Arbetskraftsinvandring till Sverige 
 – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick 
 Delbetänkande 
 av Kommittén för arbetskraftsinvandring (KAKI) 
 Stockholm 2005 
 SOU 2005:50 
 SOU och Ds kan köpas från Randolph kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Randolph Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. 
 Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på 
 http://www.regeringen.se/remiss 
 Tryckt av Shields Tryckeri AB 
 Stockholm 2005 
 ISBN  
 91-38-22368-6 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Lewis 
 Den 19 februari 2004 beslutade regeringen om direktiv (dir. 2004:21) som gav en parlamentarisk kommitté i uppdrag att se över det regelverk som styr möjligheterna till arbetskraftsinvandring, med syfte att ta fram ett regelverk som medger vidgad arbets- kraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Genom tilläggs- direktiv (dir. 2005:22) fick kommittén tiden för att redovisa sitt delbetänkande förlängd liksom viss ändring av upplägget mellan delbetänkande och slutbetänkande. 
 Med stöd av bemyndigande för statsrådet med ansvar för arbetsmarknadsfrågor förordnades den 24 mars 2004 f.d. vice statsministern Carlson 
  till ordförande i kommittén. Samma dag förordnades riksdagsledamöterna Johnson (c), Brown (s), Mendoza (fp) och Walters (s) samt verkstadsarbetaren  
 Reid (v), f.d. riksdagsleda- moten Williams Batra (m), kommunalrådet Butler (kd), planeringschefen Ford (mp) och förste vice talman Roy (m) som ledamöter i kommittén. Den 7 februari 2005 entledigades Brown och förordnades i hennes ställe riksdags- ledamoten  
 Boone 
  Curry (s). Den 21 februari 2005 entlediga- des Butler (kd) och förordnades ekonomen Parker (kd). 
 Som experter förordnades den 28 maj 2004 rättssakkunnige Ford, kammarrättsassessorn Nunez, avdelnings- direktören Harris (Migrationsverket), kansliråden Simmons och House, ställföreträdande generaldirektören Morris (AMS) samt departementssekreterarna Allen och Taylor. Genom beslut den 11 oktober 2004 entledigades Taylor och förordnades departements- 
 sekreteraren Alexander som expert i kommittén. Genom beslut den 17 januari 2005 entledigades Ford samt House och förordnades kansliråden Riddle och Vincent till experter i kommittén. Genom beslut den 14 februari 2005 entledigades Simmons och förordnades departementsrådet Wolfe 
  som expert i kommittén. 
 Den 1 juni 2004 anställdes departementsrådet Hickman som huvudsekreterare i kommittén. Som sekreterare anställdes den 9 augusti 2004 utredaren Hodge och den 16 augusti 2004 hovrättsassessorn Bean. Den 1 januari 2005 anställdes Graves som biträdande sekreterare i kommittén. 
 Sharp är kommitténs assistent. 
 Till uppdraget hör en rad uppgifter såsom t.ex. att utreda beho- vet av arbetskraftsinvandring, bedöma de konsekvenser som ytter- ligare sådan invandring kan få på arbetsmarknaden och i övrigt, beakta pågående arbete inom EU av relevans för uppdraget liksom konsekvenserna av EU:s utvidgning för den svenska arbetsmarkna- den. Därutöver skall kommittén bl.a. överväga behovet av åtgärder för att göra det attraktivt för arbetstagare från länder i och utanför EU/EES att söka sig till bristyrken i Sverige samt studera sam- bandet mellan reglerna för arbetskraftsinvandring och de för asyl och skyddsbehövande i övrigt. Kommande förslag till förändringar skall utgå från de behov av arbetskraft som finns på arbetsmark- naden och syfta till ökad flexibilitet, förenklad administration och långsiktig hållbarhet. 
 Kommittén, som har antagit namnet Kommittén för arbets- kraftsinvandring (KAKI), överlämnar härmed delbetänkandet 
 Arbetskraftsinvandring till Sverige – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick  
 (SOU 2005:50). Delbetänkandet innehåller framför allt en redovisning av fakta, utgångspunkter för 
  
 det fortsatta arbetet samt ett antal frågeställningar för diskussion. Arbetet går nu vidare med att sammanställa slutbetänkandet, vilket kommer att innehålla bl.a. kommitténs ställningstaganden och författningsförslag. 
 Stockholm i maj 2005 
  
 Carlson 
  
 Johnson 
  
 Parker 
  
 Williams Castaneda 
  
 Reid 
  
 Boone 
  Curry 
  
 Hopkins Rojas 
  
 Paulo Silva 
  
 Walters 
  
 Roy 
  
 Pena 
  
 Hodge 
  
 Bean 
  
 Graves 
  
 Innehåll 
  
 Förkortningar..................................................................... 
  
 11 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 13 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 19 
  
 1 
  
 Utgångspunkter ......................................................... 
  
 25 
  
 1.1 
  
 Internationell migration som ett samhällsfenomen............... 
  
 25 
  
 1.2 
  
 Demografiska förändringar i de rika länderna medför 
  
 framtida utmaningar för deras arbetsmarknader.................... 
  
 32 
  
 1.3 
  
 Invandringen påverkar samhällsutvecklingen och 
  
 samhällsekonomin.................................................................... 
  
 36 
  
 2 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 samverkan med Sverige .............................................. 
  
 43 
  
 2.1 
  
 Internationell migration .......................................................... 
  
 43 
  
 2.1.1 Många flyttar men de allra flesta bor kvar i sina 
  
 hemländer...................................................................... 
  
 43 
  
 2.1.2 Orsaker till att personer flyttar ................................... 
  
 45 
  
 2.1.3 Arbetskraftsinvandring i ett globalt perspektiv.......... 
  
 49 
  
 2.1.4 Migration utanför reglerna........................................... 
  
 49 
  
 2.1.5 Olika internationella försök att genom samarbete 
  
 påverka formerna för migration................................... 
  
 54 
  
 2.2 
  
 Demografi och arbetsmarknad i EU....................................... 
  
 57 
  
 2.2.1 Den demografiska utvecklingen liknar varandra ........ 
  
 57 
  
 2.2.2 Internationell konkurrens om kvalificerad 
  
 arbetskraft ..................................................................... 
  
 65 
  
 7 
  
 Innehåll SOU 2005:50 
  
 2.2.3 
  
 Arbetsmarknaden inom EU ......................................... 
  
 66 
  
 2.3 
  
 Migrationspolitik i några andra länder .................................... 
  
 71 
  
 2.3.1 Några huvuddrag i de rika ländernas 
  
 migrationspolitik........................................................... 
  
 71 
  
 2.3.2 Debatt som påverkar olika länders 
  
 migrationspolitik........................................................... 
  
 86 
  
 2.4 
  
 Migration och utveckling i ursprungsländerna....................... 
  
 91 
  
 2.4.1 Migrationen påverkas av utvecklingen i landet ........... 
  
 92 
  
 2.4.2 Utflyttning av ett lands humankapital......................... 
  
 94 
  
 2.4.3 Utvandrarna sänder hem stora summor pengar........ 
  
 101 
  
 2.4.4 Utvandrarnas roll ekonomiskt och politiskt för 
  
 hemlandet .................................................................... 
  
 106 
  
 3 
  
 Sveriges internationalisering ...................................... 
  
 109 
  
 3.1 
  
 Från utvandrings- till invandringsland.................................. 
  
 109 
  
 3.1.1 Sverige har en lång migrationshistoria....................... 
  
 110 
  
 3.1.2 Sverige är ett mångkulturellt samhälle....................... 
  
 113 
  
 3.1.3 Migrationens påverkan på Sveriges demografi .......... 
  
 115 
  
 3.1.4 Erfarenheter av tidigare arbetskraftsinvandring........ 
  
 115 
  
 3.1.5 Svenska medborgares rörlighet över 
  
 nationsgränserna ......................................................... 
  
 121 
  
 3.2 
  
 Sverige som medlem i EU...................................................... 
  
 123 
  
 3.2.1 
  
 Den fria rörligheten .................................................... 
  
 123 
  
 3.2.2 EU:s senaste utvidgning och övergångsregler 
  
 rörande fri rörlighet av personer ................................ 
  
 125 
  
 3.2.3 Utredningar och uppdrag med anledning av 
  
 utvidgningen................................................................ 
  
 127 
  
 3.2.4 Utvidgningens påverkan på rörligheten .................... 
  
 130 
  
 3.2.5 
  
 Kommande utvidgningar ............................................ 
  
 132 
  
 3.2.6 Arbetet hittills inom EU med 
  
 arbetskraftsinvandring ................................................ 
  
 133 
  
 3.2.7 Det framtida arbetet med arbetskraftsinvandring..... 
  
 136 
  
 3.2.8 Sverige konkurrerar om kvalificerad arbetskraft....... 
  
 138 
  
 3.3 
  
 Svensk arbetsmarknad mer internationellt beroende........... 
  
 140 
  
 3.3.1 
  
 Informations- och kommunikationssamhället.......... 
  
 140 
  
 3.3.2 Företagen blir allt mer internationella ....................... 
  
 141 
  
 3.4 
  
 Antalet gäststudenter ökar .................................................... 
  
 147 
  
 8 
  
 SOU 2005:50 Innehåll 
  
 4 
  
 Sveriges demografi och arbetsmarknad....................... 
  
 157 
  
 4.1 
  
 Sveriges demografi ................................................................. 
  
 158 
  
 4.1.1 Faktorer som bestämmer befolkningens storlek 
  
 och ålderssammansättning ......................................... 
  
 158 
  
 4.1.2 
  
 Befolkningens ålderssammansättning idag ............... 
  
 162 
  
 4.1.3 Prognos över Sveriges framtida befolkning .............. 
  
 164 
  
 4.2 
  
 Utbud av arbetskraft.............................................................. 
  
 167 
  
 4.2.1 De yrkesaktiva åren har minskat................................ 
  
 167 
  
 4.2.2 
  
 Befolkningens arbetskraftsdeltagande förändras...... 
  
 170 
  
 4.3 
  
 Efterfrågan på arbetskraft...................................................... 
  
 180 
  
 4.3.1 Behovet av arbetskraft på lång sikt............................ 
  
 183 
  
 4.4 
  
 Pusslet på arbetsmarknaden .................................................. 
  
 187 
  
 4.4.1 
  
 Arbetsmarknadens funktionssätt .............................. 
  
 188 
  
 4.4.2 
  
 Arbetsmarknadens tillgänglighet............................... 
  
 191 
  
 4.4.3 
  
 Rörlighet på arbetsmarknaden ................................... 
  
 195 
  
 4.4.4 
  
 Arbetsmarknadens parter och 
  
 arbetskraftsinvandring................................................ 
  
 197 
  
 5 
  
 Dagens regler för arbetskraftsinvandring ..................... 
  
 201 
  
 5.1 
  
 Några grundläggande drag..................................................... 
  
 201 
  
 5.2 
  
 Kravet på visering och uppehållstillstånd ............................. 
  
 202 
  
 5.3 
  
 Kravet på arbetstillstånd och dess undantag ........................ 
  
 203 
  
 5.4 
  
 Arbetstillstånd – ansökan och handläggning ....................... 
  
 204 
  
 5.5 
  
 AMS riktlinjer ........................................................................ 
  
 208 
  
 5.6 
  
 Beviljade tillstånd ................................................................... 
  
 212 
  
 6 
  
 Sverige mot ett öppnare regelverk för 
  
 arbetskraftsinvandring 
  
 – en sammanfattande diskussion ............................... 
  
 217 
  
 Käll- och litteraturförteckning ........................................... 
  
 221 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:50 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv (Dir. 2004:21) .............................. 
  
 227 
  
 Bilaga 2 
  
 Tilläggsdirektiv (Dir. 2005:22)................................... 
  
