morgon- 
  
 Kvälls- 
  
 totalt 
  
 månads- facktidskrift 
  
 totalt 
  
 litteratur 
  
 litteratur 
  
 totalt 
  
 tidning 
  
 tidning 
  
 tidning 
  
 Andel som läser tryckta medier i befolkningen  
 9-79 
  år en genomsnittlig  
 vecka  
 2001. Procent 
  
 % 
  
 100 
  
 98 
  
 91 
  
 90 
  
 80 
  
 76 
  
 70 
  
 61 
  
 60 
  
 64 
  
 60 
  
 50 
  
 44 
  
 45 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 18 
  
 10 
  
 0 
  
 Tidskrift  
 Vecko-/ 
 Special-/ 
  
 Bok 
  
 Skön- 
  
 Fack 
  
 Dagstidning Morgon- 
  
 Kvälls- 
  
 totalt 
  
 månads- facktidskrift 
  
 totalt 
  
 litteratur 
  
 litteratur 
  
 totalt 
  
 tidning 
  
 tidning 
  
 tidning 
  
 23 
 Fler läser tidskrifter än böcker 
 en vecka. Läsarna håller sig normalt till endast en vecko- eller månadstidning en genomsnittlig dag, det är endast 6 procent av befolkningen som läser eller tittar i fler än en tidning. 
 Andelen som någon gång per månad läser någon vecko- eller månadstidning ligger i alla grupper över 80 procent – med undantag av männen där andelen är 78 procent. Det finns en svag ökning när det gäller den samlade månadsräckvidden, särskilt bland medel- ålders och högutbildade. 
 Läsning av olika  
 vecko-/månadstidningar 
  
 Familjetidningarna har traditionellt haft störst vecko- räckvidd. En femtedel av befolkningen läser någon sådan tidning en genomsnittlig vecka. Bland de äldsta är andelen dubbelt så stor (41 procent). Andelen kvinnliga familjetidningsläsare är i det närmaste tre gånger högre än andelen manliga. Trots mycket stora förändringar på marknaden har den traditionella veckopressen fortfarande en stark ställning bland lä- sarna. 
 Det ökade utbudet av specialtidningar har, med stor sannolikhet, bidragit till att veckoräckvidden för denna typ av tidningar har ökat under senare år. 2001 är den samlade räckvidden för dessa tidningar högre än för familjetidningarna. Denna tidningsgrupp skiljer sig från övriga genom att ha en högre andel manliga än kvinnliga läsare och den har sin tyngd- punkt bland unga och medelålders personer, i motsats till veckopressens äldre läsare. 
 Ungdomstidningar når en femtedel av sin målgrupp en genomsnittlig vecka och serietidningarna når när- mare en tredjedel av barnen mellan 9 och 14 år. 
 Läsning av special- eller facktidskrifter 
 Närmare var fjärde vuxen svensk läser special- och facktidskrifter en genomsnittlig dag. Veckoräck- vidden är 44 procent vilket kan jämföras med 60 procent vad gäller böcker. 
 Såväl utbildning och ålder som kön och sociala faktorer inverkar på benägenheten att läsa special- och facktidskrifter liksom facklitteratur. Tidskrifterna var tidigare i första hand männens medium. De se- naste årens resultat pekar dock på en viss utjämning mellan män och kvinnor. Läsningen är mest utbredd bland medelålders personer. En svag ökning av räck- vidden för special- och facktidskrifter kunde för- märkas åren kring år 2000. 
 Bland yrkesverksamma är andelen läsare större än i andra grupper. Andelen läsare ökar med utbildning: 35 procent av alla högutbildade läser någon special- eller facktidskrift en genomsnittlig dag jämfört med 16 procent bland de lågutbildade. Den högsta andelen finner vi bland högre tjänstemän och akademiker (41 procent), medan andelen i arbetarfamiljer är relativt låg (18 procent). Detta torde ha att göra med att fack- tidskrifter ofta är knutna till yrkesverksamhet inom tjänstemannayrken. En viss minskad läsning bland högutbildade kan dock förmärkas under senare år. 
 Den helt dominerande gruppen är de som tar del av endast  
 en  
 tidskrift under en genomsnittlig dag. Män, kvinnor och olika åldersgrupper skiljer sig inte nämnvärt åt i detta avseende. Andelen som läser mer än en tidskrift är dock störst bland högutbildade. 
 Närmare 45 procent av befolkningen läser eller tit- tar i minst någon special- eller facktidskrift en ge- nomsnittlig vecka. I de yrkesverksamma åldrarna och bland högutbildade är över 50 procent veckoläsare. 
 Andelen läsare av minst en tidskrift under en må- nad är 67 procent. Variationerna mellan olika grup- per är stor – från 18 procent i åldersgruppen 9 till 14 år till 86 procent bland de högutbildade. 
 Läsning av olika  
 special-/facktidskrifter 
  
 Special- och facktidskriftsmarknaden uppvisar bety- dande variationer. Organisations- och medlemstid- skrifter samt facktidskrifter inriktade på yrkesområ- den har störst veckoräckvidd av alla tidskrifter. Bland 
 24 
 Fler läser tidskrifter än böcker 
 Andel som läser  
 special-/facktidskrift 
  i befolkningen  
 9-79 
  år en genomsnittlig dag  
 1991–2001. 
  Procent 
  
 Kön 
  
 Ålder 
  
 Utbildning  
 (16-79 
  år) 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 9-14 
  
 15-24 
  
 25-44 
  
 45-64 
  
 65-79 
  
 Låg 
  
 Mellan 
  
 Hög 
  
 1991 
  
 26 
  
 30 
  
 22 
  
 12 
  
 21 
  
 31 
  
 30 
  
 20 
  
 19 
  
 30 
  
 43 
  
 1992 
  
 24 
  
 25 
  
 22 
  
 19 
  
 23 
  
 23 
  
 25 
  
 28 
  
 24 
  
 23 
  
 26 
  
 1993 
  
 28 
  
 34 
  
 23 
  
 13 
  
 25 
  
 29 
  
 36 
  
 22 
  
 22 
  
 30 
  
 43 
  
 1994 
  
 31 
  
 36 
  
 26 
  
 17 
  
 21 
  
 34 
  
 40 
  
 27 
  
 26 
  
 30 
  
 52 
  
 1995 
  
 29 
  
 34 
  
 24 
  
 10 
  
 26 
  
 31 
  
 36 
  
 23 
  
 22 
  
 29 
  
 47 
  
 1996 
  
 28 
  
 31 
  
 24 
  
 8 
  
 22 
  
 31 
  
 38 
  
 18 
  
 21 
  
 28 
  
 45 
  
 1997 
  
 26 
  
 31 
  
 23 
  
 12 
  
 19 
  
 28 
  
 33 
  
 24 
  
 21 
  
 26 
  
 41 
  
 1998 
  
 27 
  
 29 
  
 25 
  
 11 
  
 17 
  
 29 
  
 36 
  
 25 
  
 21 
  
 26 
  
 44 
  
 1999 
  
 28 
  
 31 
  
 25 
  
 10 
  
 18 
  
 30 
  
 36 
  
 29 
  
 24 
  
 31 
  
 41 
  
 2000 
  
 32 
  
 35 
  
 29 
  
 15 
  
 22 
  
 36 
  
 38 
  
 28 
  
 25 
  
 34 
  
 36 
  
 2001 
  
 21 
  
 24 
  
 19 
  
 6 
  
 16 
  
 24 
  
 27 
  
 18 
  
 16 
  
 20 
  
 35 
  
 Anm:  
 I frågeformuleringarna har sedan 1994 ingått förtydliganden när det gäller typ av tidning/tidskrift, vilket sannolikt har bidragit till att användningen av dessa ligger på en högre nivå efter 1994. I frågeformuleringen 2001 har ingått förtydliganden när det gäller typ av tidning/tidskrift vilket sannolikt har bidragit till en uppgiven minskad användning av  
 special-/facktidskrifter. 
  
