Samhällsekonomiska effekter vid genomförandet av en budgetneutral förändring av momssatsstrukturen – metoder och utgångspunkter 
 av Blanchard 
 Bilaga 5 
 Innehåll 
  
 1. 
  
 Inledning 
  
 2. 
  
 Utbudsförhållanden 
  
 2.1 
  
 Produktionsteknologins inverkan på producentpriset 
  
 2.2 
  
 Prisförlopp mot långsiktig jämvikt 
  
 2.3 
  
 Faktorpriserna och individens efterfrågan på fritid 
  
 2.4 
  
 Effekter på växelkursen 
  
 2.5 
  
 Betydelsen av imperfekt konkurrens och offentliga subventioner 
  
 2.5.1 
  
 Imperfekt konkurrens 
  
 2.5.2 
  
 Offentliga subventioner 
  
 3. 
  
 Momsuttag och priseffekter 
  
 3.1 
  
 Momsuttag 
  
 3.2 
  
 Priseffekter vid övergång till likformig moms 
  
 3.3 
  
 Statisk budgetneutralitet och dynamisk budgeteffekt 
  
 4. 
  
 Fördelningseffekter för olika hushåll 
  
 4.1 
  
 Ekonomisk standard 
  
 4.2 
  
 Hushållets implicita momssats 
  
 4.3 
  
 Progressivitet i momsuttag 
  
 4.4 
  
 Dynamiska effekter på momsuttag 
  
 363 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:57 
  
 5. 
  
 Efterfrågeförhållanden 
  
 5.1 
  
 Inledning 
  
 5.2 
  
 Den ekonometriska studien 
  
 5.3 
  
 Efterfrågans funktionsform 
  
 6. 
  
 Momsuttagets samhällsekonomiska kostnader 
  
 6.1 
  
 Konsumentöverskott och momsuttagets överskottsbörda 
  
 6.2 
  
 Förändring av överskottsbörda eller konsumentnytta 
  
 6.3 
  
 Optimala skatter 
  
 7. Produktion och regional fördelning 
 Litteraturlista 
 Cooper 5 
 Bilaga 5 
 1 Inledning 
 I denna bilaga redovisas de metoder och utgångspunkter som an- vänts i utredningens analyser av de samhällsekonomiska effekter som kan uppstå vid en budgetneutral omläggning av moms- systemet med införandet av bl.a. en likformig beskattning. Budget- neutralitet definieras i en statisk mening, se vidare avsnitt 3.3. Ut- gångspunkten är att analysmetoden skall vara så enkel som möjlig för att underlätta förståelse och tolkning av resultat. Strävan efter enkelhet får dock inte medföra att metoden blir orealistisk och därför har en lämplig avvägning mellan enkelhet och realism efter- strävats. 
 Enligt direktiven skall utredningen endast analysera budget- neutrala momssatsförändringar. Denna restriktion bidrar till att begränsa storleken på de olika samhällsekonomiska effekterna. I vissa fall blir dessa förhållandevis marginella och utredningen har valt att bortse från sådana marginella effekter för att förenkla analysen. Rent allmänt gäller att valet av analysmetoder har styrts av det som varit utredningens huvuduppdrag i de ekonomiska delarna, dvs. att studera de samhällsekonomiska effekter som upp- står vid en budgetneutral förändring av momssatsstrukturen. 
 En kostnadsförändring tenderar alltid att leda till förändrade priser. De prisförändringar som uppstår beror på momsreglernas utseende och hur ekonomins aktörer anpassar sig till de prisför- ändringar som sker. All anpassning tar tid och därför är det viktigt att avgöra det relevanta tidsperspektivet då de samhällsekonomiska effekterna ska beräknas. Utredningen har till uppgift att analysera vilka effekter som kan uppstå på bl.a. välfärd och inkomstför- delning då momssatsstrukturen förändras. För att fånga in effek- terna av de huvudsakliga anpassningar som sker bör därför tids- horisonten var lång sikt. Med detta menas att även de anpassningar som kräver nyinvesteringar har hunnit få effekt. 
 365 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 En varumarknad kan beskrivas utifrån hur utbuds- och efter- frågeförhållandena ser ut och diagrammatiskt kan detta illustreras med utbuds- och efterfrågekurvor. Ju mindre trögheter på markna- den desto större volymanpassningar sker. Den relativa priskänslig- heten mellan utbud och efterfrågan avgör var prisanpassningen sker. Om utbudet är mer priskänsligt än efterfrågan sker de huvud- sakliga prisanpassningarna i konsumentpriset. Om efterfrågan i stället är mer priskänsligt än utbudet, sker de huvudsakliga pris- anpassningarna i producentpriset. 
 Vid en analys av de långsiktiga samhällsekonomiska effekterna från en budgetneutral momssatsförändring bör vissa förenklingar göras. I avsnitt 2 redovisas en teoretisk analys som visar att de efterfrågeförändringar som sker på lång sikt kan antas mötas med ett fullständigt elastiskt utbud, dvs. utbudskurvan är horisontell. Det innebär då att momsförändringen i sin helhet vältras över på konsumentpriserna. Denna anpassning tar olika lång tid för olika marknader men ligger mestadels mellan  
 5–10 
  år. 
 I avsnitt 3 visas dagens momsuttag fördelat på 158 konsumtions- varor. Dessutom visas slutligt momsuttag på vissa insats- och in- vesteringsvaror samt ideella organisationer och offentlig sektor. I avsnittet visas hur alla momsförändringar kan översättas till pris- förändringar på dessa 158 konsumtionsvaror. 
 Kravet på budgetneutralitet innebär att momsintäkterna skall förbli oförändrade. Genom att momsens kostnader slutligen över- vältras på hushållen, innebär detta att de sammanlagda moms- kostnaderna för hushållssektorn i dess helhet inte heller förändras. Däremot kan momskostnaderna förändras för olika hushåll med konsekvenser för deras köpkraft. I avsnitt 4 visas hur fördelnings- effekter kan uppstå och hur de kan beräknas. 
 När prisgenomslaget på konsumentpriserna är beräknade skall detta översättas till effekter på konsumtionsefterfrågan. Dessa effekter beror på efterfrågans priskänslighet som kan beräknas med ekonometriska metoder. I bilaga 6 redovisas metod och resultat för en sådan ekonometrisk studie. I avsnitt 5 kommenteras denna studie. 
 Momsförändringar påverkar konsumtionsmöjligheterna och för- ändrar hushållens konsumtionsmönster. Det nya konsumtions- mönstret kan av hushållen värderas högre eller lägre än det gamla. I avsnitt 6 presenteras en metod för beräkning av hur de inträffade konsumtionsförändringarna kan komma att värderas av hushållen. 
 366 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Beräkningsmetoden bygger på konsumtionsteorins framställning av hur prisförändringar kan påverka konsumentnyttan. 
 När konsumtionsmönstret förändras får detta konsekvenser för hela ekonomin. I avsnitt 7 visas hur man med  
 input-outputstatistik 
  kan spåra vilka effekter som uppstår i produktionsstrukturen. Med hjälp av de regionala räkenskaperna kan förändringar i produk- tionsstrukturen översättas till effekter på sysselsättning i landets olika regioner. 
 2 Utbudsförhållanden 
 En momsförändrings genomslag på konsumentpriset beror på hur producentpriset påverkas. När väl effekten på producentpriset är beräknad, kan konsumentpriset beräknas som ett momspåslag 
 1  
 på producentpriset. Här kan bortses från handelsmarginaler och då blir producentpriset lika med varans pris exklusive moms. En varas producentpris är detsamma som företagens försäljningspris och bestäms av de utbuds- och efterfrågeförhållanden som råder på marknaden. 
 Produktionsteknologi och faktorpriser påverkar producent- priset. Även växelkursen kan påverka producentpriset. Detta beror på att importpriset exklusive moms kan betraktas som ett produ- centpris på import. Genom att det anges i svenska kronor, påverkas detta producentpris därför av förändringar i den svenska växel- kursen. 
 I detta avsnitt ska analyseras hur producentpriset påverkas då produktionen anpassar sig till budgetneutrala momssatsför- ändringar. I ett första steg beskrivs hur enligt den neoklassiska teorin produktionsteknologin inverkar på producentpriset då produktionsvolymen varierar. Därefter används konsumtionsteorin för att analysera effekter på faktorpriserna och köpkraftsparitets- teorin för att analysera effekter på växelkursen. Avslutningsvis analyseras i vilken utsträckning som priseffekterna påverkas av de konkurrensförhållanden som råder på varumarknaden. 
  
 1  
 King ger ett momspåslag med (1+t) som multiplicerat med producentpriset, P, ger konsumentpriset, KP, på följande sätt: KP = P*(1+t). 
 367 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 2.1 
  
 Produktionsteknologins inverkan på producentpriset 
  
 När ett enskilt företag eller en liten bransch ska studeras, är det ofta rimligt att anta att produktionsfaktorernas kostnader inte på- verkas av de produktionsbeslut som fattas. Det betyder att det endast är samspelet mellan teknologins produktionsförmåga och marknadens efterfrågeförhållanden som bestämmer det producent- pris som ger jämvikt på varumarknaden. Produktionsteknologin antas uppvisa avtagande skalavkastning, vilket betyder att margi- nalkostnaden (MC) ökar då produktionsvolymen ökar (utbuds- kurvan är då positivt lutande). När perfekt konkurrens råder på marknaden är för det enskilda företaget producentpriset givet och företaget producerar den volym som maximerar dess vinst. 
 Produktionsbeslutet för ett enskilt företag beror på om tids- horisonten är kort eller lång sikt. På kort sikt är produktions- utrustningen given och uppvisar avtagande marginalavkastning. Företaget producerar den volym där marginalkostnad (MC) är lika med marginalintäkt (MR). Vid perfekt konkurrens är MR = producentpriset (P). Genomsnittskostnaden (AC) kan i denna jämviktspunkt vara både högre och lägre än MC. I dessa fall råder inte långsiktig jämvikt, utan den uppnås endast där AC = MC = P. 
 När det råder perfekt konkurrens på en marknad och företagen vinstmaximerar, visar en traditionell framställning i den national- ekonomiska litteraturen, 
 2  
 att en långsiktig jämvikt kan uppnås först då företaget (och även de andra företagen) använder den produk- tionsteknologi som medför den lägsta genomsnittliga produk- tionskostnaden. Det betyder att alla stordriftsfördelar då har ut- nyttjats. 
 Det räcker dock inte med att vinstmaximera med denna produk- tionsteknologi för att jämvikten ska vara långsiktig. Antalet företag måste också vara sådant att vinsterna varken blir högre eller lägre än rådande kapitalavkastningskrav. Diagram 1 visar en situation för en produktionsenhet (ett företag kan bestå av en eller flera pro- duktionsenheter) som utnyttjar denna produktionsteknologi. I detta exempel maximerar företaget vinsterna på kort sikt (MC = P). Denna situation delas av de andra företagen på marknaden och marknaden är i kortsiktig jämvikt. 
  
 2  
 Se t.ex. Mansfield (1982). 
 368 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Diagram 1:  
 Kortsiktig och långsiktig jämvikt för ett företag 
  
 Pris 
  
 Företaget: Kortsiktig jämvikt 
  
 Pris 
  
 Företaget: Långsiktig jämvikt 
  
 =Långsiktiga förluster 
  
 MC 
  
 MC 
  
 AC 
  
 AC 
  
 AC 
  
 P, AC 
  
 P 
  
 Q 
 k 
  
 Volym 
  
 Q 
 l 
  
 Volym 
  
 Anm. P = producentpris, MC = marginalkostnad, AC = genom- snittskostnad, Q 
 k  
 = kortsiktig produktionsvolym, Q 
 l  
 = långsiktig produktionsvolym. 
 Företagen gör dock långsiktiga förluster genom att P  
 3  
 kostnader inte påverkas av storleken på marknadens jämviktsvolym, så kommer marknadens långsiktiga utbudskurva att vara horisontell. 
 När moms införs på denna marknad med perfekt konkurrens och som är i långsiktig jämvikt kommer således anpassningen mot en ny långsiktig jämvikt att ske utifrån en horisontell utbudskurva. På kort sikt sker dock först en anpassning utifrån en positivt lutande utbudskurva. Dessa anpassningar på kort och lång sikt visas med tre bilder i diagram 2. 
  
 3  
 Med produktionsfaktorer avses arbete, kapital och råvaror. 
 369 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Diagram 2:  
 Den översta bilden visar en långsiktig jämvikt med 6 företag på en varumarknad utan moms. Den mittersta bilden visar den kortsiktiga jämvikt som uppstår då moms tas ut och den understa bilden visar den nya långsiktiga jämvikten 
  
 Pris 
  
 Marknaden: Långsiktig jämvikt 
  
 Efterfrågekurva 
  
 MC 
 1 
  
 MC 
 6 
  
 AC 
 1 
  
 AC 
 6 
  
 P, AC 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 Volym 
  
 Q 
 l 
  
 Q 
 l 
  
 Q 
 l 
  
 Q 
 l 
  
 Q 
 l 
  
 Q 
 l 
  
 Q 
  
 l 
 m0 
  
 Pris 
  
 Marknaden: Kortsiktig jämvikt 
  
 =Momsuttag 
  
 Efterfrågekurva 
  
 MC 
 1 
  
 MC 
 6 
  
 P 
 k 
 +t 
  
 1 
  
 6 
  
 AC_2 
  
 AC 
  
 AC_1 
  
 AC 
  
 P 
 k 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 Volym 
  
 Q 
 k 
  
 Q 
 k 
  
 Q 
 k 
  
 Q 
 k 
  
 Q 
 k 
  
 Q 
 k 
  
 Q 
  
 k 
 m1 
  
 Pris 
  
 Marknaden: Långsiktig jämvikt 
  
 =Momsuttag 
  
 Efterfrågekurva 
  
 P+t 
  
 MC 
 1 
  
 MC 
 5 
  
 AC_1 
  
 AC 
 1 
  
 AC 
 5 
  
 P, AC 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 Volym 
  
 Q 
 l 
  
 Q 
 l 
  
 Q 
 l 
  
 Q 
 l 
  
 Q 
 l 
  
 Q 
  
 l 
 m1 
  
 Anm. För att förenkla figuren har P*(1+t) satts lika med P+t. Dessutom har MC 
 6  
 även fått symbolisera marknadens kortsiktiga utbudskurva. 
 370 
 SOU 2005:57 Bilaga 5 
  
 Innan moms 
  
 tas ut på marknaden producerar i detta 
  
 exempel 
  
 6 företag den 
  
 produktionsvolym där producentpris, 
  
 marginal- 
  
 kostnad och genomsnittskostnad är lika. Företagen producerar samma långsiktiga volym och är i diagrammet uppradade efter varandra (Q 
 l 
  
 1  
 =  = Q 
 l 
 6). Tillsammans producerar de volymen Q 
 l 
  
 m0  
 till priset P. Den horisontella linjen som sammanbinder alla företag bildar marknadens utbudskurva. 
 När moms införs på denna varumarknad kommer på kort sikt producentpriset (P 
 k 
 ) att sjunka. För att uppnå maximal vinst kommer alla företag att på kort sikt sänka sin produktionsvolym (Q 
 k 
  
 1  
 =  = Q 
 k 
  
 6 
 ) till den nivå där marginalkostnaden blir lika med det nya producentpriset. Detta understiger nu den genomsnittliga produktionskostnaden, vilket innebär att vinsterna är lägre än kapitalavkastningskravet och jämvikten är därför inte långsiktigt stabil. Det lägre producentpriset fångar upp en del av momsens kostnader och därför kommer på kort sikt konsumentpriset att stiga mindre än momsens påläggssats. Den kortsiktiga jämvikts- volymen (Q 
 k 
  
 m1  
 ) är lägre än den ursprungliga långsiktiga jämvikts- volymen (Q 
 l 
  
 m0 
 ). 
 Långsiktiga förluster medför att en del företag kommer att slås ut. Utbudet minskar och producentpriset stiger. De återstående företagen ökar sin produktionsvolym i takt med att producent- priset stiger. En långsiktig stabil jämvikt uppnås då antalet företag har minskat så mycket att producentpriset kan återgå till den nivån där marginalkostnad och producentpris är lika med genomsnitts- kostnad (den undre bilden). 
 I diagramexemplet har antalet företag reducerats från 6 till 5 stycken. Vid detta antal på marknaden kan varje företag producera en produktionsvolym där marginalkostnad och producentpris är lika med genomsnittskostnad. Detta är en långsiktigt hållbar jäm- vikt. Producentpriset är detsamma som före införandet av moms och marknadspriset har höjts lika mycket som momspåslaget. Det enskilda företaget producerar samma volym som före moms- uttaget, men marknadens nya långsiktiga jämviktsvolym (Q 
 l 
  
 m1 
 ) är lägre. 
 Under förutsättning att priserna på faktormarknaderna inte på- verkas av momsuttaget, kan följande slutsats dras: Vid perfekt konkurrens på varumarknaden kommer producentpriset i en lång- siktig jämvikt att inte påverkas av momsen. Det betyder att på lång sikt kommer under dessa förutsättningar en momsförändring att 
 371 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 påverka konsumentpriset lika mycket som momspåslaget för- ändras. 
  
 2.2 
  
 Prisförlopp mot långsiktig jämvikt 
  
 När momssatsen förändras påverkas på kort sikt ofta både produ- centpris och konsumentpris. På lång sikt anpassar sig produktions- kapaciteten till de nya efterfrågeförhållandena genom investeringar i nytt produktionskapital och nedläggelse av gammal produktions- utrustning. I föregående avsnitt (avsnitt 2.1) visades att vid budgetneutrala momssatsförändringar är en lämplig approximation att på lång sikt utgå från att anpassningarna sker på sådant sätt att producentpriset återgår till sin tidigare långsiktiga nivå. Moms- förändringarna på de olika marknaderna skulle då resultera i raka prisgenomslag på konsumentpriserna. 
 I detta avsnitt ska ett tänkbart förlopp beskrivas över hur produ- centpriser och konsumentpriser kan anpassa sig till nya långsiktiga jämviktslägen. Detta visas för en marknad där momssatsen sänks. För att förtydliga huvuddragen används en vanlig teoretisk kon- struktion från den nationalekonomiska litteraturen. 
 4 
  
 På marknaden finns ett oändligt antal lika stora produktions- enheter och perfekt konkurrens råder. Företagen vinstmaximerar och använder den effektivaste produktionsteknologin (ett företag kan bestå av flera produktionsenheter). Produktionsteknologin uppvisar avtagande marginalavkastning och alla skalfördelar är ut- nyttjade. Det innebär att varje produktionsenhet producerar den volym där genomsnittskostnaden (AC) är lägst. Vid denna produktionsvolym är producentpriset P 
 0  
 = AC = MC (marginal- kostnaden) och inga långsiktiga vinster eller förluster görs (se diagram 3). Med nollvinst menas att vinsterna är i enlighet med kapitalmarknadens avkastningskrav och marknaden är då i lång- siktig jämvikt. 
  
 4  
 Se t.ex. Nicholson (1998). 
 372 
 SOU 2005:57 Bilaga 5 
  
 Diagram 3:  
 Prisanpassningar på kort sikt vid en momssats- sänkning. 
  
 Pris 
  
 P 
 0 
 +t 
 0 
  
 MC 
  
 1 
  
 P 
 1 
 +t 
 1 
  
 2 
  
 AC 
  
 P 
 0 
 +t 
 1 
  
 P 
 1 
  
 P 
 0 
  
 2 
  
 Q 
 0 
  
 Q 
 1 
  
 Q 
 2 
  
 Volym 
  
 Anm. För att förenkla figuren har P*(1+t) satts lika med P+t. 
 För att förenkla diagramframställningen behandlas momsen som en volymskatt i stället för en värdeskatt genom att P*(1+t) sätts lika med P+t. Denna likhet gäller dock endast då producentpriset inte påverkas och har indexvärdet 1. I detta fall påverkas producent- priset och likheten gäller därför endast som en approximation. Huvudslutsatserna påverkas dock inte av denna förenkling. 
 I utgångsläget är momsuttaget på marknaden t 
 0  
 och vid konsumentpriset P 
 0 
 +t 
 0  
 efterfrågas och produceras jämvikts- volymen Q 
 0 
 . Nu sänks momssatsen till t 
 1 
 . Om inte vinst- marginalerna tillåts öka, kommer konsumentpriset omedelbart att minska i motsvarande grad och producentpriset att ligga kvar på P 
 0  
 (se prisutveckling 1 i diagrammet). Det nya konsumentpriset blir nu P 
 0 
 +t 
 1 
 . Konsumentpriset har således sjunkit med  
 t 
 1 
 -t 
 0 
 . 
  
 373 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Vid detta lägre konsumentpris, efterfrågas en högre volym än Q 
 0 
 . Efterfrågeöverskottet är Q 
 2  
 - Q 
 0  
 vilket stimulerar alla produk- tionsenheter till att öka sin produktionsvolym. På kort sikt finns trögheter i produktionsanpassningen (i enlighet med antagandet om avtagande skalavkastning och att alla skalfördelar är utnyttjade) vilket medför att marginalkostnaden kommer att stiga med ökad produktionsvolym. För att inga förluster ska göras på den extra produktionsvolymen (marginalvolymen), måste producentpriset höjas. Producentpris och konsumentpris kommer att stiga (se pris- utvecklingar 2 i diagrammet) tills en ny jämvikt nås vid producent- priset P 
 1  
 och konsumentpriset P 
 1 
 +t 
 1 
 . Jämviktsvolymen blir nu Q 
 1 
 . 
 Hur mycket producentpris och konsumentpris i genomsnitt kommer att höjas på kort sikt beror på kortsiktig utbudselasticitet (e 
 S,P 
 )och efterfrågans priselasticitet (e 
 Q,P 
 ), vilka varierar mellan olika marknader. Ett mått på kortsiktig utbudselasticitet kan er- hållas genom att utnyttja ett samband mellan dessa elasticiteter och en elasticitet som visar producentprisets känslighet för efterfråge- förändringar (e 
 P,I 
 ) 
 5 
 : 
  
 e 
 P,I  
 = e 
 Q,I  
 /( e 
 S,P  
 - e 
 Q,P 
 ) 
  
 Ur detta samband kan ett uttryck för e 
 S,P  
 erhållas. En makro- ekonomisk studie över hur priser anpassar sig till efterfrågeför- ändringar 
 6 
 , visar att efter 1 år har nästan hälften av efterfrågeförändringen resulterat i en prisökning. Detta tyder på att värdet på e 
 P,I  
 ungefär är 0,5. I detta sammanhang ska värdet på inkomstelasticiteten (e 
 Q,I 
  
 ) sättas till 1.  
 Den ekonometriska studien (se bilaga 6) visar att efterfrågans priselasticitet i genom- snitt är ungefär  
 -1. 
  Om man antar att under det första året sker inga prisanpassningar på arbetsmarknaden, kan dessa resultat an- vändas för att beräkna den kortsiktiga utbudselasticiteten, vilket ger ett värde omkring 1. 
 Utifrån detta har antagits att igenomsnitt för varumarknaderna skulle efter 2 år ungefär hälften av den initiala sänkningen av kon- sumentpriset kunna ha ätits upp av en producentprishöjning. Den uppnådda jämvikten är inte långsiktig utan endast kortsiktig eftersom varje produktionsenhet nu gör vinster över kapital- avkastningskravet (detta beror på att P 
 1  
 är högre än AC). Ytter- 
  
 5 
  
 Se Nicholson (1998). 
  
 6 
  
 Simmons (1981). 
  
 374 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 ligare anpassningar kommer därför att ske genom att dessa vinster stimulerar till nyinvesteringar och ett högre utbud. 
 Vid producentpriset P 
 1  
 kommer utbudet att bli högre än efter- frågan. För att en högre produktionsvolym ska kunna säljas, måste konsumentpriset sänkas. Perfekt konkurrens på marknaden kommer att pressa ned producentpriset som till slut återgår till sin tidigare nivå (P 
 0 
 ), där P 
 0  
 = AC = MC. Detta innebär att markna- dens långsiktiga utbudskurva skulle bli horisontell, vilket konstate- rades i föregående avsnitt. 
 Hur lång tid som förlöper innan en marknad har förflyttat sig från en kortsiktig till en långsiktig jämvikt varierar mellan markna- der. Anpassningstiden bör vara längre för mer kapitalintensiva branscher (t.ex. industrin) och kortare för mindre kapitalintensiva (t.ex. vissa tjänstebranscher). En studie visar att i industribranschen kan man räkna med att vinsterna framförallt påverkar investeringar  
 2–3 
  år senare. 
 7  
 Vissa investeringar kommer dock att ske inom ett år. Om man till detta antar att det tar  
 1–2 
  år innan investeringarnas inkörningsproblem är avklarade, skulle en anpassning från en kort- siktig till en långsiktig jämvikt inom industrins område kunna ta 3– 5 år. 
 Om dessa tre effekters tidsåtgång summeras skulle följande sammanställning över anpassningstid kunna göras: 
 Anpassning till ny kortsiktig jämvikt:  
 1–2 
  år 
 Beslut om nyinvesteringar:  
 1–3 
  år 
 Inkörning av nya investeringar:  
 1–2 
  år 
 Summa anpassningstid:  
 3–7 
  år. 
 Det finns en hel del osäkerhetsfaktorer i dessa anpassningstider. Förutom de stora osäkerheterna i de antagna anpassningstiderna, 
 förutsätter dessa att marknadens alla produktionsenheter i ut- gångsläget befinner sig i långsiktig jämvikt. Med detta menas att alla företag använder den effektivaste produktionsteknologin, att alla stordriftsfördelar är utnyttjade samt att vinsterna är i enlighet med kapitalmarknadens krav. 
 Detta är nästan aldrig situationen utan marknaden befinner sig i stället på väg mot en viss långsiktig jämvikt. En momsförändring ändrar marknadens förutsättningar och utvecklingen vänder mot en ny långsiktig jämvikt. Den långsiktiga priseffekten som ut- redningen beräknar är skillnaden i prisnivå mellan den gamla och 
  
 7  
 Erixon (1994). 
 375 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 nya långsiktiga jämvikten. Detta kan beskrivas med ett schematiskt diagram, se diagram 4. 
  
