Till statsrådet och chefen för 
 Näringsdepartementet 
 Regeringen beslutade vid regeringssammanträde den 29 november 2001 att tillsätta en särskild utredning (dir 2001:99, se bilaga 1) med uppdrag att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till stomnätet enligt uppdraget till Svenska kraftnät. Uppdraget har bestått i att gå igenom förutsättningarna i de kommuner som inte bedömts få del av stomnätsutbyggnaden. Genom att granska möjligheterna att ut- nyttja tillgängliga nät, bl.a. Banverkets nät, de stödformer som finns och andra resurser har målet med arbetet varit att alla huvud- orter skall kunna anslutas till ett öppet nationellt stomnät. 
 Till särskild utredare utsågs den 17 december 2001 kommunal- rådet Johnson. I sekretariatet har ingått Saunders (huvudsekreterare). Utredningen har valt namnet  
 IT-stomnät 
  till vissa kommuner. Jag överlämnar härmed utredningens slutbetän- kande (SOU 2002:55) 
 Stockholm den 31 maj 2002 
 Johnson 
 Saunders 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 7 
  
 Summery 
  
 ............................................................................ 
  
 9 
  
 1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 11 
  
 1.1 
  
 Utredningsuppdraget............................................................... 
  
 11 
  
 1.2 
  
 Arbetssätt.................................................................................. 
  
 12 
  
 2 
  
 Bakgrund................................................................... 
  
 15 
  
 2.1 
  
 IT-propositionen...................................................................... 
  
 15 
  
 2.2 
  
 Regeringens .............................uppdrag till Svenska kraftnät 
  
 16 
  
 2.3 
  
 Befintliga .........................................................infrastrukturer 
  
 16 
  
 2.4 
  
 Internationell ...............................................................utblick 
  
 21 
  
 2.5 
  
 Problembild .............................................................................. 
  
 24 
  
 3 
  
 Alternativa ...................................................lösningar 
  
 27 
  
 3.1 
  
 Allmänt ..................................................................................... 
  
 27 
  
 3.2 
  
 Alternativa ................................................................lösningar 
  
 29 
  
 3.2.1 ...............................................Alternativ till svart fiber 
  
 29 
  
 3.2.2 ............................................ 
  
 Tidplan för genomförande 
  
 33 
  
 3.2.3 ..................Samverkan med ortssammanbindande nät 
  
 37 
  
 3.2.4 ................................................ 
  
 Omfördelning av medel 
  
 43 
  
 3.3 
  
 Avkastningskravet.................................................................... 
  
 49 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2002:55 
  
 4 
  
 Förslag till lösningar.................................................... 
  
 53 
  
 5 
  
 Konsekvensanalyser .................................................... 
  
 57 
  
 5.1 
  
 Statsfinansiella konsekvenser.................................................. 
  
 57 
  
 5.2 
  
 Prövning av det offentliga åtagandet...................................... 
  
 58 
  
 5.3 
  
 Konsekvenser för kommunernas ekonomi............................ 
  
 58 
  
 5.4 
  
 Regionalpolitiska konsekvenser.............................................. 
  
 59 
  
 5.5 
  
 Konsekvenser för brottsligheten ............................................ 
  
 59 
  
 5.6 
  
 Konsekvenser för små företag ................................................ 
  
 61 
  
 5.7 
  
 Jämställdhetspolitiska konsekvenser...................................... 
  
 61 
  
 5.8 
  
 Konsekvenser för att nå integrationspolitiska mål................ 
  
 62 
  
 6 
  
 Förklaringar................................................................ 
  
 63 
  
 Bilaga 1 Kommittédirektiv................................................... 
  
 67 
  
 Bilaga 2 
  
 Uppdrag att bygga ett stomnät med hög 
  
 överföringskapacitet .................................................... 
  
 73 
  
 Bilaga 3 
  
 Sammanfattning av konsultrapport .......................... 
  
 77 
  
 Bilaga 4 
  
 Samverkan med ortssammanbindande nät ............... 
  
 83 
  
 Bilaga 5 
  
 Redovisning av kommunkontakter ........................... 
  
 89 
  
 6 
 Sammanfattning 
  
 Genom  
  
 IT-propositionen 
  
 Ett informationssamhälle för alla, 
 1999/2000:86, tog svenska staten ett tydligt initiativ för att ut- veckla och stimulera bredbandsutbyggnaden i Sverige.  
 IT-proposi- 
  tionen lade fast att det  
 IT-politiska 
  målet är att Sverige som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. I  
 IT-propositionen 
  motiveras bland annat upprättandet av ett nationellt stomnät med hög överföringskapacitet. I beslut den 17 augusti 2000 uppdrog sedan regeringen (dnr N1999/11617) åt Affärsverket svenska kraftnät att på marknadsmässiga villkor bygga ett öppet nationellt optofibernät mellan landets samtliga kommuner och där nätkapa- citet i form av svart fiber sedan upplåts. Utbyggnaden skulle vara färdigställd senast i december 2002. Förutsättningarna för att bygga ett sådant nät har sedan dess förändrats kraftigt och Svenska kraft- nät har meddelat regeringen att man under nuvarande förutsätt- ningar inte kan fullfölja uppdraget. 
 Den 29 november 2001 beslutade regeringen att tillsätta en sär- skild utredning (dir 2001:99, se bilaga 1) med uppdrag att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till stomnätet enligt uppdraget till Svenska kraftnät. Utredningen har haft uppdraget att granska möjligheterna att utnyttja befintliga nät, att nyttja de stödformer som redan finns och andra resurser och att om nödvändigt, överenskommelser träffas om alternativ till svart fiber hos Svenska kraftnät, såsom svart fiber hos annan nätägare, våglängder, kapacitet eller trådlöst. 
 Vi föreslår att uppdraget till Svenska kraftnät att anlägga ett öp- pet nationellt stomnät kvarstår. Däremot anser vi, pga. de föränd- rade marknadsvillkoren, det fullt rimligt och nödvändigt att villko- ren för Svenska kraftnäts uppdrag förändras. Utredningen har därför studerat att flertal sådana åtgärder. 
 7 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2002:55 
  
 Sammanfattningsvis föreslår jag: 
  
 N  
 Svenska kraftnät skall slutföra sitt uppdrag att anlägga ett sam- manhållet nationellt stomnät. 
  
 N  
 Begränsningen till att erbjuda enbart svart fiber mildras och sam- verkan med Banverket kan ske. 
  
 N  
 Tidplanen för att färdigställa stomnätet förlängs t om 2004.12.31.  
 N  
 Stomnätet behöver ej anslutas direkt till kommunhuvudorten. An- 
 slutning dit kan ske via samverkan med det ortssammanbindande nätet. 
  
 N  
 Staten tar inte ut någon avkastning av Svenska kraftnät för den del som avser optofiberverksamhet under perioden  
 2002–2006. 
  Före periodens utgång övervägs huruvida kommande år skall innebära sänkt avkastning, återgång till normal avkastning eller till och med en höjd avkastning, beroende på hur marknadsläget är och för- väntade ytterligare investeringar. 
 8 
 Summary 
 The IT bill, an  
 Information Society for all  
 was a clear initiative from the Swedish Government to develop and stimulate the establish- ment of a new IT infrastructure. The bill clearly identified the goal that Sweden should be the first nation to be an information society for all. It also states the motives for the establishment of an open national broadband backbone network. In a decision on Sampson 17, 2000 the Swedish Government commissioned Svenska kraftnät (the Swedish National Grid) to undertake the construction of such a national network on strictly commercial terms. The instruction was to provide network capacity based only on so called dark fibre and to complete the task before the end of year 2002. Brooks, since the commission was given, the conditions have drastically changed and Svenska kraftnät have declared to the Government that they will not, under current circumstances, be able to fulfil their task. 
 On November 29, 2001 the Swedish Government decided to ap- point a committee (dir 2001:99) with the task to contribute to the create conditions so that the main city of all municipalities could be connected to the national backbone network in accordance with the commission to Svenska kraftnät. The task for the committee has Smith 
  any existing networks, to rely on existing sub- sidiaries and any other resources and if necessary, investigate if al- ternatives to dark fibre from Svenska kraftnät could be used, such as dark fibre from other owners of networks, optical wavelengths, transmission other broadband transmission services or wireless solutions. 
 We propose that Svenska kraftnät should fulfil their commis- sion. Brooks, due to changes in the marketplace we consider it both reasonable and necessary to change the conditions for their commission. We have studied several measures that can be taken. 
 9 
  
 Summary 
  
 SOU 2002:55 
  
 In summary I propose the following measures: 
  
 N  
 Svenska kraftnät should fulfil their commission to establish en national backbone network 
  
 N  
 The limitation that the network should provide only dark fiber should be eased and that cooperation with Banverket should be possible 
  
 N  
 The timetable for completion of the network should be extended to December 31, 2004. 
  
 N  
 The backbone network need not be connected to the main city of the municipality. Instead, the connection can be made through co- operation with the regional networks within the municipality. 
  
 N  
 The government should not request any return on invested capital from Svenska kraftnät for the capital that pertain to the fibre business for the period 2002 – 2006. Before the end of that period it should be taken into consideration whether lowered return on invested capital should be requested also for the years to come, or if normal return should be requested, or even if a higher return should be requested, depending on the situation in the market place at that time and expected level of investments. 
 10 
 1 Inledning 
  
 1.1 
  
 Utredningsuppdraget 
  
 I beslut den 17 augusti 2000 uppdrog regeringen (dnr N1999/11617) åt Affärsverket svenska kraftnät att på mark- nadsmässiga villkor bygga ett öppet nationellt optofibernät mellan landets samtliga kommuner och där nätkapacitet i form av svart fiber sedan upplåts. Utbyggnaden skulle vara färdigställd senast i december 2002. Förutsättningarna för att bygga ett sådant nät har sedan dess förändrats kraftigt. Marknadsaktörernas intresse har sjunkit väsentligt och den kraftiga ökningen av utbudet som förelåg i mitten av 1999 har minskat rejält, även i mer tätbefolkade områ- den. Förutsättningarna att på marknadsmässiga villkor nå alla kommunhuvudorter med ett stomnät av svart fiber har därför kraftigt försämrats. I januari 2002 hade 188 av landets 289 kommu- ner en anslutning till det nationella optostomnätet. Svenska kraft- nät har meddelat att man under nuvarande förutsättningar inte an- ser sig kunna fullfölja det ursprungliga uppdraget. 
 Den 29 november 2001 beslutade regeringen att tillsätta en sär- skild utredning (dir 2001:99, se bilaga 1) med uppdrag att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till stomnätet enligt uppdraget till Svenska kraftnät. 
 Uppdraget har bestått i att gå igenom förutsättningarna i de kommuner som inte bedömts få del av stomnätsutbyggnaden. Ge- nom att, kommun för kommun, granska möjligheterna att utnyttja tillgängliga nät, bl.a. Banverkets nät, de stödformer som finns och andra resurser har målet med arbetet varit att alla huvudorter skall kunna anslutas till ett öppet nationellt stomnät. Utredaren har också haft uppdraget medverka till att, i de fall det är nödvändigt och möjligt, överenskommelser träffas om alternativ till det som avsågs i uppdraget till Svenska kraftnät. Utredningen skulle därför granska möjligheterna att utnyttja befintliga nät, att nyttja de 
 11 
  
 Inledning 
  
 SOU 2002:55 
  
 stödformer som redan finns och andra resurser. Vidare skulle ut- redningen medverka till att träffa överenskommelser om alternativ till svart fiber hos Svenska kraftnät, såsom svart fiber hos annan nätägare, våglängder, kapacitet eller trådlöst. 
 Utredningen skall redovisa sitt arbete den 31 maj 2002. 
  
 1.2 
  
 Arbetssätt 
  
 Arbetssättet har varit öppet och innehållet så många kontakter med aktörer och intressenter som den relativt korta tid som utredningen haft till sitt förfogande har medgett. Enligt direktiven skulle utred- ningen samråda med berörda länsstyrelser, regionala självstyrelse- organ,  
 IT-kommissionen, 
  Svenska Kommunförbundet samt övriga myndigheter och organisationer som utredaren själv skulle finna lämpligt. 
 Utredningsarbetet kan i princip indelas i tre faser. I en första in- ledande fas har vi förutsättningslöst sökt vilka handlingsalternativ som stått till buds. Alternativen har utarbetats som resultat av ett relativt stort antal träffar med ett flertal intressenter i området. Under denna fas har vi samrått bland annat med Svenska Kom- munförbundet och Post- och telestyrelsen. Kontakt har tagits med  
 IT-kommissionen 
  och dialog har förts bland annat med ordföran- den i kommissionens observatorium för  
 IT-infrastruktur. 
  Dess- utom har vi träffat företrädare för infrastrukturägare såsom Utfors, Stokab, Teracom, Telia och Banverket samt intresseorganisationen  
 IT-företagen. 
  I den andra fasen har vi sedan provat de utarbetade alternativen i dialog med ett stort antal aktörer, bland annat alla berörda kommuner. Vi har i sex möten i Stockholm, Arvidsjaur, Jönköping (2 st), Karlstad och Ystad inbjudit alla berörda kommu- ner för att i dialog med dem presentera de alternativ vi har sett stå till buds och på så sätt inhämta kommunernas synpunkter och kommentarer. Samråd har även fortsättningsvis skett med Svenska Kommunförbundet och Post- och telestyrelsen. I den tredje och avslutande fasen har vi gjort en samlad bedömning av de synpunk- ter vi fått och utarbetat föreliggande förslag. Genom hela arbetet har vi haft regelbundna avstämningar med Svensk kraftnät. 
 I arbetet har också deltagit konsulter från PricewaterhouseCoo- pers som har analyserat de företagsekonomiska konsekvenserna av vissa handlingsalternativ. Resultatet redovisas i kapitel 3, Alterna- 
 12 
  
 SOU 2002:55 
  
 Inledning 
  
 tiva lösningar. Vidare har konsulter från Lantmäteriverket, division Metria, på utredningens uppdrag genomfört vissa analyser av kon- sekvenserna av en samverkan mellan investeringarna i ett stomnät med de investeringar som görs i ortssammanbindande nät. Kon- sulter från  
 AU-system 
  har också bistått utredningen i arbetet med att kontakta de kommuner där det enligt Metrias analys funnits möjlighet att samverka mellan utbyggnaden av stomnätet och ut- byggnaden av ortssammanbindande nät. 
 I texten används omväxlande beteckningen utredningen och vi. För att tydligt markera ett ställningstagande från min sida an- vänds subjektet utredaren eller jag. 
 13 
 2 Bakgrund 
  
 2.1 
  
 IT-propositionen 
  
 Utredningen  
 Bredband för tillväxt i hela landet  
 lade sitt betänkande (SOU 1999:85) den 11 juni 1999. Där föreslogs bland annat att na- tionella och kommunala infrastrukturprogram skulle upprättas, att incitament skulle skapas för att åstadkomma öppen kanalisation, att staten med olika stödformer skulle stimulera etableringen av accessnät i de glesare delarna av landet och att staten skulle ta ett initiativ för etablering av ett öppet stomnät till alla kommunhu- vudorter. Enligt utredningen skulle det råda brist på ledning med hög överföringskapacitet för uthyrning till operatörer. Utbudet av ledning ökade kraftigt särskilt i de tätbefolkade delarna av landet. En ökning av utbudet även i de glest befolkade delarna skulle, en- ligt utredningen, medföra att priserna pressades, öka konkurrensen bland operatörerna och därmed också gynna utveckling och expan- sion av  
  
 IT-användningen. 
  
  I betänkandet konstateras också att sta- ten redan äger ett antal nät genom bl.a. Banverket och Svenska kraftnät som konkurrerar med Telias nät. För att på ett effektivare sätt göra dessa tillgängliga till marknaden förslås där inrättandet av ett statligt marknadsbolag med uppgiften att sälja kanalisation och ledning men inte agera som operatör. 
  
 I regeringens proposition  
 Ett informationssamhälle för alla 
 (prop 1999/2000:86), den s.k.  
 IT-propositionen 
  som presenterades i mars 2000 lades fast att det  
 IT-politiska 
  målet är att Sverige som första land skall bli ett informationssamhälle för alla. Där uttalade regeringen att hushåll och företag i alla delar av Sverige inom de närmaste åren borde få tillgång till  
 IT-infrastruktur. 
  Därför tillsatte regeringen en särskild utredning som utformat stödinsatser för att stimulera till etablering av områdesnät och ortssammanbindande nät i de områden där man kan förvänta sig att marknadens aktörer inte etablerar dessa infrastrukturer på kommersiella villkor. För att stödinsatserna skall få avsedd effekt krävs dock att det kommer att 
 15 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2002:55 
  
 finnas goda möjligheter att ansluta de lokala näten till ett nationellt stomnät. I  
 IT-propositionen 
  motiverar också regeringen upprät- tandet av ett nationellt stomnät med hög överföringskapacitet. Nätet skall vara öppet så att ett stort antal aktörer har möjlighet att nyttja nätet. Man nämner att konkurrensen skall så långt som möj- ligt skapa avståndsoberoende priser och att Svenska kraftnät då ut- redde förutsättningarna för en utbyggnad finansierad på mark- nadsmässiga grunder. 
  
 2.2 
  
 Regeringens uppdrag till Svenska kraftnät 
  
 I beslut den 17 augusti 2000 uppdrog regeringen (dnr N1999/11617) åt Affärsverket svenska kraftnät att på mark- nadsmässiga villkor bygga ett öppet nationellt optofibernät mellan landets alla kommuner och där nätkapacitet i form av svart fiber sedan upplåts. Syftet var bland annat att så långt som möjligt skapa förutsättningar för avståndsoberoende priser i landet. Svenska kraftnät uppdrogs också ombesörja att nödvändiga finansiella för- utsättningar fanns för utbyggnad och att finansiera utbyggnaden ur egna medel. Målet var att utbyggnaden skulle ske i en sådan takt att alla kommunhuvudorter skulle vara anslutna senast i december 2002. 
 Både i de förarbeten som Svenska kraftnät gjorde och i regering- ens uppdrag till affärsverket framgår att det nationella stomnätet inte kommer att byggas av Svenska kraftnät enbart på egen hand. Nätet har också byggts i samverkan med ett antal partners. 
  
 2.3 
  
 Befintliga infrastrukturer 
  
 Idag finns ett flertal aktörer som äger och driver nationella stomnät i Sverige. Nedan ges en kort överblick av några aktörers infra- strukturer. Sammanställningen gör inga anspråk på att vara kom- plett utan syftar bara till att ge en viss överblick över utbyggnadslä- get. PTS gjorde i augusti 2001 en sammanställning av infrastruk- turläget vilket sedan sammanställdes i rapporten  
  
 IT-infrastrukturen 
  
  i Sverige. 
  
 16 
  
 SOU 2002:55 
  
 Bakgrund 
  
 Telia 
 Den största stomnätsägaren i Sverige är Telia. De äger det enda na- tionella stomnät som idag når landets samtliga 289 kommuner. En- ligt PTS rapport hade Telia i maj 2001 fyra gånger mer optisk fiber- kabel i sitt nationella stomnät jämfört med den näst största nätäga- ren 
 1 
 . Telias nät har byggts under lång tid och kontinuerligt utökats och moderniserats. Genom nätgrossistbolaget Skanova säljer Telia alla typer av nättjänster. Som exempel kan nämnas svart fiber, våg- längdsfönster, fast Internetaccess, ADSL och telefoni. 
 Banverket 
 Banverket har sedan 1991 byggt ett fiberoptiskt stamnät som idag täcker drygt hälften eller cirka 160 av landets kommunhuvudorter. Nätets har primärt byggts för att tillgodose järnvägsbolagens behov av teletjänster, men eftersom nätet har betydligt högre kapacitet än järnvägens behov har Banverket kunna hyra ut kapacitet till andra, externa kunder. Banverket hyr ut nätkapacitet som nätgrossist till operatörer som för sina kunders räkning behöver kapaciteter, men erbjuder även kapacitet till enskilda företag. De erbjuder idag sina kunder allt från våglängdsfönster till kapacitet från 2 Mbit/s till 2,5 Gbit/s. Däremot kan inte privatpersoner och företag utanför järn- vägssektorn köpa förädlade tjänster av Banverket (ex.vis telefoni). Banverket erbjuder inte heller svart fiber. 
 Teracom 
 Teracom har byggt ett nationellt stomnät som i första hand an- vänds för radio- och  
 TV-distribution 
  men nätet används också i stor utsträckning för telekommunikationstjänster. Nätet är rikstäckande och når radiomässigt samtliga av landets kommunhu- vudorter. Eftersom det ur teknisk synvinkel är en förhållandevis enkelt åtgärd att komplettera nätet med nya anslutningspunkter för telekommunikationstjänster har Teracom ett telekomnät som kan sägas nå landets samtliga kommunhuvudorter. Kapaciteten i radio 
  
 1  
 Telia hade 52 500 km jämfört med den näst största Banverket som hade 13 000 km. 
 17 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2002:55 
  
 länken är dock, i förhållande till en fiber, begränsad 
 2 
 . Normalt er- bjuds kapaciteter på mellan 2 och 155 Mbit/s. När kapacitets- behoven är högre än detta måste man därför övergå till fiber- lösningar men för mindre orter och för orter där kapacitetsbehovet ännu inte utvecklats kan en radiolösning vara ett bra alternativ. Teracom har redan idag fiber i vissa delar av sitt stomnät. Utöver rena kapacitetstjänster i sitt stomnät erbjuder Teracom idag bl.a. telefoni och Internetaccess. 
 Song Networks 
 Song Networks har ett nationellt stomnät som täcker södra och mellersta delen av landet i en triangel Stockholm – Malmö – Oslo samt hela norrlandskusten upp till Haparanda. Deras nät når upp- skattningsvis 80 till 90 av landets kommunhuvudorter. Bolaget fo- kuserar på bredbandslösningar för data, tal och Internet till före- tagskunder i Norden. 
 Svenska kraftnät 
 Svenska kraftnät har på regeringens uppdrag och tillsammans med sina partners Triangelbolaget 
 3 
 , Sydkraft, Birka Energi, Vattenfall, Stokab, RegNet och Utfors byggt ett öppet nationellt stomnät som idag når 188 av landets kommuner. En ort anses ansluten när den har en anslutningspunkt högst 5 km från kommunhuvudorten. 
 Svenska kraftnät har själv idag anslutit 78 kommuner, motsva- rande 1 800 km fiber, och av de 188 orterna är det 115 orter som nås av Svenska kraftnät och Triangelbolaget. Sydkraft når cirka 26 kommunhuvudorter, Vattenfall cirka 66 kommunhuvudorter, Birka Energi når 7, Utfors når 110 och Stokab når 26 kommunhuvudor- ter. 
  
