SOU 2000:33 197 
  
 Bilaga 3 
  
 Bruksvärdesundersökning 
  
 Burke 
  
 Programmet för boendestatistik, Statistiska centralbyrån 
  
 SOU 2000:33 Innehåll 199 
  
 Innehåll 
  
 Teknisk rapport..................................................................................... 201 
  
 1 Inledning...................................................................................... 201 
  
 2 Undersökningens genomförande................................................. 202 
  
 3 Population och urval ................................................................... 203 
  
 4 Variabler...................................................................................... 203 
  
 5 Datainsamling.............................................................................. 204 
  
 6 Databeredning ............................................................................. 205 
  
 7 Resultatredovisning..................................................................... 205 
  
 8 Definitioner ................................................................................. 207 
  
 9 Sekretess...................................................................................... 208 
  
 10 Övrigt ........................................................................................ 208 
  
 Resultatrapport ..................................................................................... 209 
  
 1 Nordvästra Stor-Stockholm............................................................... 209 
  
 1.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 210 
  
 1.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 211 
  
 1.3 Betalningsvilja.......................................................................... 218 
  
 1.4 Segregation............................................................................... 226 
  
 2 Kalmar kommun ................................................................................ 227 
  
 2.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 227 
  
 2.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 228 
  
 2.3 Betalningsvilja.......................................................................... 235 
  
 2.4 Segregation............................................................................... 243 
  
 3 Malmö kommun ................................................................................. 245 
  
 3.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 245 
  
 3.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 246 
  
 3.3 Betalningsvilja.......................................................................... 254 
  
 3.4 Segregation............................................................................... 262 
  
 200 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 4 Göteborgs kommun............................................................................ 263 
  
 4.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 263 
  
 4.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 264 
  
 4.3 Betalningsvilja.......................................................................... 272 
  
 4.4 Segregation............................................................................... 280 
  
 5 Örebro kommun ................................................................................. 281 
  
 5.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 281 
  
 5.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 282 
  
 5.3 Betalningsvilja.......................................................................... 290 
  
 5.4 Segregation............................................................................... 298 
  
 6 Gävle kommun.................................................................................... 299 
  
 6.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 299 
  
 6.2 Resultaten av enkätundersökningen......................................... 300 
  
 6.3 Betalningsvilja.......................................................................... 307 
  
 6.4 Segregation............................................................................... 315 
  
 7 Östersunds kommun .......................................................................... 317 
  
 7.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 317 
  
 7.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 318 
  
 7.3 Betalningsvilja.......................................................................... 325 
  
 7.4 Segregation............................................................................... 333 
  
 8 Umeå kommun.................................................................................... 335 
  
 8.1 Beskrivning av bostadsområdena............................................. 335 
  
 8.2 Resultat av enkätundersökningen............................................. 336 
  
 8.3 Betalningsvilja.......................................................................... 344 
  
 8.4 Segregation............................................................................... 352 
  
 9 Samtliga bostadsmarknader.............................................................. 355 
  
 Bortfallsanalys ....................................................................................... 375 
  
 Nordvästra Stor-Stockholm............................................................ 375 
  
 Kalmar kommun............................................................................. 376 
  
 Malmö kommun ............................................................................. 377 
  
 Göteborgs kommun ........................................................................ 378 
  
 Örebro kommun ............................................................................. 379 
  
 Gävle kommun ............................................................................... 380 
  
 Östersunds ommun......................................................................... 381 
  
 Umeå kommun ............................................................................... 382 
  
 Enkätformulär....................................................................................... 383 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 201 
  
 Teknisk rapport 
  
 1 Inledning 
  
 Statistiska centralbyrån (SCB) har under perioden oktober 1999 till 
  
 februari 2000 på uppdrag av Utredningen om allmännyttan och bruksvärdet  
  
 genomfört en statistisk undersökning. SCB har medverkat i följande  
  
 delar av undersökningen: 
  
 ?? urvalsplanering 
  
 ?? urvalsdragning 
  
 ?? frågeframställning 
  
 ?? blankettlayout 
  
 ?? datainsamling 
  
 ?? registerbearbetning 
  
 ?? tabellframställning 
  
 ?? rapportskrivning 
  
 Undersökningen var en del av arbetet med att utreda bruksvärdessystemets  
  
 effekter på bl.a. hyressättning och segregation. Syftet var att 
  
 studera om hyresskillnaderna upplevs som rättvisa, om lägesfaktorns 
  
 betydelse på ett rimligt sätt svarar mot hyresgästernas värderingar och 
  
 om systemet påverkar segregationen i samhället. 
  
 Undersökningen genomfördes dels som en enkätundersökning och 
  
 dels via registerbearbetningar. 
  
 En djupare analys av materialet har gjorts av Institutet för bostadsforskning  
  
 (IBF) vid Uppsala Universitet. 
  
 202 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 2 Undersökningens genomförande 
  
 Undersökningen har genomförts på åtta lokala bostadsmarknader. 
  
 Dessa har utgjorts av: 
  
 ?? Nordvästra Stor-Stockholm (NV Stockholms kommun (inkl. innerstan),  
  
 Solna kommun, Järfälla kommun samt Sundbybergs kommun) 
  
 ?? Kalmar kommun 
  
 ?? Malmö kommun 
  
 ?? Göteborgs kommun 
  
 ?? Örebro kommun 
  
 ?? Gävle kommun 
  
 ?? Östersunds kommun 
  
 ?? Umeå kommun 
  
 Kontakt togs med lämpliga personer på respektive kommun. Med hjälp 
  
 av dessa definierades minst nio och högst 21 bostadsområden i respektive  
  
 lokal bostadsmarknad. Förutsättningarna var att bostadsområdena 
  
 skulle vara lätt avgränsade och kända i folkmun. Vidare skulle de 
  
 innehålla allmännyttiga hyreslägenheter samt helst även bostadsrättslägenheter.  
  
 För att kunna göra geografiska avgränsningar erhölls från 
  
 kommunerna nyckelkoder för de områden som ingick i de olika bostadsområdena.  
  
 Kommunerna hjälpte även till med att klassificera de 
  
 olika bostadsområdena i tre grupper (i Stockholm fyra grupper) efter 
  
 deras läge. 
  
 Med hjälp av nyckelkoderna kunde, via Inkomst- och Förmögenhets-registret  
  
 (IoF), hushållen boende i hyresrätt i de olika bostads-områdena  
  
 beskrivas. Dessa beskrevs bl.a. utifrån hushållens genomsnittliga  
  
 disponibla inkomst, andel hushåll med bostadsbidrag och 
  
 andel hushåll med socialbidrag. 
  
 Till ett urval bland samtliga boende i hyresrätt i de lokala bostadsmarknaderna  
  
 skickades en enkät. I enkäten skulle urvalspersonerna 
  
 bl.a. i kronor ange hur mycket mer eller mindre de ansåg vore rimligt 
  
 att betala i hyra för deras nuvarande bostad om den hade legat i något 
  
 annat bostadsområde, förutsatt att lägenheten var lika stor och hade 
  
 samma standard. På detta sätt kunde betalningsviljan beskrivas för 
  
 bostäder i de olika bostadsområdena. 
  
 För att kunna jämföra betalningsviljan med den faktiska hyran inhämtades  
  
 genomsnittliga årshyror per kvm för de olika bostadsområdena  
  
 från de allmän-nyttiga bostadsföretagen i de olika kommunerna. 
  
 När enkätundersökningen var genomförd rangordnades bostadsområdena  
  
 inom en lokal bostadsmarknad efter attraktivitet (betalningsvilja).  
  
 Områdena sammanfördes även i tre grupper: mycket attrak 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 203 
  
 tiva, mindre attraktiva och en mellangrupp. För att kunna få en uppfattning  
  
 om eventuell segregation jämfördes betalningsförmågan i de 
  
 olika bostadsmarknaderna. Detta gjordes genom en jämförelse av inkomsterna  
  
 för hyresgäster respektive bostadsrättsinnehavare i varje 
  
 attraktivitetsgrupp. 
  
 3 Population och urval 
  
 Populationen är den mängd individer som vi vill kunna dra slutsatser 
  
 om. Enkätundersökningens population är individer, 18 år och äldre, 
  
 som bor i hyresrätt i de lokala bostadsmarknaderna (kommunerna). 
  
 Populations- och urvalsstorlekar framgår av tabellen nedan. 
  
 Urvalen drogs från Registret över totalbefolkningen (RTB) med 
  
 Obundet slumpmässigt urval (OSU) i varje lokal bostadsmarknad. 
  
 Övertäckningen består främst av personer som avlidit eller flyttat ut 
  
 från bostadsmarknaden mellan urvalsdragningen och datainsamlingen. 
  
 Tabell A. Populations- och urvalsstorlekar i enkätundersökningen 
  
 Bostadsmarknad Population Bruttourval Övertäckning Nettourval 
  
 Nordvästra Stor-Stockholm 269 691 1 606 16 1 590 
  
 Kalmar 12 891 1 192 6 1 186 
  
 Malmö 84 936 1 205 9 1 196 
  
 Göteborgs 178 051 1 205 12 1 193 
  
 Örebro 39 232 1 201 5 1 196 
  
 Gävle 19 576 1 199 5 1 194 
  
 Östersunds 12 385 1 195 9 1 186 
  
 Umeå 28 373 1 200 7 1 193 
  
 Totalt 645 135 10 003 69 9 934 
  
 4 Variabler 
  
 Frågeblanketten konstruerades av SCB och kunden tillsammans. Den 
  
 bestod av fyra sidor och omslag. Antalet frågor i postenkäten var 15 
  
 stycken. Eftersom bostadsområdena var olika i de olika bostadsmarknaderna  
  
 skiljer sig frågeblanketten något mellan de lokala 
  
 bostadsmarknaderna. Man kan säga att det egentligen rör sig om åtta 
  
 olika frågeblanketter. Frågeblanketten för Nordvästra Stor-Stockholm 
  
 redovisas i slutet av denna bilaga. 
  
 För undersökningen har skapats två slutregister. Det ena registret 
  
 innehåller variabler som för varje lokal bostadsmarknad beskriver hushållen  
  
 boende i hyres- och bostadsrätt i de olika bostadsområdena. De 
  
 flesta uppgifterna är hämtade från Inkomst- och förmögenhets 
  
 204 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 statistiken 1997. För Gävle kommun gäller variabeln Andel hushåll 
  
 med socialbidrag 1996 eftersom uppgift om socialbidrag 1997 saknas 
  
 för Gävle kommun. Det andra registret innehåller enkätvariablerna 
  
 kompletterade med ett mindre antal uppgifter från Registret över totalbefolkningen. 
  
 Båda dessa register har levererats till Institutet för bostadsforskning 
  
 vid Uppsala universitet för ytterligare analysarbete. 
  
 5 Datainsamling 
  
 Datainsamlingen genom-fördes under perioden oktober till november 
  
 1999 med första utsändning den 22 och 25 oktober. Efter knappt två 
  
 veckor skickades en första påminnelse (inklusive ny enkät) ut till dem 
  
 som ej svarat. Efter ytterligare drygt två veckor skickades en andra påminnelse  
  
 ut, även den tillsammans med ny enkät. Totalt inkom 6 215 
  
 enkätsvar. En beskrivning av inflödet redovisas i Tabell B nedan. 
  
 Tabell B. Resultat av datainsamling 
  
 Bostadsmarknad Nettourval Svarande Svarsandel 
  
 Nordvästra Stor-Stockholm 1 590 933 58,7 
  
 Kalmar 1 186 781 65,9 
  
 Malmö 1 196 680 56,9 
  
 Göteborg 1 193 744 62,4 
  
 Örebro 1 196 777 65,0 
  
 Gävle 1 194 754 63,1 
  
 Östersund 1 186 769 64,8 
  
 Umeå 1 193 776 65,0 
  
 Totalt 9 934 6 215 62,6 
  
 Ett av de stora osäkerhetsmomenten i en statistisk undersökning är 
  
 bortfallet. Ambitionen är, naturligtvis, att ha så litet bortfall som möjligt.  
  
 Helt går det inte att undvika bortfall. De viktigaste orsakerna är att 
  
 urvalspersonen inte vill vara med i undersökningen eller inte anträffas. 
  
 Svarsandelarna i denna undersökning är förhållandevis låga. Det 
  
 beror troligen dels på att bortfallet i enkätundersökningar generellt har 
  
 ökat under de senaste åren och dels på att frågeställningarna i enkäten 
  
 kan upplevas som teoretiska och svårförståeliga. 
  
 Om de som inte svarat på enkäten skiljer sig åt mot de svarande då 
  
 det gäller undersökningsvariablerna får vi en skevhet i resultaten. I 
  
 bilaga 1 finns en enkel bortfallsanalys för respektive bostadsmarknad. 
  
 Där beskrivs fördelningen av individer på några variabler, dels i hela 
  
 urvalet och dels bland de svarande. Variablerna är kön, ålder, inkomst 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 205 
  
 och utrikes födda. Beskrivningen påvisar inte några stora skillnader 
  
 mellan de svarande och det totala urvalet. De skillnader som dock är 
  
 genomgående är 
  
 ?? att kvinnor svarar i något större utsträckning än män 
  
 ?? att de yngre svarar i något mindre utsträckning än övriga 
  
 ?? att de med låg inkomst svarar i något mindre utsträckning än övriga 
  
 ?? att individer som är utrikes födda svarar i något mindre utsträckning 
  
 än övriga. 
  
 6 Databeredning 
  
 Databeredningen genomfördes på SCB i Örebro. Samtliga inkomna 
  
 svar avregistrerades och avidentifierades. I samband med dataregistreringen  
  
 genomfördes en enklare maskinell granskning av datamaterialet. 
  
 Tabellerna framställdes med hjälp av tabellprogrammet SPSS och 
  
 diagrammen har gjorts i Excel. 
  
 I samband med tabelleringen klassindelades variablerna födelseår, 
  
 bostadsyta och månadshyra. 
  
 7 Resultatredovisning 
  
 Rapporten är strukturerad så att resultaten redovisas för en lokal bostadsmarknad  
  
 i taget. I slutet av rapporten finns dessutom ett kapitel 
  
 med vissa jämförelser mellan bostadsmarknaderna samt några resultat 
  
 för hela populationen (samtliga bostadsmarknader). 
  
 Resultaten från undersökningen redovisas i form av tabeller eller, i 
  
 vissa fall, som diagram. Alla variabler från enkätundersökningen beskrivs  
  
 med enkla frekvenstabeller. I tabellerna redovisas för varje fråga 
  
 antalet svarande på frågan, motsvarande antal uppräknat till populationsnivå  
  
 samt den procentuella fördelningen av svarsalternativen. I de 
  
 flesta fall stämmer inte antalssiffrorna med de ovan angivna totalsiffrorna.  
  
 Det beror på det partiella bortfallet. Med partiellt bortfall 
  
 menas de fall där personer valt att hoppa över en enstaka fråga i frågeblanketten. 
  
 Speciellt stort är det partiella bortfallet för fråga 13 där det gällde 
  
 att uppskatta vad en rimlig månadshyra skulle vara för en likvärdig 
  
 bostad i olika bostadsområden. Andelen svarande varierar mellan 
  
 bostadsmarknader och bostadsområden. En översiktlig beskrivning av 
  
 andelen svarande på fråga 13 ges i nedanstående tabell. 
  
 206 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell C. Andel svarande på fråga 13 
  
 Bostadsmarknad Nettourval Svarande på 
  
 fråga 13 
  
 Svarsandel 
  
 på fråga 13 
  
 Nordvästra Stor-Stockholm 1 590 685 - 798 43,1 - 50,2 
  
 Kalmar 1 186 602 - 668 50,8 - 56,3 
  
 Malmö 1 196 467 - 523 39,0 - 43,7 
  
 Göteborg 1 193 571 - 611 47,8 - 51,2 
  
 Örebro 1 196 565 - 623 47,2 - 52,1 
  
 Gävle 1 194 558 - 619 46,7 - 51,8 
  
 Östersund 1 186 567 - 661 47,8 - 55,7 
  
 Umeå 1 193 646 - 687 54,1 - 57,6 
  
 Av tabellen ovan framgår att det är en stor andel av individerna i urvalet  
  
 som inte svarat på fråga 13. Speciellt låg svarsfrekvens har 
  
 Malmö kommun. Vid analys av resultaten på fråga 13 bör man vara 
  
 medveten om att omkring 50 procent av de tillfrågade inte besvarat 
  
 frågan. 
  
 I anslutning till varje tabell och diagram finns korta kommentarer. 
  
 Eftersom enkätundersökningen bygger på ett slumpmässigt urval påverkas  
  
 resultaten av urvalsfel. Det betyder att de uppgifter som redovisas  
  
 i tabellerna är skattningar av de sanna värdena. 
  
 För att få bättre uppfattning om säkerheten i skattningarna kan man 
  
 bilda s.k. konfidensintervall kring det skattade värdet. Då det gäller 
  
 undersökningar med dessa urvalsstorlekar blir ett 95-procentigt konfidensintervall  
  
 för samtliga individer i en lokal bostadsmarknad i storleksordningen  
  
 sju procent-enheter långt.Vad det betyder visas av 
  
 följande exempel: 
  
 Enligt undersökningsresultaten är det 50 procent av individerna 
  
 boende i hyresrätt i Kalmar kommun som är mycket nöjda med det område  
  
 som bostaden ligger i (tabell 2.12). Vidare har vi beräknat konfidensintervallets  
  
 längd till ca sju procentenheter (se ovan). Det betyder 
  
 att med 95 procents säkerhet täcker intervallet 50 ± 3,5, d.v.s. 46,5 - 
  
 53,5 procent andelen som är mycket nöjda med området. 
  
 Vid jämförelser mellan delgrupper, t.ex. mellan olika åldersgrupper, 
  
 inkomstgrupper eller hushållstyper, blir osäkerheten större. Ju mindre 
  
 grupper desto större osäkerhet. 
  
 Man bör alltså ha urvalsfelet i åtanke då man analyserar resultatet. 
  
 Man bör inte dra några långtgående slutsatser av små skillnader mellan 
  
 delgrupper. 
  
 Uppgifterna som hämtats från Inkomst- och förmögenhetsstatistiken 
  
 och som bl.a. används för att beskriva de olika bostadsområdena 
  
 kommer från en totalundersökning och är därmed inte behäftade med 
  
 urvalsfel. 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 207 
  
 8 Definitioner 
  
 Genomsnittlig årshyra är den hyra som de allmännyttiga bostadsföretagen  
  
 i de olika kommunerna lämnat för de olika bostadsområdena. 
  
 I vissa fall är det 1998 års hyresnivåer och i andra fall 1999 års nivåer. 
  
 Att det skiljer mellan vilka år hyran avser bör inte betyda något för 
  
 analysen. Dels har hyres-ökningarna mellan 1998 och 1999 varit 
  
 mycket små och dels är det i första hand inte hyran i absoluta tal som är 
  
 viktig utan hyresförhållandena mellan bostadsområdena. 
  
 Disponibel inkomst utgörs av sammanräknad förvärvsinkomst inklusive  
  
 sjöinkomst plus avdrag under inkomst av tjänst. Därefter har 
  
 inkomst av kapital lagts till och den slutliga skatten (exklusive allmänna  
  
 egenavgifter, särskild löneskatt på förvärvsinkomster och pensionsutfästelser,  
  
 allmän löneavgift för egenföretagare, avkastningsskatt, 
  
 mervärdesskatt och avdragsgill fastighetsskatt) och sjömansskatt 
  
 dragits ifrån. Till denna summa har adderats: särskilt pensionstillägg, 
  
 bostadsbidrag till barnfamiljer samt makar och ensamstående utan 
  
 barn, bostadstillägg, särskilt bostadstillägg, kompletterande belopp till 
  
 bostadstillägg för pensionärer, handikappersättning, studiebidrag och 
  
 extra tillägg, återbetalningspliktiga studielån, skattefri sjukpenning, 
  
 skattefri frivillig pension, skattefri del av barnpension, skattefri del av 
  
 livränta, dagersättning och utryckningsbidrag för värnpliktiga, bostadsbidrag  
  
 och familjebidrag för värnpliktiga, bidragsförskott, allmänt och 
  
 förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg, socialbidrag samt introduktions-ersättning  
  
 för flyktingar. Från detta har under året återbetalda 
  
 studielån samt utbetalda underhållsbidrag dragits. 
  
 Med hushåll födda utomlands menas att någon av de vuxna i hushållet  
  
 är född utomlands. 
  
 Betalningsviljan har beräknats utifrån svaren på fråga 13. Där gjordes  
  
 uppskattningar om vad en rimlig månadshyra skulle vara, för en 
  
 bostad likvärdig den man nu har, i olika bostadsområden. Svarsalternativen  
  
 var intervall som beskrev lägre eller högre hyror. För att kunna 
  
 beräkna betalningsviljan representerade klassmitterna de olika intervallen.  
  
 På detta sätt blev alternativen: 
  
 -2250, -1750, -1250, -750, -250, 0, +250, +750, +1250, +1750, +2250. 
  
 Första och sista intervallen utgjordes av öppna klasser. Här valdes att 
  
 gå lika långt in i de två klasserna som behövts för att hitta klassmitten i 
  
 de övriga intervallen. 
  
 Den månadshyra som uppgiftslämnarna angivit i enkäten samt alternativet  
  
 man angivit i fråga 13 beräknades om till årshyra per kvm och 
  
 208 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 adderades. För att kunna få fram ett värde på betalningsviljan krävdes 
  
 alltså att man besvarat både frågan om nuvarande hyra och fråga 13. 
  
 Betalningsviljan är alltså den hyra som hyresgästerna är beredda att 
  
 betala för en likvärdig bostad i de olika bostadsområdena. 
  
 9 Sekretess 
  
 I detta uppdrag ansvarade SCB för databeredning och tabellkörning. 
  
 Uppdragsgivaren skulle erhålla tabeller. 
  
 I informationsbrevet till de utvalda personerna beskrevs frivilligheten  
  
 och att enskilda personer inte skulle kunna identifieras. 
  
 SCB levererade även avidentifierade datafiler till Institutet för 
  
 bostadsforskning (IBF) vid Uppsala universitet för vidare analys. I 
  
 samband med detta gjordes en sekretessprövning internt på SCB och en 
  
 sekretessöverenskommelse om handhavandet av materialet upprättades 
  
 med IBF. 
  
 10 Övrigt 
  
 Boprogrammet vid SCB har ansvarat för genomförandet av undersökningen.  
  
 Jones ansvarade för arbetet med datainsamling.  
  
 Urvalsdragning och registerbearbetningar har gjorts av Nguyen 
  
 Wahlbin. Burke har varit undersökningsansvarig och har skrivit 
  
 rapporten. 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 209 
  
 Resultatrapport 
  
 I denna del redovisas resultaten från undersökningen om bruksvärdessystemet.  
  
 Redovisningen bygger dels på den enkätundersökning som 
  
 genomförts och dels på de registerbearbetningar som gjorts. 
  
 1 Nordvästra Stor-Stockholm 
  
 Den första lokala bostadsmarknaden har vi kallat Nordvästra StorStockholm.  
  
 Den består av Stockholms innerstad, nordvästra delen av 
  
 Stockholms kommun samt kommunerna Solna, Sundbyberg och 
  
 Järfälla. 
  
 210 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 1.1 Beskrivning av bostadsområdena 
  
 Vi börjar med att beskriva hushållen boende i hyresrätt i de utvalda 
  
 bostadsområdena. 
  