 Diagram 4:  
 Schematisk bild över konsumentprisets långsiktiga färdriktning 
  
 Långsiktigt 
  
 konsum- 
  
 entpris 
  
 L0 
  
 KP0 
  
 Martinez 
  
 L1 
  
 Momssänkning 
  
 5-10 
  år senare 
  
 Tid 
  
 I utgångsläget är marknaden på väg mot en långsiktig jämvikt (L0) med konsumentprisnivån KP0. När momsen sänks, uppstår en långsiktig priseffekt på (KP1 - KP0). Marknaden ändrar nu färd- riktning och är nu i stället på väg mot den långsiktiga jämvikten (L1) med konsumentprisnivån KP1. Om marknaden hade befunnit sig i den långsiktiga jämvikten L0 då momsen sänktes, så hade resonemanget ovan om anpassningstiderna lett fram till en slutsats att det skulle ta i genomsnitt 5 år att nå den nya långsiktiga jäm- vikten. 
 Marknaden befinner sig dock sällan i långsiktig jämvikt, vilket bl.a. beror på att flera företag använder en mindre effektiv produk- tionsteknologi och kommer att investera i den effektivaste först när den nuvarande produktionsteknologin har slitits ut. Detta fördröjer anpassningsförloppet. I diagram 4 visas endast en tänkbar bild över den långsiktiga färdriktningen. I diagram 5 nedan visas en schematisk bild över hur prisförloppet kan tänkas gå. 
 I detta prisförlopp har med utgångspunkt från ovanstående resonemang antagits att efter en budgetneutral momssatsför- 
 376 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 ändring kommer de långsiktiga priseffekterna till övervägande del att ha inträffat efter 5 år och hela prisanpassningen efter 10 år. Den kortsiktiga anpassningen antas kunna ske på  
 1–2 
  år sikt. Dessa tider varierar mellan olika marknader och på vissa kan den långsiktiga anpassningen kanske redan ha skett efter  
 2–3 
  år. 
 Utifrån dessa antaganden skulle ett genomsnittligt prisförlopp vid en momssänkning kunna beskrivas som i diagram 4. I detta diagramexempel som är jämförbart med det tidigare diagram- exemplet (se diagram 3) sänks momssatsen från 20 till 10 procent. Omedelbart skulle konsumentpriserna falla motsvarande hela momssänkningen, men därefter skulle konsumentpriserna öka och efter 2 år (i en kortsiktig jämvikt) skulle prissänkningen endast motsvara halva momssänkningen. Därefter skulle nyinvesteringar och konkurrens medföra att konsumentpriserna började sjunka. Efter 10 år skulle prissänkningen motsvara hela momssänkningen. 
  
 Diagram 5:  
 Schematisk bild över ett tänkbart prisförlopp då momssatsen sänks från 20 till 10 procent 
 Pris 
 P 
 0 
 +t 
 0 
  
 P 
 1 
 +t 
 1 
  
 P 
 0 
 +t 
 1 
  
 P 
 0 
  
 2 år 
  
 5 år 
  
 10 år Tidsaxel 
  
 I diagrammen  
 3–5 
  beskrivs prisförändringen som en kontinuerlig process, men detta behöver inte vara fallet. På en del marknader innebär det stora kostnader att förändra priset och på dessa kan man anta att hela prisförändringen i stället sker momentant eller ryckvis. 
 377 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Detta har hittills endast handlat om prisanpassningar när momsen sänks. När momsen höjs, kan man anta att anpassnings- tiden är lika lång men att motsatta effekter inträffar. Det skulle innebära att när momsen höjs, kommer konsumentpriserna att omedelbart öka i en omfattning som motsvarar ett rakt pris- genomslag. Denna höjning av konsumentpriset dämpar efterfrågan. Därför kommer produktionsminskningar att ske i varje produk- tionsenhet och priserna kommer att sänkas för att nå en ny jäm- vikt. I denna jämvikt görs förluster och den är därför endast kort- siktig. På lång sikt kommer en del produktionsenheter att läggas ned. Detta ger marknadsutrymme för de återstående produktions- enheterna att öka produktionen och nå en långsiktig jämvikt där vinsterna är i enlighet med kapitalmarknadens krav. 
  
 2.3 
  
 Faktorpriserna och individens efterfrågan på fritid 
  
 Analysen har hittills utgått från att priserna på faktormarknaderna är opåverkade av de volymförändringar som sker på varu- marknaden. Detta är på lång sikt ett realistiskt antagande så länge som den totala efterfrågan på faktorinsatser inte påverkas. Vid budgetneutrala momssatsförändringar (i statisk mening) påverkas inte allmän efterfrågan. Därför verkar det rimligt att anta att faktorpriserna i dessa sammanhang inte heller skulle påverkas. Detta kan också vara ett rimligt antagande även om den totala konsumtionsvolymen skulle påverkas. För att förstå detta måste man ta sin utgångspunkt i den konsumtionsteori som behandlar individernas val mellan konsumtion och fritid. 
 8 
  
 Fritid kan betraktas som en vara som hushållen efterfrågar på samma sätt som de efterfrågar vanliga konsumtionsvaror. När hus- håll efterfrågar mer fritid så drar de ned på sitt arbetsutbud. Arbetsutbudets storlek står i sin tur i relation till efterfrågan på konsumtionsvaror. Ju mer konsumtionsvaror hushållen efterfrågar, desto större blir arbetsutbudet och desto mindre efterfrågan på fri- tid. Teorin beskriver hur en representativ individ beter sig och därmed antas resultaten även kunna tillskrivas hela hushållssektorn. 
 Teorin utgår från hur en individ utifrån rådande relativpriser väljer mellan konsumtionsvaror och fritid. Priset på fritid är ute- bliven arbetsinkomst, dvs. lönekostnader minus skatter. Om fri- tiden mäts i timmar blir priset på fritid lika med timlön efter skatt 
  
 8  
 Se t.ex. Varian (1992). 
 378 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 (nettolön). För att inte onödigt komplicera analysen antas här att marginalskatten på lönen är lika med genomsnittskatten. 
 Individen väljer konsumtion och fritid så att den sammanlagda nyttan maximeras (vi behandlar här hela varukonsumtionen som en vara, X). Valet görs utifrån en budgetrestriktion som bestäms av nettolön (W), priset på konsumtionsvaran (KP) och den tid som individerna maximalt kan använda till fritid (T). Den totala bud- geten kan översättas till köpkraft (I) genom multiplikation av T med W. 
 I = W*T 
 Individen använder budgeten I till att köpa både konsumtionsvaran X och fritid F. Budgetrestriktionen blir nu: 
 Dudley + W*F = I = W*T 
 I diagram 6 motsvaras den av linjen I/KP och T. Utifrån denna budgetrestriktion och individens subjektiva preferenser väljs den mängd av konsumtionsvaran och fritid som maximerar nyttan. In- dividens preferenser framgår av indifferenskurvans utseende i dia- grammet. Den anger vilka kombinationer av konsumtionsvaran och fritid som ger henne samma nytta. Kurvan visar således hur mycket mer av konsumtionsvaran som individen vill ha för att acceptera en minskning av sin fritid med en timme (vilket är detsamma som att öka sitt arbetsutbud med 1 timme). På motsvarande sätt visar kurvan hur mycket mer fritid individen vill ha som kompensation för att dra ned konsumtionen av vara X med 1 enhet. Denna relation mellan konsumtionsvaran X och fritid kan mätas med en substitutionselasticitet. 
 Ju mer böjd kurvan är desto lägre värde har substitutions- elasticiteten. 
 379 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Diagram 6:  
 Individens val av mängd konsumtionsvara och fritid 
 Konsumtionsvara 
 I/KP 
 Indifferenskurva mellan konsumtionsvara och fritid 
 X1 
  
 O 
  
 F1 
  
 T 
  
 Fritid 
  
 Med de priser som gäller i diagrammet väljer individen att konsu- mera X1 enheter av konsumtionsvaran och ha en fritid på F1 timmar. Vid en förändring av relativpriset mellan konsumtions- varan och fritid (genom att konsumentpriset eller nettolönen för- ändras) ändras lutningen på budgetrestriktionen. Därmed påverkas också individens val mellan konsumtion och fritid. Ett lägre varu- pris motsvaras av en brantare budgetrestriktion och ett högre relativpris på fritid. Då fritiden kostar mer i termer av utebliven konsumtion blir individen benägen att arbeta mer, fritiden minskar och arbetsutbudet ökar. 
 Detta samband mellan en varas pris och fritidsefterfrågan kan mätas med en korspriselasticitet, vars värde är en funktion av sub- stitutionselasticitetens värde. Ju lägre värde på substitutions- elasticiteten desto lägre blir värdet på korspriselasticiteten. Korspriselasticiteten kan anta både positiva och negativa värden. 
 Om man antar att individen är representativ för alla individer i ekonomin kan man övergå till att analysera effekterna på hela ekonomin. Nu behandlar vi konsumtion av flera varor. En budget- neutral momssatsförändring innebär att skatten höjs på vissa varor och sänks på andra. Priserna kommer alltså att stiga på vissa varor 
 380 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 och sjunka på andra. Medan prisstegringar medför att efterfrågan på fritid ökar leder prissänkningar till minskad fritidsefterfrågan. Om substitutionselasticiteten mellan varje vara och fritid är den- samma för alla varor kommer summan av alla effekter på fritiden att bli noll. 
 Om däremot substitutionselasticiteten mellan fritid och olika konsumtionsvaror skiljer sig åt kan en budgetneutral förändring i momsstrukturen påverka arbetsutbudet. När substitutions- elasticiteten är tillräcklig låg, blir värdet på korspriselasticiteten negativ. En sådan vara kallas för komplementvara till fritid. När i stället substitutionselasticiteten är tillräckligt hög, blir värdet på korspriselasticiteten positiv och en sådan vara kallas för substitut- vara till fritid. Om momsen höjs på komplementvaror till fritid och sänks på substitutvaror så blir den samlade effekten att fritids- efterfrågan minskar och arbetsutbudet ökar. Detta är den kända s.k. Corlette   
 Hague-regeln. 
 9 
  
 En väl avvägd omläggning kan alltså ge en positiv effekt på arbetsutbudet och därmed på den totala produktionskapaciteten i ekonomin. Denna ökning av arbetsutbudet sker utan att real- lönerna förändras. Det enda som sker är att konsumtionsvarornas relativpriser förändras. 
 Om arbetsutbudet ökar har det sin motsvarighet i en ökad efterfrågan på konsumtionsvaror, vilket ökar efterfrågan på faktorinsatser i produktionen (vi bortser så länge från att även importefterfrågan kan öka). På arbetsmarknaden kommer den ökade efterfrågan på arbetskraft att motsvaras av det ökade arbets- utbudet och relationen mellan utbud och efterfrågan kommer ej att förändras. Därför påverkas inte priset på arbetskraft. Utbudet på kapital är nästan helt elastiskt och påverkas inte märkbart av dessa efterfrågeförändringar. 
 Slutsatsen blir att om en budgetneutral momssatsförändring på- verkar jämvikten på faktormarknaderna, så kommer detta att ske på ett sådant sätt att faktorpriserna inte märkbart påverkas. För den fortsatta analysen är det därför rimligt att utgå från att faktor- priserna inte kommer att påverkas. 
  
 9  
 Howard (1953). 
 381 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 2.4 
  
 Effekter på växelkursen 
  
 I detta avsnitt diskuteras under vilka förutsättningar som en budgetneutral momssatsförändring kan ge en märkbar effekt på växelkursen. Först ska dock anges under vilka förutsättningar som växelkursen inte påverkas. 
 Köpkraftsparitetsteorin (PPP) säger att den nominella växel- kursen mellan två valutor är lika med ländernas relativa prisnivåer. Som exempel visas detta för Sveriges (P 
 S 
 ) och Tysklands (P 
 T 
 ) pris- nivåer: 
  
 E 
 Skr/DM  
 = P 
 S  
 /P 
 T 
 Genom att en budgetneutral momssatsförändring inte påverkar prisnivån kommer enligt PPP inte heller den nominella växelkursen att påverkas. PPP gäller så länge som störningarna i ekonomin är monetära eller på ett annat sätt nominella. Om störningarna i stället är reala kan detta få effekter på den reala växelkursen. Ett utryck för den reala växelkursen kan erhållas genom att först skriva om uttrycket ovan till: 
  
 P 
 S  
 = E 
 Skr/DM  
 * P 
 T 
 Det vänstra ledet visar priset i kronor för en varukorg i Sverige, medan det högra ledet visar priset i kronor för en varukorg i Tyskland. Här ser man att så länge som PPP gäller kommer priset i kronor att vara detsamma i Sverige och Tyskland. Detta innebär att den reala växelkursen (skillnaden i priser mellan länderna) inte på- verkas av förändringar i prisnivån. Detta ser man i ett uttryck för den reala växelkursen (relativpriset i kronor mellan en varukorg i Tyskland och Sverige): 
  
 Q 
 Skr/DM  
 = (E 
 Skr/DM  
 * P 
 T 
 ) / P 
 S 
 Nu finns det dock faktorer som kan påverka den reala växel- kursen. 
 10  
 Detta kan inträffa om den svenska efterfrågan t.ex. riktar sig mindre mot landets produkter och mer mot utlandet. Orsaken kan vara en budgetneutral momssatsförändring som sänker moms- uttaget på importerade varor. 
  
 10  
 Krugman  Obstfeld (1994). 
 382 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Denna minskning i efterfrågan på svenska varor skapar ojäm- vikter på marknaderna. För att återställa jämvikterna, måste den svenska prisnivån sjunka. Det är detsamma som en real deprecie- ring av kronan. Denna depreciering kan ske antingen genom att den nominella växelkursen deprecieras eller att de svenska faktor- priserna sjunker. I detta sammanhang har det ingen betydelse vilket av dessa effekter som uppstår. Anpassningen har antagits ske genom växelkursen. 
 Slutsatsen blir att om en momssatsförändring leder till att ekonomins importandel förändras kan märkbara förändringar upp- stå i växelkursen. Stora förändringar skulle i sin tur kunna påverka de relativa konsumentpriserna i landet och därmed hushållens konsumtionsbeslut. Importberäkningar görs i samband med de produktionsberäkningar som redovisas i avsnitt 7. Dessa beräk- ningar tyder dock på att de importförändringar som kan uppstå i dessa sammanhang endast marginellt skulle kunna påverka konsumtionsvarornas relativpriser. 
  
 2.5 
  
 Betydelsen av imperfekt konkurrens, offentliga subventioner och efterfrågans funktionsform 
  
 2.5.1 
  
 Imperfekt konkurrens 
  
 När konkurrensförhållandena på varumarknaderna utmärks av perfekt konkurrens har det visats att det är lämpligt att utgå från att producentpriserna inte påverkas av budgetneutrala momssats- förändringar och att hela momsförändringen slår igenom på mark- nadspriserna. Frågan är vad som händer om det i stället råder imperfekt konkurrens? 
 När det t.ex. råder monopol på marknaden kommer företagets produktionsbeslut att påverkas av både produktionsteknologins produktionsförmåga och storleken på efterfrågans priskänslighet. När en långsiktig jämvikt råder på en monopolmarknad har mono- polföretaget valt en produktionsteknologi som maximerar vinsten. 
 Det kan mycket väl finnas en annan produktionsteknologi som producerar till lägre genomsnittlig kostnad, men volymen blir då en annan än vad som ger monopolföretaget maximal vinst. För att för- enkla analysen antas att inom det variationsområde som utred- ningen studerar, så påverkas inte de genomsnittliga produktions- kostnaderna då företaget anpassar sin produktionsvolym för att 
 383 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 maximera vinsten. Detta är ett vanligt antagande och innebär att produktionsteknologin då uppvisar konstant skalavkastning. Monopolföretagets långsiktiga marginalkostnad blir då inom detta produktionsområde konstant. 
 11 
  
 På en monopolmarknad påverkar efterfrågans priskänslighet jämviktsprisets nivå. Ju lägre priskänslighet desto högre blir kon- sumentprisets jämviktsnivå. Under förutsättning att efterfrågans funktionsform är konstantelastisk och att produktionsteknologin uppvisar konstant skalavkastning (marginalkostnaden är konstant) kommer konsumentpriset att förändras lika mycket i procent som momspåslaget. Detta kan visas med en prisekvation där en av de oberoende variablerna uttrycker konkurrensförhållandet på marknaden: 
 P = (1 + H/  
 )-1 
  * MC*(1+t) 
 Olika konkurrensförhållanden anges genom olika värden på H, som är ett index 
 12  
 mellan 0 och 1. Vid perfekt konkurrens är H = 0 och vid monopol är H = 1. Varumarknadens priselasticitet anges av  
 η 
 , marginalkostnaden av MC och momssatsen av t. Av formeln framgår den betydelse som olika konkurrensförhållanden har för prisnivån. Ju sämre konkurrens på marknaden (ju högre värde på H), desto högre kommer prisnivån att bli. 
 När en moms införs på denna marknad kommer prisnivån i pro- centuella tal att förändras lika mycket oavsett konkurrensför- hållandet. När värdena på H,  
 η  
 och MC är givna och inte påverkas av de volymförändringar som sker, kommer prisnivåns förändring att enbart bero på momspåslagets förändring (1+t). Prisnivån kommer då att förändras lika mycket i procent som momspåslaget förändras i procent, oavsett hur konkurrensen är på marknaden (oavsett vilket värde på H som råder). 
 Om efterfrågekurvan inte är konstantelastisk eller marginal- kostnaden inte är konstant vid olika värden på t kan priseffekten bli annorlunda. Dessa antaganden är således viktiga. Om efterfrågans priselasticitet i stället varierar med efterfrågevolymen, som t.ex. är fallet då efterfrågekurvan är linjär, är standardresultatet från en teoretisk analys att när en moms införs på en sådan monopol- 
  
 11 
  
 Ett företag som producerar på en marknad med naturligt monopol, har vanligtvis en valsituation mellan olika produktionsutrustning som uppvisar avtagande skalavkastning. Då är långsiktiga marginalkostnaden sjunkande. 
  
 12 
  
 Ett s.k.  
  
 Herfindahl-index 
  se t.ex. Rhoades (1993). 
 384 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 marknad, blir prisgenomslaget på konsumentpriset lägre än moms- påslagets förändring. 
 13  
 I avsnitt 5.3 nedan visas att inom det inter- vall för prisförändringar som denna utredning analyserar, har det dock i de flesta fall inte någon större betydelse om efterfrågekurvan är linjär eller konstantelastisk. 
  
 2.5.2 
  
 Offentliga subventioner 
  
 Offentliga subventioner på marknaden kan inverka på pris- genomslagets storlek från en momssatsförändring. Framställningen i detta avsnitt bygger på den analys som redovisas i bilaga 7. Förut- sättningarna är följande: 
 Produktionsteknologin uppvisar konstant skalavkastning (MC = AC). Detta betyder att företagets och marknadens lång- siktiga utbudskurva är horisontell. 
 Bidragsgivaren kräver att företaget sätter ett pris (P 
 S 
 ) som är lägre än MC. Vid detta pris ska en viss volym (Q 
 S 
 ) produceras. 
 Bidraget (subventionen) ges som en fast summa (klump- summa) till företaget. 
 För att erhålla subventioner ställer bidragsgivaren villkor om att ingen vinst får uppstå (nollvinstvillkor), vilket betyder att företaget inte kan vinstmaximera. 
 Företaget möter en negativt lutande efterfrågekurva. 
 Diagram 7 visar marknaden för ett subventionerat företag. Utan subventioner hade företaget valt att producera Q 
 0  
 till priset P 
 0 
 . Nu ges subventioner till företaget i tillräcklig mängd för att kunna producera Q 
 S  
 till priset P 
 S 
 . 
  
 13  
 Shaw (2000). 
 385 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Diagram 7:  
 Långsiktiga jämvikter på företagets marknad, utan och med subventioner 
 Pris 
  
 = Subventioner 
  
 P 
 0 
  
 MC = AC 
  
 P 
 S 
  
 Efterfrågekurva 
  
 Q 
 0 
  
 Volym 
  
 Q 
 S 
  
 När en mervärdesskatt införs på denna marknad kommer storleken på momsens prisgenomslag att påverkas av de villkor som bidrags- givaren ställer för att fortsätta ge subventioner. Finns det inga villkor kommer anpassningen att ske på samma sätt som för ett företag utan subventioner. Detta visas i diagram 8. Där visas momsuttaget som en intäktskurva efter moms. När moms införs kommer priset att öka till KPM och volymen att minska till Q 
 M 
 . För att förenkla framställningen har antagits att momsen höjs exakt så mycket att det raka prisgenomslaget blir lika med prisskillnaden mellan P 
 0  
 och P 
 S  
 i diagram 7. Konsumentpriset (KP 
 M 
 ) blir då lika med det gamla priset (P 
 0 
 ). 
 386 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Diagram 8:  
 Anpassning till ett momsuttag, när bidragsgivaren inte ställer några villkor 
 Pris 
  
  = Subventioner 
  
  = Momsuttag 
  
 KP 
 M 
  
 MC = AC 
  
 S 
 Ö 
  
 P 
 S 
  
 Efterfrågekurva 
  
 Intäktskurva 
  
 Volym 
  
 Q 
 M  
 Q 
 S 
 Om ett företag med klumpsummesubventioner anpassar sig till ett momsuttag enligt diagram 8, så kommer en del av subventionerna inte att behövas för att kunna hålla det subventionerade priset exklusive moms (P 
 S 
 ). Det blir subventioner över (se rektangeln S 
 Ö 
 ) som då utgör en vinst i företaget. 
 Det är dock sannolikt att bidragsgivaren inte accepterar att företaget söker sig till en jämvikt där en del av subventionerna kan användas till att ge vinster. Bidragsgivaren kommer troligen att kräva en anpassning till ett jämviktsläge där nollvinstvillkoret fort- farande är uppfyllt. Detta blir uppfyllt om en del av subventionerna i stället används till att ytterligare subventionera priset exklusive moms. En ny jämvikt nås där nollvinstvillkoret fortfarande är uppfyllt (se diagram 9). 
 387 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Diagram 9:  
 Anpassning till momsuttag då bidragsgivaren ställer krav på nollvinst 
 Pris 
  
  = Subventioner 
  
  = Momsuttag 
  
 MC = AC 
  
 KP 
 SÖ 
  
 A 
  
 P 
 S 
  
 P 
 SÖ 
  
 B 
  
 Q 
 SÖ  
 Q 
 S  
 Volym 
  
 Den nya jämvikten kännetecknas av att priset exklusive moms är lägre, dvs. P 
 SÖ  
  
 S  
 och att marknadspriset KP 
 SÖ  
  
 M 
 . Detta medför att efterfrågevolymen Q 
 SÖ  
 > Q 
 M 
 . De subventioner som blev över har således använts för att dämpa momsens pris- genomslag. Jämfört med diagram 8 har en del av subventionerna i diagram 9 flyttats motsvarande rektangeln A till rektangeln B (observera att ytan A  
 Ö 
 ). 
 Det går att visa att ju högre andel av inkomsterna som utgörs av subventioner, desto mindre blir prisgenomslaget då moms tas ut på marknaden. Detta kan uttryckas som att genomslaget på konsu- mentpriserna (KP) från en förändring i momspåslaget (1+t) blir avtagande i subventionsgraden (s). Om detta samband antages vara linjärt beskriver följande uttryck hur priserna i procent skulle kunna påverkas av momspåslagets förändring i procent: 
 %KP =  
 (1-s) 
  * (1+t)% 
 Den anpassning som en subventionerad bransch gör till en moms- höjning innebär således en mindre prishöjning och volymsänkning 
 388 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 än vad som sker på en marknad utan subventioner. Förutsättningen är dock att subventioner ges i form av en klumpsumma med villkor om att nollvinstvillkoret inte bryts. Orsaken till det lägre pris- genomslaget är att en del av subventionerna används till att betala momshöjningen och därför behöver inte konsumenterna (genom full prisövervältring) betala hela momshöjningen. Om i stället marginalkostnaden subventioneras (vilket betyder att subventio- nens storlek varierar med volymanpassningarna) kommer subven- tionens storlek inte att ha någon inverkan på momsförändringens prisgenomslag. 
 3 Momsuttag och priseffekter 
  
 3.1 
  
 Momsuttaget 
  
 I detta avsnitt ska redovisas hur utredningen har beräknat moms- uttaget. Detta handlar om att identifiera de skattebaser som slutlig moms tas ut på och fastställa vilken momssats som ska tillämpas (ett slutligt momsuttag kan vara öppet eller dolt). 
 14  
 Därefter kan man beräkna vilka budget- och priseffekter som uppstår då moms- satser förändras. Det statistiska underlaget utgörs av nationalräken- skapernas uppgifter om hushållens konsumtionsutgifter för år 1999. 
 15  
 För momspliktiga varor har momsbaser beräknats genom att från dessa uppgifter dra bort ett beräknat öppet momsuttag. 
 En stor del av hushållens konsumtionsutgifter är undantagna från moms. I produktionen av dessa varor är inte momsen (in- gående moms) avdragsgill på insats- och investeringsvaror. Kostna- derna för detta momsuttag kan anses bli övervältrade på konsu- mentpriset och utgör därför ett dolt momsuttag på denna vara. 
 I detta sammanhang har storleken på det dolda momsuttaget på momsundantagna varor endast beräknats för slutligt momsuttag på de insatsvaror som används i produktionen av momsundantagna konsumtionsvaror. Momsbaserna kan i dessa fall beräknas utifrån uppgifter om insatsvarornas storlek (se SCB:s  
 input-output- 
  statistik) och efter avdrag av ett beräknat slutligt momsuttag. Momssatserna på dessa insatsvaror är i de flesta fall 25 procent. 
 När det beräknade momsuttaget (öppet eller dolt) sätts i relation till varans konsumtionsutgifter exklusive momsuttag, benämns det 
  
 14 
  
 Begrepp som beskriver momsuttaget definieras i betänkandets kapitel 2 avsnitt 3.1. 
  