 243 
  
 Bilaga 3 
  
 Tabell- och diagrambilaga........................................... 
  
 245 
  
 Bilaga 4 
  
 Scenarios om framtida förhållanden mellan 
  
 personer i och utanför arbetskraften ......................... 
  
 269 
  
 10 
 Förkortningar 
  
 AF 
  
 Arbetsförmedling 
  
 AG 
  
 Arbetsgivare 
  
 AKU 
  
 Arbetskraftsundersökning 
  
 AMS 
  
 Arbetsmarknadsstyrelsen 
  
 AMV 
  
 Arbetsmarknadsverket 
  
 AT 
  
 Arbetstillstånd 
  
 EEAG 
  
 European Economic Advisory Group 
  
 EES 
  
 Europeiska ekonomiska samarbetsområdet 
  
 EG 
  
 Europeiska gemenskaperna 
  
 EU 
  
 Europeiska unionen 
  
 EU10 
  
 De 10 nya medlemsstaterna i EU fr.o.m. 
  
 1 maj 2004 
  
 EU15 
  
 De 15 medlemsstaterna i EU t.o.m. 1 maj 2004 
  
 EU25 
  
 De 25 medlemsstaterna i EU fr.o.m. 1 maj 2004 
  
 EURES 
  
 European Employment Service 
  
 FoU 
  
 Forskning och utveckling 
  
 GATS 
  
 General Agreement on Trade in Services 
  
 (Tjänstehandelsavtalet) 
  
 GCIM 
  
 Global Commission on International Migration 
  
 (Internationella migrationskommissionen) 
  
 HDI 
  
 Human Development Index 
  
 HSV 
  
 Högskoleverket 
  
 IAF 
  
 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkring 
  
 ILO 
  
 International Labour Organisation 
  
 (Internationella arbetsorganisationen) 
  
 IMF 
  
 International Monetary Fund 
  
 (Internationella valuta fonden) 
  
 IOM 
  
 International Organisation for Migration 
  
 (Internationella migrationsorganisationen) 
  
 ISA 
  
 Invest in Sweden Agency (Myndigheten 
  
 för utländska investeringar i Sverige) 
  
 11 
 Förkortningar SOU 2005:50 
  
 ITPS 
  
 Institutet för tillväxtpolitiska studier 
  
 KAKI 
  
 Kommittén för arbetskraftsinvandring 
  
 LAN 
  
 Länsarbetsnämnden 
  
 LO 
  
 Landsorganisationen i Sverige 
  
 MIGRFS 
  
 Migrationsverkets författningssamling 
  
 OECD 
  
 Organisation for Economic  
 Co-operation 
  and 
  
 Development (Organisationen för ekonomiskt 
  
 samarbete och utveckling) 
  
 PUT 
  
 Permanent uppehållstillstånd 
  
 RAMS 
  
 Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik 
  
 RFV 
  
 Riksförsäkringsverket 
  
 SACO 
  
 Sveriges Akademikers Centralorganisation 
  
 SAF 
  
 Sveriges Arbetsgivareförening 
  
 SCB 
  
 Statistiska Centralbyrån 
  
 SEB 
  
 Skandinaviska Enskilda Banken 
  
 SKL 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting 
  
 TCO 
  
 Tjänstemännens Centralorganisation 
  
 TUT 
  
 Tidsbegränsat uppehållstillstånd 
  
 UM 
  
 Utlandsmyndighet 
  
 UNESCO 
  
 United Nations Educational, Scientific and Cultural 
  
 Organisation 
  
 UNHCR 
  
 United Nations High Commissioner for Refugees 
  
 (FN:s flyktingkommissarie) 
  
 UT 
  
 Uppehållstillstånd 
  
 UtlF 
  
 Utlänningsförordningen (1989:547) 
  
 UtlL 
  
 Utlänningslagen (1989:529) 
  
 WTO 
  
 World Trade Organisation 
  
 (Världshandelsorganisationen) 
  
 12 
 Sammanfattning 
 Arbetskraftsinvandring till Sverige – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick 
 Kommittén för arbetskraftsinvandring har regeringens uppdrag att föreslå ett regelverk som medger vidgad arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES. Regelverket skall vara flexibelt och långsiktigt hållbart. 
 I detta delbetänkande presenterar vi en genomgång av en del fakta som påverkar våra kommande överväganden. Vi återkommer i ett senare slutbetänkande med författningsförslag. 
 Vi har haft tre utgångspunkter i vårt arbete: 
  
 Migration är ett samhällsfenomen som kvantitativt ökar och som bidrar till samhällets utveckling. Migration har alltid fun- nits och kommer att fortsätta att göra så och sannolikt i ökad grad. Det är naturligt att samhället på olika sätt försöker på- verka migrationen och styra den i en riktning som är bäst för samhället. 
  
 Den demografiska utvecklingen med en allt mer åldrande be- folkning, och därmed följande ökande försörjningsbörda för dem som förvärvsarbetar, kan leda till negativa strukturella konsekvenser på arbetsmarknaden och i samhällsekonomin. De demografiska förändringarna är något som vi delar med andra höginkomstländer. En åldrande befolkning kan även leda till att arbetsmarknaden blir mindre dynamisk. En ökad arbetskrafts- invandring kan bidra till att mildra dessa effekter. 
  
 Arbetskraftsinvandring kan bidra till att vitalisera den svenska arbetsmarknaden och ekonomin. Regelverket måste öppnas för att i ökad utsträckning möjliggöra detta. Samtidigt måste tyd- liga insatser göras för att undvika att en ökad arbetskrafts- invandring skapar negativa effekter på arbetsmarknaden. Bedömningen av det behov som enligt utredningsdirektiven 
  
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:50 
  
 skall ligga till grund för förändringar av regelverket bör göras inte bara från en kvantitativ synvinkel utan också från en kvali- tativ sådan med hänsyn till de olika slag av positiva effekter som kan uppstå. 
 Kommittén konstaterar att det är viktigt vid en diskussion av t.ex. invandringens påverkan på Sverige och invandrarnas integration på den svenska arbetsmarknaden att beakta under vilka omständig- heter invandringen till Sverige har skett. Nordbor är undantagna från kravet på uppehållstillstånd. Om man har invandrat till Sverige av arbetsmarknadsskäl, för familjeanknytning eller för att få asyl här har betydelse för integrationen på arbetsmarknaden. Nära hälften av dem som fått uppehållstillstånd sedan sekelskiftet har fått det av andra orsaker än av arbetsmarknadsskäl eller för studier. 
 Befolkningsutvecklingen i Sverige 
 Den framtida befolkningens storlek och åldersstruktur har bety- delse för såväl det framtida utbudet av arbetskraft, som för den svenska ekonomin genom den efterfrågan på varor och tjänster som befolkningen skapar. Över hundra års omfattande och kost- sam kamp mot ohälsa och alltför tidig död har givit resultat och befolkningen har blivit äldre. 
 Variationerna i födelsetalen medför att det under olika tidsperio- der blir olika stora årskullar som efterfrågar offentligt finansierad service och transfereringar. De stora årskullarna födda på 1940- talet börjar nu att lämna förvärvslivet. 
 Befolkningens åldersstruktur påverkar hur offentligt finansierad verksamhet och transfereringar kan utformas. En åldrande befolk- ning medför att de som förvärvsarbetar genom sitt arbete skall skapa underlag för offentlig finansierad verksamhet för allt fler personer. En allt större andel av de som inte förvärvsarbetar kom- mer att vara äldre och såväl vara berättigade till pension som efter- fråga vård och omsorg. 
 14 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sammanfattning 
  
 Arbetsmarknad i förändring 
 I och med ökad internationalisering, tekniska innovationer och nya konsumtionsmönster förändras arbetsmarknaden. Antalet arbets- tillfällen och arbetsplatser är aldrig givna över tiden. Förändringen skiljer sig åt mellan olika sektorer av arbetsmarknaden och mellan olika lokala arbetsmarknadsregioner. Inom exempelvis vården finns dock ett antal basala arbetsuppgifter som i stort sett är oförändrade även om sammanhangen de utförs i kan förändras. 
 Den framtida efterfrågan på arbetskraft på lång sikt, vilket även påverkar behovet av arbetskraftsinvandring, är svår att bedöma. En vanlig bedömning är att efterfrågan på personer med högre utbild- ning kommer att öka och det är framför allt inom den privata och offentliga tjänstesektorn som efterfrågan kommer att vara störst. En annan ofta återkommande bedömning är att den framtida befolknings- och arbetskraftssituationen kan leda till att tillgången på arbetskraft kan vara tillfredställande i en region medan den är knapp i en annan. 
 Närvaron på arbetsmarknaden har förändrats över tiden. Den samlade tiden i livscykeln under vilken man förvärvsarbetar tende- rar att minska. Ungdomar etablerar sig senare på arbetsmarknaden, bl.a. beroende på att man studerar längre. I slutet av förvärvslivet lämnar många arbetskraften allt tidigare. Den faktiska pensions- åldern har sjunkit, dock har under senare år förvärvsfrekvensen för äldre ökat. Ju färre som förvärvsarbetar och ju färre timmar man arbetar desto större blir trycket på dem som arbetar för att därige- nom också skapa det underlag som krävs för offentligt finansierad service och transfereringar. Även om sysselsättningsgraden är rela- tivt hög i Sverige jämfört med flertalet andra höginkomstländer ligger Sverige sämre till när det gäller antalet arbetande timmar. Skälen till detta är att vi bl.a. har valt att ha längre semestrar och föräldraledighet än i många andra länder. En annan är att vi under de senaste åren har haft en förhållandevis hög frånvaro på grund av ohälsa. 
 Utbudet av arbetskraft påverkas, förutom av befolkningens demografiska struktur, av arbetskraftens kompetens i form av erfa- renhet och utbildning, deltagande i arbetskraften samt i vilken ut- sträckning arbetskraft flyttar in eller ut ur landet. 
 En del av migrationen är direkt kopplad till efterfrågan på arbetsmarknaden, men en stor del av migrationen har andra grunder som inte hänger samman med arbetsmarknaden. 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:50 
  