 Tabell 1.1. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i Nordvästra 
  
 Stor-Stockholm utifrån ett antal bakgrundsvariabler 
  
 Bostadsområde Delområdes 
  
 kod 
  
 Genomsnittlig 
  
 årshyra 
  
 (kr/kvm) 
  
 Hushållens 
  
 genomsnittliga 
  
 disponibla 
  
 inkomst (tkr) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 bostadsbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 socialbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 födda 
  
 utomlands 
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 boende i 
  
 allmännyttan  
  
 (%) 
  
 Akalla 1 728 118,6 31 32 65 100 
  
 Blackeberg 2 705 135,4 18 12 22 97 
  
 Centrala 
  
 Sundbyberg 
  
 3 810 143,3 13 7 17 24 
  
 Gärdet 4 890 179,7 14 5 14 18 
  
 Hagalund 5 716 137,6 21 12 38 57 
  
 Hallonbergen 6 772 141,9 25 13 39 100 
  
 Huvudsta 7 720 155,0 15 7 25 16 
  
 Hässelby 8 708 135,3 23 16 28 77 
  
 Jakobsberg 9 757 133,5 30 26 40 92 
  
 Kallhäll 10 804 146,7 39 28 32 75 
  
 Kista 11 780 153,6 41 24 49 7 
  
 Kungsholmen 12 820 177,2 9 6 14 18 
  
 Norrmalm 13 784 172,3 13 8 18 25 
  
 Rinkeby 14 731 110,6 35 41 78 59 
  
 Råsunda 15 700 152,3 10 6 15 13 
  
 Södermalm 16 816 151,7 15 8 15 35 
  
 Tensta 17 661 116,9 37 42 77 72 
  
 Traneberg 18 729 166,9 12 7 14 25 
  
 Vasastaden 19 810 165,1 12 7 16 18 
  
 Vällingby 20 729 132,6 23 13 26 83 
  
 Östermalm 21 754 204,7 10 5 18 15 
  
 Det går att se tydliga samband mellan höga disponibla inkomster och 
  
 låg andel hushåll med bostads- och socialbidrag. I dessa områden finns 
  
 även en låg andel hushåll med utrikes födda. 
  
 Höga genomsnittliga disponibla inkomster finner vi bl.a. på 
  
 Östermalm, Gärdet, Kungsholmen och Norrmalm. De lägsta genomsnittliga  
  
 disponibla inkomsterna har Rinkeby, Tensta och Akalla. 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 211 
  
 1.2 Resultat av enkätundersökningen 
  
 I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. 
  
 Tabell 1.2. Kön 
  
 De boende, 18 år och äldre, i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden 
  
 Nordvästra Stor-Stockholm består av en något större andel kvinnor än 
  
 män. 
  
 Tabell 1.3. Födelseår 
  
 Drygt hälften av individerna i populationen är födda mellan 1945 och 
  
 1969. 
  
 Tabell 1.4. Antal personer i hushållet 
  
 Det är 70 procent som bor i ett hushåll bestående av en eller två 
  
 personer. 
  
 414 117651 44 
  
 519 147489 56 
  
 933 265140 100 
  
 Man 
  
 Kvinna 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 224 63656 24 
  
 250 71045 27 
  
 254 72182 27 
  
 205 58257 22 
  
 933 265140 100 
  
 Före 1945 
  
 1945-1959 
  
 1960-1969 
  
 1970 eller senare 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 323 91790 35 
  
 327 92927 35 
  
 128 36375 14 
  
 96 27281 10 
  
 56 15914 6 
  
 930 264287 100 
  
 en person 
  
 två personer 
  
 tre personer 
  
 fyra personer 
  
 fem personer eller fler 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 212 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 1.5. Finns det hemmavarande barn under 18 år i hushållet? 
  
 Av individerna i populationen bor 30 procent i ett hushåll där det finns 
  
 hemmavarande barn under 18 år. 
  
 Tabell 1.6. Bostadsyta 
  
 Nästan 60 procent bor i en lägenhet som är mellan 50 och 99 kvm stor. 
  
 Tabell 1.7. Antalet rum i bostaden 
  
 Av tabellen framgår att 20 procent av individerna i populationen bor i 
  
 lägenhetstypen ett rum och kök (kokvrå). 
  
 281 79855 30 
  
 650 184717 70 
  
 931 264572 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 242 68772 26 
  
 265 75308 28 
  
 285 80991 31 
  
 141 40069 15 
  
 933 265140 100 
  
 Mindre än 50 kvm 
  
 50 - 74 kvm 
  
 75-99 kvm 
  
 100 kvm eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 187 53142 20 
  
 255 72466 27 
  
 272 77297 29 
  
 142 40354 15 
  
 52 14777 6 
  
 20 5684 2 
  
 928 263719 100 
  
 ett rum och kök (kokvrå) 
  
 två rum och kök (kokvrå) 
  
 tre rum och kök 
  
 fyra rum och kök 
  
 fem rum och kök eller större 
  
 annat 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 213 
  
 Tabell 1.8. Fastighetsägare 
  
 Samtliga individer i populationen bor i hyresrätt. Av dessa är det drygt 
  
 50 procent som hyr av en privat ägare. 
  
 Tabell 1.9. Hushållets sammanlagda inkomst per månad 
  
 Drygt 40 procent av individerna anger att de bor i ett hushåll som har 
  
 en sammanlagd inkomst lägre än 20 000 kr per månad. 
  
 Tabell 1.10. Månadshyra 
  
 Den största andelen har en månadshyra mellan 3 000 och 4 499 kr. 
  
 335 95200 37 
  
 470 133565 51 
  
 110 31260 12 
  
 915 260025 100 
  
 Allmännyttan, kommunalt 
  
 bostadsföretag 
  
 Privat ägare, t.ex. bolag 
  
 eller enskild person 
  
 Övriga, t.ex. 
  
 bostadsförening, staten, 
  
 landsting 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 116 32965 13 
  
 259 73603 28 
  
 203 57689 22 
  
 159 45185 17 
  
 83 23587 9 
  
 91 25860 10 
  
 911 258888 100 
  
 Mindre än 10 000 kr 
  
 10 000 - 19 999 kr 
  
 20 000 - 29 999 kr 
  
 30 000 - 39 999 kr 
  
 40 000 - 49 999 kr 
  
 50 000 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 182 51721 20 
  
 293 83265 31 
  
 203 57689 22 
  
 255 72466 27 
  
 933 265140 100 
  
 Mindre än 3 000 kr 
  
 3 000 - 4 499 kr 
  
 4 500 - 5 499 kr 
  
 5 500 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 214 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 1.11. Antal år i bostadsområdet 
  
 Drygt 40 procent har bott i bostadsområdet i mellan ett och fem år. 
  
 Tabell 1.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i 
  
 Över 80 procent av individerna i populationen är mycket eller ganska 
  
 nöjda med det område som bostaden ligger i. 
  
 99 28134 11 
  
 381 108273 41 
  
 164 46606 18 
  
 284 80707 31 
  
 928 263719 100 
  
 Mindre än 1 år 
  
 Mellan 1 och 5 år 
  
 Mellan 6 och 10 år 
  
 Mer än 10 år 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 28 7957 3 
  
 49 13925 5 
  
 87 24724 9 
  
 319 90653 35 
  
 441 125323 48 
  
 924 262582 100 
  
 Mycket missnöjd 
  
 Ganska missnöjd 
  
 Varken nöjd eller missnöjd 
  
 Ganska nöjd 
  
 Mycket nöjd 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 215 
  
 Tabell 1.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall 
  
 vara bra att bo i. Procentuell fördelning 
  
 I den lokala bostadsmarknaden Nordvästra Stor-Stockholm anser hyresgästerna  
  
 att det är mycket viktigt med goda kommunikationer samt 
  
 att området är säkert och tryggt för att det skall vara bra att bo i. 
  
 1 7 44 48 100 
  
 24 15 29 32 100 
  
 6 26 43 24 100 
  
 1 8 38 53 100 
  
 4 28 44 24 100 
  
 4 23 47 27 100 
  
 11 35 39 14 100 
  
 5 20 45 29 100 
  
 1 2 19 79 100 
  
 1 11 49 40 100 
  
 29 23 27 20 100 
  
 2 14 40 45 100 
  
 1 4 26 69 100 
  
 18 14 34 34 100 
  
 6 25 45 24 100 
  
 2 24 50 24 100 
  
 5 18 42 35 100 
  
 Nära till affärer 
  
 Nära till skolor, 
  
 barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller 
  
 annan samhällsservice 
  
 Nära till park eller 
  
 grönområde 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vänner och 
  
 bekanta 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till Stockholms 
  
 centrum 
  
 Bra kommunikationer 
  
 En vacker fastighet med 
  
 trevlig utemiljö 
  
 Bra lekytor och 
  
 lekutrustning 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Ett säkert och tryggt 
  
 område 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha 
  
 ett miljövänligt boende 
  
 En fastighet med hög 
  
 standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Helt 
  
 oviktigt 
  
 Inte 
  
 särskilt 
  
 viktigt 
  
 Ganska 
  
 viktigt 
  
 Mycket 
  
 viktigt Total 
  
 216 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 1.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel 
  
 skall vara bra att bo i. Procent 
  
 I diagrammet ovan har svarsalternativen ganska viktigt och mycket 
  
 viktigt slagits ihop. Då får även nära till affärer, nära till park eller 
  
 grönområde samt vacker fastighet med trevlig miljö höga andelar. 
  
 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
  
 Bra lekytor och lekutrustning 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till skolor, barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller annan 
  
 samhällsservice 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha ett 
  
 miljövänligt boende 
  
 Nära till vänner och bekanta 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 En fastighet med hög standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 En vacker fastighet med trevlig 
  
 utemiljö 
  
 Nära till park eller grönområde 
  
 Nära till affärer 
  
 Ett säkert och tryggt område 
  
 Bra kommunikationer 
  
 % 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 217 
  
 Tabell 1.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att 
  
 betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden eller 
  
 stadsdelar. Procentuell fördelning 
  
 Tabellen ovan visar att det endast är en mindre del av individerna i 
  
 populationen som är beredda att betala mer för sitt boende än vad man 
  
 gör idag. 
  
 De områden som en något större andel individer ändå är beredda att 
  
 betala mer för att bo i är bl.a. Gärdet, Kungsholmen, Norrmalm, 
  
 Vasastaden och Östermalm. 
  
 Tabell 1.15. Planerar du/ni att byta bostad inom det närmaste året? 
  
 En fjärdedel anger att de planerar att byta bostad inom det närmaste 
  
 året. 
  
 21 9 13 19 15 21 1 0 0 0 0 100 
  
 14 8 13 18 17 26 3 1 0 0 0 100 
  
 7 7 8 12 14 41 7 3 1 0 1100 
  
 3 3 3 4 749 15 9 5 1 3100 
  
 12 6 13 17 16 31 3 1 0 0 1 100 
  
 18 10 13 17 19 20 1 0 0 0 1 100 
  
 11 7 12 16 18 30 3 2 0 0 1 100 
  
 14 9 13 17 20 25 1 1 1 - 0 100 
  
 16 10 13 18 18 22 1 0 1 - 1 100 
  
 16 11 12 18 17 22 2 0 1 - 0 100 
  
 17 8 12 19 17 23 2 1 0 - 0 100 
  
 2 1 3 3 6 50 12 12 5 2 3100 
  
 2 2 2 3 6 50 15 10 6 2 4100 
  
 29 11 14 17 12 16 1 0 0 - 0 100 
  
 9 5 9 12 18 36 6 3 1 0 1100 
  
 3 2 3 4 8 48 13 10 4 2 3100 
  
 27 11 14 18 12 16 0 0 0 0 0 100 
  
 8 5 9 11 20 35 8 2 1 0 1100 
  
 2 2 2 3 4 50 15 11 6 2 4100 
  
 13 8 12 17 17 28 2 1 2 0 0 100 
  
 2 1 2 2 3 44 14 14 7 3 7100 
  
 Akalla 
  
 Blackeberg 
  
 Centrala 
  
 Sundbyberg 
  
 Gärdet 
  
 Hagalund 
  
 Hallonbergen 
  
 Huvudsta 
  
 Hässelby 
  
 Jakobsberg 
  
 Kallhäll 
  
 Kista 
  
 Kungsholmen 
  
 Norrmalm 
  
 Rinkeby 
  
 Råsunda 
  
 Södermalm 
  
 Tensta 
  
 Traneberg 
  
 Vasastaden 
  
 Vällingby 
  
 Östermalm 
  
 -2001 
  
 eller 
  
 lägre 
  
 -1501 
  
 till 
  
 -2000 
  
 -1001 
  
 till 
  
 -1500 
  
 -501 
  
 till 
  
 -1000 
  
 -1 till 
  
 -500 
  
 Lika 
  
 hyra 
  
 +1 till 
  
 +500 
  
 +501 
  
 till 
  
 +1000 
  
 +1001 
  
 till 
  
 +1500 
  
 + 1501 
  
 till 
  
 +2000 
  
 +2001 
  
 eller 
  
 högre Total 
  
 231 65646 25 
  
 434 123334 47 
  
 254 72182 28 
  
 919 261161 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Kanske, vet inte 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 218 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 1.3 Betalningsvilja 
  
 I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. 
  
 För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 
  
 (definitioner) i den tekniska rapporten. 
  
 Tabell 1.16. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda  
  
 bostadsområdena i Nordvästra Storstockholm. Medelvärden 
  
 Område Verklig 
  
 hyra 
  
 Betalningsvilja 
  
 1. Akalla 728 628 
  
 2. Blackeberg 705 665 
  
 3. Centrala Sundbyberg 810 733 
  
 4. Gärdet 890 818 
  
 5. Hagalund 716 688 
  
 6. Hallonbergen 772 643 
  
 7. Huvudsta 720 685 
  
 8. Hässelby 708 659 
  
 9. Jakobsberg 757 650 
  
 10. Kallhäll 804 648 
  
 11. Kista 780 653 
  
 12. Kungsholmen 820 844 
  
 13. Norrmalm 784 850 
  
 14. Rinkeby 731 593 
  
 15. Råsunda 700 727 
  
 16. Södermalm 816 828 
  
 17. Tensta 661 600 
  
 18. Traneberg 729 729 
  
 19. Vasastaden 810 852 
  
 20. Vällingby 729 673 
  
 21. Östermalm 754 875 
  
 I tabell 1.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena 
  
 med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit via enkätundersökningen. 
  
 Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med 
  
 kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 219 
  
 Diagram 1.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda  
  
 bostadsområdena i Nordvästra Stor-Stockholm. Medelvärden. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Östermalm  
  
 Vasastaden  
  
 Norrmalm  
  
 Kungsholmen  
  
 Södermalm  
  
 Gärdet  
  
 CSundbyberg  
  
 Traneberg  
  
 Råsunda  
  
 Hagalund Huvudsta  
  
 Vällingby  
  
 Blackeberg  
  
 Hässelby  
  
 Kista  
  
 Jakobsberg  
  
 Kallhäll  
  
 Hallonbergen  
  
 Akalla  
  
 Tensta  
  
 Rinkeby  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Verklig hyra Betalningsvilja 
  
 220 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 1.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Nordvästra Storstockholm. Medelvärden. 
  
 I diagram 1.2 och 1.3 har de olika bostadsområdena rangordnats efter 
  
 betalningsvilja. Det framgår att det endast är i ett mindre antal bostadsområden  
  
 som betalningsviljan är större än den faktiska hyran. 
  
 Hög attraktion har områdena Östermalm, Vasastaden, Norrmalm, 
  
 Kungsholmen, Södermalm och Gärdet. 
  
 Låg attraktion har bl.a. Akalla, Tensta och Rinkeby. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Östermalm  
  
 Vasastaden  
  
 Norrmalm  
  
 Kungsholmen  
  
 Södermalm  
  
 Gärdet  
  
 CSundbyberg  
  
 Traneberg  
  
 Råsunda  
  
 Hagalund Huvudsta  
  
 Vällingby  
  
 Blackeberg  
  
 Hässelby  
  
 Kista  
  
 Jakobsberg  
  
 Kallhäll  
  
 Hallonbergen  
  
 Akalla  
  
 Tensta  
  
 Rinkeby  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 221 
  
 Diagram 1.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Nordvästra Storstockholm. Medelvärden och översta 
  
 decilen 
  
 I diagram 1.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda  
  
 bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är 
  
 den punkt där tio procent av populationen har ett högre värde. 
  
 I detta fall kan tio procent av populationen tänka sig att betala över 
  
 1 150 kr för en bostad, likvärdig den nuvarande, på Östermalm. 
  
 Generellt ligger den översta decilen närmare 300 kr högre än 
  
 medelvärdet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 1200 
  
 2119131216 4 3 1815 5 7 20 2 8 11 9 10 6 1 1714 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Översta decilen 
  
 Medelvärde 
  
 222 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 1.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Nordvästra Storstockholm fördelat på olika inkomstklasser 
  
 (hushållets sammanlagda inkomst per månad före skatt). Medelvärden 
  
 I diagram 1.5 framgår att betalningsviljan är något högre hos dem som 
  
 har låg inkomst. Det gäller för så gott som samtliga bostadsområden, 
  
 men är tydligast för bostadsområdena med hög attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 2119131216 4 3 1815 5 7 20 2 8 11 9 10 6 1 1714 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Lägre än 20 000 kr per månad 
  
 20 000 - 39 999 kr per månad 
  
 40 000 kr eller mer per månad 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 223 
  
 Diagram 1.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Nordvästra Storstockholm fördelat på hushåll med och utan 
  
 barn. Medelvärden 
  
 Diagram 1.6 visar att individer boende i hushåll utan barn är villiga att 
  
 betala mer för ett boende i områden med hög attraktion och mindre i 
  
 områden med låg attraktion. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 2119131216 4 3 1815 5 7 20 2 8 11 9 10 6 1 1714 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Med barn 
  
 Utan barn 
  
 224 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 1.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Nordvästra Storstockholm fördelat på uppgiftslämnarens 
  
 ålder. Medelvärden 
  
 Studerar vi betalningsvilja och uppgiftslämnarens ålder ser vi att skillnaderna  
  
 är ganska stora mellan åldersgrupperna för områdena med hög 
  
 attraktion. Ju yngre desto större betalningsvilja. Skillnaderna är inte 
  
 lika tydliga för områdena med låg attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 2119131216 4 3 1815 5 7 20 2 8 11 9 10 6 1 1714 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Före 1945 1945-1959 
  
 1960-1969 1970 eller senare 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 225 
  
 Diagram 1.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Nordvästra Storstockholm fördelat på typ av fastighetsägare.  
  
 Medelvärden 
  
 Några större skillnader då det gäller betalningsvilja bland boende i allmännyttiga  
  
 respektive privata lägenheter kan inte urskiljas. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 2119131216 4 3 1815 5 7 20 2 8 11 9 10 6 1 1714 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag 
  
 Privat ägare 
  
 226 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 1.4 Segregation 
  
 I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden  
  
 respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena  
  
 har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga  
  
 disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. 
  
 Tabell 1.17. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt 
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal 
  
 kronor 
  
 Hyresrätt Bostadsrätt 
  
 Hög attraktion 166,3 240,2 
  
 Mellan 144,6 190,1 
  
 Låg attraktion 123,7 165,5 
  
 Samtliga områden 154,9 220,3 
  
 Diagram 1.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt  
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 
  
 1000-tal kronor 
  
 I tabell 1.17 och diagram 1.9 görs ett försök att studera eventuell segregation  
  
 i boendet. Det framgår att i alla attraktionsgrupperna har de 
  
 boende i bostadsrätt högre inkomster än hyresgästerna. Det finns även 
  
 en tendens att inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna är större 
  
 i områden med hög attraktivitet. 
  
 Hög attraktion 
  
 Mellan 
  
 Låg attraktion 
  
 Hyresrätt 
  
 Bostadsrätt 
  
 0,0 
  
 50,0 
  
 100,0 
  
 150,0 
  
 200,0 
  
 250,0 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 227 
  
 2 Kalmar kommun 
  
 Den andra lokala bostadsmarknaden vi studerat är Kalmar kommun. 
  
 Den kan beskrivas som en mellanstor kommun med stor andel småhus 
  
 och där hyresrätten är vanligare än bostadsrätten. 
  
 2.1 Beskrivning av bostadsområdena 
  
 Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i 
  
 hyresrätt i områdena. 
  
 Tabell 2.1. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i Kalmar utifrån  
  
 ett antal bakgrundsvariabler 
  
 Bostadsområde Delområdes 
  
 kod 
  
 Genom 
  
 snittlig 
  
 årshyra 
  
 (kr/kvm) 
  
 Hushållens 
  
 genomsnittliga 
  
 disponibla 
  
 inkomst (tkr) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 bostads 
  
 bidrag (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 socialbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 födda 
  
 utomlands 
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 boende i 
  
 allmännyttan(%) 
  
 Berga centrum 1 649 119,9 43 29 26 58 
  
 Bremerlyckan 2 701 160,3 19 4 7 15 
  
 Funkabo 3 733 114,0 28 14 15 85 
  
 Kvarnholmen 4 779 140,7 17 4 7 10 
  
 Malmen 5 759 129,4 31 6 4 33 
  
 Norrgård 6 759 130,6 22 6 3 17 
  
 Norrliden 7 632 108,4 45 37 38 41 
  
 Oxhagen 8 662 118,2 31 15 12 74 
  
 Skälby 9 769 115,1 29 14 10 57 
  
 Tegelviken 10 676 133,4 23 7 4 50 
  
 Tullslätten 11 772 131,8 25 8 4 28 
  
 Ängö 12 779 139,6 15 8 5 15 
  
 Även i Kalmar ser vi samband mellan hög genomsnittlig disponibel inkomst  
  
 och låg andel bostads- och socialbidragstagare. Sambanden är 
  
 dock inte lika tydliga som i Stockholmsregionen. Höga genomsnittliga 
  
 disponibla inkomster finner vi främst i Bremerlyckan men även i 
  
 Kvarnholmen och Ängö. I Norrliden har hushållen låga disponibla inkomster. 
  
 228 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 2.2 Resultat av enkätundersökningen 
  
 I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. 
  
 Tabell 2.2. Kön 
  
 De boende, 18 år och äldre, i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden 
  
 Kalmar kommun består av 55 procent kvinnor. 
  
 Tabell 2.3. Födelseår 
  
 Bland individerna i populationen är 35 procent födda 1970 eller senare. 
  
 Tabell 2.4. Antal personer i hushållet 
  
 Det är närmare 80 procent av individerna i populationen som bor i ett 
  
 hushåll bestående av en eller två personer. 
  
 349 5717 45 
  
 432 7076 55 
  
 781 12793 100 
  
 Man 
  
 Kvinna 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 191 3129 24 
  
 186 3047 24 
  
 133 2179 17 
  
 271 4439 35 
  
 781 12793 100 
  
 Före 1945 
  
 1945-1959 
  
 1960-1969 
  
 1970 eller senare 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 288 4717 37 
  
 307 5029 39 
  
 91 1491 12 
  
 61 999 8 
  
 33 541 4 
  
 780 12776 100 
  
 en person 
  
 två personer 
  
 tre personer 
  
 fyra personer 
  
 fem personer eller fler 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 229 
  
 Tabell 2.5. Finns det hemmavarande barn under 18 år i hushållet? 
  
 Av individerna i populationen bor drygt 20 procent i ett hushåll där det 
  
 finns hemmavarande barn under 18 år. 
  
 Tabell 2.6. Bostadsyta 
  
 Nästan 70 procent bor i en lägenhet som är mellan 50 och 99 kvm stor. 
  
 Tabell 2.7. Antalet rum i bostaden 
  
 Endast 16 procent av individerna i populationen bor i ett rum och kök 
  
 (kokvrå). 
  
 177 2899 23 
  
 603 9877 77 
  
 780 12776 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 156 2555 20 
  
 273 4472 35 
  
 241 3948 31 
  
 111 1818 14 
  
 781 12793 100 
  
 Mindre än 50 kvm 
  
 50 - 74 kvm 
  
 75 - 99 kvm 
  
 100 kvm eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 121 1982 16 
  
 232 3800 30 
  
 246 4029 32 
  
 116 1900 15 
  
 34 557 4 
  
 25 409 3 
  
 774 12678 100 
  
 ett rum och kök (kokvrå) 
  
 två rum och kök (kokvrå) 
  
 tre rum och kök 
  
 fyra rum och kök 
  
 fem rum och kök eller större 
  
 annat 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 230 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 2.8. Fastighetsägare 
  
 Det är två tredjedelar som hyr av en privat ägare. 
  
 Tabell 2.9. Hushållets sammanlagda inkomst per månad 
  
 Närmare 60 procent av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd  
  
 inkomst lägre än 20 000 kr i månaden. 
  