 vuxna i yrkesverksam ålder är räckvidden för dessa två tidskriftsgrupper störst. Facktidskrifterna är pri- märt inriktade på olika yrkesgrupper och branscher vilket visar sig i att räckvidden är klart störst i yrkes- verksamma åldrar, liksom det finns en stor skillnad mellan låg- och högutbildade. 
 Marknaden för specialtidskrifter inriktade på olika intresseområden, t ex historia och ekonomi, expan- derade i början på  
 1990-talet. 
  De senaste åren har pekat mot en vikande trend. I dag når special- tidskrifterna en tiondel av befolkningen en genom- snittlig vecka, bland högutbildade gäller detta en sjät- tedel. Endast tre procent av befolkningen uppger att de läser någon kulturtidskrift. 
 Tid som ägnas tidskriftsläsning 
 Bruttotiden för svenskarnas medieanvändning en ge- nomsnittlig dag är 6 timmar och fyra minuter. Med 
 bruttotid menas summan av den självuppskattade ti- den för användning av enskilda medier och måttet tar inte hänsyn till att man kan använda flera medier sam- tidigt, t ex lyssna på musik när man läser en tidskrift. Svenskarnas bruttotid för medieanvändning har 
 varit relativt stabil sedan mitten av  
 1980-talet. 
  Radio (35 procent) och TV (28 procent) dominerar den tid som ägnas massmedier. Ljudmedierna (radio, CD, ljudkassett) står tillsammans för 43 procent av den tid befolkningen ägnar åt medier en genomsnittlig dag. Motsvarande siffra för rörliga bilder (TV, video, bio) är 32 procent. Den tid som ägnas de tryckta medierna – böcker, tidskrifter, dagspress – uppgår till närmare 20 procent av medietiden. Tidskrifterna står för 4 procent av medietiden – ungefär samma som videoanvändningen och endast ett par procent- enheter från bok- och  
 Internet-användningen. 
  Tid- skriften läses något kortare tid en genomsnittlig dag 
 25 
 Fler läser tidskrifter än böcker 
 än t ex boken och morgontidningen, som är de tryckta medier som läses längst tid. 
 En svag nedgång kan noteras för de tryckta medi- ernas andel av medietiden under de senaste fem åren 
 – det gäller även tidskrifterna – men den tycks ha av- stannat om man ser till de senaste årens resultat. Det kan tyckas anmärkningsvärt att de tryckta medierna hävdat sig så väl med tanke på de drastiska föränd- ringar som skett i medielandskapet under det senaste årtiondet. I det sammanhanget spelar den lästradition som finns i Sverige stor roll. Tidig läskunnighet i be- folkningen, en stark press och folkbiblioteken är vik- tiga förklaringsfaktorer. Dessutom vet vi att männis- kors grundläggande vanor förändras mycket långsamt. Den samlade bruttotiden för medier ökar i huvud- sak med ålder. Bland barn är den samlade medietiden drygt fyra timmar en genomsnittlig dag, bland ålders- 
 pensionärerna ca sju timmar. Den andel av brutto- tiden som avsätts för läsning är lägst, ca 16 procent, bland personer mellan 15 och 44 år. Bland de yngsta och bland personer över 45 år är den ca 20 procent eller högre. Bland de yngsta rör det sig huvudsakligen om böcker, bland de äldsta om dagstidningar. Den tid som ägnas tidskrifter varierar från tre procent av ungdomars medietid till fem procent av pensionärer- nas medietid. 
 Den bruttotid som ägnas åt medier skiljer sig rela- tivt lite åt mellan män och kvinnor. Tryckta medier, som böcker och tidskrifter, har en något högre andel av medietiden bland kvinnor. Det gäller framförallt den tid som ägnas vecko- och månadstidningar. 
 Lästid bland läsarna av vecko- och månads- tidningar 
 Läsarna avsätter i genomsnitt 36 minuter åt  
 vecko-/ 
  månadstidningar under en genomsnittlig dag. Vilket kan jämföras med 62 minuter för böcker. Liksom för de flesta medier ökar den tid som ägnas vecko- och månadspress med ålder. Skillnaderna mellan dem 
 som läser längst och dem som läser kortast tid är, med vissa undantag, relativt små. De yngre ägnar tid- ningarna mindre tid än andra och de äldres lästid lig- ger klart över genomsnittet. En femtedel av befolk- ningen ägnar vecko- eller månadstidningarna som mest 30 minuter och något färre läser vecko- eller månadstidning i mer än 30 minuter en genomsnittlig dag. De som avsätter en timme eller mer är mycket få. De äldre utmärker sig något genom att i större utsträckning ägna mer tid åt tidningen än andra grup- per. De senaste åren har lästiden legat på samma nivå med mindre fluktuationer mellan åren. Detta möns- ter kan skönjas i så gott som alla grupper även om mäns lästid är något stabilare än andra gruppers. 
 Lästid bland läsarna av special- och fack- tidskrifter 
 Läsarna avsätter 26 minuter åt special- och fack- tidskrifter en genomsnittlig dag – det är tio minuter kortare tid jämfört med lästiden för  
 vecko-/månads- 
  tidningar. Lästiden varierar endast marginellt mellan olika grupper. De äldsta läsarna ägnar emellertid nå- got längre tid åt tidskrifter än vad andra grupper gör. 
 Lästiden har de senaste tio åren, med något undan- tag, varit kring knappt 30 minuter en genomsnittlig dag. Bland män och i den yngre medelåldern synes lästiden ha minskat något under det senaste decenniet medan den bland kvinnor och äldre har varit mer sta- bil. 
 15 procent av befolkningen läser special- och fack- tidskrifter som mest 30 minuter en genomsnittlig dag medan 6 procent läser mer än 30 minuter. De äldre och de högutbildade utmärker sig genom att de i större utsträckning läser mer än 30 minuter. 
 Medievanor bland tidskriftsläsare 
 De som en genomsnittlig dag 2001 har läst i någon tidskrift, oavsett om det rör sig om  
 vecko-/månads- 
  tidningar eller  
 special-/facktidskrifter, 
  har i större ut- 
 26 
 sträckning – det gäller särskilt män – än övriga läst morgontidningar och böcker, använt Internet samt lyssnat på CD. Däremot har de i mindre grad läst kvällstidningar. TV- och videotittande är i stort sett på samma nivå bland dem som läst i någon tidskrift som bland dem som inte gjort det. Mönstret var ungefär detsamma 1995 – bokläsningen och radio- lyssnandet är dock något lägre bland tidskriftsläsarna 2001 än 1995, samtidigt som Internet har tillkom- mit. 
 Hur man tar del av andra medier har också att göra med vilken typ av tidskrifter man läser. Exem- pelvis är Internetanvändningen i hemmet i högre grad kopplad till läsning av  
 special-/facktidskrifter 
  än till läsning av  
 vecko-/månadstidningar. 
  32 procent av  
 special-/facktidskriftsläsarna 
  använder nätet en ge- nomsnittlig dag, medan motsvarande siffra för  
 vecko-/ 
  månadstidningsläsaren är 26 procent. Om man ser till dem som läst någon  
 vecko-/månadstidning 
  en genomsnittlig dag, men ingen  
 special-/facktidskrift, 
  är nätanvändningen i hemmet endast något högre än bland dem som inte alls läser tidskrifter (ca  
 22–24%). 
  Det finns ett motsvarande mönster för persondator- användning, morgontidningsläsning och läsning av böcker, medan det omvända förhållandet gäller för kvällspress och television; i det senare fallet är det de som läst  
 vecko-/månadstidning 
  men inte  
 special-/ 
  facktidskrifter som ligger över snittet. 
 Skillnaderna i medieexponering mellan dem som har läst i någon tidskrift och de som inte gjort det är större än när det gäller t ex bokläsning och inte sällan finns förklaringen att hämta i utbildningsnivå – högre utbildning ligger t ex bakom den högre bok- och Internetanvändningen bland läsare av  
 special-/fack- 
  press. Vi kan också se att i alla åldrar är  
 CD-lyssnan- 
  det högre bland tidskriftsläsarna, men att det är fram- för allt gruppen  
 25–44 
  år som skiljer ut sig – samma gäller för bokläsarna. För radio är skillnaderna margi- nella – möjligen men undantag för de äldre tidskrifts- 
 Fler läser tidskrifter än böcker 
 läsarna där radiolyssnandet är något högre än för öv- riga grupper. För läsning av morgontidningar och böcker samt Internetanvändning finns det ett positivt samband med tidskriftsläsning, främst bland yngre, medan sambandet är svagt negativt för kvällspress och för TV i de yngre åldersgrupperna. 
 Medietiden 
 Tidskriftsläsaren ägnar mindre del av sin brutto- medie 
 tid  
 åt radio och TV än de gör som inte läser tidskrifter – det är samma mönster som för bok- läsarna. Bland dem som inte läser tidskrifter ligger 37 procent av genomsnittliga medietiden på radio, medan den för läsarna ligger på ca 33 procent. För TV går tendensen i samma riktning: 31 procent bland dem som inte läst någon bok och 27 procent bland tidskriftsläsarna. Det är framför allt icke tidskrifts- läsande män och ungdomar som ägnar en större an- del av sin medietid åt radio och TV. 
 Läsarna av  
 vecko-/månadstidningar 
  ägnar radion 2 timmar och 10 minuter en genomsnittlig dag och motsvarande tid för läsarna av  
 special-/facktidskrifter 
  är 2 timmar och fyra minuter – det är betydligt längre tid än den tid bokläsaren ägnar åt radio en vanlig dag. Samma gäller för TV där  
 vecko-/månads- 
  tidningsläsarnas  
 TV-tid 
  en genomsnittlig dag uppgår till 1 timma och 47 minuter och motsvarande tid för läsare av  
 special-/facktidskrifter 
  är 2 minuter kortare. Bokläsarens  
 TV-tid 
  ligger kring drygt 90 minuter en genomsnittlig dag, d v s den liknar i hög grad icke tidskriftsläsares medietid. 
 Oavsett om man är  
 vecko-/månadstidningsläsare 
  eller  
 special-/fackpressläsare 
  avsätter man ungefär lika lång tid åt bokläsning – kring  
 26–27 
  minuter, d v s några minuter längre tid än de som inte läser tidskrif- ter. Samma gäller läsning av morgontidningar. Vi ta- lar dock här om genomsnittsskillnader som endast ligger mellan 2 och 6 minuter. Andelen för Internet är i stort sett densamma. Om vi går tillbaka sex år i 
 27 
 Fler läser tidskrifter än böcker 
 Den bruttotid som befolkningen  
 9-79 
  år ägnar åt massmedier fördelad på olika medier en genomsnittlig  
 dag  
 2001. Procent 
 Radio 35% 
 Kassettband 1% 
  
 CD-skiva 
  7% 
 Tidskrifter 5% 
 Dagspress 8% 
 Bok 6% 
 Internet 6% 
 1 
  
 Video 3% 
  
 Text-TV 
  1% 
 Television 28% 
 1. Med användningstid för Internet avses den samlade användningen i hemmet, på arbetet, i skolan och på annan plats. 
  
 Anm:  
 Den totala tid som allmänheten ägnar åt massmedier är en summering av den tid som avsättes för varje medium. Den totala tiden tar följaktligen inte hänsyn till att två medier kan ha använts samtidigt. Det innebär att både tiden för läsning av morgonpress och tiden för radiolyssnande räknats in även om läsningen av morgontidningen skett samtidigt som radiolyssnandet. Läses morgontidningen i 30 minuter vid frukost och radion samtidigt står på betyder det följaktligen 30 minuters radiolyssnande och 30 minuters morgonpressläsning, vilket summeras till 60 minuter. Den tid som allmänheten avsätter för bio ingår inte i diagrammet. 
  
 tiden är mönstret i stort sett oförändrade med un- 
  
 naderna är små. Den samlade medietiden för läsare 
  
 dantag för Internet. Den samlade medietiden har 
  
 av  
 vecko-/månadstidningar 
  en genomsnittlig dag är 
  
 dock ökat för tidskriftsläsaren från 361 minuter till 
  
 402 minuter och för läsare av  
 special-/fackpress 
  410 
  
 379 minuter. 
  
 minuter. Detta kan jämföras med befolkningens ge- 
  
 Generellt ägnar  
 special-/facktidskriftsläsaren 
  något 
  
 nomsnittliga bruttomedietid: 364 minuter. Bok- 
  
 längre tid åt både tryckta medier och andra medier 
  
 läsarens genomsnittliga bruttomedietid 2001 var 378 
  
 än vad  
 vecko-/månadstidningsläsaren 
  gör – men skill- 
  
 minuter. 
  
 28 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
  
 vår första delrapport  
 Det skall vara billigt att köpa 
  
 med uppgifterna i motsvarande underlag från 2001. 
  
 böcker och tidskrifter,  
 som överlämnades till 
  
 Parallellt har SCB under året också genomfört pris- 
  
 Kulturministern den 2 juli 2002, redovisade vi 
  
 observationer i butik. SCB:s underlag till Kommis- 
  
 utvecklingen under det första halvåret efter beslu- 
  
 sionen kommer fr o m nästa rapport att grunda sig 
  
 tet att sänka mervärdesskatten på böcker, tidskrif- 
  
 på dessa mätningar i butik. 
  
 I 
 ter m m från 25 procent till 6 procent. Våra slutsatser 
  
 Vi finner att redan den omständigheten att obser- 
  
 för det första halvåret sammanfattas i förordet till fö- 
  
 vationerna nu grundar sig på ett mer omfattande 
  
 religgande rapport. 
  
 katalogunderlag, som har möjliggjort fler prisobser- 
  
 Drygt ett år har förflutit sedan momsbeslutet och 
  
 vationer, gör bedömningen säkrare än i våras vad gäl- 
  
 det finns nu möjlighet att göra iakttagelser 
  
 ler prisutvecklingen på de böcker som säljs i bokhan- 
  
 för utvecklingen under hela året 2002. 
  
 deln. Statistiskt markeras detta av att 
  
 I det underlag som SCB har ställt till 
  
 Det 
  
 skall 
  
 de s k osäkerhetstalen generellt 
  
 vara 
  
 Kommissionens förfogande görs en upp- 
  
 billigt 
  
 att 
  
 läsa 
  
 sett har blivit lägre och iakttagel- 
  
 datering av vårens prismätningar, vilket 
  
 serna därmed mer tillförlitliga. 
  
 gör det möjligt att få en helhetsbild av 
  
 RAPPORT 
  
 Kommissionen står alltså på en 
  
 de prisförändringar som inträffat un- 
  
 fastare grund i sina bedömningar 
  
 der året 2002 i jämförelse med året 
  
 inom denna sektor än vad vi 
  
 II 
 Från 
  
 2001. 
  
 gjorde i våras. 
  