 15 
  
 Statistiska Centralbyrån (2003). 
  
 389 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 här som varans implicitsats. Denna sats återspeglar inte all moms som övervältras på varans pris eftersom den inte tar hänsyn till slutligt momsuttag på de investeringsvaror som använts i produk- tionen och inte heller medräknar att det kan finnas ett dolt moms- uttag i vissa insatsvaror. 
 SCB:s sammanställning av hushållens konsumtionsutgifter är uppdelade på 145 varor. Denna uppdelning har inte varit tillräcklig för vissa av utredningens analyser. Därför har vissa konsumtions- utgifter på ett approximativt sätt delats upp ytterligare på olika varor med hjälp av Skatteverkets statistik över företagens moms- redovisningar. Totalt har utredningen utgått från ett material där konsumtionsutgifterna är uppdelade på 158 konsumtionsvaror. 
 I tabell 1 redovisas resultatet av de beräkningar som gjorts av momsbaser och momsintäkter. Den första kolumnen anger varans kodbeteckning enligt  
 COICOP-systemet. 
  De varor som utred- ningen har delats upp i ytterligare varor har betecknats med en bokstav i alfabetisk ordning efter  
 COICOP-koden. 
  I den andra kolumnen ges en kort textförklaring till vad de olika konsumtions- posterna innehåller. 
 Den tredje kolumnen anger hushållens konsumtionsutgifter på varan. Därefter visas den lagstadgade momssats som används på denna varas framräknade momsbas (skattebasen för öppet eller dolt momsuttag). När momsuttaget är dolt eller endast en del är öppet, har momssatsen inramats med mörk eller ljus botten. Den femte kolumnen innehåller momsbasens storlek. Därefter visas de momsintäkter från varan som kan beräknas genom att multiplicera momssatsen med momsbasen. 
 I den sjunde kolumnen redovisas en beräknad implicit momssats. En implicit momssats är definitionsmässigt lika stor som en lag- stadgad momssats då alla utgifter på varan är momspliktiga. För momsundantagna varor blir därför den beräknade implicita moms- satsen lägre. Denna implicita skattesats återspeglar dock inte all moms som övervältras på momsundantagna varors pris (se ovan). Om all moms skulle inkluderas, skulle den implicita momssatsen därför bli högre. 
 16  
 Slutligen visas i kolumnen längst till höger vilka långsiktiga priseffekter som införandet av likformig moms be- räknas ge upphov till. 
  
 16  
 På bostadstjänster skulle den stiga betydligt. Om dolt momsuttag från slutligt momsuttag på investeringar skulle medräknas, skulle den implicita momssatsen stiga från 6 procent till 21 procent. Förutsättningen är att hela bostadsstocken kan anses bestå av investeringar som är momsbeskattade med satsen 25 procent. 
 390 
 SOU 2005:57 Bilaga 5 
 Denna tabell ger endast en ungerfärlig bild av dagens moms- uttag, eftersom de är utförda med 2004 års momsregler tillämpade på 1999 års konsumtionsutgifter. Den huvudsakliga förändring som skett av momsreglerna efter 1999 är att momsuttaget på persontransporter sänkts från 12 till 6 procent och att momsuttaget på böcker och tidskrifter sänts från 25 till 6 procent. Detta medför att det beräknade totala momsuttaget skulle bli 2 miljarder kronor lägre än de officiella beräkningarna för år 1999. Osäkerheter i be- räkningarna medför dock att det beräknade momsuttaget överens- stämmer med utfallet för år 1999. 
 I tabell 1 framgår dessutom att hushållens totala konsumtions- utgifter år 1999 uppgick till 990 miljarder kronor, inklusive moms. Summan av alla momsbaser där både ett öppet och dolt momsuttag görs på privat konsumtion (exklusive det dolda momsuttaget som kommer från slutligt momsuttag på investeringsvaror samt på vissa insatsvaror i annan produktion) har beräknats till 585 miljarder 
  
 kronor. Momsintäkterna från dessa baser har 
  
 beräknats 
  
 till 
  
 124 miljarder kronor vilket ger en genomsnittlig 
  
 momssats 
  
 på 
  
 21,2 procent. Den implicita momssatsen på total privat konsumtion har beräknats till 14,3 procent. 
 17 
  
 Längst ned i tabellen redovisas det slutliga momsuttaget på övriga efterfrågekomponenter. Dessa utgörs av investeringar i produktion av de momsundantagna varorna bostads- och finansi- ella tjänster samt övriga investeringar som främst består av före- tagens bilinvesteringar. Dessutom ingår slutligt momsuttag på den del av produktionen av finansiella tjänster som utgör insatsvaror i andra företag. Detta momsuttag övervältras mestadels till slut på konsumentpriserna, men har som nämnts ovan inte inräknats i det dolda momsuttaget på konsumtionsvaror. Slutligen sker ett dolt momsuttag i hushållens ideella organisationer. Totalt beräknas dessa momsbaser uppgå till 92 miljarder kronor och ger med en genomsnittlig momssats på 24,9 procent momsintäkter på 23 miljarder kronor. När momsförändringens priseffekter ska be- räknas, medräknas även priseffekter från momsuttaget på dessa övriga efterfrågekomponenter (se vidare avsnitt 3.2). 
 Sammanlagt uppgår hela momsbasen till 678 miljarder kronor och momsintäkterna till 147 miljarder kronor. Den genomsnittliga momssatsen på dessa momsbaser kan beräknas till 21,7 procent. 
  
 17  
 Denna skattesats erhålles på följande sätt: 124 / (990  
 -124) 
  = 0,143. 
 391 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Tabell 1.  
 158 olika konsumtionsvaror och dess mervärdesbeskattning 
  
 COICOP Beskrivning 
  
 År 1999 
  
 Momsen 
  
 Implicit 
  
 Prisf % 
  
 Marknadspris 
  
 Sats 
  
 Bas 
  
 Intäkter 
  
 sats 
  
 likformig 
  
 0111 
  
 Bröd o. spannmålsprodukter 
  
 18 063 
  
 12% 
  
 16128 
  
 1935 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0112 
  
 Kött 
  
 24 006 
  
 12% 
  
 21434 
  
 2572 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0113 
  
 Fisk 
  
 7 458 
  
 12% 
  
 6659 
  
 799 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0114 
  
 Mjölk, ost och ägg 
  
 19 518 
  
 12% 
  
 17427 
  
 2091 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0115 
  
 Smör, margarin 
  
 3 310 
  
 12% 
  
 2955 
  
 355 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0116 
  
 Frukt 
  
 9 836 
  
 12% 
  
 8782 
  
 1054 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0117 
  
 Grönsaker 
  
 13 010 
  
 12% 
  
 11616 
  
 1394 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0118 
  
 Socker, sylt, konfekt 
  
 12 047 
  
 12% 
  
 10756 
  
 1291 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0119 
  
 Salt, kryddor, såser 
  
 3 845 
  
 12% 
  
 3433 
  
 412 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0121 
  
 Kaffe, te, choklad 
  
 4 484 
  
 12% 
  
 4004 
  
 480 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0122 
  
 Läsk, juice 
  
 7 081 
  
 12% 
  
 6322 
  
 759 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0211 
  
 Sprit 
  
 7 064 
  
 25% 
  
 5651 
  
 1413 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0212 
  
 Vin 
  
 9 212 
  
 25% 
  
 7370 
  
 1842 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 02131 
  
 Starköl 
  
 3 662 
  
 25% 
  
 2930 
  
 732 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 02132 
  
 Öl klass I o II 
  
 3 216 
  
 12% 
  
 2871 
  
 345 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0220 
  
 Tobak, ciggaretter, snus 
  
 16 292 
  
 25% 
  
 13034 
  
 3258 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0311 
  
 Material till kläder 
  
 466 
  
 25% 
  
 373 
  
 93 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0312 
  
 Beklädnadsartiklar 
  
 41 140 
  
 25% 
  
 32912 
  
 8228 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0313 
  
 Andra beklädnadsartiklar 
  
 2 251 
  
 25% 
  
 1801 
  
 450 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0314 
  
 Lagning, hyra och tvätt 
  
 541 
  
 25% 
  
 433 
  
 108 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0321 
  
 Skor mm 
  
 7 824 
  
 25% 
  
 6259 
  
 1565 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0322 
  
 Skoreparationer 
  
 139 
  
 25% 
  
 111 
  
 28 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0411 
  
 Hyra för hyresrätt 
  
 64 912 
  
 25% 
  
 19061 
  
 4765 
  
 8% 
  
 -1,6% 
  
 0412 
  
 Hyra för bostadsrätt 
  
 28 697 
  
 25% 
  
 8426 
  
 2107 
  
 8% 
  
 -1,6% 
  
 0421 
  
 Nyttjandevärde av småhus 
  
 130 084 
  
 25% 
  
 24883 
  
 6221 
  
 5% 
  
 -1,3% 
  
 0422 
  
 Nyttjandevärde av fritidshus 
  
 10 611 
  
 25% 
  
 2030 
  
 507 
  
 5% 
  
 -1,3% 
  
 0431 
  
 Varor för underhåll av bostad 
  
 2 500 
  
 25% 
  
 2000 
  
 500 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0432 
  
 Tjänster för underh. av bostad 
  
 20 
  
 25% 
  
 16 
  
 4 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0451 
  
 Roberts 
  
 32 489 
  
 25% 
  
 25991 
  
 6498 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0452 
  
 Gas 
  
 600 
  
 25% 
  
 480 
  
 120 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0453 
  
 Flytande bränslen 
  
 7 292 
  
 25% 
  
 5834 
  
 1458 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0454 
  
 Fasta bränslen 
  
 946 
  
 25% 
  
 168 
  
 42 
  
 5% 
  
 -0,8% 
  
 0455 
  
 Fjärrvärme 
  
 12 036 
  
 25% 
  
 9629 
  
 2407 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0511A 
  
 Möbler, belysning, tavlor exkl: 
  
 18 831 
  
 25% 
  
 15065 
  
 3766 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0511B "tavla inköpt från konstnär" 
  
 93 
  
 12% 
  
 83 
  
 10 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 0512 
  
 Ray, inkl. inläggning 
  
 2 092 
  
 25% 
  
 1674 
  
 418 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0513 
  
 Möbelreparationer 
  
 158 
  
 25% 
  
 126 
  
 32 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0520 
  
 Hushållstextilier, inkl. rep. 
  
 4 913 
  
 25% 
  
 3930 
  
 983 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0531 
  
 Större hushållsapparater 
  
 2 749 
  
 25% 
  
 2199 
  
 550 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0532 
  
 Mindre elektriska hush.app. 
  
 675 
  
 25% 
  
 540 
  
 135 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0533 
  
 Rep.större hush.apparater 
  
 128 
  
 25% 
  
 102 
  
 26 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0540 
  
 Köksredskap, glas, porslin 
  
 4 616 
  
 25% 
  
 3693 
  
 923 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0551 
  
 Större motordrivna verktyg 
  
 1 647 
  
 25% 
  
 1318 
  
 329 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0552 
  
 Mindre verktyg 
  
 3 350 
  
 25% 
  
 2680 
  
 670 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0561 
  
 Kemtekn. artiklar ej pers.bruk 
  
 6 038 
  
 25% 
  
 4830 
  
 1208 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0562 
  
 Hushållstjänster 
  
 1 181 
  
 25% 
  
 945 
  
 236 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 06111 
  
 Receptbelagda läkemedel 
  
 4 346 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 06112 
  
 Övrig medicin mm 
  
 2 815 
  
 25% 
  
 2252 
  
 563 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0612 
  
 Sjukvårdsprodukter 
  
 210 
  
 25% 
  
 84 
  
 21 
  
 11% 
  
 -1,5% 
  
 0613 
  
 Glasögon mm 
  
 4 003 
  
 25% 
  
 3202 
  
 801 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 06211 
  
 Patientavgift för off. läkarvård 
  
 1 803 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 06212 
  
 Patientavgift för priv. läkarvård 
  
 589 
  
 25% 
  
 69 
  
 17 
  
 3% 
  
 -0,6% 
  
 06221 
  
 Patientavgift för off. tandvård 
  
 2 388 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 06222 
  
 Patientavgift för priv. tandvård 
  
 5 742 
  
 25% 
  
 669 
  
 167 
  
 3% 
  
 -0,6% 
  
 06231 
  
 Pat.avg. sjukgymnastik mm 
  
 235 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 06232 
  
 Pat.avg. chiropraktiker mm 
  
 405 
  
 25% 
  
 47 
  
 12 
  
 3% 
  
 -0,6% 
  
 392 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 06301 
  
 Pat.avg. för off. sjukhusvård 
  
 774 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 06302 
  
 Pat.avg. för priv. sjukhusvård 
  
 160 
  
 25% 
  
 19 
  
 5 
  
 3% 
  
 -0,6% 
  
 07111 
  
 Bilar,nya 
  
 33 504 
  
 25% 
  
 26803 
  
 6701 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 07112 
  
 Bilar, begagnade 
  
 12 728 
  
 25% 
  
 10182 
  
 2546 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0712 
  
 Motorcyklar mm 
  
 1 603 
  
 25% 
  
 1282 
  
 321 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0713 
  
 Cyklar 
  
 1 662 
  
 25% 
  
 1330 
  
 332 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0721 
  
 Reservdelar och tillbehör 
  
 4 513 
  
 25% 
  
 3610 
  
 903 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 07221 
  
 Bensin, diesel 
  
 36 622 
  
 25% 
  
 29298 
  
 7324 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 07222 
  
 Olja, smörjmedel 
  
 568 
  
 25% 
  
 454 
  
 114 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0723 
  
 Underhåll och reparation 
  
 12 940 
  
 25% 
  
 10352 
  
 2588 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 07241 
  
 Körskolor,körprov,körkortsavg. 
  
 2 007 
  
 25% 
  
 1112 
  
 278 
  
 16% 
  
 -2,0% 
  
 07242 
  
 Kontrollbesiktning 
  
 835 
  
 25% 
  
 668 
  
 167 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 07244 
  
 Parkering 
  
 1 767 
  
 25% 
  
 1414 
  
 353 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 07245A 
  
 Biluthyrning 
  
 674 
  
 25% 
  
 539 
  
 135 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 07245B 
  
 Bilförmån 
  
 7404 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 0731 
  
 Järnväg 
  
 3 110 
  
 6% 
  
 2934 
  
 176 
  
 6% 
  
 14,6% 
  
 07321 
  
 Taxi, hyrbil m. förare 
  
 2 419 
  
 6% 
  
 2282 
  
 137 
  
 6% 
  
 14,6% 
  
 07322 
  
 Långfärdsbussresor 
  
 537 
  
 6% 
  
 507 
  
 30 
  
 6% 
  
 14,6% 
  
 0733 
  
 Lufttransporter 
  
 3 940 
  
 6% 
  
 3717 
  
 223 
  
 6% 
  
 14,6% 
  
 0734 
  
 Sjötransport 
  
 1 118 
  
 6% 
  
 350 
  
 21 
  
 2% 
  
 4,7% 
  
 0735 
  
 Kollektivtrafik 
  
 7 368 
  
 6% 
  
 6951 
  
 417 
  
 6% 
  
 14,6% 
  
 0736 
  
 Andra transporttjänster 
  
 289 
  
 25% 
  
 231 
  
 58 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0811 
  
 Posttjänster 
  
 2 022 
  
 25% 
  
 1618 
  
 404 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 08121 
  
 Telefon, fax 
  
 551 
  
 25% 
  
 441 
  
 110 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 08122 
  
 Mobiltelefon 
  
 699 
  
 25% 
  
 559 
  
 140 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 08131 
  
 Teletjänster 
  
 20 850 
  
 25% 
  
 16680 
  
 4170 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 08132 
  
 Mobilteletjänster 
  
 6 199 
  
 25% 
  
 4959 
  
 1240 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0911 
  
 Radio, TV mm 
  
 7 656 
  
 25% 
  
 6125 
  
 1531 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0912 
  
 Fotoutrustning, kamera mm 
  
 963 
  
 25% 
  
 770 
  
 193 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0913 
  
 IT-utrustning, 
  PC mm 
  
 3 301 
  
 25% 
  
 2641 
  
 660 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0914 
  
 Film, CD, kassetter 
  
 5 161 
  
 25% 
  
 4129 
  
 1032 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0915 
  
 Reparation av TV, IT mm 
  
 643 
  
 25% 
  
 514 
  
 129 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09211 
  
 Husvagn 
  
 566 
  
 25% 
  
 453 
  
 113 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09212 
  
 Båtar 
  
 1 131 
  
 25% 
  
 905 
  
 226 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09213 
  
 Båtmotorer, båttillbehör 
  
 441 
  
 25% 
  
 353 
  
 88 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09214 
  
 Hästar, ponnies 
  
 148 
  
 25% 
  
 118 
  
 30 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09215 
  
 Större fritidsartiklar 
  
 337 
  
 25% 
  
 270 
  
 67 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0922 
  
 Musikinstrument, pingisbord 
  
 536 
  
 25% 
  
 429 
  
 107 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0923 
  
 Rep. o. underh. av fritidsvaror 
  
 601 
  
 25% 
  
 481 
  
 120 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0931 
  
 Leksaker, spel, hobbyart. 
  
 3 945 
  
 25% 
  
 3156 
  
 789 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0932 
  
 Utrustning för sport, camping 
  
 3 309 
  
 25% 
  
 2647 
  
 662 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0933 
  
 Blommor, trädgårdsväxter 
  
 6 820 
  
 25% 
  
 5456 
  
 1364 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09341 
  
 Husdjur, utrustning, mat 
  
 3 317 
  
 25% 
  
 2654 
  
 663 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09342 
  
 Medicin, vitamin för husdjur 
  
 131 
  
 25% 
  
 105 
  
 26 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0935 
  
 Veterinärtjänst för husdjur 
  
 648 
  
 25% 
  
 518 
  
 130 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09411A 
  
 Entreavg. till sport, mm exkl: 
  
 1 265 
  
 6% 
  
 597 
  
 36 
  
 3% 
  
 7,2% 
  
 09411B 
  
 "nöjespark" 
  
 886 
  
 25% 
  
 709 
  
 177 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09412A 
  
 Hyra för sportutrustning 
  
 1 252 
  
 25% 
  
 1002 
  
 250 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09412B 
  
 Skidliftkort 
  
 560 
  
 12% 
  
 500 
  
 60 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 09412C 
  
 Avg. för sport,övrig rekreation 
  
 2 407 
  
 6% 
  
 2271 
  
 136 
  
 6% 
  
 14,6% 
  
 09413A 
  
 Hamnavgift 
  
 99 
  
 25% 
  
 79 
  
 20 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09413B 
  
 Båthyra mm 
  
 268 
  
 25% 
  
 214 
  
 54 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09414 
  
 Kommunala musikskolan 
  
 180 
  
 0 
  
 0 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 09415 
  
 Studieförbund, kursavgift 
  
 1 110 
  
 25% 
  
 172 
  
 43 
  
 4% 
  
 -0,7% 
  
 09421 
  
 Luft-TV, 
  licenser 
  
 5 220 
  
 25% 
  
 608 
  
 152 
  
 3% 
  
 -0,6% 
  
 09422 
  
 Calhoun, 
  avgifter 
  
 2 439 
  
 25% 
  
 1951 
  
 488 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09423A 
  
 Foto-framkallning 
  mm exkl: 
  
 1 056 
  
 25% 
  
 845 
  
 211 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09423B 
  
 "porträttfoto" 
  
 747 
  
 25% 
  
 598 
  
 149 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 393 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 09424 
  
 Hyra av utrustning: hemdator 
  
 4 572 
  
 25% 
  
 3658 
  
 914 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09425 
  
 Bio 
  
 1 056 
  
 6% 
  
 498 
  
 30 
  
 3% 
  
 7,2% 
  
 09426A 
  
 Bibliotek, museer exkl: 
  
 271 
  
 0 
  
 0 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 09426B 
  
 "science center" 
  
 30 
  
 25% 
  
 24 
  
 6 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09427A 
  
 Teater, konserthus mm exkl: 
  
 2 900 
  
 6% 
  
 2736 
  
 164 
  
 6% 
  
 14,6% 
  
 09427B 
  
 "kommers.museer,kulturinst" 
  
 548 
  
 25% 
  
 438 
  
 110 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09427C 
  
 "djurpark" 
  
 164 
  
 6% 
  
 155 
  
 9 
  
 6% 
  
 14,6% 
  
 09427D 
  
 "dans" 
  
 700 
  
 25% 
  
 560 
  
 140 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 09427E 
  
 "botanisk trädgård" 
  
 94 
  
 25% 
  
 75 
  
 19 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0943 
  
 Hasardspel 
  
 13 336 
  
 0 
  
 0 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 0951 
  
 Böcker 
  
 5 281 
  
 6% 
  
 4982 
  
 299 
  
 6% 
  
 14,6% 
  
 09521 
  
 Dagstidningar 
  
 5 962 
  
 6% 
  
 5625 
  
 337 
  
 6% 
  
 14,6% 
  
 09522 
  
 Tidskrifter 
  
 3 180 
  
 6% 
  
 3000 
  
 180 
  
 6% 
  
 14,6% 
  
 0953 
  
 Övriga trycksaker 
  
 474 
  
 25% 
  
 379 
  
 95 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0954 
  
 Skriv- och ritmaterial 
  
 1 045 
  
 25% 
  
 836 
  
 209 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 0960 
  
 Charterresor: resa, mat, logi 
  
 19 725 
  
 25% 
  
 631 
  
 158 
  
 1% 
  
 -0,1% 
  
 10111 
  
 Fritidsavgift, off. 
  
 2 095 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 10112 
  
 Fritidsavgift, övr. regi 
  
 142 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 10141 
  
 Högskoleprov 
  
 39 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1111 
  
 Restaurang och cafeer 
  
 43 439 
  
 25% 
  
 34751 
  
 8688 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 1120 
  
 Hotell, stugbyar,camping mm 
  
 6 010 
  
 12% 
  
 5366 
  
 644 
  
 12% 
  
 8,4% 
  
 1211 
  
 Hår- o skönhetsvård, solarier 
  
 8 247 
  
 25% 
  
 5416 
  
 1354 
  
 20% 
  
 -2,4% 
  
 1212 
  
 El. apparater, hårtork, rakapp. 
  
 206 
  
 25% 
  
 165 
  
 41 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 1213 
  
 Andra varor för personlig vård 
  
 9 128 
  
 25% 
  
 7302 
  
 1826 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 12311 
  
 Smycken, klockor 
  
 3 779 
  
 25% 
  
 3023 
  
 756 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 12312 
  
 Reparation smycken, klockor 
  
 191 
  
 25% 
  
 153 
  
 38 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 1232 
  
 Övr pers varor: väskor,babyart 
  
 1 717 
  
 25% 
  
 1374 
  
 343 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 124011 
  
 Barnomsorg, off. 
  
 4 752 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 124012 
  
 Barnomsorg, priv. 
  
 701 
  
 25% 
  
 108 
  
 27 
  
 4% 
  
 -0,7% 
  
 124021 
  
 Äldreomsorg, off. 
  
 7 248 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 124031 
  
 Personlig assistent, off. 
  