 2 
  
 Typiskt har en radiolänk i Teracoms nät 16 kanaler á 155 Mbit/s, totalt ca 2,4 Gbit/s, vilket skall jämföras med kapacitet i ett enda fiberpar där en våglängd typiskt är 2,5 eller 10 Gbit/s och idag finns kommersiellt tillgängliga system för att med våglängdsmultiplexering föra upp till 1 600 Gbit/s över ett fiberpar. I januari 2002 uppnådde Alcatel 5 Tbit/s över en fiber i labbmiljö (125 kanaler á 40 Gbit/s). 
  
 3 
  
 Triangelbolaget AB sköter den stora optotriangeln som förbinder storstadsregionerna Stockholm - Oslo - Göteborg - Malmö – Köpenhamn. Företaget ägs till lika delar av Svenska Kraftnät och de tre regionnätsägarna Vattenfall, Sydkraft och Birka Energi. 
  
 18 
  
 SOU 2002:55 
  
 Bakgrund 
  
 Utfors 
 Utfors har nät som täcker stora delar av Sverige och når ca 110 av landets kommunhuvudorter, även om vissa av dem ännu bara nås med kanalisation som kan förses med fiber när behovet uppstår. Bolaget har sina rötter i ett projekt vid Uppsala universitet och er- bjuder telefoni- och datatjänster till privat- och företagskunder. 
 Av de 188 orter som idag nås av det nationella öppna stomnätet är Utfors, utöver Telia, ensam leverantör på två av orterna. 
 Stokab 
 Stokab inledde 1994 arbetet med att etablera ett optostomnät i Stockholmsregionen. Utbyggnaden startade i Stockholms inner- stad men har idag vuxit och omfattar ett nät med en anslutnings- punkt i samtliga kommunhuvudorter i Stockholms län. 
 Stokab har som utpräglad strategi att enbart erbjuda svart fiber. De ovanliggande tjänstedelarna överlämnar bolaget helt till sina kunder. 
 Av de 188 kommunhuvudorter som idag nås av det nationella öppna stomnätet är Stokab, utöver Telia, ensam leverantör på åtta av orterna. 
 Sydkraft 
 Sydkraft erbjuder bredbandstjänster till företag och privatpersoner. Till företag erbjuder Sydkraft allt från olika former av transmis- sionslösningar (svart fiber, kapacitet) till bredbandsuppkopplingar och kommunikationstjänster till mindre företag. I sitt erbjudande till privatpersoner använder man en bred flora av acctekniker och erbjuder bredband via elnätet, telenätet,  
 kabel-TV-nätet, 
  fiber och radio. Utöver Internetaccess har Sydkraft också en egen webbpor- tal, Smith. 
 Av de 188 orter som idag nås av det nationella öppna stomnätet är Sydkraft, utöver Telia, ensam leverantör på två av orterna. 
 19 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2002:55 
  
 Vattenfall 
 Vattenfall bedriver sin bredbandsverksamhet genom det helägda dotterbolaget Arrowhead AB. Bolagets affärsidé är att erbjuda kommunikations- och driftslösningar till företag och operatörer i Sverige. Bolaget erbjuder såväl svart fiber som nätkapacitet till sina kunder. Man erbjuder också Internetaccess och olika tekniklös- ningar som VPN och VLAN för att knyta samman ett företags olika kontor. 
 Av de 188 orter som idag nås av det nationella öppna stomnätet är Vattenfall, utöver Telia, ensam leverantör på åtta av orterna. 
 Birka Nät 
 Bolaget hade i januari 2002 anslutning till cirka tio kommunhuvud- orter, till orter i Värmland, Dalarna och Jönköpings län. 
 Av de 188 orter som idag nås av det nationella öppna stomnätet är Birka Energi, utöver Telia, ensam leverantör på en av orterna. 
 20 
  
 SOU 2002:55 
  
 Bakgrund 
  
 2.4 
  
 Internationell utblick 
  
 De undersökningar som presenteras fokuserar vanligtvis på access- delen av bredbandsnäten. Enligt  
 OECD-rapporten 
 The develop- ment of broadband access in OECD countries  
 som publicerades i juni 2001 ligger Sverige på tredje plats, efter Korea och Canada. Sydkorea har ca 13,91 anslutningar per 100 invånare, Kanada har 6,22 och Sverige har 4,52. Räknat i absoluta tal är USA, på fjärde plats, den största marknaden för bredband med drygt 7,8 miljoner anslutningar. 
  
 16,00 
  
 14,00 
  
 12,00 
  
 10,00 
  
 8,00 
  
 6,00 
  
 4,00 
  
 2,00 
  
 0,00 
  
 Sydkorea 
  
 ada 
  
 erige 
  
 n 
  
 v 
  
 Ka 
  
 S 
  
 Danmark 
  
 lgien 
  
 and 
  
 apan 
  
 iz 
  
 d 
  
 ke 
  
 Storbritannien 
  
 e 
  
 F 
  
 kl 
  
 Finlan 
  
 Norge Itali 
  
 Be 
  
 s 
  
 J 
  
 Schw 
  
 y 
  
 T 
  
 rank 
  
  DSL  
  
  Kabelmodem  
  Övrigt 
 I rapporten definieras en access på minst 256 kbps nedströms som bredband. Således inkluderas alla typer av  
 xDSL-anslutningar 
  och  
 kabel-modem. 
  Den mest intressanta uppgiften torde vara att Williams är det land som redovisar flest bredbandsanslutningar via hög- hastighets LAN (I bilden ovan redovisat under kategorin övrigt). Enligt rapporten skall det finnas 199 000 anslutningar av den typen i Sverige vid tidpunkten för mätningen. Det är endast ytterligare två länder som redovisar sådana anslutningar, Italien med 14 500 och Island med 750 anslutningar. Rapporten visar också att till- växttakten på bredbandsanslutningar fortfarande är väldigt hög. I hela EU ökade andelen  
 DSL-anslutningar 
  med 200 procent mellan juni 2000 och juni 2001. 
 21 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2002:55 
  
 Irland 
 En  
 ICT-utredning 
  tillsatt av Irlands minister för offentliga företag (Minister for public enterprise) Ms Goodman har nyligen lämnat sitt förslag där man ger rekommendationer som syftar till att: 
  
 N  
 Alla irländska medborgare och företag skall senast 2005 ha tillgång till bredband på lika villkor 
  
 N  
 En öppen och internationellt konkurrenskraftig  
 ICT-marknad 
  skapas som skall stimulera till entreprenörskap, nya arbetstillfällen och investeringar i nya avancerade teknologier 
  
 N  
 I en politiskt, social och ekonomiskt snabbt föränderlig värld skall Irland behålla sin ledande ställning i den nya kunskapsekonomin. 
 Som ett led i denna satsning har den irländska regeringen beslutat att investera 300 miljoner euro i 50 000 km fiberoptiska access- ringar runt 123 irländska städer. Investeringar finansieras till 90 procent av den irländska staten och till 10 procent av lokala offent- liga organ. Nätet kommer att ägas och drivas av ett av privata och offentliga ägare samägt företag, inte något av de stora  
 telekom-ope- 
  ratörerna i Irland. 
 I en första fas skall 19 städer byggas ut, klart i slutet av 2003. I den andra fasen skall ytterligare 48 städer byggas och de sista 56 städerna förväntas bli anslutna under 2005. 
 Regeringen har också sagt att avsikten är att alla irländska hem skall ha en bredbandsanslutning på minst 5 Mb till år 2005. 
  
 Enligt  
  
 OECD-rapporten 
  
 The development of broadband access in OECD countries  
 som publicerades i juni 2001 ligger Irland först på 27:e plats, efter länder som Ungern, Polen och Mexico. Endast 300  
  
 DSL-anslutningar 
  
  fanns vid tidpunkten för mätningen. 
  
 Kanada 
 Den 18 juni slutrapporterade en nationell arbetsgrupp tillsatt av Kanadas regering sitt uppdrag. Gruppen, som bestod av företagsle- dare från Kanadas största telekomföretag, föreslog insatser inom fyra områden, en nationell infrastruktur samt investeringar i tjäns- ter, innehåll och utbildning. Gruppen satte 2004 som en tidsgräns för att ansluta alla invånare i landet. Gruppens ordförande, Smith, såg två sätt att uppnå en sådan infrastruktur. Den första 
 22 
  
 SOU 2002:55 
  
 Bakgrund 
  
 skulle bygga på att offentliga aktörer inbjöd privata företag i arbe- tet med att bygga infrastrukturen genom ett anbudsförfarande för att ansluta mer avlägsna delar av landet. Den andra, komplementära strategin, skulle vara en slags  
 nedifrån-och-upp 
  metod där slutan- vändarna i områden med infrastrukturbrist skulle samla sig i grup- per, s.k. communitys, som sedan skulle kunna vara föremål för statligt stöd för infrastruktur. 
 Regeringen har senare deklarerat sig villig att i ett samarbete mellan kanadensiska företag och offentliga aktörer verka för att även avlägsna och mer glest befolkade delar av landet omfattas av bredbandsutbyggnaden. I budgeten för 2001 avsattes 35 miljoner dollar per år i tre år med start 2004 – 05. Tiden fram till dess skall användas för att utarbeta ett program som framförallt skall bygga på initiativ från privata sektorn. 
 Sydkorea 
 Sydkorea är det land i världen som har den största penetrationen av bredbandsanslutningar i världen. Utbyggnaden består i mycket stor utsträckning av  
 ADSL-lösningar. 
  Enligt vissa uppskattningar kan Sydkorea ensamt stå för en fjärdedel av världens totala försäljning av  
 ADSL-utrustning. 
  
 Enligt en rapport från Pyramid Research så finns förklaringen till fenomenet att finna i en kombination av många faktorer, bland an- nat: 
  
 N  
 Hård konkurrens på telefonimarknaden som kraftigt har drivit ner priserna, vilket i sin tur tvingat aktörerna upp i värdekedjan och in på bredbandsmarknaden 
  
 N  
 Hård konkurrens på marknaden för bredband med åtminstone tre stora operatörer som med olika teknologier krigar om kunderna 
  
 N  
 Förhållandevis låg andel av privata företag vilket har gjort det möj- ligt för en regering med ambitiösa planer att styra in den sydkore- anska industrin mot investeringar i bredbandsaccesser 
  
 N  
 En  
 IT-bransch 
  med stort inflytande ledd av ett antal konglomerat som är snabb och villig att exploatera nya teknikgenerationer 
 Vidare konstateras att länder som Taiwan och Singapore till vissa delar uppvisa likartade förutsättningar, men trots det har inte bred- bandsutbyggnaden tagit samma fart i dessa länder. Det är, enligt Pyramid Research, den unika kombinationen av ett flertal faktorer 
 23 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2002:55 
  
 som tillsammans skapar förutsättningarna för den unika framväx- ten av bredband i Sydkorea. 
 Frankrike 
 Bredbandsutbyggnaden i Frankrike har fram till idag gått förhål- landevis långsamt. France Telecom har i april 2002 beslutat att sänka priserna på  
 ADSL-abonnemang 
  med 20 procent till 25 per månad. Samtidigt sänks också priserna på hyra av ledning i lokal- nätet kraftigt vilket förbättrar möjligheterna för France Telecoms konkurrenter att erbjuda ADSL. Dessa förändringar kan komma att öka utbyggnadstakten väsentligt i Frankrike. 
 Likt Sverige har Frankrike ett program för att etablera ett natio- nellt stomnät genom att linda fiber runt kraftledningar. I februari 2002 skulle det, enligt nätmagasinet Europemedia.net, finnas 2 000 km av optisk fiber i kraftledningar och en plan på att inom fem år ha installerat 15 000 km fiberoptisk kabel. Även i Frankrike har man att ta hänsyn till att kraftledningarna vanligtvis terminerar fem kilometer från städernas centrum, varför det krävs markförlagd ka- bel de sista kilometrarna. 
  
 2.5 
  
 Problembild 
  
 Sedan regeringen i augusti 2000 gav uppdraget till Svenska kraftnät att bygga ett nationellt stomnät till alla kommunhuvudorter har förutsättningarna kraftigt förändrats. När uppdraget gavs förut- sattes att utbyggnaden av ett stomnät bestående av svart fiber till alla kommunhuvudorter skulle kunna göras på rent marknadsmäs- siga villkor. Marknadsaktörernas intresse har dock sjunkit väsent- ligt och förutsättningarna att nå alla kommunhuvudorter med en- bart ett erbjudande om svart fiber har försämrats. Den kraftiga ök- ningen av utbudet som förelåg i mitten av 1999 har minskat rejält, även i mer tätbefolkade områden. 
 I regeringsbeslut den 6 december 2001 fick därför Svenska kraft- nät i uppdrag att kartlägga i vilka kommuner de kommersiella för- utsättningarna då inte bedömdes föreligga för att på marknadsmäs- siga villkor kunna ansluta kommunhuvudorten till det nationella optostomnätet. Orsaken till varför Svenska kraftnät ansåg detta skulle också anges. 
 24 
  
 SOU 2002:55 
  
 Bakgrund 
  
 Den 1 januari 2001 hade 188 kommunhuvudorter anslutits till stomnätet, av Svenska kraftnät eller någon av dess partners, dvs. knappt två tredjedelar av landets 289 kommuner. Många av kom- munerna som inte bedöms nås har liten befolkning och erbjuder därmed en begränsad marknad. De ligger också ofta på ett stort av- stånd från redan utbyggda förbindelser. Svenska kraftnät har på detta och annat underlag bedömt att det kommersiella underlaget för en installation för närvarande saknas. Svenska kraftnät har häv- dat att problemet med nätet inte i första hand är ett glesbygdspro- blem utan mer ett strukturproblem. Bland de kommuner som idag inte bedöms kunna nås finns några medelstora städer och kommu- nerna är spridda över stora delar av landet, vilket tillsammans torde bekräfta Svenska kraftnäts ståndpunkt. 
 Även om Svenska kraftnät är den aktör som fått det formella uppdraget av regeringen att bygga ett nationellt stomnät av optofi- ber har nätet byggts av fler aktörer. Idag har nätdelar etablerats av Sydkraft, Vattenfall, Birka Energi, Triangelbolaget, Stokab och Utfors. Redan idag byggs alltså nätet upp av aktörer som har för- hållandevis olika bas för sin affärsverksamhet runt optofibernäten, några säljer enbart svart fiber medan andra säljer förädlade tjänster och innehåll. Vi har också under utrednings gång kunnat se att det verkar finnas en tendens att de bolag som säljer förädlade tjänster är mindre benägna att sälja svart fiber till kunder som efterfrågar detta. Vidare är relationen mellan dessa aktörer relativt informell. Såvitt vi har kunnat finna så finns väldigt få formella överenskom- melser mellan aktörerna som beskriver hur det nationella nätet hålls samman. 
 25 
 3 Alternativa lösningar 
  
 3.1 
  
 Allmänt 
  
 Genom  
  
 IT-propositionen 
  
 Ett informationssamhälle för alla 
 , 1999/2000:86, som presenterades i mars 2000, tog svenska staten ett tydligt initiativ för att utveckla och stimulera bredbandsutbygg- naden i Sverige. 
  
 I  
 IT-propositionen 
  delades nätet upp i tre delar; nationellt stom- nät, transportnät som i SOU 2000:111 kallas ortssammanbindande nät samt accessnät som i SOU 2000:111 kallas områdesnät. För ortssammanbindande nät och områdesnät förlitar sig staten på att marknadskrafterna förser de större orterna med bredbandsnät me- dan de mindre orterna har behov av stöd för att möjliggöra en ut- byggnad. Staten har valt att låta kommunerna få huvudansvaret att i fri konkurrens upphandla dessa nät med hjälp av ett statligt stöd. 
 Utbyggnaden hade, när  
 IT-propositionen 
  lades, redan tagit fart i de tätare befolkade regionerna. Här kunde nätoperatörerna på marknadsmässiga grunder förse regionen/kommunen med ett bredbandsnät. Däremot var det tydligt att någon nätutbyggnad kanppast skedde alls i de områden där marknadens aktörer inte fann någon affärsmässighet i en utbyggnad. 
 Tanken med den statliga insatsen är därför att utbyggnaden av ortssammanbindande nät och områdesnät även fortsättningsvis i första hand skall ske på marknadsmässig grund samtidigt som sta- ten med ett ekonomiskt stöd skall stimulera utbyggnaden i orter och regioner där marknadsmässighet är svår att nå. 
 Vad gäller det nationella stomnätet har staten tagit ett tydligare grepp över utvecklingen. Den 17 augusti 2000 gav regeringen i beslut N1999/11617/SÄ, Affärsverket svenska kraftnät ett uppdrag att anlägga ett nationellt sammanhängande och öppet stomnät. Idag finns bara ett sammanhållet nationellt stomnät, som ägs av Telia. Dessutom har andra operatörer, såväl statliga som privata, stomnät som täcker delar av landet. Som en del i den bredbandssatsning 
 27 
  
 Alternativa lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 som regeringen startat är det därför av största vikt att man skapar konkurrens och ett alternativ till det idag enda heltäckande stom- nätet. Med det uppdrag Svenska kraftnät fick ansåg regeringen att förutsättningar skapades för just ökad konkurrens och snabb ut- veckling inom  
 IT-området. 
  Regeringen ansåg vidare att konkurren- sen skulle medföra att vi så långt som möjligt skulle få avstånds- oberoende priser i landet. 
 Målet med uppdraget till Svenska kraftnät angavs vara att samt- liga kommunhuvudorter skall vara anslutna till Svenska kraftnäts stomnät senast december 2002. Utbyggnaden skall ske på affärs- mässig grund och svart fiber skall erbjudas på marknadsmässiga villkor. Det senare har tolkats så att det är enbart svart fiber som skall erbjudas marknaden som en del av det nationella stomnätet. Andra alternativa leverantörer av ett nationellt stomnät, förutom Svenska kraftnät, har diskuterats, bland annat Banverket. Behovet av svart fiber var dock vid tiden för  
 IT-propositionens 
  ett starkt krav från ledande  
 IT-opinionsbildare. 
  Eftersom Banverket ej kan tillgodose efterfrågan på svart fiber kom de därför inte ifråga. 
 Svenska kraftnäts utbyggnad av ett öppet nationellt stomnät är således en väsentlig del i den samlade satsningen att förse Sverige med ett modernt bredbandsnät. 
 Nuläge 
 Den nedgång i branschen som skett framförallt från och med 2001 har lett till att de ekonomiska förutsättningar som fanns då IT- propositionen presenterades kraftigt har förändrats. Bland annat har stora delar av det privata investeringskapital som fanns för två år sedan försvunnit. Många operatörer har kraftigt minskat sina investeringar eller helt upphört med att investera för att istället konsolidera sin verksamhet. Samtidigt har kommunerna fortsatt arbetet med att upprätta  
 IT-infrastrukturprogram 
  och starta upp och genomdriva projekt för områdes- och ortssammanbindande nät i hela landet. Sammantaget har dock den prognostiserade efterfrå- gan på fiberkapacitet i olika form kraftigt minskat. Det innebär att förutsättningarna för Svenska kraftnät att på marknadsmässig grund bygga upp ett nationellt stomnät är avsevärt sämre än för två år sedan. Svenska kraftnät har därför uppmärksammat regeringen på att de inte klarar av det uppdrag som gavs dem den 17 augusti 2000. 
 28 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 Det är vår bedömning att det förändrade marknadsläget har ökat förväntningarna på att staten och kommunerna skall agera för att få fart på bredbandsutbyggnaden i hela landet. 
 Om staten i det rådande läget skulle ta ett steg tillbaka skulle detta ge väldigt olyckliga signaler till omvärlden. Det skulle vara för- ödande för statlig bredbandspolitik. Det är därför, enligt vår be- dömning, av största vikt att staten fullföljer sina åtaganden i bred- bandsutbyggnaden som bland annat innebär att anlägga ett öppet nationellt heltäckande stomnät. Svenska kraftnät har fått detta uppdrag och vi ser inga alternativa aktörer som i nuläget skulle kunna överta det. 
 Vi föreslår därför att uppdraget till Svenska kraftnät att anlägga ett öppet nationellt stomnät kvarstår. 
 Däremot anser vi, med hänsyn till de förändrade marknadsvillko- ren, att det är fullt rimligt och nödvändigt att villkoren för Svenska kraftnäts uppdrag förändras. Våra analyser styrker Svenska kraft- näts synsätt om att marknadsmässighet ej går att uppnå i en fortsatt utbyggnad med nuvarande villkor. 
 Det finns inbyggda motsättningar mellan kravet på marknadsmäs- sighet och övriga villkor som beskrivs nedan under 3.2 som detalj- styr Svenska kraftnäts möjligheter att agera på marknaden. Dessa villkor måste därför, enligt vår mening, revideras. 
 Nedan redovisar vi olika möjliga alternativ hur de olika villkoren kan förändras för att underlätta för Svenska kraftnät att fullfölja sitt uppdrag. 
  