 Låt oss inleda denna redovisning 
  
 Prisutvecklingen på böcker som 
  
 genom att notera och kommentera 
  
 säljs genom  
 bokklubbar  
 har mätts 
  
 de metoder som har tillämpats för 
  
 genom observationer i klubbarnas 
  
 mätningarna av priserna på bok- 
  
 BokpriskommissionenVåren 
  
 medlemstidningar. Det är en metod 
  
 och tidskriftsområdena. Vi kan på 
  
 2002 
  
 som kommer att tillämpas också i 
  
 det sättet klargöra hur pass säkra 
  
 framtida mätningar. Säkerheten i 
  
 våra iakttagelser och slutsatser kan 
  
 mätningarna har liksom på bokhandel- 
  
 anses vara. Därefter övergår vi till 
  
 sområdet generellt sett ökat genom att 
  
 att markera våra iakttagelser rörande prisutveck- 
  
 granskningen nu omfattar hela året och 
  
 lingen under året och redovisar vilka slutsatser som vi 
  
 därmed har antalet prisobservationer i stort sett för- 
  
 drar av denna utveckling. Avslutningsvis tar vi upp 
  
 dubblats. 
  
 frågor som knyter an till läsvanor m m. 
  
 Kommissionen finner att osäkerhetstalen för att 
  
 Mätmetoder och säkerheten i våra 
  
 bedöma prisutvecklingen vad gäller böcker i bok- 
  
 klubbsverksamheten i stort är desamma som för 
  
 bedömningar 
  
 böcker som säljs i bokhandeln. Vi återkommer 
  
 SCB:s prismätningar avseende  
 böcker i bokhandeln 
  
 dock senare till frågan om det också finns andra 
  
 grundar sig – liksom för vårperioden – på de konsu- 
  
 omständigheter än de angivna som måste beaktas 
  
 mentinriktade bokkataloger som ett urval av Sveriges 
  
 när man skall bedöma utfallet på bokklubbsom- 
  
 bokhandlar använder. Det är fyra katalogtyper som 
  
 rådet. 
  
 har studerats, nämligen  
 rea-, 
 vår-, 
  höst- och jul- 
  
 På  
 tidskriftssidan  
 har noteringarna huvudsakligen 
  
 kataloger. Resultatet från dessa mätningar jämförs 
  
 gjorts genom observationer i butik eller information 
  
 29 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 från Internet. Det är en metod som kommer att tillämpas på tidskrifterna också vid framtida mät- tillfällen. 
 Kommissionen kommenterade redan i våras att mätmetoderna för tidskrifterna då gav säkrare resul- tat än på bokområdet. Som vi nu har angivit har osä- kerheten på bokområdet minskat medan tidskrifts- sektorn är oförändrad i det avseendet. Osäkerhets- talet för tidskriftssektorn är alltså generellt sett jäm- förbart med vad som gäller för de böcker som säljs över bokhandel eller i bokklubbar. 
 Den redovisade genomgången gör det uppenbart att Bokpriskommissionen står på relativt fast mark när vi nu skall dra våra slutsatser om hur de olika huvudgrupperna  
 generellt sett  
 har utvecklats prismäs- sigt under året. 
 Mot den bakgrunden väljer vi att i den fortsatta genomgången av våra resultat inte ta upp osäker- hetsfaktorerna annat än när det är uppenbart att de kan spela större roll för bärigheten i våra iakttagel- ser och slutsatser. Det blir särskilt aktuellt när vi kommer in på bedömningar av de skilda bok- och tidskriftskategorierna inom resp. grupp där pris- observationerna i vissa fall kan vara relativt få och möjligheten att bedöma skillnaderna i moms- sänkningens genomslag måste ske med större försik- tighet. Närmare uppgifter om vilka osäkerhetstal som finns på de olika mätområdena framgår av det tabellmaterial som SCB har redovisat och som åter- ges i ett särskilt avsnitt i vår rapport. SCB:s redo- visning i sin helhet återfinns på SCB:s hemsida  
 Shah. 
 Det är angeläget att betona att våra iakttagelser och slutsatser avser genomsnittet för de olika grans- kade kategorierna inom respektive grupp. Det bety- der att det kan finnas böcker, tidskrifter och aktörer inom de olika kategorierna som uppvisar resultat som är både bättre och sämre än detta genomsnitt. Det är dock inte möjligt för oss att uttala oss om 
 utfallet på andra nivåer än dem som redovisas i un- derlaget. 
 Iakttagelser 
 Redan i vårens rapport angav Kommissionen att vi vid granskningen av SCB:s underlag haft som ut- gångspunkt att en sänkning av momsen på böcker och tidskrifter från 25 procent till 6 procent borde ge utrymme för en sänkning av prisnivån med  
 15,2 pro- cent  
 under förutsättning att alla övriga omständigheter som påverkar prisnivån är lika. 
 Vi måste dock nu liksom i våras betona att vid be- dömningen av om prissänkningen på böckerna och tidskrifterna uppnår denna nivå är det nödvändigt att väga in också andra faktorer. 
 Sålunda ledde den allmänna konsumentprisut- vecklingen mellan åren 2001 och 2002, som är mät- perioden för böcker, till prisökningar om 2,2 pro- cent. För perioden oktober 2001 till oktober 2002, som är mätperiod för tidskrifter, har konsumentpri- serna ökat med 2,5 procent. SCB har i sin redovis- ning beaktat denna generella prisökning när man har skapat en s k inflationsjusterad momssänkning. För att en bok skall anses ha prissänkts till den nivå som momssänkningen motiverar skall den alltså uppvisa ett sänkt pris om  
 13,3 procent 
 . Motsvarande siffra för tidskrifterna är  
 13,1 procent 
 . Det är alltså måttstockarna för genomgångarna av mätnings- resultaten inom de olika områdena. För närmare be- skrivning av beräkningsgången hänvisas till SCB:s rapport. 
 Viss hänsyn till den osäkerhet som följer av mät- förutsättningarna måste också tas. Osäkerheten ak- tualiseras särskilt när man tittar på skillnaderna i momssänkningens genomslag på de olika bok- och tidskriftskategorierna. 
 Från de angivna utgångspunkterna kan vi göra föl- jande iakttagelser. 
 Sammantaget har  
 böcker 
 , dvs. bokhandelns och 
 30 
 bokklubbarnas, totalt minskat i pris med 12,7 pro- cent mellan 2001 och 2002. 
 Om man separerar bokhandelns och bokklubbar- nas böcker finner vi dock att böckerna över  
 bokhan- deln  
 har prissänkts med 13,8 procent medan  
 bok- klubbarnas  
 sänkning begränsas till 10,3 procent. Om särskild vikt läggs vid den s.k. huvudbokens för- säljningsandel kan resultatet bli ett annat för bok- klubbarna. Vi återkommer till detta i våra slutsatser. 
 Om vi tittar på de olika  
 bokkategorierna  
 inom dessa grupper finner vi dock betydande skillnader i momssänkningens genomslag. 
 Inom  
 bokhandelsområdet  
 har s 
 könlitteraturen  
 sänkts med 15,5 procent medan sänkningen för  
 fack- litteraturen  
 ligger på en lägre nivå  
  
 – 
 11,3 
  procent. Utfallet vad gäller  
 barnböckerna  
 påverkas av ett rela- tivt högt osäkerhetstal. Sänkningen uppgår till 14,4 procent. 
 På  
 bokklubbsområdet  
 är differenserna än större mellan de olika kategorierna.  
 Skönlitteraturen  
 upp- visar den mest markanta prissänkningen på 12,4 procent Vad gäller  
 fack-  
 och  
 barnlitteratur  
 är siff- rorna lägre:  
 fackböckerna  
 9,4 procent och  
 barn- böckerna  
 6,6 procent, i båda fallen med relativt höga osäkerhetstal 
 Som nämnts skulle ett fullständigt genomslag av momssänkningen på  
 tidskriftsområdet  
 kunna avläsas i prissänkningar om minst 13,1 procent. Sänkningen begränsas dock generellt till 10,3 procent. 
 Liksom inom bokområdet är dock genomslaget av momssänkningen för de olika  
 tidskriftskategorierna  
 mycket varierande. 
  
 Bäst resultat uppvisar  
 familje- och damtidningarna  
 med 11,9 procent. Också för tidskrifter inom områ- dena  
 idrott, motion och friluftsliv  
 har moms- sänkningen ett relativt tydligt genomslag med 11,2 procent. Klart under genomsnittet för tidskriftsom- rådet finner vi  
 datortidskrifter  
 och tidskrifter som re- presenterar  
 ekonomi, teknik, hobby och foto  
 med 
  