 3 973 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 124032 
  
 Personlig assistent, priv. 
  
 1 830 
  
 25% 
  
 282 
  
 70 
  
 4% 
  
 -0,7% 
  
 124033 
  
 Personlig assistent, anställd 
  
 236 
  
 0 
  
 0 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 12404 
  
 Individomsorg 
  
 353 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 1251 
  
 Livförsäkring 
  
 6 934 
  
 25% 
  
 1520 
  
 380 
  
 6% 
  
 -1,1% 
  
 1252 
  
 Hemförsäkring 
  
 1 266 
  
 25% 
  
 278 
  
 69 
  
 6% 
  
 -1,1% 
  
 1253 
  
 Sjukförsäkring 
  
 2 510 
  
 25% 
  
 550 
  
 138 
  
 6% 
  
 -1,1% 
  
 1254 
  
 Fordonsförsäkring 
  
 1 835 
  
 25% 
  
 402 
  
 101 
  
 6% 
  
 -1,1% 
  
 1255 
  
 Övriga försäkringar 
  
 1 276 
  
 25% 
  
 280 
  
 70 
  
 6% 
  
 -1,1% 
  
 1262 
  
 Finansiella tjänster 
  
 16 893 
  
 25% 
  
 3703 
  
 926 
  
 6% 
  
 -1,1% 
  
 12701 
  
 Begravningstjänster 
  
 1 920 
  
 25% 
  
 1536 
  
 384 
  
 25% 
  
 -2,8% 
  
 12702 
  
 Avgifter: pass,jakt,kronofogde 
  
 460 
  
 0 
  
 0 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 12703 
  
 Konsultavgifter 
  
 773 
  
 25% 
  
 544 
  
 136 
  
 21% 
  
 -2,5% 
  
 15 
  
 Konsumtion i utlandet 
  
 5 427 
  
 0 
  
 0 
  
 0% 
  
 0,0% 
  
 Summa 
  
 990 383 
  
 21,2% 
  
 585 196 
  
 123 961 
  
 14,3% 
  
 0,0% 
  
 Bostadsinvesteringar 
  
 39056 
  
 25% 
  
 31245 
  
 7811 
  
 Finansiella investeringar 
  
 8631 
  
 25% 
  
 6905 
  
 1726 
  
 Investeringar, ej fördelat 
  
 25% 
  
 18496 
  
 4624 
  
 Insatsvaror, ej fördelat 
  
 25% 
  
 28632 
  
 7158 
  
 HIO exkl: 
  
 25% 
  
 6781 
  
 1695 
  
 "upphovsrätter" 
  
 457 
  
 6% 
  
 431 
  
 26 
  
 Totalsumma 
  
 21,7% 
  
 677 686 
  
 147 001 
  
 14,8% 
  
 Summa särredovisade poster 
  
 24,9% 
  
 92489 
  
 23 040 
  
 Anm. HIO = hushållens ideella organisationer 
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 394 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Vid beräkning av momsuttaget på momspliktiga varor har detta gjorts genom att utgå från den lagstadgade momssatsen. När varan är undantagen från mervärdesskatt måste andra metoder användas. Utredningen har då beräknat det dolda momsuttaget genom att använda SCB:  
 input-outputstatistik 
  tillsammans med SCB:s moms- statistik. Nationalräkenskaperna har i vissa fall använts för att kon- struera fördelningsnycklar för att kunna lägga ut dold moms på olika varor. För dessa konsumtionsutgifter är den lagstadgade momssatsen inramad med mörk botten. 
 När endast en del av utgifterna är momspliktiga, har i vissa fall SCB:s statistik över 226 konsumtionsvaruprodukter kunnat an- vändas. För vissa mindre konsumtionsutgifter har SCB:s beräk- ningar använts av dolt momsuttag eller av den del som det sker ett öppet momsuttag på. När inga uppgifter har funnits, har schablonmässigt hälften av utgifterna antagits vara momsbefriade. På någon enstaka konsumtionsutgift har hänsyn tagits till ett visst skatteundandragande. För dessa konsumtionsutgifter är den lag- stadgade momssatsen inramad med ljus botten. 
 De konsumtionsutgifter som beskattas med 25 procent (antingen med ett öppet eller dolt momsuttag) finns i nästan alla varukategorier (exklusive livsmedel) samt i de flesta tjänste- kategorier (exklusive stuguthyrning, hotell, persontransport, idrott och kultur). Det dolda momsuttaget kommer i denna presentation endast från slutligt momsuttag på de insatsvaror som används i produktionen av de varor som är undantagna från moms. Diagram 10 visar storleken på respektive momsbas och inom vilka konsum- tionsområden som momsuttaget är 25 procent. Varorna betecknas med  
 COICOP-koder 
  och dess innehåll framgår av tabell 1. Totalt (öppet och dolt) beskattas 50 procent av konsumtionsutgifterna med normalskattesatsen 25 procent. 
 395 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Diagram 10:  
 Konsumtionsutgifter (momsbaser) som är moms- beskattade med 25 procent. Av utrymmesskäl har endast vissa  
 COICOP-koder 
  angivits 
  
 Miljoner kronor 
 40000 
 35000 
 30000 
 25000 
 20000 
 15000 
 10000 
 5000 
 0 
  
 0111 
  
 0116 
  
 0122 
  
 0220 
  
 0321 
  
 0422 
  
 0453 
  
 0512 
  
 0533 
  
 0562 
  
 06211 
  
 06232 
  
 Varor. Ej livsmedel 
  
 07245B 
  
 0712 
  
 0723 
  
 Tjänster. 
  
 0734 
  
 08122 
  
 Ej hotell, 
  
 0913 
  
 09213 
  
 0931 
  
 0935 
  
 09412C 
  
 09421 
  
 09425 
  
 09427C 
  
 stugor, persontransport, sport och kultur 
  
 09521 
  
 10111 
  
 124032 
  
 12702 
  
 1211 
  
 1232 
  
 1253 
  
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 15 procent av konsumtionsutgifterna är momsbeskattade med den reducerade satsen 12 procent. Med denna skattesats görs endast öppna momsuttag och det sker främst på utgifter för livsmedel samt stuguthyrning och hotell (se diagram 11). Även utgifter för skidliftar beskattas med 12 procent. 
 396 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Diagram 11:  
 Konsumtionsutgifter (momsbaser) som är moms- beskattade med 12 procent 
  
 Miljoner kronor 
 40000 
 35000 
 30000 
 25000 
 20000 
 15000 
 10000 
 5000 
 0 
  
 0111 
  
 0116 
  
 0122 
  
 0220 
  
 0321 
  
 0422 
  
 0453 
  
 0512 
  
 0533 
  
 0562 
  
 06211 
  
 06232 
  
 0712 
  
 0723 
  
 07245B 
  
 0734 
  
 08122 
  
 0913 
  
 09213 
  
 0931 
  
 0935 
  
 09412C 
  
 09421 
  
 09425 
  
 09427C 
  
 Livsmedel 
  
 Skidliftar 
  
 09521 
  
 10111 
  
 1211 
  
 1232 
  
 124032 
  
 Hotell, husuthyrning 
  
 1253 
  
 12702 
  
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 Endast 5 procent av konsumtionsutgifterna är momsbeskattade med 6 procent (endast öppet momsuttag). Detta handlar främst om utgifter för persontransporter, sport och kultur. I detta kultur- begrepp ingår främst utgifter för olika evenemang, tidningar och böcker (se diagram 12). 
  
 Diagram 12:  
 Konsumtionsutgifter (momsbaser) som är moms- beskattade med 6 procent 
  
 Miljoner kronor 
 40000 
 35000 
 30000 
 25000 
 20000 
 15000 
 10000 
 5000 
 0 
  
 0111 
  
 0116 
  
 0122 
  
 0220 
  
 0321 
  
 0422 
  
 0453 
  
 0512 
  
 0533 
  
 0562 
  
 06211 
  
 06232 
  
 0712 
  
 0723 
  
 07245B 
  
 0734 
  
 08122 
  
 0913 
  
 09213 
  
 0931 
  
 0935 
  
 09412C 
  
 09421 
  
 09425 
  
 09427C 
  
 09521 
  
 10111 
  
 1211 
  
 1232 
  
 124032 
  
 1253 
  
 12702 
  
 Persontransport 
  
 Sport 
  
 Kultur 
  
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 397 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 I diagram 13 visas de implicita momssatserna för 158 varugrupper. De tre lagstadgade satserna är inritade i diagrammet. För de varu- grupper där den implicita momssatsen inte exakt sammanfaller med de lagstadgade, gäller någon specialregel, framförallt undantag från momsbeskattning. Ett exempel på detta är konsumtion av finansi- ella tjänster. Där blir den implicita momssatsen inte fullt 6 procent, vilket beror på att momsuttaget på icke avdragsgilla insatsvaror råkar resultera i ett implicit momsuttag på 5,8 procent. 
  
 Diagram 13:  
 Implicita momssatser beräknade utifrån 2004 års momsregler 
 25,0% 
 20,0% 
 15,0% 
 10,0% 
 5,0% 
 0,0% 
  
 Bröd o. spannmålsprodukter 
  
 Mjölk,ost och ägg 
  
 Grönsaker 
  
 Kaffe,te,choklad 
  
 Vin 
  
 Tobak, ciggaretter,snus 
  
 Andra beklädnadsartiklar 
  
 Skoreparationer 
  
 Nyttjandevärde av småhus 
  
 Tjänster för underh. av bostad 
  
 Flytande bränslen 
  
 Möbler, belysning,tavlor exkl: 
  
 Möbelreparationer 
  
 Mindre elektriska hush.app. 
  
 Större motordrivna verktyg 
  
 Hushållstjänster 
  
 Sjukvårdsprodukter 
  
 Patientavgift för priv. läkarvård 
  
 Pat.avg. sjukgymnastik m.m. 
  
 Pat.avg. för priv. sjukhusvård 
  
 Motorcyklar mm 
  
 Bensin,diesel 
  
 Körskolor,körprov,körkortsavg. 
  
 Biluthyrning 
  
 Taxi, hyrbil m. förare 
  
 Sjötransport 
  
 Posttjänster 
  
 Teletjänster 
  
 Fotoutrustning, kamera mm 
  
 Reparation av TV, IT mm 
  
 Båtmotorer,båttillbehör 
  
 Musikinstrument,pingisbord, 
  
 Utrustning för sport,camping 
  
 Medicin,vitamin för husdjur 
  
 "nöjespark" 
  
 Avg. för sport,övrig rekreation 
  
 Kommunala musikskolan 
  
 Calhoun, 
  avgifter 
  
 Hyra av utrustning:hemdator 
  
 "science center" 
  
 "djurpark" 
  
 Hasardspel 
  
 Tidskrifter 
  
 Charterresor: resa,mat,logi 
  
 Högskoleprov 
  
 Hår- o skönhetsvård,solarier 
  
 Smycken, klockor 
  
 Barnomsorg, off. 
  
 Personlig assistent, off. 
  
 Individomsorg 
  
 Sjukförsäkring 
  
 Finansiella tjänster 
  
 Konsultavgifter 
  
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 Av tabell 1 ovan framgår att när hela momsuttaget jämförs med hela momsbasen, så kan en genomsnittlig momssats beräknas till 21,7 procent. Detta betyder att om dagens momssatsstruktur med tre satser ersätts med en enhetlig momssats på 21,7 procent, skulle storleken på totala momsintäkter bli detsamma. En likformig skatt på 21,7 procent innebär dock inte att momsuttaget på alla konsumtionsvaror blir 21,7 procent. På de varor som är undantagna från moms blir den implicita skattesatsen lägre, eftersom det endast sker ett slutligt momsuttag med normalskattesats på de insatsvaror som används i produktionen av dessa varor. De implicita moms- 
 398 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 satserna visas i diagram 14. De varor som har en lägre sats än 21,7 procent är således de som är undantagna från moms. 
  
 Diagram 14:  
 Implicita momssatser vid ett enhetlig momssats på 21,7 procent 
 25,0% 
 20,0% 
 15,0% 
 10,0% 
 5,0% 
 0,0% 
  
 Bröd o. spannmålsprodukter 
  
 Smör,margarin 
  
 Salt,kryddor,såser 
  
 Vin 
  
 Material till kläder 
  
 Skor mm 
  
 Nyttjandevärde av småhus 
  
 Roberts 
  
 Fjärrvärme 
  
 Möbelreparationer 
  
 Rep.större hush.apparater 
  
 Kemtekn. artiklar ej pers.bruk 
  
 Sjukvårdsprodukter 
  
 Patientavgift för off. tandvård 
  
 Pat.avg. för off. sjukhusvård 
  
 Motorcyklar mm 
  
 Olja,smörjmedel 
  
 Parkering 
  
 Taxi, hyrbil m. förare 
  
 Kollektivtrafik 
  
 Mobiltelefon 
  
 Fotoutrustning, kamera mm 
  
 Husvagn 
  
 Större fritidsartiklar 
  
 Utrustning för sport,camping 
  
 Veterinärtjänt för husdjur 
  
 Skidliftkort 
  
 Kommunala musikskolan 
  
 Foto-framkallning 
  mm exkl: 
  
 Bibliotek,museer exkl: 
  
 "djurpark" 
  
 Böcker 
  
 Skriv- och ritmaterial 
  
 Högskoleprov 
  
 El. apparater,hårtork,rakapp. 
  
 Övr pers varor:väskor,babyart. 
  
 Personlig assistent, off. 
  
 Livförsäkring 
  
 Övriga försäkringar 
  
 Konsultavgifter 
  
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
  
 3.2 
  
 Priseffekter vid en övergång till likformig moms 
  
 Införandet av en likformig moms medför att momsbaserna i både privat konsumtion och övriga efterfrågekomponenter beskattas med satsen 21,7 procent. Det innebär att momsuttaget på privat konsumtion höjs och att det sänks på övriga efterfråge- komponenter. För att uppnå oförändrad köpkraft i hushållssektorn som genomsnitt, har prissänkningen på de övriga efterfråge- komponenterna övervältrats på konsumtionsvarornas priser. Kon- sumtionsvarornas prisutveckling har sålunda beräknats i två steg. 
 I det första steget beräknas priseffekten av att den implicita momssatsen (som den är definierad ovan) förändras. Den implicita momssatsen kan betraktas som en påläggsskatt och därför kommer dess procentuella förändring att påverka konsumentpriset i samma grad. Den implicita momssatsen kommer att sänkas måttligt för de flesta varor och ge en prissänkning på  
 -2,6 
  procent. För sådana varor som beskattas med de lägre skattesatserna 6 och 12 procent kommer den implicita momssatsen att höjas och ge prisökningar på 14,8 respektive 8,7 procent. 
 399 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Till dessa priseffekter ska i ett andra steg läggas de priseffekter som kommer från att normalskattesatsen sänks på de övriga efter- frågekomponenterna. Det medför att priset på investeringar i bostadssektorn, finansiella sektorn, företagens bilinvesteringar samt de insatsvaror till företagen som består av finansiella tjänster kommer att sjunka med  
 -2,6 
  procent. Dessutom kommer det slut- liga momsuttaget i hushållens ideella organisationer att också sänkas med  
 -2,6 
  procent. Alla dessa prissänkningar kan antas komma hushållen till godo på lång sikt och har beräknats som pris- effekter på konsumtionsvarornas priser. Beräkningsgången redo- görs för nedan. 
 Hela momssänkningen på bostadsinvesteringar samt 23 procent av momssänkningen på investeringar i finansiella tjänster (hus- hållen konsumerar 23 procent av finansiella sektorns produktion) har på lång sikt ansetts medföra prissänkningar på motsvarande konsumtionsposter. Prisgenomslaget är beräknat till  
 -0,4 
  procent på bostadstjänster och till  
 -0,2 
  procent på finansiella tjänster. Momssänkningen på de övriga efterfrågekomponenterna kan be- traktas som en momssänkning på produktionen (se betänkandets kapitel 2 avsnitt 3) och dess priseffekter har antagits bli jämt över- vältrat på alla konsumtionsvaror. Priseffekter från moms- sänkningen på ideella organisationer har också fördelats jämt på alla konsumtionsvaror. Dessa priseffekter på alla konsumtionsvaror beräknas uppgå till  
 -0,2 
  procent. 
  
 Diagram 15:  
 Prisförändring vid övergång till likformig moms 
 20,0% 
 15,0% 
 10,0% 
 5,0% 
 0,0% 
  
 -5,0% 
  
 -10,0% 
  
 -15,0% 
  
 Bröd o. spannmålsprodukter 
  
 Smör,margarin 
  
 Salt,kryddor,såser 
  
 Vin 
  
 Material till kläder 
  
 Skor mm 
  
 Nyttjandevärde av småhus 
  
 Roberts 
  
 Fjärrvärme 
  
 Möbelreparationer 
  
 Rep.större hush.apparater 
  
 Kemtekn. artiklar ej pers.bruk 
  
 Sjukvårdsprodukter 
  
 Patientavgift för off. tandvård 
  
 Pat.avg. för off. sjukhusvård 
  
 Motorcyklar mm 
  
 Olja,smörjmedel 
  
 Parkering 
  
 Taxi, hyrbil m. förare 
  
 Kollektivtrafik 
  
 Mobiltelefon 
  
 Fotoutrustning, kamera mm 
  
 Husvagn 
  
 Större fritidsartiklar 
  
 Utrustning för sport,camping 
  
 Veterinärtjänt för husdjur 
  
 Skidliftkort 
  
 Kommunala musikskolan 
  
 Foto-framkallning 
  mm exkl: 
  
 Bibliotek,museer exkl: 
  
 "djurpark" 
  
 Böcker 
  
 Skriv- och ritmaterial 
  
 Högskoleprov 
  
 El. apparater,hårtork,rakapp. 
  
 Övr pers varor:väskor,babyart. 
  
 Personlig assistent, off. 
  
 Livförsäkring 
  
 Övriga försäkringar 
  
 Konsultavgifter 
  
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 400 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 När priseffekterna från alla momssatsförändringar medräknas, väntas priset på de konsumtionsvaror som idag beskattas med 25 procent att sänkas med  
 -2,8 
  procent (se diagram 15). Detta gäller de flesta varor. De varor som idag har reducerad moms får prisökningar med antingen 8,4 eller 14,6 procent. De moms- undantagna varorna har en relativ liten momsbas som normal- skattesatsen sänks på och prissänkningen blir mindre än på normalbeskattade varor. Priset på bostadstjänster beräknas sjunka med  
 -1,5 
  procent och med  
 –1 
  procent på finansiella tjänster. De övriga priseffekter som kan noteras beror på att en del av konsum- tionsutgifterna på vissa varor är momsbefriade. 
 Priseffekt från momssänkning på bostadsinvesteringar 
 Momssänkningen på bostadsinvesteringar uppgår till 1 miljard kronor, vilket är i storleksordningen 0,4 procent av boende- kostnaderna. För att inte förändra köpkraften i hushållssektorn har denna momssänkning antagits bli övervältrad på boende- kostnaderna med  
 -0,4 
  procent. 
 Momsuttagets storlek på bostadsinvesteringar återspeglas i storleken på bostadsbranschens bruttodriftsöverskott (kapital- kostnader). När momsuttaget sker med skattesatsen 25 procent, utgör momskostnaderna 20 procent av bruttodriftsöverskottets värde. Vid en övergång till enhetlig moms på 21,7 procent kommer priset på bruttodriftsöverskottet därför att minska med  
 -2,6 
  procent. I bostadssektorn utgör kostnader för bruttodrifts- 
  
 överskottet 
  
 58 procent av 
  
 hushållens 
  
 utgifter för bostads- 
  
 konsumtion. 
  
 Det betyder 
  
 ett fullt 
  
 prisgenomslag på - 
  
 1,5 procent. 
  
 Prissänkningen på bostadsinvesteringar med  
 -2,6 
  procent kan väntas få fullt prisgenomslag först när hela bostadsstocken är er- satt med investeringar som är momsbeskattade med 21,7 procent. Detta kan ta omkring 50 år. Om prisgenomslaget sker linjärt över tiden, kan man räkna med att prisgenomslaget efter  
 10–15 
  år blir  
 -0,4 
  procent. Därför är det rimligt att som ovan anta att en sänkning av normalskattesatsen till 21,7 procent på bostadsinvesteringar på lång sikt kan sänka boende- kostnaderna med  
 -0,4 
  procent. 
 401 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 En förändring av momssatsstrukturen ger upphov till fördelnings- effekter mellan hushåll och efterfrågeeffekter på konsumtions- varornas marknader. När dessa effekter har beräknats, har utgångs- punkten varit de prisförändringar som uppstår i de 18 varugrupper som konsumtionen är uppdelat i vid den ekonometriska studien (se avsnitt 5.2). För olika momssystem har implicita momssatser be- räknats för dessa 18 varugrupper. Dessa implicita momssatser uppfyller krav på budgetneutralitet för offentliga sektorn och köp- kraftsneutralitet för hushållssektorn genom att de även fångar in priseffekterna från de övriga efterfrågekomponenterna (se ovan). 
 I tabell 2 visas implicita momssatser med dagens momsuttag samt med ett likformigt momsuttag. I kolumnen längst till höger visas det likformiga momsuttagets implicita satser skatt när de inte fångar in priseffekterna från de övriga efterfrågekomponenterna (de faktiska implicita skattesatserna). 
  
 Tabell 2:  
 Implicita momssatser vid dagens momsuttag samt vid ett likformigt momsuttag med skattesatsen 21,7 procent 
  
 Dagens 
  
 Likformiga satser 
  
 satser 
  
 Köpkraftsneutral Faktiska 
  
 _1 
  
 12% Livsmedel 
  
 12,0% 
  
 21,4% 
  
 21,7% 
  
 _2 
  
 25% 
  
 Sprit, tobak 
  
 25,0% 
  
 21,4% 
  
 21,7% 
  
 _3 
  
 25% Restaurang 
  
 25,0% 
  
 21,4% 
  
 21,7% 
  
 _4 
  
 0%,25% Medicin,glasögon 
  
 13,9% 
  
 11,9% 
  
 12,0% 
  
 _5 
  
 Dold%,25% Bostad,bränsle 
  
 9,3% 
  
 7,4% 
  
 8,1% 
  
 _6 
  
 25% Kläder 
  
 25,0% 
  
 21,4% 
  
 21,7% 
  
 _7 
  
 25% 
  
 Inventarier 
  
 25,0% 
  
 21,4% 
  
 21,7% 
  
 _8 
  
 25% 
  
 Tele, post 
  
 25,0% 
  
 21,4% 
  
 21,7% 
  
 _9 
  
 12% 
  
 Hotell 
  
 12,0% 
  
 21,4% 
  
 21,7% 
  
 _10 
  
 25% 
  
 Fordon,drivmedel 
  
 22,9% 
  
 19,6% 
  
 19,9% 
  
 _11 
  
 6% Persontransport 
  
 5,7% 
  
 20,5% 
  
 20,8% 
  
 _12 
  
 Utlandsresa 
  
 0,3% 
  
 0,2% 
  
 0,2% 
  
 _13 
  
 6%,25%,dold%  
 Sport,kultur,TV-licens 
  
 12,6% 
  
 15,4% 
  
 15,6% 
  
 _14 
  
 25% 
  
 Fritidsart,TV,pc 
  
 25,0% 
  
 21,4% 
  
 21,7% 
  
 _15 
  
 Spel 
  
 0,0% 
  
 0,0% 
  
 0,0% 
  
 _16 
  
 6% Böcker, tidningar 
  
 6,0% 
  
 21,4% 
  
 21,7% 
  
 _17 
  
 25% 
  
 Övrigt 
  
 22,8% 
  
 19,5% 
  
 19,8% 
  
 _18 
  
 Dold% Finans 
  
 5,8% 
  
 4,6% 
  
 5,0% 
  
 Anm. I begreppet  
 TV-licens 
  ingår även  
 TV-avgifter. 
  