 3.2 
  
 Alternativa lösningar 
  
 3.2.1 
  
 Alternativ till svart fiber 
  
 3.2.1.1 
  
 Bakgrund 
  
 I uppdraget till Svenska kraftnät ingick att de skulle erbjuda mark- naden enbart svart fiber på marknadsmässiga villkor. Detta villkor var ett resultat av den diskussion som fördes under vintern 1999/2000 då många operatörer och organisationer såg en stark tillväxt inom  
 IT-sektorn. 
  Tanken med att erbjuda enbart svart fiber var främst att nätoperatörerna inte skulle konkurrera med sina kunder högre upp i förädlingskedjan. Därigenom skulle man und- vika den vertikala integrationen från kanalisationsnivån och ända upp till tjänstenivån som idag kan återfinnas hos några av de vikti- 
 29 
  
 Alternativa lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 gaste operatörerna på marknaden. Istället ville man sträva efter att få en konkurrens inom varje enskild nivå i kedjan. Vid en integra- tion av förädlingskedjan uppstår lätt monopolsituationer och inlås- ningseffekter. Ett annat skäl till att enbart erbjuda svart fiber har varit att tillskapa konkurrens inom transmissionsnivån. Svart fiber- utbyggnaden skulle därmed leda till en snabbare utveckling av transmissionstekniken. Detta är i sig en principiellt riktig stånd- punkt enligt vår mening, men i praktiken en akademisk fråga för de regioner och kommuner som idag står utan anslutning till ett na- tionellt stomnät vid sidan av Telias. 
 Dessa regioner/kommuner har oftast inte det kundunderlaget att en fullt fungerande konkurrens inom alla nivåer av förädlingskedjan är praktisk möjlig att uppnå inom överskådlig tid. Framförallt är det i dessa fall inte realistiskt med konkurrens direkt ovan svart  
 fiber-nivån, 
  men fortfarande är det väldigt viktigt att undvika en total integration i värdekedjan. Det verkar rimligt att idag tillåta en infrastrukturägare göra affärer högre upp i värdekedjan än svart  
 fiber-nivån. 
  Fortfarande är det dock viktigt att kräva att infrastrukturägaren inte integrerar uppåt i alla delar av hela värdekedjan så att konkurrensen ovanför nätnivån kan garanteras. 
 Dagsläget 
 Idag kan man konstatera att med  
 IT-sektorns 
  starka tillbakagång har tillväxten på efterfrågan på svart fiber i praktiken mer eller mindre försvunnit. De stora aktörerna är mycket mer försiktiga och efterfrågar inte dyr svart fiber i första läget. Däremot sker en byteshandel där de större operatörerna sinsemellan kan byta till sig svart fiber på sträckor där de saknar egen fiber. Många operatörer efterfrågar idag inte heller i första hand svart fiber när de skall nå ut till nya kunder. Detsamma gäller större företag som önskar interna kommunikationslösningar. Därför är det snarare så att om man hårdnackat skulle hålla kvar vid att enbart sälja svart fiber, kommer det att hämma utvecklingen för den kategori av företag som i dagsläget är mer hjälpt av kapacitet än av svart fiber. 
 Utvecklingen av våglängdsfönster innebär också att behovet av egen svart fiber inte är lika starkt som tidigare för många operatö- rer. Ett våglängdsfönster kan idag erbjuda typiskt 2,5 Gbit men även 10 Gbit finns i kommersiellt tillgängliga system och 40 Gbit i laborationssystem. Ett system har vanligtvis 40 kanaler (eller våg- 
 30 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 längder) vilket betyder att en fiber idag har en total kapacitet på 100 – 400 Blake. För många kunder innebär ett eller flera våg- längdsfönster tillräcklig kapacitet inom överskådlig tid. 
 Med anledning av ovan redovisade resonemang kan vi konstatera att efterfrågan på svart fiber helt enkelt är mycket mindre i dagslä- get än vad efterfrågan på kapacitet och våglängd är. På sikt kanske svart fiberefterfrågan tar fart. Men den tekniska utvecklingen och de ekonomiska förutsättningarna kan också leda till det motsatta. I ett kortare perspektiv, ca 5 år, finns det enligt vår bedömning, en betydlig större efterfrågan på kapacitet än på svart fiber. 
  
 3.2.1.2 
  
 Ändring av svartfiberbegränsning 
  
 Den enskilt viktigaste åtgärden som kan förbättra förutsättning- arna för Svenska kraftnät att fullfölja sitt uppdrag, är att inte be- gränsa affärsverksamheten på fibernäten till försäljning av svart fiber utan också tillåta att affären kompletteras med uthyrning av våglängdsfönster och transmissionskapacitet (SDH eller motsvarande). 
 Skälen som talar för en sådan förändring är flera: 
  
 N  
 Eftersom efterfrågan på kapacitet och våglängder är betydligt större än på svart fiber, blir också de marknadsmässiga förutsätt- ningarna att klara en utbyggnad till samtliga kommuner avsevärt bättre. Marknaden för försäljning av svart fiber är idag mycket svag och Svenska kraftnät tror inte heller att efterfrågan kommer att öka i någon större omfattning i framtiden. 
  
 N  
 Svart fiber köps idag i stort sett uteslutande av operatörer eller andra aktörer som också tillhandahåller svart fiber (företrädesvis byteshandel). Marknaden är således förhållandevis begränsad för en aktör som bara säljer svart fiber. 
  
 N  
 Flera av de orter som återstår att anslutas till det nationella stom- nätet är mindre orter med begränsat kommersiellt intresse, speci- ellt ur perspektivet försäljning av svart fiber. För de orter som återstår att anslutas räknar Svenska kraftnät inte med någon efter- frågan på svart fiber. Om detta gäller och ingen annan affär tillåts kommer således den återstående investeringen på 800 miljoner kronor att till sin helhet bidra till ett negativt verksamhetsvärde. 
  
 N  
 En viktig effekt som uppnås om erbjudandet inte är begränsat till svart fiber är att Svenska kraftnät kan söka samarbete med 
 31 
  
 Alternativa lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 Banverket. Därigenom kan ytterligare 48 kommuner anslutas till det nationella stomnätet. 
  
 N  
 Flera av de samarbetspartner som Svenska kraftnät har för etable- ringen av det nationella stomnätet erbjuder redan idag mer än svart fiber (till exempel Sydkraft och Vattenfall/Arrowhead). 
  
 N  
 Kravet på att ett stomnät skall bestå enbart av svart fiber gör det omöjligt för alternativ teknik, t.ex. trådlösa tekniker att utvecklas och konkurrera på lika villkor. Teracom är ett annat statligt före- tag som i vissa fall kan erbjuda intressanta lösningar inom radio- länktekniken. 
 Oavsett det ovan anförda skall ambitionen fortsättningsvis vara att kunna erbjuda svart fiber till alla kommuner. Problemet uppstår om enbart svart fiber erbjuds. Med de lättnader som vi föreslår innebär det att vissa kommuner inte kommer att erbjudas svart fiber för närvarande. Vi anser dock inte att detta är ett problem i ett kort perspektiv. Det är dock viktigt att alla kommuner på lång sikt (mer än fem år men inte mer än tio år) erbjuds svartfiber genom det öppna nationella stomnätet. 
  
 3.2.1.3 
  
 Affärsmässighet utan svartfiberbegränsning 
  
 De marknadsmässiga förutsättningarna kommer att förändras för Svenska kraftnät om de tillåts konkurrera med annan teknik än svart fiber. En analys 
 1  
 av de företagsekonomiska konsekvenserna av en sådan åtgärd presenteras i bilaga 3. 
 Analysen ger vid handen att genom att tillåta våglängder och ka- pacitet som en del av det öppna nationella stomnätet så öppnas möjligheter att lösa anslutningen för 97 av de 101 återstående kommunerna. Det blir dels möjligt att inkludera Banverkets nät som del av nationella stomnätet vilket innebär att 48 kommuner som redan har en anslutning till Banverkets nät kan anses vara lösta. Dels skapar den nya verksamheten med uthyrning av kapaci- tet och våglängd de ekonomiska förutsättningar för att Svenska kraftnät med egna medel kan finansiera en utbyggnad till ytterli- gare 49 orter. Det är viktigt att notera att analysen förutsätter att redan gjorda investeringar betraktas som s.k. sunk cost, dvs. det negativa verksamhetsvärdet beaktas inte i den fortsatta analysen. 
  
 1  
 Analysen genomförd av PricewaterhouseCoopers april 02. 
 32 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 3.2.1.4 
  
 Kommunernas synpunkter 
  
 Överläggningar har skett med de kommuner som enligt Svenska kraftnäts planer inte förväntades ha någon anslutning till stomnätet den 31 december 2002. En första överläggning gjordes med den grupp av kommuner som, har möjlighet att få en anslutning via Banverkets optofibernät (kapacitet/våglängd). Resultatet av över- läggningen kan sägas vara entydigt positivt till att ändra svart fiber- kravet och därigenom kunna få en anslutning via Banverket. Av femtiotalet kommuner var det enbart någon enstaka kommun som inte ville att svart fiberkravet skulle ändras. På sikt kan dock beho- vet av svart fiber uppstå varför de flesta anser att man i ett längre tidsperspektiv även bör få möjlighet att erbjuda svart fiber till de som önskar. 
 Vid överläggningar med de kommuner som saknar anslutning till Banverket har en samsyn framkommit i svart fiber frågan. De flesta anser att det inte finns något behov av svart fiber i dagsläget. Det viktigaste kravet är att man får en anslutning. Om denna sedan be- står av svart fiber eller bandbredd är ingen stor fråga. Snarare anser man sig mer hjälpt av kapacitet och våglängd än av svart fiber. 
 Vi har också samrått med representanter från Svenska Kom- munförbundet för att diskutera deras syn på en förändring av vill- koret att erbjuda svart fiber. Även vid den överläggningen framkom en positiv syn på att mildra kravet på svart fiber. Däremot anser de också det önskvärt att om möjligt fortsätta erbjuda svart fiber som ett alternativ tillsammans med bandbredd och våglängd. 
  
 3.2.2 
  
 Tidplan för genomförande 
  
 3.2.2.1 
  
 Bakgrund 
  
 Enligt direktiven (dnr N1999/11617/SÄ) uppdrog regeringen åt Affärsverket svenska kraftnät att på marknadsmässiga villkor bygga ett öppet nationellt optofibernät mellan landets alla kommun- huvudorter och där nätkapacitet i form av svart fiber sedan upplåts. Målet var att utbyggnaden skulle ske i en sådan takt att alla kom- munhuvudorter skulle vara anslutna senast i december 2002. 
 Motivet till den snäva tidsramen kan sökas inom den överhettade  
 IT-sektorn 
  under 1999/2000 då prognoser och förväntningar restes alldeles för högt. För att inte bromsa den utveckling man då kunde 
 33 
  
 Alternativa lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 skönja blev direktivet från statsmakternas sida att skynda på anläg- gandet av ett nationellt stomnät. 
 Dagsläget 
 Vid årsskiftet 2001/02 var 188 kommuner anslutna till ett nät som anlagts av Svenska kraftnät samt deras partners. Kvar att ansluta är 101 kommuner. För år 2002 fanns planer och/eller beslut på att an- sluta ytterligare 16 kommuner. De resterande 85 kommunerna kommer inte att kunna anslutas under 2002 oavsett slutsatserna i denna utredning, eftersom i stort sett ingen nyanslutning eller pla- nering för anslutning sker i avvaktan på att utredningen inlämnar sitt betänkande. 
 Vår bedömning är därför att det efter 2002 fortfarande finns minst 75 till 85 kommuner som ej är anslutna till Svenska kraftnäts stom- nät. 
 Satsningen på ett nationellt stomnät är beroende av de satsningar som görs på ortssammanbindande nät och områdesnät. Dessa utgör tillsammans en helhet. Regeringen har tidigare beslutat att förlänga tiden för stöden till ortssammanbindande nät och områdesnät med ett år, fram till och med år 2005. Motivet härför är att marknaden har förändrats dramatiskt sedan  
 IT-propositionen 
  presenterades, vilket inneburit att efterfrågan för närvarande är liten.  
 IT-proposi- 
  tionens förhoppning var att nätutbyggnaden rent generellt skulle stödjas av ett icke obetydligt privat kapital. Detta har visat sig svå- rare än väntat. Regeringen bedömer därför att kommunerna behö- ver längre tid på sig att anlägga de ortssammanbindande näten och områdesnäten. 
 34 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 3.2.2.2 
  
 Ändrad tidsplan 
  
 Utredningen har undersökt möjligheterna att förlänga tidsplanen för regeringens uppdrag till Svenska kraftnät. 
 Motiven för en sådan förlängning är: 
  
 N  
 Den förlängning som regeringen beslutat avseende ortssam- manbindande nät och områdesnät talar för en förlängning också av det nationella stomnätet då alla dessa nätnivåer bildar en helhet. En för snabb utbyggnad av det nationella stomnätet riskerar troli- gen att nyttan av det investerade kapitalet ej uppnås innan de orts- sammanbindande näten är etablerade. 
  
 N  
 En förlängning av tiden för etablering av nätet innebär en förbätt- ring av den företagsekonomiska kalkylen för Svenska kraftnät. 
  
 N  
 I januari 2002 återstod anslutning till 101 kommunhuvudorter. Oavsett vilka beslut som fattas under 2002 är det i praktiken en omöjlighet att bygga till samtliga återstående orter under 2002. 
 Med anledning av ovan sagda synes det fullt rimligt att Svenska kraftnäts uppdrag avseende det nationella stomnätet kan förlängas med minst ett år. En förlängning med två år kan också övervägas, men kräver en större flexibilitet från Svenska kraftnäts sida avse- ende i vilken ordning de olika kommunerna får en anslutning. Detta kan medföra vissa kostnadsfördyringar i utbyggnadsproces- sen eftersom utbyggnaden då inte kan ske på det mest rationella sättet. 
  
 3.2.2.3 
  
 Kommunernas kommentarer 
  
 Vid de överläggningar vi haft med representanter för de kommuner som ännu inte har anslutning till det nationella stomnätet har vi genomgående fått en bred acceptans för en förlängning av tidspla- nen med ett år, dvs. att tiden för färdigställande skall vara den 31 december 2003. En sådan förlängning skulle för de allra flesta kommuner inte påverka deras planer. Ett fåtal kommuner har dock redan idag områdes- och ortssammanbindande nät och har medde- lat att de behöver anslutning till det nationella stomnätet så snart som möjligt. En förlängning med två år skulle för dem medföra större störningar. Skulle det bli aktuellt krävs det noggranna av- stämningar mellan Svenska kraftnäts och kommunernas utbygg- 
 35 
  
 Alternativa lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 nadsplaner så att de som behöver anslutning får dem i samma takt som områdes- och ortssammanbindande nät byggs. Om en sådan flexibilitet hos Svenska kraftnät kan erbjudas finns hos kommu- nerna även en acceptans för en förlängning med två år, om än acceptansen inte är lika entydig som för en förlängning med ett år. 
 Även Svenska Kommunförbundets representanter har vid över- läggningar ansett det rimligt att förlänga tiden med minst ett år för det nationella stomnätet. 
  
 3.2.2.4 
  
 Affärsmässighet med förlängd tidplan 
  
 För att få en uppfattning om skillnaden i affärsmässighet för Svenska kraftnät om utbyggnaden drivs enligt regeringsplanen eller om den förlängs, har en analys 
 2  
 gjorts baserat på en kassaflödes- värdering av Svenska kraftnät med avseende på deras bredbandsut- byggnad (se bilaga 3). 
 Analysen visar att det förväntade positiva kassaflödet från existe- rande verksamhet skapar ett utrymme för att ansluta ca 5 kommu- ner per år. En förlängd tidsplan kan därför bidra till att minska det negativa verksamhetsvärdet för den tillkommande investeringen, men även om den förlängs ända fram till 2005 kommer verksam- hetsvärdet vara  
 -575 
  miljoner kronor. En minskning ändock från ca  
 -800 
  miljoner kronor med 225 miljoner kronor. Förlängs tidplanen till 2004 blir verksamhetsvärdet ca  
 -600 
  miljoner kronor och för- längs den till 2003 blir det ca  
 -630 
  miljoner kronor. 
 Kombineras försäljning av våglängder och kapacitet med en för- längning av tidsplanen kan ett positivt verksamhetsvärde uppnås. Med 10 procent i avkastningskrav, en möjlighet för Svenska kraft- nät att sälja våglängder och kapacitet och en förlängning av tidpla- nen för genomförandet till 2005, ger ett positivt verksamhetsvärde på cirka 30 miljoner kronor. Förlängs tidplanen bara till 2004 blir verksamhetsvärdet ca 15 miljoner kronor och förlängs den bara till 2003 blir det ca 0 kronor. 
  
 2  
 Analys genomförd av PricewaterhouseCoopers april2002. 
 36 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 3.2.3 
  
 Samverkan med ortssammanbindande nät 
  
 3.2.3.1 
  
 Bakgrund 
  
 Det tredje kravet som står i direktiven till Svenska kraftnät handlar om att det öppna nationella stomnät skall anslutas till varje kom- muns huvudort. 
 Motiven till att ansluta till just huvudorten är framförallt att där finns normalt det största kundunderlaget koncentrerat. Där knyts också, i de allra flesta fall, de ortssammanbindande näten ihop i en lokal nod. Vidare ville man ha en enhetlig och rättvis bedömning och fördelning av de statliga insatserna. 
 Med regeringens beslut om stödförordning för det s.k. ortssam- manbindande näten i Sverige har de flesta kommuner möjlighet att anlägga sådana nät med hjälp av statligt stöd. Dessa ortssamman- bindande nät kommer att ansluta sådana orter som inte kan för- väntas bli anslutna till sin huvudort på marknadsmässiga villkor. Sammanlagt har staten anvisat 2 625 miljoner kronor till stöd för detta ändamål. I denna summa inkluderas 275 miljoner kronor från EG:s strukturfondsprogram samt 300 miljoner kronor från anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska medel. Grovt räknat kan dessa stödpengar sägas utgöra drygt en tredjedel av behovet för att an- lägga ett komplett ortssammanbindande nät i Sverige. 
 Dagsläget 
 Utbyggnaden av ortssammanbindande nät kommer enligt vår be- dömning att ta fart under sommaren 2002 och sedan löpa succes- sivt till och med 2005. 
 Som tidigare nämnts har 188 kommuner fått en anslutning till det nationella nätet den 31 december 2001. Denna anslutning är till huvudorten i respektive kommun. Svenska kraftnät definierar att de nått huvudorten om avlämningspunkten ligger inom en radie av 5 km från centrum. Denna bedömning kan anses väl avvägd, även om det innebär vissa skillnader i kostnad kan uppstå mellan kom- muner för att ansluta det ortssammanbindande nätet till denna punkt. 
 37 
  
 Alternativa lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 3.2.3.2 
  
 Ändrat krav på anslutningspunkt 
  
 Ett alternativ att sänka kostnaden för Svenska kraftnät, och därige- nom göra utbyggnaden mer affärsmässigt motiverad, är att ändra kravet på att ansluta till komunhuvudorten för att istället kunna ansluta till annan mindre ort, som i sådant fall ligger närmare Svenska kraftnäts kraftledningar. 
 Vi anser att huvudalternativet fortfarande skall vara att ansluta till kommunernas huvudorter, men att det under vissa förutsätt- ningar skall vara möjligt att ansluta en annan mindre ort. I sådana fall där en kommun har anlagt ett ortssammanbindande nätt till en mindre ort som ligger närmare en av Svenska kraftnäts kraftled- ningar, bör det vara möjligt att stomnätet ansluter till denna mindre ort. Detta förutsätter att Svenska kraftnät kommer överens om detta med aktuell kommun. Därmed kan en situation uppnås där kommunen får hjälp med att anlägga sitt ortssammanbindande nät samtidigt som Svenska kraftnät får en mindre kostnadskrävande nätdel av sitt stomnät. 
  
 Bergsäng 
 Hagfors (kommunhuvudort) 
  
  Råda 
 Teckenförklaring 
  
 Tänkt ortssammanbindande nät 
  
 Ort,  
 200-500 
  inv 
  
 Stamledning 
  
 Ort, över 500 inv 
  
 Tänkt alt. bredbandssträckning 
  
 Bild 1  
 Anslutning av stomnät till närmaste 200- alt. 500 ort istället för anslutning till huvudort. Exempel från Hagfors kommun. 
 38 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 Vi har inte i detalj specificerat hur denna samverkan skall ske men den kan till exempel bestå i att kommunen etablerar ett ortssam- manbindande nät och att Svenska kraftnät köper kanalisation/fiber av kommunen eller att Svenska kraftnät etablerar ett nät och att kommunen köper kanalisation/fiber för det ortssammanbindande nätet av Svenska kraftnät. I bägge fallen torde detta innebära en besparing både för kommunen och för Svenska kraftnät. 
 Det förutsätter naturligtvis att det ortssammanbindande nätet har tillräcklig med fiber för att kunna avstå en del till det nationella stomnätet så att inte kapacitetsbrist riskerar uppstå. 
 Det bör också vara möjligt för Svenska kraftnät att i diskussion med flera kommuner inom en region optimera dessa kommuners ortssammanbindande nät med Svenska kraftnäts stomnät. Det kan innebära att Svenska kraftnät enbart har anslutning till t.ex. två av sex kommuner, medan de övriga fyra kommunerna får sin anslut- ning via de ortssammanbindande näten som knyter ihop kommu- nerna. Ett exempel på sådana tankar finns bland annat hos kom- munerna Hjo, Tibro, Tidaholm och Karlsborg där de skissat på ett ortssammanbindande nät som kan sägas vara gemensamt för de fyra kommunerna. Anslutningen mot Svenska kraftnäts kraftledning sker i två punkter. 
 Ett liknande exempel finns i Dalarna där sex kommuner, Gagnef, Vansbro, Malung, Älvdalen, Mora och Orsa på ett liknande sätt utarbetat ett gemensamt förslag på hur stomnätsanslutning ska kunna anordnas på ett för regionen nöjaktigt sätt. 
 39 
  
 Alternativa lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 Bild 2  
 Gemensamt ortssammanbindande nät för flera kommuner och dess anslutning till stomnätet. 
 Detta borde vara en fullt acceptabel lösning förutsatt att det sker i samförstånd mellan kommuner och Svenska kraftnät samt att ka- paciteten i den utlagda optokabeln har tillräckligt med fiber för att kunna ingå i det nationella stomnätet. 
 Ett annat skäl för att tillåta en mix av stomnät och ortssamman- bindande nät är att det i det framtida målnätet inte kommer att vara möjligt att alltid särskilja de olika nätnivåerna från varandra. Med  
 IT-kommissionens 
  vision om det finmaskiga rutnätet finns ingen sådan tydlig uppdelning. 
  