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 sänkningar som begränsas till 6,6 resp. 6,9. Utöver de differenser som här har påtalats kan det vara vanskligt att närmare precisera mindre skillnader mellan de olika tidskriftskategorierna. Kommissionen noterar dock att sänkningstalet för  
 serietidningar  
 är 9,4 procent. 
 SCB:s underlag tyder på att  
 försäljningen av böcker och tidskrifter  
 har ökat betydligt under de tio första månaderna av år 2002 – sannolikt med mer än 14 procent. Vi noterade redan i våras att ca 15 pro- cent av befolkningen hade ökat sina bok- och tidskriftsinköp. 
 Slutsatser 
 Liksom i vår genomgång i våras av genomslaget av momssänkningen på prissättningen inom bokområdet finner vi skillnader mellan å ena sidan de böcker som säljs över bokhandel och de som saluförs över bok- klubbarna. Låt oss först dra våra slutsatser vad gäller prissättningen av de böcker som säljs över bokhan- deln. 
 Generellt sett finner vi att  
 bokhandelns  
 prissänk- ning på 13,8 procent överträffar det mål som moms- sänkningen minst borde leda till, d v s en sänkning med 13,3 procent. Då har vi beaktat konsekvenserna av den allmänna konsumentprisutvecklingen mellan åren 2001 och 2002. Vi har också noterat att osäker- hetstalet är relativt lågt. 
 Resultatet för bokhandeln bygger i hög utsträck- ning på ett mycket gott genomslag av moms- sänkningen för  
 skönlitteraturen,  
 15,5 procent, och även för  
 barnböckerna,  
 14,4 procent. Klart är dock att momssänkningen inte har fått fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar för  
 facklitteratur 
 . Det fattas någon eller några procentenheter för att uppnå målet. 
 Böckerna som säljs genom  
 bokklubbarna  
 har gene- rellt sett inte uppnått sänkningsmålet enligt SCB:s mätningar. Här skiljer det på cirka 3 procentenheter 
 31 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 för att man skall kunna tala om fullt genomslag av momssänkningen. 
 Kommissionen anser att det kan finnas anledning att lite närmare analysera detta utfall med hänsyn till de särdrag som bokklubbsverksamheten uppvisar. 
 Följande kan då konstateras: 
 Redan i vår första rapport fann vi anledning att kommentera utfallet för bokklubbarna genom att hän- visa till att resultatet kunde ha påverkats av den om- ständigheten att inte alla aktörer i branschen noterat att momssänkningen också omfattar expeditions- avgifterna. Enligt uppgift är så fortfarande fallet. 
 Låt oss först konstatera att differenserna mellan de olika bokkategorierna är betydligt större här än för de böcker som säljs över bokhandel. Medan  
 skönlitte- raturen  
 uppvisar en relativt stor sänkning – 12,4 pro- cent – ligger genomslaget på både  
 fack 
 - och  
 barn- litteraturen  
 klart lägre – 9,4 resp. 6,4 procent. Pris- observationerna för barnböcker är dock relativt få och osäkerheten därmed hög. Det förefaller dock klart att ingen av de berörda bokkategorierna uppnår det uppställda prissänkningsmålet. 
 Ett antal bokklubbar har i kontakter med både SCB och Bokpriskommissionen betonat bokklubbs- verksamhetens särart och särskilt pekat på betydelsen av den s k huvudboken i bokpaketen. Man har menat att det borde vara rimligt att böckerna i deras medlemstidningar viktas efter ekonomisk betydelse och att man alltså särskilt i mätningarna beaktar att huvudboken utgör den största delen av bokklubbar- nas försäljning. 
 Bokpriskommissionen har inhämtat att huvud- boken genomsnittligt uppgår till ca 50 procent av bokklubbarnas försäljning. 
 SCB har i sitt underlag till Kommissionen beaktat dessa synpunkter genom att som ett komplement re- dovisa konsekvenserna av om ett sådant betraktelse- sätt skulle tillämpas i mätningarna. Utfallet skulle då innebära att prissänkningen för bokklubbsböckerna 
 generellt blev större – 12,9 procent mot 10,3 pro- cent. Man konstaterar vidare att de skilda bokkate- gorierna uppvisar prissänkningar för  
 skönlitteraturen  
 på 15,9 procent och för  
 fack 
 - och  
 barnlitteraturen  
 på 9,6 resp. 3,4 procent. Osäkerhetstalet uppgår till högst 0,9 procent. 
 Om prisreduceringen på den i bokklubbs- verksamheten dominerande huvudboken ges en an- nan tyngd i prismätningen och osäkerhetstalet beak- tas får vi sålunda ett resultat som generellt möjligen skulle kunna innebära att prissänkningen inom bokklubbarna motsvarar fullt genomslag av moms- sänkningen. 
 Slutsatsen är alltså att momsänkningen kan få fullt genomslag i bokklubbarnas prisutveckling först om man beaktar den s k huvudbokens försäljningsandel. Om bokklubbarnas böcker granskas från samma ut- gångspunkter som gäller för böcker som säljs i bok- handeln uppnås generellt sett inte prisreducerings- målet. 
 Resultatet för bokklubbarnas vidkommande har diskuterats ingående vid Kommissionens möten och det har funnits röster som har satt frågetecken för om undersökningarna ger en rättvisande bild av hur momssänkningen faktiskt har slagit i bokklubbs- verksamheten. 
 Svenska Förläggareföreningen har via Temo AB presenterat en egen undersökning som ger en annan bild av prisutvecklingen på bokklubbsområdet. 
 Temo:s undersökning, som i denna del bygger på uppgifter från bokklubbar ägda av medlemsföretag i Svenska Förläggareföreningen, presenterades i slutet av december 2002 vilket gör att Bokpriskommis- sionen ännu inte har haft möjlighet att närmare ana- lysera underlaget och slutsatserna i undersökningen. Vi räknar dock med att det skall ske i anslutning till det fortsatta arbetet med att följa och granska prisut- vecklingen. 
 Kommissionen har på grundval av föreliggande un- 
 32 
 derlag ingen grund för andra slutsatser än dem som vi har redovisat. Av Kommissionens direktiv framgår att staten har som mål att stimulera en varierad utgiv- ning av kvalitetslitteratur samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Bokmoms- sänkningen bör därför slå igenom på alla böcker oav- sett försäljningsandel. Vi vill dock uttrycka vår ambi- tion att också fortsättningsvis fokusera på detta om- råde för att ytterligare förstärka säkerheten i våra be- dömningar. 
 Låt oss nu gå över till  
 tidskriftsområdet  
 för att dra våra slutsatser utifrån de iakttagelser som vi har gjort inom denna sektor. 
 Ett fullt genomslag av momssänkningen i det pris som konsumenten betalar skulle på tidskriftsområdet betyda att priset reducerats med 13,1 procent. Det har man inte uppnått. Resultatet innebär att det fattas några procentenheter inom tidskriftsområdet för att man skall kunna tala om fullt genomslag av moms- sänkningen. 
 Som vi tidigare har konstaterat är dock variatio- nerna inom tidskriftssektorn betydande. 
 Vår bedömning är därför att det inte är osannolikt att prissänkningen för  
 familje- och damtidningar  
 fak- tiskt har uppnått det uppställda målet. Detsamma skulle kunna gälla för tidskrifter inom områdena  
 idrott, motion och friluftsliv 
 . 
 Klart under genomsnittet för tidskriftsområdet fin- ner vi  
 datortidskrifter  
 och tidskrifter som represente- rar  
 ekonomi, teknik, hobby och foto 
 . Vår bedömning är att prisreduceringen för dessa tidskrifter inte fullt ut avspeglar momssänkningen 
 . 
  
 SCB betonar i sitt underlag att det kan vara svårt att härutöver dra slutsatser om differenser mellan de olika tidskriftskategorierna. Mot bakgrund av vårt uppdrag att bl.a. främja läsning i alla grupper noterar vi ändå de uppgifter, som tyder på att momssänk- ningen på  
 serietidningar  
 inte fått fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 Vi har kunnat konstatera att bok- och tidskrifts- branscherna under år 2002 kan redovisa högst bety- dande  
 försäljningsökning 
 . Underlaget tyder på en ök- ning i storleksordningen 15 procent. Vår bedömning är att en stor del av denna ökning kan förklaras med genomslaget av momssänkningen. 
 Läsvanor m m 
 I Kommissionens förra rapport redovisade vi genom bl a statistikframställaren NORDICOM:s försorg en bild av kultur- och läsvanorna i landet, särskilt på bokområdet. I SCB:s senaste underlag kompletteras den bilden genom ytterligare information från olika undersökningar. 
 Även om Bokpriskommissionen inte är en allmän litteraturpolitisk kommission har vi tyckt det vara angeläget att förmedla en bild av det kulturpolitiska landskap där momssänkningen verkar. Därmed vill vi skapa förutsättningar för att i ett senare skede kunna göra bedömningar om huruvida momssänkningen har givit några avläsningsbara resultat vad gäller läsning- ens omfattning och bredd. 
 Det är ännu för tidigt att uttala sig om ifall det är möjligt att kunna avläsa sådana resultat redan under den tid som står till Kommissionens förfogande. Kul- tur- och läsvanor förändras långsamt och osäkerheten är stor om prisinstrumentets förmåga att fungera ef- fektivt som instrument i en sådan förändringsprocess. Det är skälet till att vi gärna vill stimulera forskning inom detta område och genom seminarieverksamhet få till stånd ett ökat kunnande och debatt om dessa frågor. Målsättningen är självklart att under de kom- mande åren försöka få fram uppgifter om moms- sänkningens litteraturpolitiska konsekvenser 
 Den konstaterade ökningen av försäljningen av böcker och tidskrifter på ca 15 procent kan redan idag noteras som en indikation på att läsningen i samhället sannolikt har påverkats. 
 Den huvudsakligen bokrelaterade bilden av läsva- 
 33 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 nor m m som vi förmedlade i den förra rapporten kompletteras i föreliggande rapport av NORDI- COM:s studie om läsvanorna på tidskriftsområdet – 
 Tidskriftsläsningen i den digitala tidsåldern.  
 En sam- manfattning av denna studie återfinns som särskilt avsnitt i rapporten. Låt oss i detta sammanhang peka på följande kännetecken för den svenska tidskrifts- marknaden och läsningen av tidskrifter: 
  
 Antalet tidskrifter under den senaste  
  
 20-års- 
  perioden har ökat från drygt 2600 till ca 4500 tid- skrifter 
  
 Internet rymmer allt fler tidskrifter. År 1997 var antalet 164 och år 2001 fanns det närmare 500 svenska tidskrifter som kunde läsas via nätet. 
  
 Närmare hälften av svenska folket i åldern  
  
 9–79 
  år läser en/flera tidskrifter en genomsnittlig dag. 
  
 75 procent läser tidskrifter en genomsnittlig vecka. 
  
 Det är fler som läser tidskrifter än som läser böcker, lyssnar på CD eller använder Internet. Däremot ser fler på TV, lyssnar på radio och läser dagstidning. 
  
 Fler läser vecko- och månadstidningar än special- och facktidskrifter. 
  
 Andelen läsare är högst bland kvinnor, äldre och högutbildade 
  
 Frilansjournalisten Thompson redovisade i en ar- tikel i vår förra rapport en studie av kultur- och medievanorna i  
 EU-länderna. 
  Vi kan ur den artikeln plocka fram några uppgifter som sätter in den svenska tidskriftsläsningen i ett internationellt per- spektiv: 
  
 Något mer än en tredjedel, 25 procent, av EU:s invånare läser tidskrifter en gång i veckan eller of- tare. 
  
 Uppgiften att 75 procent av svenskarna läser tid- skrifter en genomsnittlig vecka kan jämföras med följande siffror för andra  
  
 EU-länder: 
  
 – 
  
 Finland 72 procent 
  
 – 
  
 Luxemburg 52 procent 
  
 – 
  
 Nederländerna, Tyskland och Danmark  
  
 40–50 
  procent 
  
 – 
  
 Portugal och Irland 25 procent 
  
 – 
  
 Grekland och Spanien 18 procent 
  
 En knapp femtedel, 18 procent, av EU:s invånare läser aldrig tidskrifter. Motsvarande siffra för Sverige är 9 procent. 
  