 Tabell 2.10. Månadshyra 
  
 Över 40 procent har en månadshyra mellan 3 000 och 4 499 kr. 
  
 223 3653 29 
  
 507 8305 67 
  
 29 475 4 
  
 759 12432 100 
  
 Allmännyttan, kommunalt 
  
 bostadsföretag 
  
 Privat ägare, t.ex. bolag 
  
 eller enskild person 
  
 Övriga, t.ex. 
  
 bostadsförening, staten, 
  
 landsting 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 154 2523 20 
  
 293 4799 38 
  
 152 2490 20 
  
 96 1572 13 
  
 30 491 4 
  
 37 606 5 
  
 762 12482 100 
  
 Mindre än 10 000 kr 
  
 10 000 - 19 999 kr 
  
 20 000 - 29 999 kr 
  
 30 000 - 39 999 kr 
  
 40 000 - 49 999 kr 
  
 50 000 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 149 2441 19 
  
 331 5422 42 
  
 193 3161 25 
  
 108 1769 14 
  
 781 12793 100 
  
 Mindre än 3 000 kr 
  
 3 000 - 4499 kr 
  
 4 500 - 5 499 kr 
  
 5 500 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 231 
  
 Tabell 2.11. Antal år i bostadsområdet 
  
 Det är 50 procent som bott i bostadsområdet mellan ett och fem år. 
  
 Tabell 2.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i. 
  
 Av individerna i populationen är det 85 procent som är mycket eller 
  
 ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Endast två procent 
  
 är mycket missnöjda. 
  
 147 2408 19 
  
 385 6306 50 
  
 78 1278 10 
  
 165 2703 21 
  
 775 12694 100 
  
 Mindre än 1 år 
  
 Mellan 1 och 5 år 
  
 Mellan 6 och 10 år 
  
 Mer än 10 år 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 14 229 2 
  
 29 475 4 
  
 71 1163 9 
  
 271 4439 35 
  
 387 6339 50 
  
 772 12645 100 
  
 Mycket missnöjd 
  
 Ganska missnöjd 
  
 Varken nöjd eller missnöjd 
  
 Ganska nöjd 
  
 Mycket nöjd 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 232 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 2.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall 
  
 vara bra att bo i. Procentuell fördelning 
  
 I den lokala bostadsmarknaden Kalmar kommun anser hyresgästerna 
  
 att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt för att det skall 
  
 vara bra att bo i. 
  
 1 9 53 36 100 
  
 23 16 34 27 100 
  
 6 32 39 23 100 
  
 1 13 45 40 100 
  
 5 31 46 18 100 
  
 3 24 50 23 100 
  
 12 35 41 11 100 
  
 3 17 51 29 100 
  
 3 17 36 44 100 
  
 1 8 49 43 100 
  
 30 25 26 19 100 
  
 1 13 48 37 100 
  
 0 3 28 69 100 
  
 8 10 39 43 100 
  
 4 19 53 24 100 
  
 2 16 55 27 100 
  
 4 12 44 40 100 
  
 Nära till affärer 
  
 Nära till skolor, 
  
 barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller 
  
 annan samhällsservice 
  
 Nära till park eller 
  
 grönområde 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vänner och 
  
 bekanta 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Bra kommunikationer 
  
 En vacker fastighet med 
  
 trevlig utemiljö 
  
 Bra lekytor och 
  
 lekutrustning 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Ett säkert och tryggt 
  
 område 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha 
  
 ett miljövänligt boende 
  
 En fastighet med hög 
  
 standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Helt 
  
 oviktigt 
  
 Inte 
  
 särskilt 
  
 viktigt 
  
 Ganska 
  
 viktigt 
  
 Mycket 
  
 viktigt Total 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 233 
  
 Diagram 2.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel 
  
 skall vara bra att bo i. Procent 
  
 I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket viktigt 
  
 hopslagna. Då får även påståendena en vacker fastighet med trevlig 
  
 utemiljö och nära till affärer höga andelar. 
  
 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
  
 Bra lekytor och lekutrustning 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till skolor, barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller annan 
  
 samhällsservice 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vänner och bekanta 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha ett 
  
 miljövänligt boende 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Bra kommunikationer 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 En fastighet med hög standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Nära till park eller grönområde 
  
 Nära till affärer 
  
 En vacker fastighet med trevlig 
  
 utemiljö 
  
 Ett säkert och tryggt område 
  
 % 
  
 234 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 2.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att 
  
 betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar.  
  
 Procentuell fördelning 
  
 Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att 
  
 betala mer för att bo i områdena Norrliden och Berga centrum. En relativt  
  
 stor andel kan tänka sig att betala mer för att bo i Kvarnholmen. 
  
 Tabell 2.15. Planerar du/ni att byta bostad inom det närmaste året? 
  
 169 2768 22 
  
 382 6257 49 
  
 226 3702 29 
  
 777 12727 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Kanske, vet inte 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 Drygt 20 procent anger att de planerar att byta bostad inom det närmaste  
  
 året. 
  
 7 7 14 25 23 22 2 0 - 0 0 100 
  
 1 2 3 7 1152 16 5 1 1 1100 
  
 6 7 14 21 25 25 2 - 0 0 0 100 
  
 1 1 1 3 542 22 17 5 2 2100 
  
 1 1 3 5 950 17 8 4 2 1100 
  
 2 3 4 10 17 46 11 4 2 1 0 100 
  
 22 12 21 24 10 11 0 1 - - 0 100 
  
 9 9 15 20 20 24 2 1 0 0 - 100 
  
 6 7 14 19 21 29 2 1 0 0 - 100 
  
 4 5 10 17 22 33 6 2 1 1 0 100 
  
 1 2 5 8 1548 14 4 2 1 1100 
  
 1 1 1 6 949 18 9 3 2 2100 
  
 Berga centrum 
  
 Bremerlyckan 
  
 Funkabo 
  
 Kvarnholmen 
  
 Malmen 
  
 Norrgård 
  
 Norrliden 
  
 Oxhagen 
  
 Skälby 
  
 Tegelviken 
  
 Tullslätten 
  
 Ängö 
  
 -2001 
  
 eller 
  
 lägre 
  
 -1501 
  
 till 
  
 -2000 
  
 -1001 
  
 till 
  
 -1500 
  
 -501 
  
 till 
  
 -1000 
  
 -1 till 
  
 -500 
  
 Lika 
  
 hyra 
  
 +1 till 
  
 +500 
  
 +501 
  
 till 
  
 +1000 
  
 +1001 
  
 till 
  
 +1500 
  
 + 1501 
  
 till 
  
 +2000 
  
 +2001 
  
 eller 
  
 högre Total 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 235 
  
 2.3 Betalningsvilja 
  
 I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. 
  
 För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 
  
 (definitioner) i den tekniska rapporten. 
  
 Tabell 2.16. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda  
  
 bostadsområdena i Kalmar. Medelvärden 
  
 Område Verklig 
  
 hyra 
  
 Betalningsvilja 
  
 1. Berga centrum 649 613 
  
 2. Bremerlyckan 701 731 
  
 3. Funkabo 733 619 
  
 4. Kvarnholmen 779 784 
  
 5. Malmen 759 747 
  
 6. Norrgård 759 714 
  
 7. Norrliden 632 524 
  
 8. Oxhagen 662 606 
  
 9. Skälby 769 617 
  
 10. Tegelviken 676 656 
  
 11. Tullslätten 772 726 
  
 12. Ängö 779 753 
  
 I tabell 2.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena 
  
 med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. 
  
 Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med 
  
 kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. 
  
 236 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 2.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda  
  
 bostadsområdena i Kalmar. Medelvärden 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Kvarnholmen  
  
 Ängö  
  
 Malmen  
  
 Bremerlyckan  
  
 Tullslätten  
  
 Norrgård  
  
 Tegelviken  
  
 Funkabo  
  
 Skälby  
  
 Berga Centrum  
  
 Oxhagen Norrliden  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Verklig hyra Betalningsvilja 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 237 
  
 Diagram 2.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Kalmar. Medelvärden 
  
 I diagram 2.2 och 2.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja.  
  
 Det framgår att det endast är två bostadsområden, 
  
 Kvarnholmen och Bremerlyckan, där betalningsviljan är högre än den 
  
 faktiska hyran. 
  
 Hög attraktivitet har t.ex. Kvarnholmen, Ängö och Malmen. Låg 
  
 attraktivitet har Norrliden. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Kvarnholmen  
  
 Ängö  
  
 Malmen  
  
 Bremerlyckan  
  
 Tullslätten  
  
 Norrgård  
  
 Tegelviken  
  
 Funkabo  
  
 Skälby  
  
 Berga Centrum  
  
 Oxhagen Norrliden  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 238 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 2.4. Jämförelse av betalningsvilja i de utvalda bostadsområdena  
  
 i Kalmar. Medelvärden och översta decilen 
  
 I diagram 2.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda  
  
 bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är 
  
 den punkt där 10 procent av populationen har ett högre värde. 
  
 I detta fall kan 10 procent av populationen tänka sig att betala över 
  
 1 000 kr för en likvärdig bostad i Kvarnholmen. 
  
 Den översta decilen ligger ca 200 kr högre än medelvärdet. Den 
  
 ligger dock något närmare medelvärdet för områdena med låg attraktivitet  
  
 än för dem med hög. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 12 5 2 11 6 10 3 9187 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Översta decilen 
  
 Medelvärde 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 239 
  
 Diagram 2.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Kalmar fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda  
  
 inkomst per månad före skatt). Medelvärden 
  
 Betalningsviljan är högre hos dem som har låga inkomster. Det gäller 
  
 generellt över bostadsområdena. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 12 5 2 11 6 10 3 9187 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Lägre än 20 000 kr per månad 
  
 20 000 - 39 999 kr per månad 
  
 40 000 kr eller mer per månad 
  
 240 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 2.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Kalmar fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden 
  
 Individer boende i hushåll utan barn har en högre betalningsvilja än de 
  
 med barn. Det gäller för alla bostadsområden utom Norrliden. Den 
  
 högre betalningsviljan hos individer boende i hushåll utan barn är dock 
  
 mer uttalad för områdena med hög attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 12 5 2 11 6 10 3 9 1 8 7 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Med barn 
  
 Utan barn 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 241 
  
 Diagram 2.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Kalmar fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden 
  
 Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att 
  
 skillnaderna i betalningsvilja är ganska stora mellan grupperna. De 
  
 yngre kan tänka sig att betala mer för sitt boende än de äldre. Speciellt 
  
 stor är skillnaden för områdena med hög attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 12 5 2 11 6 10 3 9 1 8 7 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Före 1945 1945-1959 
  
 1960-1969 1970 eller senare 
  
 242 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 2.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Kalmar fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden 
  
 Individerna boende i allmännyttan har en något högre betalningsvilja 
  
 än de som hyr av en privat ägare. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 12 5 2 11 6 10 3 9 1 8 7 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag 
  
 Privat ägare 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 243 
  
 2.4 Segregation 
  
 I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden  
  
 respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena  
  
 har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga  
  
 disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. 
  
 Tabell 2.17. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt 
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal 
  
 kronor 
  
 Hyresrätt Bostadsrätt 
  
 Hög attraktion 139,3 170,3 
  
 Mellan 126,0 128,6 
  
 Låg attraktion 113,8 129,9 
  
 Samtliga områden 126,7 131,2 
  
 Diagram 2.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt  
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 
  
 1 000-tal kronor 
  
 I tabell 2.17 och diagram 2.9 görs ett försök att studera eventuell segregation  
  
 i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i bostadsrätt  
  
 högre disponibel inkomst än hyresgästerna. 
  
 Inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna är större i områden 
  
 med hög attraktivitet. 
  
 Hög attraktion 
  
 Mellan 
  
 Låg attraktion 
  
 Hyresrätt  
  
 Bostadsrätt  
  
 0,0 
  
 50,0 
  
 100,0 
  
 150,0 
  
 200,0 
  
 250,0 
  
 244 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 245 
  
 3 Malmö kommun 
  
 Den tredje lokala bostadsmarknaden vi studerat är Malmö kommun. 
  
 Den kan beskrivas som en stor kommun med liten andel småhus. 
  
 Andelen bostadsrätter är förhållandevis stor. 
  
 3.1 Beskrivning av bostadsområdena 
  
 Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i 
  
 hyresrätt i områdena. 
  
 Tabell 3.1. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i Malmö utifrån  
  
 ett antal bakgrundsvariabler 
  
 Bostadsområde Delområdes 
  
 kod 
  
 Genom 
  
 snittlig 
  
 hyra 
  
 Hushållens 
  
 genomsnittliga 
  
 disponibla 
  
 inkomst (tkr) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 bostadsbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 socialbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 födda 
  
 utomlands 
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 boende i 
  
 allmännyttan(%) 
  
 Gonzales 1 685 102,4 38 35 52 94 
  
 Bellevuegården 2 681 122,8 41 27 41 57 
  
 City 3 756 143,4 25 14 24 5 
  
 Dalaplan 4 716 98,8 33 30 31 5 
  
 Fridhem 5 1128 342,1 7 1 16 79 
  
 Gröndal 6 798 143,3 45 12 19 35 
  
 Holma 7 666 105,7 46 39 64 100 
  
 Husie 8 707 123,6 29 16 15 
  
 Kirseberg 9 766 115,1 35 30 26 7 
  
 Kroksbäck 10 611 115,8 51 41 58 100 
  
 Limhamn 11 780 142,3 25 13 13 21 
  
 Perkins 12 751 116,6 35 20 24 100 
  
 Mellanheden 13 787 124,9 33 13 12 97 
  
 Möllevången 14 736 106,8 36 31 34 3 
  
 Hughes 15 757 133,7 48 29 18 
  
 Sofielund 16 730 101,2 40 41 40 19 
  
 Rosengård 17 642 118,3 56 53 81 100 
  
 Rörsjöstaden 18 725 134,4 21 12 11 3 
  
 Segevång 19 715 114,9 37 23 31 100 
  
 Slottsstaden 20 739 148,9 19 6 9 3 
  
 Sorgenfri 21 719 109,7 38 33 44 77 
  
 246 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Områden med höga genomsnittliga disponibla inkomster och låg andel 
  
 bostads- och socialbidrag är främst Fridhem men även Slottsstaden. I 
  
 Dalaplan har hushållen låga disponibla inkomster. Rosengård och 
  
 Kroksbäck har en hög andel bostads- och socialbidragstagare. 
  
 3.2 Resultat av enkätundersökningen 
  
 I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. 
  
 Tabell 3.2. Kön 
  
 De boende, 18 år och äldre, i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden 
  
 Malmö kommun består av 56 procent kvinnor. 
  
 Tabell 3.3. Födelseår 
  
 Bland individerna i populationen är hälften födda före 1960. 
  
 298 36734 44 
  
 382 47089 56 
  
 680 83824 100 
  
 Man 
  
 Kvinna 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 168 20709 25 
  
 167 20586 25 
  
 154 18984 23 
  
 191 23545 28 
  
 680 83824 100 
  
 Före 1945 
  
 1945-1959 
  
 1960-1969 
  
 1970 eller senare 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 247 
  
 Tabell 3.4. Antal personer i hushållet 
  
 Det är närmare 70 procent av individerna i populationen som bor i ett 
  
 hushåll bestående av en eller två personer. 
  
 Tabell 3.5. Finns det hemmavarande barn under 18 år i hushållet? 
  
 Av individerna i populationen bor drygt 30 procent i ett hushåll där det 
  
 finns hemmavarande barn under 18 år. 
  
 Tabell 3.6. Bostadsyta 
  
 Drygt 70 procent bor i en lägenhet som är mellan 50 och 99 kvm stor. 
  
 229 28229 34 
  
 221 27243 33 
  
 95 11711 14 
  
 75 9245 11 
  
 57 7026 8 
  
 677 83454 100 
  
 en person 
  
 två personer 
  
 tre personer 
  
 fyra personer 
  
 fem personer eller fler 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 215 26503 32 
  
 462 56951 68 
  
 677 83454 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 81 9985 12 
  
 254 31311 37 
  
 235 28968 35 
  
 110 13560 16 
  
 680 83824 100 
  
 Mindre än 50 kvm 
  
 50 - 74 kvm 
  
 75 - 99 kvm 
  
 100 kvm eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 248 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 3.7. Antalet rum i bostaden 
  
 Endast nio procent av individerna i populationen bor i lägenhetstypen 
  
 ett rum och kök (kokvrå). 
  
 Tabell 3.8. Fastighetsägare 
  
 Det är 60 procent av individerna i populationen som hyr av en privat 
  
 ägare. 
  
 63 7766 9 
  
 195 24038 29 
  
 259 31927 38 
  
 117 14423 17 
  
 29 3575 4 
  
 14 1726 2 
  
 677 83454 100 
  
 ett rum och kök (kokvrå) 
  
 två rum och kök (kokvrå) 
  
 tre rum och kök 
  
 fyra rum och kök 
  
 fem rum och kök eller större 
  
 annat 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 214 26380 32 
  
 403 49678 60 
  
 53 6533 8 
  
 670 82591 100 
  
 Allmännyttan, kommunalt 
  
 bostadsföretag 
  
 Privat ägare, t.ex. bolag 
  
 eller enskild person 
  
 Övriga, t.ex. 
  
 bostadsförening, staten, 
  
 landsting 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 249 
  
 Tabell 3.9. Hushållets sammanlagda inkomst per månad 
  
 Drygt 60 procent av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd 
  
 inkomst lägre än 20 000 kr i månaden 
  
 Tabell 3.10. Månadshyra 
  
 Det är 40 procent som har en månadshyra mellan 3 000 och 4 499 kr. 
  
 Tabell 3.11. Antal år i bostadsområdet 
  
 Det är drygt 50 procent som bott i bostadsområdet mellan ett och fem 
  
 år. 
  
 165 20340 25 
  
 244 30078 37 
  
 113 13930 17 
  
 71 8752 11 
  
 33 4068 5 
  
 38 4684 6 
  
 664 81851 100 
  
 Mindre än 10 000 kr 
  
 10 000 - 19 999 kr 
  
 20 000 - 29 999 kr 
  
 30 000 - 39 999 kr 
  
 40 000 - 49 999 kr 
  
 50 000 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 73 8999 11 
  
 271 33406 40 
  
 175 21572 26 
  
 161 19846 24 
  
 680 83824 100 
  
 Mindre än 3 000 kr 
  
 3 000 - 4 499 kr 
  
 4 500 - 5 499 kr 
  
 5 500 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 106 13067 16 
  
 351 43268 52 
  
 90 11094 13 
  
 129 15902 19 
  
 676 83331 100 
  
 Mindre än 1 år 
  
 Mellan 1 och 5 år 
  
 Mellan 6 och 10 år 
  
 Mer än 10 år 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 250 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 3.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i 
  
 Av individerna i populationen är det 75 procent som är mycket eller 
  
 ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Det är tolv 
  
 procent som är ganska eller mycket missnöjda. 
  
 26 3205 4 
  
 53 6533 8 
  
 89 10971 13 
  
 272 33529 40 
  
 234 28845 35 
  
 674 83084 100 
  
 Mycket missnöjd 
  
 Ganska missnöjd 
  
 Varken nöjd eller missnöjd 
  
 Ganska nöjd 
  
 Mycket nöjd 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 251 
  
 Tabell 3.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall 
  
 vara bra att bo i. Procentuell fördelning 
  
 2 9 49 40 100 
  
 24 17 24 36 100 
  
 5 22 41 32 100 
  
 2 13 42 44 100 
  
 5 33 41 21 100 
  
 6 29 40 25 100 
  
 13 40 34 13 100 
  
 5 22 44 29 100 
  
 3 9 35 53 100 
  
 2 7 41 50 100 
  
 27 22 24 27 100 
  
 3 15 41 42 100 
  
 1 4 24 72 100 
  
 11 13 36 40 100 
  
 5 17 48 30 100 
  
 2 13 49 35 100 
  
 4 10 42 43 100 
  
 Nära till affärer 
  
 Nära till skolor, 
  
 barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller 
  
 annan samhällsservice 
  
 Nära till park eller 
  
 grönområde 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vänner och 
  
 bekanta 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Bra kommunikationer 
  
 En vacker fastighet med 
  
 trevlig utemiljö 
  
 Bra lekytor och 
  
 lekutrustning 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Ett säkert och tryggt 
  
 område 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha 
  
 ett miljövänligt boende 
  
 En fastighet med hög 
  
 standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Helt 
  
 oviktigt 
  
 Inte 
  
 särskilt 
  
 viktigt 
  
 Ganska 
  
 viktigt 
  
 Mycket 
  
 viktigt Total 
  
 I den lokala bostadsmarknaden Malmö kommun anser 72 procent av 
  
 hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt 
  
 för att det skall vara bra att bo i. 
  
 252 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 3.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel 
  
 skall vara bra att bo i. Procent 
  
 I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket 
  
 viktigt hopslagna. Det gör att även påståendena en vacker fastighet med 
  
 trevlig utemiljö och nära till affärer får höga andelar. 
  
 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Bra lekytor och lekutrustning 
  
 Nära till skolor, barnomsorg 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vänner och bekanta 
  
 Nära till vårdcentral eller annan 
  
 samhällsservice 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha ett 
  
 miljövänligt boende 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 En fastighet med hög standard 
  
 Nära till park eller grönområde 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Bra kommunikationer 
  
 Nära till affärer 
  
 En vacker fastighet med trevlig 
  
 utemiljö 
  
 Ett säkert och tryggt område 
  
 % 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 253 
  
 Tabell 3.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att 
  
 betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar.  
  
 Procentuell fördelning 
  
 Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att 
  
 betala mer för sitt boende. Undantagen är City, Limhamn och 
  
 Slottsstaden där en relativt stor andel kan tänka sig att betala mer för 
  
 att bo. 
  
 Tabell 3.15. Planerar du/ni att byta bostad inom det närmaste året? 
  
 Närmare 30 procent anger att de planerar att byta bostad inom det 
  
 närmaste året. 
  
 12 8 15 20 17 25 1 0 0 0 1 100 
  
 4 7 9 11 1539 9 3 1 1 2100 
  
 4 1 2 3 643 18 12 5 3 3100 
  
 8 6 12 20 1926 5 1 0 1 1 100 
  
 3 3 6 10 1344 10 5 2 1 2 100 
  
 6 5 11 16 1735 5 2 1 1 1 100 
  
 19 8 16 19 16 19 2 1 0 0 1 100 
  
 12 8 14 17 17 26 4 1 1 1 1 100 
  
 11 7 12 21 18 27 2 1 0 0 1 100 
  
 20 9 15 17 15 20 2 1 - 1 1 100 
  
 3 3 4 7 941 15 10 3 2 3100 
  
 8 6 10 15 1735 6 2 0 1 2 100 
  
 5 5 7 14 1439 10 3 1 1 1 100 
  
 14 8 12 19 16 25 3 1 1 1 2 100 
  
 14 9 15 16 14 23 4 2 1 1 1 100 
  
 13 10 16 18 14 24 2 1 1 1 1 100 
  
 31 10 17 15 9 15 1 - - 1 1 100 
  
 5 3 5 9 1446 9 5 2 1 1100 
  
 11 10 14 18 16 26 2 1 1 1 1 100 
  
 3 2 4 5 748 13 10 3 1 3100 
  
 9 9 12 17 1830 3 1 1 1 1 100 
  
 Gonzales 
  
 Bellevuegården 
  
 City 
  
 Dalaplan 
  
 Fridhem 
  
 Gröndal 
  
 Holma 
  
 Husie 
  
 Kirseberg 
  
 Kroksbäck 
  
 Limhamn 
  
 Lorensborg 
  
 Mellanheden 
  
 Möllevången 
  
 Hughes 
  
 Sofielund 
  
 Rosengård 
  
 Rörsjöstaden 
  
 Segevång 
  
 Slottsstaden 
  
 Sorgenfri 
  
 -2001 
  
 eller 
  
 lägre 
  
 -1501 
  
 till 
  
 -2000 
  
 -1001 
  
 till 
  
 -1500 
  
 -501 
  
 till 
  
 -1000 
  
 -1 till 
  
 -500 
  
 Lika 
  
 hyra 
  
 +1 till 
  
 +500 
  
 +501 
  
 till 
  
 +1000 
  
 +1001 
  
 till 
  
 +1500 
  
 + 1501 
  
 till 
  
 +2000 
  
 +2001 
  
 eller 
  
 högre Total 
  
 181 22312 27 
  
 327 40309 49 
  
 158 19477 24 
  
 666 82098 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Kanske, vet inte 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 254 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 3.3 Betalningsvilja 
  
 I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. 
  