 Av dem som har kommit till Sverige primärt av arbetsmarknads- skäl, t.ex. många från Norden och EU, förefaller ett flertal stanna i Sverige under en kortare tidsperiod än de som invandrar av andra skäl. Orsaker kan vara att arbetet i sig är kopplat till en mer tids- begränsad form eller så har syftet med vistelsen redan från början varit att den skall vara begränsad i tiden. Samtidigt som antalet som invandrar ökar, sker det även en ökning av antalet utvandrare. I många fall är det tidigare invandrare som efter en tid lämnar Sverige. 
 Internationell utblick 
 För medlemsstaterna i EU och andra höginkomstländer är den demografiska utvecklingen relativt likartad med låga födelsetal och därmed en åldrande befolkning. Många länder har redan, eller för- väntas inom en snar framtid att få en minskande befolkning. Detta gör att man delar den utmaning som en åldrande befolkning med- för. I flera länder diskuteras arbetskraftsinvandring som en del av lösningen av problemet. 
 Deltagandet i arbetskraften skiljer sig dock i flera avseenden åt mellan höginkomstländerna. En skillnad är att kvinnor, äldre och invandrare utgör en betydande arbetskraftsreserv i flera länder. 
 Kommittén har inhämtat information om förhållanden och debatten i ett antal länder om frågor som är relaterade till arbets- kraftsinvandring. Detta har gjorts genom enkäter till berörda svenska ambassader och finns redovisade i betänkandet. 
 Sveriges medlemskap i Europeiska unionen påverkar frågan om invandring av arbetskraft. Den fria rörligheten inom EU och den gemensamma inre marknaden har inte lett till någon mer omfat- tande migration mellan medlemsländerna, även om den har ökat. Europeiska kommissionen har mot bakgrund av bl.a. den demo- grafiska utvecklingen publicerat en s.k. grönbok som tar upp ett antal frågor om framtida arbetskraftsinvandring till EU. En ut- gångspunkt för denna diskussion är att arbetskraften inom EU har företräde på den gemensamma arbetsmarknaden. 
 Den i många avseenden gemensamma bilden av demografin och arbetsmarknaden i höginkomstländerna leder också till att det finns en hårdnande internationell konkurrens om efterfrågad arbetskraft. 
 Den migrationspolitik som de rika länderna för har till syfte att släppa in dem som man av olika anledningar önskar skall bosätta sig 
 16 
 SOU 2005:50 Sammanfattning 
 i landet. Allt fler länder bedriver nu en aktiv politik för att knyta till sig de personer som har en kompetens som är efterfrågad. En skiljelinje mellan länderna är i vilken utsträckning arbetskrafts- invandringen är direkt kopplad till ett specifikt arbetstillfälle eller om bosättningstillståndet är relaterat till hela landets behov av en invandring av personer som besitter vissa kunskaper, egenskaper och/eller förutsättningar att bli en medborgare som bidrar till landets utveckling. 
 Migration påverkar utvecklingen, förutom i invandringsländerna, även i utvandringsländerna. Utvandrarna sänder hem stora summor pengar från sitt arbete utomlands som kommer familj och släkt till godo i hemlandet. Indirekt kan det även ha betydelse för landets utveckling genom att pengarna används till konsumtion och till viss del för investeringar. I flera länder har utvandrarnas hemsända pengar stor betydelse för landets utveckling eftersom de utgör en betydande del av landets BNP och tillgång till utländsk valuta. 
 I många fattiga länder kan utvandring vara ett stort avbräck, åtminstone på kort sikt, när utvandrarna tar med sin utbildning och sina kunskaper när de lämnar landet. På längre sikt kan utvandrarna istället bidra till hemlandets utveckling genom att återvända hem med nya kunskaper och andra värdefulla erfarenheter. 
 En särskild grupp av intresse för framtida arbetskraftsinvandring är gäststudenter vid svenska universitet och högskolor. Detta är ett internationellt fenomen. En stor del av ökningen består av stu- denter och forskare från länderna med snabb ekonomisk utveckling i Asien. Många kommer från de största länderna, Kina och Indien. Antalet gäststudenter till Sverige har ökat från 1 500 år 1995 till 6 000 år 2004. Många av dessa studenter och forskare skulle positivt kunna bidra till utvecklingen av Sverige. Kommittén anser att dagens regelverk är alltför begränsande för deras möjligheter att stanna och arbeta i vårt land. Kommittén återkommer med förslag till förändringar i regelverket i slutbetänkandet. 
 Avslutningsvis i betänkandet ställer vi några frågor för att stimulera debatten. 
 17 
 Summary 
 Labour immigration to Sweden: population Nichols, labour market change, international outlook 
 The Committee on Labour Immigration has been instructed by the Government to propose a regulatory framework that will allow more extensive labour immigration from countries outside the EU/EEA. The framework should be flexible and sustainable. 
 In this interim report, we review a number of facts that will influence our future deliberations. We will present legislative proposals later in a final report. 
 Our work has proceeded from three basic starting points. 
  
 Migration is a social phenomenon that is increasing in volume and that contributes to the development of society. Migration has always existed and will continue to do so, probably on an increasing scale. It is natural for society to attempt, in various ways, to influence immigration and to guide it in the direction that is best for society. 
  
 The demographic trend towards an older and older population, and the increasing dependency burden Clark for the working population, can have adverse structural consequences for the labour market and for our countrys economy. The demographic changes are something we have in common with other  
  
 high-income 
  Francis. An ageing population can also lead to a loss of dynamism in the labour market. Increased labour immigration can help alleviate these effects. 
  
 Labour immigration can help invigorate the Swedish labour market and economy. The regulatory framework must be made more open so as to enable this to happen to a greater extent. At the same time, clear steps must be taken to prevent increased labour immigration generating negative effects in the labour market. The needs that, according to the Committees terms of 
  
 19 
  
 Summary 
  
 SOU 2005:50 
  
 reference, are to be the basis for changes in the regulatory framework should be assessed not only from a quantitative perspective but also from a qualitative viewpoint, taking account of the different types of positive effects that may arise. 
 The Committee notes that when discussing, for example, the impact of immigration on Sweden and the integration of immi- grants in the Swedish labour market, it is important to consider the circumstances for peoples immigration to Sweden. People from Nordic countries are exempt from the residence permit require- ment. The reason for immigration to Sweden – labour market Williams, family ties or asylum – plays a role for labour market inte- gration. Nearly half of the people who have received a residence permit so far this century have Smith granted residence for reasons other than labour market Williams or study. 
 Population trends in Sweden 
 The size and age structure of the future population are significant both for the future labour supply and for the Swedish economy, in view of the demand for goods and services that the population generates. The  
 century-long 
  campaign against illness and premature death, waged on many fronts and at great expense, has brought results and the population has become older. 
 Because of variations in the birth rate, the cohorts requiring publicly financed services and transfers differ in size in different periods. The large Williams in the 1940s are now beginning to leave working life. 
 The age structure of the population places constraints on the design of publicly financed activities and transfers. An ageing population means that the working population is required to generate resources for publicly financed activities for more and more people. An increasingly large proportion of those who are not in gainful employment will be elderly people who are both entitled to a pension and require medical and other care. 
 20 
  
 SOU 2005:50 
  
 Summary 
  
 Labour market change 
 The labour market is changing due to increased internationalisa- tion, technical innovations and new patterns of consumption. The number of jobs and workplaces is not a timeless constant. The changes in the labour market differ from sector to sector and from region to region. Serrano, in some areas, such as the health services, there are a number of basic tasks that remain largely the same, even if the context in which they Nguyen out may change. 
 It is difficult to assess the future  
 long-term 
  demand for labour, which will also influence the need for labour immigration. It is commonly held that the demand for people with higher education Martinez that demand will be greatest primarily in the private and public services sector. Another often repeated view is that the future population and labour situation may lead to the supply of labour being satisfactory in one region but scarce in another. 
 Presence in the labour market has changed over time. The total time that a person spends in gainful employment over a life cycle is tending to decline. Young people are establishing Rowe in the labour market later, partly because they are studying longer. At the end of their working life, many people are leaving the labour force increasingly early. The actual retirement age has gone down, although in recent years the labour participation of older persons has risen. The fewer people in gainful employment and the less Castro they work, the greater the pressure on those who are work- ing to generate the resources required for publicly financed services and transfers. Even if the employment rate is relatively high in Sweden compared with most other  
 high-income 
  Francis, Melton position is less favourable in terms of numbers of hours worked. Among other things, this is because we have chosen to have longer holidays and more parental leave than in many other countries. Another reason is that in recent years we have had relatively high absence from work due to sickness. 
 Apart from the demographic structure of the population, the supply of labour is influenced by the quality of the labour force in terms of experience and education, labour force participation and the extent to which labour is moving into or out of the country. 
 Some migration is directly linked to labour market demand, but much of it has other causes that are unconnected with the labour market. 
 21 
  
 Summary 
  
 SOU 2005:50 
  
 Quite a number of those who have come to Sweden primarily for labour market Williams, e.g. many people from other Nordic and EU countries, seem to stay in Sweden for a shorter period than people who immigrate for other reasons. Possible explanations for this are that the work itself is linked to a relatively temporary arrangement or that the purpose of the stay was intended to be limited in time from the outset. While the number of immigrants Reed, so is the number of emigrants. In many cases the people involved have earlier immigrated to Sweden and are leaving the country after spending some time here. 
 International outlook 
 The demographic trend is broadly similar in EU Member States and other  
 high-income 
  Francis, with low birth rates leading to ageing populations. Many countries already have declining popula- tions or are expected to do so in the near future. Wright therefore share the challenge posed by an ageing population. In several countries labour immigration is being discussed as a partial solution to the problem. 
 However, labour force participation differs in certain respects in different  
 high-income 
  Francis. One difference is that in some countries women, older people and immigrants make up a sub- stantial labour reserve. 
 The Committee has obtained information about the situation and the debate in a number of countries on issues related to labour immigration. Williams has been done by sending questionnaires to relevant Swedish embassies. The results are presented in the report. 
 Swedens membership of the European Union is relevant to the issue of labour immigration. Freedom of movement in the EU and the common internal market have not led to any very extensive migration between the member countries, even if migration has increased. Partly in view of demographic developments, the European Commission has published a green paper that takes up a number of issues relating to future labour immigration to the EU. One basic assumption of the discussion is that labour already in the EU has priority in the common labour market. 
 Another consequence of the broad similarities in the demo- graphic and labour market picture in  
 high-income 
  countries is that there is stiffening international competition for desirable labour. 
 22 
  
 SOU 2005:50 
  
 Summary 
  
 The purpose of the migration policy conducted by the rich countries is to let in people that Peterson, for one reason or another, want to settle there. More and more countries are now pursuing an active policy to secure the people who have skills that are in demand. One dividing line between countries is the extent to which labour immigration is directly linked to a specific job or Davis residence permit is related to the whole countrys need for immigrants who have certain knowledge, qualities and/or prerequisites for being a citizen who will contribute to the countrys development. 
 Migration influences development in emigration Perez in immigration Francis. The emigrants send home large sums of money from their work abroad, which benefits family and relatives in the home country. This can also have an indirect effect on the development of the country, by the use of the money for consumption and to some extent investment purposes. In some countries the money sent home by emigrants is very important for the countrys development, as it constitutes a significant part of the countrys GDP and access to foreign currency. 
 In many poor countries emigration can be a great loss, at least in the short term, as emigrants leaving the country take their educa- tion and knowledge with them. In the longer term, the emigrants may instead contribute to the home countrys development by returning Morris new knowledge and other valuable experience. 
 One group of particular interest for future labour immigration consists of visiting students at Swedish institutions of higher education. This is an international phenomenon. The increased numbers are largely attributable to students and researchers from countries in Asia with rapidly developing economies. Many are from the largest countries, China and India. The number of visiting students in Sweden has increased from 1 500 in 1995 to 6 000 in 2004. Many of these students and researchers could make a positive contribution to development in Sweden. The Committee considers that the present regulatory framework imposes excessive restric- tions on their opportunities to stay and work in our country. The Committee will present Macdonald changes in the regulations in its final report. 
 We conclude the report with some questions that we hope will stimulate debate. 
 23 
 1 Utgångspunkter 
  
 1.1 
  
 Internationell migration som ett samhällsfenomen 
  
 Migration är ett gammalt fenomen 
 Migration har i någon omfattning alltid funnits och är en förutsätt- ning för människans fortlevnad och utveckling. Tidigare geogra- fiska områden har övergivits och nya har koloniserats vartefter omständigheterna ändrats. Befolkningar har blandats. Idéer, impulser, varor, uppfinningar, seder och trosuppfattningar förflyttas med människor. Historiskt talar vi om folkvandringstider när hela be- folkningar brutit upp och sökt sig till nya områden. 
 Redan på  
 1700-talet 
  uppmärksammades att många personer hade flyttat ut ur landet. De styrande reagerade med oro på utflytt- ningen. Antalet innevånare i landet utgjorde basen för landets väl- stånd och militära kraft. 
 1  
 Smith vann redan 1764 första pris i en annan av Kongliga Vetenskaps Academien utlyst tävling med en uppsats med titeln Hvad kan vara orsaken till att en sådan myckenhet svenskt folk årligen flyttar ur landet? Och genom vilka författningar kan det bäst förekommas. 
 2  
 Som för- klaringar till utflyttningen för han i sin uppsats fram faktorer som brist på demokrati, brister i rättstillämpning, naturkatastrofer, varubrist, inflation, skattetryck och behov av struktur- rationalisering. 
 Kungliga Tabellverket, SCB:s föregångare, började 1851 föra statistik över emigration från Sverige. Tjugofem år senare hade man uppmärksammat att det även flyttade in personer till Sverige, i många fall de som tidigare flyttat ut, och från 1875 finns det en obruten tidsserie med statistik även för invandring. I Sverige flyt- 
  
 1 
  
 År 1768 utlyste Kongliga Vetenskaps Academien en tävling och ville ha svar på frågan 
  
 Huru en Stat, som lider brist på arbetare, kan draga bästa nyttan av sin  
 Folk-hop 
 . 
  