 Den internationella statistiken bekräftar att svenskar är ett läsande folk också inom tidskriftsområdet. 
 34 
 KRISTINA AHLINDER 
 Långsiktiga effekter 
 av bokmomssänkningen 
  
 B 
 okpriskommissionen har som sin främsta uppgift att granska hur bokpriserna ut- vecklats efter momssänkningen den 1 ja- nuari 2002. Mycket talar för att förlagens och bokhandelns utfästelser – att göra allt 
 som står i deras makt för att hela fördelen av bok- momssänkningen skall komma konsumenterna till del och försäljningen därmed öka – har infriats. Davidson talar för att detta mönster kan komma att ändras under de kommande åren. Men det är viktigt att vidga perspektivet till några andra områden och ställa sig frågan om det redan går att se vilka övriga, lång- siktiga positiva effekter bokmomssänkningen redan har fått och kommer att få för konsumenterna och företagen i förlags- och handelsledet. 
 Kulturpolitiska effekter 
 Det finns tre grupper av bokköpare som anses sär- skilt viktiga i kulturpolitiska sammanhang och för vilka bokmomssänkningen varit särskilt betydelse- full. 
 Den första är köpare av barn- och ungdomsböcker. För dem har sänkningen inneburit att barn och ung- domar i ökad utsträckning fått ökad tillgång till egna böcker, vilket sannolikt har en starkt positiv inverkan på deras framtida läsande. 
 Den andra gruppen är studerande. För dem har de tidigare dryga utläggen för kurslitteratur nu minskats. Dessutom har de också fått ökade möjligheter att köpa andra böcker – t ex genom den ökade utgiv- ningen av bra, naturligtvis också bokmomssänkta, pocketböcker – och på så sätt kunna ha råd med an- nan läsning parallellt med studierna. 
 Den tredje gruppen är de läsovana. Den ökade tillgängligheten av kvalitetslitteratur till lägre priser i alltfler försäljningskanaler utöver den traditionella bokhandeln, vilket den fria marknaden gett möjlighet till, har sannolikt ökat och breddat bokköpandet. Det är notabelt att det idag går att köpa bra litteratur även 
 i kiosker och livsmedelsbutiker. För den ovana bok- köparen är sannolikt köpmotståndet där lägre jämfört med i den, kanske i en del människors ögon, mera finkulturella bokhandeln. 
 Ett oomtvistligt generellt kulturpolitiskt mål är att öka och bredda läsningen. Sammantaget måste de kulturpolitiska effekterna av bokmomssänkningen, med ökad försäljning hos ett ökat antal konsumenter, betraktas som synnerligen lovande såväl i det korta som i det långa perspektivet. 
 Dynamiken i förlagsledet 
 Försäljningsvolymen när det gäller allmänlitteratur har under 2002 ökat kraftigt – då inkluderar jag även kurslitteraturen som med all sannolikhet särskilt gynnats av momssänkningen. Det visar de uppgifter jag fått från bokhandeln. Ökningarna kan kanske inte uteslutande härledas till momssänkningen. En del kan bero på ett allmänt ökat bokintresse och det faktum att konsumenternas köpkraft under året varit god. Men den sänkta momsen  
 har  
 bidragit till volym- ökningen. Intressant är då att fundera över hur för- lagen påverkas och kommer att påverkas till följd av den. 
 En viktig effekt är att framtidstron ökar, vilket i sin tur kommer att påverka investeringsviljan t ex i ny utrustning, i nya arbetsmetoder och vid utgiv- ningsbeslut. Detta i sin tur kommer att leda till ökad effektivitet och positiva effekter för författare och bokköpare. Dessutom ökar med all sannolikhet viljan att investera i författarskap – särskilt då det gäller de- butanter, men även då det gäller mer etablerade för- fattare. 
 Att ta utgivningsmässiga risker är naturligtvis lät- tare i en expanderande marknad. Styckkostnads- kurvans utseende och svårigheten att förutsäga en en- skild titels försäljningsframgång gör att det är ratio- nellt för förlagen att hellre ge ut en intressant bok än att avstå från att göra det. Detta sagt under förutsätt- 
 35 
 Långsiktiga effekter av bokmomssänkningen 
 ning att framtidstro och ekonomiskt utrymme att ta risker finns. 
 Utvecklingen på försäljningskanalsidan gör också att incitamenten att ge ut böcker i kartonnage- och pocketform ökar, något som i sig ökar tillgänglig- heten för flera bokköpargrupper. 
 Den starka framtidstron och det ökade ekono- miska utrymmet skulle rent av kunna stimulera förla- gen så mycket att en i längden oekonomisk över- utgivning skulle kunna uppstå. Den skulle i sin tur kunna leda till ökade kostnader och minskade uppla- gor. Min gissning är emellertid att förlagen väl kän- ner denna risk och därför undviker den. 
 Volymökningen och det ökade bokintresset ökar förstås också de mindre förlagens möjligheter att öka sin försäljning. Incitamenten att starta nya förlag måste med viss nödvändighet också vara större. Efter- som mindre och nya förlag oftast har en annan, kan- ske mer specialinriktad utgivning än de större etable- rade förlagen, finns det goda möjligheter att mångfal- den i utgivningen därigenom kommer att öka. Detta till gagn inte minst för författare och läsare. 
 Bilden som tonar fram är ett förlagsled som präg- las av dynamik och positivt risktagande. Detta bör ses också i ljuset av att boken i många fall är en substitutsprodukt. Köparen/läsaren har ofta alterna- tiva produkter att spendera sina pengar på och att använda sin tid till. För flera av dessa substitut – t ex filmer och dataspel – finns helt andra möjligheter att rationalisera produktionskostnaderna och att fördela kostnaderna på en internationell volym. Om den sänkta prisnivån då leder till en påtaglig volymökning 
 – vilket forskarna Larson och Newman påstått i den priselasticitetsundersökning som de gjort på Svenska Förläggareföreningens uppdrag – stärker detta självfallet bokens konkurrenskraft som substitutsprodukt. Det här har naturligtvis också starka kulturpolitiska effekter eftersom tillgång till böcker och bokläsning är viktiga inslag i utveck- 
 lingen av människors förmåga att förstå och använda det svenska språket. 
 Dynamiken i handelsledet 
 Även i bokhandeln pågår en dynamisk utveckling. Vissa kedjeföretag stärker sin ställning genom förvärv av lokalt starka enheter och genom modernisering av befintliga butiker. I synnerhet i större städer utvecklas sortiments- och servicekonkurrensen genom speciali- sering och/eller utveckling av personalens kompetens. Dessutom finns ett flertal exempel på att butiksmiljön görs mera attraktiv både vad gäller exponeringen av böcker och tillkomsten av serveringar. 
 För bokhandeln har volymökningen alltså också varit mycket positiv. Även om det naturligtvis inte innebär att alla bokhandlar har haft samma positiva utveckling. Att böcker numera finns lättillgängliga i matvaruaffärer, kiosker etc. kan också bidra till att tvinga den traditionella bokhandeln att flytta till mer attraktiva, och därmed dyrare, affärsområden. 
 Utöver den viktiga volymutvecklingen i bokhandeln har vi under ett antal år sett att varuhusens bokför- säljning ökat. Volymutvecklingen och den lägre pris- nivån på böcker gör dem allt mera intressanta även för andra kanaler. Nu säljs allt flera böcker också i livsmedelsbutiker och i stormarknader. I första hand gäller det naturligtvis vissa barn- och ungdomsböcker samt romaner i kartonnage och pocketform. 
 Genom volymutvecklingen och det generellt ökade bokintresset blir böcker en attraktiv produktgrupp för den här typen av detaljhandel. Ännu viktigare är att de nämnda kategorierna av böcker genom moms- sänkningen kommer ner till en prisnivå som gör att utgiften blir överkomlig för fler människor. Resulta- tet blir att böckers tillgänglighet har ökat för många läsovana. Det faktum att böcker numera finns att handla, till attraktiva priser, i en mängd kanaler, som besöks av många människor, ökar alltså tillgänglighe- ten. 
 36 
 Parallellt utvecklar andra butiker ett mera pris- orienterat koncept, i vilket låga priser och långt dri- ven självbetjäning är nyckelfaktorer. För vissa av bok- handlarna på mindre orter och i glesbygd är sannolikt framtidsutsikterna i dag ljusare än de var innan momssänkningen. Möjligheterna att finna nya ägare kan ha ökat. 
 Även andra försäljningsformer som Internethandel och direktförsäljning vinner terräng även om andelen av totalförsäljningen fortfarande är blygsam. 
 Slutsats 
 Vi kan se att handeln med böcker i dag är inne i ett dynamiskt utvecklingsskede där tillkomsten av nya kanaler i vilka böcker säljs är ett inslag. Bokmoms- sänkningen betydelse här kan inte överskattas. Vi i bokbranschen ser den reformen som den viktigaste sedan de fria priserna, och den därmed avreglerade bokmarknaden, infördes 1970. 
 Ett annat inslag är en handel med böcker där olika former av  
 pris-, 
  service- och sortimentskon- kurrens mejslas fram av de olika aktörerna. Mycket talar för att resultatet kommer att bli ett handels- system som kommer att ha en väsentligt större för- måga än tidigare att göra böcker tillgängliga för bok- köparen och ge boken kraft att lyckas i konkurren- sen med andra produkter som vill ta vår tid i an- språk. 
 Att bokmomssänkningen den 1 januari 2002 inne- burit en kraftig vitamininjektion för bokbranschen är uppenbart för alla. Att den lett till lägre konsument- priser, ökad försäljning och – vågar jag påstå – även breddad läsning tror jag också de allra flesta håller med mig om. Vi kommer nu att uppleva att konsu- mentpriserna på böcker kommer att öka, men i lik- het med utvecklingen i Finland kommer prisök- ningarna att ske på en lägre nivå än den annars gjort. Avståndet till övriga varor och tjänster där momsen inte sänkts kommer att hållas. 
 Långsiktiga effekter av bokmomssänkningen 
 Det är viktigt och bra att konsumentpriserna gått ned och att köp och läsning ökar. Men alla övriga po- sitiva effekter som momssänkningen för med sig, för författare, förlag och återförsäljarna, skall inte heller glömmas bort. 
 Edwards 
 Direktör Svenska Förläggareföreningen 
 37 
 JOHN ERIK FORSLUND 
 Perspektiv på bokbranschen 
 Författaren gjorde år 2000 på kulturdeparte- mentets uppdrag rapporten  
 Kulturpolitiska ef- fekter av en eventuell sänkning av bokmomsen 
  
 (kan rekvireras från kulturdepartementet) och återkommer nedan delvis till detta tema. 
  