 3.2.3.3 
  
 Analys av förändrat krav på anslutningspunkt 
  
 Lantmäteriet/Metria har på utredningens uppdrag genomfört en analys av de 47 orter som inte har någon leverantör av ett nationellt stomnät vid sidan av Telia (de orter som kan få Banverket som le- verantör har exkluderats från Metrias analys). Som indata till analy- sen har använts kraftledningar från ekonomiska kartans databas, stam- och regionnät, vägar från Blå Kartans databas, orter med be- folkningsuppgifter samt kommunindelningen från 1999. 
 40 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 Analysen har bestått i att dels mäta avståndet från närmaste stamledning i kraftnätet till närmaste ort i respektive kommun längs en kraftledning eller längs vägnätet. Analysen har gjorts för orter större än 200 invånare och större än 500 invånare. 
 Dessutom har avståndet från närmaste stamledning i kraftnätet till kommunhuvudorten, i enlighet med regeringsuppdraget, kal- kylerats längs kraftledning eller vägnät. 
 För 35 av de 47 kommunerna har en eller två alternativa orter kun- nat identifieras. Resultatet från Metrias analys redovisas i bilaga 4. 
 Därefter har  
 AU-system 
  på utredningens uppdrag kontaktat samtliga 47 kommuner för att undersöka om någon av de identifie- rade orterna finns med i kommunens planer för ortssammanbin- dande nät och om det vore möjligt att etablera nätet i samverkan med det nationella stomnätet. Samtidigt har vi frågat om de kan se andra alternativa anslutningsvägar och om de har  
 IT-infrastruktur- 
  planer. En sammanfattning av dessa kontakter redovisas i bilaga 5. 
 Analysen visar att sträckan att ansluta alla 47 kommunernas hu- vudorter uppgår till 1 563 km optokabel. 
 Om alternativet är att ansluta till närmaste  
 500-ort 
  istället krym- per den framräknade sträckan till 1 226 km optokabel. Detta gör en skillnad på 337 km jämfört med att ansluta till huvudorten. 
 För alternativet att istället ansluta närmaste  
 200-ort 
  om avstån- det blir kortare än till  
 500-ort 
  blir det samlade avståndet 1 011 km optokabel, dvs. 552 km kortare än om anslutning till huvudorten sker. 
 En viktig anmärkning är att den dragning som kan krävas utefter stamledningen 400 kV alt 220 kV, inte medräknas i denna sträcka. Beräkningen är enbart gjord från stamledningen till huvudort alter- nativt 500- eller  
 200-ort 
  för att fokusera på skillnaden mellan de olika anslutningsalternativen. 
 Efter kontakt med de 47 aktuella kommunerna har det visat sig möjligt att identifiera och kostnadsberäkna en besparing i 29 av dessa kommuner. Den sammanräknade förkortningen i avstånd för dessa är 467 km. Räknat med en genomsnittlig kostnad för att an- lägga optokabel på landsbygd på 160 kronor/meter, (lågt räknat men lika med det meterpris som Svenska kraftnät använt när de kalkylerat totala investeringens storlek), motsvarar den kortare sträckan en sänkt kostnad på 74,7 miljoner kronor. Utöver bespa- ringen i dessa 29 kommuner har kontakterna resulterat i att vi kun- nat identifiera ytterligare möjliga besparingar i 12 kommuner men inte kunna beräkna kostnaden för dessa besparingar. Om vi antar 
 41 
  
 Alternativa lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 att besparingen i snitt är lika stor för dessa 12 kommuner som för de 29 där besparingen kunnat beräknas, fås vi en sammanlagd möj- lig besparing 105,7 miljoner kronor. 
 Detta är den totala besparing som skulle kunna ske genom att optimera stomnätet med det ortssammanbindande nätet. Hela den besparingen kan inte tillgodoräknas Svenska kraftnät eftersom de också får en kostnad för att köpa in sig i det ortssammanbindande nätet. Schablonmässigt har vi därför räknat med att 70 % av den totala kostnadsminskningen kan tillgodoräknas Svenska kraftnät. 
 Resterande 30 % av besparingen bedöms komma kommunerna till del alternativt att det är en kostnad som Svenska kraftnät lägger ut för att gradera upp den kabel som kommunerna eljest hade tänkt dra. 
 Sammantaget visar analysen att om 70 % av kostnadsbesparingen kan tillgodoräknas Svenska kraftnät och en uppgörelse med dessa 41 kommuner kan komma till stånd, finns en potentiell besparing på 73,9 miljoner kronor. 
  
 3.2.3.4 
  
 Kommunernas kommentarer 
  
 Vid de överläggningar vi haft med representanter för kommuner som ännu inte har anslutning till det nationella stomnätet har den första kommentaren vanligtvis varit avvisande till detta förslag. Man har upplevt förslaget som att kommunen skulle få bekosta och få ta ansvar för att etablera en del av det nationella stomnätet. Nå- got som man, med rätta, anser är ett statligt ansvar. Efter fortsatta diskussioner och förklaringar av tankarna med förslaget där Svenska kraftnät i sådana fall betalar för att samnyttja det kommu- nala ortssammanbindande nätet, har dock inställningen till försla- get förändrats och blivit genomgående positiv. Vissa kommuner har som ovan redovisats också funderat över lösningar där de kny- ter ihop flera kommuners ortssammanbindande nät för att sedan ansluta detta till stomnätet i några punkter. 
 Av de 35 kommuner där en eller två alternativa orter till huvud- orten identifierats har en övervägande del – 28 kommuner (80 %) – sagt sig vara positivt inställda till ett samnyttjande av det ortssam- manbindande nätet. En mindre del – fyra kommuner (11,4 %) - är negativa. Resten – tre kommuner (8,6 %) – har varit osäkra. 
 Vår bedömning är därför att detta är en fullt accepterad lösning så länge det bygger på frivillighet och där ekonomiska handhavan- 
 42 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 den mellan kommuner och Svenska kraftnät får lösas efter diskus- sion dem emellan. 
  
 3.2.4 
  
 Omfördelning av medel 
  
 3.2.4.1 
  
 Bakgrund 
  
 I  
 IT-propositionen 
  anvisades 2 625 miljoner kronor till ortssam- manbindande nät samt 3 200 miljoner kronor till områdes- och ac- cessnät. Summan till ortssammanbindande nät är till fullo uppbo- kad främst via den fördelning som skett till 258 av landets kommu- ner. Dessa har fram till och med 31december 2005 möjlighet att nyttja det reserverade stödet. 
 Medlen till områdesnät och accessnät indelades i två halvor, där 1 600 miljoner kronor reserverades för skattereduktion för fysiska och juridiska personer. Dessa kan få en skattereduktion om anslut- ningen till ett bredbandsnät blir onormalt hög. Resterande 1 600 miljoner kronor har reserverats för anläggande av områdesnät. 
 Beträffande skattereduktionen gäller att kostnaden för en an- slutning skall överstiga 8 000 kronor. Därefter kan man få en skat- tereduktion som motsvarar 50 % av kostnaden mellan 8 000 kronor och 18 000 kronor. Total skattereduktion kan bli maximalt 5 000 kronor. För näringsidkare är reduktionen skattepliktig. Skattere- duktionen är tidsbegränsad under två år 2001 – 2002 och kan sökas vid taxeringen 2002 och 2003. 
 Intresset att nyttja möjligheten till en skattereduktion under tax- eringsåret 2001 har varit mycket svagt. 
 Beträffande stödpengar för att anlägga områdesnät har 1 200 miljoner kronor reserverats kommunvis till sammanlagt 267 kom- muner. Dessa kan om särskilda villkor uppfylls lyfta stöd för att anlägga områdesnät. Stödet till kommunerna utgår i form av kre- ditering på kommunernas skattekonto i den takt de anlägger nät som godkänts av länsstyrelserna. 
 En reservpott om 400 miljoner kronor har avsatts för områdes- näten. Denna reservpott avser också att fördelas som stöd till kommunerna för anläggande av områdesnät. Skälet till att inte alla 1 600 miljoner kronor fördelades direkt var att den fördelningsmo- dell som användes var starkt schabloniserad. Skevheter i fördel- ningen skulle med reservpotten kunna justeras efter två – tre år, då erfarenhet av utfallet i fördelningen kunnat fås. Till dags dato har 
 43 
  
 Alternativa lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 liten, för att säga i stort sett ingen kritik mot fördelningsmodellen framförts, varför man kan förmoda att resultatet blev någorlunda rättvist. Om inga särskilda skäl finns kommer troligen reservpotten att fördelas till kommunerna efter samma fördelningsmodell som de första 1 200 miljoner kronor har fördelats. 
  
 3.2.4.2 
  
 Omfördelning av medel inom IT- infrastukturensatsningen 
  
 För att slutföra anläggandet av ett öppet nationellt stomnät till samtliga kommuner kan man överväga att omfördela delar av de medel som finns för bredbandsutbyggnaden men som är destine- rade till lägre nivåer inom näthierarkin. 
 De möjliga medel som kan diskuteras är dels medlen till skatte- reduktion och dels reservpotten till områdesnät. 
 Skattereduktionsmedel 
 Vår bedömning är att möjligheten till en skattereduktion främst kommer att nyttjas av små företag. För hushåll är tröskeln 8 000 kronor i anslutningskostnad troligen alldeles för hög. Det leder till en överhängande risk att medlen för skattreduktionen inte kommer att nyttjas fullt ut. För att 1 600 miljoner kronor skall nyttjas fullt ut måste ca 640 000 företag och hushåll nyttja möjligheten till en genomsnittlig skattereduktion av 2 500 kronor. Räknat på en maximal skattereduktion om 5 000 kronor räcker medlen till 320 000 företag och hushåll. Vår bedömning är att detta inte kom- mer att ske. Troligen blir en betydande del av den 1 600 miljoner kronor stora potten kvar. 
 Det är därför högst rimligt att överväga att överföra delar av denna pott till anläggande av stomnätet. 800 miljoner kronor be- hövs för att Svenska kraftnät skall kunna slutföra sitt uppdrag på de villkor som ges i regeringsuppdraget. Om lättnader i villkoren avse- ende svart fiber genomförs så att Banverket kan bli en samarbets- partner, minskar behovet av tillskott till högst 500 miljoner kronor. Varje övrig lättnad i villkoren enligt kap 3.2.1 – 3.2.3 kommer också att ge lättnader för Svenska kraftnät varför en omfördelning enligt vår mening under alla förutsättningar skulle handla om ett belopp mindre än 400 miljoner kronor. 
 44 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 Ett argument mot att nu omfördela medel från skattereduk- tionsmedlen är att vi naturligtvis inte vet hur stort intresset kom- mer att vara kommande år. Vi kan göra kvalificerade gissningar, men vet inte säkert. 
 Reservpotten till områdesnät 
 Behovet av ekonomiska resurser för anläggande av nya nät är störst för områdesnäten. Det är den dyraste delen av nätutbyggnaden. Det statliga stödet täcker här bara en bråkdel av den totala kostna- den. Detta faktum talar både för och emot att nyttja reservpotten till stomnätet. Skälet emot är att behovet till områdesnät är stort och att det därför känns fel att ta pengar från den delen av näthie- rarkin. Skälet för är att det statliga stödet till områdesnäten är så litet i förhållande till behovet att 400 miljoner kronor enbart får verkan på marginalen. Däremot skulle pengarna få en betydligt större påverkan om de nyttjas till stomnätet. 
 Slutligen handlar det om en avvägning från statens sida vad som har högsta angelägenhetsgrad: Att slutföra utbyggnaden av stom- nätet till att omfatta alla kommuner eller att stödja utbyggnaden av områdesnätet så att ytterligare ca en  
 1/30-del 
  av områdesnäten kan realiseras. 
 Var gör pengarna störst nytta? Vår bedömning är, om det står mellan stomnät och områdesnät, att färdigställande av stomnätet har en högre prioritet än områdesnätet i detta skede av bredbands- utbyggnaden i Sverige. Inte minst av rättviseskäl. Den teknik som många tror är en möjlighet för mindre befolkade kommuner och regioner skulle kanske inte nå till just dessa kommuner om inte stomnätet kan fullföljas som planerat. 
 Det är relativt okomplicerat att nyttja dessa pengar till stom- nätet. De är ännu inte fördelade till någon kommun utan är just en reservpott. Att ändra destinationen för dessa pengar kommer enligt vår bedömning inte leda till någon stor diskussion. 
 45 
  
 Alternativa lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 Omfördelningsteknik 
 Om regeringen väljer att omfördela resurser från skattereduktions- potten eller från reservpotten för områdesnät, kräver det särskild omsorg av tillvägagångssätt. Gemensamt för bägge potterna är att de är finansierade på statens inkomstsida, dvs. bägge potterna inne- bär enligt nuvarande teknik inte ökade kostnader för staten där- emot minskade intäkter. Skattereduktionen innebär att fysiska och juridiska personer i sin deklaration får avdrag på skatten varefter inkomsterna för staten minskar i motsvarande grad. För områdes- nätet sker en kreditering på kommunernas skattekonton vilket också leder till att statens inkomster minskar. 
 Vår övertygelse om att skattereduktionen inte kommer att nytt- jas fullt ut gör att vi rekommenderar att i första hand omfördela från den potten, väl medveten om den osäkerhet som finns angå- ende hur skattreduktionen kommer att nyttjas de kommande åren. Ett sätt att hantera detta är att i ett första skede göra en omfördel- ning via reservpotten för områdesnät. Den potten finns ingen osä- kerhet kring och kan omfördelas omgående. Om det senare visar sig att bedömningen avseende skattereduktionsavdraget stämmer kan man föra tillbaka pengar från skattreduktionspotten till reserv- potten för vidare fördelning ut till kommunerna. Detta borde vara fullt möjligt och borde inte heller störa kommunerna då reserv- potten inte skulle ha fördelats ut förrän 2003 eller 2004 enligt ur- sprungsplanerna. Eftersom taxeringen 2003 är sista möjligheten att söka skattereduktion bör man 2004 med stor säkerhet kunna göra en bedömning hur mycket av potten till skattereduktion som kommer att användas. 
 Vad avser mottagaren av de omfördelade resurserna från skattere- duktionspotten eller reservpotten till områdesnät har två huvudal- ternativ bedömts. 
  
 1. 
  
 Omfördelning till Svenska kraftnät. 
  
 2. 
  
 Omfördelning till kommuner, länsstyrelser eller PTS. 
  
 1. 
  
 Omfördelning till Svenska kraftnät. 
  
 En omfördelning till Svenska kraftnät torde vara relativt lätt att göra via en sänkning av avkastningskravet på Svenska kraftnäts optoverksamhet med samma summa som tillskottet från skattere- duktionspotten, dvs. staten kan minska skattereduktionspotten med samma belopp som det sänkta avkastningskravet mot Svenska 
 46 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 kraftnät kan förväntas ge. På detta sätt kan åtgärden bli neutral på statens totala finanser. Staten är suverän att själv sätta avkast- ningskrav på ett affärsverk. Genom att förändra just avkastnings- kravet omfördelas en pott på statens inkomstsida till en annan pott på statens inkomstsida i ett nollsummespel. Fördelen att göra omfördelningen till Svenska kraftnät är framförallt att staten då fullföljer sitt åtagande gällande stomnätet på avsett sätt. Förtroen- det för statens sätt att sköta sin del av bredbandsutbyggnaden kan då till fullo upprätthållas. Det innebär vidare att Svenska kraftnät får fortsatt förtroende att hålla samman och effektivt driva det na- tionella nätet. Med en lösning där andra aktörer än Svenska kraft- nät får del av pengarna för att slutföra anläggandet av ett stomnät innebär detta vissa komplikationer beträffande huvudansvaret att hålla ihop stomnätet som ett öppet nationellt sammanhållet nät. Vidare torde en omfördelning av medel till Svenska kraftnät ge ett mycket effektivt nyttjande av medlen eftersom de redan har en organisation och resurser för att fortsätta den redan påbörjade ut- byggnaden. 
  
 2. 
  
 Omfördelning till kommuner, länsstyrelser eller PTS. 
  
 Detta innebär att en upphandling måste ske av de delar som saknas i det nationella stomnätet. Vid en öppen upphandling kan flera olika operatörer få ansvar för var sin del av stomnätet. Så är det redan idag med de samarbetspartners som Svenska kraftnät har, men det är Svenska kraftnät som har det samlade ansvaret för att deras eget och deras partners nät blir en sammanhållen helhet. Detta kan bli avsevärt svårare om flera upphandlingar kommer att ske och många operatörer bli inblandade. 
 Ifall omfördelning skall ske till kommunerna kan detta göras via kreditering på deras skattekonto. De kommuner som skall kunna få denna skattekreditering är enbart de kommuner som vid tillfället för beslut fortfarande inte har en anslutning till det nationella stomnätet. Fördelningsmodell av det omfördelade ekonomiska utrymmet skulle kunna vara samma fördelnings- modell som användes då stödet till ortssammanbindande nät fördelades till kommunerna. Den fördelningsnyckel som då an- vändes för respektive kommun kan i en inbördes relativ relation mellan samtliga inte anslutna kommuners fördelningsnyckel ge ett sätt att fördela det ekonomiska utrymmet. Kommunerna får sedan i en öppen upphandling handla upp de delar av stomnätet 
 47 
  
 Alternativa lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 som saknas i respektive kommun. En komplikation är att vid en upphandling kommer den som vinner upphandlingen vara den som kommer att anlägga, drifta och äga nätet, på samma sätt som gäller för ortssammanbindande nät. Det innebär att möj- ligheten att låta nätdelen ingå i det nationella stomnätet på de villkor som är tänkt endast kan tillförsäkras under en begränsad avtalstid. Därefter krävs en ny förhandling med nätägaren för att nätdelen fortsättningsvis skall vara en del i det nationella stomnätet. 
 Ett annat alternativ är att låta länsstyrelserna få uppdraget att upphandla de förbindelser som saknas för att ge varje enskild kommun en anslutning till det öppna nationella stomnätet. Omfördelningen av medel kan ske på lika sätt som den ovan beskrivna omfördelningen till kommunerna med den skillnaden att kommunernas potter aggregeras på länsnivå till en central pott som länsstyrelserna har att hantera. 
 Ett tredje alternativ är att låta PTS få resurser att upphandla de förbindelser som saknas. Detta innebär dock att en ny part inträder på marknaden vad gäller anläggande av bredbandsnät. Kommuner och länsstyrelser har redan uppdraget att upphandla och anlägga ortsammanbindande nät samt områdesnät. Ett utökat uppdrag att också upphandla delar av ett nationellt stomnät kan säkerligen inrymmas i deras nuvarande organisation för bredbandsfrågor. PTS har inte den beredskapen idag för att ta över dessa frågor med kort varsel. Därför anser vi det mindre lämpligt att låta PTS ta över an- svaret för att upphandla de saknade förbindelserna i det nationella stomnätet. Det finns också skäl att hålla isär PTS roll som tillsynsmyndighet med rollen att vara den som upphandlar näten. 
  
 3.2.4.3 
  
 PTS-medel 
  
  för nätbyggnad 
 Post- och telestyrelsen, PTS, har bland annat som uppgift att stärka samhällets beredskap mot allvarliga störningar av telesystemet i fred. För att finansiera sådana åtgärder har PTS för närvarande 100 miljoner kronor per år. Dessa medel används till ett flertal åtgärder såsom skydd av teleoperatörernas styr- och övervakningsnät mot intrångsattacker, säker elförsörjning och mobila  
 GSM-basstationer. 
  Men de används också för att öka mångfalden och skyddet i trans- 
 48 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 missionsnäten för att undvika avbrott i teletrafiken vid svåra skador i näten. Detta uppnås genom att PTS verkar för att planerad ut- byggnad av nya optonät i kommunal regi blir robusta och säkra. Detta skall ske i dialog med ansvariga för planering av de nya näten för att kunna identifiera behov av kompletteringsinsatser. 
 Motivet bakom en satsning på ett öppet nationellt stomnät är att åstadkomma konkurrens men samtidigt uppnås också redundanta anslutningar till landets alla kommunhuvudorter. Vi anser därför att det är rimligt att PTS satsningar för att åstadkomma ett robust och säkert telenät i något avseende koordineras med satsningen på ett öppet nationellt stomnät eftersom satsningarna till viss del har överlappande syften. Det bekräftas också av den nu aktuella sats- ningen på en anslutning till Gotland vilken till viss del finansieras av PTS. 
 Det finns enligt vår mening två vägar att gå för att uppnå detta. Antingen beslutar regeringen i förväg att avsätta en del av den år- liga tilldelningen till PTS till utbyggnaden av det öppna nationella stomnätet. Det skulle alltså kräva ett aktivt beslut från statens sida om att de medel som skall användas att stärka samhällets beredskap mot allvarliga störningar av telesystemet i fred dediceras för sats- ningar i det öppna nationella stomnätet. Alternativt förändras inte direktiven för medlen till PTS. De fortsätter bedöma varje inve- steringsprojekt enligt nuvarande bedömningsgrunder och när syf- tena sammanfaller med satsningarna, precis som i fallet med an- slutningen till Gotland, finansierar PTS (en del av) satsningen. 
  