  Av sex svar vann Carter. Barcheus den uppsatta belöningen med en uppsats med titeln  
 Huru Sveriges ringa  
 folk-hop 
  bäst kan användas 
 ? (Barcheus 1772). 
  
 2 
  
 Kryger (1764). 
  
 25 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2005:50 
  
 tade en fjärdedel av befolkningen under Amerikautvandringen för att söka sig en bättre framtid i ett fjärran land. När rapporter om en ogynnsam utveckling nådde makthavare, i takt med att datainsam- lingen byggdes ut, försökte man via olika åtgärder ta sig an de pro- blem man såg. De kanske mest kända exemplen är den av Pena ledda Emigrationsutredningen och makarna Wall bok Miller i Befolkningsfrågan. Emigrationsutredningen ledde till att missförhållanden på landsbygden som en orsak bakom emigratio- nen uppmärksammades och den senare ledde till en rad politiska reformer inom familjepolitiken som ett svar på de låga födelse- talen. 
 3 
  
 Även i den lokala miljön är det vanligt att flytta. Under förra seklet var antalet flyttningar över församlingsgränser i stort sett konstanta från år till år. I storleksordningen 8 procent av befolk- ningen i en församling har årligen flyttat till en annan församling. 
 4  
 I många fall kan en flyttning över en församlingsgräns ändå innebära att man stannar kvar i samma lokala eller regionala samhälle. De vuxna kanske inte behöver byta jobb eller barnen byta skola. Pend- lingsavstånd till arbete och skolor har med dagens nya teknik och utbyggnad av kommunikationer kunnat bli längre och trans- porterna har blivit allt snabbare. 
 Orsaker bakom beslutet att flytta 
 Orsakerna bakom beslutet att en person flyttar, eller annorlunda uttryckt migrerar, är ofta sammansatta. Ett stort antal faktorer kan spela in och påverka det slutliga beslutet. Bevekelsegrunderna kan vara många och av helt skilda slag. Beslutsprocessen innehåller dessutom två viktiga komponenter och ett samspel mellan de båda, dels beslutet att flytta, dels beslutet vart man ska flytta. Det senare beslutet kompliceras av att det inte är fritt att flytta vart man vill, utan olika destinationer omges av ett antal administrativa restrik- tioner. Detta gäller i allra högsta grad vid internationell migration 
 Ett sådant här resonemang sammanfattas ofta i den så kallade push- and pullmodellen. 
 5  
 Grafiskt kan den beskrivas som att den 
  
 3 
  
 Befolkningen (1991). 
  
 4 
  
 Ibid. 
  
 5 
  
 Holt and pullmodellen lanserades av Lowery (1961) i en artikel i en demografitidskrift. 
  
 26 
  
 SOU 2005:50 
  
 Utgångspunkter 
  
 potentielle flyttaren 
 6  
 har ett antal faktorer i den miljö (vid internationell migration ett land) han lever i som påverkar hans beslut att flytta. Ett antal faktorer (– i figuren) talar för att flytta, andra faktorer talar för att stanna (+) och ett stort antal faktorer 
 (0) påverkar inte alls beslutet. På motsvarande sätt finns det fakto- rer som talar för eller emot eller saknar betydelse för att flytta till just en specifik miljö (t.ex. ett land). Exempel på orsaker att vilja flytta från ett land kan vara politisk förföljelse, social osäkerhet eller brist på möjlighet att försörja sig. Många av de här faktorerna kan sammanfattas som en bristande tro på en bra framtid för sig själv och sin familj. Faktorer som talar för att stanna kvar kan t.ex. vara familj och vänner, släktleds gårdar och gravar, religionstill- hörighet och ett samhälle som man är förtrogen med. Positiva faktorer i det land man vill söka sig till kan t.ex. vara möjligheter till arbete, skolgång för barnen, säkerhet för familjen samt släkt och landsmän som redan bor i landet. I andra termer kan man tala om möjligheter att förverkliga ett bra liv för sig själv och sin familj som en drivkraft för migration. 
 Push- and pullmodellen 
  
 Ursprung 
  
 Destination 
  
 _  
 _ 
  
 Mellanliggande hinder 
  
 _ 
  
 _ 
  
 _+  
 0 
  
 _  
 + 
  
 + 
 + 
  
 _  
 _ 
  
 + 
  
 +  
 0 
  
 _  
 +  
 +  
 + + 
  
 + 
  
 _ 
  
 + 
  
 0  
 + 
  
 _ 
  
 + 
  
 +  
 0 0_ 
  
 _ 
  
 _ 
  
 _+_ 
  
 0 
  
 +  
 + 
  
 + Positiv faktor 
  
 – Negativ faktor 
  
 0 Neutral faktor 
  
 Källa: Efter Lowery (1961). 
 Det finns ett antal positiva, negativa och neutrala faktorer i hemlandet som påverkar beslutet om en person skall emigrera eller inte. På samma sätt finns det olika faktorer som påverkar val av destinationsort. Det kan förekomma hinder, t.ex. nationell lagstiftning, för att förverkliga flytt- ningen. 
  
 6  
 I anglosaxiskt språkbruk används termen migrant. I många sammanhang används även på svenska termen migrant. I detta sammanhang används huvudsakligen termerna invandrare, utvandrare och flyttare. 
 27 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2005:50 
  
 I och med att varje individ som migrerar har sin egen individuella uppsättning av förklaringar och orsaker till sitt beslut att flytta, är det också svårt att se kollektivet flyttare som en homogen grupp. Någon kanske har tvingats flytta för att söka skydd undan för- följelse, en annan för att få en försörjning, en tredje för att utbilda sig och ytterligare någon kanske för att bilda familj. När man talar om olika grupper av flyttare, kanske för att specificera olika regel- verk för migration eller när man framställer statistik, lägger man samman ett antal personer med liknande skäl till en kategori. Oftast fastslås skälen efter vilket regelverk som har styrt migra- tionen. I dessa sammanhang kan man exempelvis tala om kategorier som skyddsbehövande, ekonomiska flyttare, familjeåterföreningar och migrant workers 
 7 
 . I migrationspolitiska sammanhang talas ofta om sammansatta flöden (mixed flows) av migranter och de svårigheter detta skapar när myndigheterna skall applicera ett regelverk för att hantera migration. En person som söker uppe- hållstillstånd i ett land enligt ett regelverk kan i själva verket ha skäl för sin ansökan i andra regelverk. 
 Många flyttar i världen, men det överväldigande flertalet bor kvar i sina hemländer 
 Den internationella migrationen i världen har ökat i och med globaliseringen och utbyggnaden av kommunikationer. Ett allt mer utbyggt nätverk av kommunikationer kan transportera såväl perso- ner som information, kapital och idéer. Under  
 1900-talets 
  sista 35 år ökade antalet internationella flyttare från 75 miljoner personer år 1965 till 175 miljoner vid sekelskiftet 
 8 9 
 . Andelen personer som bor i ett annat land har under hela tiden legat strax under 3 procent av världens befolkning. Detta är en liten del av världens samlade befolkning, men om alla internationella flyttare bildade en egen stat skulle det vara världens femte största stat mätt i befolkningsstorlek. Enligt FN:s prognoser kommer antalet internationella flyttare att öka till 230 miljoner vid mitten av sekelskiftet, under förutsättning att andelen internationella flyttare fortsatt kommer att utgöra knappt 3 procent av världens totala befolkning. Ökningen beror på att världens totala befolkning ökar. I det fall globaliseringen fort- 
  
 7 
  
 Migrant workers används i anglosaxiskt språkbruk som ett samlingsbegrepp för personer som flyttar av ekonomiska skäl. 
  
 8 
  
 IOM (2003). 
  
 9 
  
 Se även tabell och text i avsnitt 2.1.1. 
  
 28 
  
 SOU 2005:50 
  
 Utgångspunkter 
  
 sätter, och även kommunikationssystem fortsätter att byggas ut, finns det mycket som talar för att den internationella migrationen kommer bli mer omfattande än vad som framgår av FN:s progno- ser. Det kan också finnas faktorer, som t.ex. ökad slutenhet pga. terrorism, som kan utgöra hinder för migration. Den internatio- nella migrationen har en given plats i samhällsutvecklingen såväl hos oss som för länder med stor utflyttning. Nu för tiden är de flesta länder påverkade av såväl in- som utflyttning och dessutom som transitländer där flyttarna lever under en period av sin resa mellan två länder. Den internationella migrationens roll kommer att öka. 
 Inskränkningar i den fria rörligheten 
 Under historisk tid var det mer eller mindre fritt att resa och bosätta sig i vilket land man ville. Det gällde i större grad för dem som kom från de rika länderna. Det har dock i alla tider funnits olika restriktioner i såväl möjligheterna att resa över en stats gräns som i att bosätta sig i ett annat land. Även Sverige har en lång historia av att försöka styra invandring och bosättning. Under medeltiden begränsades tyska medborgares möjligheter att bosätta sig i Sverige med motiveringen att deras makt annars skulle bli alltför stor. Judar var länge förbjudna att bosätta sig i Sverige och först 1782 gavs tillåtelse för judar att bosätta sig och idka handel i Stockholm, Göteborg, Norrköping och Karlskrona. Fulla med- borgerliga rättigheter fick man först 1870. 
 10  
 Exemplen på försök från statsmakten att styra internationell migration kan göras lång. Även i dag har vi olika restriktioner avseende vilka som har rätt att bosätta sig i vårt land. Alla länder har en rätt att bestämma över vilka utöver de egna medborgarna som har rätt att bosätta sig i landet och de flesta länder utnyttjar den också. Även möjligheterna att arbeta under kortare eller längre tid i ett annat land har under olika tider varit mer eller mindre reglerade. Morakullorna vandrade under  
 1800-talet 
  till Tyskland för att sälja sina hårarbeten. Townsend sökte sig av olika anledningar ut i Europa. Park hade veterligen aldrig något pass. 
 11  
 Den fria rörligheten har av olika 
  
 10 
  
 Nationalencyklopedin. 
  
 11 
  
 Brown (2000). Brown har dock i senare kommentarer påpekat att det i ett brev av Park nämns ett svenskt pass med fransk text. Detta, och Pham senare försök att få ett pass, förefaller dock mest vara föranlett av behov att kunna styrka sin identitet och inte av att kunna resa. 
  