 1970-talets 
  kulturpolitiska reformer får på litteratu- rens område i långa stycken ses mot bakgrund av att Sverige i decenniets början införde fria bokpriser. 
 Beslutet att överge fastprissättningen var näringspoli- tiskt motiverat och har med facit i hand setts som  
 1900-talets 
  enskilt viktigaste händelse i den svenska bokbranschen. 
 Generella reformer 
 Fasta bokpriser innebär att ett tidigare försäljnings- led, förlagsledet, bestämmer detaljhandelspriset på böckerna. Detta förfarande anses strida mot konkur- rensrätten. Men det förordas starkt och tillämpas i flertalet  
 EU-länder 
  och motiveras med att boken är unik som fysisk vara och kulturell nyttighet. Fasta bokpriser – åstadkomna genom lag eller branschavtal 
 – innebär i princip att boken under en tid ska ha samma pris till konsument i hela landet och i alla försäljningskanaler. Fasta bokpriser anses av föresprå- karna bidra till ett vitt förgrenat nät av bokhandlar med brett sortiment till genomsnittligt lägre priser och motverka koncentration i försäljningen och pris- konkurrens på ett mindre antal titlar. Andra anser att fria bokpriser, där priset till konsument sätts av återförsäljaren, gör bokbranschen till en bransch bland andra och att priskonkurrensen skapar den nödvändiga dynamiken. 
 Förutsättningarna för bokbranschen i Sverige för- ändrades radikalt genom den generellt verkande näringsrättsliga reformen. Någon särskild studie av hur branschens sätt att prissätta, distribuera och sälja böcker påverkades, gjordes tyvärr inte. Men de rik- tade litteraturpolitiska insatserna från mitten av 70- 
 talet och framåt har syftat till att stimulera en bred utgivning av kvalitetslitteratur och att öka tillgången till och intresset för litteratur i hela landet; kultur- politiska åtgärder riktade till förlag och bokhandel an- ses dämpa verkningarna av att näringen avreglerades. Hösten 2001, 30 år senare, beslutade riksdagen 
 om en ny, generell reform på bokens område. Per den 1 januari 2002 har bokmomsen sänkts från 25 procent till 6 procent. 
 Den s k normalskattesatsen för moms är i Sverige 25 procent. Enligt gällande  
 EU-direktiv 
  får utöver normalskattesatsen finnas två lägre nivåer – för Sveri- ges del 12 respektive 6 procent. Det anges också vilka varor och tjänster som får omfattas av lägre nivå än den allmänna. Boken är en sådan vara och  
 EU-länderna 
  har använt sig av möjligheten att ha en låg moms på böcker. Kraven på sänkt bokmoms, framför allt från bokförlagen, fick med Sveriges EU- inträde nytt bränsle. Den kulturpolitiskt motiverade momssänkningen innebär matematiskt att böcker i ett slag kan säljas till 15,2 procent lägre priser. 
 Denna gång åtföljdes den generella reformen av ett regeringsbeslut att inrätta en särskild bokpris- kommission med uppdraget att verka för att moms- sänkningen får fullt och bestående genomslag i kon- sumentpriset på böcker. Kommissionen ska under tre år i sex omgångar inhämta, bearbeta, analysera och publicera uppgifter som kan belysa prisutvecklingen. Kommissionen ska bidra till konsumentinformation om sitt arbete. Därutöver ska ett mål vara att läsandet ökar i alla grupper. 
 Boken som näring 
 Med prisbevakningen som en tyngdpunkt i uppdraget blir det nödvändigt för kommissionen att söka foku- sera på perspektiv som kan sägas känneteckna bok- branschen som näring. 
 Eftersom vi lever i en skriftkultur produceras, sprids och säljs böcker för ett oräkneligt antal syften 
 38 
 och ändamål och således för ett oöverblickbart antal avnämarkategorier och marknader med olika ekono- miska och ideella incitament på producent- respek- tive konsumentsidan. 
 Det räcker kanske att urskilja området för allmän- litteratur (skönlitterära böcker, facklitterära böcker och barn- och ungdomsböcker i svenska original och i översättning till svenska), läroboksområdet, området för tekniska, vetenskapliga och medicinska böcker, akademiska avhandlingar och området för kataloger, branschupplysningar etc i bokform för att inse att boken i momssammanhanget är något annat och mer än den bok som i första hand stått i fokus för diskus- sionen om en sänkning av bokmomsen, d v s boken inom de allmänlitterära genrerna. 
 Förlags- och återförsäljarverksamheterna på det allmänlitterära fältet har det gemensamt att de be- drivs på affärsmässig grund. Böckerna är avsedda att köpas och läsas av allmänheten via för allmänhe- ten tillgängliga försäljningskanaler som bokhandel, bokklubbar, varuhus och annan detaljhandel. Vi, allmänheten, köper och läser böckerna av egen lust, eget  
 informations-, 
  kunskaps- eller förströelsebehov, eget sökande efter läsupplevelser och nya livs- horisonter. 
 Med utgångspunkt i allmänlitteraturen kan bl a följande utan inbördes rangordning sägas vara känne- tecknande för förlagsverksamhet: 
  
 1 
  
 Förlagsverksamhet har ett signifikant krav på nya produkter. Bokutgivning består inte av homo- gena produkter som metaller, möbler, jordbruks- produkter etc, som s a s är utbytbara när en gång kraven på grundläggande kvalitet, stil etc. är upp- fyllda. 
  
 2 
  
 Utbudet av boktitlar är mycket stort vid jämfö- relse med utbudet inom andra varugrupper. Inom allmänlitteraturen – i svenska original och i översättning till svenska – utges på årsbasis 
  
 Perspektiv på bokbranschen 
 cirka 4 000 olika titlar. (Den totala årliga utgiv- ningen i Sverige uppskattas Flores till närmare 12 000 titlar. Allmänlitteraturen omfattar således cirka en tredjedel av antalet totalt utgivna titlar, men sva- rar samtidigt för cirka 60 procent av den totala omsättningen.) 
  
 3 
  
 Varje boktitel är en monopolprodukt, den ges ut endast av en utgivare/förlag. Typiskt sett är varje titel unik också i den bemärkelsen att den ene författarens verk inte är utbytbart mot den andres och den enskilde författarens olika verk är inte heller utbytbara mot varandra. 
  
 4 
  
 Den ena boken låter sig inte ersättas av den andra också av det skälet att böcker som produkter på en varumarknad i utpräglad grad anses vara ka- rakteriserade av det som kallas horisontal kvalitet, d v s det som intresserar den ene intresserar inte den andre. (Vertikal kvalitet å andra sidan inne- bär att alla är ense om att en viss vara är kvalita- tivt bättre än den andra.) 
  
 5 
  
 Den unika monopolprodukten boken kan före- komma i olika utföranden eller utgåvor, t ex tra- ditionell inbunden utgåva, enklare inbunden kartonnageutgåva och pocketutgåva och genom stor prisskillnad utgåvorna emellan vända sig till olika kategorier köpare. 
  
 6 
  
 Boken anses vara en sällanköpsvara – och inte en dagligvara – och anses som sådan ha en informationskrävande inköpsprocess. Ändå anses det karakteristiskt för bokområdet att köparen inte känner till kvaliteten på boken, som köparen kommer att uppleva den, före köpet. (Traditionell ekonomisk teori som säger att konsumenten kän- ner till varans pris och kvalitet före köpet anses inte tillämpbar på varan boken.) Till skillnad från många andra sällanköpsvaror har boken i allmän- het ett relativt lågt enhetspris. 
  
 7 
  
 Den enskilda utgivna titelns försäljningsframgång är inte sällan osäker. 
  
 39 
 Perspektiv på bokbranschen 
  
 8 
  
 Styckekostnaden för boken sjunker snabbt vid stigande antal framställda exemplar. 
  
 9 
  
 Utgivningen av tidningar, tidskrifter och böcker innehåller ett speciellt mått av det som kan kallas tidskänslighet. Den nyhetsberoende dags- tidningen är mest tidskänslig av de tre och boken typiskt sett den minst tidskänsliga. Men att pre- sentera produkten på marknaden vid rätt tillfälle 
  
 – och rätt förpackad – är ett särdrag för publicis- tisk verksamhet i vid bemärkelse och således också för bokförlagen och avser såväl nya titlar som reprint- och backlistutgivningen. 
  
 10 
  
 Förlagsverksamhet grundar sig på ett signifikant sätt på språket. Det innebär att förlag med en na- tionell förankring, med en förankring i landets språk och kultur, i dess litteratur, historia och politiska, sociala och ekonomiska förhållanden anses ha en fördel i förhållande till förlag som inte har det. Förankringen i språket bidrar också till att den inhemska förlagsverksamheten blir stark, den s a s skyddas av språket. Även i en tid då allt fler människor blir flerspråkiga har moders- målet klara fördelar för den fullständiga förståel- sen av en text. 
  
 En mogen bransch 
 Mot bakgrund av dessa delvis ganska spretiga känne- tecken framstår bokbranschen som inte helt lätt att mäta. Man kanske också skulle kunna tro att bok- branschen återkommande är utsatt för stora och oför- utsägbara affärsmässiga svängningar. Men sedd i ett tjugofemårigt perspektiv är branschen anmärknings- värt stabil eller mogen som det ibland sägs. Boken har inte slagits ut av konkurrerande och kanske mer lättsmält mediekonsumtion. 
 Enligt de allmänutgivande förlagens bransch- statistik såldes det närmare 35 miljoner böcker år 2001. De senaste åren har en drygt tioprocentig vo- lymökning skett. Under många år dessförinnan låg 
 försäljningen på cirka 30 miljoner böcker. Antalet utgivna titlar har ökat. Förlagens omsättning mätt i reala termer har i ett tjugofemårsperspektiv ökat med över 40 procent. Marknadsbaserad prissättning gäller, d v s priset sätts huvudsakligen med tanke på efterfrå- gan och konkurrens. Det för branschen dåliga året 1996 blev startpunkten för en stadigt förbättrad för- säljning under åren  
 1997–2001. 
  Utvecklingen kan belysas av att antalet på årbasis försålda exemplar ökat med över 20 procent samtidigt som titelbredden bara ökat marginellt. 
 I debatten om bokbranschen finns det röster som menat att stabiliteten i branschen upprätthållits till priset av starka koncentrationstendenser både i för- lags- och återförsäljarledet och tendenser till integra- tion mellan dessa båda led. Man har pekat på att Bonnierförlagen (bl a Harvey Förlag, Bruce, Forum, Walters) och de stora Bonnierägda bokklubbarna (med Bonniers Bok- klubb i spetsen) och  
 KF-Media 
  med förlagen inom 
 P A Norstedt och Söner (bl a Norstedts, Rabén  Sjögren, Prisma, Tiden) och Akademibokhandeln (med närmare 50 butiker) numera är helt domine- rande på det allmänlitterära området. Båda har en omsättning i miljardklassen. Ett antal medelstora, allmänutgivande förlag har på olika sätt gått upp i större företag. Därutöver finns ett stort antal ofta kvalitetsprofilerade små förlag. Kvar finns också nischade större förlag som Verbum och Natur och Kultur. På läromedelssidan är Liber det dominerande förlaget. Till detta skall läggas att bokhandeln, som fått se sin andel av den stabila marknaden minska främst på grund av bokklubbarnas starka ställning, karakteriseras av långtgående kedjebildningar. 
 Vid millennieskiftet kan man därefter av uppgifter från Nordicoms Mediebarometer se att den dittills något vikande trenden för bokläsning stannar upp och kanske t o m byts i en marginell uppgång. Den ekonomiska återhämtningen efter det tidiga  
 90-talets 
  