 Källa: Egna beräkningar 
 402 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 3.3 
  
 Statisk budgetneutralitet och dynamisk budgeteffekt 
  
 Enligt direktivet ska utredningen endast analysera budgetneutrala förändringar av momssatsstrukturen. Budgeteffekten av en moms- satsförändring kan beräknas antingen med en statisk eller dynamisk metod. Med en statisk metod menas att momsintäkterna från en vara endast påverkas av att momssatsen förändras medan en dyna- misk metod även tar hänsyn till att momsbasens storlek kan för- ändras. 
 På de varor där momsen höjs minskar efterfrågan och på de varor där momsen sänks ökar efterfrågan. Det är därför möjligt att hus- hållen sammantaget förändrar sitt konsumtionsmönster så att de totala momsintäkterna blir lägre än tidigare. Utredningen har dock valt att beräkna budgetneutralitet med en statisk metod, men att komplettera resultatet med en beräkning av en eventuell dynamisk budgeteffekt. I detta sammanhang har endast den budgeteffekt be- räknats som är ett direkt resultat av att momsbasernas storlek har påverkats. 
 Den ovan framräknade likformiga skattesatsen på 21,7 procent är beräknad med en statisk metod, eftersom satsen är framräknad som det genomsnittliga skatteuttaget på hela den ursprungliga moms- basen. I dynamisk mening kan satsen 21,7 procent dock inte direkt anses som budgetneutral. Frågan är dock hur pass stort fel man gör genom att använda den statiska metoden? 
 När den dynamiska budgeteffekten ska beräknas, räcker det inte med att endast ta hänsyn till hur momsbasen påverkas då köp- kraftsneutrala implicita momssatser förändras. Dessutom måste man medräkna de följdeffekter på makroefterfrågan som kan upp- stå då läckagens förändringar korrigeras med skatte- och växel- kursförändringar (se vidare avsnitt 7). Vid införandet av en likformig momssats på 21,7 procent beräknas den dynamiska budgeteffekten medföra ett marginellt bortfall i storleksordningen 0,2 miljarder kronor. 
 4 Fördelningseffekter för olika hushåll 
 Momsuttagets konstruktion kan påverka hushållens köpkraft olika eftersom deras konsumtionsmönster skiljer sig åt. Det är endast ett fullständigt likformigt momsuttag, där alla konsumtionsutgifter beskattas med samma skattesats, som inte kan ge upphov till några 
 403 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 fördelningseffekter. Dagens momsuttag sker med tre olika skatte- satser och undantar dessutom en relativt stor del av konsumtions- utgifterna från momsbeskattning. Därför ger dagens momsuttag upphov till fördelningseffekter. 
  
 4.1 
  
 Ekonomisk standard 
  
 Ett hushålls konsumtionsmönster beror till stor del på dess ekonomiska standard. Därför är det lämpligt att beräkna momsför- ändringars fördelningseffekter genom att gruppera hushållen i decilgrupper efter stigande ekonomisk standard. Ett hushålls ekonomiska standard beror på dess disponibleinkomst 
 18  
 och för- sörjningsbördan. 
 Försörjningsbördan (hushållets vikt) kan beräknas enligt följande formel 
 19 
 : 
 Hushållets vikt = (antal vuxna + 0,7*antalet barn) 
 0,7 
  
 Ett hushålls ekonomiska standard kan nu erhållas genom att divi- dera dess disponibelinkomst med dess framräknade vikt. Ekono- misk standard är ett nominellt begrepp och ger vid givna priser ett mått på en genomsnittlig hushållsmedlems konsumtionsmöjlig- heter. En momsförändring påverkar dock priserna och därigenom konsumtionsmöjligheterna vid given disponibelinkomst. Detta kan beskrivas som en förändring av real ekonomisk standard. För- ändringens storlek erhålles genom att dividera momsutgifternas förändring med hushållets vikt. När utredningen beräknar för- delningseffekter från momsförändringar, används begreppet ekonomisk standard som synonymt med real ekonomisk standard. 
 Tabell 3 visar för olika hushållstyper sambandet mellan disponi- belinkomst, hushållsvikt och ekonomisk standard. Av tabellen framgår bl.a. att ett hushåll som består av sammanboende med 2 barn har i genomsnitt en betydligt högre disponibelinkomst än hushåll som består av ensamstående utan barn (409 481 kronor jämfört med 164 306 kronor). Detta beror främst på att i det första hushållet är det ofta två personer som har inkomst. 
 Två vuxna och två barn innebär en betydligt högre hushållsvikt (2,36 jämfört med 1,00) vilket medför att en vuxen individ i båda 
  
 18 
  
 Inkomster från arbete, kapital och transfereringar med avdrag för inkomstskatt. 
  
 19 
  
 Denna formel används i finansdepartementets fördelningsanalyser. 
  
 404 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 hushållen kommer att i genomsnitt ha liknande ekonomisk standard (173 860 kronor jämfört med 164 306 kronor). Detta beror på att det är fler som ska dela på hushållets disponibelin- komst i ett hushåll med två vuxna och två barn. 
  
 Tabell 3:  
 Samband mellan disponibelinkomst och ekonomisk standard samt effekter från en övergång till likformig moms. År 2003 i antal kronor 
  
 Disponibel- Hushållsvikt Ekonomisk Momsför- 
  
 Ekonomisk standard 
  
 inkomst 
  
 standard 
  
 ändringar 
  
 förändr. kr 
  
 förändr. % 
  
 Ensam utan barn 
  
 164 306 
  
 1,00 
  
 164 306 
  
 -361 
  
 361 
  
 0,2% 
  
 Ensam 1 barn 
  
 189 491 
  
 1,45 
  
 130 700 
  
 -19 
  
 13 
  
 0,0% 
  
 Ensam 2+ barn 
  
 234 168 
  
 1,97 
  
 118 987 
  
 518 
  
 -262 
  
 -0,2% 
  
 Ensam m barn, övrig 
  
 309 061 
  
 2,32 
  
 132 977 
  
 592 
  
 -290 
  
 -0,2% 
  
 Ensam pensionär 
  
 129 029 
  
 1,00 
  
 129 029 
  
 72 
  
 -72 
  
 0,0% 
  
 Ensam övriga 
  
 270 592 
  
 1,71 
  
 158 004 
  
 602 
  
 -345 
  
 -0,2% 
  
 Sambo utan barn 
  
 367 042 
  
 1,62 
  
 225 941 
  
 -896 
  
 552 
  
 0,2% 
  
 Sambo 1 barn 
  
 367 392 
  
 2,00 
  
 183 306 
  
 -567 
  
 283 
  
 0,2% 
  
 Sambo 2 barn 
  
 409 481 
  
 2,36 
  
 173 860 
  
 108 
  
 -46 
  
 0,0% 
  
 Sambo 3+ barn 
  
 411 080 
  
 2,77 
  
 148 538 
  
 953 
  
 -340 
  
 -0,2% 
  
 Sambo m barn, övrig 
  
 472 713 
  
 2,74 
  
 172 632 
  
 1 151 
  
 -414 
  
 -0,2% 
  
 Sambo pensionär 
  
 260 439 
  
 1,62 
  
 160 319 
  
 370 
  
 -228 
  
 -0,1% 
  
 Sambo övriga 
  
 485 643 
  
 2,28 
  
 213 392 
  
 -239 
  
 131 
  
 0,0% 
  
 I tabellen visas även hur en övergång till en enhetlig momssats på 21,7 procent kan påverka momsbetalningarna för respektive hus- hållstyp samt hur ekonomisk standard kan påverkas i kronor och procent. 
 I denna sammanställning definieras barn som en individ under 20 år. Ett barn som har fyllt 20 år och fortfarande bor hos sina för- äldrar definieras som övrig i hushållet. Det betyder t.ex. att hus- hållstypen Sambo m barn, övrig betyder oftast minst två hemmaboende barn, ett som är under och ett som är över 20 år. övrig kan också betyda att en annan vuxen person bor i hushållet, t.ex. en moster eller farfar. 
 I diagram 16 framgår hur hela befolkningen (vuxna och barn) fördelar sig på olika hushållstyper. De flesta bor i hushåll av typen ensam utan barn, sambo utan barn och sambo 2 barn. 
 405 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Diagram 16:  
 Befolkningens fördelning på olika hushållstyper 
 Befolkningen uppdelad på hushållstyper 
  
 Sambo övriga 
  
 5% 
  
 Ensam utan barn 
  
 Sambo pensionär 
  
 16% 
  
 9% 
  
 Sambo m barn, övrig 
  
 Ensam 1 barn 
  
 3% 
  
 6% 
  
 Ensam 2+ barn 
  
 4% 
  
 Ensam m barn, övrig Sambo 3+ barn  
 1% 
  
 8% 
 Ensam pensionär 8% 
 Ensam övriga 2% 
 Sambo 2 barn 15% 
 Sambo utan barn 
 15% 
 Sambo 1 barn 8% 
 Källa: SCB samt finansdepartementets fördelningsanalysenhet. 
 När hushållen är grupperade i deciler efter ekonomisk standard, kan för varje decilgrupp dess genomsnittliga utgiftsandelar för 112 konsumtionsposter erhållas från Statistiska Centralbyrån (SCB). 
 20  
 Dessa utgiftsandelar visar konsumtionsutgiften som andel av decil- gruppens genomsnittliga disponibelinkomst. 
  
 4.2 
  
 Hushållets implicita momsats 
  
 För att kunna beräkna implicita momssatser på olika hushålls- gruppers totala konsumtion, har SCB:s utgiftsandelar omräknats som andelar av decilgruppernas genomsnittliga konsumtion Där- efter har de aggregerats till utgiftsandelar för 18 konsumtionsvaru- grupper (dessa varugrupper är desamma som i avsnitt 5.2). Vissa korrigeringar har gjorts för att få överensstämmelse med de genomsnittliga utgiftsandelar som kan beräknas utifrån SCB:s nationalräkenskaper. 
  
 20  
 Undersökningen kallas för Hushållens utgifter, HUT. 
 406 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Med kännedom om utgiftsandelarnas storlek och respektive ut- giftsposts momsbeskattning kan nu en implicit momssats beräknas för ett genomsnittligt hushålls konsumtionsutgifter i respektive decilgrupp. Dessa momssatser är konsistenta med den genom- snittliga momssats som i avsnitt 3.1 (tabell 1) har beräknats för hushållens totala konsumtionsutgifter. 
 21  
 I diagram 17 visas de implicita momssatser i respektive decilgrupp som dagens moms- uttag ger upphov till. 
  
 Diagram 17:  
 Implicita momsuttag på hushållens konsumtions- utgifter. Hushållen är grupperade i decilgrupper efter stigande eko- nomisk standard, vilken anges för respektive decilgrupp 
  
 16,00% 
  
 15,50% 
  
 15,00% 
  
 14,50% 
  
 14,00% 
  
 13,50% 
  
 13,00% 
  
 12,50% 
  
 12,00% 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 77315 
  
 104936 
  
 119088 
  
 133165 
  
 147044 
  
 161455 
  
 177460 
  
 197796 
  
 229317 
  
 374088 
  
 129292 
  
 175443 
  
 213233 
  
 258045 
  
 286645 
  
 313157 
  
 344821 
  
 370602 
  
 416554 
  
 660237 
  
 Decilgrupper 
  
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 Hushåll i de högre decilgrupperna betalar mer moms på sina ut- gifter än hushåll i de lägre. Från decilgrupp 3 och uppåt fram- kommer ett progressivt inslag i momsuttaget. Den implicita moms- satsen stiger då från knappt 13,5 procent till nästan 15. 
  
 21  
 Genom att några enstaka konsumtionsposter inte ingår i de 18 varugrupper som studeras blir den genomsnittliga satsen något lägre och uppgår till 14,2 procent i stället för 14,3 procent. 
 407 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 När en ny momssatsstruktur införs kommer detta att förändra decilgruppernas genomsnittliga momsuttag på ett olikartat sätt. Därigenom omfördelas köpkraft mellan olika hushållsgrupper. I betänkandets kapitel 11 redovisas vilka fördelningseffekter som kan väntas uppstå vid införandet av olika momssystem. 
 Vid införandet av en enhetlig momssats på 21,7 procent har effekterna på hushållens ekonomiska standard i stället beräknats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT. Denna utnyttjar hushållsdata från SCB:s undersökning av hushållens ekonomi (HEK). 
 22  
 En ny modul i FASIT har utvecklats av SCB i vilken upp- gifter från SCB:s hushållsutgiftsundersökningar (HUT) även kan utnyttjas. Vissa marginella skillnader i resultaten kan uppstå jäm- fört med den beräkningsmodell där decilgruppernas genomsnittliga utgiftsandelar för 18 varugrupper har använts (se diagram 18). 
  
 Diagram 18:  
 Effekter på hushållens ekonomiska standard vid in- förandet av en enhetlig momssats på 21,7 procent, beräknat av ut- redningens konstruerade modell respektive med FASIT. Varje decilgrupps genomsnittliga ekonomiska standard anges på  
 x-axeln 
  
 1,0% 
  
 0,8% 
  
 inkomst 
  
 0,6% 
  
 0,4% 
  
 disponibelav 
  
 0,2% 
  
 0,0% 
  
 Utredningen 
  
 FASIT 
  
 Procent 
  
 -0,2% 
  
 -0,4% 
  
 -0,6% 
  
 -0,8% 
  
 -1,0% 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 77315 
  
 104936 
  
 119088 
  
 133165 
  
 147044 
  
 161455 
  
 177460 
  
 197796 
  
 229317 
  
 374088 
  
 129292 
  
 175443 
  
 213233 
  
 258045 
  
 286645 
  
 313157 
  
 344821 
  
 370602 
  
 416554 
  
 660237 
  
 Decilgrupper 
  
 Källa: SCB 
  
 22  
 Dessa beräkningar har utförts av Finansdepartementets fördelningsanalysenhet. 
 408 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 4.3 
  
 Progressivitet i momsuttag 
  
 Progressiviteten i dagens momsuttag beror på ett lägre momsuttag (öppet och dolt) på varor som konsumeras relativt mycket av hus- håll med låga inkomster samtidigt som momsuttaget är högre på varor som konsumeras relativt mycket av hushåll med höga in- komster. Ju mer utgiftsandelarna skiljer sig åt för en varugrupp, desto större fördelningspolitisk effekt kommer ett momsuttag att ge. 
 I diagram 19 illustreras hur decilgruppernas utgiftsandelar vari- erar för var och en av de 18 olika varugrupperna. Det spridnings- mått som använts är standardavvikelsen. Ju större värde på standardavvikelsen, desto större spridning. 
 23 
  
 Det visar sig att på de flesta utgiftsposter sjunker eller stiger ut- giftsandelarna kontinuerligt med stigande ekonomisk standard. För att belysa de fall då utgiftsandelarna avtar med stigande inkomst redovisas standardavvikelsen i diagrammet med negativt tecken. Då utgiftsandelarna ökar med stigande inkomst visas endast standard- avvikelsens positiva värde. 
  
 23  
 Standardavvikelsens värde anger storleken på den avvikelse från medelvärdet (upp och ned) som behövs för att fånga in ungefär 2/3 av observationerna. Vara 10 i diagrammet har en stor standardavvikelse på 3 procentenheter, vilket innebär att när utgiftsandelarna varierar 
 ± 3 procentheter runt utgiftsandelarnas medelvärde omfattas endast 2/3 av decilgrupperna. 
 409 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Diagram 19:  
 Standardavvikelse för hushållsdecilgruppernas utgifts- andelar. Negativt tecken framför anger att utgiftsandelarna avtar med stigande ekonomisk standard och ett positivt tecken anger motsatsen 
  
 4,0 
  
 3,0 
  
 standardavvikelse 
  
 2,0 
  
 1,0 
  
 0,0 
  
 Utgiftsandelars 
  
 -1,0 
  
 -2,0 
  
 -3,0 
  
 -4,0 
  
 -5,0 
  
 12% Livsmedel 
  
 25% Sprit, tobak 
  
 25% Restaurang 
  
 0%,25% Medicin, 
  
 glasögon 
  
 Dold%,25% 
  
 Bostad,bränsle 
  
 25% Kläder 
  
 25% Inventarier 
  
 25% Tele, post 
  
 12% Hotell 
  
 25% Fordon,drivmedel 
  
 6% Persontransport 
  
 Utlandsresa 
  
 6%,25%,dold% 
  
 Sport,kultur,TV- 
  
 licens 
  
 25% Fritidsart,TV,pc 
  
 Spel 
  
 6% Böcker, tidningar 
  
 25% Övrigt 
  
 Dold% Finans 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 11 
  
 12 
  
 13 
  
 14 
  
 15 
  
 16 
  
 17 
  
 18 
  
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 För vissa varugrupper avtar eller stiger inte utgiftsandelarna kontinuerligt med stigande ekonomisk standard. Det gäller för kläder (vara 6), spel (vara 15) och övriga varor (vara 17). I dessa fall har spridningsmåttet satts till noll. 
 Ju högre positivt värde en standardavvikelse har desto större progressiv effekt ger ett momsuttag. När en standardavvikelse i diagrammet har negativt tecken ger ett momsuttag i stället en regressiv effekt. För att ett momssystem ska ge maximal progressiv effekt ska alla varugrupper med ett negativt tecken framför standardavvikelsen undantas från momsbeskattning och beskatt- ning ska endast ske av de varugrupper som har positivt tecken framför standardavvikelsen. Skattesatsen ska sättas högre ju högre värde på standardavvikelsen. 
 Av diagrammet framgår att en stor progressiv effekt i moms- uttaget verkar kunna erhållas med en hög momssats på fordon och drivmedel (vara 10). Ett momsuttag på bostadsposten (vara 5) verkar i stället medföra en relativt stor regressiv effekt. Ett moms- 
 410 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 uttag på livsmedel (vara 1) verkar också ge en regressiv effekt. Det progressiva inslaget i dagens momssystem beror på att moms- uttaget i viss mån är konstruerat i överensstämmelse med dessa standardavvikelsers värden: full moms på bilar och drivmedel, redu- cerad moms på livsmedel och momsundantag för den del av bostadsutgifterna som utgörs av hyror. 
  
 4.4 
  
 Dynamiska effekter på momsuttag 
  
 Analysen av olika momsuttags fördelningseffekter utgår från de utgiftsandelar som kan registreras för olika hushåll med dagens momsuttag. När samma utgiftsandelar används på andra moms- system innebär detta en statisk beräkning. Detta beror på att man då inte tar hänsyn till att hushållen kommer att konsumera mindre av den vara som beskattas hårdare och mer av den vara där moms- uttaget sjunker. En dynamisk beräkning tar hänsyn till att en över- gång till ett annat momssystem kommer att påverka hushållens ut- giftsandelar. 
 Skillnaderna mellan en statisk och dynamisk analys illustreras i diagram 20. Vid momssatsen t1 betalar hushåll en moms på denna marknad som motsvaras av ytorna A+B. När momssatsen höjs till t2 minskar konsumtionen från Q1 till Q2. 
  
 Diagram 20:  
 Hur momsuttaget påverkas då momssatsen höjs från t1 till t2 
 Pris 
 P+t2 
 C D 
 P+t1 
 A B 
 Utbud 
 P 
 Efterfrågan 
  
 Q2 
  
 Q1 
  
 Volym 
  
 411 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 En statisk analys ger som resultat att efter momshöjningen väntas hushåll att betala en moms på denna marknad som motsvaras av ytorna A+B+C+D. En dynamisk analys ger i stället som resultat att hushåll väntas betala en moms som motsvaras av ytorna A+C, vilket är mindre än den statiska analysen gav som resultat. 
 En dynamisk fördelningsanalys har gjorts genom att anta att alla decilgrupper har samma priskänslighet som ett genomsnittligt hus- håll. Därigenom kan de beräknade priselasticiteterna i bilaga 6 an- vändas för att beräkna decilgruppernas efterfrågeförändringar. Vid en övergång till likformig moms skulle då skillnaden mellan en statisk och dynamisk beräkning av fördelningseffekterna dock bli begränsad. De implicita momssatserna för hushåll i olika decil- grupper skulle sänkas mindre än 0,05 procentenheter. 
 5 Efterfrågeförhållanden 
  
 5.1 
  
 Inledning 
  
 Den nationalekonomiska konsumtionsteorin beskriver hur en indi- vids konsumtion av olika varor påverkas då de relativa konsument- priserna förändras. Efterfrågan ökar på de varor där priserna sänks och minskar på de varor där priserna höjs. Efterfrågeför- ändringarnas storlek kan beräknas om man utgår från att individen maximerar nyttan av sin konsumtion. Konsumenten värderar konsumtionsvarorna olika och väljer den varusammansättning (konsumtionskrog) som ger henne störst nytta. Konsumtions- möjligheterna begränsas av individens inkomster och konsumtions- varornas priser. 
 När momssatserna förändras påverkas priserna på lång sikt i motsvarande grad. De prisförändringar som uppstår skapar för konsumenten nya konsumtionsmöjligheter och nya restriktioner. Konsumenten förändrar sin konsumtionskorg för att utifrån sin inkomst och rådande priser maximera den sammanlagda nyttan av alla de varor som individen konsumerar. 
 Makroekonomiska data över privat konsumtion reflekterar summan av alla individers konsumtionsbeslut. Om man antar att individernas beteende kan beskrivas utifrån en representativ indi- vids beteende kan makroekonomiska data över den ekonomiska utvecklingen användas för att studera hur denna individ förändrar sitt konsumtionsmönster då de relativa konsumentpriserna för- 
 412 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 ändras (att beskriva en representativ individs konsumtionsval är detsamma som att beskriva hur individerna i genomsnitt har agerat). 
 Varuefterfrågans priskänslighet varierar. Låg priskänslighet inne- bär att priset har liten inverkan på konsumtionsvolymen och hög priskänslighet att priset har stor inverkan. Med ekonometriska metoder har priskänsligheten beräknats i ett efterfrågesystem som omfattar total privat konsumtion (se bilaga 6). Den ekonometriska studien kommenteras i avsnitt 5.2. Varornas priskänslighet (egen- priselasticiteten) har använts för att beräkna vilka efterfrågeför- ändringar som uppstår då olika momssatsstrukturer införs. Resul- taten från dessa beräkningar redovisas i delbetänkandets kapitel 10 och 11. I avsnitt 5.3 visas vilka antaganden som ligger bakom detta förfaringssätt och hur resultatet kan avvika från de mer korrekta beräkningar som i stället skulle använda efterfrågefunktioner. 
  
 5.2 
  
 Den ekonometriska studien 
  
 Den ekonometriska studien har för ett efterfrågesystem beräknat efterfrågans egenpris- och korspriselasticiteter samt utgiftselastici- teter. Detta efterfrågesystem omfattar alla privata konsumtions- utgifter uppdelat på 18 konsumtionsvaror samt varan fritid. De varor som liknar varandra eller behandlas på liknande sätt i moms- systemet har i möjligaste mån förts till samma grupp. 
 För att kunna beräkna alla de koefficientvärden som detta efter- frågesystem består av, har en procedur använts som kallas för  
 multi-stage-budgeting 
  (se vidare bilaga 6). Under ett antagande om weak separability har det varit möjligt att gruppera de 18 varorna i 5 olika grupper. Därmed har ett efterfrågesystem erhållits som består av två nivåer. På nivå 1 finns dessa 5 varugrupper och varan fritid. För detta efterfrågesystem med 6 varor har egen-  
 pris-, 
  korspris samt utgiftselasticiteter beräknats. På nivå två har varornas  
 egenpris-, 
  korspris samt utgiftselasticiteter beräknats för respektive efterfrågesystem som finns inom var och en av de 5 varugrupperna på nivå 1. 
 Alla dessa beräknade värden på elasticiteter används sedan för att beräkna elasticitetsvärden för de ursprungliga 18 varorna. Genom de antaganden som gjorts kan man på ett konsistent sätt beräkna alla okompenserade och kompenserade elasticiteter för hela det efterfrågesystem som innehåller 18 varor och fritid. När momssats- 
 413 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 strukturen förändras har de okompenserade elasticiteterna använts för att beräkna de faktiska efterfrågeförändringarna, medan de kompenserade har använts för att beräkna hur momsuttagets sam- hällsekonomiska kostnader påverkas. 
 De 18 varorna framgår av diagram 21. I anslutning till var och en av de 18 varorna anges vilka momsregler som tillämpas. När det sker ett dolt momsuttag på en varugrupp, är detta markerat med Dold%. I diagrammet har även markerats de fem varugrupperna på nivå 1 samt vilka av de 18 varorna som ingår i var och en av dessa fem grupper. 
  
 Diagram 21:  
 18 konsumtionsvaror indelade i 5 grupper. En varas yta står i proportion till varans andel av privat konsumtion 
  
 Dold% Finans 
  
 25% Övrigt 
  
 6% Böcker, tidningar 
  
 Spel 
  
 12% Livsmedel 
  
 25% Fritidsart,TV,pc 
  
 6%,25%,dold% Sport,kultur,TV- 
  
 licens 
  
 5 
  
 Utlandsresa 
  
 1 
  
 6% Persontransport 
  
 4 
  
 25% Fordon,drivmedel 
  
 3 
  
 2 
  
 12% Hotell 
 25% Tele, post 
 25% Inventarier 
 25% Kläder 
 25% Sprit, tobak 
 25% Restaurang 
 0%,25% Medicin,glasögon 
 Dold%,25% Bostad,bränsle 
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 De beräknade elasticiteterna uppfyller konsumtionsteorins krav på att homogenitet ska råda i priser och inkomst. Det betyder att när alla priser och inkomsten ökar lika mycket i procent är konsumtio- nen oförändrad. Dessutom är villkoret om budgetuttömning upp- fyllt, vilket innebär att alla inkomstökningar konsumeras. Sym- metrivillkoret (se avsnitt 6.3 nedan) är i dessa beräkningar också uppfyllt. 
 414 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 De beräknade okompenserade elasticiteterna på nivå ett och två har i de flesta fall erhållit rimliga värden (se bilaga 6). Egenpriselas- ticiteterna har alla negativa värden och varierar mellan  
 -2,1 
  och  
 -0,3. 
  Korspriselasticiteterna varierar mellan  
 -1,7 
  och 1,3 (värdet  
 -1,7 
  är mellan fritid och varugrupp 5). Utgiftselasticiteterna varierar mellan 0,2 och 3,2. 
 De ekonometriska resultaten kan anses som relativt goda genom att hälften av de beräknade priselasticiteterna har ett  
 p-värde 
  som är mindre än 0,1.  
 P-värdet 
  anger en signifikansnivå. Ett  
 p-värde 
  på 0,1 betyder att det skattade värdet med 90 procents sannolikhet kan anses vara skilt från noll. I tabell 4 visas antalet elasticiteter som fick ett  
 p-värde 
  som understeg 0,1. 
  