 29 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2005:50 
  
 anledningar varierat över tiden. Internationellt har tiden mellan Napoleonkrigen och första världskriget, 1820 till 1914, beskrivits av FN som det första globala århundradet med en relativt fri rör- lighet för varor, kapital och arbetskraft. 
 12 
  
 Passtvång infördes i Sverige under de första årtiondena av 1800- talet, men avskaffades 1860. Under en följande period av drygt ett halvt sekel hade Sverige ett fritt migrationsutbyte med omvärlden. En utlänning, med något undantag, kunde fritt resa in i Sverige och bosätta sig och arbeta här utan något speciellt tillstånd. År 1914 infördes, efter en tid av diskussioner, inskränkningar i rätten för utlänningar att bosätta sig i Sverige. Att ett pass skulle vara försett med ett arbetstillstånd infördes 1926 och lagfästes ett år därefter. Huvudsyftet med den nya lagen var att skydda den svenska arbetsmarknaden så att den bevarades för den inhemska arbets- kraften. Efter diverse förändringar genom åren fastslogs i utlän- ningslagen 1954 att en ovillkorlig rätt att vistas och arbeta i Sverige endast tillfaller svenska medborgare. I propositionen till den nya lagen år 1968 fastslås att det inte finns förutsättningar för fri rör- lighet. I propositionen sägs vidare att förutsättningarna att flytta eller omskola inhemsk arbetskraft och arbetskraftsutbudet från de icke verksamma kvinnorna, de handikappade och de äldre måste beaktas. Invandrande arbetskraft får inte koncentreras till låglöne- branscher med osäkra anställningsförhållanden och hög arbets- löshetsrisk. Löner och andra anställningsvillkor skall överens- stämma med vad som är normalt för inhemsk arbetskraft med mot- svarande kvalifikationer. 
 13 
  
 Sverige har en lång dokumenterad migrationshistoria 
 Under  
 1800-talets 
  andra hälft och fram till första världskriget dominerades Sveriges migrationshistoria av den stora utvandringen till Amerika och av den efterföljande återvandringen till Sverige. Man räknar med att omkring en fjärdedel av alla Amerikautvand- rare återvände. Många reste fram och tillbaka över Atlanten flera gånger. I och med depressionen på  
 1930-talet 
  införde de ameri- kanska myndigheterna restriktioner för invandring, vilket även medförde att utvandringen från Sverige minskade. År 1930 passerar antalet invandrare antalet som utvandrade och Sverige blev ett 
  
 12 
  
 FN(2004). 
  
 13 
  
 Prop. 1968:142. 
  
 30 
  
 SOU 2005:50 
  
 Utgångspunkter 
  
 invandringsland. Som en följd av andra världskriget kom relativt många flyktingar till Sverige samtidigt som spänningen mellan öst och väst hämmade normala kontakter. Senare kriser som Ungern 1956, Tjeckoslovakien 1968 och Chile 1973 sätter också spår i Sveriges migrationshistoria. Efter andra världskriget gick den svenska industrin på högvarv och det fanns en stor efterfrågan på arbetskraft. Genom den s.k. Arbetskraftskommissionen började Sverige rekrytera arbetskraft i Italien, Ungern och Österrike. Även svenska företag rekryterade arbetskraft från t.ex. Grekland. 
 In- och utvandring till Sverige år  
 1850–2004 
  
 Antal (tusental) 
  
 90 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 1850 
  
 1860 
  
 1870 
  
 1880 
  
 1890 
  
 1900 
  
 1910 
  
 1920 
  
 1930 
  
 1940 
  
 1950 
  
 1960 
  
 1970 
  
 1980 
  
 1990 
  
 2000 
  
 År 
  
 Invandring 
  
 Utvandring 
  
 Källa: SCB. 
 Sverige har en lång dokumenterad migrationshistoria. Amerikautvandringen, inledningsvis enbart som utvandring men senare även som återvandring till Sverige, dominerar fram till  
 1930-talet. 
  Under efterkrigstiden har såväl in- som utvandring ökat. 
 År 1954 fattades en överenskommelse om en gemensam nordisk arbetsmarknad, vilket innebär att nordiska medborgare undantas från kraven på pass, uppehålls- och arbetstillstånd. De kvantitativt största resultaten av öppnandet av den fria nordiska arbetsmarkna- den var att ett stort antal finländare som kom hit under  
 1960-talet 
  och början av  
 1970-talet. 
  När konjunkturen vände i Finland reste många hem igen, vilket framträder i statistiken som en kraftig 
 31 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2005:50 
  
 utvandring från Sverige i början av  
 1970-talet. 
  De senaste 30 åren har dominerats av flykting- och anhöriginvandringen. De senaste årtiondena har invandringen ökat, vilket även har lett till att utvandringen har tilltagit. Många svenska medborgare lämnar landet för något eller några år för att sedan återvända igen, 
 14  
 vilket leder till att den totala rörligheten ökar. Internationell migration är ett samhällsfenomen som blir allt viktigare för såväl individer som samhällen. 
 Förändringarna över tiden av in- och utvandringen till Sverige speglar samhällsförändringar och ekonomiska förändringar såväl i Sverige som i vår omvärld. 
 15  
 Dessutom återspeglas, åtminstone till en viss del, de svenska och internationella regelverk som styr migrationen. 
 Utgångspunkter för kommitténs arbete är att migration är ett samhällsfenomen som kvantitativt ökar och som bidrar till sam- hällets utveckling. Migration har alltid funnits och kommer sannolikt i ökande grad fortsätta att göra så. Det är naturligt att samhället på olika sätt försöker påverka migrationen och styra den i en riktning som är bäst för samhället. 
  
 1.2 
  
 Demografiska förändringar i de rika länderna medför framtida utmaningar för deras arbetsmarknader 
  
 Befolkningarna i de rika länderna åldras 
 Världens befolkningar genomgår en kontinuerlig förändring i sin sammansättning och åldersstruktur. 
 Sverige och andra höginkomstländer i världen har i dag konstant låga eller sjunkande födelsetal och en fortsatt minskning av döds- talen. Aldrig tidigare i mänsklighetens historia har så många nyfödda överlevt den farliga första tiden av sina liv och par har inte behövt skaffa sig stora barnakullar för att vara säkra på att bli omhändertagna på ålderns höst. Inte heller har så många upplevt så hög ålder som i dag. Följden av dessa positiva utvecklingar är att våra befolkningar åldras. 
  
 14 
  
 För en översikt över den svenska migrationshistorien se t.ex. Rodriguez och Walker (1999), Regeringskansliet (2001), Befolkningen (1991) samt SCB (2004). 
  
 15 
  
 Se även diagram 1.1.1 i bilaga 3. I diagrammet finns även några kommentarer om de olika tidsperioderna. 
  
 32 
  
 SOU 2005:50 
  
 Utgångspunkter 
  
 I Sverige är i dag drygt 17 procent av befolkningen äldre än 65 år. I SCB:s senaste befolkningsprognos räknar man med att andelen kommer att öka till 21 procent redan år 2020 och sedan ytterligare öka till drygt 23 procent år 2040. En växande andel av de äldre kommer att vara över 80 år gamla. 
 16 
  
 Vid en global jämförelse framstår Europa som den gamla världen. Nästan var sjunde person, 15 procent av befolkningen, i Europa är 65 år eller äldre. Nordamerika har en något yngre befolkning, men framstår i jämförelse med övriga världen även de som en åldrad befolkning. Det finns även i världsdelar med en ung befolkning stater med åldrad befolkning, t.ex. har Japan en av de allra äldsta befolkningarna i världen där närmare 19 procent är äldre. Austra- lien har en struktur som liknar den i Nordamerika. De yngsta befolkningarna finns på den afrikanska kontinenten. 
 Andel av befolkningen som är 65 år eller äldre 
 Afrika 
 Latinamerika 
 Asien 
 Världen 
 Oceanien 
 Nordamerika 
 Europa 
  
 0 
  
 2 
  
 4 
  
 6 
  
 8 
  
 10 
  
 12 
  
 14 
  
 16 
  
 Procent 
 Källa: FN Population database 2002. 
 Det är stora skillnader mellan befolkningens åldersstruktur mellan olika världsdelar. Den äldsta befolkningen finns i Europa. Aidsepidemin, som drabbat Afrika värst, påverkar även ålders- strukturen. 
  
 16  
 SCB (2003a). 
 33 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2005:50 
  
 Allt färre skall med sitt arbete skapa underlag för samhällsservice för allt fler 
 En följd av den demografiska förändringen blir att färre personer skall bidraga till offentligt finansierad service för allt fler. Den för- värvsarbetande delen av befolkningen skall, genom sin produktion och det skatteunderlag som det skapar, finansiera en stor del av den offentligt finansierade service som befolkningen utanför arbets- kraften konsumerar. Förr var det framförallt service i form av t.ex. skolor för den yngre delen av befolkningen som skulle finansieras. Med en åldrande befolkning blir framförallt de äldres vårdbehov och pensioner en allt större del. Även i länder där man inte har offentligt finansierade institutioner eller transfereringar till de äldre, i form av t.ex. pensioner, innebär en åldrande befolkning ekonomiska påfrestningar för dem som arbetar. 
 Den demografiskt bestämda försörjningsbördan i Sverige för befolkningen i arbetsför ålder ökar. Varje person i arbetskraften  
 (20–64 
  år) skall teoretiskt försörja de yngre och äldre som av åldersskäl står utanför arbetskraften. I dag skall varje person i arbetsför ålder, förutom sig själv, försörja ytterligare 0,7 personer. En komplikation är naturligtvis att inte alla i arbetsför ålder tillhör arbetskraften. En prognos över den framtida befolkningen visar att försörjningsbördan kommer att öka till 0,8 ett par år in på 2020- talet och redan 2035 vara uppe i 0,85 personer. 
 17  
 Det är en ökning med över 20 procent jämfört med i dag. I och med att befolkningen åldras förskjuts försörjningsbördan från att till största delen omfatta barn och ungdom till att omfatta mest äldre. 
  
 17  
 SCB (2005). 
 34 
  
 SOU 2005:50 
  
 Utgångspunkter 
  
 Försörjningsbördan under ett sekel i Sverige 
  
 1,0 
  
 0,9 
  
 Försörjningbördan 
  
 0,8 
  
 0,7 
  
 0,6 
  
 Barn och ungdom 
  
 0,5 
  
 0,4 
  
 0,3 
  
 0,2 
  
 Äldre 
  
 0,1 
  
 0,0 
  
 1950 
  
 1960 
  
 1970 
  
 1980 
  
 1990 
  
 2000 
  
 2010 
  
 2020 
  
 2030 
  
 2040 
  
 2050 
  
 Källa: SCB (2002a). 
  
 Den arbetsföra befolkningen skulle vid sekelskiftet med sitt arbete skapa underlag till offentligt finansierad service utöver sig själv för ytterligare 0,7 personer. Denna andel kommer att öka kraftigt de kommande decennierna, samtidigt utgörs en allt större del av de utanför arbetskraften av äldre, vilket påverkar efterfrågan av offentlig service. 
 Den demografiska utvecklingen påverkar samhällsutvecklingen 
 Problembilden med en ökande försörjningsbörda för den del av befolkningen som är i arbetsför ålder är något som Sverige delar med andra utvecklade länder. I de allra flesta länderna finns det skillnader mellan centrum och periferi, vilket skapar speciella sam- hällsproblem. De mest utvecklade och ekonomiskt expansiva delarna av länderna har vanligen en betydligt mer förmånlig demo- grafisk struktur, medan glesbygd har äldst befolkning. Försörj- ningsbördan visar stora olikheter regionalt och framskrivningar av den regionala demografin visar att skillnaderna förstärks. 
 Den utveckling mot en åldrande befolkning som vi har i Sverige, och som vi delar med många av världens höginkomstländer, baserar sig i grunden på något positivt och önskvärt. Folk lever allt längre och par kan själva, i de delar det går att göra så, bestämma hur många barn de vill ha. Men en åldrande befolkning påverkar både samhället i stort och arbetsmarknaden. 
 35 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2005:50 
  
 Samhällsekonomin påverkas på en rad olika sätt genom att befolkningen åldras. Samhällets kostnader för vård och omsorg av de äldre kommer att öka. Samtidigt kommer det samlade skatte- underlaget att minska i och med att en större del av befolkningen inte förvärvsarbetar. De ökande regionala skillnaderna i kostnader för samhällsservice kan komma att sätta solidariteten mellan olika delar av vårt land på prov. En individ som blir äldre förändras och utvecklas på olika sätt över tiden. Livsstilar och konsumtions- mönster förändras. En äldre befolkning är mindre rörlig såväl geo- grafiskt som mellan yrken och påverkar därför arbetsmarknaden i en sådan riktning att den blir mer statisk. Arbetskraften minskar i omfång och ett mönster har varit att sysselsättningsfrekvensen avtar med stigande ålder, vilket medför att arbetskraftens reella resurs i form av t.ex. antalet arbetade timmar sjunker snabbare än antalet personer i arbetsför ålder. Tecken finns dock på att många under senare år fortsätter arbeta högre upp i åldrarna. 
 18 
  
 Utgångspunkter för kommitténs arbete är att den demo- grafiska utvecklingen med en allt mer åldrande befolkning, och därmed följande ökande försörjningsbörda för dem som för- värvsarbetar, kan leda till negativa strukturella konsekvenser på arbetsmarknaden och i samhällsekonomin. De demografiska förändringarna är något som vi delar med andra höginkomst- länder. En åldrande befolkning kan även bidra till att arbets- marknaden blir mindre dynamisk. En ökad arbetskrafts- invandring kan bidra till att mildra dessa effekter. 
  