 40 
 tillbakagång verkar efter en tid slå igenom också be- träffande köpandet och läsandet av böcker. 
 Vad händer nu? 
 De flesta verkar vara överens om att en stor enstaka händelse som en generell sänkning av bokmomsen initialt ger särskilda försäljningsmöjligheter via mark- nadsföring som uppmärksammar på generellt sänkta priser (som inte heller innefattar någon marginal- sänkning för branschen). Sänkningen av bokmomsen inträffar dessutom i ett skede då branschen generellt sett går bra. Hur kommer då den ytterligare medvind som momssänkningen ger att användas på kortare och längre sikt? 
 Branschens behov att använda en momssänkning till att kortsiktigt förbättra de egna marginalerna ver- kar för närvarande inte vara stort. Första halvåret 2002 innebar enligt uppgift tvåsiffriga omsättnings- ökningar. Enligt Bokpriskommissionens första rap- port och bedömning gav sänkningen av bokmomsen sannolikt det önskade resultatet, d v s den fick ett fullt genomslag i det pris som konsumenten betalar. 
 Förläggareföreningen och Bokhandlareföreningen har gemensamt uttalat att den fria bokmarknaden är en garant för att böckerna blir billigare och att den stora vinsten för alla av en slopad bokmoms är ökade försäljningsvolymer, inte ökade intäkter per bok. Branschföreningarna har också uttalat sin vilja och avsikt att låta prissänkningen vid en sänkt bokmoms gå vidare till bokköparen. 
 Inför det uppfordrande uppdraget att bidra till att läsningen ökar i alla grupper bör Bokpriskommis- sionen påminna sig att det är en trögare process att öka läsmängden och åstadkomma en långsiktigt star- kare ställning för boken, litteraturen och läsandet än att öka bokförsäljningen. Att påverka attityder är svårt. 
 Uppdraget att mäta prisutvecklingen för böcker kan kanske genom analyser av försäljningsutveck- 
 Perspektiv på bokbranschen 
 lingen och prisutvecklingen i olika försäljningskanaler också innebära bidrag till fortsatt ökad försäljning. Den sedan några år starkt uppåtgående marknaden för pocketböcker är rimligtvis en effekt av nya för- säljningsställen och lågt bokpris. Mellan 2000 och 2001 ökade antalet sålda pocketböcker med 40 pro- cent. Förhoppningsvis innebär detta också att ett an- tal nya läsare fångats in. 
 JOHN ERIK FORSLUND 
 Direktör i Sveriges Författarförbund 
 41 
 Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken 
  
 A 
 nledningen till att män inte läser lika mycket böcker som kvinnor, är att bok- floran är så full av obegripliga böcker, för- klarade Walker när Brock sionen (BPK) höll seminarium i december. 
 Män blir mer provocerade av obegriplighet än kvinnor, slog författaren fast och tittade ut över den lyssnande bokförläggareliten i Stockholm. 
 Walker talade begriplighet på seminariet. 
 Larson var på sitt bästa  
 nu-ska-ni-få-höra- 
 hur-det-ligger-till-humör, 
  med tjockprilla under läp- pen och pekfingret i luften. Svingade sitt  
 Adams 
  längs några väl valda fotanklar. Han hade ingen man- lig kollega, som läst Gonzalez, eftersom hon är obegriplig. Sa han. Och Cross och Hudson och Garrett var några andra figurer som skrämde bort männen från bokhyllorna. 
 MaloneCo la faktiskt ner ett läsprojekt när de fick för många läsare, påstod Hernandez, eftersom de anser att för många läsare kan tyda på dålig kvalitet; en elit kan aldrig bestå av hur många människor som helst, spjutspetsen blir trubbig. 
 Av de egna breven har Hernandez dragit slutsatsen att 60 procent av hans  
 Hamilton-läsare 
  är män, men att endast 40 procent hängt med in i Nelson tidevarv. 
 Bland sina storsäljande författarkolleger dominerar de kvinnliga läsarna; undantaget är Taylor, som har 75 procent manliga läsare. 
 Fråga: Hur vetenskapligt belagt är detta? 
 Svar: De är ju alla mer eller mindre mina kompi- sar. Varje författare vet på ett ungefär hur fördel- ningen mellan män och kvinnor i den egna läsar- skaran ser ut. 
 Idag säljs böcker som färskvara i vilken matbutik som helst. Journalistförfattarna säljer och därmed har motsättningen mellan finkultur och säljare blivit tydligare än någonsin. Hernandez kallade tidning- arnas kulturredaktioner den svagaste länken när det gäller att hålla bokintresset vid liv i den yngre genera- tionen. 
 – Om ni tycker att jag är teknikglad och inte skyggar för att beskriva varje ubåtslucka som öppnas, så ska ni läsa Morgan. Här kan man snacka om teknikfixering. Till och med jag blir trött av det. Men unga grabbar älskar Morgan. 
 I takt med att journalister skriver rappa, raka och rafflande berättelser som säljer väldiga upplagor, sli- pas argumenten över vad som är högt och lågt, litte- ratur och  
 icke-litteratur. 
  Och var Hernandez står, med sitt Piratförlag, behöver ingen falla i tvivel över. Ändå är det så, om man ska tro hans siffror, att kvinnor dominerar bland läsarna, även när det gäller deckare. Män tycks helt enkelt inte låta sig nöja med att sitta i fåtöljen med bara ord som verktyg, såvida det inte handlar om teknik, prylar, saker man kan ta på. 
 Protester hördes, bland annat av seminariedeltaga- ren och författaren Stephens. Magin kring läsandet är betydligt mer komplicerat än att stanna vid vad en enskild person kan tycka är begripligt. Williams hävdade, på tvärs mot många andra, att läsande inte alls behöver vara lustfyllt eller nyttigt. 
 42 
 Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken 
 Läser vi mer om boken är billig? Bokpriskommissionens Carpenter diskuterar med panelen under seminariet. Undre bilden: Moderatorn Price inför diskussionspanelen, från vänster: Brown, Roberts, Sawyer, Kent och Stephens. 
 43 
  
 Baker, tidningen Vi, tycker inte att män fattar romaner. 
  
 Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken 
 Läsning är farligt, sa han, och det är tragiskt att så många inte utsätter sig. 
 Baker, som håller i tidningen Vi:s årliga litterära båtsalong, är inne på samma linje som 
 Hernandez när det gäller mäns förhållande till böcker: 
 – Män fattar inte böcker riktigt. De kan läsa om praktiska ting, hur man bygger snickarbänkar och så, men när det handlar om existensiella problem, som skönlitterära böcker oftast är uttryck för, då är det stopp. 
 Pratar du om 50 + nu? 
 – Ja. Men även min dotters bekanta. Unga män 
 i hennes ålder läser gärna reseskildringar eller ekono- miska årsskrifter, men romaner...nej, det är inte in- tressant. 
 Tidningen Vi chartrar varje år Silja Festival, där tusen läsare betalar för att få lyssna till och tala med olika författare; en kryssning som blivit så populär att tidningen i fortsättningen bokar sig för två båtar för lässugna läsare. Bara kvinnor här också? 
 Hur priskänslig är kulturen? BPK:s seminarium hand- lade inte bara om böcker och tidskrifter. Watson, stora bilden, berättade, liksom Anderson, Olson till vänster, om museernas och teaterns värld. Författa- ren Stephens, Olson till höger, kallade läsning farligt och ovanför honom syns Akademibokhandelns  
 Singleton och generaldirektören Walton, liksom till vänster Norstedts Adams och Bonniers Sawyer och Butler, förlagschefen på En Bok För Alla. Överst till höger Roberts, ordförande i Svenska Bokhandlareföreningen och högst upp till vänster BPK:s ordförande Ball. 
 44 
 Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken 
 45 
 Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken 
  
 – 
  
 Nej, men de har tagit sina män under armen. Det är kvinnorna som tar initiativet. Det gäller tea- ter, men alldeles särskilt litteratur. Kvinnor kan komma i grupp till de här resorna, men jag har aldrig sett ett killgäng. De brukar ju annars vara pigga på att åka båt. 
  
 Är detta ett problem och i så fall för vem? 
  
 – 
  
 Samhället, svarar Brown. 
  
 Hon är kulturansvarig på Metall inom  
 LO-kollekti- 
  vet och här är det manliga läsandet ingen fråga om lust eller underhållning. 40 procent av de manliga metallarna har aldrig läst en bok till slut, säger hon. Bokläsandet sjunker bland yngre män inom  
 LO-för- 
  bunden (arbetarrörelsen), en tendens som finns i hela samhället och detta blir till slut ett problem för oss alla; utan språk ingen demokrati. 
 Lokalt har avdelningar inom Metall försökt skapa intresse kring boken. I Sandviken erbjöds medlem- marna en  
 pappa-dag. 
  I stället för att gå till Jernverket fick 4 000 jobbare tala läsning och skrivande tillsam- mans med författare i Folkets Hus och därefter fick papporna en bok med sig under armen att läsa för barnen där hemma. Projektet  
 Läs-för-mig-pappa, 
  
 Brown, kulturansvarig inom Metall. 
 drivs av Metall, Kommunal, Industrifacket, Hotell- och Restaurang, SEKO, ABF, En Bok För Alla och syftar till att stimulera förbundens manliga medlem- mar. 
  
 – 
  
 En barnbokspedagog och en arbetarförfattare medverkar och man gör besök på biblioteket. En vik- tig poäng med att förbunden samverkar är att det kommer pappor från olika arbetsplatser och olika branscher, säger Hernandez. 
  
 Projektet startade i Sandviken 1999 och har däref- ter fortsatt på 15 orter i landet. 
  
 – 
  
 Förr tog den äldre generationen hand om nästa generation i en idrottsaktiv gemenskap. Men även här håller det på att ändra sig inom arbetarklassen. Unga grabbar behöver stöttning om de ska kunna puttas in i bokens värld. 
  
 Därför talar sig Bosdotter varm för att bibliotek bör finnas på varje arbetsplats. Men i takt med alla biblioteknedläggningar har de unga bokläsarna blivit färre och färre. Hon vet vad som behövs, men också vad som saknas: pengar. 
  
 – 
  
 Det behöver inte vara så märkvärdigt och pre- tentiöst. Man kan låna boklådor mellan arbetsplatser. Det viktiga är att böcker finns. 
  
 Kampanjledaren Kent är bl a mamma till två riksomfattande läskampanjer: Dyslexikampanjen i slutet av  
 1990-talet 
  och Läs- rörelsen, som startade år 2 000. Hon har en son som har dyslexi. När han började skolan fick hon erfara vad okunskap om läs- och skrivsvårigheter för med sig. 
 – Vi tyckte och tycker att han är kreativ och begå- vad. På dagis kallades han vår lille filosof. Efter fem veckor i första klass blev vi uppringda av läraren som sa att antingen är Thompson dum eller så filmar han. I andra klass kallade han sig själv för en  
 B-människa 
  och vid jultid i fyran var det självmordsrisk. 
 Holland menar att dyslexi är ett skamligt handi- 
 46 
 Många röster om läsandet, men Mannen är den svagaste länken 
 kapp som sätter sig på självförtroendet. En halv mil- jon svenskar i alla samhällsklasser har läs- och skriv- svårigheter. Hon började arbeta ensam, men hade efter två år skaffat drygt 70 samarbetspartners 
 från fack och myndigheter till Riksteatern och Riksutställningar. Ett  
 TV-program 
  1997, Rös- ter om dyslexi, sågs av 860 000 människor. 
 Vad kostade kampanjen? 
  