 3.3 
  
 Avkastningskravet 
  
 Ett grundläggande direktiv från regeringen till Svenska kraftnät beträffade anläggande av ett nationellt stomnät var att detta skulle ske på marknadsmässiga villkor. Det innebär att Svenska kraftnät med framtida intäkter från de anlagda näten skall klara att finansi- era hela utbyggnaden. Samtidigt har Svenska kraftnät ett krav att till svenska staten leverera in avkastning på investerat kapital. Denna avkastning är satt till 7 procent på justerat eget kapital. Eftersom Svenska kraftnäts huvudverksamhet är att tillhandahålla stamledningar för elkraftförsörjningen torde 7 procents avkastning vara rätt nivå bedömt efter marknadsmässiga grunder. För verk- samhet som stomnät för bredbandsverksamhet torde ett mark- 
 49 
 Alternativa lösningar SOU 2002:55 
 nadsmässigt vägt avkastningskrav för investeringar ligga något högre, ca 10 procent. 
 Stomnätsaffären är kapitalintensiv och kräver stora investeringar de inledande åren. Vi vill ifrågasätta att staten, som har ett stort intresse av att bredbandsutbyggnaden blir av som planerat, kräver 7 procents avkastning varje år av Svenska kraftnät, från de invester- ingar som gjorts och görs i stomnätet för bredband innan verksam- heten går med vinst. Med tanke på den situation som marknaden befinner sig i innebär kravet på marknadsmässighet och avkastning på investerat kapital att möjligheten för Svenska kraftnät att full- göra sitt uppdrag faktiskt försvåras. 
 De flesta privata aktörer, för att inte säga alla, har tvingats se sina investeringar tappa rejält i värde, ibland helt raderas ut p.g.a. mark- nadens utveckling. Istället har ägarna fått bidra med nytt riskvilligt kapital för att hålla  
 IT-företagen 
  på fötter. 
 Vid senast årsskiftet var Svenska kraftnäts bredbandsnät värderat till 561 miljoner kronor i deras balansräkning. 7 procent avkastning på denna summa ger ca 40 miljoner kronor per år som staten vill ha i avkastning för gjorda investeringar. Med tillkommande invester- ingar som Svenska kraftnät måste göra för att fullfölja utbyggnaden av det nationella stomnätet kommer den summan att öka till 70 – 90 miljoner kronor, beroende på om Banverkets nätdelar kan in- kluderas i stomnätet eller ej. Om dessa summor kunde stanna i Svenska kraftnät skulle det på ett avgörande sätt underlätta för de- ras möjlighet att slutföra sitt uppdrag. Detta kan uppnås antingen genom att den procentuella begärda avkastningen förändras eller att det avkastningsgrundande kapitalet, dvs. justerat eget kapital förändras. I det resonemang som förs här används begreppet av- kastningskrav som ett gemensamt begrepp. Vilken teknik som är att föredra har inte djupare analyserats av utredningen. 
 Ett specifikt problem för Svenska kraftnät är att ett sänkt av- kastningskrav på bredbandsverksamheten inte får leda till misstan- kar om s.k. korssubventionering. Elkraftsnäten, som är Svenska kraftnäts huvudsakliga verksamhet, skall inte subventionera bred- bandsutbyggnaden. Dessa två affärsområden måste därför hållas tydligt isär och separata resultat- och balansräkningar måste upp- rättas för optoverksamheten inom Svenska kraftnät. Detta torde dock inte vara något problem rent praktiskt. Avkastningen borde kunna delas upp mellan dessa två områden så att avkastning från elverksamheten kan vara oförändrad medan avkastningen från bredbandsutbyggnaden blir lägre. 
 50 
  
 SOU 2002:55 
  
 Alternativa lösningar 
  
 Enligt vår mening är det fullt rimligt att inte ta ut någon avkast- ning alls från bredbandsverksamheten de första fem åren. Genom att kombinera en förändring av svart  
 fiber-begränsningen 
  med en förlängd tidplan erhölls ett positivt verksamhetsvärde. Detta inne- bär också att Svenska kraftnät i genomsnitt kan ha en årlig avkast- ning på minst 7 procent. Eftersom det är stora negativa kassaflöden de första åren kommer dock den årliga avkastningen på investerat kapital initialt att vara negativ. För att ytterligare utbyggnad skall kunna genomföras bör allt kapital som genereras av verksamheten kvarhållas i affärsverket som internfinansiering istället för att delas ut till ägaren. Därefter får en översyn göras för att bedöma hur av- kastningen fortsättningsvis skall sättas, beroende på hur markna- den utvecklats och framtida ytterligare investeringsbehov. Vi tror dock att det kan finnas skäl att också efter den första femårsperio- den diskutera en ny period med t ex halverad avkastning. Motivet härför är, som vi påpekat tidigare i detta betänkande, att kommuner som nu kan få en lösning via Banverket, i ett lite längre perspektiv (mer än 5 år men inte mer än tio år), borde få möjlighet att få svart fiber. Vår bedömning är därför att Svenska kraftnät även efter 2006 kommer att ha ett investeringsbehov för att tillmötesgå behovet av svart fiber hos alla kommuner. Detta skulle motivera en sänkt avkastning även efter 2006. Hur marknadsläget är om fem år är dock omöjligt att bedöma idag, varför en avstämning i god tid före 2006 bör ske. 
 51 
 4 Förslag till lösningar 
 I kapitel tre har utredningen berört ett antal möjliga alternativ för att tillse att hela landet får en anslutning till ett öppet och nationellt sammanhållet stomnät. De lösningar som analyserats är: 
  
 N  
 Mildra svart fiberbegränsningen. 
 Genom att tillåta att stomnätet också kan erbjuda kapacitet och optiska våglängdsfönster förbättras möjligheterna avsevärt att göra affärer för Svenska kraftnät. Dessutom kan ett samarbete inledas med Banverket. 
  
 N  
 Förlänga tiden för färdigställande av stomnätet. 
 Genom att förlänga tiden för genomförande förbättras den före- tagsekonomiska kalkylen avsevärt. 
  
 N  
 Samverkan med ortsammanbindande nät. 
 Genom samverkan med de ortsammanbindande näten sänks kost- naden för att slutföra utbyggnaden av stomnätet. 
  
 N  
 Omfördelning av ekonomiska medel inom  
 IT-infrastruktur- 
  satsningen 
 Genom att överföra pengar från i första hand skattreduktions- medlen kan resurser tillföras stomnätsutbyggnaden så att denna kan slutföras. 
  
 N  
 Samverkan med medel från PTS 
 PTS disponerar medel för nätbyggnad som skall användas att stärka samhällets beredskap mot allvarliga störningar av telesyste- met i fred. Eftersom satsningarna delvis har överlappande syften kan man söka koordinera de satsningar som görs. 
  
 N  
 Sänkning av statens krav på avkastning på optoverksamheten inom Svenska kraftnät. 
 Genom att sänka avkastningskravet på optoverksamheten frigörs medel att slutföra utbyggnaden av stomnätet. 
 Gemensamt för samtliga berörda alternativa lösningar är att vi före- slår att Svenska kraftnät även fortsättningsvis får det samlade an- 
 53 
  
 Förslag till lösningar 
  
 SOU 2002:55 
  
 svaret att förse samtliga svenska kommuner med en anslutning till det öppna nationella stomnätet. 
 Vi delar Svenska kraftnäts bedömning att utbyggnaden, med de villkor som är satta av regeringen, inte går att genomföra på mark- nadsmässiga villkor. Den återstående investeringen på ca 800 mil- joner kronor är med nuvarande villkor att betrakta som icke mark- nadsmässig till sin helhet. Vi föreslår därför att dessa villkor för- ändras så att förutsättningar förbättras. 
  
 För det första  
 anser jag att begränsningen i Svenska kraftnäts uppdrag till att enbart erbjuda svart fiber bör undanröjas. Genom att kunna erbjuda kapacitet och våglängdsfönster, samt i vissa en- staka fall alternativa lösningar till fiber, förbättras den affärsmässiga kalkylen avsevärt för Svenska kraftnät. De analyser utredningen låtit göra pekar på att den verksamhetsvärdet förbättras med minst 390 miljoner kronor. Detta skulle även medföra att Svenska kraftnät kan söka nya samarbetspartners vid sidan av nuvarande partners. Banverket kan klara en anslutning av 48 av de kommuner som idag saknar anslutning till stomnätet. 
  
 För det andra  
 anser jag att det är en självklarhet att tidplanen för att färdigställa det nationella stomnätet förlängs med ett år. Det kan även, under vissa förutsättningar vara rimligt med en förläng- ning med två år. Detta förutsätter dock att Svenska kraftnät är flexibla i sina utbyggnadsplaner avseende i vilken ordning de an- sluter de resterande kommunerna och samverkar med dessa kom- muners utbyggnadsplaner. Med en förlängning med två år kommer affärskalkylen för Svenska kraftnät att förbättras med ca 200 miljo- ner kronor. I kombination med en ändring av begränsningen till svart fiber blir den ekonomiska kalkylen avsevärt bättre. Istället för ett negativt verksamhetsvärde på 800 miljoner kronor blir verk- samhetsvärdet svagt positivt, 15 miljoner kronor. Jag föreslår där- för en förlängning av tidplanen till den 31 december 2004, i kombi- nation med kravet att Svenska kraftnät tar hänsyn till kommuner- nas eget planerings- och utbyggnadsläge så att stomnätets utbygg- nad så långt som möjligt samplaneras med kommunernas utbygg- nad. 
  
 För det tredje  
 föreslår jag att kravet på att Svenska kraftnät skall ansluta det nationella stomnätet till huvudorten lindras. I de fall en kombination och samverkan med de ortsammanbindande näten kan ske bör detta vara tillåtet. Detta förutsätter att Svenska kraft- nät kommer överens om detta med respektive kommun. Lågt räk- 
 54 
  
 SOU 2002:55 
  
 Förslag till lösningar 
  
 nat bör detta ge en kostnadsbesparing för Svenska kraftnät på ca 75 miljoner kronor. 
 Sammantaget ger dessa tre förslag att det ekonomiska läget för Svenska kraftnät förbättras så att det beräknade nuvärdet av verk- samheten blir positiv (ca 90 miljoner kronor), dvs. investeringen är att betrakta som marknadsmässig. Dessa ekonomiska konsekvenser av våra förslag är uppskattade, men med stor försiktighet. Det är därför troligt att det verkliga resultatet blir bättre än vad som anges i detta betänkande. 
  
 För det fjärde  
 föreslår jag att avkastningskravet sänks på det investerade kapital som Svenska kraftnät lagt ned i sin optofiber- verksamhet eller genom att det egna kapitalet skrivs ned. Med mo- tivering som tidigare utvecklats i kap 3 anser jag det inte rimligt att staten kräver full avkastning samtidigt som i stort sett alla ope- ratörer fått vidkännas kraftiga förluster för deras investeringar i optofibernät. Ett sänkt avkastningskrav under fem år, för åren  
 2002–2006 
  borde ge ekonomiska förutsättningar att till fullo fullfölja utbyggnaden samtidigt som Svenska kraftnät också, i ett lugnare tempo, kan börja förse de kommuner som inte erbjuds svart fiber den närmaste tiden även detta. 
 De övriga förslagen som berörts i kap 3, omfördelning av medel, kan naturligtvis också komma ifråga för att underlätta situationen för Svenska kraftnät. Regeringen är fri att välja något av de alterna- tiven. Mitt förslag är dock de ovan föreslagna. 
 Sammanfattningsvis föreslår jag att: 
  
 N  
 Svenska kraftnät skall slutföra sitt uppdrag att anlägga ett sam- manhållet nationellt stomnät. 
  
 N  
 Begränsningen att enbart svart fiber kan erbjudas mildras och att samverkan med Banverket kan ske. 
  
 N  
 Tidplanen för att färdigställa stomnätet förlängs till den 31 decem- ber 2004. 
  
 N  
 Stomnätet behöver ej anslutas direkt till kommunhuvudorten. Kommunhuvudorten kan anslutas via samverkan med det ort- sammanbindande nätet. 
  
 N  
 Avkastningskravet på Svenska kraftnät för den del som avser op- tofiberverksamhet under perioden  
 2002–2006 
  tas bort. Före peri- odens utgång övervägs huruvida kommande år skall innebära sänkt avkastning, återgång till normal avkastning eller till och med en höjd avkastning, beroende på hur marknadsläget är och förväntade ytterligare investeringar. 
 55 
  
 Kommun- 
  
 Huvudort 
  
 Avst. 
  
 Avst. 
  
 Tätort 
  
 Avst. 
  
 A+C- 
  
 Tätort 
  
 Avst. 
  
 A+C – 
  
 Bästa 
  
 Kommentar 
  
 namn 
  
 A 
  
 C 
  
 >200 
  
 B 
 200 
  
 B 
 200 
  
 >500 
  
 B 
 500 
  
 B 
 500 
  
 ort 
  
 Hultsfred 
  
 Hultsfred 
  
 32,9 
  
 1,4 
  
 Rosenfors 
  
 18,0 
  
 16,3 
  
 Mörlunda 
  
 13,5 
  
 20,8 
  
 20,8 
  
 Vimmerby 
  
 Vimmerby 
  
 26,1 
  
 0,6 
  
 Tuna 
  
 12,4 
  
 14,3 
  
 14,3 
  
 Huvudort närmast för orter over 500 
  
 Jones 
  
 Nora 
  
 2,7 
  
 4,6 
  
 Huvudort närmast för orter över 500 
  
 Vetlanda 
  
 Vetlanda 
  
 41,3 
  
 Björköby 
  
 26,0 
  
 15,3 
  
 Ekennässjön 
  
 32,3 
  
 9,0 
  
 15,3 
  
 Uppvidinge 
  
 Åseda 
  
 22,7 
  
 Älghult 
  
 3,8 
  
 18,9 
  
 18,9 
  
 Mönsterås 
  
 Mönsterås 
  
 38,4 
  
 Fliseryd 
  
 9,9 
  
 28,5 
  
 28,5 
  
 ort  
 200–500 
  saknas 
  
 Oskarshamn 
  
 Oskarshamn 
  
 17,1 
  
 Misterhult 
  
 1,5 
  
 15,6 
  
 Fårbo 
  
 1,2 
  
 15,9 
  
 15,9 
  
 Sjöbo 
  
 Sjöbo 
  
 37,8 
  
 Bjärsjölagård 
  
 19,1 
  
 18,7 
  
 Vollsjö 
  
 24,1 
  
 13,7 
  
 18,7 
  
 Örkelljunga 
  
 Örkelljunga 
  
 7,6 
  
 2,2 
  
 Eket 
  
 6,4 
  
 3,4 
  
 0,0 
  
 3,4 
  
 Huvudort närmast för orter över 500 
  
 Höganäs 
  
 Höganäs 
  
 25,3 
  
 Aguilar 
  
 4,7 
  
 20,6 
  
 Viken 
  
 3,2 
  
 22,1 
  
 22,1 
  
 Filipstad 
  
 Filipstad 
  
 52,5 
  
 Brennan 
  
 45,1 
  
 7,4 
  
 7,4 
  
 Storfors 
  
 Storfors 
  
 56,0 
  
 Kyrksten 
  
 44,6 
  
 11,4 
  
 11,4 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Åsele 
  
 Åsele 
  
 6,1 
  
 14,5 
  
 Fredrika 
  
 7,6 
  
 13,0 
  
 13,0 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Lee 
  
 Bjurholm 
  
 2,3 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Malå 
  
 Malå 
  
 52,6 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Norsjö 
  
 Norsjö 
  
 15,7 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Arjeplog 
  
 Arjeplog 
  
 52,1 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Pajala 
  
 Pajala 
  
 112,6 
  
 74,4 
  
 Isokylä 
  
 164,9 
  
 22,1 
  
 Korpilombolo 
  
 107,7 
  
 79,3 
  
 79,3 
  
 Överkalix 
  
 Överkalix 
  
 9,5 
  
 4,6 
  
 Svartbyn 
  
 2,6 
  
 11,5 
  
 11,5 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Övertorneå 
  
 Övertorneå 
  
 12,8 
  
 18,1 
  
 Hedenäset 
  
 5,6 
  
 25,3 
  
 25,3 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Ydre 
  
 Österbymo 
  
 45,7 
  
 Hestra 
  
 24,1 
  
 21,6 
  
 21,6 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Kinda 
  
 Kisa 
  
 39,5 
  
 Horn 
  
 22,9 
  
 16,6 
  
 16,6 
  
 ort  
 200–500saknas 
  
 Gotland 
  
 Visby 
  
 Ingen ledning eller väg redovisad 
  
 Götene 
  
 Götene 
  
 16,3 
  
 ort  
 200–500 
  saknas och huvudort 
  
 närmast för orter över 500 
  
 Essunga 
  
 Nossebro 
  
 24,7 
  
 Johnson 
  
 14,1 
  
 10,6 
  
 10,6 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Vara 
  
 Vara 
  
 18,4 
  
 Larv 
  
 1,0 
  
 17,4 
  
 Vedum 
  
 5,4 
  
 13,0 
  
 17,4 
  
 Tjörn 
  
 Skärhamn 
  
 68,0 
  
 Bleket 
  
 51,8 
  
 16,2 
  
 Myggenäs 
  
 38,2 
  
 29,8 
  
 29,8 
  
 Avståndet fr Myggenäs manuellt mätt 
  
 Öckerö 
  
 Öckerö 
  
 10,8 
  
 13,0 
  
 0,0 
  
 Björkö 
  
 22,2 
  
 1,6 
  
 1,6 
  
 Ingen ort  
 200–500 
  med vägförbindelse 
  
 Orust 
  
 Henån 
  
 44,0 
  
 2,2 
  
 Svanvik 
  
 42,7 
  
 3,5 
  
 Svanesund 
  
 35,4 
  
 10,8 
  
 10,8 
  
 Hjo 
  
 Hjo 
  
 35,8 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Kommun- 
  
 Huvudort 
  
 Avst. 
  
 Avst. 
  
 Tätort 
  
 Avst. 
  
 A+C- 
  
 Tätort 
  
 Avst. 
  
 A+C – 
  
 Bästa 
  
 Kommentar 
  
 namn 
  
 A 
  
 C 
  
 >200 
  
 B 
 200 
  
 B 
 200 
  
 >500 
  
 B 
 500 
  
 B 
 500 
  
 ort 
  
 Karlsborg 
  
 Karlsborg 
  
 33,3 
  
 Undernäs 
  
 18,0 
  
 15,3 
  
 Mölltorp 
  
 27,6 
  
 5,7 
  
 15,3 
  
 Sotenäs 
  
 Kungshamn 
  
 53,9 
  
 Dominguez 
  
 47,1 
  
 6,8 
  
 Hunnebostrand 
  
 48,6 
  
 5,3 
  
 6,8 
  
 Lysekil 
  
 Lysekil 
  
 49,6 
  
 Fiskebäckskil 
  
 40,4 
  
 9,2 
  
 Brastad 
  
 42,5 
  
 7,1 
  
 9,2 
  
 Tibro 
  
 Tibro 
  
 29,4 
  
 Huvudort närmast för orter över 500, 
  
 ort  
 200–500 
  saknas 
  
 Tidaholm 
  
 Tidaholm 
  
 44,4 
  
 Ekedalen 
  
 37,8 
  
 6,6 
  
 0,0 
  
 6,6 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Lekeberg 
  
 Fjugesta 
  
 7,4 
  
 Wilson 
  
 3,7 
  
 3,7 
  
 0,0 
  
 3,7 
  
 Huvudort närmast för orter över 500 
  
 Lyons 
  
 Lyons 
  
 15,3 
  
 Huvudorten enda över 200 inv. 
  
 Borgholm 
  
 Borgholm 
  
 56,3 
  
 16,0 
  
 Rälla 
  
 62,5 
  
 9,8 
  
 0,0 
  
 9,8 
  
 Huvudort närmast för orter över 500 
  
 Mörbylånga 
  
 Mörbylånga 
  
 58,5 
  
 10,5 
  
 Algutsrum 
  
 51,9 
  
 17,1 
  
 Färjestaden 
  
 50,5 
  
 18,5 
  
 18,5 
  
 Forshaga 
  
 Forshaga 
  
 20,3 
  
 0,0 
  
 Deje 
  
 13,2 
  
 7,1 
  
 7,1 
  
 Ort mellan  
 200–500 
  saknas 
  
 Hagfors 
  
 Hagfors 
  
 7,8 
  
 Bergsäng 
  
 1,6 
  
 6,2 
  
 Råda 
  
 3,8 
  
 4,0 
  
 6,2 
  
 Munkfors 
  
 Munkfors 
  
 20,4 
  
 Huvudorten enda över 200 inv. 
  
 Sunne 
  
 Sunne 
  
 12,2 
  
 2,6 
  
 Uddheden 
  
 1,8 
  
 13,0 
  
 13,0 
  
 Huvudorten enda över 500 inv. 
  