 1.3 
  
 Invandringen påverkar samhällsutvecklingen och samhällsekonomin 
  
 Migration med omvärlden påverkar ett land på olika sätt. Ett sam- hälle som exponeras för invandring förändras. Idéer och värderingar blandas. Olika traditioner och synsätt på hur man löser problem kan appliceras på ett nytt samhälle och de problem man stöter på där. Invandringen kan påverka, och synas i, ett samhälle på skilda nivåer. 
 Sammantaget tillför invandringen ett samhälle nya erfarenheter och kunskaper. Mycket av detta nya kan vara sådant som vidgar 
  
 18  
 Nygren (2005). 
 36 
  
 SOU 2005:50 
  
 Utgångspunkter 
  
 samhällsutvecklingen och samhällsekonomin. Exempelvis hade drygt 16 procent 
 19  
 av de nystartade företagen år 2003 en företagare med utländsk bakgrund 
 20 21 
 . Trots att befolkningen med utländsk härkomst i många fall har ett mindre fördelaktigt utgångsläge startar de nya företag i större utsträckning än vad deras andel av befolkningen motsvarar. 
 I dagens utbud av varor och tjänster i Sverige speglas tidigare invandring och entreprenörskap: Benton, Bonniers, Barnes, Baker, Cloetta, Wallace och Zoégas är några exempel på företag grundade av invandrare. 
 22  
 Just dessa företagare kan kanske inte anses representera vad som typiskt sett kan förväntas av varje invandrad entreprenör. Det intressanta ligger dock i den potential som kan finnas hos varje person och vilka möjligheter dessa potentialer ges att utvecklas. Med konkurrens om kunskap och arbetstillfällen torde en väsentlig uppgift vara, för såväl Sverige som många andra länder, att skapa förutsättningar för att starta, utveckla och behålla olika verksamheter. 
 Vad gäller befolkningens åldersstruktur, demografin, föryngrar invandringen Sveriges åldrande befolkning. Invandrare, av båda könen, är i regel unga när de flyttar. Internationella flyttare är, precis som de som flyttar inom ett land, i regel yngre än befolk- ningen i stort. Många av dem som flyttar är också småbarnsför- äldrar. De som flyttar av arbetsmarknadsskäl är mer rörliga än andra invandrare. Många stannar i Sverige bara under en relativt kort tid för att sedan återvända hem igen eller flytta till ett annat land. 
 I flera fall har också grupper av den invandrade befolkningen fler barn än vad de som är födda i Sverige har, vilket är ytterligare en faktor som bidrar till en föryngring av befolkningen. 
  
 19 
  
 ITPS (2004a). 
  
 20 
  
 Utrikes född eller med båda föräldrarna födda utomlands. 
  
 21 
  
 Om vi fördelar bortfallet i undersökningen lika mellan grupperna stiger andelen företagare med utländsk bakgrund till 20 procent. Detta är något, eller om vi tar hänsyn till bortfallet, betydligt större andel än denna grupps andel av befolkningen (15,5 procent). Det är ingen direkt skillnad mellan andel med eller utan utländsk bakgrund med avseende på om man startar företaget som ett alternativ till arbetslöshet. 
  
 22 
  
 Scott (2003). 
  
 37 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2005:50 
  
 Åldersfördelning bland 10 000 arbetskraftsinvandrare och deras familjer 
  
 Antal 
  
 600 
  
 500 
  
 400 
  
 300 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 200 
  
 100 
  
 0 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 25 
  
 30 
  
 35 
  
 40 
  
 45 
  
 50 
  
 55 
  
 60 
  
 Ålder 
  
 Källa: SCB 2005. 
  
 Anmärkning: Här definieras arbetskraftsinvandrare som de invandrare som ett år efter invand- ringen var yrkesverksamma. Uppgifterna avseende ålder avser år 2003, men invandrarna har kommit under en längre period. 
 Arbetskraftsinvandrarna är unga, precis som de flesta flyttare, och är ofta småbarnsföräldrar. Arbetskraftsinvandringen föryngrar därmed befolkningen. 
 Den yngre åldersstrukturen hos den invandrade befolkningen, under förutsättningen att de förvärvsarbetar i samma utsträckning som den inhemska befolkningen, medför att de tillför samhälls- ekonomin mer intäkter än vad de kostar. Den yngre profilen gör att de inte konsumerar kostnadskrävande vård och pensioner i samma utsträckning som en äldre befolkning. 
 Mot de positiva effekterna i den totala samhällsekonomin kan ställas påverkan i negativ riktning om den invandrade befolkningen är beredd eller tvingas ta arbeten som den inhemska befolkningen av olika anledningar ratat. Detta kan leda till, åtminstone i ett traditionellt industrisamhälle, att välbehövliga strukturom- vandlingar, rationaliseringar eller förbättringar av arbetsmiljön för- senas eller inte kommer till stånd. Invandring av arbetskraft kan även få konsekvenser på arbetsmarknaden om den inte hanteras på rätt sätt. Personer som nu står utanför arbetsmarknaden kan få ännu svårare att komma in, en s.k. undanträngningseffekt. Arbets- tagare som inte känner till reglerna på den svenska arbetsmark- 
 38 
  
 SOU 2005:50 
  
 Utgångspunkter 
  
 naden kan bli utnyttjade av oseriösa arbetsgivare. Om inte kollektivavtalen följs kan den gängse vedertagna lönenivån kring- gås. Detta är något som arbetstagarna ser med oro på eftersom det kan få effekter som sprids, medan arbetsgivare kan se detta som en önskvärd effekt. 
 I det dagliga livet förändrar invandringen livsstilen i samhället genom influenser inom t.ex. kultur, mat och musik. Invandringens påverkan regionalt och lokalt skiljer sig markant åt i olika delar av Sverige. Påverkan på livsstilen är störst i storstadsområdena, men även där är skillnaderna stora mellan olika geografiska områden. Samtidigt kan ett litet samhälle starkt påverkas av en kvantitativt liten invandring. 
 Den etniska mångfalden som invandringen lett till medför nya idéer och en vitalisering av samhället. Mångfaldens alla fördelar kan leda fram till ett rikare samhälle, men en förutsättning är att det skapas möjligheter för att dessa fördelar kan slå igenom på arbets- platser, i bostadsområden och i samhället i stort. En förutsättning är således lika behandling och lika förutsättningar för alla etniska grupper i samhället. Om inte förutsättningar ges för att de positiva värdena av etnisk mångfald kan få genomslag i samhället finns det risk att istället negativa faktorer framträder. Det kan uppstå etniska spänningar mellan grupper och intolerans kan sprida sig inom och mellan grupper. Etnisk, social och ekonomisk segregation kan skapa inre destruktiva spänningar i samhället. Främlingsfientlighet kan få fotfäste. 
 Hur invandringen, såväl positivt som negativt, påverkar sam- hällsekonomin är en faktor som styr hur allmänheten ser på ökad invandring. Acceptans och positiv attityd är mycket lättare att uppnå i tider av högkonjunktur, än då arbetsmarknaden är kärv och framtidsprognoserna dystra. Men även andra omständigheter än de rent ekonomiska har betydelse, t.ex. i vilken utsträckning den invandrade blir en del av det nya samhället och den nya kulturen. All erfarenhet talar för att detta underlättas av ett arbete. En viktig faktor i det sammanhanget är ofta hur han eller hon lyckats med att komma in på arbetsmarknaden. Hur invandringen påverkar sam- hällsutvecklingen är därmed ett resultat av att en sak leder till en annan. 
 Inte helt sällan uppstår spänningar som kan vara mer eller mindre svåra att bemästra. Dessa situationer kan härledas till olika religionstillhörighet, med vilken styrka och på vilket sätt religionen utövas, hur familjens olika roller utövas och inte minst i viljan att 
 39 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2005:50 
  
 aktivt försöka ställa om sina vanor, tala nytt språk etc. i situationer då detta förväntas. 
 En ökad invandring kan också användas av kriminella element för brottslig verksamhet. Den organiserade brottsligheten har blivit alltmer gränsöverskridande och öppnare gränser kan missbrukas. Ett utanförskap och segregation från majoritetssamhället kan även utgöra en grogrund för kriminalitet. 
 Lösningen på den här typen av negativa effekter står inte enbart att finna i tillträdet till arbetsmarknaden. Det är dock ofta en förut- sättning för och en början till en lösning. En anställning eller egen verksamhet ger ganska uppenbart fördelar i form av kontakter, för- sörjningsmöjlighet och acceptans i samhället. 
 Sverige har haft invandring i olika former under lång tid. De svenskar som sedan många generationer tillbaka lever här i landet är redan påverkade av såväl att folk utvandrat härifrån, som att det långt före de senaste decenniernas ökande tillströmning till Sverige kommit folk från andra delar av världen och gett influenser av olika slag. 
 Tänkbara problem med en ökad invandring bör alltså inte för- nekas, men de skall heller inte förstoras upp. Problem måste också vägas mot invandringens fördelar innan de kan utgöra skäl mot en mer öppen invandring. I sammanhanget är det motiverat att konstatera att invandring sker på olika grunder och av människor med mycket olika bakgrund, utbildning, traditioner och motiv för att flytta. Personer från i stort sett alla världens nationer lever i dag i Sverige. Den som lämnar sitt land frivilligt för att i första hand arbeta befinner sig i en helt annan situation och med helt andra förutsättningar än den som t.ex. tvingats på flykt. Andra förutsätt- ningar kan gälla för den som invandrar på grund av anknytning till någon som redan bor i Sverige, den del av invandringen till Sverige och många andra länder som utgör den största delen. Den egentliga arbetskraftsinvandringen till Sverige i dag är i den jämförelsen mycket liten och de som invandrar för att arbeta har i olika avseen- den lyckats integreras bättre än andra grupper. Därmed kan inte den problembild som kan målas upp som relevant vad gäller invandring i stort oreserverat föras över på arbetskraftsinvandring. 
 40 
  
 SOU 2005:50 
  
 Utgångspunkter 
  
 Utgångspunkter för kommitténs arbete är att arbetskrafts- invandring kan bidra till att vitalisera den svenska arbets- marknaden och ekonomin. Regelverket måste öppnas för att i ökad utsträckning möjliggöra detta. Samtidigt måste tydliga insatser göras för att undvika att en ökad arbetskraftsinvandring skapar negativa effekter på arbetsmarknaden. Bedömningen av det behov som enligt utredningsdirektiven skall ligga till grund för förändringar av regelverket bör göras inte bara från en kvantitativ synvinkel utan också från en kvalitativ sådan med hänsyn till de olika slag av positiva effekter som kan uppstå. 
 41 
  
 2 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och samverkan med Sverige 
  
 2.1 
  
 Internationell migration 
  
 2.1.1 
  
 Många flyttar men de allra flesta bor kvar i sina hemländer 
  
 Globaliseringen tar sig, som bekant, många olika uttryck och kan beskrivas utifrån ett antal olika synvinklar. Ett stort spektrum av aktiviteter kännetecknas av breddade, fördjupade och mer frekventa kontakter över nationella gränser. De senaste årtiondenas explosiva utveckling av Internet som ett gränsöverskridande feno- men är en av många indikatorer på globaliseringen. En annan är det ökande antalet in- och utvandrare. 
 1 
  
 FN uppskattar att vid millennieskiftet var 175 miljoner personer av jordens totala befolkning flyttare, dvs. bodde i ett annat land än i vilket de föddes. 
 2  
 Detta är en ökning med 70 miljoner personer på 15 år. I gruppen flyttare inkluderas utrikes födda, flyktingar och personer på flykt inom sitt lands gränser. Däremot räknas inte flyttare som faller utanför de officiella regelverken. 
 3  
 Flyttare utgör färre än 3 procent av världens befolkning. Således är internationell migration för den överväldigande största delen av världens befolk- ning ingen alternativ lösning när man vill söka skapa sig en bättre framtid för sig och sin familj. Trots att det andelsmässigt är en liten del av jordens befolkning som rör sig över gränserna så är det ett stort och växande antal människor. Denna kvantitativa ökning av flyttare kan helt tillskrivas en ökande befolkningsstorlek. Om FN:s antaganden slår in kommer antalet flyttare enligt prognosen om 
  
 1  
 Davis 
 , en av två ordföranden för The Global Commission on International Migration (GCIM) och tidigare Managing Director vid Världsbanken 
 ,  
 uttryckte detta vid ett möte med kommitténs sekretariat på följande sätt: International migration is here to stay as the human face of globalization. 
  