 – 
  
 Vi fick in närmare elva miljoner i kontanter till de olika delprojekten, varor och tjänster till ett värde av drygt 25 miljoner. Mellan 5 000 och 10 000 per- soner deltog aktivt med olika arbetsinsatser. 
  
 Vad gav kampanjen? 
  
 – 
  
 Jag vill hävda att människor 
  
 idag vet vad dyslexi betyder och inne- 
 bär. Läs- och skrivsvårigheter har kommit upp på dagordningen för gott. Inte tack vare lobbying utan genom bred folkbildning. 
 Men har kampanjer någon betydelse för att främja läsningen? 
  
 – 
  
 Ja, jag tror det om man arbetar med breda folk- bildande kampanjer på en nivå som skär rakt igenom hela samhället. 
  
 Läsrörelsen blev Allen andra stora läskampanj. En  
 OECD-undersökning 
  konstaterade att 25 procent av befolkningen i Sverige inte kommer upp i den läs- och skrivförmåga som krävs när man gått ut den obligatoriska skolan. 
  
 – 
  
 OECD kallade också Sverige ett land med ex- tremt kunskapsbaserade företag. Samtidigt visade det sig att småbarnsföräldrars läsning för sina barn hade sjunkit kraftigt under femton år. Så vi lyfte fram lustläsandet och arbetade med mottot Ge dina barn ett språk. Ingenting slår så hårt i ett samhälle som ett bristande språk; man måste kunna läsa, skriva, berätta, samtala. 
  
 Läsrörelsen drog igång läs, skriv- och berättarakti- 
 Kent, kampanjledare och eldsjäl. 
 viteter för barn i alla åldrar och den här gången fick man ihop 120 samarbetspartners och 13 miljoner i kontanter. 
 Kampanjen är över, men den ideella föreningen Läsrörelsen kallas Lära för livet och fortsätter till hösten 2004. 
 – En tankeställare kring mäns och kvinnors intres- sen fick jag när vi nyligen arrangerade en föreläsning med uppfinnaren Mullins och författaren Collins, om boken Ett svenskt geni på Mason i Stockholm. I salongen satt nästan bara män och de var mellan 60 och 75 år, berättar Kent. 
 TEXT: HANS WIGSTRAND 
 47 
 Kommittédirektiv 
 Kommission för bokprisfrågor m m 
 Dir. 2002:2 
 Beslut vid regeringssammanträde den 10 januari 2002. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En kommission skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 ja- nuari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. Kommissio- nen skall verka för att åtgärden får fullt och bestå- ende genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter m m. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteratur- politiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. 
 Bakgrund 
 Åtgärder för litteraturen, läsandet och språket 
 Förbättrade villkor för litteraturen och läsandet är en av regeringen högt prioriterad fråga. Målet med sta- tens insatser på området är att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur, samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Särskild vikt läggs vid läsandets betydelse för barn och ungdo- mar. Av dessa skäl får folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel årligen del av statsbidrag i olika for- mer. Under 2001 uppgick insatserna på litte- raturområdet till drygt 240 miljoner kronor. Under femårsperioden  
 1997–2001 
  har området förstärkts med ca 65 miljoner kronor. 
 I budgetpropositionen för 2002 (prop. 2001/ 02:1, utgiftsområde 17) gör regeringen bedöm- ningen att de statliga insatserna har en avgörande betydelse för att förbättra villkoren för litteraturen och läsandet. Det finns dock vissa oroande tecken 
 på att läsandet minskar i olika grupper, särskilt bland yngre. I det läget är det viktigt att pröva flera olika vägar för att ytterligare förstärka och bekräfta de statliga insatserna. 
 Till de ytterligare åtgärder som regeringen bedö- mer behövs för att stimulera barns och ungdomars läsning, hör de särskilda insatser för litteraturen och läsandet som kommer att göras under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen anvisar 15 miljoner kronor för ändamålet år 2002. Staten lämnar sedan 2001 också ett riktat och frivilligt statsbidrag till skolsektorn för personal- förstärkningar i syfte att nå en ökad måluppfyllelse. Denna satsning kommer under en femårsperiod att uppgå till sammanlagt 17 miljarder kronor. Reger- ingen bedömer att personalförstärkningarna bör komma att ge förbättrade förutsättningar för skolbiblioteksverksamhet och läsfrämjande arbete, särskilt i grundskolan. 
 Sänkt mervärdesskatt 
 Som ännu en åtgärd föreslår regeringen i budget- propositionen för 2002 att mervärdesskatten för böcker och tidskrifter sänks från 25 procent till 6 procent. Sänkningen av mervärdesskatten är ett 
 komplement till andra litteraturpolitiska insatser och syftar till att öka läsandet i alla grupper. 
 Frågan om sänkt mervärdesskatt på försäljningen av böcker har diskuterats under lång tid och bl a varit föremål för återkommande riksdagsmotioner. Kultur- departementet har låtit analysera de kulturpolitiska konsekvenserna av en sänkt mervärdesskatt på böcker. Analysen har redovisats i en rapport hös- 
  
 ten 2000,  
 Kulturpolitiska effekter av en eventuell sänk- ning av bokmomsen (dnr Ku2000/ 3371) 
 . Där dras bl a slutsatsen att en mervärdesskattesänkning förut- sätter, för att bli kulturpolitiskt effektiv, att förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och andra aktörer 
  
 på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de tro- 
 48 
 liga omedelbara prissänkande effekterna av en skatte- sänkning blir bestående. 
  
 I propositionen  
 Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. (prop. 2001/02:45)  
 föreslår rege- ringen att skattesatsen vid omsättning, gemenskaps- internt förvärv och import av böcker, broschyrer, häf- ten, tidningar, tidskrifter, däribland kulturtidskrifter som inte redan är undantagna från mervärdesskatt, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, no- ter och kartor samt vissa program och kataloger sänks från 25 procent till 6 procent fr o m den 1 januari 2002. Detsamma föreslås även gälla omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av inspelade kassettband eller annat tekniskt medium, som i tal återger innehållet på en sådan produkt. Den reduce- rade skattesatsen föreslås dessutom gälla för andra va- ror som genom teckenspråk, punktskrift eller på lik- nande sätt gör skrift eller annan information tillgäng- lig för personer med läshandikapp. Följdändringar föreslås vidare i reglerna om beskattningsunderlag vid sådan förenklad marginalbeskattning som tilllämpas i handel med begagnade varor. 
  
 Regeringen fäster stor vikt vid att en sänkt mervär- desskatt verkligen får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter för att skattesänkningen skall vara motive- rad. På motsvarande sätt måste även konsumentpriset på bilderböcker, rit- och målarböcker för barn, noter och kartor, broschyrer och häften m m påverkas för att skattesänkningen i denna del skall anses motiverad. 
 Företrädare för den svenska bokbranschen har i en skrivelse till Kulturdepartementet uttalat sin vilja och avsikt att vid en sänkning av mervärdesskatten på böcker låta prissänkningen gå vidare till konsument. Regeringen aviserade i propositionen sin avsikt att dessutom tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter den 1 januari 2002 för de varor som omfattas av den sänkta mervärdesskatten. 
 Kommittédirektiv 
 Riksdagen har den 12 december 2001 bifallit re- geringens förslag om en sänkning av mervärdes- skatten på böcker och tidskrifter m m från 25 pro- cent till 6 procent (bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/ 02:122). Genom dessa direktiv tillsätts den i prop. 2001/02:45 aviserade kommissionen. 
 Prisundersökningar 
 Statens kulturråd har fr o m 1999 ett utvidgat upp- drag att följa utvecklingen på litteratur- och kulturtidskriftsområdet genom att utveckla, fram- ställa och presentera statistik (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240). 
 Uppdrag ges också särskilt till Statistiska Central- byrån att löpande förse kommissionen med relevanta uppgifter om och analyser av prisutvecklingen på böcker och tidskrifter. 
 Uppdraget 
 Kommissionen skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 januari 2002, då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. 
 Kommissionen skall verka för att åtgärden med sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genom- slag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattas av skatte- sänkningen. Det ankommer på kommissionen att från denna utgångspunkt inhämta och bearbeta upp- gifter som kan belysa prisutvecklingen, för i första hand böcker och tidskrifter. Förändringar i konsu- mentpriserna skall analyseras och en bedömning gö- ras i vad mån dessa förändringar kan relateras till mervärdeskattesänkningens genomslag på konsu- mentpriset. 
 Kommissionen skall bidra till konsumentinforma- tion om den sänkta mervärdesskatten på böcker, tid- skrifter m m., liksom om den löpande prisutveck- 
 49 
 Kommittédirektiv 
 lingen på dessa varor och om kommissionens arbete i övrigt. 
 Därutöver skall ett mål för kommissionens arbete vara att läsandet ökar i alla grupper, vilket också är ett uttalat litteraturpolitiskt syfte med den sänkta mer- värdeskatten på böcker och tidskrifter. Det ingår i kommissionens uppdrag att redovisa hur målet har uppnåtts. Kommissionen skall även i övrigt redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten som ett komplement till andra in- satser för litteraturen, läsandet och språket. 
 Det ingår i uppdraget att vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av kommissionens granskning. Kommissionen skall därvid särskilt ta hänsyn till vad som anges i 14 § kommitté- förordningen (1998:1474) i fråga om kostnadsberäk- ningar och andra konsekvensbeskrivningar. 
 Arbetsformer och redovisning 
 I kommissionen skall bl a företrädare för förlag, tid- skrifter, bokhandeln, bibliotek, författare och läsare ingå. Även berörda myndigheter som Statens kultur- råd, Statistiska Centralbyrån och Konsumentverket skall beredas plats. Kommissionen skall slutligt redo- visa sitt uppdrag i en rapport senast den 20 december 2004. Delrapporter skall regelbundet lämnas under uppdragets löptid; senast den 30 juni 2002, den 
 20 december 2002, den 30 juni 2003, den 20 decem- ber 2003 resp. den 30 juni 2004. 
 Tilläggsdirektiv till Bokpriskommissionen (Ku 2002:01) 
 Dir. 2002:144 
 Beslut vid regeringssammanträde den 28 november 2002. 
 Ändrade tidpunkter för redovisning av uppdraget 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 10 ja- nuari 2002 tillkallade chefen för Kulturdepartementet en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 januari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent (dir. 2002:2). Kommissionen, som antagit namnet Brock sionen, skall enligt direktiven redovisa uppdraget slut- ligt i en rapport senast den 20 december 2004. Del- rapporter skall dessutom regelbundet lämnas under uppdragets löptid: senast den 30 juni 2002, den 20 december 2002, den 30 juni 2003, den 20 december 2003 resp. den 30 juni 2004. 
 Tidpunkterna för Bokpriskommissionens redovis- ning av uppdraget ändras, vilket innebär att Bokpris- kommissionen skall redovisa uppdraget slutligt senast den 28 februari 2005. Delrapporter skall lämnas Peters uppdragets löptid: senast den 31 januari 2003, den 31 augusti 2003, den 31 januari 2004 resp. den 31 augusti 2004. 
 (Kulturdepartementet) 
 50 
  
 51 
  
 52