 Tabell 4:  
 Sammanställning av antal beräknade elasticitetsvärden samt de som har ett  
 p-värde 
  
 Alla priselasticiteter 
  
 Egenpriselasticiteter 
  
 Korspriselasticiteter 
  
 Utgiftselasticiteter 
  
 p 
  
 Alla 
  
 p 
  
 Alla 
  
 p 
  
 Alla 
  
 p 
  
 Alla 
  
 Nivå 1 
  
 21 
  
 36 
  
 5 
  
 6 
  
 16 
  
 30 
  
 5 
  
 5 
  
 Grupp 1 
  
 6 
  
 16 
  
 3 
  
 4 
  
 3 
  
 12 
  
 3 
  
 4 
  
 Grupp 3 
  
 1 
  
 16 
  
 1 
  
 4 
  
 0 
  
 12 
  
 3 
  
 4 
  
 Grupp 4 
  
 12 
  
 16 
  
 4 
  
 4 
  
 8 
  
 12 
  
 4 
  
 4 
  
 Grupp 5 
  
 9 
  
 25 
  
 4 
  
 5 
  
 5 
  
 20 
  
 5 
  
 5 
  
 Summa 
  
 49 
  
 109 
  
 17 
  
 23 
  
 32 
  
 86 
  
 20 
  
 22 
  
 Procent 
  
 45% 
  
 74% 
  
 37% 
  
 91% 
  
 Källa: Bilaga 6 samt egna beräkningar 
 Tabell 4 visar att utgiftselasticiteterna har högst tillförlitlighet, 91 procent har ett  
 p-värde 
  mindre än 0,1. Tre av fyra egenpriselastici- teter har ett  
 p-värde 
  under 0,1. Endast en tredjedel av korspriselas- ticiteterna har ett  
 p-värde 
  mindre än 0,1. I grupp 3 är de beräknade värdena på både egenpris- och korspriselasticiteter av låg kvalitet. Endast en av totalt 16 elasticiteter har ett  
 p-värde 
  mindre än 0,1. 
 Vissa av de signifikanta värdena på korspriselasticiteter är dock anmärkningsvärt höga. Som exempel kan nämnas att i grupp 1 är korspriselasticiteten =  
 -1,2 
  från livsmedel (vara 1) till medicin- glasögon (vara 4), vilket skulle innebära att vara 4 är ett starkt komplement till vara 1. Detta är intuitivt ett något märkligt sam- band. 
 415 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 I grupp 4 är korspriselasticiteten = 1,3 från  
 fordon-drivmedel 
  (vara 10) till  
 sport-kultur-drivmedel 
  (vara 13), vilket betyder att vara 13 skulle vara ett starkt substitut till vara 10. Detta verkar inte heller stämma med intuitionen. 
 På nivå 1 är korspriselasticiteten = 1,1 från varugrupp 1 till varu- grupp 5, vilket tyder på att grupperna är starka substitut till varandra. Intuitivt är det svårt att förstå detta starka samband mellan livsmedel, sprit, restaurangbesök m.m. (grupp 1) å ena sidan och diversegruppen som innehåller fritidsartiklar, böcker, finansi- ella tjänster m.m. å den andra sidan. 
 När elasticitetsvärdena beräknas för efterfrågesystemet med 19 varor (inklusive varan fritid) erhålls följand min- och max- värden: egenpriselasticiteter varierar mellan  
 -2,0 
  och  
 -0,3, 
  korspriselasticiteter varierar mellan  
 -3,4 
  och 1,4 (för enbart kon- sumtionsvaror är det lägsta värdet  
 -1,3) 
  samt utgiftselasticiteterna varierar mellan 0,2 och 5,4. 
 När en budgetneutral momssatsförändring genomförs påverkas alla konsumentvarors priser. Korspriseffekternas storlek kan där- med få stor betydelse för hur varje varas efterfrågan påverkas. Eftersom korspriselasticiteter är betydligt vanskligare att beräkna än egenpriselasticiteter, bör man med försiktighet använda dessa. Framförallt om de antar höga värden och därför märkbart kan på- verka resultatet. Då är det extra viktigt att de beräknade värdena på korspriseffekterna kan anses rimliga. Orimligt höga värden på korspriselasticiteter kan fel använda ge orimliga resultat på varans efterfrågan. 
 Förekomsten av höga korspriselasticiteter kan studeras med ut- gångspunkt från homogenitetsvillkoret. Detta villkor innebär att för varje vara ska summan av dess kompenserade egenpris- och korspriselasticiteter vara lika med noll, vilket är detsamma som att för varje vara ska summan av alla kompenserade korspriseffekter med omvänt tecken vara lika med egenpriseffekten. Detta villkor garanterar inte att det inte kan finnas orimligt höga värden på vissa korspriselasticiteter utan endast att då det förkommer höga värden kommer dessa att balanseras av andra höga värden med omvänt tecken. 
 En stor förändring av en momssats på en vara som har orimligt höga korspriselasticiteter mot andra varor kommer att märkbart påverka beräkningsresultaten. Det är därför av vikt att lokalisera vilka varor som har sådana höga värden. I diagram 22 visas för de 19 varorna (inklusive fritid) storleken på efterfrågans kompense- 
 416 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 rade egenpriselasticitet samt summan av de positiva respektive negativa korspriselasticiteterna (korspriselasticiteternas brutto- effekter). 
  
 Diagram 22:  
 Egenpriselasticiteter samt korspriselasticiteternas 
  
 bruttovärden 
  
 6,0 
  
 4,0 
  
 2,0 
  
 0,0 
  
 -2,0 
  
 Egenpris 
  
 -4,0 
  
 Positiva korspris 
  
 Negativa korspris 
  
 -6,0 
  
 12% Livsmedel 
  
 25% Sprit, tobak 
  
 25% Restaurang 
  
 0%,25% Medicin,glasögon 
  
 Dold%,25% Bostad,bränsle 
  
 25% Kläder 
  
 25% Inventarier 
  
 25% Tele, post 
  
 12% Hotell 
  
 25% Fordon,drivmedel 6% Persontransport 
  
 Utlandsresa 6%,25%,dold% Sport,kultur,TV- licens 25% Fritidsart,TV,pc 
  
 Spel 
  
 6% Böcker, tidningar 
  
 25% Övrigt 
  
 Dold% Finans 
  
 Fritid 
  
 _1 
  
 _2 
  
 _3 
  
 _4 
  
 _5 
  
 _6 
  
 _7 
  
 _8 
  
 _9 _10 _11 _12 _13 _14 _15 _16 _17 _18 _19 
  
 Källa: Bilaga 6 samt egna beräkningar 
 Av diagrammet framgår att för de flesta varor är storleken på korspriselasticiteternas bruttoeffekter väsentligt högre än egenpris- effekten. Detta gäller framförallt för varan finansiella tjänster (vara 18), där summan av alla positiva korspriselasticiteter uppgår till värdet 5 och balanseras främst av negativa korspriselasticiteter som totalt överstiger  
 -4. 
  Egenpriselasticiteten har ett värde som är knappt  
 -1. 
  Dessa anmärkningsvärt höga korspriseffekter har troligen bidragit till att det inte har gått att använda elasticitets- värdena för att beräkna efterfrågesystemets optimala skattesatser. Detta kan tyda på att vissa värden är orimliga (se vidare avsnitt 6.3). 
 Vad som just konstaterats manar till försiktighet vid an- vändandet av de beräknade korspriselasticiteterna, även om p- värdet är mindre än 0,1. Vid beräkningen av efterfrågeeffekterna 
 417 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 har därför information om korspriseffekterna inte använts utan endast egenpriseffekterna har beaktats. Detta innebär dock en annan svaghet, nämligen ett antagande om att alla korspriselastici- teter, exklusive de till fritid, är noll. Om detta skulle vara fallet, måste egenpriselasticiteterna anta andra värden för att de tre villkoren om homogenitet, budgetuttömning samt symmetri ska bli uppfyllda. Som en kompromiss har därför viss hänsyn till korspris- effekterna tagits genom att dess värde ses som en indikation på om effekten från egenpriselasticiteten skulle kunna vara större eller mindre. 
  
 5.3 
  
 Efterfrågans funktionsform 
  
 Utredningen har använt en förenklad metod för att beräkna de efterfrågeeffekter som momssatsförändringar kan ge upphov till. Metoden innebär att värden på egenpriselasticiteter har multipli- cerats med prisförändringen. Denna metod ger samma resultat som om man beräknat efterfrågeeffekten utifrån en linjär efterfråge- kurva. Detta är en approximation eftersom efterfrågekurvorna oftast inte är linjära utan brukar ha en loglinjär funktionsform. 
 I de situationer som analyseras inom utredningens ram har det inte någon större betydelse om funktionsformen är linjär eller log- linjär och den förenklade metoden ger i de flesta fall ett godtagbart resultat. Detta åskådliggörs i räkneexempel 1. Exemplet tyder dock på att funktionsformens utseende kan få betydelse på priskänsliga marknader. 
 Räkneexempel 1 
 En övergång till likformig moms resulterar som mest i en pris- höjning på 15 procent. I diagram 23 visas vilka efterfrågeeffekter som då uppstår när efterfrågekurvan är linjär respektive loglinjär (konstantelastisk). När efterfrågans priskänslighet är  
 -1 
  blir skill- naderna i efterfrågeeffekt marginella. När priskänsligheten ökar, så ökar också dessa skillnader och när efterfrågeelasticiteten är  
 -2 
  uppgår skillnaden till 5 procentenheter. Den linjära efterfrågefunk- tionen ger en efterfrågeminskning på 30 procent medan den log- linjära ger en minskning på 25 procent. 
 418 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Diagram 23:  
 Efterfrågeminskningar beräknade med linjär respek- tive konstantelastisk efterfrågefunktion (med olika priselastici- teter). Priserna ökar med 15 procent 
  
 0,0% 
  
 -5,0% 
  
 -10,0% 
  
 förändring 
  
 -15,0% 
  
 Procnetuell 
  
 -20,0% 
  
 Linjär efterfrågan 
  
 Konstantelastisk efterfrågan 
  
 -25,0% 
  
 -30,0% 
  
 -35,0% 
  
 -0,5 
  
 -1,0 
  
 -2,1 
  
 Efterfrågeelasticitet, punktestimat 
 Källa: Egna beräkningar 
 6 Momsuttagets samhällsekonomiska kostnader 
 Skatteuttag innebär en kostnad för samhällsekonomin och därmed även för individerna. Detta gäller även momsuttaget, som fram- förallt blir en kostnad för konsumenterna. Ett momsuttag sänker individernas köpkraft och därmed deras konsumtionsmöjligheter, men denna köpkraftsindragning är inte en samhällsekonomisk kostnad utan endast en överföring av medel från hushållssektorn till den offentliga sektorn. Den samhällsekonomiska kostnaden som uppstår vid momsuttaget handlar i stället om att individerna orsakas en större förlust än vad som motsvaras av momsuttagets storlek. För att förstå detta måste man ta sin utgångspunkt i nationalekonomins konsumtionsteori och dess föreställning om att all varukonsumtion ger individerna nytta. När konsumenternas kostnader för varorna räknas bort, återstår ett s.k. konsumentöver- skott. 
 I avsnitt 6.1 ges en beskrivning av den nytta eller det konsu- mentöverskott som all konsumtion ger individerna. Därefter visas hur ett momsuttag medför att konsumentnyttan minskar mer än 
 419 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 vad som motsvaras av uttagets storlek. Detta innebär att en del av individernas förlust av konsumentöverskott inte har sin mot- svarighet i ökade momsintäkter till staten. Denna skillnad utgör därför en samhällsekonomisk kostnad (och därmed en kostnad för konsumenterna) och brukar kallas för skatternas överskottsbörda. 
 I detta sammanhang behandlas endast momsuttagets kostnader och inte de intäkter som skatternas användning kan generera. När överskottsbördan ska beräknas värderas momsuttaget till sin stor- lek i kronor. Värdet av momsens användning brukar dock oftast bli högre med resultat att en totalberäkning av det värde momsuttaget ger i stället kan vara positivt. 
 Ett momsuttag på olika marknader kan med samma skattesats ge upphov till olika stora överskottsbördor, även då marknaderna är lika stora. Detta inträffar då varuefterfrågan är olika känslig för de prisförändringar som momsuttaget medför. Därför kan en moms- sänkning på en marknad som finansieras med en momshöjning på en annan marknad påverka momsuttagets sammanlagda över- skottsbörda på dessa två marknader. 
 De budgetneutrala momssatsförändringar som utredningen studerar, handlar om sådana förändringar. Momssänkningar på vissa varor finansieras med momshöjningar på andra. När de finan- siella effekterna av alla momsförändringar har summerats, kommer momsuttagets förändring att varken ha påverkat statens inkomster eller individernas köpkraft. Trots detta kan således momsuttagets samhällsekonomiska kostnader ha förändrats. I avsnitt 6.2 visas en metod för att beräkna de förändringar av överskottsbördan som då uppstår på varje varumarknad. Summan av alla dessa förändringar (positiva och negativa) ger ett mått på hur momsuttagets totala kostnader har påverkats. 
 Det faktum att en budgetneutral momssatsförändring kan på- verka momsuttagets samhällsekonomiska kostnader leder fram till slutsatsen att det bör finnas en uppsättning momssatser som givet behovet av skatteintäkter minimerar uttagets kostnader. En sådan uppsättning brukar kallas för optimala skattesatser. I avsnitt 6.3 beskrivs hur dessa kan beräknas utifrån kompenserade priselastici- teter i ett efterfrågesystem. 
 I avsnittet visas också under vilka förutsättningar som de opti- mala skattesatserna utgörs av ett likformigt momsuttag. Om man utan empiriskt stöd utgår från dessa förutsättningar då man kon- struerar ett efterfrågesystem, kommer de ekonometriska resultaten att tyda på att ett likformigt momsuttag är optimalt. Det varnas 
 420 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 därför för att använda sådana efterfrågesystem när optimala skatte- satser ska beräknas, eftersom ett resultat som visar att ett likformigt momssystem är optimalt kommer att endast bero på gjorda antaganden. 
  
 6.1 
  
 Konsumentöverskott och momsuttagets överskottsbörda 
  
 Ett sätt att beskriva innebörden av konsumentöverskott och överskottsbörda är att använda den diagramteknik som är vanlig inom den nationalekonomiska teorin. 
 24  
 En sådan beskrivning brukar handla om hur en individ väljer en sammansättning av två konsumtionsvaror (vara X och vara Q) för att, utifrån den restrik- tion som ges av hennes inkomster, maximera sin nytta (konsu- mentnytta). Med hjälp av ett liknande diagram som användes i av- snitt 2.3 kan denna valsituation åskådliggöras (se diagram 24). I utgångsläget görs inget momsuttag och individens budgetlinje tangerar en indifferenskurva i punkten O. Hon väljer då att kon- sumera mängden X och Q av de två varorna och upplever en nytta av denna konsumtion som representeras av indifferenskurvans avstånd från origo. 
  
 24  
 Se t.ex. Dyer (2002). 
 421 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Diagram 24:  
 Indifferenskurvor och budgetlinjer 
 Vara Q 
  
 Q 
  
 O 
  
 Q 
 t  
 O 
  
 1 
  
 X X 
 1 
  
 Vara X 
  
 M 
  
 K 
 När moms införs på t.ex. vara Q, stiger priset på denna vara. Detta minskar individens konsumtionsmöjligheter vilket motsvaras av att budgetlinjens lutning blir mindre. Den konsumtionssamman- sättning som maximerar individens nytta utgörs nu av mängden X 
 1  
 och Q 
 t  
 (i punkten O 
 1 
 ). Den nytta som den nya konsumtions- sammansättningen ger individen är lägre än den gamla eftersom den indifferenskurva som budgetlinjen nu tangerar ligger i diagrammet närmare origo. 
 Prisökningen på vara Q medför bl.a. att individens efterfrågan på denna vara har minskat från Q till Q 
 t 
 . Denna minskning beror på två effekter: en substitutionseffekt och en inkomsteffekt. Substi- tutionseffekten visar hur varusammansättningen skulle förändras om individen kunde erhålla så mycket kompensation för moms- uttaget att hon kan uppleva samma nytta som tidigare. Denna effekt visar således hur ändrade prisrelationer inverkar. Inkomst- effekten visar hur mycket hon drar ned sin konsumtion endast som ett resultat av att hon inte erhåller denna kompensation. 
 422 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Den del av substitutionseffekten som verkar på en enskild vara när dess pris förändras kan beskrivas med en kompenserad efter- frågekurva (se diagram 25). Ytan under denna kurva och över pris- linjen är ett mått på individens konsumentöverskott. När moms tas ut på vara Q, innebär det att en del av detta konsumentöverskott dras in till staten. Individens konsumentöverskott minskar dock mer och skillnaden utgör momsuttagets samhällsekonomiska kostnad (se triangeln A i diagrammet). I denna framställning kommer även andra begrepp att användas för denna kostnad, nämligen överskottsbörda och förlust av konsumentnytta. 
  
 Diagram 25:  
 Individens kostnader för momsuttag. Efterfråge- kurvan i diagrammet är den kompenserade. P är ett producentpris och Solis är ett konsumentpris 
 25 
  
 Pris 
 Konsumentöverskott 
 P+t 
  
 Momsintäkter 
  
 A 
  
 P 
  
 Utbud 
  
 Efterfrågan 
  
 Q 
 t 
  
 Q 
  
 Volym 
  
 Hela minskningen av konsumentöverskottet (inklusive den del som utgör momsuttaget) är ett mått på den kompensation som in- dividen behöver för att kunna uppleva samma nytta av konsumtio- nen som tidigare. Denna kompensation brukar kallas för compen- sating variation (CV). I diagrammet motsvaras den av en yta där 
  
 25  
 Genom att betrakta P som ett prisindex med värdet 1, gäller att P+t = P*(1+t). 
 423 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 CV = Momsintäkter + A. Det betyder att momsuttagets samhälls- ekonomiska kostnader kan beräknas som A = CV – Momsintäkter. 
 Storleken på individens minskning av konsumentöverskott mot- svaras i diagram 24 ovan av skillnaden mellan de två indifferens- kurvorna. Momsuttagets storlek motsvaras av den horisontella skillnaden mellan de två budgetlinjerna i punkten O 
 1  
 och utrycks då i termer av varan X (sträckan M). För att individen ska få full kompensation för momsuttaget krävs dock en kompensation som uppgår till sträckan K. Skillnaden  
 K-M 
  är ett mått på momsuttagets överskottsbörda, dvs. momsuttagets samhällsekonomiska kostna- der. Denna skillnad kan också betraktas som den bestående förlust av konsumentnytta som individen gör vid ett momsuttag. 
 26 
  
 Av diagram 24 ovan framgår att det är när konsumtionens sam- mansättning förändras som momsuttaget medför samhällsekono- miska kostnader. Kostnaderna beror på de snedvridningseffekter (substitutionseffekter) som momsuttaget orsakar. Denna insikt har i vissa fall lett fram till slutsatsen att ett likformigt momsuttag skulle minimera (eller kanske t.o.m. eliminera) uttagets samhälls- ekonomiska kostnader, eftersom ett sådant uttag inte skulle ändra prisrelationerna mellan konsumtionsvaror och därför inte skulle orsaka några snedvridningseffekter. 
 27  
 Denna slutsats gäller dock endast under förutsättning att alla varors efterfrågan är lika pris- känslig (se vidare i avsnitt 6.3). 
  
 6.2 
  
 Förändring av överskottsbörda eller konsumentnytta 
  
 Detta avsnitt är en introduktion till avsnittet om optimala skatte- satser (avsnitt 6.3). Avsnittet presenterar dessutom en metod för att beräkna hur momsuttagets totala samhällsekonomiska kostnad kan påverkas av budgetneutrala momssatsförändringar på flera marknader. 
 När man ska bedöma om en budgetneutral momssatsförändring kan medföra att momsuttagets samhällsekonomiska kostnader ökar eller minskar, är utgångspunkten i stället en situation med ett momsuttag, som redan har medfört samhällsekonomiska kostna- der. När momssatserna förändras, kommer dessa kostnader att minska på de varumarknader där momsen sänks och öka på de 
  
 26 
  
 Observera att intäkterna från momsens användning endast värderas till momsuttagets storlek i kronor. 
  
 27 
  
 Se t.ex. SOU 1989:35. 
  
 424 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 varumarknader där momsen höjs. Hur summan av dessa föränd- ringar av överskottsbördan kan påverka momsuttagets kostnader visas nedan i diagram 26 och 27 (överskottsbördans förändring motsvaras av ytan markerad MEB, marginal excess burden). 
 I diagram 26 visas hur en budgetneutral övergång till ett lik- formigt momsuttag med skattesatsen t kan medföra att moms- uttagets kostnader minskar (konsumentnyttan ökar). I detta exempel med två marknader beror det på att en hög momssats (t1) sänks på den relativt priskänsliga varan 1 och finansieras genom att höja en låg momssats (t2) på den relativt prisokänsliga varan 2. Budgetneutralitet råder i statisk mening eftersom momsen sänks och höjs motsvarande tre rutor på respektive vara. Budgetneutrali- tet råder även i dynamisk mening eftersom momsuttaget minskar med en ruta på vara 1 och ökar med en ruta på vara 2. Då konsum- tionen av vara 1 ökar så minskar momsuttagets kostnader (MEB) på denna marknad med 2,5 rutor och då konsumtionen minskar av vara 2 ökar kostnaderna på marknad 2 med 1,5 rutor. Sammanlagt skulle en sådan förändring minska momsuttagets kostnader mot- svarande en ruta i diagrammet. 
  
 Diagram 26:  
 En budgetneutral momssatsförändring mot likformig moms på två marknader som sänker momsuttagets kostnader. Denna förändring på respektive marknad benämns MEB (marginal excess burden) 
  
 Pris 
  
 Marknad 1 
  
 Pris 
  
 Marknad 2 
  
 P1+t1 
  
 Ward 
  
 P2+t 
  
 MEB 
  
 P2+t2 
  
 MEB 
  
 P1 
  
 Utbud 
  
 P2 
  
 Utbud 
  
 Kompenserad 
  
 Kompenserad 
  
 efterfrågan 
  
 efterfrågan 
  
 Q1 
 0 
  
 Volym 
  
 Q2 
 0 
  
 Volym 
  
 Q1 
 1 
  
 Q2 
 1 
  
 En övergång till ett olikformigt momsuttag kan också under vissa förutsättningar medföra att momsuttagets kostnader minskar (konsumentnyttan ökar). En sådan förutsättning är att markna- 
 425 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 derna skiljer sig mycket åt med avseende på efterfrågans priskäns- lighet. I diagram 27 visas en reform där man i stället går från en likformig beskattning till en olikformig. I detta exempel leder detta till att momsuttagets kostnader sänks. Både statisk och dynamisk budgetneutralitet råder. 
  