 För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 
  
 (definitioner) i den tekniska rapporten. 
  
 Tabell 3.16. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda  
  
 bostadsområdena i Malmö. Medelvärden 
  
 Område Verklig 
  
 hyra 
  
 Betalningsvilja 
  
 1. Gonzales 685 618 
  
 2. Bellevuegården 681 690 
  
 3. City 756 767 
  
 4. Dalaplan 716 646 
  
 5. Fridhem 1128 717 
  
 6. Gröndal 798 672 
  
 7. Holma 666 592 
  
 8. Husie 707 629 
  
 9. Kirseberg 766 630 
  
 10. Kroksbäck 611 594 
  
 11. Limhamn 780 744 
  
 12. Perkins 751 667 
  
 13. Mellanheden 787 685 
  
 14. Möllevången 736 626 
  
 15. Hughes 757 617 
  
 16. Sofielund 730 613 
  
 17. Rosengård 642 549 
  
 18. Rörsjöstaden 725 717 
  
 19. Segevång 715 618 
  
 20. Slottsstaden 739 751 
  
 21. Sorgenfri 719 643 
  
 I tabell 3.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena 
  
 med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. 
  
 Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med 
  
 kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 255 
  
 Diagram 3.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda  
  
 bostadsområdena i Malmö. Medelvärden 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 1200 
  
 City  
  
 Slottsstaden  
  
 Limhamn  
  
 Fridhem  
  
 Rörsjöstaden  
  
 Bellevuegården  
  
 Mellanheden  
  
 Gröndal  
  
 Lorensborg  
  
 Dalaplan Sorgenfri  
  
 Kirseberg  
  
 Husie  
  
 Möllevången  
  
 Gonzales  
  
 Segevång  
  
 Hughes  
  
 Sofielund  
  
 Kroksbäck  
  
 Holma  
  
 Rosengård  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Verklig hyra Betalningsvilja 
  
 256 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 3.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Malmö. Medelvärden 
  
 I diagram 3.2 och 3.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja.  
  
 Det framgår att det inte är några bostadsområden där betalningsviljan  
  
 är högre än den faktiska hyran. För några områden ligger 
  
 betalningsviljan och faktiska hyran ungefär på samma nivå. 
  
 Högst attraktivitet har City, Slottsstaden och Limhamn. Lägst 
  
 attraktivitet har Rosengård. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 City  
  
 Slottsstaden  
  
 Limhamn  
  
 Fridhem  
  
 Rörsjöstaden  
  
 Bellevuegården  
  
 Mellanheden  
  
 Gröndal  
  
 Lorensborg  
  
 Dalaplan Sorgenfri  
  
 Kirseberg  
  
 Husie  
  
 Möllevången  
  
 Gonzales  
  
 Segevång  
  
 Hughes  
  
 Sofielund  
  
 Kroksbäck  
  
 Holma  
  
 Rosengård  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 257 
  
 Diagram 3.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Malmö. Medelvärden och översta decilen 
  
 I diagram 3.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda  
  
 bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är 
  
 den punkt där tio procent av populationen har ett högre värde. 
  
 I detta fall kan tio procent av hyresgästerna i Malmö kommun tänka 
  
 sig att betala över 950 kr för en likvärdig bostad, som den man har nu, i 
  
 City. 
  
 För alla bostadsområden ligger den översta decilen ca 200 kr högre 
  
 än medelvärdet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 3 2011 5 18 2 13 6 12 4 21 9 8 14 1 19151610 7 17 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Översta decilen 
  
 Medelvärde 
  
 258 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 3.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Malmö fördelat på olika inkomstklasser (hushållets 
  
 sammanlagda inkomst per månad före skatt). Medelvärden 
  
 Det går inte att se någon tydlig skillnad i betalningsvilja mellan de 
  
 olika inkomstgrupperna. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 3 2011 5 18 2 13 6 12 4 21 9 8 14 1 19151610 7 17 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Lägre än 20 000 kr per månad 
  
 20 000 - 39 999 kr per månad 
  
 40 000 kr eller mer per månad 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 259 
  
 Diagram 3.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Malmö fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden 
  
 Individer boende i hushåll utan barn har en högre betalningsvilja än de 
  
 med barn. Det gäller för alla bostadsområden utom Rosengård. Den 
  
 högre betalningsviljan hos individer boende i hushåll utan barn är dock 
  
 mer uttalad för områdena med hög attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 3 2011 5 18 2 13 6 12 4 21 9 8 14 1 19151610 7 17 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Med barn 
  
 Utan barn 
  
 260 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 3.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Malmö fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden 
  
 Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att 
  
 skillnaderna i betalningsvilja är små mellan grupperna. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 3 2011 5 18 2 13 6 12 4 21 9 8 14 1 19151610 7 17 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Före 1945 1945-1959 
  
 1960-1969 1970 eller senare 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 261 
  
 Diagram 3.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Malmö fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden 
  
 Individerna boende i allmännyttan har för de flesta bostadsområdena en 
  
 något högre betalningsvilja än de som hyr av en privat ägare. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 3 2011 5 18 2 13 6 12 4 21 9 8 14 1 19151610 7 17 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag 
  
 Privat ägare 
  
 262 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 3.4 Segregation 
  
 I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden  
  
 respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena  
  
 har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga  
  
 disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. 
  
 Tabell 3.17. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt 
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1000-tal 
  
 kronor 
  
 Hyresrätt Bostadsrätt 
  
 Hög attraktion 145,0 165,9 
  
 Mellan 111,4 132,4 
  
 Låg attraktion 109,7 135,1 
  
 Samtliga områden 128,6 146,0 
  
 Diagram 3.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt  
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 
  
 1000-tal kronor 
  
 I tabell 3.17 och diagram 3.9 görs ett försök att studera eventuell segregation  
  
 i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i 
  
 bostadsrätt högre disponibel inkomst än hyresgästerna. 
  
 Procentuellt sett är inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna 
  
 något större i områdena med låg attraktivitet. 
  
 Hög attraktion 
  
 Mellan 
  
 Låg attraktion 
  
 Hyresrätt  
  
 Bostadsrätt  
  
 0,0 
  
 50,0 
  
 100,0 
  
 150,0 
  
 200,0 
  
 250,0 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 263 
  
 4 Göteborgs kommun 
  
 Det fjärde lokala bostadsmarknaden vi studerat är Göteborgs kommun. 
  
 Den kan beskrivas som en stor kommun med liten andel småhus. Det är 
  
 hyresrätterna som dominerar. 
  
 4.1 Beskrivning av bostadsområdena 
  
 Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i 
  
 hyresrätt i områdena. 
  
 Tabell 4.1. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i Göteborg utifrån  
  
 ett antal bakgrundsvariabler 
  
 Bostadsområde Delområdes 
  
 kod 
  
 Genomsnittlig 
  
 årshyra 
  
 (kr/kvm) 
  
 Hushållens 
  
 genomsnittliga 
  
 disponibla 
  
 inkomst (tkr) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 bostadsbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 socialbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 födda 
  
 utomlands 
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 boende i 
  
 allmännyttan  
  
 (%) 
  
 Angereds centrum 1 654 132,4 47 24 44 100 
  
 Backa 2 703 125,1 32 24 34 82 
  
 Bergsjön 3 611 107,9 39 44 57 67 
  
 Biskopsgården 4 742 120,8 33 29 45 60 
  
 Centrum 5 836 138,8 21 8 14 28 
  
 Frölunda 6 762 129,2 32 21 23 98 
  
 Gårdsten 7 628 114,3 43 48 70 100 
  
 Hammarkullen 8 652 114,8 48 52 73 56 
  
 Hjällbo 9 655 117,0 52 59 87 100 
  
 Härlanda 10 761 123,9 18 12 15 11 
  
 Högsbo 11 773 130,2 28 17 17 52 
  
 Kortedala 12 707 119,4 33 26 35 68 
  
 Linnéstaden 13 874 136,7 24 12 14 25 
  
 Lundby 14 791 115,7 26 24 25 35 
  
 Majorna 15 851 126,8 28 15 14 71 
  
 Tuve-Säve 16 675 131,7 44 32 41 98 
  
 Tynnered 17 725 139,4 37 20 26 83 
  
 Örgryte 18 809 136,1 20 10 14 23 
  
 264 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Även i Göteborg ser vi samband mellan hög genomsnittlig disponibel 
  
 inkomst och låg andel bostads- och socialbidragstagare. Höga genomsnittliga  
  
 disponibla inkomster finner vi bl.a. i Tynnered och Centrum. I 
  
 Bergsjön har hushållen låga disponibla inkomster. 
  
 4.2 Resultat av enkätundersökningen 
  
 I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. 
  
 Tabell 4.2. Kön 
  
 De boende, 18 år och äldre, i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden 
  
 Göteborgs kommun består av 54 procent kvinnor. 
  
 Tabell 4.3. Födelseår 
  
 Bland individerna i populationen är 31 procent födda 1970 eller senare. 
  
 342 80548 46 
  
 401 94444 54 
  
 743 174991 100 
  
 Man 
  
 Kvinna 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 183 43100 25 
  
 158 37212 21 
  
 173 40745 23 
  
 230 54170 31 
  
 744 175227 100 
  
 Före 1945 
  
 1945 - 1959 
  
 1960 - 1969 
  
 1970 eller senare 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 265 
  
 Tabell 4.4. Antal personer i hushållet 
  
 Det är drygt 70 procent av individerna i populationen som bor i ett 
  
 hushåll bestående av en eller två personer. 
  
 Tabell 4.5. Finns det hemmavarande barn under 18 år i hushållet? 
  
 Av individerna i populationen bor 26 procent i ett hushåll där det finns 
  
 hemmavarande barn under 18 år. 
  
 Tabell 4.6. Bostadsyta 
  
 Närmare hälften bor i en lägenhet som är mellan 50 och 74 kvm stor. 
  
 288 67830 39 
  
 256 60293 34 
  
 97 22845 13 
  
 65 15309 9 
  
 37 8714 5 
  
 743 174991 100 
  
 en person 
  
 två personer 
  
 tre personer 
  
 fyra personer 
  
 fem personer eller fler 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 196 46162 26 
  
 546 128594 74 
  
 742 174756 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 122 28733 16 
  
 337 79370 45 
  
 216 50872 29 
  
 69 16251 9 
  
 744 175227 100 
  
 Mindre än 50 kvm 
  
 50 - 74 kvm 
  
 75 - 99 kvm 
  
 100 kvm eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 266 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 4.7. Antalet rum i bostaden 
  
 Endast elva procent av individerna i populationen bor i lägenhetstypen 
  
 ett rum och kök (kokvrå). 
  
 Tabell 4.8. Fastighetsägare 
  
 Nästan hälften av individerna i populationen hyr av en privat ägare. 
  
 79 18606 11 
  
 261 61471 35 
  
 257 60529 35 
  
 107 25201 14 
  
 30 7066 4 
  
 7 1649 1 
  
 741 174520 100 
  
 ett rum och kök (kokvrå) 
  
 två rum och kök (kokvrå) 
  
 tre rum och kök 
  
 fyra rum och kök 
  
 fem rum och kök eller större 
  
 annat 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 333 78428 46 
  
 355 83610 49 
  
 36 8479 5 
  
 724 170516 100 
  
 Allmännyttan, kommunalt 
  
 bostadsföretag 
  
 Privat ägare, t.ex. bolag 
  
 eller enskild person 
  
 Övriga, t.ex. 
  
 bostadsförening, staten, 
  
 landsting 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 267 
  
 Tabell 4.9. Hushållets sammanlagda inkomst per månad 
  
 Det är 60 procent av individerna som bor i ett hushåll med en 
  
 sammanlagd inkomst lägre än 20 000 kr i månaden. 
  
 Tabell 4.10. Månadshyra 
  
 Det är 44 procent som har en månadshyra mellan 3 000 och 4 499 kr. 
  
 Tabell 4.11. Antal år i bostadsområdet 
  
 Knappt 50 procent har bott i bostadsområdet mellan ett och fem år. 
  
 151 35564 21 
  
 284 66888 39 
  
 133 31324 18 
  
 87 20490 12 
  
 34 8008 5 
  
 43 10127 6 
  
 732 172401 100 
  
 Mindre än 10 000 kr 
  
 10 000 - 19 999 kr 
  
 20 000 - 29 999 kr 
  
 30 000 - 39 999 kr 
  
 40 000 - 49 999 kr 
  
 50 000 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 93 21903 13 
  
 324 76308 44 
  
 183 43100 25 
  
 144 33915 19 
  
 744 175227 100 
  
 Mindre än 3000 kr 
  
 3 000 - 4 499 kr 
  
 4 500 - 5 499 kr 
  
 5 500 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 115 27085 16 
  
 346 81490 47 
  
 102 24023 14 
  
 178 41923 24 
  
 741 174520 100 
  
 Mindre än 1 år 
  
 Mellan 1 och 5 år 
  
 Mellan 6 och 10 år 
  
 Mer än 10 år 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 268 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 4.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i 
  
 Av individerna i populationen är det drygt tre fjärdedelar som är 
  
 mycket eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Det 
  
 är åtta procent som är ganska eller mycket missnöjda. 
  
 20 4710 3 
  
 40 9421 5 
  
 106 24965 14 
  
 284 66888 38 
  
 288 67830 39 
  
 738 173814 100 
  
 Mycket missnöjd 
  
 Ganska missnöjd 
  
 Varken nöjd eller missnöjd 
  
 Ganska nöjd 
  
 Mycket nöjd 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 269 
  
 Tabell 4.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall 
  
 vara bra att bo i. Procentuell fördelning 
  
 I den lokala bostadsmarknaden Göteborgs kommun anser 73 procent av 
  
 hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt 
  
 för att det skall vara bra att bo i. Det är 70 procent som tycker att bra 
  
 kommunikationer är mycket viktigt. 
  
 1 7 45 46 100 
  
 23 16 24 37 100 
  
 8 25 40 28 100 
  
 2 9 41 47 100 
  
 4 29 45 21 100 
  
 4 22 45 30 100 
  
 12 32 42 14 100 
  
 4 21 45 29 100 
  
 2 3 24 70 100 
  
 2 8 48 42 100 
  
 27 21 28 24 100 
  
 3 12 36 49 100 
  
 1 2 23 73 100 
  
 11 15 32 42 100 
  
 5 17 46 32 100 
  
 3 21 46 30 100 
  
 3 13 43 41 100 
  
 Nära till affärer 
  
 Nära till skolor, 
  
 barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller 
  
 annan samhällsservice 
  
 Nära till park eller 
  
 grönområde 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vänner och 
  
 bekanta 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Bra kommunikationer 
  
 En vacker fastighet med 
  
 trevlig utemiljö 
  
 Bra lekytor och 
  
 lekutrustning 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Ett säkert och tryggt 
  
 område 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha 
  
 ett miljövänligt boende 
  
 En fastighet med hög 
  
 standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Helt 
  
 oviktigt 
  
 Inte 
  
 särskilt 
  
 viktigt 
  
 Ganska 
  
 viktigt 
  
 Mycket 
  
 viktigt Total 
  
 270 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 4.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel 
  
 skall vara bra att bo i. Procent 
  
 I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket 
  
 viktigt hopslagna. 
  
 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
  
 Bra lekytor och lekutrustning 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till skolor, barnomsorg 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vårdcentral eller annan 
  
 samhällsservice 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Nära till vänner och bekanta 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 En fastighet med hög standard 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha ett 
  
 miljövänligt boende 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Nära till park eller grönområde 
  
 En vacker fastighet med trevlig 
  
 utemiljö 
  
 Nära till affärer 
  
 Bra kommunikationer 
  
 Ett säkert och tryggt område 
  
 % 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 271 
  
 Tabell 4.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att 
  
 betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar.  
  
 Procentuell fördelning 
  
 Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att 
  
 betala mer för sitt boende. Undantagen är för Centrum, Linnéstaden 
  
 och Örgryte där en relativt stor andel kan tänka sig att betala mer för att 
  
 bo. 
  
 Tabell 4.15. Planerar du/ni att byta bostad inom det närmaste året? 
  
 Närmare 30 procent anger att de planerar att byta bostad inom det närmaste  
  
 året. 
  
 21 14 16 17 13 16 1 0 0 0 1 100 
  
 13 11 14 16 15 26 3 0 0 0 1 100 
  
 24 15 17 18 13 12 0 0 0 1 100 
  
 20 16 16 19 13 15 0 0 0 0 1 100 
  
 1 2 2 5 336 17 18 7 4 5 100 
  
 8 8 15 17 18 30 3 1 0 0 0 100 
  
 22 15 18 16 14 15 0 0 0 0 0 100 
  
 26 16 17 18 10 11 0 - 0 0 1 100 
  
 26 16 16 18 10 12 0 - 0 0 0 100 
  
 7 5 10 13 15 37 6 3 0 1 2 100 
  
 7 7 11 14 17 36 4 3 0 1 1 100 
  
 15 11 16 16 17 23 2 1 0 1 1 100 
  
 2 2 3 4 537 18 17 6 3 4 100 
  
 7 8 10 16 15 33 5 2 2 1 1 100 
  
 3 3 6 10 12 44 10 5 3 2 2 100 
  
 10 8 13 18 17 26 4 2 1 1 1 100 
  
 11 8 14 18 17 25 4 2 1 0 0 100 
  
 5 2 3 6 10 40 15 10 5 2 4 100 
  
 Angereds centrum 
  
 Backa 
  
 Bergsjön 
  
 Biskopsgården 
  
 Centrum 
  
 Frölunda 
  
 Gårdsten 
  
 Hammarkullen 
  
 Hjällbo 
  
 Härlanda 
  
 Högsbo 
  
 Kortedala 
  
 Linnéstaden 
  
 Lundby 
  
 Majorna 
  
 Tuve-Säve 
  
 Tynnered 
  
 Örgryte 
  
 -2001 
  
 eller 
  
 lägre 
  
 -1501 
  
 till 
  
 -2000 
  
 -1001 
  
 till 
  
 -1500 
  
 -501 
  
 till 
  
 -1000 
  
 -1 till 
  
 -500 
  
 Lika 
  
 hyra 
  
 +1 till 
  
 +500 
  
 +501 
  
 till 
  
 +1000 
  
 +1001 
  
 till 
  
 +1500 
  
 + 1501 
  
 till 
  
 +2000 
  
 +2001 
  
 eller 
  
 högre Total 
  
 203 47811 28 
  
 334 78664 45 
  
 199 46868 27 
  
 736 173343 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Kanske, vet inte 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 272 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 4.3 Betalningsvilja 
  
 I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. 
  
 För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 
  
 (definitioner) i den tekniska rapporten. 
  
 Tabell 4.16. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda  
  
 bostadsområdena i Göteborg. Medelvärden 
  
 Område Verklig 
  
 hyra 
  
 Betalningsvilja 
  
 1. Angereds centrum 654 604 
  
 2. Backa 703 654 
  
 3. Bergsjön 611 591 
  
 4. Biskopsgården 742 601 
  
 5. Centrum 836 857 
  
 6. Frölunda 762 682 
  
 7. Gårdsten 628 597 
  
 8. Hammarkullen 652 574 
  
 9. Hjällbo 655 578 
  
 10. Härlanda 761 719 
  
 11. Högsbo 773 705 
  
 12. Kortedala 707 645 
  
 13. Linnéstaden 874 838 
  
 14. Lundby 791 708 
  
 15. Majorna 851 773 
  
 16. Tuve-Säve 675 680 
  
 17. Tynnered 725 673 
  
 18. Örgryte 809 802 
  
 I tabell 4.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena 
  
 med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. 
  
 Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med 
  
 kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 273 
  
 Diagram 4.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda  
  
 bostadsområdena i Göteborg. Medelvärden 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Centrum  
  
 Linnéstaden  
  
 Örgryte  
  
 Majorna  
  
 Härlanda  
  
 Lundby  
  
 Högsbo  
  
 Frölunda  
  
 Tuve-Säve  
  
 Tynnered  
  
 Backa  
  
 Kortedala  
  
 Angereds C  
  
 Biskopsgården  
  
 Gårdsten  
  
 Bergsjön  
  
 Hjällbo  
  
 Hammarkullen  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Verklig hyra Betalningsvilja 
  
 274 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 4.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Göteborg. Medelvärden 
  
 I diagram 4.2 och 4.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja.  
  
 Det framgår att det endast är för bostadsområdet Centrum 
  
 som betalningsviljan är högre än den faktiska hyran. Högst attraktivitet 
  
 har Centrum, Linnéstaden och Örgryte. Lägst attraktivitet har Hjällbo 
  
 och Hammarkullen. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Centrum  
  
 Linnéstaden  
  
 Örgryte  
  
 Majorna  
  
 Härlanda  
  
 Lundby  
  
 Högsbo  
  
 Frölunda  
  
 Tuve-Säve  
  
 Tynnered  
  
 Backa  
  
 Kortedala  
  
 Angereds C  
  
 Biskopsgården  
  
 Gårdsten  
  
 Bergsjön  
  
 Hjällbo  
  
 Hammarkullen  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 275 
  
 Diagram 4.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Göteborg. Medelvärden och översta decilen 
  
 I diagram 4.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda  
  
 bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är 
  
 den punkt där tio procent av populationen har ett högre värde. 
  
 I detta fall kan tio procent av hyresgästerna i Göteborgs kommun 
  
 tänka sig att betala över 1 100 kr för en likvärdig bostad, som den man 
  
 har nu, i Centrum. 
  
 För alla bostadsområden ligger den översta decilen drygt 200 kr 
  
 högre än medelvärdet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 1200 
  
 5 131815101411 6 1617 2 12 1 4 7 3 9 8 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Översta decilen 
  
 Medelvärde 
  
 276 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 4.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Göteborg fördelat på olika inkomstklasser (hushållets 
  
 sammanlagda inkomst per månad före skatt). Medelvärden 
  
 Det går inte att se någon tydlig skillnad i betalningsvilja mellan de 
  
 olika inkomstgrupperna. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 5 131815101411 6 1617 2 12 1 4 7 3 9 8 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Lägre än 20 000 kr per månad 
  
 20 000 - 39 999 kr per månad 
  
 40 000 kr eller mer per månad 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 277 
  
 Diagram 4.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Göteborg fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden 
  
 Individer boende i hushåll utan barn har en högre betalningsvilja än de 
  
 med barn. Det gäller för alla bostadsområden men är tydligast för 
  
 områdena med hög attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 5 131815101411 6 1617 2 12 1 4 7 3 9 8 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Med barn 
  
 Utan barn 
  
 278 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 4.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Göteborg fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden 
  
 Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att för 
  
 bostadsområdena med hög attraktivitet är betalningsviljan större hos de 
  
 yngre. Skillnaderna blir mindre ju mindre attraktiva områdena är. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 5 131815101411 6 1617 2 12 1 4 7 3 9 8 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Före 1945 1945-1959 
  
 1960-1969 1970 eller senare 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 279 
  
 Diagram 4.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Göteborg fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden 
  
 Individerna som hyr av en privat ägare har en högre betalningsvilja än 
  
 de som hyr av allmännyttan. Det gäller för alla bostadsområdena. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 5 131815101411 6 1617 2 12 1 4 7 3 9 8 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag 
  
 Privat ägare 
  
 280 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 4.4 Segregation 
  
 I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden  
  
 respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena  
  
 har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga  
  
 disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. 
  
 Tabell 4.17. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt 
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal 
  
 kronor 
  
 Hyresrätt Bostadsrätt 
  
 Hög attraktion 132,4 164,5 
  
 Mellan 127,6 153,6 
  
 Låg attraktion 116,2 146,8 
  
 Samtliga områden 128,5 158,5 
  
 Diagram 4.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt  
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 
  
 1 000-tal kronor 
  
 I tabell 4.17 och diagram 4.9 görs ett försök att studera eventuell segregation  
  
 i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i 
  
 bostadsrätt högre disponibel inkomst än hyresgästerna. 
  