 Torsby 
  
 Torsby 
  
 3,5 
  
 Huvudort närmast för alla orter 
  
 Malung 
  
 Malung 
  
 16,0 
  
 Yttermalung 
  
 3,1 
  
 12,9 
  
 Malungsfors 
  
 15,5 
  
 0,5 
  
 12,9 
  
 Vansbro 
  
 Vansbro 
  
 25,0 
  
 Äppelbo 
  
 12,6 
  
 12,4 
  
 12,4 
  
 Huvudort närmast för orter över 500 
  
 Älvdalen 
  
 Älvdalen 
  
 17,6 
  
 Åsen 
  
 1,8 
  
 15,8 
  
 Rot 
  
 16,2 
  
 1,4 
  
 15,8 
  
 1398,2 
  
 164,7 
  
 729,4 
  
 385,6 
  
 582,8 
  
 337 
  
 551,5 
  
 5 Konsekvensanalyser 
  
 5.1 
  
 Statsfinansiella konsekvenser 
  
 I direktiven till utredningen anges att de förslag som läggs skall vara inom ramen för det nuvarande regelverket. Utredningen har alltså haft att arbeta med lösningar som har ingen eller mycket ringa påverkan på statsfinanserna. En indirekt effekt av ett fullt ut- byggt öppet nationellt stomnät torde dock vara positiva för statens finanser eftersom det stimulerar företag, organisationer och sam- hällets utveckling. 
 Förslaget om att mildra begränsningen till svart fiber för det na- tionella stomnätet, den förändrade tidplanen för genomförandet av utbyggnaden av stomnätet, en samverkan mellan utbyggnaden av stomnätet och utbyggnaden av ortssammanbindande nät är alla för- slag som inte har någon direkt påverkan på statens finanser. Det skapar inga nya utgifter för staten. Det resonemang som förs i ut- redningens betänkande om en omfördelning av redan beslutade medel till bredbandsutbyggnaden i Sverige har också haft som ut- gångspunkt att en sådan omfördelning i princip skall vara kost- nadsneutral för staten. 
 En förändring av statens avkastningskrav på Svenska kraftnät för den del av verksamheten som är att hänföra till utbyggnaden av ett nationellt optostomnät kommer föreslås finansieras genom en om- fördelning från skattereduktionspotten. 
 57 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 SOU 2002:55 
  
 5.2 
  
 Prövning av det offentliga åtagandet 
  
 Genom  
 IT-propositionen 
  Ett informationssamhälle för alla, 1999/2000:86, tog svenska staten ett tydligt initiativ för att ut- veckla och stimulera bredbandsutbyggnaden i Sverige. Tanken bakom de statliga insatserna är att koncentrera dem till sådana orter och regioner där utbyggnad inte förväntas ske på marknadsmässiga villkor. Därigenom skall inte staten med sin insats hämma mark- nadsaktörernas egna satsningar i bredbandsnät. 
 Vad gäller utbyggnaden av det nationella stomnätet, har staten tagit ett tydligt grepp över utvecklingen. Ett nytt nationellt sam- manhängande och öppet stomnät skall anläggas av det statliga Af- färsverket svenska kraftnät som ett alternativ till det idag enda exi- sterande kompletta stomnätet som innehas av Telia. Ett av huvud- syftena med en sådan satsning är att skapa bättre förutsättningar för ett minskat avståndsberoende i priserna för bredbandstjänster. 
 De förslag som vi lägger i detta betänkande förändrar alltså inte i sak det offentliga åtagandet för att åstadkomma ett öppet nationellt stomnät utan gör det bara möjligt att fullfölja vad staten tidigare åtagit sig. 
  
 5.3 
  
 Konsekvenser för kommunernas ekonomi 
  
 De förslag som läggs innebär inga nya åtaganden för kommunerna. Förslaget om förändrad tidsplan kan komma att påverka. 
 Förslaget om samverkan mellan utbyggnaden av det nationella stomnätet och de ortssammanbindande näten innebär inte heller något åtagande i form av nya utgifter för kommunerna. Däremot krävs det en samverkan mellan kommunen och aktören ansvarig för utbyggnaden av det stomnätet. 
 Skulle en omfördelning av medel inom ramen för redan beslu- tade medel bli aktuell påverkar det kommunernas ekonomi såtill- vida att den kommunala insats på högst 400 kronor/invånare under hela perioden för utbyggnaden i så fall kommer att bli mindre. 
 De lagda förslagen innebär således inga nya utgifter för landets kommuner. 
 58 
  
 SOU 2002:55 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 5.4 
  
 Regionalpolitiska konsekvenser 
  
 Utbyggnaden av ett nationellt stomnät till landets alla kommuner bedöms enbart som positivt ur regionalpolitisk synvinkel. Genom utbyggnaden kan de skillnader som finns mellan tätbefolkade regi- oner och glest befolkade regioner minskas, framförallt eftersom utbyggnaden förväntas skapa förutsättningar för ett minskat av- ståndsberoende i prissättningen av bredbandstjänster. Den ger därför förutsättningar för näringslivet att stärka sin konkurrens- kraft och möjlighet att verka lokalt. Det ger också en grundläg- gande förutsättning att erbjuda företag som är beroende av goda elektroniska kommunikationer nya möjliga etableringsorter. Ett väl utbyggd stomnät bedöms därför sammantaget ha en positiv inver- kan på sysselsättningen i ett långsiktigt perspektiv. Nätet skapar också förutsättningar för att den offentliga servicen skall kunna upprätthållas och i vissa fall utökas med hjälp av ny teknik. 
 Effekten av en väl utbyggd  
 IT-infrastruktur 
  på landsbygden och i de mindre orterna skall dock inte överdrivas. Med tiden blir denna infrastruktur lika självklar som andra nödvändiga infrastrukturer såsom vägar, elförsörjning, vatten och avlopp. Så småningom kommer alltså ett utbyggt nät inte innebära någon konkurrensför- del. Däremot kommer de orter som inte kan erbjuda ett nät med hög överföringskapacitet att ha en klar konkurrensnackdel. Det är också viktigt att påpeka att kvalitén i överföringen i form av till- gänglighet, överföringshastighet, fördröjningar etc. kan variera kraftigt. För att inte riskera att hamna i ett tudelat samhälle bestå- ende av låg- och högkvalitéområden är det alltså viktigt att även beakta kvalitén i det utbyggda nätet. 
  
 5.5 
  
 Konsekvenser för brottsligheten 
  
 I en undersökning från Brottsförebyggande rådet, BRÅ, som pub- licerades i februari 2000 framgick att den  
 IT-relaterade 
  brottslig- heten ökar kraftigt i takt med att användningen av IT ökar i sam- hället i stort. I den då största svenska studien av  
 IT-relaterad 
  brottslighet visade det sig att vart fjärde företag hade under år 1997/98 drabbats av någon form av  
 IT-relaterat 
  brott eller incident vilket var en fördubbling jämfört med en liknande undersökning som gjordes 1995/96. Det finns ingen anledning att tro att den trenden har brutits sedan dess. De flesta av brotten var av vad som 
 59 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 SOU 2002:55 
  
 kan kallas för vardagskaraktär. Datavirus och dataintrång stod för sammanlagt 83 procent av de redovisade brotten/incidenterna. I en annan undersökning framgick det enligt BRÅ att fem av hundra privatpersoner med Internetabonnemang hade stött på barnporno- grafi på nätet och att tolv av hundra hade sett en nazistisk webb- plats. 
 Med  
 IT-relaterade 
  brott avser BRÅ sådana brott där datorn kan ha varit mål, medel eller på annat sätt haft beröring med brottet. Många av brotten faller under generella straffbestämmelser såsom förskingring, skadegörelse och olaga hot. Det finns dock några straffbestämmelser som tar direkt sikte på  
 IT-brott. 
  Till dessa hör databedrägeri och dataintrång. 
 Det är inte alldeles enkelt att göra preciserade uttalanden om konsekvenserna för brottsligheten av utbyggnaden av ett nationellt stomnät men det torde stå helt klart att en förbättrad  
 IT-infra- 
  struktur i allmänhet ökar den  
 IT-relaterade 
  brottsligheten. Där- emot är det mycket svårt att bedöma huruvida den förbättrade IT- infrastrukturen innebär att den brottsliga verksamheten ökar eller minskar totalt sett i samhället eller om brottslig verksamhet som i alla fall skulle funnits bara söker sig nya vägar. 
 Vad avser specifikt spridning av olaglig information så kan man med mycket stor sannolikhet anta att en väl utbyggd  
 IT-infra- 
  struktur innebär att den kommer att öka och nå fler människor än den annars skulle gjort. Det är dock inte i första hand den ökande kapaciteten i sig som är problemet utan snarare att utbyggnaden skapar förutsättningar för fler företag, organisationer och hushåll att ansluta sig och öppna sina  
 IT-system 
  så att de blir åtkomliga externt över Internet. Konsekvensen av detta blir att precis som det idag finns ett omfattande säkerhets- och sårbarhetstänkande mot fysiska hotbilder så krävs i framtiden ett mer omfattande säker- hetstänkande mot  
 IT-relaterade 
  brott. Den viktigaste åtgärden för framtiden bör därför bli utbildningsinsatser i säkerhetstänkande och i vilka motåtgärder som kan göras tekniskt och genom lämpliga arbetssätt för att minimera eller helt undvika säkerhets- och sårbar- hetsproblem. Säkerhetsarbetet måste hålla minst jämn takt med den ökande användningen av IT och säkerhetstänkandet måste bli en självklarhet för var och en. I regeringens  
 IT-proposition 
  1999/2000:86 berör regeringen följaktligen problematiken och av- ser att verka för ett säkrare Internet och för säkra elektroniska sig- naturer. Detta är en mycket viktig uppgift. 
 60 
  
 SOU 2002:55 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 5.6 
  
 Konsekvenser för små företag 
  
 Det är utredningens bedömning att en utbyggd  
 IT-infrastruktur 
  i allmänhet och utbyggnaden av ett öppet nationellt stomnät till alla kommuner i synnerhet kommer att verka positivt för små företag. Ett av huvudmotiven till utbyggnaden av det nationella stomnätet är att skapa förutsättningar för avståndsoberoende priser. De posi- tiva effekterna omfattar således företag i hela landet. 
 Användningen av Internet får allt större betydelse för snart sagt alla företag. Det gäller exempelvis marknadsföring, kundkontakter, försäljning, leveranser, distansarbete, kompetensutveckling och samarbete med andra företag. Småföretag inom  
 IT-branschen 
  får genom  
 IT-infrastrukturutbyggnaden 
  tillgång till en kraftigt expan- derande marknad för sina produkter och tjänster. Dessa företag kan genom en bra  
 IT-infrastruktur 
  bedriva sin verksamhet i hela landet. Dessutom kan de med hjälp av nätet på ett helt annat sätt bilda nätverk med andra liknande företag och samarbeta inom om- råden som bl.a. utveckling och marknadsföring. För just små före- tag är också möjligheten att köpa supporttjänster, revisionstjänster m.m. på distans en viktig fördel som kan uppnås genom bättre IT- infrastrukturen. 
 Utbyggnaden av ett öppet nationellt stomnät kommer således att bidra till en större tillgänglighet, lägre kostnadsnivå och i förläng- ningen mer kvalificerade och intressanta tjänster genom bred- bandsanslutning till Internet. Detta kommer naturligtvis att gynna små företag. 
  
 5.7 
  
 Jämställdhetspolitiska konsekvenser 
  
 Jämit, Jämställdhetsrådet för transporter och IT, lämnade sitt slut- betänkande (SOU 2001:44) i juni 2001. Där konstateras att IT- sektorn i allt väsentligt leds och domineras av män. I sitt delbetän- kande Jämställdhet och IT (SOU 2000:58) pekar man också på att IT som teknik är en manlig domän, trots att dess användningsom- råden lika mycket fyller kvinnors som mäns behov. De konstaterar också i sin kartläggning att klyftan mellan mäns och kvinnors möj- ligheter till inflytande över  
 IT-utvecklingen 
  vidgas. I sitt delbe- tänkande för man fram sju förslag till åtgärder. Ingen av dessa åt- gärder har någon direkt knytning till utbyggnaden av ett öppet na- tionellt stomnät. 
 61 
  
 Konsekvensanalyser 
  
 SOU 2002:55 
  
 Jämit redovisar i den ovannämnda rapporten även hur tillgången till och användningen av datorer fördelar sig mellan könen. Rap- porten visar procentandelen av män respektive kvinnor som har tillgång till datorer och Internet inte skiljer sig så stort (1998 hade 70 procent av männen respektive 66 procent av kvinnorna tillgång till dator i hemmet, på arbetet eller någon annan stans). 
 Utbyggnaden av ett öppet nationellt stomnät som i sin tur inne- bär en förbättrad tillgång till nät i hela landet torde således ur ett tillgänglighetsperspektiv gynna både män och kvinnor. Konsekven- serna ur ett genusperspektiv är dock väldigt svåra att förutse. 
  
 5.8 
  
 Konsekvenser för att nå integrationspolitiska mål 
  
 Utredningens bedömning är att förslagen detta betänkande inte kommer att påverka möjligheten att nå de integrationspolitiska målen annat än möjligen en mycket marginell positiv påverkan. 
 Den positiva aspekten skulle komma av att ett av huvudmotiven för satsningen på ett öppet nationellt stomnät är att skapa förut- sättningarna för avståndsoberoende priser. Vidare kommer sats- ningen att innebära att tillgången på transmissionkapacitet ökar. Därmed är troligt att priserna för bredbandsanslutningar till privat- personer och företag förväntas sjunka genom utbyggnaden av ett nationellt stomnät till landets alla kommuner. En sådan utveckling gynnar ekonomiskt svaga grupper vilket skulle kunna gynna det integrationspolitiska arbetet. Vad som däremot får anses som all- varligt är de signaler som finns om att invandrare, handikappade, lågutbildade och arbetslösa hör till dem som i liten utsträckning har tillgång till Internet och dator. Informationstekniken kan ju för vissa av dessa grupper vara en stor tillgång och torde kunna vara till stor hjälp i integrationsarbeten. Detta är en viktig fråga som måste hanteras, men som inte har någon direkt bäring i de förslag som framkommer i denna utredning. 
 62 
 Tabell Inventering av situationen i 47 kommuner, utan stomnätsanslutning, med avseende på val av alternativ anslutningsort och möjlig besparing 
  
 Kommunnamn 
  
 Huvudort 
  
 Alternativa orter enligt 
  
 Kommunens förslag på alternativ ort 
  
 Slutsats 
  
 Kommentar 
  
 Besparing 
  
 Metrias analys 
  
 Överkalix 
  
 Överkalix 
  
 Svartbyn 
  
 Ansvar eller Lomträsk 
  
 Svartbyn 
  
 1 840 000,00 kr 
  
 Tidaholm 
  
 Tidaholm 
  
 Ekedalen 
  
 Kungslena bör bli billigare 
  
 Ekedalen 
  
 1 056 000,00 kr 
  
 Åsele 
  
 Åsele 
  
 Fredrika 
  
 Söderifrån via Gafsele 
  
 Fredrika 
  
 2 080 000,00 kr 
  
 Uppvidinge 
  
 Åseda 
  
 Fröseke, Älghult 
  
 Växjö, via Braås och Rivera 
  
 Älghult 
  
 3 024 000,00 kr 
  
 Örkelljunga 
  
 Örkelljunga 
  
 Eket 
  
 Östra Ljungby i Klippans kommun 
  
 Eket 
  
 544 000,00 kr 
  
 Storfors 
  
 Storfors 
  
 Kyrksten 
  
 Kyrksten 
  
 1 824 000,00 kr 
  
 Kinda 
  
 Kisa 
  
 Horn 
  
 Horn 
  
 2 656 000,00 kr 
  
 Ydre 
  
 Österbymo 
  
 Hestra 
  
 Hestra 
  
 3 456 000,00 kr 
  
 Övertorneå 
  
 Övertorneå 
  
 Hedenäset 
  
 Hedenäset 
  
 4 048 000,00 kr 
  
 Forshaga 
  
 Forshaga 
  
 Deje 
  
 Deje 
  
 1 136 000,00 kr 
  
 Vansbro 
  
 Vansbro 
  
 Äppelbo 
  
 Äppelbo 
  
 1 984 000,00 kr 
  
 Sunne 
  
 Sunne 
  
 Uddheden 
  
 Uddheden 
  
 2 080 000,00 kr 
  
 Essunga 
  
 Nossebro 
  
 Johnson 
  
 Johnson 
  
 1 696 000,00 kr 
  
 Lekeberg 
  
 Fjugesta 
  
 Wilson 
  
 Fjugesta 
  
 - kr 
  
 Filipstad 
  
 Filipstad 
  
 Harvey, Brennan 
  
 Filipstad 
  
 - kr 
  
 Borgholm 
  
 Borgholm 
  
 Rälla 
  
 Borgholm 
  
 - kr 
  
 Vimmerby 
  
 Vimmerby 
  
 Tuna 
  
 Vimmerby 
  
 - kr 
  
 Mönsterås 
  
 Mönsterås 
  
 Fliseryd 
  
 Fliseryd 
  
 4 560 000,00 kr 
  
 Forts. Tabell Inventering av situationen i 47 kommuner, utan stomnätsanslutning, med avseende på val av alternativ anslutningsort och möjlig besparing 
  
 Kommunnamn 
  
 Huvudort 
  
 Alternativa orter enligt 
  
 Kommunens förslag på alternativ ort 
  
 Slutsats 
  
 Kommentar 
  
 Besparing 
  
 Metrias analys 
  
 Jones 
  
 Nora 
  
 Austin 
  
 Nora 
  
 Sotenäs 
  
 Kungshamn 
  
 Bovallstrand, 
  
 Bovallstrand via Tanums kommun 
  
 Bovallstrand 
  
 1 088 000,00 kr 
  
 Hunnebostrand 
  
 Yttermalund 
  
 Malung 
  
 Malung 
  
 Yttermalung,Malungfors 
  
 Tandö, norr om Malungfors 
  
 2 064 000,00 kr 
  
 Mörbylånga 
  
 Mörbylånga 
  
 Algutsrum,Färjestaden 
  
 Färjestaden 
  
 2 960 000,00 kr 
  
 Älvdalen 
  
 Älvdalen 
  
 Åsen, Rot 
  
 Åsen 
  
 2 528 000,00 kr 
  
 Vara 
  
 Vara 
  
 Larv, Vedum 
  
 Vedum 
  
 2 080 000,00 kr 
  
 Hagfors 
  
 Hagfors 
  
 Bergsäng, 
  
 Råda 
  
 640 000,00 
  
 Sjöbo 
  
 Sjöbo 
  
 Bjärsjölagård, Vollsjö 
  
 Vollsjö 
  
 2 192 000,00 kr 
  
 Höganäs 
  
 Höganäs 
  
 Mjöhult, Viken 
  
 Viken 
  
 3 536 000,00 kr 
  
 Karlsborg 
  
 Karlsborg 
  
 Undenäs, Mulltorp 
  
 Undenäs 
  
 2 448 000,00 kr 
  
 Oskarshamn 
  
 Oskarshamn 
  
 Misterhult, Fårbo 
  
 Fårbo 
  
 2 544 000,00 kr 
  
 Pajala 
  
 Pajala 
  
 Isokylå, korpilombolo 
  
 Korpilombolo 
  
 12 688 000,00 kr 
  
 Lysekil 
  
 Lysekil 
  
 Fiskebäckskil, Brastad 
  
 Fiskebäckskil 
  
 1 472 000,00 kr 
  
 Orust 
  
 Henån 
  
 Svanvik, Svanesund 
  
 Svanesund 
  
 1 728 000,00 kr 
  
 Vetlanda 
  
 Vetlanda 
  
 Björköby, Ekenässjön 
  
 Ekenässjön 
  
 1 440 000,00 kr 
  
 Tjörn 
  
 Skärhamn 
  
 Bleket, Myggenäs 
  
 Skärhamn 
  
 - kr 
  
 Hultsfred 
  
 Hultsfred 
  
 Rosenfors, Mörlunda 
  
 Mörlunda 
  
 3 328 000,00 kr 
  
 Besparing: 
  
 74 720 000,00 kr 
  
 Forts. Tabell Inventering av situationen i 47 kommuner, utan stomnätsanslutning, med avseende på val av alternativ anslutningsort och möjlig besparing 
  
 Kommunnamn 
  
 Huvudort 
  
 Alternativa orter enligt 
  
 Kommunens förslag på alternativ ort 
  
 Slutsats 
  
 Kommentar 
  
 Besparing 
  
 Metrias analys 
  
 Munkfors 
  
 Munkfors 
  
 Anslut via Forshaga kommun, längs med 
  
 Besparing möjlig 
  
 banvallen. 
  
 Hönö 
  
 Öckerö 
  
 Öckerö 
  
 Björkö 
  
 Hönö blir billigare 
  
 Besparing möjlig 
  
 Torsby 
  
 Torsby 
  
 Anslut via orten Bada och vidare till Sunne 
  
 Besparing möjlig 
  
 kommun 
  
 Götene 
  
 Götene 
  
 En förbindelse mellan Götene och Lidköping 
  
 Besparing möjlig 
  
 är klar senast slutet 2002. 
  
 Norsjö 
  
 Norsjö 
  
 Bastuträsk 
  
 Förbind via Sorsele 
  
 Besparing möjlig 
  
 Lyons 
  
 Lyons 
  
 I orten Karbenning finns Banverket; 
  
 Besparing möjlig 
  
 Anslutning via Fagersta kan bli billigare 
  
 (avstånd 12 km) 
  
 Arjeplog 
  
 Arjeplog 
  
 I orten Slagnäs skall det 
  
 Besparing möjlig 
  
 ortssammanbindande nätet ev. anslutas till 
  
 det regionala nätet i Västerbotten 
  
 Hjo 
  
 Hjo 
  
 Korsberga 
  
 Korsberga där Vattenfall finns; Blikstorp 
  
 Besparing möjlig 
  
 vidare till Tidaholm; Korsberga vidare till 
  
 Skövde 
  
 Bjurholm 
  
 Lee 
  
 Ortssammanbindande nät planeras under 
  
 Besparing möjlig 
  
 2003 mellan  
 Umeå-Bjurholm-Åsele. 
  