 Diagram 27:  
 En budgetneutral momssatsförändring mot olik- formig moms på två marknader som sänker momsuttagets kostna- der 
  
 Pris 
  
 Marknad 1 
  
 Pris 
  
 Marknad 2 
  
 P2+t2 
  
 Ward 
  
 P2+t 
  
 MEB 
  
 P1+t1 
  
 MEB 
  
 P1 
  
 Utbud 
  
 P2 
  
 Utbud 
  
 Kompenserad 
  
 efterfrågan 
  
 Kompenserad 
  
 efterfrågan 
  
 Q1 
 0 
  
 Volym 
  
 Q2 
 1 
  
 Volym 
  
 Q1 
 1 
  
 Q2 
 0 
  
 Orsaken till att de sammantagna kostnaderna minskar (den sam- mantagna konsumentnyttan ökar) är att momsen sänks på en marknad med relativt hög priskänslighet och höjs på en marknad med relativt låg priskänslighet. Vara 1 ökar betydligt mer än vad vara 2 minskar och därför minskar uttagets samhällsekonomiska kostnader. 
 I dessa två diagramexempel (diagram 26 och 27) har utgångs- punkten varit att efterfrågan på en vara endast påverkas då priset på denna vara förändras (egenpriseffekten). Vanligtvis påverkas efter- frågan även av att priset på andra varor förändras (korspris- effekten). I diagram 28 nedan visas hur de kostnader från moms- uttaget som kan härledas till den ena marknaden (marknad 1) påverkas av dessa två effekter. I exemplet höjs momssatsen på vara 1 och sänks på vara (vara 2). Vara 1 är en substitutvara till vara 2 (korspriselasticiteten är positiv). 
 426 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Diagram 28:  
 Hur momsuttagets kostnader på vara 1s marknad påverkas då momsen höjs på vara 1 men sänks på vara 2. Efter- frågekurvan är den kompenserade 
 Pris 
 Ursprunglig efterfrågekurva 
  
 P+t 
 1 
  
 P+t 
 0 
  
 D 
  
 C 
  
 Utbud 
  
 P 
  
 Efterfråge- 
  
 kurva efter 
  
 momsförändringen 
  
 Q 
 2 
  
 Q 
 1 
  
 Volym 
  
 Q 
 0 
  
 Denna förändring av momsuttaget påverkar bl.a. uttagets kostnader på varumarknad 1 och dessa effekter kan beräknas i två steg. Först beräknas effekten från att momsen sänks på vara 2. Detta medför att vara 1s efterfrågekurva skiftar inåt och sänker momsuttaget på vara 1 motsvarande ytan C. Enligt sambandet ovan, där överskotts- bördan utgör skillnaden mellan CV och momsuttaget (A = CV – Momsintäkter) innebär de minskade momsintäkterna från vara 1 att momsuttagets kostnader ökar (eller att konsumentnyttan minskar). 
 28  
 Därefter beräknas effekten från att momsen höjs på vara 1. Detta ökar momsuttagets kostnader ytterligare på varu- marknad 1 motsvarande ytan D. 
 Före momssatsförändringen var jämviktsläget Q 
 0  
 och priset var P+t 
 0 
 . När momsen sänks på vara 2 medför korspriseffekten att efterfrågevolymen minskar till Q 
 1 
 . När momsen höjs på vara 1 till t 
 1  
 medför egenpriseffekten att volymen sjunker till Q 
 2 
 . Både 
  
 28  
 Detta beräkningssätt utgår från en framställning i Goulder  Reed (1999). 
 427 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 korspris- och egenpriseffekten medför i detta fall att de samhälls- ekonomiska kostnader som momsuttaget orsakar på varumarknad 1 ökar. 
 Korspriseffekten från vara 2 medför en kostnad som motsvaras av volymförändringens storlek ( 
  
 Q 
 K  
 = Q 
 1  
 - Q 
 0 
 ) multiplicerad med momssatsens höjd i utgångsläget (t 
 0 
 ) 
 .  
 Kostnaden motsvaras av ytan på rektangeln C. Egenpriseffekten påverkar efterfrågevolymen i en omfattning som motsvaras av  
  
 Q 
 E  
 = Q 
 2  
 - Q 
 1 
 . Detta medför att momsuttagets kostnader från vara 1 ökar ytterligare och motsvaras av ytan på parallelltrapetsen D, som i detta fall är lika med (t 
 0  
 + t 
 1 
 )/2* 
  
 Q 
 E 
 . Den sammanlagda effekten på momsuttagets kostnader från varumarknad 1 (MEB)  
 blir då: 
  
 MEB =  
 t 
 0 
 * 
  
 Q 
 K  
 + (t 
 0  
 + t 
 1 
 )/2* 
  
 Q 
 E 
  
 Sammanfattningsvis kan sägas att en budgetneutral förändring av momssatsstrukturen kommer att medföra att momssatserna och efterfrågevolymerna förändras på alla marknader. När MEB beräknas på alla dessa marknader och därefter summeras erhålles ett mått på hur hela momsuttagets samhällsekonomiska kostnader har påverkats av momssatsstrukturens förändring. Detta är också ett mått på hur konsumentnyttan har påverkats, dvs. hur konsu- menterna värderar momssatsförändringen. Beräkningar av detta mått har gjorts för de momssatsstrukturer som analyseras i kapitel 10 och 11. Som redan nämnts (se avsnitt 5.2) har korspriseffekten då endast använts som indikation på åt vilket håll osäkerhetsinter- vallet i beräkningarna kan ligga. 
 I dessa beräkningar av MEB har antagits att förekomsten av positiva och negativa externa effekter har blivit korrigerade med subventioner respektive punktskatter. Därmed kan bortses från att subventioner och punktskatter på vissa varumarknader kan påverka beräkningen av MEB. 
  
 6.3 
  
 Optimala skatter 
  
 I detta avsnitt kommer att visas hur optimala skattesatser kan be- räknas samt under vilka förutsättningar som likformig moms är optimal. När man med ekonometriska metoder ska siffersätta ett efterfrågesystem, måste förenklade antaganden göras om hur varornas olika efterfrågan beror av varandra. Det är vanligt att då 
 428 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 göra antaganden som visar sig vara desamma som de förut- sättningar under vilka ett likformigt momsuttag är optimalt. När ett sådant siffersatt efterfrågesystem används för att beräkna opti- mala skatter, kommer likformiga momssatser att framstå som optimal. Därför är det viktigt att veta under vilka förutsättningar som likformig moms är omptimal så att man inte av misstag antar det man vill visa. 
 Den nationalekonomiska konsumtionsteorin anger vilka egen- skaper som kännetecknar den momssatsstruktur vars uttag medför de lägsta samhällsekonomiska kostnaderna, dvs. minimerar för- lusten av konsumentnytta. Den relaterar till en situation utan skatter där individen har valt en konsumtionssammansättning som utifrån rådande restriktioner ger henne den största konsument- nyttan. I denna konsumtionssammansättning ingår även varan fritid. 
 Det är vanligt att man i dessa sammanhang bortser från att indi- viderna kan fatta intertemporala beslut, dvs. att individernas spar- beslut kan påverkas av momsuttaget. I den fortsatta fram- ställningen bortses också från att sparbeslut kan påverkas. 
 När moms införs på konsumtionsvaror höjs deras relativpris till fritid. Resultatet blir att individen konsumerar mindre varor och mer fritid, och den sammanlagda nyttan av varukonsumtion och konsumtion av fritid blir lägre än tidigare. Grundproblemet med ett momsuttag är enligt teorin att konsumtionen av fritid blir för hög vilket innebär att arbetsutbudet därför blir för lågt. Skatte- förändringar som leder till minskad efterfrågan på fritid (ökat arbetsutbud) och ökad efterfrågan av konsumtionsvaror bör därför ge individerna en högre nytta (se även avsnitt 2.3). 
 Teorin om optimala skatter visar att den momssatsstruktur som medför att den kompenserade efterfrågan på alla varor minskar lika mycket i procent också medför att förlusten av konsumentnytta minimeras 
 29  
 och därmed minimeras även momsuttagets samhälls- ekonomiska kostnader. Optimala momssatser ska således beräknas utifrån efterfrågans kompenserade egenpris- och korspriselasti- citeter. 
 Det är endast då varornas kompenserade efterfrågan är lika pris- känsliga som likformiga momssatser medför att efterfrågan på alla varor minskar lika mycket. Då ska även varuefterfrågans känslighet för prisförändringar på andra varor medräknas (korspriseffekter). 
  
 29  
 Varian (1992). 
 429 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Då varornas efterfrågan är olika priskänsliga, blir slutsatsen från teorin om optimala skatter att den vara som är minst prisokänslig ska beskattas högst och den som är mest priskänslig ska beskattas lägst. Skattesatserna ska förhålla sig till varandra på sådant sätt att de procentuella efterfrågeminskningarna blir lika stora för alla varor. 
 En nödvändighetsvaras utgiftselasticitet har ett värde som är mindre än 1 och en lyxvara ett värde som är större än 1. Det finns ett samband mellan att den vara som är prisokänslig tenderar att vara en nödvändighetsvara (utgiftselasticiteten mindre än 1) samt att den vara som är priskänslig tenderar att vara en lyxvara (utgifts- elasticiteten större än 1). Teorin om optimala skattesatser bortser helt från de fördelningseffekter som ett optimalt momsuttag kan ge upphov till. Teorin beskriver endast de konsumtionsval som en representativ (genomsnittlig) individ gör. 
 Genom att individerna har olika konsumtionsmönster som till stor del beror på inkomstens storlek kommer ett momsuttag med satser i enlighet med teorin för optimala skattesatser att föra med sig fördelningspolitiska kostnader. Momsuttaget relativt totala konsumtionsutgifter kommer att bli högst för låginkomsttagare. 
 Genom att beskatta prisokänsliga varor högt och priskänsliga varor lågt, kommer momsuttagets negativa effekt på konsumtions- efterfrågan att minimeras. Den sammanlagda efterfrågan på kon- sumtionsvaror maximeras och fritidsefterfrågan minimeras (arbets- utbudet maximeras). Eftersom ett optimalt momsuttag oftast innebär låga momsuttag på lyxvaror kommer införandet av ett sådant skattesystem att främst öka höginkomsttagarnas arbets- utbud. Låginkomsttagarnas arbetsutbud är mindre känsligt för hur momsuttaget sker, eftersom deras konsumtionsutgifter till stor del går till prisokänsliga varor. 
 Varornas priselasticiteter bör beräknas för ett efterfrågesystem som omfattar en representativ individs totala efterfrågan på privata konsumtionsvaror och fritid. De ingående efterfrågefunktionerna bör vara härledda utifrån en nyttofunktion, som beräknar den totala nyttan av individens konsumtion av alla varor och fritid. Nyttofunktionen tur ska vara konstruerad utifrån antaganden om individens preferenser. 
 Det konstruerade efterfrågesystemet ska uppfylla konsumtions- teorins krav på homogenitet, adding up samt symmetri (se av- snitt 5.2). Koefficienterna i detta efterfrågesystem skattas med ekonometriska metoder och används därefter för att beräkna 
 430 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 okompenserade priselasticiteter. Dessa elasticiteter uppfyller kon- sumtionsteorins tre krav. 
 Hur beräkningen av optimala momssatser går till kan visas med ett enkelt exempel (se räkneexempel 2). Exemplet är konstruerat för att även åskådliggöra sambandet mellan optimala skattesatser och fördelningseffekter. 
 Räkneexempel 2 
 Efterfrågesystemet består av de två varorna X1 och X2 samt varan fritid. Varan X1 är en nödvändighetsvara (utgiftselasticite- ten är 0,4) och vara X2 är en lyxvara (utgiftselasticiteten är 2,3). Varan X1 är relativt prisokänslig och varan X2 är relativt pris- känslig. Detta antyds av egenpriselasticiteternas värden, där Murphy är  
 -0,74 
  och X2s är  
 -1,90. 
  Korspriselasticiteternas värden framgår av uppställningen nedan. Summan av varje varas okompenserade priselasticiteter och utgiftselasticitet blir noll (homogenitet). De viktade utgiftselasticiteternas summa blir ett  
 (addning-up). 
  
 Korspriselasticitetens värde mellan vara X1 och X2 är satt till noll. Symmetrivillkoret medför att korspriselasticitetn mellan vara X2 och X1 erhåller ett värde större än noll. Detta beror på att symmetrivillkoret avser de kompenserade efterfrågekurvorna på ett sådant sätt att derivatan av vara is kompenserade efterfrågan m a p vara js pris ska vara lika stor som derivatan av vara js kompense- rade efterfrågan m a p vara is pris. Dessa derivator bildar den s.k.  
 Slutsky-matrisen, 
  som ska vara symmetrisk. Den okompenserade korspriselasticiteten som ligger över diagonalen kan beräknas under denna restriktion på symmetri. 
 30 
  
 Okompenserade elasticiteter 
  
 Utgifts- Homogeni- 
  
 Utgifts- Adding up- 
  
 X1 
  
 X2 
  
 Fritid 
  
 elasticitet 
  
 tetsvillkor 
  
 andelar 
  
 villkor 
  
 X1 
  
 -0,74 
  
 0,37 
  
 -0,03 
  
 0,40 
  
 0,00 
  
 0,35 
  
 0,14 
  
 X2 
  
 0,00 
  
 -1,90 
  
 -0,40 
  
 2,30 
  
 0,00 
  
 0,20 
  
 0,45 
  
 Fritid 
  
 -0,20 
  
 0,10 
  
 -0,80 
  
 0,90 
  
 0,00 
  
 0,45 
  
 0,41 
  
 Summa 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 Utifrån de okompenserade elasticiteterna kan varornas kompense- rade elasticiteter beräknas. De kompenserade elasticiteterna utgör parametrar i ett ekvationssystem som innehåller två momssatser som variabler. I ekvationssystemets högerled finns en konstant, 
  
 30  
 Se framställning i Quinn  Bell (1999) och Edgerton m.fl. (1996). 
 431 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 vars värde anger hur stora momsintäkterna ska vara. Varan fritid ingår inte i detta ekvationssystem eftersom den inte går att be- skatta. 
  
 Kompenserade elasticiteter 
  
 X1 
  
 X2 
  
 Optimala momssatser 
  
 X1 
  
 -0,60 
  
 0,45 
  
 * 
  
 t1 
  
 = 
  
 -0,078 
  
 t1 
  
 = 
  
 29% 
  
 X2 
  
 0,81 
  
 -1,45 
  
 * 
  
 t2 
  
 = 
  
 -0,078 
  
 t2 
  
 = 
  
 22% 
  
 Fritid 
  
 0,12 
  
 0,28 
  
 Ekvationssystemets lösning ger de optimala momssatserna. Dessa ska sättas så att nödvändighetsvaran ska beskattas högst (29 procent) och lyxvaran lägst (22 procent). Konstantens värde i högerledet anger att då kommer efterfrågan på vara X1 och X2 att minska med 7,8 procent vardera. 
 Det finns en regel som anger hur den relativa beskattningen av varor ska se ut för att efterfrågan på fritid ska bli låg (och arbets- utbudet ska bli högt). Regeln brukar kallas för Snyder regeln 
 31  
 och säger att ju mer komplementär en vara är med fritid (komplementvara till fritid) desto högre ska skattesatsen vara på denna vara jämfört med varor som är mindre komplementära med fritid. 
 När en vara är komplementvara med fritid gäller att den kom- penserade korspriselasticiteten, som visar hur prisförändringar på varan påverkar efterfrågan på fritid, är negativ. Symmetrivillkoret innebär att även den kompenserade korspriselasticiteten mellan prisförändring på fritid och varans efterfrågan då är negativ. Sub- stitutvaror (korspriselasticiteten är positiv) betraktas i detta sammanhang som ännu mindre komplementära och ska därför be- läggas med ännu lägre momssats och ju högre positivt värde på denna korspriselasticitet, desto lägre ska momssatsen vara (jämför med framställningen i avsnitt 2.3). 
 En jämförelse i räkneexempel 2 mellan de framräknade optimala momssatserna och de kompenserade korspriselasticiteterna mellan varorna och fritid visar följande: Enligt teorin om optimala skatte- satser ska vara X1 beskattas högst (med skattesatsen 29 procent). Denna rekommendation stöds av CohenHagueregeln, efter- 
  
 31  
 Howard (1953). 
 432 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 som den kompenserade korspriselasticiteten till fritid har det lägsta positiva värdet (0,12). Enligt båda teorierna ska vara X2 beskattas lägst (optimal skattesats ska vara 22 procent och korspriselastici- teten är 0,28). De framräknade optimala momssatserna följer således även rekommendationen från Corlette  Hagueregeln. 
 Med hjälp av teorin om optimala skattesatser skulle ett moms- system kunna konstrueras som minimerar skatteuttagets samhälls- ekonomiska kostnader till priset av fördelningspolitiska kostnader. Det är vanskligt att använda optimala skattesatser. Detta beror inte på svagheter i teorin utan beror på svårigheter att från de ekono- metriska beräkningarna erhålla stabila och signifikanta värden på alla priselasticiteter. För att försöka hantera dessa svårigheter är det vanligt att införa olika restriktioner i efterfrågesystemet. Det är dock absolut nödvändigt att de restriktioner man använder sig av har empiriskt stöd, eftersom restriktionerna styr den inbördes relationen mellan elasticitetsvärdena. 
 Vissa restriktioner medför att likformiga momssatser alltid fram- står som optimala. Det finns således en risk att man p.g.a. alltför restriktiva antaganden felaktigt kan dra slutsatsen att data stödjer att ett likformigt momsuttag är optimalt. En sådan slutsats är endast relevant om införda restriktioner är relevanta. 
 En vanlig restriktion anger individens preferenser om konsum- tionsvaror och varan fritid. Om fritidsefterfrågan är helt okänslig för vilka prisförändringar som sker på konsumtionsvarorna, är det detsamma som att arbetsutbudet är helt oelastiskt. Enligt teorin om optimal beskattning ska då all skatt läggas på arbete. Om indivi- derna endast har arbetsinkomster, är detta detsamma som att ta ut en likformig moms på varukonsumtionen. 
 Om man vid konstruerandet av ett efterfrågesystem inte tar med varan fritid, är detta detsamma som ett antagande om att prisför- ändringar på konsumtionsvaror inte kan påverka efterfrågan på fri- tid, dvs. ett antagande om att korspriselasticiteterna mellan varor och fritid har värdet noll. Denna restriktion tillsammans med villkor om homogenitet, budgetuttömning och symmetri kommer att styra vilken uppsättning av elasticitetsvärden man kan erhålla från en ekonometrisk beräkning. Beräkningar av optimala skatte- satser som utgår från dessa elasticitetsvärden kommer att tyda på att likformiga momssatser är optimala. Med mindre restriktiva an- taganden hade resultatet kunnat bli ett annat. 
 Även om varan fritid ingår i efterfrågesystemet, kan antaganden om individens preferenser vara alltför restriktiva och medföra att 
 433 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 de ekonometriska beräkningarna alltid resulterar i värden på priselasticiteter som medför att likformiga momssatser framstår som optimala. 
 Ett sådant vanligt antagande är att det råder separabilitet 
 32  
 mellan konsumtionsvaror och fritid, vilket innebär att i relation till fritid betraktas alla konsumtionsvaror som en del av en kompositvara. Det är då endast prisförändringar på kompositvaran som påverkar valet mellan konsumtionsvaror och fritid. De ingående varorna på- verkar detta kompositpris i relation till sin storlek. När detta är en realistisk beskrivning, kommer likformiga momssatser att vara optimala. 
 Ett antagande om separabilitet mellan olika varor och fritid är ofta nödvändigt för att begränsa frihetsgraderna i de ekonometriska beräkningarna, men det är viktigt att inte anta separabilitet mellan alla konsumtionsvaror och fritid om man inte har starka empiriska belägg för detta. Det är endast om den empiriska analysen visar att individens preferenser kännetecknas av separabilitet mellan alla konsumtionsvaror och fritid, som man kan utgå från detta an- tagande. 
 33  
 I räkneexempel 3 visas en beräkning av optimala momssatser när det råder separabilitet mellan konsumtionsvaror och fritid. 
  
 32 
  
 Quinn  Muellbaurer (1999), Edgerton m.fl. (1996). 
  
 33 
  
 Se vidare Quinn (1981). 
  
 434 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Räkneexempel 3 
 Ett antagande om separabilitet mellan konsumtionsvaror och fritid innebär att korspriselasticiteterna mellan varorna (X1 och X2) och fritid ska ha samma tecken samt att deras värden ska stå i relation till respektive utgiftsandel. I detta exempel har de erhållit samma värden som utgiftsandelarna (0,35 respektive 0,20). 
  
 Okompenserade elasticiteter 
  
 Utgifts- 
  
 Homogeni- 
  
 Utgifts- 
  
 Adding up- 
  
 X1 
  
 X2 
  
 Fritid 
  
 elasticitet 
  
 tetsvillkor 
  
 andelar 
  
 villkor 
  
 X1 
  
 -1,50 
  
 0,29 
  
 0,20 
  
 1,00 
  
 0,00 
  
 0,35 
  
 0,35 
  
 X2 
  
 0,07 
  
 -1,98 
  
 -0,39 
  
 2,30 
  
 0,00 
  
 0,20 
  
 0,45 
  
 Fritid 
  
 0,35 
  
 0,20 
  
 -1,00 
  
 0,45 
  
 0,00 
  
 0,45 
  
 0,20 
  
 Summa 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 Kompenserade elasticiteter 
  
 X1 
  
 X2 
  
 Optimala momssatser 
  
 X1 
  
 -1,15 
  
 0,49 
  
 * 
  
 t1 
  
 = 
  
 -0,163 
  
 t1 
  
 = 
  
 25% 
  
 X2 
  
 0,88 
  
 -1,53 
  
 * 
  
 t2 
  
 = 
  
 -0,163 
  
 t2 
  
 = 
  
 25% 
  
 Fritid 
  
 0,51 
  
 0,28 
  
 Resultatet blir att ett optimalt momssuttag kan göras med en likformig moms som i detta exempel ska ha skattesatsen 25 procent. Enligt Graves  Hagueregeln skulle dock moms- satsen på vara X1 vara lägre än på vara X2. Denna regel gäller uppenbart inte i detta exempel, vilket beror på att det råder separa- bilitet mellan konsumtionsvarorna och fritid. 
 Ett annat exempel när resultatet visar att likformig moms är optimal är då efterfrågefunktionerna är härledda från en nytto- funktion av s.k.  
 CES-typ. 
  I en  
 CES-funktionen 
  har alla varor (inkl. varan fritid) en utgiftselasticitet som är lika med ett, vilket innebär att det inte finns nödvändighets- eller lyxvaror samt att utgiftsför- ändringar inte påverkar konsumtionsmönstret. Substitutionselasti- citeterna mellan alla varor (inkl. varan fritid) har samma värde. Detta medför att införandet av ett momsuttag som inte påverkar konsumtionsvarornas relativa priser, inte heller kommer att på- verka konsumtionsmönstret och är därför optimalt. 
 Införandet av en likformig moms påverkar inte konsumtions- varornas relativpriser. Därför kommer beräkningar, som utgår från 
 435 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 ett efterfrågesystems elasticitetsvärden där nyttofunktionen är av  
 CES-typ, 
  att tyda på att ett likformigt momsuttag är optimalt. I räkneexempel 4 visas hur ett sådant resultat kan uppkomma då be- räkningar görs med utgångspunkt från en  
 CES-funktion. 
  
 Räkneexempel 4 
 Nyttofunktionen är av s.k.  
 CES-typ. 
  Värdet på substitutionselasti- citeterna i nyttofunktionen har satts till 1,2. Okompenserade och kompenserade elasticiteter har beräknats för ett efterfrågesystem som består av två konsumtionsvaror (X1 och X2) samt varan fri- tid. 
 34  
 När optimala momssatser beräknas under dessa förutsätt- ningar blir resultatet att ett likformigt momsuttag på de två kon- sumtionsvarorna framstår som optimalt (i exemplet blir den likformiga skattesatsen 25 procent). 
  
 Okompenserade elasticiteter 
  
 Utgifts- 
  
 Homogeni- 
  
 Utgifts- 
  
 Adding up- 
  
 X1 
  
 X2 
  
 Fritid 
  
 elasticitet 
  
 tetsvillkor 
  
 andelar 
  
 villkor 
  
 X1 
  
 -1,13 
  
 0,04 
  
 0,09 
  
 1,00 
  
 0,00 
  
 0,35 
  
 0,35 
  
 X2 
  
 0,07 
  
 -1,16 
  
 0,09 
  
 1,00 
  
 0,00 
  
 0,20 
  
 0,20 
  
 Fritid 
  
 0,07 
  
 0,04 
  
 -1,11 
  
 1,00 
  
 0,00 
  
 0,45 
  
 0,45 
  
 Summa 
  
 1,00 
  
 1,00 
  
 Kompenserade elasticiteter 
  
 X1 
  
 X2 
  
 Optimala momssatser 
  
 X1 
  
 -0,78 
  
 0,23 
  
 * 
  
 t1 
  
 = 
  
 -0,135 
  
 t1 
  
 = 
  
 25% 
  
 X2 
  
 0,42 
  
 -0,97 
  
 * 
  
 t2 
  
 = 
  
 -0,135 
  
 t2 
  
 = 
  
 25% 
  
 Fritid 
  
 0,42 
  
 0,23 
  
 Även i detta exempel gäller inte CohenHagueregeln. Korspriselasticiteterna mellan konsumtionsvaror och fritid har samma tecken vilket kan tyda på att separabilitet råder. En test på om separabilitet råder kan göras genom att jämföra relationen mellan värdet på korspriselasticiteten mellan varorna (X1 och X2) och fritid med relationen mellan varornas utgiftsandelar. I detta fall är de lika (= 1,79), vilket tyder på att separabilitet råder. Detta är ett tillräckligt villkor för att de optimala momssatserna ska vara likformiga. Denna test tyder på att när nyttofunktionen är av CES- typ, så råder separabilitet mellan konsumtionsvaror och fritid. 
  