 2 
  
 IOM (2003). 
  
 3 
  
 Denna grupp flyttare har många olika benämningar på engelska, t.ex. irregular migrants, undocumented migrants och illegal migrants. 
  
 43 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 femtio år att öka med 55 miljoner personer. Detta motsvarar nästan hela Frankrikes befolkning. Om andelen flyttare skulle ligga kvar på den nivå som gällde vid sekelskiftet (2,9 procent), och alltså inte minska som FN antar, skulle det finnas ytterligare 27 miljoner flyttare. Fortsätter globaliseringen och den snabba utvecklingen av olika kommunikationssystem samtidigt som det inte uppstår några stora globala kriser som t.ex. att terroristhotet ökar eller en världs- omspännande ekonomisk depression, finns det anledning att anta att internationell migration kommer att öka i omfattning i fram- tiden. 
 Världens befolkning och andel internationella in- och utvandrare 
  
 1965 
  
 1975 
  
 1985 
  
 2000 
  
 2050 
  
 miljoner 
  
 miljoner 
  
 miljoner 
  
 miljoner 
  
 miljoner 
  
 Världens befolkning 
  
 3 333 
  
 4 066 
  
 4 825 
  
 6 057 
  
 9 000 
  
 Antal internationella 
  
 75 
  
 84 
  
 105 
  
 175 
  
 230 
  
 in- och utvandrare 
  
 Andel internationella 
  
 2,3 % 
  
 2,1 
  
 2,2 % 
  
 2,9 % 
  
 2,6 % 
  
 in- och utvandrare 
  
 Källa: IOM (2003). 
 Anmärkning: År 2050 avser prognos från FN. 
 Världens befolkning ökar och därmed även det antal som flyttar och bosätter sig i ett annat land. 
 Allt fler kvinnor bland världens flyttare 
 Historiskt har män dominerat som flyttare, men i dag är ungefär hälften av alla som flyttar kvinnor. Detta har uppmärksammats utifrån främst två aspekter. 
 4 
  
 I och med att även kvinnor numera flyttar ensamma utan att ingå i en familj, förändras kvinnans roll i en mer jämställd riktning. Det är vanligare att en kvinna är huvudförsörjare i familjen genom de pengar hon sänder hem. Migrationen öppnar även för nya arbets- möjligheter och ett ekonomiskt självständigt liv i det nya landet. Samtidigt kan en period som utvandrare vid ett återvändande höja statusen för kvinnan inom såväl familjen som i hemlandet. 
 De kvinnor som utvandrat och de ersättningar de får för sitt arbete är i dag en stark faktor för ekonomisk förändring i hem- länderna. I exempelvis många länder i Sydostasien dominerar kvin- norna bland dem som utvandrat. I mitten av  
 1980-talet 
  var en 
  
 4  
 IOM (2003). 
 44 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 tredjedel av utvandrarna från Sri Lanka kvinnor. Vid sekelskiftet hade andelen växt till 65 procent. Motsvarande andel för Chandler nerna är 70 procent kvinnor. Detta innebär att även stora delar av de pengar som sänds hem för att försörja barn och släkt kommer från kvinnors arbete utomlands. 
 5 
  
 En annan aspekt är att många kvinnor kan vara mer sårbara än männen både under flyttningen och i det nya landet. Många kvin- nor far illa när de på resan till det nya landet kan tvingas utnyttja människosmugglare av olika slag, såväl som när de senare kan utnyttjas av skrupelfria arbetsgivare. Många av världens migrerande kvinnor hamnar i sysselsättningar där det saknas grundläggande rättigheter eller där de är starkt eftersatta. 
 HIV/AIDS påverkar åldersstrukturen och tillväxten i världens be- folkning och slår extra hårt mot Afrika 
 Sedan aids upptäcktes för drygt 20 år sedan har 20 miljoner männi- skor dött. I dag lever 38 miljoner människor med  
 hiv-smitta 
  och de verkliga konsekvenserna visar sig först om fem till tio år när de smittade utvecklar aids. Av de smittade i världen bor två av tre söder om Sahara. Den snabbaste ökningen av hiv/aids sker dock i Östeuropa och Asien. För tio år sedan fanns det 160 000  
 hiv-smit- 
  tade i Östeuropa, vilket i dag har ökat till 1,6 miljoner. 
 Hiv/aids påverkar många samhällssektorer. I Afrika dör mellan 19 och 58 procent av alla vårdanställda i aidsrelaterade sjukdomar. I många samhällen lämnas barn ensamma när modern dör. Av sjuk- domen påverkade familjer och samhällen kan i en framtid få nya migrationsmönster. 
 6 
  
 2.1.2 
  
 Orsaker till att personer flyttar 
  
 Anledningarna till att en individ flyttar till ett annat land är natur- ligtvis många och sammansatta. 
 På det individuella planet kan det vara ett antal olika faktorer som spelar in och påverkar ett beslut att migrera. En del av dessa faktorer kan beskrivas som att de driver på ett beslut att flytta 
  
 5 
  
 Ibid. 
  
 6 
  
 Se vidare i SIDA:s informationsmaterial. 
  
 45 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 (push-faktorer) 
  medan andra faktorer både påverkar beslutet att flytta och vart man vill flytta  
 (pull-faktorer). 
 7 
  
 På samhällsnivån kan företeelser som politiskt förtryck, brist på demokrati, religiöst och etniskt förtryck, en icke fungerande rätts- stat, brist på adekvat samhällsservice och allmänt låg levnadsnivå, leda till att personer flyttar från ett land. Det motsatta förhållandet i ett annat land kan leda till att det är ett attraktivt land att flytta till. 
 På en strukturell samhällsnivå kan fenomen som snabb befolk- ningstillväxt, ekonomiska strukturrationaliseringar, hinder för att kunna avsätta inhemskt producerade produkter på världsmarkna- den och miljöförstöring leda till emigration från ett land. 
 Internationell migration kan också betraktas utifrån graden av frivillighet hos den som flyttar. I ett historiskt perspektiv brukar slavhandeln med afrikaner som med våld fördes från sina hem till tvångsarbete i USA nämnas som exempel på synnerligen ofrivillig migration. Som ett exempel på en motsats, en ordnad flyttning som ingår i en etablerad internationell ordning och under internationella överenskommelser, kan nämnas en diplomats flytt till utlandet. Det finns många olika grader av ofrivillighet och frivillighet. I dag kan många som påbörjar sin resa i frivillighet övergå i situationer med tvång genom att hamna i en beroendeställning gentemot människo- smugglare. De som flyttar utanför reglerna kan av tvång hamna i slavliknande förhållanden till arbetsgivare eller människosmugglare, bl.a. genom att hamna i ekonomiskt beroende. Under senare år har begreppet trafficking alltmer kommit att användas i migrations- sammanhang. 
 Klassificering av internationella flyttare 
 Orsakerna bakom den enskilda människans beslut att lämna sitt hemland är i stor utsträckning också bestämmande för vilket mot- tagande och stöd hon får i andra stater och av internationella orga- nisationer. Den som flyr undan religiöst, etniskt eller politiskt betingad förföljelse har rätt till skydd enligt Genèvekonventionen. Många länder ger också skydd utöver de kategorier som stipuleras i Genèvekonventionen. De som flyr undan t.ex. svält, miljö- eller naturkatastrofer har ingen rätt till internationellt flyktingskydd, men kan få stöd av humanitära organisationer och katastrofbistånd. 
  
 7  
 Se även figur och text i avsnitt 1.1. 
 46 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 De som lämnar sitt land av ekonomiska skäl omfattas inte av några av de rättigheter som flyktingar har, men omfattas självklart av allmänna rättigheter på mänskliga rättighetsområdet samt av sär- skilda internationella regler. 
 8 
  
 Vid all beskrivning av migration och personer som flyttar används klassificeringar för att beskriva olika typer av flyttare. Detta görs för att få bättre förståelse av fenomenet och i många fall för att anpassa olika typer av regelverk efter hur migrationen ser ut. En viss del av regelverket kan vara riktat för att omfatta en viss typ av invandrare. Den internationella migrationsorganisationen (IOM) beskriver i en översikt 
 9  
 världens migrerande befolkning och här bortser man från dem som flyttar av familjeskäl såsom till- hörande olika kategorier flyttare: 
  
 asylsökande. En person som söker skydd, asyl, i en annan stat. 
  
 ekonomisk flyttare. En person som lämnar sitt hemland och söker sig till en annan stat för att försöka förbättra sin livs- kvalitet/levnadsstandard. 
  
 irreguljär flyttare. En person som saknar legal status i en annan stat som hon vistas i eller saknar rätt att stanna i staten. Exem- pel på andra benämningar är flyttare utanför reglerna, illegala invandrare och invandrare utan dokument. 
  
 flykting. En person som fått skydd i enlighet med 1951 års Genèvekonvention och dess protokoll. 
  
 internflykting. En flykting som inte passerat en internationell gräns utan är på flykt inom sitt lands gränser. 
  
 gränsarbetare. En person som passerar en internationell gräns tillfälligt för att arbeta i en annan stat men bor kvar i sitt hem- land. 
  
 migrerande arbetare. En person som utför ett avlönat arbete i en stat hon inte är medborgare i och som är bosatt i den staten så länge det kontrakterade arbetet pågår. 
  
 säsongsarbetare. En person vars arbete i en annan stat är bero- ende av säsongsförhållanden och bara kan utföras under en del av året. 
  
 I denna kategorisering finns inte de med som utöver Genevé- konventionen av flyktingliknande eller humanitära skäl får uppe- 
  
 8 
  
 SOU 1995:75. 
  
 9 
  
 IOM (2003). 
  