 Tibro 
  
 Tibro 
  
 Rekommenderar samförläggning med Telia, 
  
 Besparing möjlig 
  
 alternativ ort finns ej 
  
 Gotland 
  
 Visby 
  
 Stokab sammnanbinder Gotland med 
  
 Besparing möjlig 
  
 fastlandet 
  
 Malå 
  
 Malå 
  
 Till orten Gargnäs i Sorsele kommun skall 
  
 Besparing möjlig 
  
 ett ortssammanbindande nät byggas. Där 
  
 finns SvK. 
  
 6 Förklaringar 
 Flertalet av nedanstående förklaringar har hämtats från betänkande från Bredbandsutredningen  
 IT-infrastruktur 
  i stad och land, SOU 2000:111. 
  
 Accessnät 
  
 Den del av nätet som finns närmast an- 
  
 vändaren och som används för åtkomst till 
  
 annat nät. 
  
 IP 
  
 Internet Protocol, kommunikationsproto- 
  
 koll som handhar adressering och vägval 
  
 för datapaket på Internet och i andra IP- 
  
 baserade nät. 
  
 IT 
  
 Informationsteknik, eng. Information Te- 
  
 chnology 
  
 kbit/s 
  
 Kilobit per sekund, 1 000 bit per sekund 
  
 Mbit/s 
  
 Megabit per sekund, 1 000 000 bit per se- 
  
 kund 
  
 Ortssammanbindande 
  
 Förbinder olika orter med varandra, samt 
  
 nät 
  
 med huvudnoderna i nätet. Detta nät kom- 
  
 mer fysiskt ibland att sammanfalla med 
  
 nationella stamnätet i de delar detta pass- 
  
 erar genom området/- kommunen och 
  
 med områdesnät i de orter och områden 
  
 som nätet passerar igenom. 
  
 Områdesnät 
  
 Områdesnätet är ett spridningsnät som 
  
 sammanbinder fastighetsnäten i en ort 
  
 eller ett geografiskt avgränsat område med 
  
 det ortssammanbindande nätet. Områdes- 
  
 nätet kan bestå av flera olika nätstrukturer 
  
 som är sammanlänkande via områdes- 
  
 noder. Områdesnätet kommer på vissa 
  
 sträckor att fysiskt sammanfalla med det 
  
 63 
  
 Förklaringar SOU 2002:55 
  
 ortssammanbindande nätet och/eller 
  
 det 
  
 nationella stamnätet. Beroende på om- 
  
 rådets karaktär eller omfattning kan det i 
  
 vissa fall vara naturligt att benämna om- 
  
 rådesnätet ortsnät, kvartersnät, stads- 
  
 delsnät, fastighetsområdesnät, landsbygds- 
  
 nät etc. 
  
 Optisk fiber 
  
 En ledare av väldigt tunt glas, tunnare än 
  
 ett hårstrå, som försetts med skyddande 
  
 hölje. I optisk fiber bärs data av ljuspulser 
  
 till skillnad från traditionella kommunika- 
  
 tionstekniker över metalliska ledare där 
  
 data överförs på elektrisk väg. 
  
 Stomnät 
  
 Stomnät är ett rikstäckande allmänt 
  
 tillgängligt, främst baserat på fiberoptiska 
  
 kablar som förbinder nationella noder och 
  
 huvudnoder i landets olika delar med var- 
  
 andra. Stomnätet sammanfaller fysiskt ofta 
  
 med de regionala/kommunala näten, dvs. 
  
 ortssammanbindande nät och områdes- 
  
 nät. 
  
 Svart fiber 
  
 En optisk fiber som ännu inte försetts med 
  
 den ändutrustning som behövs för att 
  
 generera de informationsbärande ljuspuls- 
  
 erna. 
  
 Tbit/s 
  
 Terabit per sekund, 1 000 000 000 bit per 
  
 sekund 
  
 Våglängder, 
  
 I optisk fiber kan flera datakanaler skapas 
  
 våglängdsfönster 
  
 genom ljuspulser i olika våglängder an- 
  
 vänds. Genom att filtrera ljuset kan de ol- 
  
 ika våglängderna separeras och data kan 
  
 överföras i olika kanaler utan att dessa stör 
  
 varandra. På så sätt kan kapaciteten i en 
  
 fiber flerfaldigas enbart genom uppgrad- 
  
 ering av ändutrustning. Idag uppnås över- 
  
 föringshastigheter i labmiljö på 
  
 upp 
  
 till 
  
 5 Tbit/s (5 000 miljoner bit/s) 
  
 över 
  
 en 
  
 fiber genom användning av flera våglängd- 
  
 er. 
  
 64 
 SOU 2002:55 Förklaringar 
  
 xDSL 
  
 Samlingsbegrepp för olika tekniker för 
  
 höghastighetsmodemtrafik, oftast i access- 
  
 nätet över den befintliga kopparledning 
  
 som hittills bara använts för telefoni och 
  
 låghastighetsmodemtrafik. DSL står för 
  
 Digital Subscriber Line och x kan bytas ut 
  
 mot A (Asymmetric), H (High data rate), 
  
 S (Singel line), eller V (Very high data 
  
 rate). 
  
 65 
 Kommittédirektiv 
 Bilaga 1 
  
 IT-stomnät 
  till vissa kommuner 
  
 Dir. 
  
 2001:99 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 29 november 2001 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppdrag att medverka till att förutsättningar skapas så att alla kommuners huvudorter får en anslutningspunkt till det stomnät med hög överföringskapacitet som regeringen den 17 augusti 2000 (dnr N1999/11617) uppdrog åt Affärsverket svenska kraftnät att bygga ut. 
 Bakgrund 
  
 IT-infrastrukturen 
  som en del av  
 IT-politiken 
  
 Riksdagen har beslutat att det  
 IT-politiska 
  målet är att Sverige som första land skall bli ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, den s.k.  
 IT-propositionen, 
  bet. 1999/2000:TU9, rskr 1999/2000:256). I  
 IT-propositionen 
  uttalade regeringen att hushåll och företag i alla delar av Sverige inom de närmaste åren borde få tillgång till  
 IT-infrastruktur. 
  Utifrån  
 IT-propositionen 
  och riksda- gens beslut som grundval har stödinsatser utformats, i första hand inriktade mot områden utanför tätorterna och glest befolkade om- råden i övrigt (lagen 2000:1335 om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät, förordningen 2000:1469 om stöd till kommuner för anläggande av lokala telenät och förordningen 2001:350 om stöd till kommuner för anläggande av ortssammanbindande telenät m.m.). Skälet till stöden är att marknadskrafterna inte bedöms vara tillräckligt starka för en ut- byggnad i alla delar av landet. För att stödinsatserna skall få avsedd effekt måste dock aktörerna på nätmarknaden kunna utgå från att 
 67 
  
 Kommittèdirektiv 
  
 SOU 2002:55 
  
 det kommer att finnas goda möjligheter att ansluta ett lokalt nät till ett nationellt stomnät. 
 Uppdraget till Svenska kraftnät 
 Regeringen uppdrog den 17 augusti 2000 åt Affärsverket svenska kraftnät att bygga ut ett stomnät med hög överföringskapacitet mellan alla kommuner. Målet var att ansluta alla kommunhuvud- orter senast i december 2002 till ett sådant landsomfattande nät. Förutsättningar borde därigenom skapas för så långt möjligt av- ståndsoberoende priser i landet. Utbyggnaden skulle genomföras genom installation av optokabel på det egna stamnätet. Vidare gällde utbyggnad på marknadsmässiga villkor och upplåtande av nätkapacitet i form av s.k. svart fiber, likaledes på marknadsmässiga villkor. Utbyggnaden skulle finansieras genom Svenska kraftnäts egen försorg. Där det behövdes skulle Svenska kraftnät samråda och samarbeta med andra aktörer på marknaden. 
 Den 30 juni 2001 var 61 kommuner anslutna till Svenska kraft- näts stomnät via verkets egen optokabel. Vid samma tidpunkt var ytterligare 49 kommuner anslutna till Triangelbolaget Abs stomnät, som ägs gemensamt av Birka Energi, Svenska kraftnät, Sydkraft och Vattenfall. Vidare var 48 kommuner anslutna till ett nationellt stomnät huvudsakligen genom nät ägda av Birka Energi, Vattenfall och Sydkraft. Totalt var således 158 kommuner, dvs. 55 procent av samtliga 289 kommuner, anslutna till detta stomnät, som karakteri- seras av att huvudaffären består av tillhandahållande av s.k. svart fiber. 
 Svenska kraftnäts bedömning av utbyggnadstakten 
 Enligt tidigare planer skall ytterligare ca 60 kommuner kunna an- slutas under perioden fram till december 2002, huvudsakligen ge- nom andra än Svenska kraftnät och Triangelbolaget AB. Ca 70 av landets kommunhuvudorter skulle därmed inte nås till denna tid- punkt. I dessa orter bor totalt cirka 7,5 procent av Sveriges befolk- ning. Planerna är emellertid osäkra, främst på grund av lågkon- junkturen på telekommunikationsområdet. 
 Kommuner som ligger på ett stort avstånd från redan utbyggda förbindelser och som har liten befolkning erbjuder en begränsad 
 68 
  
 SOU 2002:55 
  
 Kommittédirektiv 
  
 marknad samtidigt som investeringskostnaden för den ortssam- manbindande förbindelsen blir hög, vilket minskar Svenska kraft- näts förutsättningar för att idag på marknadsmässiga grunder an- sluta dessa orter. 
 Övrig utbyggnad 
 Det har de senaste åren pågått en betydande utbyggnad av  
 IT-infra- 
  struktur med hög överföringskapacitet av olika slag (enligt Post- och Telestyrelsens rapport  
 IT-infrastrukturen 
  i Sverige, augusti 2001). Detta gäller såväl stomnät som andra nivåer. Utbyggnaden har varit koncentrerad till de tätbefolkade delarna av Sverige. Upp- gifterna om nätutbyggnaden är ganska osäkra, men det förefaller som om även det kommun- och kommunbolagsägda nätet ökat kraftigt de senaste åren. 
 Skälen till uppdraget 
 Skälet till att en särskild utredare nu tillkallas är att läget förändrats sedan uppdraget till Svenska kraftnät lämnades. Då förutsattes att det skulle vara möjligt att på marknadsmässiga villkor installera s.k. svart fiberförbindelse som skulle nå alla kommunhuvudorter. Sedan överlämnandet av  
 IT-propositionen 
  i mars 2000 och uppdraget till Svenska kraftnät i augusti samma år har emellertid förutsättning- arna för en snabb utbyggnad kraftigt förändrats. Marknadsaktörer- nas intresse har sjunkit väsentligt. Med den uppläggning som stödformerna givits, bygger utnyttjandet av stöden dessutom på att kommunerna har ett stort intresse av att medverka, såväl i form av planering och delfinansiering som i upphandling och eventuellt i eget nätägande. När marknadens intresse för nätutbyggnad mins- kar, påverkas också kommunernas intresse och möjlighet att med- verka. Ett syfte med såväl stödformerna för bredbandsutbyggnaden som det tidigare uppdraget till Svenska kraftnät har varit att stimu- lera konkurrensen från nya och mindre nätägare. I glest befolkade kommuner är dock möjligheterna idag ännu mindre än för ett år sedan att skapa en sådan konkurrens. 
 Ett annat skäl att tillkalla en särskild utredare ligger i de begräns- ningar som följer av Svenska kraftnäts roll som nätägare på en marknad. Uppdraget utgick från att det skulle vara möjligt att nå 
 69 
  
 Kommittèdirektiv 
  
 SOU 2002:55 
  
 alla kommuner, antingen genom att utnyttja Svenska kraftnäts egen infrastruktur (topplina på elstamnät) eller genom andra samver- kande företags infrastruktur med svart fiber. Det nya läget på marknaden kan leda till att man bör bredda erbjudandet till att gälla även andra former av infrastruktur med hög överföringskapacitet än enbart svart fiber. Detta möjliggör att man vidgar kretsen av nätägare som kan komma ifråga. Att undersöka nya kombina- tionsmöjligheter i samarbete med bl.a. kommunerna ligger utanför det uppdrag som givits åt Svenska kraftnät och dess roll som en av flera nätägare på marknaden. 
 Uppdraget 
 Att alla kommuner får minst en anslutningspunkt till ett stomnät med hög överföringskapacitet är en viktig del av regeringens IT- politik. Utredarens uppgift är därför att medverka till att förutsätt- ningar så långt möjligt skapas för detta, inom ramen för det nuva- rande regelverket. 
 Utredaren skall gå igenom förutsättningarna i de kommuner som inte bedöms få del av det marknadsmässiga utbudet genom uppdra- get till Svenska kraftnät. Regeringen avser att uppdra åt Svenska kraftnät att kartlägga förutsättningarna för stomnät till de berörda kommunerna, ett material som skall ställas till utredarens förfo- gande. Utredaren skall, kommun för kommun, granska möjlighe- terna att utnyttja tillgängliga nät, bl.a. Banverkets nät, de stödfor- mer som finns och andra resurser. Målet är att alla huvudorter skall kunna anslutas till ett öppet nationellt stomnät. Utredaren skall medverka till att, i de fall det är nödvändigt och möjligt, överens- kommelser träffas om alternativ till det som avsågs i uppdraget till Svenska kraftnät. Exempel på sådana alternativ kan vara svart fiber hos någon annan nätägare, våglängder, kapacitet eller trådlöst. Må- let skall vara möjligheter till anslutning till det öppna, nationella optostomnätet. Utredaren kan, om kommunerna önskar, biträda dem i förhandlingar med nätägare. Utredaren skall samråda med berörda länsstyrelser, regionala självstyrelseorgan,  
 IT-kommissio- 
  nen, Svenska Kommunförbundet samt övriga myndigheter och or- ganisationer, som utredaren finner lämpligt. 
 Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 31 maj 2002. Redovisningen skall vara skriftlig och omfatta samtliga de kommuner som, efter överläggningar med Svenska kraftnät och 
 70 
  
 SOU 2002:55 
  
 Kommittédirektiv 
  
 andra nätaktörer, inte bedöms vara möjliga att nå enligt de villkor som gavs i uppdraget till Svenska kraftnät. Redovisningen skall innehålla de överenskommelser som om möjligt träffats mellan kommuner och nätägare och som resulterat, eller snarast möjligt bedöms resultera, i en anslutning till det nationella, öppna optos- tomnätet på annat sätt än det som avsågs i uppdraget till Svenska kraftnät. 
 (Näringsdepartementet) 
 71 
 Uppdrag att bygga ett stomnät med hög överföringskapacitet 
 Bilaga 2 
  
 Regeringsbeslut 
  
 I 7 
  
 2000-08-17 
  N1999/11617/SÄ 
 Näringsdepartementet Affärsverket svenska kraftnät Box 526 
 162 15 VÄLLINGBY 
 Ärendet 
 I regeringens proposition Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) gör regeringen den bedömningen att  
 IT-inf- 
  rastrukturen bör byggas ut med ett stomnät för hög överförings- kapacitet till alla kommuner. Tillgängligheten i nätet skall vara hög så att konkurrens, låga priser och en snabb utveckling främjas av att ett stort antal aktörer har möjlighet att nyttja nätet. Konkurrens skall också skapa förutsättningar för så långt som möjligt avstånds- oberoende priser i hela landet. Det skall vara möjligt för alla tjäns- televerantörer som så önskar att få tillgång till nätet. Investerings- kostnaden har beräknats till ca 2,5 miljarder kronor. 
 Affärsverket svenska kraftnät (Svenska kraftnät) redovisade i november 1999 resultatet av ett regeringsuppdrag rörande möjlig- heten att bygga ut ett landsomfattande optofibernät. Svenska kraftnät bedömde i utredningen att den övervägande delen av en sådan investering bör kunna genomföras med tillfredsställande av- kastning. 
 I propositionen uttalade regeringen uppfattningen att ett steg i utvecklingen mot en tillgänglig infrastruktur med hög överförings- kapacitet bör tas genom att Svenska kraftnät får i uppdrag att på marknadsmässiga villkor bygga ut ett stomnät med hög över- 
 73 
  
 Bilaga 2 Uppdrag att bygga ett stomnät med hög överföringskapacitet 
  
 SOU 2002:55 
  
 föringskapacitet mellan landets alla kommuner och där nätkapacitet (s.k. svart fiber) sedan upplåts. Ett sådant nät utgör ett steg i ut- vecklingen mot en högre kapacitet i nätet som helhet. 
 I riksdagsbehandlingen av propositionen uttalade trafikutskottet att det ställer sig bakom regeringens program för att bygga ut IT- infrastrukturen i hela landet (bet: 1999/2000: TU9, rskr. 1999/2000:256). Utskottet klarlägger i betänkandet att denna ut- byggnad skall ske på marknadsmässiga villkor. Utskottet konsta- terar därvid också att Svenska kraftnät genom sitt befintliga led- ningsnät har en unik möjlighet att snabbt kunna erbjuda ett kon- kurrenskraftigt öppet nät med hög överföringskapacitet. 
 Som förberedelse bildade Svenska kraftnät i december 1999 dot- terbolaget Svenska Kraftkom AB med uppgift att planera och bygga ut optofibernätet. 
 Regeringens beslut 
 Regeringen uppdrar åt Svenska kraftnät att bygga ut ett stomnät med hög överföringskapacitet mellan alla kommuner enligt föl- jande förutsättningar. 
 Målet är att utbyggnaden skall ske i sådan takt att alla kommun- huvudorter senast i december 2002 skall vara anslutna till ett lands- omfattande stomnät med hög överföringskapacitet. Därigenom bör förutsättningar skapas för så långt som möjligt avståndsoberoende priser i landet. 
 Utgångspunkten är att utbyggnaden skall genomföras genom in- stallation av optokabel på det egna elstamnätet. Vid behov kan samarbete med regionnätsinnehavare eller andra ske. 
 Utbyggnaden skall ske på marknadsmässiga villkor. Nätkapacitet i form av s.k. svart fiber skall upplåtas på marknadsmässiga villkor. I telelagen (1993:597) finns bestämmelser om televerksamhet. 
 Utbyggnaden skall finansieras genom Svenska kraftnäts egen försorg. Svenska kraftnät bemyndigas att besluta om de invester- ingar som erfordras för att genomföra utbyggnaden. Det åligger Svenska kraftnät att ombesörja så att nödvändiga finansiella förut- sättningar finns för utbyggnad under den aktuella investeringsperi- oden. 
 Där det behövs skall Svenska kraftnät samråda med andra aktö- rer på marknaden. 
 74 
  
 SOU 2002:55 
  
 Bilaga 2 Uppdrag att bygga ett stomnät med hög överföringskapacitet 
  
 Svenska kraftnät skall i sin regelbundna kvartalsrapportering och årsbokslutet redovisa läget i utbyggnaden. En slutrapport skall lämnas till regeringen senast den 1 april 2003. 
 På regeringens vägnar 
 Flores 
 Jenkins 
 75 
 Sammanfattning av konsultrapport 
 Bilaga 3 
 Inledning 
 Konsultföretaget PricewaterhouseCoopers har på utredningens uppdrag utfört en analys av de företagsekonomiska konsekvenserna av några olika handlingsalternativ. Marknadsmässigheten avseende det uppdrag Svenska kraftnät innehar har bedömts genom en kas- saflödesvärdering, vilket innebär att investeringen ger en avkast- ning som motsvarar marknadens avkastningskrav. Ur kassaflödes- analysen fås ett nuvärde på den betraktade verksamheten. Om vär- det är positivt kan investeringen sägas vara marknadsmässig, vilket i rapporten är vår definition av investering på marknadsmässiga villkor. Om investeringen har ett negativt nuvärde innebär detta en värdeförstörelse på motsvarande belopp. 
 Analysen har gjorts i fem steg: 
  
 1. 
  
 Existerande verksamhet, utan att uppdraget fullföljs 
  
 2. 
  
 Fullföljande av regeringsuppdraget 
  
 3. 
  
 Förlängning av tidplanen för slutförandet 
  
 4. 
  
 Komplettering av försäljningen av svart fiber med våglängder och nätkapacitet 
  
 5. 
  
 Fall 3 och 4 i kombination 
  
 6. 
  