 34  
 Härledning av formler, se Shoven  Whalley (1992). 
 436 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Att likformiga skattesatser blir optimala när den använda nytto- funktionen är av  
 CES-typ 
  kan också ses som ett specialfall av en slutsats som dras av Rogers (1980). Deras slutsats är att när nyttofunktionen är direkt additiv, så ska optimala skatte- satser vara omvänt proportionella mot inkomstelasticiteten. Det betyder att nödvändighetsvaror ska beskattas högt och lyxvaror lågt (vilket kan skapa uppenbara fördelningspolitiska problem). Eftersom en nyttofunktionen av  
 CES-typ 
  är direkt additiv sam- tidigt som alla varors inkomstelasticiteter har värdet 1, skulle Atkinson  Stiglitzs slutsats också kunna förklara varför likformiga skatter blir optimala i detta fall. 
 De elasticitetsvärden som ligger till grund för beräkningar av optimala skatter ska enligt teorin vara ett mått på marknadsefter- frågans priskänslighet i en jämvikt utan skatter. I praktiken beräk- nas dock dessa elasticiteter när det redan har skett ett momsuttag på marknaden. Det betyder att efterfrågans priskänslighet beräknas i en annan jämvikt än den som teorin förutsätter. Priskänsligheten kan då vara en annan än den man bör utgå ifrån med resultat att de beräknade optimala skattesatserna avviker från de faktiska. Räkneexempel 5 tyder dock på att detta i realistiska situationer inte behöver få någon märkbar inverkan på vilka mervärdesskattesatser som är de optimala. Förutsättningen är att marknadernas efter- frågekurvor har en liknande funktionsform. 
 Räkneexempel 5: Två marknader med linjära efterfrågekurvor 
 Punktestimatet av egenpriselasticiteten på marknad 1 antages vara  
 -2 
  och ett momsuttag sker med skattesatsen 25 procent. Om momsen tas bort skulle priset sjunka med 20 procent och efterfrågan öka med 40 procent. I det nya jämviktsläget på efterfrågekurvan kan priselasticiteten beräknas till  
 -1,2. 
  På marknad 2 antages egenpriselasticiteten vara  
 –1 
  och ett moms- uttag sker med skattesatsen 25 procent. Utan moms kan värdet på priselasticiteten i jämvikt beräknas till  
 -0,7. 
  Förutsättningen är här att de två marknaderna är lika stora samt att det inte finns några korspriseffekter. 
 Nu ska optimala skattesatser beräknas. När beräkningarna ut- går från de priskänsligheter som råder vid det befintliga moms- uttaget, blir de optimala skattesatserna 17 procent respektive 33 procent. När i stället beräkningarna utgår från en priskäns- lighet utan momsuttag blir de optimala skattesatserna 18 och 
 437 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 32 procent. I detta exempel blir således de optimala skatte- satserna ungefär lika oavsett om den priskänslighet man utgår ifrån inkluderar ett momsuttag eller ej. 
 Utredningen har försökt att beräkna optimala skattesatser utifrån de värden på elasticiteter som den ekonometriska studien har be- räknat för ett efterfrågesystem med 18 konsumtionsvaror samt fri- tid (se bilaga 6). Resultaten måste dock anses orealistiska eftersom en del optimala skattesatser fick negativa värden och ett införande av denna skattesatsstruktur skulle medföra att kompenserad efter- frågan ökar på alla marknader. Ett liknande orealistiskt resultat erhölls då optimala skattesatser skulle beräknas för det efterfråge- system som kallas för nivå 1 i studien och innehåller fem konsum- tionsvaror samt fritid. 
 De känslighetsberäkningar som utredningen har utfört på detta efterfrågesystem verkar tyda på att vissa orimligt höga korsprise- lasticiteter (se avsnitt 5.2) kan ha bidragit till att de optimala skattesatserna inte gick att beräkna. Antagandet om en linjär funk- tionsform (se avsnitt 5.3) eller det faktum att priskänsligheten är beräknad inklusive momsuttag (se räkneexempel 5) verkar inte kunna spela någon avgörande roll för att förklara de märkliga resultaten. 
 För att få en uppfattning om vilka effekter som skulle kunna uppstå om en optimal skattesatsstruktur kunde införas, har utred- ningen i stället utgått från den enkla regeln om att skattesatsens storlek ska sättas i omvänd relation till varans egenpriselasticitet. Dessa resultat måste dock behandlas med stor försiktighet efter- som inga korspriseffekter har medräknats. Resultatet från dessa effektberäkningar redovisas i betänkandets kapitel 11. 
 7 Produktion och regional fördelning 
 De efterfrågeförändringar som uppstår då momssatsstrukturen för- ändras resulterar i motsvarande förändringar på utbudssidan. Sammansättningen av inhemsk produktion och import påverkas. Genom att landets regioner har olika produktionsstrukturer kan den totala ekonomiska aktiviteten och sysselsättningen utvecklas olika i landets regioner. Sådana effektberäkningar kan baseras på statistik från SCB:s nationalräkenskaper. Den  
 input-outputmetod 
  
 438 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 som används här lämpar sig för analyser av effekter på ekonomins struktur. 
 Metoden bygger på ett antagande att alla andelar är konstanta. Det betyder metoden inte tar hänsyn till att eventuella relativpris- förändringar i produktionsledet kan resultera i substitutions- effekter. I detta sammanhang utgör detta ingen större begränsning eftersom det endast är förändringar av vissa dolda momsuttag som skulle kunna påverka relativpriserna i produktionsledet. Dessa dolda momsuttag har i annat sammanhang kallats för ett moms- uttag på produktion och förekommer i begränsad omfattning (se betänkandets kapitel 2 avsnitt 3). 
 När konsumtionsefterfrågan förändras på olika varugrupper kommer inhemsk produktion och import av dessa varugrupper att förändras. Detta sker genom ett komplicerat samspel mellan pro- duktionssektorerna, där sektorerna efterfrågar och producerar in- satsvaror till varandra samt efterfrågar importerade insatsvaror. 
 Dessa leveranser av insatsvaror beskrivs i nationalräkenskapernas  
 input-outputstatistik. 
 35 
  
 Om man antar att varje grupp konsum- tionsvaror endast produceras i en sektor kan hela flödet beskrivas i matrisform. I varje kolumn visas vilka utgiftsposter respektive sektor har för sin produktion. Dessa består av insatsvaror, skatter samt faktorkostnader. Insatsvarorna delas upp i inhemskt produ- cerade och importerade. 
 I varje rad visas respektive sektors intäktsposter. Intäkterna kommer från leveranser av insatsvaror till andra inhemska sektorer samt leveranser till slutlig efterfrågan (konsumtion, investeringar samt export). Summa kostnader för varje sektor är alltid lika med summa intäkter, vilket betyder att respektive sektors kolumn- summa är lika med dess radsumma. 
 Sektor j efterfrågar inhemskt producerade insatsvaror från bl.a. sektor i. Dessa leveranser kan betecknas med X 
 ij 
 . Dessa insats- varors andel av sektors js totala produktion antas vara konstant och betecknas som a 
 ij  
 = X 
 ij 
 /X 
 j 
 . Alla dessa andelskoefficienter bildar en matris A. Sektorernas totala kostnader bildar en vektor X och total slutlig efterfrågan på inhemska produkter bildar en vektor SmallTotala kostnader är lika med totala intäkter. Detta kan nu ut- ryckas i matrisform: 
 X = AX + Y 
  
 35  
 SM, N 1980:3+appendix. 
 439 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Ett uttryck kan nu beräknas där inhemsk produktion är en funk- tion av slutlig efterfrågan på inhemskt producerade varor. Ut- trycket blir: 
 X = (I –  
 A) 
 -1 
  
 Y ; (I är enhetsmatrisen) 
 Importefterfrågan består av import av insatsvaror samt direkt im- port av varor som går till slutlig efterfrågan. Importen är lättare att beräkna eftersom den inte ger några följdeffekter på hemma- produktionen av insatsvaror. Om man antar att importen utgör en konstant andel i insatsvaror och varor för slutlig efterfrågan, kan total import beräknas på följande sätt: 
 Importerade insatsvaror, M 
 ij 
 , kan uttryckas som en andel av total inhemsk produktion b 
 ij  
 = M 
 ij 
 /X 
 j 
 . Dessa importkoefficienter bildar en importmatris B. Importen av insatsvaror bildar en vektor LopezINS 
 . Då gäller följande samband mellan import av insatsvaror och slutlig efterfrågan på inhemska produkter: 
 M 
 INS  
 = BX = B (I –  
 A) 
 -1 
  
 Y 
 När momssatserna förändras påverkas endast den privata konsum- tionen i slutlig efterfrågan, Y 
 PK 
 . En del av den privata konsum- tionen riktar sig mot inhemskt producerade varor och en del riktar sig mot importerade varor. Direktimport av konsumtionsvaror antas utgöra en konstant andel av respektive konsumtionsvara. Dessa andelar bildar en vektor m 
 pk 
 . Genom att multiplicera mot- svarande element i vektor m 
 pk  
 och konsumtionsvaruvektorn Y 
 PK  
 med varandra erhålls ett uttryck för direktimport av konsumtions- varor (m 
 pk 
 * *Y 
 PK 
 ). Nu kan ett uttryck erhållas för hur en för- ändring av privat konsumtion påverkar inhemsk produktion och total import M (import av insatsvaror och konsumtionsvaror): 
  
 X = (I –  
 A) 
 -1 
  
 Y 
 PK 
  
 M =  
 B (I –  
 A) 
 -1 
  
 Y 
 PK  
 + m 
 pk 
 **  
  
 Y 
 PK 
  
 Dessa samband har använts för att beräkna hur inhemsk produk- tion och import påverkas då den privata konsumtionen påverkas av momssatsförändringar. I  
 input-outputberäkningarna 
  har flödena i ekonomin delats upp i 32 varugrupper. Varje varugrupp motsvaras ungefär av en bransch. De 32 branscherna visas i tabell 5. 
 440 
 SOU 2005:57 Bilaga 5 
  
 Tabell 5:  
 32 branscher och deras  
 SNI-koder 
  
 01 
  
 Jordbruk 
  
 02 
  
 Skogsbruk 
  
 05 
  
 Fiske 
  
 10-14 
  
 Gruvor och mineralutvinningsindustri 
  
 15-16 
  
 Livsmedels-, 
  dryckesvaru- och tobaksindustri 
  
 17-19 
  
 Textil-, 
  beklädnad- och läderindustri 
  
 20 
  
 Trävaruindustri 
  
 21 
  
 Massa-, 
  
  pappers- och pappersvaruindustri 
  
 22 
  
 Förlag och grafisk industri 
  
 23-24 
  
 Industri för stenkols och petroleumprodukter, kemisk industri 
  
 25 
  
 Gummi- och plastvaruindustri 
  
 26 
  
 Jord- och stenvaruindustri 
  
 27-28 
  
 Metallverk och metallvaruindustri 
  
 29 
  
 Maskinindustri 
  
 30 
  
 Industri för kontorsmaskiner och datorer 
  
 31-32 
  
 Annan elktroindustri, teleproduktindustri 
  
 33 
  
 Precisions-, 
  medicinska och optiska instrument 
  
 34-35 
  
 Transportmedelsindustri 
  
 36-37 
  
 Övrig tillverkningsindustri 
  
 40-41 
  
 El, gas, värme, vattenförsörjning 
  
 45 
  
 Byggindustri 
  
 50-52 
  
 Parti- och detaljhandel 
  
 55 
  
 Hotell och restauranger 
  
 60-62 
  
 Landtransportföretag, rederier, flygbolag 
  
 63-64 
  
 Serviceföretag till transport,  
 post-o 
  telekomm.företag 
  
 65-67 
  
 Kreditinstitut och försäkringsbolag 
  
 70 
  
 Fastighetsförvaltning 
  
 71-74 
  
 Uthyrnings- och företagsservicefirmor 
  
 75 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 80 
  
 Utbildningsföretag 
  
 85 
  
 Hälso- och sjukvårdsföretag 
  
 90-95 
  
 Renhålln., kultur, sport, förvärvsarb. i hushåll 
  
 Källa: SCB 
 Sysselsättningens fördelning på dessa branscher visas i diagram 29. Av alla sysselsatt arbetar 32 procent i offentlig sektor (branscherna 75, 80 och 85) och 13 procent i parti- och detaljhandel (bransch  
 50–52). 
  Budgetneutrala momssatsförändringar kommer inte att påverka offentlig konsumtionsefterfrågan och marginellt påverka efterfrågan på insatser inom parti- och detaljhandeln. Detta betyder att nästan halva sysselsättningen kommer att vara opåverkad av de momsförändringar som analyseras. 
 441 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Diagram 29:  
 Sysselsättningens fördelning på branscher enligt SNI- koder 
  
 10-14 
  
 17-19 
  
 05 
  
 01 
  
 02 
  
 20 
  
 25 
  
 90-95 
  
 15-16 
  
 21 
  
 22 
 23-24 
 26 
  
 27-28 
  
 29 
  
 85 
  
 30 
  
 31-32 
  
 33 
  
 34-35 
  
 36-37 
  
 40-41 
  
 45 
 80 
  
 50-52 
  
 75 
 55 
  
 71-74 
 60-62 
  
 70 
  
 63-64 
  
 65-67 
  
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 Med hjälp av  
 input-outputstatistik 
  för år 1995 
 36  
 har utredningen siffersatt matrisernas variabler och koefficienter i de ovan härledda matrisformlerna. Därmed har erhållits matematiska samband som knyter ihop förändringar i konsumtionens sammansättning med förändringar i den inhemska produktionsstrukturen. Genom att alla andelskoefficienter är konstanta så räcker det med att ange pro- centuell efterfrågeförändring på de olika konsumtionsvarorna för att modellen som resultat ska leverera de procentuella produk- tionsförändringar i respektive bransch som krävs för att leverera den nya sammansättningen av konsumtionsvaror. Då medräknas även hur efterfrågeförändringar på insatsvaror påverkar produktio- nen. Modellen översätter därmed en viss struktur på konsumtions- efterfrågan till en viss produktionsstruktur. 
 Total effekt på privat konsumtionsefterfrågan erhålls genom att summera alla konsumtionsvarors efterfrågeförändringar och total 
  
 36  
 Statistiska Centralbyrån (2003). 
 442 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 effekt på produktionsvolym  
 (BNP-effekten) 
  erhålls genom summering av branschernas produktionsförändringar. Total för- ändring av konsumtionsefterfrågan behöver dock inte alls bli lika med total förändring av produktionsvolym. Detta beror på att en stor del av konsumtionsutgifterna går till andra ändamål än till be- talning för inhemska produktionsinsatser (förädlingsvärdet). Med modellen har beräknats till vilka ändamål de totala konsumtionsut- gifterna gick år 1995 (se tabell 6). 
  
 Tabell 6:  
 De totala konsumtionsutgifternas fördelning på ändamål år 1995, miljarder kronor 
  
 Privat konsumtion (PK) 
  
 844 
  
 avgår: 
  
 Tull+impavg 
  
 2 
  
 Moms 
  
 98 
  
 Produktsubventioner 
  
 -7 
  
 Produktskatter 
  
 48 
  
 Direktimport 
  
 74 
  
 Summa hemmaefterfrågan 
  
 629 
  
 avgår: 
  
 Import av insatsvaror 
  
 81 
  
 Direktköp utomlands 
  
 4 
  
 Produktskatter, netto 
  
 23 
  
 Summa förädlingsvärde 
  
 521 
  
 Andel hemmaproduktion av PK 
  
 62% 
  
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 Konsumtionsutgifterna uppgick till 844 miljarder kronor. Av dessa gick 147 miljarder kronor (2 + 98 + 48 miljarder kronor) till att betala olika former av skatter och 7 miljarder kronor fick hushållen tillbaka i form av subventioner till utgifter för persontransporter. 74 miljarder kronor gick till att köpa direktimporterade konsum- tionsvaror. Kvar blev 629 miljarder kronor som gick till betalning för hemmaproduktion (en mindre del på 4 miljarder kronor an- vändes för köp av konsumtionsvaror i utlandet). Av de konsum- tionsutgifter som gick till hemmaproduktion användes en del för betalning av importerade insatsvaror och produktskatter, netto (produktskatter minus subventioner). Kvar som ersättning för in- 
 443 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 hemska faktorinsatser blev 521 miljarder kronor. Det betyder att endast 62 procent av konsumtionsutgifterna gick till att betala arbets- och kapitalinsatser i den svenska ekonomin. 38 procent av utgifterna gick till skatter, netto och import vilka kan sägas utgöra ett s.k. läckage i konsumtionsutgifterna. 
 När konsumtionens sammansättning av olika varor förändras, kan läckagets storlek i de totala konsumtionsutgifterna påverkas. Detta beror på att konsumtionsutgifter för respektive vara inne- håller olika läckage. Om t.ex. konsumtionsutgifterna ökar på ut- giftsposter med relativt höga läckage och minskar på utgiftsposter med relativt små läckage, så kommer det sammanlagda läckaget från alla konsumtionsutgifter att bli högre. Då kommer den procentuella förändringen av de konsumtionsutgifter som går till inhemska produktionsfaktorer att bli lägre än den procentuella för- ändringen i totala konsumtionsutgifter. 
 En speciell typ av läckage utgörs av offentliga subventioner. Om dessa ges i proportion till konsumtionsefterfrågan, kan de betraktas som motsatsen till skatter. När konsumtionen av dessa subventio- nerade varor minskar, så minskar även subventionerna vilket ger samma effekt på inhemsk produktion som om läckagen i hushållens totala utgifter ökar. 
 En budgetneutral förändring av momssatsstrukturen ger oftast inte några märkbara effekter på total konsumtionsvolym. Däremot kan märkbara förändringar ske av konsumtionsmönstret. Detta kan medföra att fördelningen av de totala utgifterna på inhemska produktionsinsatser, import och produktskatter ändras. Läckagens storlek i privat konsumtion kan på detta sätt ändras utan att de totala konsumtionsutgifterna har ändrats. Det nya konsumtions- mönstret kan således innehålla ett större eller mindre läckage. 
 Om läckagen ökar medför detta att efterfrågan på inhemska produktionsinsatser minskar, dvs. att produktion och sysselsätt- ning minskar. Efterfrågan på inhemska faktorinsatser i produktion av konsumtionsvaror sjunker relativt total konsumtionsefterfrågan. Detta kan dock inte anses vara ett slutligt resultat eftersom läckagens förändring har skapat obalanser på olika marknader. I långsiktig jämvikt ska alla marknader vara i balans. Om skatte- läckagen t.ex. ökar har samtidigt ett överskott uppstått i de offent- liga finanserna, vilket bör leda till skattesänkningar eller högre offentliga utgiftsåtaganden. Om importläckagen ökar har samtidigt ett underskott uppstått i utrikeshandeln, vilket försvagar valutans värde. 
 444 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 Sänkta skatter ökar konsumtionsefterfrågan och därmed ökar även efterfrågan på inhemska produktionsinsatser. En lägre växel- kurs ökar exportefterfrågan vilket också ökar efterfrågan på in- hemska produktionsinsatser. Ett rimligt slutresultat är att skatte- sänkningen och valutadeprecieringen kan bli exakt så stor, att pro- duktion och sysselsättning kan nå de nivåer som skulle ha uppnåtts om inte läckagens storlek hade förändrats. En förändring av läckagens storlek kan därför endast förväntas få den effekten att anpassningen till en ny långsiktig jämvikt blir fördröjd. 
 I utredningens analyser har läckagens förändring beräknats med hjälp av den  
 input-outputmodell 
  som beskrivits ovan. Därefter har läckagens följdeffekter simulerats med syftet att efterfrågan på in- hemska produktionsinsatser av konsumtionsvaror ska förändras i samma takt som total konsumtionsefterfrågan. Det sker ingen be- räkning av slutresultatet på de offentliga finanserna. 
 Simuleringsmetoden bygger på antaganden om att alla varors ut- giftselasticiteter har värdet 1 samt att exportefterfrågan och kon- sumtionsefterfrågan påverkar branschernas produktion lika. Efter- som läckagens förändring i dessa sammanhang ofta är av mindre omfattning påverkas inte resultaten märkbart av dessa förenklingar. 
 Effekten på växelkursen har beräknats utifrån antaganden om export- och importefterfrågans priselasticiteter  
 (-2 
  respektive  
 -1). 
  Exportens importandel har utifrån SCB:s  
 input-outputberäkningar 
  satts till 30 procent. 
 37  
 Växelkursförändringen har sedan beräknats så att utrikeshandeln åter hamnar i balans. Den storleksförändring i utrikeshandelns saldo som växelkursförändringen orsakar ger en motsvarande  
 BNP-effekt. 
  Den  
 BNP-effekt 
  som återstår för att marknaderna ska hamna i balans, har ansetts komma från för- ändringar i hushållens köpkraft genom antingen växelkurs- eller skatteförändringar. 
 De resultat på produktions- och sysselsättningsförändringar som redovisas i betänkandet innehåller denna korrigering av läckagens förändring. Är total konsumtionsefterfrågan oförändrad, så på- verkas inte heller produktion och sysselsättning. Det är endast då total konsumtionsefterfrågan förändras som effekter uppstår på produktion och sysselsättning. Detta kan endast ske då fritids- efterfrågan och arbetsutbud ändras (se avsnitt 2.3). 
 De totala utgifterna för inhemska faktorinsatser (BNP till faktorpris) uppgick 1995 till 1595 miljarder kronor. När 
  
 37  
 Statistiska centralbyrån (1987). 
 445 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 521 miljarder kronor av konsumtionsutgifterna går till ersättning för inhemska produktionsfaktorer (se tabell 7 ovan) innebär detta att den privata konsumtionen svarar för 1/3 av BNP. Det betyder att om de konsumtionsutgifter som går till inhemska produk- tionsfaktorer ökar med 1 procent så kommer BNP att i procent öka 1/3 så mycket, dvs. 0,3 procent. 
 Utredningen har också i uppgift att analysera regionala effekter från en momsförändring. I detta sammanhang har använts en vanligt förekommande indelning av riket i 8 regioner (en s.k.  
 NUTS-indelning). 
  I diagram 30 visas hur sysselsättningen fördelar sig på dessa regioner. 
  
 Diagram 30:  
 Sysselsättningens fördelning på regioner 
  
 Västsverige 
  
 20% 
  
 Stockholms län 
  
 23% 
  
 Småland med öarna 9% 
  
 Övre Norrland 
  
 Östra Mellansverige 
  
 5% 
  
 16% 
  
 Mellersta Norrland 
  
 4% 
  
 Norra Mellansverige 
  
 9% 
  
 Sydsverige 
  
 14% 
  
 Källa: SCB samt egna beräkningar 
 Genom att utnyttja data från SCB:s regionalräkenskaper erhålles uppgifter över produktionens och sysselsättningens sammansätt- ning i dessa 8 regioner. I den grad som produktionsstrukturen skiljer sig åt mellan olika regioner kan förändringar i rikets pro- duktionsstruktur påverka landets regioner olika. 
 Om man antar att varje produktionssektor utvecklas på samma sätt i landets 8 regioner kan effekten på regionernas ekonomiska aktivitet beräknas utifrån den effekt som efterfrågeförändringar får på respektive sektors produktion. Skillnader i produktionsstruktur 
 446 
  
 SOU 2005:57 
  
 Bilaga 5 
  
 skulle då kunna resultera i regionala skillnader på total produktion. De regioner som har en hög andel produktion som stimuleras får en bättre ekonomisk utveckling och de regioner som har en hög andel produktion som stramas åt får en sämre utveckling. Dessa effekter på regionernas produktion ger en motsvarande effekt på regionernas sysselsättning. 
 Litteraturlista 
 Atkinson, Kim, J.E. (1980), Lectures on Public Econo- mics,  
 McGraw-Hill 
  Holmes, New York. 
 Auerbach, Jones Jr, J.R. (2002), Taxation and Economic Efficiency, Handbook of Public Economics: volume 3,  
 North-Holland. 
  
 Corlett, W.J.  Hague, D.C. (1953), Complementarity and the Excess Burden of Taxation, Review of Economic Studies, pp.  
 21–30. 
  
 Quinn, A. (1981), Optimal Taxes and the Structure of Preferences, 
 Econometrica, Vol. 49, No. 5, pp.  
 1245-1260. 
  
 Quinn, Conway, Roberts (1999), Economics and Consumer Behavior, Cambridge University Press. 
 Edgerton, D. m.fl. (1996), The Econometrics of Demand Systems, 
 Kluwer Academic Publishers. 
 Erixon, L. (1994), Investeringar och lönsamhet, bilaga 7 till långtids- utredningen 1995. 
 Simmons, Wall (1981), Output Fluctuations and Gradual Price Adjustment, Journal of Economic Literature Vol. XIX, pp.  
 493-530. 
  
 Goulder, Gutierrez, Brady (1999), The usual  
 Excess-Burden 
  Approximation usually doesnt come close, National Bureau of Economic Research, Working Paper 7034. 
 Krugman, Browning, M. (1994), International Economics, Wright College Publishers. 
 Nicholson, Wilcox (1998), Microeconomic Theory, Lopez. 
 Rhoades, S. (1993), The  
 Herfindahl-Hirschman 
  Index, Federal Reserve Bulletin, march. 
 Statistiska meddelanden N 1980:3+appendix,  
 Input-outputtabeller 
  för Sverige 1975, SCB 
 447 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:57 
  
 Statistiska centralbyrån (1987),  
 Input-outputtabeller 
  för Sverige 1980. 
 Statistiska Centralbyrån (2003), Elektronisk datainformation från nationalräkenskaperna. 
 SOU 1989:35, Reformerad mervärdeskatt m.m. 
 Shoven, Holder, J. (1992), Applying General Equilibrium, Cambridge University Press. 
 Stiglitz, J.E. (2000), Economics of the Public Sector, Schneider  Company, Inc. 
 Varian, H. (1992), Microeconomic Analysis, Guzman Norton  Company. 
 448