 Inkomstskillnaderna är procentuellt sett ungefär lika stora i de olika 
  
 attraktivitetsgrupperna. 
  
 Hög attraktion 
  
 Mellan 
  
 Låg attraktion 
  
 Hyresrätt  
  
 Bostadsrätt  
  
 0,0 
  
 50,0 
  
 100,0 
  
 150,0 
  
 200,0 
  
 250,0 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 281 
  
 5 Örebro kommun 
  
 Den femte lokala bostadsmarknaden vi studerat är Örebro kommun. 
  
 Den kan beskrivas som en mellanstor kommun med stor andel småhus 
  
 och där hyresrätten är mycket större än bostadsrätten. 
  
 5.1 Beskrivning av bostadsområdena 
  
 Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i 
  
 hyresrätt i områdena. 
  
 Tabell 5.1. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i Örebro utifrån 
  
 ett antal bakgrundsvariabler 
  
 Bostadsområde Delområdes 
  
 kod 
  
 Genomsnittlig 
  
 årshyra 
  
 (kr/kvm) 
  
 Hushållens 
  
 genomsnittliga 
  
 disponibla 
  
 inkomst (tkr) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 bostadsbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 socialbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 födda 
  
 utomlands 
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 boende i 
  
 allmännyttan  
  
 (%) 
  
 Baronbackarna 1 763 116,9 42 40 34 74 
  
 Burke 2 600 159,2 36 15 15 100 
  
 Brickebacken 3 655 118,7 39 27 28 93 
  
 City 4 755 152,7 16 10 9 14 
  
 Ladugårdsängen 5 767 140,7 45 22 19 46 
  
 Norr 6 686 124,7 21 14 9 37 
  
 Rosta 7 778 126,9 36 20 15 100 
  
 Söder 8 700 128,8 24 17 20 77 
  
 Sörbyängen 9 734 156,2 37 17 17 77 
  
 Tybble 10 724 120,3 30 15 14 100 
  
 Varberga 11 624 105,6 35 36 42 100 
  
 Vivalla 12 612 124,9 41 33 34 100 
  
 Väster 13 702 132,8 20 13 9 28 
  
 Västhaga 14 665 139,1 27 9 9 100 
  
 Öster 15 741 150,9 17 8 8 15 
  
 Områden med höga genomsnittliga disponibla inkomster och relativt 
  
 låg andel bostads- och socialbidrag är Burke och Sörbyängen. I 
  
 282 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Varberga har hushållen låga disponibla inkomster. Baronbackarna och 
  
 Vivalla har en hög andel hushåll med bostads- och socialbidrag. 
  
 Ladugårdsängen avviker lite från mönstret genom att ha en hög 
  
 genomsnittlig disponibel inkomst och samtidigt en stor andel bostadsbidragstagare. 
  
 5.2 Resultat av enkätundersökningen 
  
 I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. 
  
 Tabell 5.2. Kön 
  
 De boende, 18 år och äldre, i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden 
  
 Örebro kommun består av 55 procent kvinnor. 
  
 Tabell 5.3. Födelseår 
  
 Bland individerna i populationen är knappt hälften födda före 1960. 
  
 348 17459 45 
  
 429 21523 55 
  
 777 38982 100 
  
 Man 
  
 Kvinna 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 195 9783 25 
  
 187 9382 24 
  
 136 6823 18 
  
 259 12994 33 
  
 777 38982 100 
  
 Före 1945 
  
 1945 - 1959 
  
 1960 - 1969 
  
 1970 eller senare 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 283 
  
 Tabell 5.4. Antal personer i hushållet 
  
 Det är drygt 70 procent av individerna i populationen som bor i ett 
  
 hushåll bestående av en eller två personer. 
  
 Tabell 5.5. Finns det hemmavarande barn under 18 år i hushållet? 
  
 Av individerna i populationen bor närmare 30 procent i ett hushåll där 
  
 det finns hemmavarande barn under 18 år. 
  
 Tabell 5.6. Bostadsyta 
  
 Det är 70 procent som bor i en lägenhet som är mellan 50 och 99 kvm 
  
 stor. 
  
 276 13847 36 
  
 289 14499 37 
  
 105 5268 14 
  
 70 3512 9 
  
 34 1706 4 
  
 774 38832 100 
  
 en person 
  
 två personer 
  
 tre personer 
  
 fyra personer 
  
 fem personer eller fler 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 213 10686 28 
  
 561 28145 72 
  
 774 38832 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 125 6271 16 
  
 317 15904 41 
  
 224 11238 29 
  
 111 5569 14 
  
 777 38982 100 
  
 Mindre än 50 kvm 
  
 50 - 74 kvm 
  
 75 - 99 kvm 
  
 100 kvm eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 284 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 5.7. Antalet rum i bostaden 
  
 Endast tolv procent av individerna i populationen bor i lägenhetstypen 
  
 ett rum och kök (kokvrå). 
  
 Tabell 5.8. Fastighetsägare 
  
 Det är en större andel av individerna i populationen som hyr av allmännyttan  
  
 än som hyr privat. 
  
 93 4666 12 
  
 261 13094 34 
  
 257 12894 33 
  
 109 5469 14 
  
 33 1656 4 
  
 21 1054 3 
  
 774 38832 100 
  
 ett rum och kök (kokvrå) 
  
 två rum och kök (kokvrå) 
  
 tre rum och kök 
  
 fyra rum och kök 
  
 fem rum och kök eller större 
  
 annat 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 410 20570 54 
  
 321 16105 42 
  
 31 1555 4 
  
 762 38230 100 
  
 Allmännyttan, kommunalt 
  
 bostadsföretag 
  
 Privat ägare, t.ex. bolag 
  
 eller enskild person 
  
 Övriga, t.ex. 
  
 bostadsförening, staten, 
  
 landsting 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 285 
  
 Tabell 5.9. Hushållets sammanlagda inkomst per månad 
  
 Nästan 60 procent av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd 
  
 inkomst lägre än 20 000 kr i månaden. 
  
 Tabell 5.10. Månadshyra 
  
 Det är nästan 50 procent som har en månadshyra mellan 3 000 och 
  
 4 499 kr. 
  
 Tabell 5.11. Antal år i bostadsområdet 
  
 Det är närmare 50 procent som bott i bostadsområdet mellan ett och 
  
 fem år. 
  
 157 7877 21 
  
 288 14449 38 
  
 165 8278 22 
  
 94 4716 12 
  
 31 1555 4 
  
 23 1154 3 
  
 758 38029 100 
  
 Mindre än 10 000 kr 
  
 10 000 - 19 999 kr 
  
 20 000 - 29 999 kr 
  
 30 000 - 39 999 kr 
  
 40 000 - 49 999 kr 
  
 50 000 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 137 6873 18 
  
 380 19065 49 
  
 134 6723 17 
  
 126 6321 16 
  
 777 38982 100 
  
 Mindre än 3 000 kr 
  
 3 000 - 4 499 kr 
  
 4 500 - 5 499 kr 
  
 5 500 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 129 6472 17 
  
 373 18713 48 
  
 107 5368 14 
  
 164 8228 21 
  
 773 38781 100 
  
 Mindre än 1 år 
  
 Mellan 1 och 5 år 
  
 Mellan 6 och 10 år 
  
 Mer än 10 år 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 286 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 5.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i 
  
 Av individerna i populationen är det drygt 80 procent som är mycket 
  
 eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Det är endast 
  
 sju procent som är ganska eller mycket missnöjda. 
  
 19 953 2 
  
 39 1957 5 
  
 93 4666 12 
  
 331 16606 43 
  
 291 14599 38 
  
 773 38781 100 
  
 Mycket missnöjd 
  
 Ganska missnöjd 
  
 Varken nöjd eller missnöjd 
  
 Ganska nöjd 
  
 Mycket nöjd 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 287 
  
 Tabell 5.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall 
  
 vara bra att bo i. Procentuell fördelning 
  
 I den lokala bostadsmarknaden Örebro kommun anser 72 procent av 
  
 hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt 
  
 för att det skall vara bra att bo i. 
  
 1 9 49 40 100 
  
 19 16 31 34 100 
  
 5 27 41 28 100 
  
 2 11 40 47 100 
  
 4 35 43 19 100 
  
 5 25 48 23 100 
  
 11 37 37 15 100 
  
 3 18 48 30 100 
  
 3 12 35 50 100 
  
 1 8 47 44 100 
  
 24 23 27 26 100 
  
 2 12 39 47 100 
  
 1 2 25 72 100 
  
 5 12 36 46 100 
  
 3 19 47 31 100 
  
 2 20 50 28 100 
  
 3 16 42 39 100 
  
 Nära till affärer 
  
 Nära till skolor, 
  
 barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller 
  
 annan samhällsservice 
  
 Nära till park eller 
  
 grönområde 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vänner och 
  
 bekanta 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Bra kommunikationer 
  
 En vacker fastighet med 
  
 trevlig utemiljö 
  
 Bra lekytor och 
  
 lekutrustning 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Ett säkert och tryggt 
  
 område 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha 
  
 ett miljövänligt boende 
  
 En fastighet med hög 
  
 standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Helt 
  
 oviktigt 
  
 Inte 
  
 särskilt 
  
 viktigt 
  
 Ganska 
  
 viktigt 
  
 Mycket 
  
 viktigt Total 
  
 288 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 5.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel 
  
 skall vara bra att bo i. Procent 
  
 I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket 
  
 viktigt hopslagna. Det gör att även påståendena en vacker fastighet med 
  
 trevlig utemiljö och nära till affärer får höga andelar. 
  
 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Bra lekytor och lekutrustning 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till skolor, barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller annan 
  
 samhällsservice 
  
 Nära till vänner och bekanta 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha ett 
  
 miljövänligt boende 
  
 En fastighet med hög standard 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Bra kommunikationer 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Nära till park eller grönområde 
  
 Nära till affärer 
  
 En vacker fastighet med trevlig 
  
 utemiljö 
  
 Ett säkert och tryggt område 
  
 % 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 289 
  
 Tabell 5.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att 
  
 betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar.  
  
 Procentuell fördelning 
  
 Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att 
  
 betala mer för sitt boende. Undantaget är City där en relativt stor andel 
  
 kan tänka sig att betala mer för att bo. 
  
 Tabell 5.15. Planerar du/ni att byta bostad inom det närmaste året? 
  
 Det är 25 procent som anger att de planerar att byta bostad inom det 
  
 närmaste året. 
  
 12 8 15 25 18 20 1 0 0 0 0 100 
  
 5 5 10 16 17 36 6 3 0 1 0 100 
  
 14 11 18 26 16 14 1 - 1 - - 100 
  
 1 1 3 3 445 23 14 4 2 1100 
  
 5 4 7 13 1837 8 5 2 1 0100 
  
 2 4 6 11 2048 6 2 0 0 0100 
  
 3 5 8 15 2140 6 1 1 0 0100 
  
 2 3 5 13 1253 9 2 1 0 0100 
  
 3 5 8 15 1938 7 2 1 1 -100 
  
 6 7 10 21 21 30 4 0 0 0 - 100 
  
 20 11 19 21 16 12 0 0 0 0 - 100 
  
 20 11 21 20 14 13 1 0 0 0 0 100 
  
 3 4 6 12 1749 7 1 0 0 0100 
  
 5 7 9 16 2531 5 1 0 1 -100 
  
 2 3 5 10 12 52 10 4 1 1 0 100 
  
 Baronbackarna 
  
 Burke 
  
 Brickebacken 
  
 City 
  
 Ladugårdsängen 
  
 Norr 
  
 Rosta 
  
 Söder 
  
 Sörbyängen 
  
 Tybble 
  
 Varberga 
  
 Vivalla 
  
 Väster 
  
 Västhaga 
  
 Öster 
  
 -2001 
  
 eller 
  
 lägre 
  
 -1501 
  
 till 
  
 -2000 
  
 -1001 
  
 till 
  
 -1500 
  
 -501 
  
 till 
  
 -1000 
  
 -1 till 
  
 -500 
  
 Lika 
  
 hyra 
  
 +1 till 
  
 +500 
  
 +501 
  
 till 
  
 +1000 
  
 +1001 
  
 till 
  
 +1500 
  
 + 1501 
  
 till 
  
 +2000 
  
 +2001 
  
 eller 
  
 högre Total 
  
 194 9733 25 
  
 358 17961 46 
  
 224 11238 29 
  
 776 38932 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Kanske, vet inte 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 290 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 5.3 Betalningsvilja 
  
 I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. 
  
 För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 
  
 (definitioner) i den tekniska rapporten. 
  
 Tabell 5.16. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de 
  
 utvalda bostadsområdena i Örebro. Medelvärden 
  
 Område Verklig 
  
 hyra 
  
 Betalningsvilja 
  
 1. Baronbackarna 763 570 
  
 2. Björkhaga 600 627 
  
 3. Brickebacken 655 547 
  
 4. City 755 748 
  
 5. Ladugårdsängen 767 648 
  
 6. Norr 686 658 
  
 7. Rosta 778 634 
  
 8. Söder 700 664 
  
 9. Sörbyängen 734 641 
  
 10. Tybble 724 605 
  
 11. Varberga 624 517 
  
 12 Vivalla 612 512 
  
 13. Väster 702 656 
  
 14. Västhaga 665 618 
  
 15. Öster 741 676 
  
 I tabell 5.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena 
  
 med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. 
  
 Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med 
  
 kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 291 
  
 Diagram 5.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de 
  
 utvalda bostadsområdena i Örebro. Medelvärden 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 City  
  
 Öster  
  
 Söder  
  
 Norr  
  
 Väster  
  
 Ladugårdsäng  
  
 Sörbyängen  
  
 Rosta  
  
 Björkhaga  
  
 Västhaga  
  
 Tybble  
  
 Baronbackarna  
  
 Brickebacken  
  
 Varberga  
  
 Vivalla  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Verklig hyra Betalningsvilja 
  
 292 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 5.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Örebro. Medelvärden 
  
 I diagram 5.2 och 5.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja.  
  
 Det framgår att det endast är för bostadsområdet Björkhaga 
  
 som betalningsviljan är högre än den faktiska hyran. 
  
 Högst attraktivitet har City, Öster, Söder, Norr och Väster. Lägst 
  
 attraktivitet har Varberga och Vivalla. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 City  
  
 Öster  
  
 Söder  
  
 Norr  
  
 Väster  
  
 Ladugårdsäng  
  
 Sörbyängen  
  
 Rosta  
  
 Björkhaga  
  
 Västhaga  
  
 Tybble  
  
 Baronbackarna  
  
 Brickebacken  
  
 Varberga  
  
 Vivalla  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 293 
  
 Diagram 5.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Örebro. Medelvärden och översta decilen 
  
 I diagram 5.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda  
  
 bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är 
  
 den punkt där tio procent av populationen har ett högre värde. 
  
 I detta fall kan tio procent av hyresgästerna i Örebro kommun tänka 
  
 sig att betala över 945 kr för en likvärdig bostad, som den man har nu, i 
  
 City. 
  
 För alla bostadsområden ligger den översta decilen ca 200 kr högre 
  
 än medelvärdet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 15 8 6 13 5 9 7 2 14 10 1 3 11 12 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Översta decilen 
  
 Medelvärde 
  
 294 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 5.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Örebro fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda  
  
 inkomst per månad före skatt). Medelvärden 
  
 Det går inte att se någon tydlig skillnad i betalningsvilja mellan de 
  
 olika inkomstgrupperna. Det finns dock en liten tendens att betalningsviljan  
  
 är större hos dem som har lägre inkomster. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 15 8 6 13 5 9 7 2 1410 1 3 11 12 
  
 Årshyra (kr/kvm) 
  
 Lägre än 20 000 kr per månad 
  
 20 000 - 39 999 kr per månad 
  
 40 000 kr eller mer per månad 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 295 
  
 Diagram 5.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Örebro fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden 
  
 Individer boende i hushåll utan barn har en högre betalningsvilja än de 
  
 med barn. Den högre betalningsviljan hos individer boende i hushåll 
  
 utan barn är dock något mer uttalad för områdena med hög attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 15 8 6 13 5 9 7 2 14 10 1 3 11 12 
  
 Årshyra (kr/kvm) 
  
 Med barn 
  
 Utan barn 
  
 296 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 5.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Örebro fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden 
  
 Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att den 
  
 yngre åldersgruppen har en större betalningsvilja då det gäller bostadsområdena  
  
 med högre attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 15 8 6 13 5 9 7 2 14 10 1 3 11 12 
  
 Årshyra (kr/kvm) 
  
 Före 1945 1945-1959 
  
 1960-1969 1970 eller senare 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 297 
  
 Diagram 5.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Örebro fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden 
  
 Individerna boende i privata lägenheter har en något högre betalningsvilja  
  
 då det gäller de mest attraktiva bostadsområdena. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 15 8 6 13 5 9 7 2 14 10 1 3 11 12 
  
 Årshyra (kr/kvm) 
  
 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag 
  
 Privat ägare 
  
 298 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 5.4 Segregation 
  
 I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden  
  
 respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena  
  
 har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga  
  
 disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. 
  
 Tabell 5.17. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt 
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal 
  
 kronor 
  
 Hyresrätt Bostadsrätt 
  
 Hög attraktion 137,2 183,1 
  
 Mellan 136,8 171,6 
  
 Låg attraktion 118,2 146,3 
  
 Samtliga områden 130,6 177,8 
  
 Diagram 5.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt  
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 
  
 1 000-tal kronor 
  
 I tabell 5.17 och diagram 5.9 görs ett försök att studera eventuell 
  
 segregation i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i 
  
 bostadsrätt högre disponibel inkomst än hyresgästerna. Det finns även 
  
 en tendens att inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna procentuellt  
  
 sett är större i områden med hög attraktivitet. 
  
 Hög attraktion 
  
 Mellan 
  
 Låg attraktion 
  
 Hyresrätt  
  
 Bostadsrätt  
  
 0,0 
  
 50,0 
  
 100,0 
  
 150,0 
  
 200,0 
  
 250,0 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 299 
  
 6 Gävle kommun 
  
 Den sjätte lokala bostadsmarknaden vi studerat är Gävle kommun. Den 
  
 kan beskrivas som en mellanstor kommun med stor andel småhus och 
  
 få bostadsrätter. 
  
 6.1 Beskrivning av bostadsområdena 
  
 Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i 
  
 hyresrätt i områdena. 
  
 Tabell 6.1. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i Gävle utifrån 
  
 ett antal bakgrundsvariabler 
  
 Bostadsområde Delområdes 
  
 kod 
  
 Genomsnittlig 
  
 årshyra 
  
 (kr/kvm) 
  
 Hushållens 
  
 genomsnittliga 
  
 disponibla 
  
 inkomst (tkr) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 bostadsbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll med 
  
 socialbidrag  
  
 1996 
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 födda 
  
 utomlands 
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 boende i 
  
 allmännyttan(%) 
  
 Andersberg 1 658 107,1 35 20 17 100 
  
 Bomhus 2 645 122,5 28 18 18 68 
  
 Brynäs 3 687 113,9 29 16 14 86 
  
 Centrum 4 713 144,2 20 5 8 29 
  
 Forsbacka 5 630 131,9 26 10 19 82 
  
 Hemsta 6 681 134,4 36 9 10 100 
  
 Nynäs-Norr 7 764 112,0 29 15 22 64 
  
 Strömsbro 8 670 138,4 17 6 5 17 
  
 Sätra 9 633 104,2 34 24 26 100 
  
 Söder 10 740 121,4 21 8 8 55 
  
 Sörby 11 681 122,7 26 8 9 99 
  
 Valbo 12 674 123,6 21 9 6 95 
  
 Andersberg och Sätra är två områden med låga genomsnittliga 
  
 disponibla inkomster och relativt hög andel bostads- och socialbidrag. 
  
 Centrum och Strömsbro har en mindre andel hushåll med bostads- och 
  
 socialbidrag och höga genomsnittliga disponibla inkomster. Hemsta 
  
 avviker lite från mönstret genom att ha en hög genomsnittlig disponibel 
  
 inkomst och samtidigt en stor andel bostadsbidragstagare. 
  
 300 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 6.2 Resultaten av enkätundersökningen 
  
 I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. 
  
 Tabell 6.2. Kön 
  
 De boende, 18 år och äldre, i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden 
  
 Gävle kommun består av 56 procent kvinnor. 
  
 Tabell 6.3. Födelseår 
  
 Bland individerna i populationen är hälften födda före 1960. 
  
 Tabell 6.4. Antal personer i hushållet 
  
 Det är nästan 80 procent av individerna i populationen som bor i ett 
  
 hushåll bestående av en eller två personer. 
  
 330 8511 44 
  
 424 10935 56 
  
 754 19446 100 
  
 Man 
  
 Kvinna 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 199 5132 26 
  
 184 4745 24 
  
 131 3378 17 
  
 240 6190 32 
  
 754 19446 100 
  
 Före 1945 
  
 1945 - 1959 
  
 1960 - 1969 
  
 1970 eller senare 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 300 7737 40 
  
 293 7556 39 
  
 102 2631 14 
  
 41 1057 5 
  
 17 438 2 
  
 753 19420 100 
  
 en person 
  
 två personer 
  
 tre personer 
  
 fyra personer 
  
 fem personer eller fler 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 301 
  
 Tabell 6.5. Finns det hemmavarande barn under 18 år i hushållet? 
  
 Av individerna i populationen bor 23 procent i ett hushåll där det finns 
  
 hemmavarande barn under 18 år. 
  
 Tabell 6.6. Bostadsyta 
  
 Det är drygt 70 procent som bor i en lägenhet som är mellan 50 och 99 
  
 kvm stor. 
  
 Tabell 6.7. Antalet rum i bostaden 
  
 Endast 14 procent av individerna i populationen bor i lägenhetstypen 
  
 ett rum och kök (kokvrå). 
  
 171 4410 23 
  
 579 14932 77 
  
 750 19343 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 138 3559 18 
  
 320 8253 42 
  
 224 5777 30 
  
 72 1857 10 
  
 754 19446 100 
  
 Mindre än 50 kvm 
  
 50 - 74 kvm 
  
 75 - 99 kvm 
  
 100 kvm eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 106 2734 14 
  
 245 6319 33 
  
 272 7015 37 
  
 85 2192 11 
  
 25 645 3 
  
 12 309 2 
  
 745 19214 100 
  
 ett rum och kök (kokvrå) 
  
 två rum och kök (kokvrå) 
  
 tre rum och kök 
  
 fyra rum och kök 
  
 fem rum och kök eller större 
  
 annat 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 302 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 6.8. Fastighetsägare 
  
 Det är en betydligt större andel av individerna i populationen som hyr 
  
 av allmännyttan än som hyr privat. 
  
 Tabell 6.9. Hushållets sammanlagda inkomst per månad 
  
 Drygt 60 procent av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd 
  
 inkomst lägre än 20 000 kr i månaden. 
  
 451 11631 63 
  
 220 5674 31 
  
 48 1238 7 
  
 719 18543 100 
  
 Allmännyttan, kommunalt 
  
 bostadsföretag 
  
 Privat ägare, t.ex. bolag 
  
 eller enskild person 
  
 Övriga, t.ex. 
  
 bostadsförening, staten, 
  
 landsting 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 165 4255 22 
  
 301 7763 41 
  
 144 3714 20 
  
 76 1960 10 
  
 25 645 3 
  
 27 696 4 
  
 738 19033 100 
  
 Mindre än 10 000 kr 
  
 10 000 - 19 999 kr 
  
 20 000 - 29 999 kr 
  
 30 000 - 39 999 kr 
  
 40 000 - 49 999 kr 
  
 50 000 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 303 
  
 Tabell 6.10. Månadshyra 
  
 Det är drygt 50 procent som har en månadshyra mellan 3 000 och 4 499 
  
 kr. 
  
 Tabell 6.11. Antal år i bostadsområdet 
  
 Det är 45 procent som bott i bostadsområdet mellan ett och fem år. 
  