 Förändrat avkastningskrav för verksamheten 
  
 Avkastningskrav och marknadsmässighet 
 Ett marknadsmässigt vägt avkastningskrav för investeringar i opto- fibernät räknat för ett snitt av alla företag i branschen torde ligga på ca 12 procent. Med den givna kapitalstrukturen i Svenska kraftnät och med hänsyn till lånekostnaden för affärsverket och till risken i 
 77 
  
 Sammanfattning av konsultrapport 
  
 SOU 2002:55 
  
 verksamheten skulle ett vägt avkastningskrav hamna på ca 10 pro- cent. 
 Svenska kraftnät har idag ett internt avkastningskrav på 7 pro- cent på justerat eget kapital. Ägaren, dvs. den svenska staten, kräver denna avkastning för alla projekt. Konsekvensen blir en tendens att riskfyllda projekt, där avkastningskravet borde sättas högre än 7 procent, kan komma att genomföras med för lågt avkastningskrav medan projekt med mycket låg risk men som ger en förväntad av- kastning understigande 7 procent inte genomförs. I ett internatio- nellt perspektiv verkar detta vara vanligt förekommande och flera stater tillämpar samma tillvägagångssätt som den svenska staten. I denna sammanfattning har vi valt att redovisa resultaten av analy- sen för både 7 och 10 procent avkastningskrav. 
 Existerande verksamhet 
 Svenska kraftnäts existerande optoverksamhet består av tre delar; försäljning av svart fiber, driftkommunikation samt uthyrning av antennplatser. Utöver försäljning av svart fiber har alltså Svenska kraftnät ett  
 SDH-nät 
  som används internt och externt för drift och övervakning av kraftnätet. Under 2002 förväntar Svenska kraftnät också intäkter av uthyrning av antennplatser i kraftledningsstolpar och master till mobiloperatörer. 
 En kassaflödesanalys räknat med det avkastningskrav på 7 pro- cent som gäller för hela Svenska kraftnäts optoverksamhet, visar att nuvärdet av investeringen är svagt negativ, cirka  
 –80 
  miljoner kro- nor vilket innebär att investeringen nästan kan sägas vara mark- nadsmässig. Höjs däremot avkastningskravet till 10 procent, vilket är en mer marknadsmässig avkastningsnivå, så blir nuvärdet klart negativt, cirka  
 –280 
  miljoner kronor. 
 I ovanstående analys har hela nuvarande optoverksamhet inklu- derats. Om nuvärdet av affärsverksamheten beräknas enbart av svartfiberverksamheten och med 7 procent avkastningskrav erhålls mycket stora negativa värden, under  
 –400 
  miljoner kronor. Med 10 procent avkastningskrav blir de närmare  
 –500 
  miljoner kronor. Re- dan idag är alltså Svenska kraftnäts telekomverksamhet beroende av kraftkommunikation och uthyrning av master som komplement till svart  
 fiber-verksamheten 
  för att uppnå en affärsmässigt sund verk- samhet. 
 78 
  
 SOU 2002:55 
  
 Sammanfattning av konsultrapport 
  
 Fullföljande av regeringsuppdraget 
 I januari 2002 var 188 av 289 kommuner anslutna till det nationella stomnätet. Svenska kraftnäts uppdrag är att bygga ett sådant nät till landets samtliga kommunhuvudorter senast 31 december 2002 och utbyggnaden skall ske på marknadsmässiga villkor. 
 Enligt Svenska kraftnät krävs en installation av ytterligare ca 500 mil fiberkabel för att ansluta de återstående kommunhuvudorterna och kostnaden för detta har av Svenska kraftnät beräknats till ca 800 miljoner kronor. Enligt den analys som Thomas utfört för ut- redningens räkning skulle det sammanlagda kortaste avståndet från närmaste kraftledning till kommunhuvudort till 47 orter, undanta- get Banverkskommuner, vara cirka 140 mil. Det tas då ingen hän- syn till huruvida det faktiskt finns optofiber installerad i den aktu- ella kraftledningen. Svenska kraftnäts bedömning att det krävs ca 500 mil för 101 orter verkar således rimlig i förhållande till Metrias analys. Siffran 800 miljoner kronor för att ansluta cirka 100 kom- munhuvudorter, drygt en tredjedel av alla, stämmer också väldigt väl med uppgiften i regeringens ursprungsuppdrag till Svenska kraftnät att totala investeringen för att bygga till landets samtliga kommunhuvudorter skulle vara 2,5 miljarder kronor. 
 Svenska kraftnät räknar inte med någon merförsäljning i form av svart fiber till de kommunhuvudorter som det återstår att bygga till. Bedömningen grundas på att utbyggnaden till idag har gjorts baserat på den efterfrågan på svart fiber som funnits hos operatörer och de ser idag ingen ytterligare efterfrågan på svart fiber till åter- stående kommuner. 
 En utbyggnad med nuvarande förutsättningar innebär därför att värdet av rörelsen minskar lika mycket som investeringskostnaden för resterande kommuner, cirka 800 miljoner och att hela den inve- steringen är att betrakta som icke marknadsmässig. Konsult- rapporten bekräftar således Svenska kraftnäts bedömning att en fortsatt utbyggnad enligt nuvarande uppdrag inte kan genomföras på marknadsmässiga grunder. 
 79 
  
 Sammanfattning av konsultrapport 
  
 SOU 2002:55 
  
 Förändring av tidplanen 
 Gällande uppdrag innebär att de 101 kommuner som inte vara an- slutna i januari 2002 skall vara anslutna till Svenska kraftnäts fiber- nät senast före utgången av 2002. 
 Enligt den analys som PwC gjort baserat på uppgifter från Svenska kraftnät förväntas att den existerande verksamheten skall ge ett positivt kassaflöde på omkring 40 miljoner kronor/år efter 2002. Investeringen för att ansluta de återstående kommunerna är i genomsnitt 8 miljoner kronor per kommun. Med existerande verk- samhet kan således 5 kommuner anslutas per år utan annan finansi- ering än den som kommer från den nuvarande verksamheten. 
 Med allt annat lika innebär det att en förlängd tidsplan kan minska värdeförstörelsen för den tillkommande investeringen, men även om den förlängs ända fram till 2005 kommer värdeförstörel- sen bara att minska från ca 800 miljoner kronor till ca 575 miljo- ner kronor. Förlängs tidplanen bara till 2004 blir värdeförstörelsen till ca 600 miljoner kronor och förlängs den bara till 2003 blir det ca 630 miljoner kronor. 
 Försäljning av våglängder och kapacitet 
 Enligt regeringsuppdraget skall Svenska kraftnät sälja kapacitet i form av svart fiber till operatörer. Redan idag har dock affärsverket byggt ett  
 SDH-nät 
  för att internt tillhandahålla nätkapacitet som också kan användas för att erbjuda nätkapacitet till externa kunder. Noderna i nätet kan i framtiden uppgraderas så att även optiska våglängder kan tillhandahållas. 
 Genom att inkludera försäljning av våglängder och kapacitet öppnas möjligheten att betrakta Banverkets nät som en del av det nationella stomnätet. De har redan anslutning till 48 av de 101 kommuner som inte var utbyggda i januari 2002. Detta innebär att investeringen för Svenska kraftnät minskar från ca 800 miljoner kronor till ca 500 miljoner kronor. 
 Vidare förbättras affärskalkylen avsevärt eftersom efterfrågan på våglängder och kapacitet förväntas vara betydligt större än efterfrå- gan på svartfiber. Räknas enbart verksamheten för våglängder och kapacitet och med ett avkastningskrav på 10 procent, blir verksam- hetsvärdet ca 390 miljoner kronor. Eftersom investeringen att an- sluta en kommunhuvudort är i snitt 8 miljoner kronor per kom- 
 80 
  
 SOU 2002:55 
  
 Sammanfattning av konsultrapport 
  
 mun, innebär det att den nya verksamheten skapar ett investerings- utrymme så att ytterligare 49 orter kan anslutas av Svenska kraft- nät. Det är viktigt att notera att då förutsätts att redan gjorda inve- steringar betraktas som sunk cost. Läggs till det de 48 orter som redan har en anslutning till Banverkets nät innebär det att 97 kom- muner av de 101 kan anslutas genom att tillåta våglängder och ka- pacitet som en del av det öppna nationella stomnätet. Kalkyleras istället med avkastningskravet på 7 procent blir verksamhetsvärdet av försäljning av våglängder och kapacitet ca 925 miljoner kronor. Då kan alla återstående 101 orter anslutas, även om redan gjorda investeringar beaktas i kalkylen. 
 Det bör noteras att kassaflödet blir kraftigt negativt de inledande åren beroende på de stora investeringar som behöver göras i perio- dens början. Sammanlagt beräknas verksamheten behöva ett kapi- taltillskott på ca 180 miljoner kronor och ett ackumulativt positivt kassaflöde från verksamheten för försäljning av våglängder och ka- pacitet väntas uppnås först år 2010. 
 Försäljning av kapacitet och förlängning av tidsplanen 
 I analysen ovan betraktades enbart verksamheten rörande försälj- ning av nätkapacitet och våglängder. Inkluderas hela verksamheten så är verksamhetens värde negativ, givet att uppdraget skall genomföras enligt nuvarande tidplan. Kombineras däremot försälj- ning av kapacitet och våglängder med en förlängning av tidsplanen, kan ett positivt verksamhetsvärde för hela verksamheten uppnås. Med 10 procent i avkastningskrav, beaktande av hela optoverksam- heten och en möjlighet för Svenska kraftnät att sälja våglängder och kapacitet samt en förlängning av tidplanen för genomförandet till 2005, visar analysen på ett positivt verksamhetsvärde på cirka 30 miljoner kronor. Förlängs tidplanen bara till 2004 blir verksam- hetsvärdet ca 15 miljoner kronor och förlängs den bara till 2003 blir det ca 0 kronor. 
 81 
  
 Sammanfattning av konsultrapport 
  
 SOU 2002:55 
  
 Slutsatser 
 Den existerande verksamheten har, räknat med statens avkast- ningskrav på 7 procent, ett uppskattat värde på cirka  
 -80 
  miljoner kronor. Räknat med det mer marknadsmässiga avkastningskravet på 10 procent ligger värdet på cirka  
 –280 
  miljoner kronor. Svenska kraftnät räknar inte med någon merförsäljning i form av svart fiber till de kommunhuvudorter som återstår att bygga till. En utbygg- nad med nuvarande förutsättningar innebär att värdeförstörelsen blir lika med investeringskostnaden för resterande kommuner, cirka 800 miljoner kronor. 
 Genom att ge möjligheten att erbjuda nätkapacitet och våg- längdsfönster som komplement till svart fiber förbättras förutsätt- ningarna dramatiskt. 48 av de återstående kommunerna kan då an- slutas via Banverkets nät. Svenska kraftnäts försäljning av nätkapa- citet och våglängder till återstående kommuner bidrar med ett po- sitivt verksamhetsvärde så att sammanlagt 97 kommuner kan byg- gas ut. 
 Kombineras möjligheten att även erbjuda nätkapacitet och våg- längdsfönster med en förlängning av tidplanen kan samtliga åter- stående 101 kommuner anslutas till det nationella optostomnätet på marknadsmässiga villkor. 
  
 Scenario 
  
 Antal ytterligare kommuner 
  
 Existerande verksamhet 
  
 0 
  
 Regeringsplanen 
  
 0 
  
 Förlängd tidplan 
  
 0 
  
 Nätkapacitet och våglängder 
  
 97 
  
 Nätkapacitet och våglängder+förländ tidplan 
  
 101 
  
 82 
 Samverkan med ortssammanbindande nät 
 Bilaga 4 
 Ett av de alternativ till förändrade villkor för Svenska kraftnät som tidigt skissades i denna utredning var möjligheten att samverka med de ortssammanbindande näten. För att kunna uppskatta möj- lig kostnadseffekt för ett sådant förslag har Lantmäteriet/Metria fått i uppdrag att analysera detta. 
 Metrias uppgift har bestått i att ta fram underlag över och analy- sera hur mycket kortare avstånden kan bli om det nationella stom- nätet dras till mindre orter inom kommunen istället för till kom- munernas huvudorter. Analysen har gjorts med hjälp av ett GIS- system, en algoritm och vissa utvalda grunddata. 
 Följande grunddata har använts i analysen: 
  
 N  
 Kraftledningar från ekonomiska kartans databas, stam- och regi- onnät 
  
 N  
 Vägar från Blå Kartans databas 
  
 N  
 Orter med befolkningsuppgifter (från december 1999)  
 N  
 Kommunindelningen från 1999 
 Följande beräkningar har gjorts: 
  
 N  
 Avstånd från närmaste stamledning i kraftnätet till  
 närmaste kom- munhuvudort  
 längs kraftledning, i enlighet med regeringsuppdra- get till Svenska kraftnät. I det fall närmaste kraftledning inte gått fram till kommunhuvudorten har ett tilläggsavstånd beräknats längs närmaste vägnät. 
  
 N  
 Avstånd från närmaste stamledning i kraftnätet till  
 närmaste ort  
 längs kraftledning eller vägnät. Beräkningen är gjord både för: 
  
 N  
 Ort > 200 inv.  
 N  
 Ort > 500 inv. 
 83 
  
 Samverkan med ortssammanbindande nät 
  
 SOU 2002:55 
  
 Resultatet presenteras i tabell xyz med följande kolumner: 
  
 1. 
  
 Kommunnamn 
  
 2. 
  
 Namn på kommunhuvudort 
  
 3. 
  
 Avstånd A = Avstånd från stamledning i kraftnätet till närmsta kommunhuvudort mätt längs kraftledning. 
  
 4. 
  
 Avstånd C = Tilläggsavstånd från huvudort till kraftledning längs vägar. 
  
 5. 
  
 Avstånd A + C = Totalt avstånd från stamledning i kraft- nätet till kommunhuvudort.  
  
 6. 
  
 Namn på vald tätort > 200 inv. 
  
 7. 
  
 Avstånd B 
  
 200  
 = Avstånd från stamledning till den valda tätorten, längs kraftledning och vägar. Endast angivet i de fall avståndet är kortare än avståndet A + C 
  
 8. 
  
 Differens mellan avstånden (A + C) och B  
  
 200 
 , dvs. den besparing i avstånd som kan göras om anslutning görs till närmaste tätort > 200 inv. istället för till kommunhuvudorten. Differensen är endast angiven där avståndet B 
 200  
 är kortare än avståndet A + C 
  
 9. 
  
 Namn på vald tätort > 500 
  
 10. 
  
 Avstånd B 
  
 500  
 = Avstånd från stamledning i kraftnätet till den valda tätorten, längs kraftledning och vägar, kallat. Endast angivet i de fall avståndet är kortare än avståndet A + C. 
  
 11. 
  
 Differens mellan avstånden (A + C) och B  
  
 500 
 , dvs. den besparing i avstånd som kan göras om anslutning görs till närmaste tätort > 500 inv. istället för till kommunhuvudorten. Differensen är endast angiven där avståndet B500 är kortare än avståndet A + C 
  
 12. 
  
 Största besparing i avstånd som kan göras genom att välja den bästa av besparingarna i kolumn 8 eller kolumn 11 
  
 13. 
  
 Eventuell kommentar till analysen 
  
 Slutsatser 
 Analysen visar att sträckan att ansluta samtliga 47 kommuners hu- vudorter enligt regeringsuppdraget uppgår till knappt 1 560 km. 
 I 29 kommuner finns en ort med fler än 200 invånare som ligger närmare stamledningen i kraftnätet än vad huvudorten gör. En an- slutning till dessa 29 orter jämfört med huvudorten ger en bespa- ring i avstånd om ca 386 km. 
 I 22 av kommunerna finns en ort med fler än 500 invånare som ligger närmare stamledningen i kraftnätet än vad huvudorten gör. 
 84 
  
 SOU 2002:55 
  
 Samverkan med ortssammanbindande nät 
  
 En anslutning till dessa 22 orter jämfört med huvudorten ger en besparing i avstånd om ca 337 km. 
 I 16 av dessa kommuner finns både en ort > 200 inv. och en ort > 500 inv. som ligger närmare stamledningen i kraftnätet än vad kommunens huvudort gör. 
 Om anslutning sker till närmaste ort, oavsett om det är en ort >200 inv. eller en ort >500 inv., blir förkortningen i sträcka ca 550 km, jämfört med anslutning till kommunernas huvudorter. 
 85 
  
 Samverkan med ortssammanbindande nät 
  
 SOU 2002:55 
  
 86 
  
 SOU 2002:55 
  
 Samverkan med ortssammanbindande nät 
  
 87 
 Redovisning av kommunkontakter 
 Bilaga 5 
 På utredningens uppdrag har Thomas gjort en analys för att identifi- era mindre i orter i kommunerna, som lättare skulle kunna anslutas till Svenska kraftnäts stomnät. Detta arbete redovisas i bilaga 4. Om kommunen etablerar ett ortssammanbindande nät mellan den berörda orten och kommunhuvudorten, skulle en anslutning till stomnätet kunna etableras via den mindre orten. Detta förutsätter dock dels att de berörda mindre orterna omfattas av kommunernas planerade målstruktur för ortssammanbindande nät, samt att detta nät planeras att realiseras inom överskådlig tid. Det förutsätter också en överenskommelse mellan berörda kommuner och Svenska kraftnät i enlighet med de förslag som presenteras i kapitel 4. För att klargöra om dessa förutsättningar finns, samt om kommunerna ser den föreslagna lösningen som en realistisk möjlighet, har AU- system på utredningens uppdrag gjort en avstämning med berörda kommuner. 
 Samtalen har baserats på följande frågor: 
  
 1. 
  
 Täcks den berörda orten av kommunens planerade ortssamman- bindande nät? 
  
 2. 
  
 Har kommunen för avsikt att realisera det ortssammanbindande nätet till den berörda orten inom rimlig tid och i så fall när? 
  
 3. 
  
 Är den föreslagna lösningen intressant/acceptabel ur kommunens perspektiv? 
  
 Totalt intervjuunderlag: 47 kommuner, varav det för 
  
 N  
 16 kommuner fanns två alternativa orter i underlaget  
 N  
 19 kommuner fanns en alternativ ort i underlaget 
  
 N  
 12 kommuner inte fanns någon alternativ ort i underlaget 
 Av de kommuner där en eller två alternativa orter identifierats (35 kommuner) är en övervägande del – 28 kommuner (80,0 %) – för 
 89 
  
 Redovisning av kommunkontakter 
  
 SOU 2002:55 
  
 någon av orterna positivt inställda till ett samnyttjande av det orts- sammanbindande nätet. En mindre del av kommunerna – 11,4 % – är negativa. 8,6 % är osäkra. Beroende på kommande diskussioner mellan Svenska kraftnät och de enskilda kommunerna kan ovanstå- ende antal förändras. 
 Av de 28 kommunerna som är positiv till samnyttjande av det ortssammanbindande nätet har en majoritet – 75 %  
 –utarbetade 
  planer att förbinda de primärt föreslagna orterna före 2004. 
 Baserat på denna utredning uppgår total besparing för Svenska kraftnät till  
 74 720 000 kronor 
 . Totalsumman baseras på anslutning av alternativ ort och samutnyttjande av ortssammanbindande nät i 29 kommuner. 
 Utöver dessa besparingar har kontakterna med de 11 kommuner där alternativa orter till kommunhuvudorten saknats i analysen från Metria samt Öckerö kommun, resulterat i att andra sätt till bespa- ringar har kunnat identifieras. Det handlar till exempel om att när- liggande orter i angränsande kommuner dit ett ortssammanbin- dande nät planeras skulle kunna användas eller att Banverket redan har anslutning till annan ort än kommunhuvudorten. De bespa- ringar som åtgärder av denna typ skulle kunna ge har inte kunnat kalkyleras inom ramen för denna analys och ingår följaktligen inte i den uppskattade besparingen för Svenska kraftnät. 
 90 
  
 SOU 2002:55 
  
 Redovisning av kommunkontakter 
  
 91 
  
 Redovisning av kommunkontakter 
  
 SOU 2002:55 
  
 92 
  
 SOU 2002:55 
  
 Redovisning av kommunkontakter 
  
 93 
  
 Redovisning av kommunkontakter 
  
 SOU 2002:55 
  
 Tabell  
 Inventering av situation i 47 kommuner, utan stomnäts- anslutning, med avseende på  
 IT-infrastrukturutbyggnaden 
  
 Status på  
 IT-infrastrukturprogram 
  
 Underlag: 47 kommuner 
  
 Inte planerat 
  
 1 kommun 
  
 Inte påbörjat 
  
 1 kommun 
  
 Pågående 
  
 10 kommuner 
  
 Upprättat 
  
 18 kommuner 
  
 Upprättat och godkänt 
  
 17 kommuner 
  
 Status på kommunal upphandling 
  
 Underlag: 47 kommuner 
  
 Inte planerad 
  
 4 kommuner 
  
 Planerad, men ej påbörjad 
  
 10 kommuner 
  
 Pågående 
  
 16 kommuner 
  
 Genomförd 
  
 8 kommuner 
  
 Uppgift saknas 
  
 9 kommuner 
  
 Uppgift om gemensam 
  
 14 kommuner 
  
 (regional) upphandling 
  
 Prioritering av orten i fråga 
  
 Alternativ 1 
  
 Alternativ 2 
  
 (35 kommuner) 
  
 (16 kommuner) 
  
 Prioritet 1 
  
 19 kommuner 
  
 8 kommuner 
  
 Prioritet 2 
  
 9 kommuner 
  
 2 kommuner 
  
 Prioritet 3 
  
 3 kommuner 
  
 2 kommuner 
  
 Låg prioritet 
  
 3 kommuner 
  
 2 kommuner 
  
 Ej prioriterad 
  
 1 kommuner 
  
 2 kommuner 
  
 Tidplan för ortens täckning 
  
 Alternativ 1 
  
 Alternativ 2 
  
 (35 kommuner) 
  
 (16 kommuner) 
  
 Befintlig förbindelse 
  
 4 kommuner 
  
 1 kommuner 
  
 Under 2002 
  
 8 kommuner 
  
 4 kommuner 
  
 Under 2003 
  
 12 kommuner 
  
 6 kommuner 
  
 Efter 2003 
  
 4 kommuner 
  
 2 kommuner 
  
 Osäkert (vet ej, ej planerad) 
  
 7 kommuner 
  
 3 kommuner 
  
 Synpunkter på samutnyttjande 
  
 Alternativ 1 
  
 Alternativ 2 
  
 (35 kommuner) 
  
 (16 kommuner) 
  
 Positiv 
  
 25 kommuner 
  
 11 kommuner 
  
 Negativ 
  
 7 kommuner 
  
 2 kommuner 
  
 Osäker 
  
 3 kommuner 
  
 3 kommuner 
  
 Antal kommuner med förslag på alter- 
  
 19 kommuner, varav 11 av (12) 
  
 nativ förbindelseort 
  
 kommuner utan alternativ ort i un- 
  
 derlaget. 
  
 Total möjlig besparing 
  
 74 720 000 kr 
  
 94 
  
 SOU 2002:55 
  
 Redovisning av kommunkontakter 
  
 95