 Tabell 6.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i 
  
 Av individerna i populationen är det knappt 80 procent som är mycket 
  
 eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Det är endast 
  
 nio procent som är ganska eller mycket missnöjda. 
  
 183 4720 24 
  
 398 10264 53 
  
 107 2760 14 
  
 66 1702 9 
  
 754 19446 100 
  
 Mindre än 3 000 kr 
  
 3 000 - 4 499 kr 
  
 4 500 - 5 499 kr 
  
 5 500 eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 158 4075 21 
  
 332 8562 45 
  
 93 2398 12 
  
 163 4204 22 
  
 746 19239 100 
  
 Mindre än 1 år 
  
 Mellan 1 och 5 år 
  
 Mellan 6 och 10 år 
  
 Mer än 10 år 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 13 335 2 
  
 50 1289 7 
  
 92 2373 12 
  
 317 8175 42 
  
 274 7066 37 
  
 746 19239 100 
  
 Mycket missnöjd 
  
 Ganska missnöjd 
  
 Varken nöjd eller missnöjd 
  
 Ganska nöjd 
  
 Mycket nöjd 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 304 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 6.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall 
  
 vara bra att bo i. Procentuell fördelning 
  
 I den lokala bostadsmarknaden Gävle kommun anser 73 procent av 
  
 hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt 
  
 för att det skall vara bra att bo i. 
  
 2 8 48 42 100 
  
 19 18 33 30 100 
  
 6 24 40 30 100 
  
 3 12 42 44 100 
  
 7 33 42 18 100 
  
 2 25 51 22 100 
  
 11 36 40 13 100 
  
 3 22 49 25 100 
  
 2 8 36 54 100 
  
 1 9 47 42 100 
  
 22 25 29 24 100 
  
 2 12 42 45 100 
  
 1 1 24 73 100 
  
 6 9 35 50 100 
  
 2 21 47 31 100 
  
 2 18 51 29 100 
  
 3 12 42 43 100 
  
 Nära till affärer 
  
 Nära till skolor, 
  
 barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller 
  
 annan samhällsservice 
  
 Nära till park eller 
  
 grönområde 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vänner och 
  
 bekanta 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Bra kommunikationer 
  
 En vacker fastighet med 
  
 trevlig utemiljö 
  
 Bra lekytor och 
  
 lekutrustning 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Ett säkert och tryggt 
  
 område 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha 
  
 ett miljövänligt boende 
  
 En fastighet med hög 
  
 standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Helt 
  
 oviktigt 
  
 Inte 
  
 särskilt 
  
 viktigt 
  
 Ganska 
  
 viktigt 
  
 Mycket 
  
 viktigt Total 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 305 
  
 Diagram 6.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel 
  
 skall vara bra att bo i. Procent 
  
 I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket viktigt  
  
 hopslagna. 
  
 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
  
 Bra lekytor och lekutrustning 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till skolor, barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller annan 
  
 samhällsservice 
  
 Nära till vänner och bekanta 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha ett 
  
 miljövänligt boende 
  
 En fastighet med hög standard 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Nära till park eller grönområde 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 En vacker fastighet med trevlig 
  
 utemiljö 
  
 Nära till affärer 
  
 Bra kommunikationer 
  
 Ett säkert och tryggt område 
  
 % 
  
 306 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 6.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att 
  
 betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar.  
  
 Procentuell fördelning 
  
 Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att 
  
 betala mer för sitt boende. Undantagen är Centrum och Söder där en 
  
 relativt stor andel kan tänka sig att betala mer för att bo. 
  
 Tabell 6.15. Planerar du/ni att byta bostad inom det närmaste året? 
  
 Det är 25 procent som anger att de planerar att byta bostad inom det 
  
 närmaste året. 
  
 10 9 16 25 20 17 0 1 - - 1 100 
  
 8 8 16 22 21 21 2 1 - 0 0 100 
  
 7 7 9 192031 5 1 - 1 1100 
  
 3 2 2 4 540 24 14 3 1 3100 
  
 16 10 19 27 13 12 1 1 - 0 0 100 
  
 6 7 10 18 20 30 6 2 0 0 1 100 
  
 5 5 7 131837 9 3 0 0 1100 
  
 4 7 9 162229 8 3 1 0 1100 
  
 12 9 18 23 19 15 1 1 0 0 1 100 
  
 3 2 3 8 945 18 8 1 0 1100 
  
 6 4 8 172432 6 3 - 0 1100 
  
 12 7 15 23 20 19 2 0 0 0 1 100 
  
 Andersberg 
  
 Bomhus 
  
 Brynäs 
  
 Centrum 
  
 Forsbacka 
  
 Hemsta 
  
 Nynäs-Norr 
  
 Strömsbro 
  
 Sätra 
  
 Söder 
  
 Sörby 
  
 Valbo 
  
 -2001 
  
 eller 
  
 lägre 
  
 -1501 
  
 till 
  
 -2000 
  
 -1001 
  
 till 
  
 -1500 
  
 -501 
  
 till 
  
 -1000 
  
 -1 till 
  
 -500 
  
 Lika 
  
 hyra 
  
 +1 till 
  
 +500 
  
 +501 
  
 till 
  
 +1000 
  
 +1001 
  
 till 
  
 +1500 
  
 + 1501 
  
 till 
  
 +2000 
  
 +2001 
  
 eller 
  
 högre Total 
  
 190 4900 25 
  
 360 9284 48 
  
 202 5210 27 
  
 752 19394 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Kanske, vet inte 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 307 
  
 6.3 Betalningsvilja 
  
 I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. 
  
 För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 
  
 (definitioner) i den tekniska rapporten. 
  
 Tabell 6.16. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de 
  
 utvalda bostadsområdena i Gävle. Medelvärden 
  
 Område Verklig 
  
 hyra 
  
 Betalningsvilja 
  
 1. Andersberg 658 539 
  
 2. Bomhus 645 553 
  
 3. Brynäs 687 593 
  
 4. Centrum 713 710 
  
 5. Forsbacka 630 513 
  
 6. Hemsta 681 593 
  
 7. Nynäs-Norr 764 621 
  
 8. Strömsbro 670 609 
  
 9. Sätra 633 541 
  
 10. Söder 740 676 
  
 11. Sörby 681 612 
  
 12. Valbo 674 543 
  
 I tabell 6.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena i 
  
 med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. 
  
 Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med 
  
 kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. 
  
 308 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 6.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de 
  
 utvalda bostadsområdena i Gävle. Medelvärden 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Centrum  
  
 Söder  
  
 Nynäs-Norr  
  
 Sörby  
  
 Strömsbro  
  
 Hemsta  
  
 Brynäs  
  
 Bomhus  
  
 Valbo  
  
 Sätra  
  
 Andersberg  
  
 Forsbacka  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Verklig hyra Betalningsvilja 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 309 
  
 Diagram 6.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Gävle. 
  
 Medelvärden 
  
 I diagram 6.2 och 6.3 har bostadsområdena rangordnats efter 
  
 betalningsvilja. Det framgår att det inte är något bostadsområde där 
  
 betalningsviljan är högre än den faktiska hyran. För bostadsområdet 
  
 Centrum ligger betalningsviljan och den faktiska hyran ungefär på 
  
 samma nivå. 
  
 Högst attraktivitet har Centrum och Söder. Lägst attraktivitet har 
  
 Andersberg och Forsbacka. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Centrum  
  
 Söder  
  
 Nynäs-Norr  
  
 Sörby  
  
 Strömsbro  
  
 Hemsta  
  
 Brynäs  
  
 Bomhus  
  
 Valbo  
  
 Sätra  
  
 Andersberg  
  
 Forsbacka  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 310 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 6.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Gävle. Medelvärden och översta decilen 
  
 I diagram 6.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de 
  
 utvalda bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är 
  
 den punkt där tio procent av populationen har ett högre värde. 
  
 I detta fall kan tio procent av hyresgästerna i Gävle kommun tänka 
  
 sig att betala över 900 kr för en bostad, liknande den man har nu, i 
  
 City. 
  
 För alla bostadsområden ligger den översta decilen knappt 200 kr 
  
 högre än medelvärdet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 10 7 11 8 6 3 2 12 9 1 5 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Översta decilen 
  
 Medelvärde 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 311 
  
 Diagram 6.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda 
  
 bostadsområdena i Gävle fördelat på olika inkomstklasser (hushållets 
  
 sammanlagda inkomst per månad före skatt). Medelvärden 
  
 I tabell 6.5 framgår att det inte går att se någon tydlig skillnad i 
  
 betalningsvilja mellan de olika inkomstgrupperna. Det finns dock en 
  
 liten tendens att betalningsviljan är något större hos dem som har lägre 
  
 inkomster. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 10 7 11 8632 12 915 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Lägre än 20 000 kr per månad 
  
 20 000 - 39 999 kr per månad 
  
 40 000 kr eller mer per månad 
  
 312 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 6.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Gävle fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden 
  
 Tabell 6.6 visar att då det gäller bostadsområdena med hög attraktivitet 
  
 har individer boende i hushåll utan barn en högre betalningsvilja än de 
  
 med barn. För övriga bostadsområden är betalningsviljan ganska lika. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 10 7 11 8632 12 915 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Med barn 
  
 Utan barn 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 313 
  
 Diagram 6.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Gävle fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden 
  
 Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att den 
  
 yngre åldersgruppen har en större betalningsvilja då det gäller bostadsområdena  
  
 med högre attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 10 7 11 8632 12 915 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Före 1945 1945-1959 
  
 1960-1969 1970 eller senare 
  
 314 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 6.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Gävle fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden 
  
 Det går inte att finna några större skillnader då det gäller betalningsvilja  
  
 mellan hyresgäster i allmännyttan och i privatägda lägenheter. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 4 10 7 11 8632 12 915 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag 
  
 Privat ägare 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 315 
  
 6.4 Segregation 
  
 I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden  
  
 respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena  
  
 har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga  
  
 disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. 
  
 Tabell 6.17. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt 
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal 
  
 kronor 
  
 Hyresrätt Bostadsrätt 
  
 Hög attraktion 126,9 152,6 
  
 Mellan 117,6 146,7 
  
 Låg attraktion 110,4 145,6 
  
 Samtliga områden 119,6 149,8 
  
 Diagram 6.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt  
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 
  
 1 000-tal kronor 
  
 I tabell 6.17 och diagram 6.9 görs ett försök att studera eventuell segregation  
  
 i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i bostadsrätt  
  
 högre disponibel inkomst än hyresgästerna. 
  
 Procentuellt sett är inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna 
  
 större i områden med låg attraktivitet. 
  
 Hög attraktion 
  
 Mellan 
  
 Låg attraktion 
  
 Hyresrätt  
  
 Bostadsrätt  
  
 0,0 
  
 50,0 
  
 100,0 
  
 150,0 
  
 200,0 
  
 250,0 
  
 316 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 317 
  
 7 Östersunds kommun 
  
 Den sjunde lokala bostadsmarknaden vi studerat är Östersunds 
  
 kommun. Den kan beskrivas som en mellanstor kommun där småhusen 
  
 utgör cirka hälften av bostadsbeståndet och hyresrätten endast är något 
  
 större än bostadsrätten. 
  
 7.1 Beskrivning av bostadsområdena 
  
 Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i 
  
 hyresrätt i områdena. 
  
 Tabell 7.1. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i Östersund 
  
 utifrån ett antal bakgrundsvariabler 
  
 Bostadsområde Delområdes 
  
 kod 
  
 Genomsnittlig 
  
 årshyra 
  
 (kr/kvm) 
  
 Hushållens 
  
 genomsnittliga 
  
 disponibla 
  
 inkomst (tkr) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 bostadsbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 socialbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 födda 
  
 utomlands 
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 boende i 
  
 allmännyttan(%) 
  
 Centrum 1 594 128,7 23 9 7 16 
  
 Hornsberg 2 650 123,9 29 13 8 40 
  
 Körfältet 3 615 117,3 39 21 11 100 
  
 Odensala 4 586 129,4 32 19 13 100 
  
 Solberg 5 744 101,0 52 17 13 100 
  
 Solliden 6 594 145,5 21 8 8 100 
  
 Torvalla-Skogsmo 7 644 121,0 38 22 7 100 
  
 Valhall 8 603 142,5 28 13 11 100 
  
 Valla centrum 9 626 126,2 36 24 7 100 
  
 Ett område med höga genomsnittliga disponibla inkomster och relativt 
  
 låg andel bostads- och socialbidrag är Solliden. I Delgado har hushållen 
  
 låga disponibla inkomster och en hög andel hushåll med bostads- och 
  
 socialbidrag. 
  
 318 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 7.2 Resultat av enkätundersökningen 
  
 I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. 
  
 Tabell 7.2. Kön 
  
 De boende, 18 år och äldre, i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden 
  
 Östersund kommun består av 56 procent kvinnor. 
  
 Tabell 7.3. Födelseår 
  
 Bland individerna i populationen är knappt hälften födda före 1960. 
  
 Tabell 7.4. Antal personer i hushållet 
  
 Det är närmare 80 procent av individerna i populationen som bor i ett 
  
 hushåll bestående av en eller två personer. 
  
 337 5365 44 
  
 432 6877 56 
  
 769 12242 100 
  
 Man 
  
 Kvinna 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 158 2515 21 
  
 202 3216 26 
  
 161 2563 21 
  
 248 3948 32 
  
 769 12242 100 
  
 Före 1945 
  
 1945 - 1959 
  
 1960 - 1969 
  
 1970 eller senare 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 279 4442 36 
  
 311 4951 41 
  
 99 1576 13 
  
 57 907 7 
  
 21 334 3 
  
 767 12211 100 
  
 en person 
  
 två personer 
  
 tre personer 
  
 fyra personer 
  
 fem personer eller fler 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 319 
  
 Tabell 7.5. Finns det hemmavarande barn under 18 år i hushållet? 
  
 Av individerna i populationen bor 25 procent i ett hushåll där det finns 
  
 hemmavarande barn under 18 år. 
  
 Tabell 7.6. Bostadsyta 
  
 Det är nästan 70 procent som bor i en lägenhet som är mellan 50 och 99 
  
 kvm stor. 
  
 Tabell 7.7. Antalet rum i bostaden 
  
 Det är 15 procent av individerna i populationen som bor i 
  
 lägenhetstypen ett rum och kök (kokvrå). 
  
 193 3073 25 
  
 573 9122 75 
  
 766 12195 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 139 2213 18 
  
 263 4187 34 
  
 271 4314 35 
  
 96 1528 12 
  
 769 12242 100 
  
 Mindre än 50 kvm 
  
 50 - 74 kvm 
  
 75 - 99 kvm 
  
 100 kvm eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 114 1815 15 
  
 214 3407 28 
  
 253 4028 33 
  
 119 1894 15 
  
 32 509 4 
  
 36 573 5 
  
 768 12227 100 
  
 ett rum och kök (kokvrå) 
  
 två rum och kök (kokvrå) 
  
 tre rum och kök 
  
 fyra rum och kök 
  
 fem rum och kök eller större 
  
 annat 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 320 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 7.8. Fastighetsägare 
  
 Drygt hälften av individerna i populationen hyr sin lägenhet av en 
  
 privat hyresvärd. 
  
 Tabell 7.9. Hushållets sammanlagda inkomst per månad 
  
 Nästan 60 procent av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd 
  
 inkomst lägre än 20 000 kr i månaden. 
  
 286 4553 37 
  
 395 6288 52 
  
 82 1305 11 
  
 763 12147 100 
  
 Allmännyttan, kommunalt 
  
 bostadsföretag 
  
 Privat ägare, t.ex. bolag 
  
 eller enskild person 
  
 Övriga, t.ex. 
  
 bostadsförening, staten, 
  
 landsting 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 139 2213 18 
  
 312 4967 41 
  
 168 2675 22 
  
 111 1767 15 
  
 15 239 2 
  
 19 302 2 
  
 764 12163 100 
  
 Mindre än 10 000 kr 
  
 10 000 - 19 999 kr 
  
 20 000 - 29 999 kr 
  
 30 000 - 39 999 kr 
  
 40 000 - 49 999 kr 
  
 50 000 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 321 
  
 Tabell 7.10. Månadshyra 
  
 Det är nästan 50 procent som har en månadshyra mellan 3 000 och 
  
 4 499 kr. 
  
 Tabell 7.11. Antal år i bostadsområdet 
  
 Det är 24 procent som bott i bostadsområdet mer än tio år. 
  
 Tabell 7.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i 
  
 Av hyresgästerna i Östersunds kommun är det mer än 80 procent som 
  
 är mycket eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. 
  
 Det är endast fem procent som är ganska eller mycket missnöjda. 
  
 174 2770 23 
  
 373 5938 49 
  
 150 2388 20 
  
 72 1146 9 
  
 769 12242 100 
  
 Mindre än 3 000 kr 
  
 3 000 - 4 499 kr 
  
 4 500 - 5 499 kr 
  
 5 500 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 162 2579 21 
  
 328 5222 43 
  
 92 1465 12 
  
 187 2977 24 
  
 769 12242 100 
  
 Mindre än 1 år 
  
 Mellan 1 och 5 år 
  
 Mellan 6 och 10 år 
  
 Mer än 10 år 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 17 271 2 
  
 23 366 3 
  
 80 1274 10 
  
 327 5206 43 
  
 315 5015 41 
  
 762 12131 100 
  
 Mycket missnöjd 
  
 Ganska missnöjd 
  
 Varken nöjd eller missnöjd 
  
 Ganska nöjd 
  
 Mycket nöjd 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 322 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 7.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall 
  
 vara bra att bo i. Procentuell fördelning 
  
 I den lokala bostadsmarknaden Östersunds kommun anser 67 procent 
  
 av hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och 
  
 tryggt för att det skall vara bra att bo i. 
  
 0 9 54 37 100 
  
 17 15 39 28 100 
  
 6 28 48 19 100 
  
 1 13 45 41 100 
  
 4 33 48 15 100 
  
 3 25 50 22 100 
  
 10 34 42 14 100 
  
 3 22 54 21 100 
  
 2 8 33 58 100 
  
 1 9 54 37 100 
  
 23 22 31 24 100 
  
 2 11 47 40 100 
  
 0 3 30 67 100 
  
 5 12 40 42 100 
  
 3 16 50 31 100 
  
 2 23 50 26 100 
  
 4 15 48 34 100 
  
 Nära till affärer 
  
 Nära till skolor, 
  
 barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller 
  
 annan samhällsservice 
  
 Nära till park eller 
  
 grönområde 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vänner och 
  
 bekanta 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Bra kommunikationer 
  
 En vacker fastighet med 
  
 trevlig utemiljö 
  
 Bra lekytor och 
  
 lekutrustning 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Ett säkert och tryggt 
  
 område 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha 
  
 ett miljövänligt boende 
  
 En fastighet med hög 
  
 standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Helt 
  
 oviktigt 
  
 Inte 
  
 särskilt 
  
 viktigt 
  
 Ganska 
  
 viktigt 
  
 Mycket 
  
 viktigt Total 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 323 
  
 Diagram 7.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel 
  
 skall vara bra att bo i. Procent 
  
 I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket 
  
 viktigt hopslagna. Det gör att även påståendena bra kommunikationer, 
  
 en vacker fastighet med trevlig utemiljö och nära till affärer får höga 
  
 andelar. 
  
 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
  
 Bra lekytor och lekutrustning 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till skolor, barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller annan 
  
 samhällsservice 
  
 Nära till vänner och bekanta 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 En fastighet med hög standard 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha ett 
  
 miljövänligt boende 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Nära till park eller grönområde 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 En vacker fastighet med trevlig 
  
 utemiljö 
  
 Nära till affärer 
  
 Bra kommunikationer 
  
 Ett säkert och tryggt område 
  
 % 
  
 324 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 7.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att 
  
 betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar.  
  
 Procentuell fördelning 
  
 Tabellen ovan visar att endast en liten andel individer är beredda att 
  
 betala mer för sitt boende. Bostadsområdet Centrum är undantaget där 
  
 en relativt stor andel kan tänka sig att betala mer för att bo. 
  
 Tabell 7.15. Planerar du/ni att byta bostad inom det närmaste året? 
  
 Det är 25 procent som anger att de planerar att byta bostad inom det 
  
 närmaste året. 
  
 2 1 1 5 6 42 23 13 4 1 2100 
  
 2 4 6 16 20 42 6 3 1 0 0100 
  
 6 5 14 22 24 26 1 1 1 - 0 100 
  
 4 5 11 21 23 32 3 1 1 - - 100 
  
 2 3 8 16 18 39 9 4 1 0 0100 
  
 3 3 7 16 22 39 7 3 1 0 0100 
  
 15 11 18 23 16 16 0 1 0 0 - 100 
  
 5 7 14 19 22 30 2 2 - 0 0 100 
  
 9 6 16 24 20 22 1 1 1 0 0 100 
  
 Centrum 
  
 Hornsberg 
  
 Körfältet 
  
 Odensala 
  
 Solberg 
  
 Solliden 
  
 Torvalla-Skogsmo 
  
 Valhall 
  
 Valla centrum 
  
 -2001 
  
 eller 
  
 lägre 
  
 -1501 
  
 till 
  
 -2000 
  
 -1001 
  
 till 
  
 -1500 
  
 -501 
  
 till 
  
 -1000 
  
 -1 till 
  
 -500 
  
 Lika 
  
 hyra 
  
 +1 till 
  
 +500 
  
 +501 
  
 till 
  
 +1000 
  
 +1001 
  
 till 
  
 +1500 
  
 + 1501 
  
 till 
  
 +2000 
  
 +2001 
  
 eller 
  
 högre Total 
  
 188 2993 25 
  
 345 5492 45 
  
 230 3662 30 
  
 763 12147 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Kanske, vet inte 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 325 
  
 7.3 Betalningsvilja 
  
 I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. 
  
 För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 
  
 (definitioner) i den tekniska rapporten. 
  
 Tabell 7.16. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de 
  
 utvalda bostadsområdena i Östersund. Medelvärden 
  
 Område Verklig 
  
 hyra 
  
 Betalningsvilja 
  
 1. Centrum 594 697 
  
 2. Hornsberg 650 619 
  
 3. Körfältet 615 572 
  
 4. Odensala 586 584 
  
 5. Solberg 744 619 
  
 6. Solliden 594 618 
  
 7. Torvalla-Skogsmo 644 505 
  
 8. Valhall 603 566 
  
 9. Valla centrum 626 545 
  
 I tabell 7.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena i 
  
 med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. 
  
 Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med 
  
 kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. 
  
 326 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 7.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de 
  
 utvalda bostadsområdena i Östersund. Medelvärden 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Centrum  
  
 Hornsberg  
  
 Solberg Solliden  
  
 Odensala  
  
 K  
  
 ö  
  
 rf  
  
 ä  
  
 ltet  
  
 Valhall  
  
 Valla Centrum  
  
 Torvalla Skogsmo  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Verklig hyra Betalningsvilja 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 327 
  
 Diagram 7.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Östersund. Medelvärden 
  
 I diagram 7.2 och 7.3 har bostadsområdena rangordnats efter 
  
 betalningsvilja. Det framgår att för bostadsområdena Centrum och 
  
 Solliden är betalnings-viljan högre än den faktiska hyran. 
  
 Hög attraktivitet har i första hand Centrum. Lägst attraktivitet har 
  
 Valla centrum och Torvalla-Skogsmo. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Centrum  
  
 Hornsberg  
  
 Solberg Solliden  
  
 Odensala  
  
 K  
  
 ö  
  
 rf  
  
 ä  
  
 ltet  
  
 Valhall  
  
 Valla Centrum  
  
 Torvalla Skogsmo  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 328 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 7.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Östersund. Medelvärden och översta decilen 
  
 I diagram 7.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de 
  
 utvalda bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är 
  
 den punkt där tio procent av populationen har ett högre värde. 
  
 I detta fall kan tio procent av hyresgästerna i Östersunds kommun 
  
 tänka sig att betala över 885 kr för en likvärdig bostad, som den man 
  
 har nu, i City. 
  
 För alla bostadsområden ligger den översta decilen mellan 150 och 
  
 200 kr högre än medelvärdet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 125643897 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Översta decilen 
  
 Medelvärde 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 329 
  
 Diagram 7.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Östersund fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda  
  
 inkomst per månad före skatt). Medelvärden 
  
 Av diagram 7.5 framgår att de som har lägre inkomster är villiga att 
  
 betala mer för sitt boende, speciellt för att bo i bostadsområdena med 
  
 hög attraktion. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 1256 43897 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Lägre än 20 000 kr per månad 
  
 20 000 - 39 999 kr per månad 
  
 40 000 kr eller mer per månad 
  
 330 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 7.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Östersund fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden 
  
 Diagram 7.6 visar att individer boende i hushåll utan barn har en högre 
  
 betalningsvilja än de med barn då det gäller bostadsområden med hög 
  
 attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 1256 43897 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Med barn 
  
 Utan barn 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 331 
  
 Diagram 7.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Östersund fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden 
  
 Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att den 
  
 yngre åldersgruppen har en större betalningsvilja speciellt då det gäller 
  
 bostadsområdena med hög attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 1256 43897 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Före 1945 1945-1959 
  
 1960-1969 1970 eller senare 
  
 332 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 7.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Östersund fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden 
  
 Individerna boende i allmännyttan har en något högre betalningsvilja 
  
 än de som hyr av en privat ägare. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 1256 43897 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag 
  
 Privat ägare 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 333 
  
 7.4 Segregation 
  
 I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden  
  
 respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena  
  
 har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga  
  
 disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. 
  
 Tabell 7.17. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt 
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000-tal 
  
 kronor 
  
 Hyresrätt Bostadsrätt 
  
 Hög attraktion 126,8 141,4 
  
 Mellan 126,4 144,0 
  
 Låg attraktion 129,4 154,6 
  
 Samtliga områden 127,1 145,2 
  
 Diagram 7.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt  
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 
  
 1000-tal kronor 
  
 I tabell 7.17 och diagram 7.9 görs ett försök att studera eventuell 
  
 segregation i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i 
  
 bostadsrätt högre disponibel inkomst än hyresgästerna. 
  
 Procentuellt sett är inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna 
  
 större i områden med låg attraktivitet. 
  
 Hög attraktion 
  
 Mellan 
  
 Låg attraktion 
  
 Hyresrätt  
  
 Bostadsrätt  
  
 0,0 
  
 50,0 
  
 100,0 
  
 150,0 
  
 200,0 
  
 250,0 
  
 334 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Det speciella med fördelningen är dock att för båda 
  
 upplåtelseformerna har de boende i områden med låg attraktion i 
  
 genomsnitt högre disponibla inkomster än de boende i områden med 
  
 hög attraktion. 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 335 
  
 8 Umeå kommun 
  
 Den åttonde och sista lokala bostadsmarknaden vi studerat är Umeå 
  
 kommun. Den kan beskrivas som en mellanstor kommun med stor 
  
 andel småhus och hyresrätten är mycket större än bostadsrätten. 
  
 8.1 Beskrivning av bostadsområdena 
  
 Vi börjar med att beskriva de utvalda områdena och hushållen boende i 
  
 hyresrätt i områdena. 
  
 Tabell 8.1. Beskrivning av de utvalda bostadsområdena i Umeå utifrån 
  
 ett antal bakgrundsvariabler 
  
 Bostadsområde Delområdes 
  
 kod 
  
 Genomsnittlig 
  
 årshyra 
  
 (kr/kvm) 
  
 Hushållens 
  
 genomsnittliga 
  
 disponibla 
  
 inkomst (tkr) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 bostadsbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 med 
  
 socialbidrag  
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 födda 
  
 utomlands 
  
 (%) 
  
 Andel 
  
 hushåll 
  
 boende i 
  
 allmännyttan  
  
 (%) 
  
 Berghem 1 751 99,7 33 13 11 88 
  
 Carlshem 2 720 94,3 47 12 17 99 
  
 Centrala stan 3 861 151,3 20 11 8 44 
  
 Ersboda 4 743 128,1 45 36 28 80 
  
 Haga 5 812 125,6 20 6 5 1 
  
 Marieberg 6 741 134,5 41 16 12 100 
  
 Mariehem 7 735 97,6 26 15 21 77 
  
 Nydalahöjd 8 853 82,5 52 10 12 100 
  
 Sandbacka 9 807 131,7 23 10 7 15 
  
 Tomtebo 10 780 112,5 48 20 13 37 
  
 Umedalen 11 741 134,3 41 30 13 78 
  
 Väst på stan 12 743 140,8 18 8 5 14 
  
 Ålidhem 13 766 87,2 29 15 21 100 
  
 Öbacka 14 820 144,1 19 7 8 12 
  
 Öst på stan 15 768 145,1 15 7 6 20 
  
 Nydalahöjd och Ålidhem är två bostadsområden i Umeå kommun där 
  
 hushållen har en jämförelsevis mycket låg genomsnittlig disponibel 
  
 336 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 inkomst. I Nydalahöjd är även andelen hushåll med bostadsbidrag hög. 
  
 Höga genomsnittliga disponibla inkomster och även låg andel bostadsoch  
  
 socialbidragstagare har man i områdena Centrala stan, Öbacka och 
  
 Öst på stan. 
  
 8.2 Resultat av enkätundersökningen 
  
 I detta avsnitt redovisas resultaten av frågorna i postenkäten. 
  
 Tabell 8.2. Kön 
  
 De boende, 18 år och äldre, i hyresrätt i den lokala bostadsmarknaden 
  
 Umeå kommun består av 54 procent kvinnor. 
  
 Tabell 8.3. Födelseår 
  
 Bland individerna i populationen är nästan hälften födda 1970 eller 
  
 senare. 
  
 354 12829 46 
  
 421 15257 54 
  
 775 28086 100 
  
 Man 
  
 Kvinna 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 117 4240 15 
  
 134 4856 17 
  
 172 6233 22 
  
 353 12793 45 
  
 776 28122 100 
  
 Före 1945 
  
 1945 - 1959 
  
 1960 - 1969 
  
 1970 eller senare 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 337 
  
 Tabell 8.4. Antal personer i hushållet 
  
 Det är nästan 80 procent av individerna i populationen som bor i ett 
  
 hushåll bestående av en eller två personer. 
  
 Tabell 8.5. Finns det hemmavarande barn under 18 år i hushållet? 
  
 Av individerna i populationen bor drygt 20 procent i ett hushåll där det 
  
 finns hemmavarande barn under 18 år. 
  
 Tabell 8.6. Bostadsyta 
  
 Det är nästan 70 procent som bor i en lägenhet som är mellan 50 och 99 
  
 kvm stor. 
  
 304 11017 39 
  
 306 11089 39 
  
 96 3479 12 
  
 47 1703 6 
  
 22 797 3 
  
 775 28086 100 
  
 en person 
  
 två personer 
  
 tre personer 
  
 fyra personer 
  
 fem personer eller fler 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 170 6161 22 
  
 602 21816 78 
  
 772 27977 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 162 5871 21 
  
 305 11053 39 
  
 234 8480 30 
  
 75 2718 10 
  
 776 28122 100 
  
 Mindre än 50 kvm 
  
 50 - 74 kvm 
  
 75 - 99 kvm 
  
 100 kvm eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 338 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 8.7. Antalet rum i bostaden 
  
 Endast elva procent av individerna i populationen bor i lägenhetstypen 
  
 ett rum och kök (kokvrå). 
  
 Tabell 8.8. Fastighetsägare 
  
 Det är en något större andel av individerna i populationen som hyr 
  
 privat än som hyr av allmännyttan. 
  
 84 3044 11 
  
 244 8843 32 
  
 247 8951 32 
  
 113 4095 15 
  
 31 1123 4 
  
 52 1884 7 
  
 771 27941 100 
  
 ett rum och kök (kokvrå) 
  
 två rum och kök (kokvrå) 
  
 tre rum och kök 
  
 fyra rum och kök 
  
 fem rum och kök eller större 
  
 annat 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 322 11669 43 
  
 360 13046 48 
  
 75 2718 10 
  
 757 27434 100 
  
 Allmännyttan, kommunalt 
  
 bostadsföretag 
  
 Privat ägare, t.ex. bolag 
  
 eller enskild person 
  
 Övriga, t.ex. 
  
 bostadsförening, staten, 
  
 landsting 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 339 
  
 Tabell 8.9. Hushållets sammanlagda inkomst per månad 
  
 Drygt 60 procent av individerna bor i ett hushåll med en sammanlagd 
  
 inkomst lägre än 20 000 kr i månaden. 
  
 Tabell 8.10. Månadshyra 
  
 Det är 40 procent som har en månadshyra mellan 3 000 och 4 499 kr. 
  
 Tabell 8.11. Antal år i bostadsområdet 
  
 Drygt 50 procent har bott i bostadsområdet mellan ett och fem år. 
  
 176 6378 23 
  
 290 10510 38 
  
 152 5508 20 
  
 102 3696 13 
  
 30 1087 4 
  
 16 580 2 
  
 766 27760 100 
  
 Mindre än 10 000 kr 
  
 10 000 - 19 999 kr 
  
 20 000 - 29 999 kr 
  
 30 000 - 39 999 kr 
  
 40 000 - 49 999 kr 
  
 50 000 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 143 5182 18 
  
 307 11126 40 
  
 213 7719 27 
  
 113 4095 15 
  
 776 28122 100 
  
 Mindre än 3 000 kr 
  
 3 000 - 4 499 kr 
  
 4 500 - 5 499 kr 
  
 5 500 kr eller mer 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 181 6559 23 
  
 410 14858 53 
  
 77 2790 10 
  
 104 3769 13 
  
 772 27977 100 
  
 Mindre än 1 år 
  
 Mellan 1 och 5 år 
  
 Mellan 6 och 10 år 
  
 Mer än 10 år 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 340 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 8.12. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i 
  
 Av individerna i populationen är det drygt 80 procent som är mycket 
  
 eller ganska nöjda med det område som bostaden ligger i. Det är endast 
  
 sex procent som är ganska eller mycket missnöjda. 
  
 12 435 2 
  
 29 1051 4 
  
 80 2899 10 
  
 349 12648 45 
  
 301 10908 39 
  
 771 27941 100 
  
 Mycket missnöjd 
  
 Ganska missnöjd 
  
 Varken nöjd eller missnöjd 
  
 Ganska nöjd 
  
 Mycket nöjd 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 341 
  
 Tabell 8.13. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall 
  
 vara bra att bo i. Procentuell fördelning 
  
 I den lokala bostadsmarknaden Umeå kommun anser 66 procent av 
  
 hyresgästerna att det är mycket viktigt att området är säkert och tryggt 
  
 för att det skall vara bra att bo i. Drygt hälften tycker att bra kommunikationer  
  
 är mycket viktigt. 
  
 1 9 56 34 100 
  
 19 18 34 30 100 
  
 10 34 42 15 100 
  
 3 16 42 39 100 
  
 5 39 42 14 100 
  
 3 26 48 23 100 
  
 11 33 39 17 100 
  
 4 29 50 17 100 
  
 3 10 32 55 100 
  
 2 14 53 31 100 
  
 26 26 31 18 100 
  
 2 13 45 39 100 
  
 1 4 29 66 100 
  
 9 16 40 35 100 
  
 5 22 49 25 100 
  
 3 24 51 23 100 
  
 7 21 41 30 100 
  
 Nära till affärer 
  
 Nära till skolor, 
  
 barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller 
  
 annan samhällsservice 
  
 Nära till park eller 
  
 grönområde 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vänner och 
  
 bekanta 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Bra kommunikationer 
  
 En vacker fastighet med 
  
 trevlig utemiljö 
  
 Bra lekytor och 
  
 lekutrustning 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Ett säkert och tryggt 
  
 område 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha 
  
 ett miljövänligt boende 
  
 En fastighet med hög 
  
 standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Helt 
  
 oviktigt 
  
 Inte 
  
 särskilt 
  
 viktigt 
  
 Ganska 
  
 viktigt 
  
 Mycket 
  
 viktigt Total 
  
 342 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 8.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel 
  
 skall vara bra att bo i. Procent 
  
 I diagrammet ovan är svarsalternativen ganska viktigt och mycket viktigt  
  
 hopslagna. Det gör att även påståendet nära till affärer får höga 
  
 andelar. 
  
 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
  
 Bra lekytor och lekutrustning 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vårdcentral eller annan 
  
 samhällsservice 
  
 Nära till skolor, barnomsorg 
  
 Nära till stadens centrum 
  
 Nära till vänner och bekanta 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 En fastighet med hög standard 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha ett 
  
 miljövänligt boende 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Nära till park eller grönområde 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 En vacker fastighet med trevlig 
  
 utemiljö 
  
 Bra kommunikationer 
  
 Nära till affärer 
  
 Ett säkert och tryggt område 
  
 % 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 343 
  
 Tabell 8.14. Hur mycket mer eller mindre skulle det vara rimligt att 
  
 betala i hyra för bostaden om den låg i följande bostadsområden/stadsdelar.  
  
 Procentuell fördelning 
  
 Centrala stan, Öst på stan, Haga och Öbacka är bostadsområden som en 
  
 större andel av hyresgästerna i populationen skulle kunna tänka sig att 
  
 betala mer för att bo i. 
  
 Tabell 8.15. Planerar du/ni att byta bostad inom det närmaste året? 
  
 Det är 27 procent som anger att de planerar att byta bostad inom det 
  
 närmaste året. 
  
 2 2 4 91351 12 4 1 0 0 98 
  
 4 4 12 22 2925 2 1 0 - - 99 
  
 1 1 2 4 431 30 17 6 2 1 99 
  
 11 8 19 24 2114 1 0 - - 0 98 
  
 1 2 3 71149 17 7 1 1 0 99 
  
 4 5 9 202928 3 1 0 - 0 99 
  
 4 4 10 19 2929 3 1 0 - - 99 
  
 6 4 10 17 22 32 7 2 1 - 0 100 
  
 3 4 7 13 2340 7 3 1 - -100 
  
 7 8 13 16 24 25 5 2 1 0 0 100 
  
 10 7 19 23 21 16 2 1 0 - 0 100 
  
 2 2 4 13 15 40 16 4 1 1 0 100 
  
 9 6 13 19 22 28 2 1 0 - 0 100 
  
 2 2 5 10 13 40 17 7 1 0 0 100 
  
 2 1 3 8 11 42 21 10 1 1 1 101 
  
 Berghem 
  
 Carlshem 
  
 Centrala stan 
  
 Ersboda 
  
 Haga 
  
 Marieberg 
  
 Mariehem 
  
 Nydalahöjd 
  
 Sandbacka 
  
 Tomtebo 
  
 Umedalen 
  
 Väst på stan 
  
 Ålidhem 
  
 Öbacka 
  
 Öst på stan 
  
 -2001 
  
 eller 
  
 lägre 
  
 -1501 
  
 till 
  
 -2000 
  
 -1001 
  
 till 
  
 -1500 
  
 -501 
  
 till 
  
 -1000 
  
 -1 till 
  
 -500 
  
 Lika 
  
 hyra 
  
 +1 till 
  
 +500 
  
 +501 
  
 till 
  
 +1000 
  
 +1001 
  
 till 
  
 +1500 
  
 + 1501 
  
 till 
  
 +2000 
  
 +2001 
  
 eller 
  
 högre Total 
  
 211 7647 27 
  
 333 12068 43 
  
 228 8263 30 
  
 772 27977 100 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Kanske, vet inte 
  
 Total 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 uppräknat Procent 
  
 344 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 8.3 Betalningsvilja 
  
 I detta avsnitt beskrivs betalningsviljan för de olika bostadsområdena. 
  
 För en beskrivning av hur betalningsviljan beräknats se avsnitt 8 
  
 (definitioner) i den tekniska rapporten. 
  
 Tabell 8.16. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda  
  
 bostadsområdena i Umeå. Medelvärden 
  
 Område Verklig 
  
 hyra 
  
 Betalningsvilja 
  
 1. Berghem 751 736 
  
 2. Carlshem 720 661 
  
 3. Centrala stan 861 817 
  
 4. Ersboda 743 594 
  
 5. Haga 812 753 
  
 6. Marieberg 741 665 
  
 7. Mariehem 735 665 
  
 8. Nydalahöjd 853 681 
  
 9. Sandbacka 807 698 
  
 10. Tomtebo 780 654 
  
 11. Umedalen 741 606 
  
 12. Väst på stan 743 731 
  
 13. Ålidhem 766 646 
  
 14. Öbacka 820 730 
  
 15. Öst på stan 768 765 
  
 I tabell 8.16 jämförs den verkliga hyran i de olika bostadsområdena 
  
 med den attraktivitet/betalningsvilja som framkommit i enkätundersökningen. 
  
 Enkätresultatet vad gäller områdenas attraktivitet har jämförts med 
  
 kommunala bedömningar, varvid stor samstämmighet kunnat iakttas. 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 345 
  
 Diagram 8.2. Jämförelse av betalningsvilja och verklig hyra för de utvalda  
  
 bostadsområdena i Umeå. Medelvärden 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Centrala stan  
  
 Öst på stan  
  
 Haga  
  
 Berghem  
  
 Väst på stan  
  
 Öbacka  
  
 Sandbacka Nydalahöjd  
  
 Mariehem Marieberg  
  
 Carlshem  
  
 Tomtebo  
  
 Ålidhem  
  
 Umedalen  
  
 Ersboda  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Verklig hyra Betalningsvilja 
  
 346 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 8.3. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Umeå. Medelvärden 
  
 I diagram 8.2 och 8.3 har bostadsområdena rangordnats efter betalningsvilja.  
  
 Det framgår att det inte finns något bostadsområde där betalningsviljan  
  
 är högre än den faktiska hyran. För bostadsområdet Öst 
  
 på stan ligger betalningsviljan ungefär på samma nivå som den faktiska 
  
 hyran. 
  
 Högst attraktivitet har Centrala stan, Öst på stan och Haga. Lägst 
  
 attraktivitet har Umedalen och Ersboda. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 Centrala stan  
  
 Öst på stan  
  
 Haga  
  
 Berghem  
  
 Väst på stan  
  
 Öbacka  
  
 Sandbacka Nydalahöjd  
  
 Mariehem Marieberg  
  
 Carlshem  
  
 Tomtebo  
  
 Ålidhem  
  
 Umedalen  
  
 Ersboda  
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 347 
  
 Diagram 8.4. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Umeå. Medelvärden och översta decilen 
  
 I diagram 8.4 jämförs den genomsnittliga betalningsviljan för de utvalda  
  
 bostadsområdena med den översta decilen. Översta decilen är 
  
 den punkt där tio procent av populationen har ett högre värde. 
  
 I detta fall kan tio procent av hyresgästerna i Umeå kommun tänka 
  
 sig att betala över 1 060 kr för en likvärdig bostad, som den man har 
  
 nu, i Centrala stan. 
  
 För alla bostadsområden ligger den översta decilen ca 200 kr högre 
  
 än medelvärdet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 1200 
  
 3 15 5 1 12 14 9 8 7 6 2 10 13 11 4 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Översta decilen 
  
 Medelvärde 
  
 348 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 8.5. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Umeå fördelat på olika inkomstklasser (hushållets sammanlagda  
  
 inkomst per månad före skatt). Medelvärden 
  
 I diagrammet ovan framgår att betalningsviljan är större bland hos dem 
  
 som har lägre inkomster. Det gäller för alla bostadsområden. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 3 15 5 1 12 14 9 8 7 6 2 10 13 11 4 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Lägre än 20 000 kr per månad 
  
 20 000 - 39 999 kr per månad 
  
 40 000 kr eller mer per månad 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 349 
  
 Diagram 8.6. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Umeå fördelat på hushåll med och utan barn. Medelvärden 
  
 Individer boende i hushåll utan barn har en högre betalningsvilja än de 
  
 med barn för alla områden utom för Umedalen och Ersboda. Den högre 
  
 betalningsviljan bland individer boende i hushåll utan barn är dock 
  
 något mer uttalad för områdena med hög attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 3 15 5 1 12 14 9 8 7 6 2 10 13 11 4 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Med barn 
  
 Utan barn 
  
 350 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 8.7. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Umeå fördelat på uppgiftslämnarens ålder. Medelvärden 
  
 Studerar vi betalningsviljan mot uppgiftslämnarens ålder ser vi att den 
  
 yngre åldersgruppen har en större betalningsvilja än de äldre. Det gäller 
  
 speciellt för bostadsområdena med hög attraktivitet. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 3 15 5 1 12 14 9 8 7 6 2 10 13 11 4 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Före 1945 1945-1959 
  
 1960-1969 1970 eller senare 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 351 
  
 Diagram 8.8. Jämförelse av betalningsvilja för de utvalda bostadsområdena  
  
 i Umeå fördelat på typ av fastighetsägare. Medelvärden 
  
 Individerna boende i allmännyttan har en högre betalningsvilja än de 
  
 som hyr av en privat ägare. 
  
 0 
  
 200 
  
 400 
  
 600 
  
 800 
  
 1000 
  
 3 15 5 1 12 14 9 8 7 6 2 10 13 11 4 
  
 Årshyra  
  
 (kr/kvm) 
  
 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag 
  
 Privat ägare 
  
 352 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 8.4 Segregation 
  
 I detta avsnitt görs ett försök att jämföra betalningsförmågan på hyresmarknaden  
  
 respektive på en fri marknad, bostadsrätter. Bostadsområdena  
  
 har sammanförts i tre grupper efter attraktivitet. De genomsnittliga  
  
 disponibla inkomsterna jämförs sedan i de olika grupperna. 
  
 Tabell 8.17. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt 
  
 och bostadsrätt fördelade på bostadsområdenas attraktionskraft. 1 000tal  
  
 kronor 
  
 Hyresrätt Bostadsrätt 
  
 Hög attraktion 135,0 161,5 
  
 Mellan 112,6 161,7 
  
 Låg attraktion 103,6 150,1 
  
 Samtliga områden 114,5 155,0 
  
 Diagram 8.9. Genomsnittlig disponibel inkomst för hushållen i hyresrätt  
  
 och bostadsrätt fördelat på bostadsområdenas attraktionskraft. 
  
 1 000-tal kronor 
  
 I tabell 8.17 och diagram 8.9 görs ett försök att studera eventuell segregation  
  
 i boendet. I alla attraktivitetsgrupperna har de boende i bostadsrätt  
  
 högre disponibel inkomst än hyresgästerna. 
  
 Det finns även en tendens att inkomstskillnaderna mellan upplåtelseformerna  
  
 procentuellt sett är större i områden med låg attraktivitet. 
  
 Dessutom är inkomstskillnaderna mellan attraktivitetsgrupperna 
  
 större bland hyresrätter än bland bostadsrätter. 
  
 Hög attraktion 
  
 Mellan 
  
 Låg attraktion 
  
 Hyresrätt  
  
 Bostadsrätt  
  
 0,0 
  
 50,0 
  
 100,0 
  
 150,0 
  
 200,0 
  
 250,0 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 353 
  
 9 Samtliga bostadsmarknader 
  
 I detta kapitel görs jämförelser mellan de olika lokala bostadsmarknaderna  
  
 för en del variabler. 
  
 Tabell 9.1. Hur nöjd man är med det område som bostaden ligger i 
  
 fördelat på de åtta olika bostadsmarknaderna. Procent 
  
 Mycket 
  
 missnöjd 
  
 Ganska 
  
 missnöjd 
  
 Varken nöjd 
  
 eller missnöjd 
  
 Ganska 
  
 nöjd 
  
 Mycket 
  
 nöjd 
  
 Totalt 
  
 Nordvästra StorStockholm  
  
 3 5 9 35 48 100 
  
 Kalmar 2 4 9 35 50 100 
  
 Malmö 4 8 13 40 35 100 
  
 Göteborg 3 5 14 38 39 100 
  
 Örebro 2 5 12 43 38 100 
  
 Gävle 2 7 12 42 37 100 
  
 Östersund 2 3 10 43 41 100 
  
 Umeå 2 4 10 45 39 100 
  
 Det är inga större skillnader mellan bostadsmarknaderna då det gäller 
  
 hur nöjd man är med området bostaden ligger i. Möjligen är de boende 
  
 i hyresrätt i Malmö och Göteborg något mindre nöjda. 
  
 354 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 9.2. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall 
  
 vara bra att bo i, samtliga bostadsmarknader. Procent 
  
 Andel 
  
 viktigt 
  
 Ett säkert och tryggt område 96 
  
 Bra kommunikationer 94 
  
 Nära till affärer 91 
  
 En vacker fastighet med trevlig utemiljö 89 
  
 Nära till park eller grönområde 89 
  
 Fritt från buller- och trafikstörningar 84 
  
 Ett område med gott rykte 80 
  
 En fastighet med hög standard 77 
  
 Nära till Stadens centrum 74 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt 
  
 boende 
  
 74 
  
 Lätt att få parkeringsplats 73 
  
 Nära till vänner och bekanta 72 
  
 Nära till vårdcentral eller annan samhällsservice 68 
  
 Nära till kultur och nöjen 65 
  
 Nära till skolor, barnomsorg 61 
  
 Nära till motions- och idrottsanläggningar 53 
  
 Bra lekytor och lekutrustning 50 
  
 Studerar man samtliga bostadsmarknader visar det sig att 96 procent av 
  
 hyresgästerna anser att ett säkert och tryggt område är viktigt för att det 
  
 skall vara bra att bo i. Även alternativen bra kommunikationer och nära 
  
 till affärer får höga svarsandelar. 
  
 I diagram 9.1 visas samma data som i tabell 9.2 men i diagramform. 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 355 
  
 Diagram 9.1. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel 
  
 skall vara bra att bo i, samtliga bostadsmarknader. Procent 
  
 0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
  
 Bra lekytor och lekutrustning 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till skolor, barnomsorg 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vårdcentral eller 
  
 annan samhällsservice 
  
 Nära till vänner och bekanta 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha ett 
  
 miljövänligt boende 
  
 Nära till Stadens centrum 
  
 En fastighet med hög 
  
 standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 
  
 Nära till park eller grönområde 
  
 En vacker fastighet med 
  
 trevlig utemiljö 
  
 Nära till affärer 
  
 Bra kommunikationer 
  
 Ett säkert och tryggt område 
  
 % 
  
 356 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Tabell 9.3. Vad som är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel skall 
  
 vara bra att bo i, fördelat på de åtta olika bostadsmarknaderna. 
  
 Procent 
  
 Nordvästra 
  
 StorStockholm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg Örebro Gävle Östersund Umeå 
  
 Nära till affärer 92 89 89 91 90 90 90 90 
  
 Nära till skolor, 
  
 barnomsorg 61 61 59 61 65 64 67 64 
  
 Nära till vårdcentral 
  
 eller annan 
  
 samhällsservice 
  
 67 62 73 68 69 69 67 57 
  
 Nära till park eller 
  
 grönområde 91 86 85 89 87 85 86 81 
  
 Nära till kultur och 
  
 nöjen 
  
 68 64 62 66 61 60 63 56 
  
 Nära till vänner och 
  
 bekanta 73 72 65 75 70 73 72 71 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 53 53 47 56 52 53 56 56 
  
 Nära till stadens 
  
 centrum 
  
 74 80 73 75 79 75 75 67 
  
 Bra kommunikationer 98 80 88 95 85 90 90 87 
  
 En vacker fastighet 
  
 med trevlig utemiljö 88 92 91 90 91 89 90 84 
  
 Bra lekytor och 
  
 lekutrustning 48 45 51 52 53 53 55 49 
  
 Fritt från buller- och 
  
 trafikstörningar 84 85 83 85 86 86 87 84 
  
 Ett säkert och tryggt 
  
 område 95 97 95 96 97 98 97 95 
  
 Lätt att få parkeringsplats  
  
 67 82 76 74 83 84 82 75 
  
 Möjligt att enkelt 
  
 kunna ha ett 
  
 miljövänligt boende 
  
 69 77 78 79 78 77 81 74 
  
 En fastighet med hög 
  
 standard 74 82 84 77 78 80 76 73 
  
 Ett område med gott 
  
 rykte 77 84 86 84 81 85 82 72 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 357 
  
 I tabell 9.3 redovisas vad individerna boende i hyresrätt i de lokala 
  
 bostadsmarknaderna anser vara viktigt för att ett bostadsområde ska 
  
 vara bra att bo i. Motsvarande redovisning ges även i diagrammen 
  
 nedan. 
  
 Diagram 9.2. Hur viktigt det är med närheten till affärer för att ett 
  
 bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Närheten till affärer anses över lag vara viktig för att ett bostadsområde 
  
 skall vara bra att bo i. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 358 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 9.3. Hur viktigt det är med närheten till skolor och barnomsorg  
  
 för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Närheten till skolor och barnomsorg är inte lika viktig för att ett 
  
 bostadsområde skall vara bra att bo i. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 359 
  
 Diagram 9.4. Hur viktigt det är med närheten till vårdcentral och annan 
  
 samhällsservice för att ett bostads-område/stadsdel skall vara bra att bo 
  
 i. 
  
 Närheten till vårdcentral och annan samhällsservice har inte ansetts 
  
 lika viktig i Kalmar och Umeå som i övriga bostadsmarknader. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 360 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 9.5. Hur viktigt det är med närheten till park eller grönområden  
  
 för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Närheten till park eller grönområden anses viktig i alla bostadsmarknader.  
  
 Mest uttalat är det dock i bostadsmarknaden Nordvästra 
  
 Stor-Stockholm. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 361 
  
 Diagram 9.6. Hur viktigt det är med närheten till kultur och nöjen för 
  
 att ett bostads-område/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Närheten till kultur och nöjen har bedömts som viktig av drygt 60 
  
 procent av hyresgästerna i bostadsmarknaderna. Undantaget är Umeå 
  
 där andelen ligger en bit under 60 procent. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 362 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 9.7. Hur viktigt det är med närheten till vänner och bekanta 
  
 för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Närheten till vänner och bekanta har inte ansetts lika viktig i Malmö 
  
 som i övriga bostadsmarknader. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 363 
  
 Diagram 9.8. Hur viktigt det är med närheten till motions- och idrottsanläggningar  
  
 för att ett bostads-område/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Även då det gäller närheten till motions- och idrottsanläggningar ligger 
  
 hyresgästerna i Malmö lite lägre än övriga. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 364 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 9.9. Hur viktigt det är med närheten till stadens centrum för 
  
 att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Närheten till stadens centrum har ca 80 procent av hyresgästerna i 
  
 Kalmar och Örebro angivit som viktig. 
  
 I Nordvästra Stor-Stockholm var det betydelsen av närheten till 
  
 Stockholms centrum som skulle bedömas. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 365 
  
 Diagram 9.10. Hur viktigt det är med bra kommunikationer för att ett 
  
 bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Det tycks vara viktigare med bra kommunikationer i de stora kommunerna.  
  
 I Nordvästra Stor-Stockholm och i Göteborg har en mycket stor 
  
 andel angivit detta som viktigt för att ett bostadsområde skall vara bra 
  
 att bo i. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 366 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 9.11. Hur viktigt det är med en vacker fastighet med trevlig 
  
 utemiljö för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Att det är viktigt med en vacker fastighet med en trevlig utemiljö tycks 
  
 hyresgästerna i de olika bostadsmarknaderna vara överens om. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 367 
  
 Diagram 9.12. Hur viktigt det är med bra lekytor och lekutrustning för 
  
 att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Cirka 50 procent tycker att det är viktigt med bra lekytor och lekutrustning.  
  
 Hyresgästerna i Kalmar och Umeå ligger lite lägre än övriga. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 368 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 9.13. Hur viktigt det är att det är fritt från buller- och trafikstörningar  
  
 för att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 En stor andel anser det viktigt att det är fritt från buller- och trafikstörningar  
  
 för att ett bostadsområde skall vara bra att bo i. Det är inga 
  
 skillnader mellan bostadsmarknaderna. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 369 
  
 Diagram 9.14. Hur viktigt det är att det är ett säkert och tryggt område 
  
 för att ett bostads-område/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Att det är viktigt med ett säkert och tryggt område är alla hyresgäster 
  
 överens om. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 370 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 9.15. Hur viktigt det är att det är lätt att få parkeringsplats för 
  
 att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 I de stora kommunerna är tillgången till parkeringsplatser inte lika 
  
 viktig som i de mindre kommunerna. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 371 
  
 Diagram 9.16. Hur viktigt det är att det är möjligt att enkelt kunna ha 
  
 ett miljövänligt boende för att ett bostads-område/stadsdel skall vara 
  
 bra att bo i. 
  
 Möjligheten att enkelt kunna ha ett miljövänligt boende anses inte lika 
  
 viktig i bostadsmarknaden Nordvästra Stor-Stockholm som i övriga 
  
 bostadsmarknader. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 372 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Diagram 9.17. Hur viktigt det är med en fastighet med hög standard för 
  
 att ett bostadsområde/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 I Kalmar och Malmö anser hyresgästerna det viktigare med en fastighet 
  
 med hög standard än i övriga bostadsmarknader. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 373 
  
 Diagram 9.18. Hur viktigt det är att området har gott rykte för att ett 
  
 bostads-område/stadsdel skall vara bra att bo i. 
  
 Ca 80 procent av individerna tycker att det är viktigt att området har ett 
  
 gott rykte. Nordvästra Stor-Stockholm och Umeå avviker något genom 
  
 att ha lägre andelar än övriga. 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 NV StorStock 
  
 holm 
  
 Kalmar Malmö Göteborg 
  
 Örebro Gävle Östersund 
  
 Umeå 
  
 Procent 
  
 374 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 375 
  
 Bortfallsanalys 
  
 Siffrorna i tabellerna nedan är avrundade och summerar därför inte 
  
 alltid till 1 eller 100 procent. 
  
 Nordvästra Stor-Stockholm 
  
 Kön 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Man 753 0,47 410 0,44 
  
 Kvinna 853 0,53 523 0,56 
  
 Ålder 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 18 - 29 år 423 0,26 208 0,22 
  
 30 - 44 år 564 0,35 336 0,36 
  
 45 - 64 år 492 0,31 302 0,32 
  
 65 år eller äldre 127 0,08 87 0,09 
  
 Inkomst 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Mindre än 100 000 kr 519 0,32 249 0,27 
  
 100 000 - 149 999 kr 241 0,15 148 0,16 
  
 150 000 - 199 999 kr 286 0,18 173 0,19 
  
 200 000 - 249 999 kr 243 0,15 156 0,17 
  
 250 000 - 299 999 kr 112 0,07 78 0,08 
  
 300 000 kr eller mer 182 0,11 120 0,13 
  
 Ingen uppgift 23 0,01 9 0,01 
  
 Födelseland 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Sverige 1186 0,74 721 0,77 
  
 Annat land 420 0,26 212 0,23 
  
 376 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Kalmar kommun 
  
 Kön 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Man 587 0,49 355 0,45 
  
 Kvinna 605 0,51 426 0,55 
  
 Ålder 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 18 - 29 år 428 0,36 273 0,35 
  
 30 - 44 år 340 0,29 206 0,26 
  
 45 - 64 år 286 0,24 193 0,25 
  
 65 år eller äldre 138 0,12 109 0,14 
  
 Inkomst 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Mindre än 100 000 kr 440 0,37 278 0,36 
  
 100 000 - 149 999 kr 236 0,20 158 0,20 
  
 150 000 - 199 999 kr 251 0,21 172 0,22 
  
 200 000 - 249 999 kr 141 0,12 92 0,12 
  
 250 000 - 299 999 kr 44 0,04 31 0,04 
  
 300 000 kr eller mer 73 0,06 48 0,06 
  
 Ingen uppgift 7 0,01 2 0,00 
  
 Födelseland 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Sverige 1053 0,88 699 0,90 
  
 Annat land 139 0,12 82 0,10 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 377 
  
 Malmö kommun 
  
 Kön 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Man 569 0,47 295 0,43 
  
 Kvinna 636 0,53 385 0,57 
  
 Ålder 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 18 - 29 år 351 0,29 197 0,29 
  
 30 - 44 år 419 0,35 209 0,31 
  
 45 - 64 år 310 0,26 191 0,28 
  
 65 år eller äldre 125 0,10 83 0,12 
  
 Inkomst 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Mindre än 100 000 kr 592 0,49 307 0,45 
  
 100 000 - 149 999 kr 201 0,17 119 0,18 
  
 150 000 - 199 999 kr 184 0,15 107 0,16 
  
 200 000 - 249 999 kr 114 0,09 74 0,11 
  
 250 000 - 299 999 kr 39 0,03 24 0,04 
  
 300 000 kr eller mer 40 0,03 31 0,05 
  
 Ingen uppgift 35 0,03 18 0,03 
  
 Födelseland 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Sverige 762 0,63 446 0,66 
  
 Annat land 443 0,37 234 0,34 
  
 378 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Göteborgs kommun 
  
 Kön 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Man 607 0,50 344 0,46 
  
 Kvinna 598 0,50 400 0,54 
  
 Ålder 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 18 - 29 år 421 0,35 231 0,31 
  
 30 - 44 år 381 0,32 235 0,32 
  
 45 - 64 år 278 0,23 182 0,24 
  
 65 år eller äldre 125 0,10 96 0,13 
  
 Inkomst 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Mindre än 100 000 kr 481 0,40 256 0,34 
  
 100 000 - 149 999 kr 221 0,18 143 0,19 
  
 150 000 - 199 999 kr 235 0,20 159 0,21 
  
 200 000 - 249 999 kr 136 0,11 94 0,13 
  
 250 000 - 299 999 kr 54 0,04 41 0,06 
  
 300 000 kr eller mer 50 0,04 32 0,04 
  
 Ingen uppgift 28 0,02 19 0,03 
  
 Födelseland 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Sverige 876 0,73 556 0,75 
  
 Annat land 329 0,27 188 0,25 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 379 
  
 Örebro kommun 
  
 Kön 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Man 575 0,48 347 0,45 
  
 Kvinna 626 0,52 430 0,55 
  
 Ålder 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 18 - 29 år 407 0,34 259 0,33 
  
 30 - 44 år 350 0,29 200 0,26 
  
 45 - 64 år 321 0,27 221 0,28 
  
 65 år eller äldre 123 0,10 97 0,12 
  
 Inkomst 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Mindre än 100 000 kr 470 0,39 273 0,35 
  
 100 000 - 149 999 kr 229 0,19 160 0,21 
  
 150 000 - 199 999 kr 229 0,19 151 0,19 
  
 200 000 - 249 999 kr 146 0,12 101 0,13 
  
 250 000 - 299 999 kr 57 0,05 43 0,06 
  
 300 000 kr eller mer 45 0,04 33 0,04 
  
 Ingen uppgift 25 0,02 16 0,02 
  
 Födelseland 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Sverige 943 0,79 617 0,79 
  
 Annat land 258 0,21 160 0,21 
  
 380 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Gävle kommun 
  
 Kön 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Man 573 0,48 330 0,44 
  
 Kvinna 626 0,52 424 0,56 
  
 Ålder 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 18 - 29 år 396 0,33 239 0,32 
  
 30 - 44 år 335 0,28 195 0,26 
  
 45 - 64 år 320 0,27 213 0,28 
  
 65 år eller äldre 148 0,12 107 0,14 
  
 Inkomst 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Mindre än 100 000 kr 462 0,39 264 0,35 
  
 100 000 - 149 999 kr 251 0,21 167 0,22 
  
 150 000 - 199 999 kr 252 0,21 164 0,22 
  
 200 000 - 249 999 kr 134 0,11 88 0,12 
  
 250 000 - 299 999 kr 51 0,04 36 0,05 
  
 300 000 kr eller mer 43 0,04 32 0,04 
  
 Ingen uppgift 6 0,01 3 0,00 
  
 Födelseland 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Sverige 1019 0,85 652 0,86 
  
 Annat land 180 0,15 102 0,14 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 381 
  
 Östersunds kommun 
  
 Kön 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Man 557 0,47 335 0,44 
  
 Kvinna 638 0,53 434 0,56 
  
 Ålder 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 18 - 29 år 415 0,35 255 0,33 
  
 30 - 44 år 358 0,30 220 0,29 
  
 45 - 64 år 318 0,27 220 0,29 
  
 65 år eller äldre 104 0,09 74 0,10 
  
 Inkomst 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Mindre än 100 000 kr 420 0,35 244 0,32 
  
 100 000 - 149 999 kr 231 0,19 158 0,21 
  
 150 000 - 199 999 kr 300 0,25 205 0,27 
  
 200 000 - 249 999 kr 149 0,12 96 0,12 
  
 250 000 - 299 999 kr 46 0,04 33 0,04 
  
 300 000 kr eller mer 41 0,03 30 0,04 
  
 Ingen uppgift 8 0,01 3 0,00 
  
 Födelseland 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Sverige 1112 0,93 714 0,93 
  
 Annat land 83 0,07 55 0,07 
  
 382 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 Umeå kommun 
  
 Kön 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Man 586 0,49 360 0,46 
  
 Kvinna 614 0,51 416 0,54 
  
 Ålder 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 18 - 29 år 549 0,46 353 0,45 
  
 30 - 44 år 345 0,29 215 0,28 
  
 45 - 64 år 235 0,20 159 0,20 
  
 65 år eller äldre 71 0,06 49 0,06 
  
 Inkomst 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Mindre än 100 000 kr 548 0,46 333 0,43 
  
 100 000 - 149 999 kr 178 0,15 113 0,15 
  
 150 000 - 199 999 kr 228 0,19 147 0,19 
  
 200 000 - 249 999 kr 154 0,13 119 0,15 
  
 250 000 - 299 999 kr 48 0,04 35 0,05 
  
 300 000 kr eller mer 30 0,03 20 0,03 
  
 Ingen uppgift 14 0,01 9 0,01 
  
 Födelseland 
  
 Antal i 
  
 urvalet 
  
 Andel i 
  
 urvalet 
  
 Antal 
  
 svarande 
  
 Andel 
  
 svarande 
  
 Sverige 1038 0,87 687 0,89 
  
 Annat land 162 0,14 89 0,11 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 383 
  
 Enkätformulär – värdering av bostäders 
  
 hyra och läge 
  
 1. Är Du man eller kvinna? 
  
 1 Man 
  
 2 Kvinna 
  
 2. Vilket år är Du född? 
  
 19 I__I__I 
  
 3. Hur många personer ingår i Ditt hushåll? 
  
 Glöm inte att räkna med dig själv. Räkna inte med inneboende. 
  
 1 en person 
  
 2 två personer 
  
 3 tre personer 
  
 4 fyra personer 
  
 5 fem personer eller fler 
  
 4. Finns det hemmaboende barn under 18 år i hushållet? 
  
 1 Ja 
  
 2 Nej 
  
 5. Hur stor yta har bostaden? 
  
 ..........................kvadratmeter 
  
 384 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 6. Hur många rum har bostaden? 
  
 1 ett rum och kök (kokvrå) 
  
 2 två rum och kök (kokvrå) 
  
 3 tre rum och kök 
  
 4 fyra rum och kök 
  
 5 fem rum och kök eller större 
  
 6 Annat, vad: ........................ 
  
 7. Vem äger fastigheten Du bor i? 
  
 1 Allmännyttan, kommunalt bostadsföretag 
  
 2 Privat ägare, t.ex. bolag eller enskild person 
  
 3 Övriga, t.ex. bostadsförening, staten, landsting 
  
 8. Hur stor är hushållets sammanlagda inkomst per månad  
  
 före skatt? 
  
 Med inkomst menar vi inkomst av arbete, pension,  
  
 föräldrapenning, arbetslöshetsersättning, barnbidrag,  
  
 bostadsbidrag, socialbidrag, studiemedel etc. 
  
 1 Mindre än 10 000 kr 
  
 2 10 000 - 19 999 kr 
  
 3 20 000 - 29 999 kr 
  
 4 30 000 - 39 999 kr 
  
 5 40 000 - 49 999 kr 
  
 6 50 000 eller mer 
  
 9. Vad är hyran för bostaden? 
  
 Ange den senaste månadshyran. Om Du/Ni betalar  
  
 kvartalshyra, ange en tredjedel av denna. 
  
 ..........................kr i månaden 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 385 
  
 10. Hur länge har Du bott i Ditt nuvarande bostadsområde? 
  
 1 Mindre än 1 år 
  
 2 Mellan 1 och 5 år 
  
 3 Mellan 6 och 10 år 
  
 4 Mer än 10 år 
  
 11. Hur nöjd är Du med det område som bostaden ligger i? 
  
 Mycket 
  
 missnöjd 
  
 Ganska 
  
 missnöjd 
  
 Varken nöjd 
  
 eller missnöjd 
  
 Ganska nöjd Mycket 
  
 nöjd 
  
 1 2 3 4 5  
  
 12. Vad är viktigt för att ett bostadsområde/stadsdel ska vara  
  
 bra att bo i? 
  
 Helt 
  
 oviktigt 
  
 Inte särskilt 
  
 viktigt 
  
 Ganska 
  
 viktigt 
  
 Mycket 
  
 viktigt 
  
 12 3 4 
  
 Nära till affärer 
  
 Nära till skolor, barnomsorg 
  
 Nära till vårdcentral eller annan 
  
 samhällsservice 
  
 Nära till park eller grönområde 
  
 Nära till kultur och nöjen 
  
 Nära till vänner och bekanta 
  
 Nära till motions- och 
  
 idrottsanläggningar 
  
 Nära till Stockholms centrum 
  
 Bra kommunikationer 
  
 En vacker fastighet med trevlig 
  
 utemiljö 
  
 Bra lekytor och lekutrustning 
  
 Fritt från buller- och trafikstörningar 
  
 Ett säkert och tryggt område 
  
 Lätt att få parkeringsplats 
  
 Möjligt att enkelt kunna ha ett miljövänligt  
  
 boende 
  
 En fastighet med hög standard 
  
 Ett område med gott rykte 
  
 386 Bilaga 3 SOU 2000:33 
  
 I fråga 13 ber vi Dig uppskatta vad en rimlig månadshyra skulle 
  
 vara för en likvärdig bostad i olika bostadsområden. 
  
 13. Hur mycket mer eller mindre tycker Du att det vore 
  
 rimligt att betala i hyra för Din bostad om den låg i de här 
  
 bostadsområdena eller stadsdelarna? Utgå från att bostaden är 
  
 lika stor som den Du bor i idag och att den har samma standard. 
  
 Sätt ett kryss för varje område. Om du bor i något av områdena idag, 
  
 stryk detta. 
  
 Lägre Högre 
  
 Rimlig hyra om 
  
 min bostad låg i: 
  
 -2001 
  
 eller 
  
 lägre 
  
 -1501 
  
 till 
  
 -2000 
  
 -1001 
  
 till 
  
 -1500 
  
 -501 
  
 till 
  
 -1000 
  
 -1 
  
 till 
  
 -500 
  
 Lika 
  
 hyra 
  
 +1 
  
 till 
  
 +500 
  
 +501 
  
 till 
  
 +1000 
  
 +1001 
  
 till 
  
 +1500 
  
 Smith 
  
 till 
  
 +2000 
  
 +2001 
  
 eller 
  
 högre 
  
 1234 5 6 7 8 9 10 11 
  
 Akalla 
  
 Blackeberg 
  
 Centrala 
  
 Sundbyberg 
  
 Gärdet 
  
 Hagalund 
  
 Hallonbergen 
  
 Huvudsta 
  
 Hässelby 
  
 Jakobsberg 
  
 Kallhäll 
  
 Kista 
  
 Kungsholmen 
  
 Norrmalm 
  
 Rinkeby 
  
 Råsunda 
  
 Södermalm 
  
 Tensta 
  
 Traneberg 
  
 Vasastaden 
  
 Vällingby 
  
 Östermalm 
  
 SOU 2000:33 Bruksvärdesundersökning 387 
  
 14. Planerar Du/Ni att byta bostad inom det närmaste året? 
  
 1 Ja 
  
 2 Nej 
  
 3 Kanske, vet inte 
  
 15. Om Du har några ytterligare synpunkter du vill framföra,  
  
 skriv gärna ner dem här: 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 ETT STORT TACK FÖR DIN MEDVERKAN! 
  
 Var vänlig skicka in enkäten i det portofria svarskuvertet