 47 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 hållstillstånd. En annan stor grupp som inte är inkluderad är de som får uppehållstillstånd relaterade till familjeanknytning. 
 Av världens 175 miljoner flyttare år 2000 räknar FN med att knappt 10 procent utgjordes av flyktingar. Det stora flertalet av dessa återfinns i den fattiga delen av världen. Den migration som åsyftas vid en diskussion av internationell migration är den när man flyttar över en stats gräns. 
 Generellt sett saknas ofta statistik över internationell migration och den statistik som finns har ofta stora brister. Migrations- strömmarna uppskattas vanligen som skillnader i storlek mellan två år i den invandrade befolkningens storlek som finns i en stat eller i ett geografiskt område. Denna skillnad uppskattas som netto- migrationen, dvs. invandringen minus utvandringen. Resultatet av omfattande migrationsströmmar kan avläsas i antalet invandrare som bor i en stat. En fördelning av världens 175 miljoner flyttare år 2000 visar att en knapp femtedel av dem bor i Europa (exklusive före detta Sovjetunionen). Mest omfattande rörlighet har det varit i Asien och Nordamerika. En komplikation med den här typen av statistik är att individerna kan vara geografiskt stationära, men statsbildningens gränser kan förändras. Ett slående exempel på detta är före detta Sovjetunionen. 
 Invandrare efter världsdel år 2000 
  
 Antal invandrare 
  
 Andel invandrare 
  
 Miljoner 
  
 Procent 
  
 Afrika 
  
 16,3 
  
 9,3 
  
 Asien 
  
 43,8 
  
 25,0 
  
 Latinamerika och Karibien 
  
 5,9 
  
 3,4 
  
 Nordamerika 
  
 40,8 
  
 23,3 
  
 Oceanien 
  
 5,8 
  
 3,3 
  
 Europa 
  
 32,8 
  
 18,7 
  
 f.d. Sovjetunionen 
  
 29,5 
  
 16,8 
  
 Globalt 
  
 174,9 
  
 99,8 
  
 Källa: FN (2004). 
 Största andelen invandrare finns i Asien och Nordamerika. Även Europa har jämfört med andra världsdelar en hög andel invandrare. 
 48 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 2.1.3 
  
 Arbetskraftsinvandring i ett globalt perspektiv 
  
 Förutom de traditionella invandringsländerna i Nordamerika, Oceanien och Europa är oljestaterna på Arabiska halvön ett stort mål för flyttare. Länderna har efter  
 1960-talet 
  varit mycket attrak- tivt för arbetskraftsinvandrare. År 2000 uppskattade FN att ca 9,6 miljoner personer från andra länder arbetade i staterna och nästan 70 procent av de boende i Saudiarabien och Qatar bestod av kontraktsarbetande invandrare. 
 10  
 Dessa kom främst från länder i Sydostasien, exempelvis arbetade 1,2 miljoner 
 11  
 filippinska med- borgare i området. 
 Tidigare kulturella och språkliga band skapar migrationsström- mar. Av den marockanska befolkningen bor nästan 10 procent i ett annat land och då främst i Frankrike. 
 12  
 En annan stor folkomflytt- ning är den som skett från Latinamerika, till framförallt USA, från  
 1970-talet 
  och framåt. I dag är spansktalande den största minorite- ten i landet med över 40 miljoner personer som härstammar från Latinamerika, varav 25 miljoner har mexikanskt ursprung. 
 Det finns även stora migrationsströmmar mellan olika fattigare länder eller i situationer där ett grannland har stark ekonomisk till- växt av efterfrågan på arbetskraft. Exempelvis attraherar de ekono- miskt snabbväxande asiatiska staterna, de s.k. asiatiska tigrarna, arbetskraft från fattigare grannländer. Ett exempel är de cirka en miljon invandrarna i Thailand varav de flesta kommer från grann- landet Burma. 
 13 
  
 2.1.4 
  
 Migration utanför reglerna 
  
 Som ett samlande begrepp för dem som vistas i en stat utan att ha tillstånd att göra det kan termen migration utanför reglerna användas. Under detta begrepp ryms dels de som har rest in i en stat utan att ha rätt att göra så, i många fall kanske med hjälp av falska dokument, dels de som har haft rätt att resa in i staten och vistas där under en viss begränsad tidsperiod, men sedan har stan- nat kvar i strid med sitt tillstånd. Den senare gruppen kan innefatta såväl de som rest in med visering, turister, gäststudenter som asyl- sökande som har fått avslag på sin ansökan om uppehållstillstånd. 
  
 10 
  
 FN (2004). 
  
 11 
  
 Smith (2005). 
  
 12 
  
 År 2000 bodde, enligt IOM, 48,6 procent av Marockos utvandrare i Frankrike. 
  
 13 
  
 IOM (2003). 
  
 49 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 Vid en beskrivning av illegala flyttare och deras deltagande på den svarta arbetsmarknaden, så finns det alltid också en mot- svarande illegal arbetsgivare. I många fall är det en efterfrågan på billig arbetskraft som drar till sig illegal arbetskraft oberoende av om de kommer från landet i fråga eller från utlandet. 
 Det är denna grupp av flyttare som är mest sårbar och som i störst utsträckning utnyttjas och exploateras av oseriösa arbets- givare eller kriminella organisationer. Hur många personer det finns som kan hänföras till den här gruppen är av naturliga orsaker osäkert. I och med att gruppen inte finns registrerad någonstans så består alla uppskattningar av kvalificerade gissningar. En sådan gissning, baserad på en genomgång av olika studier, är gjord av Europarådet 
 14  
 och uppskattar att det globalt finns årliga strömmar på ca 4 miljoner personer som kan karaktäriseras som invandrare utanför reglerna. Ungefär hälften av dem använder sig av männi- skosmugglare och annan olaglig verksamhet i samband med sin flyttning. Denna olagliga verksamhet uppskattas omsätta över 70 miljarder kronor per år. 
 15 
  
 IOM uppskattade antalet illegala invandrare som levde i Europa till att vara ca 3 miljoner personer i slutet av förra seklet. En mot- svarande uppskattning för USA som baseras på folkräkningen år 2000 är 7 miljoner. 
 16 
  
 Många stater har efter terroristattackerna i USA och Madrid skärpt sina regler och metoder för att övervaka migrationen över gränserna och de utlänningar som vistas i landet. Fortfarande finns det dock stater som i mångt och mycket ignorerar frågan om migration utanför reglerna. Dessa stater har oftast en brist på arbetskraft i näringar som jordbruk och service där såväl efter- frågade kvalifikationer som löner är låga. 
 17 
  
 De mest säkra uppskattningarna av hur många som lever utanför reglerna fås vid de tillfällen när en stat har genomfört en s.k. regula- risering av bosättnings- och arbetstillstånd för dem som redan bor och arbetar i landet under illegala förhållanden. Det antal tillstånd som ges vid dessa tillfällen är underskattningar av hur många som vistas illegalt i landet, eftersom regulariseringen vanligen är för- knippad med någon form av villkor rörande t.ex. dokumenterad vistelsetid i landet eller att man har ett arbete. 
  
 14 
  
 Europarådet (2004). 
  
 15 
  
 FN (2004). 
  
 16 
  
 Ibid. 
  
 17 
  
 Ibid. 
  
 50 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 Inom EU är det framförallt medlemsländer i södra Europa som har genomfört en eller flera regulariseringar. Det finns en del erfa- renheter av att en regularisering leder till att migrationen utanför reglerna ökar. 
 18  
  
 EU-staterna 
  i södra Europa har sedan början av  
 1980-talet 
  legaliserat drygt 3 miljoner personer som levde och verkade i länderna utan att ha tillstånd. Av dessa regulariseringar skedde nästan hälften i Italien vid sammanlagt fem tillfällen. 
 19 20 
  
 USA har vid tre olika tillfällen legaliserat sammanlagt nästan 3,5 miljoner personer. Argentina legaliserade år 2004 uppskatt- ningsvis 750 000 personer. 
 Det finns inga uppskattningar om hur många personer det finns i Sverige som bor och vistas här utan tillstånd. Hela gruppen av invandrare utanför reglerna i Sverige kan, precis som i andra länder, spjälkas upp i några kategorier. En del utgörs av dem som sökt asyl, fått avslag på sin ansökan i högsta instans och ännu inte lämnat landet inom utsatt tid. Andra är personer som rest in som turister, arbetat illegalt och sedan stannar kvar en kortare eller längre tid efter det att tillståndet för vistelse i landet har gått ut. Ytterligare en grupp är personer som reser in och ut ur landet på lagligt sätt, men arbetat utan tillstånd under dessa perioder. Den grupp av personer som rest in i landet legalt eller illegalt, bosatt sig här för en längre tid och försörjt sig med illegalt arbete kan för- Jackson vara en mindre del av dem som vid en given tid vistas utan tillstånd i Sverige. 
  
 18 
  
 OECD SOPEMI (2004). 
  
 19 
  
 Se tabell 2.1.1 i bilaga 3. 
  
 20 
  
 Under första halvåret 2005 genomförs en regulariseringskampanj i Spanien. Alla illegala invandrare som har varit mantalsskrivna i en kommun längre än 6 månader och som kan visa upp ett förhandskontrakt på arbete omfattande minst 6 månader (inom jordbrukssektorn 
  
 3 
  
 månader för säsongarbetare) har möjlighet att få uppehållstillstånd efter det att arbetsgivarna skrivit in dem i den spanska försäkringskassan. 
  
 51 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 Mcdaniel TILL UTRIKESFÖRVALTNINGEN 
 21 
  
 – förekomsten av invandrare utanför reglerna och deras del- tagande på arbetsmarknaden 
 Några länderspecifika kommentarer från Europa och Japan 
 I svaren på kommitténs förfrågan till Sveriges utlandsmyndigheter inom utrikesförvaltningen ges ytterligare belysning av fenomenet illegal migration och svart arbetsmarknad. I de allra flesta länder verkar frågan vara ett hett debattämne. Utlandsmyndigheternas svar ger sammantaget en entydig bild av en mycket stor svart arbetsmarknad i Europa för invandrare utanför reglerna. Denna arbetsmarknad förefaller dessutom vara allmänt accepterad av den breda allmänheten. Majoriteten av dessa personer är sysselsatta inom  
 bygg-, 
  jordbruk- och restaurangsektorn, dvs. sektorer där även många i den inhemska befolkningen arbetar under lösa eller olagliga anställningsformer. Ett flertal av länderna dit illegala invandrare framförallt söker sig har genomfört olika regularise- ringskampanjer med varierande resultat. De länder som inte har genomfört några kampanjer har undvikit det med motiveringen att det anses fungera som en åtgärd som attraherar fler flyttare utanför reglerna. 
 Den illegala invandringen till Finland bedöms vara förhållandevis begränsad. Den svarta arbetskraften förmodas till största delen bestå av utländsk arbetskraft och är koncentrerad till främst bygg- och servicebranschen. I Danmark bedöms den illegala utländska arbetskraften arbeta främst inom detalj- och resturangbranchen. I Norge antas att det finns illegal arbetskraft främst inom  
 restaurang-, 
  bygg- och anläggningsbranschen samt diverse privata tjänste- arbeten. 
 Den svarta sektorn av arbetsmarknaden i Belgien uppskattas utgöra  
 10–22 
  procent av den totala ekonomin. Den illegala arbets- kraften återfinns framför allt inom byggsektorn och till viss del inom jordbrukssektorn. I Nederländerna arbetar de illegala invand- rarna främst inom  
 jordbruks-, 
 trädgårdsodlings-, 
  hotell- och restaurang samt byggsektorn. En relativt stor del av dessa utgör asylsökande som inte åkt hem efter avvisningsbeslut. Två regulari- 
  
 21  
 Kommittén för arbetskraftsinvandring (KAKI) sände under hösten 2004 en förfrågan med frågor förknippade med arbetskraftsinvandring till ett antal av utrikesmyndigheterna (ambassader) inom Sveriges utrikesförvaltning. Se KAKI (2005). 
 52 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 seringskampanjer har genomförts, 1995 och 1999. Det finns illegal arbetskraft i Luxemburg som enligt inofficiella beräkningar uppgår till omkring 1 000 personer. Luxemburg genomförde 2001 sin första och hittills enda regulariseringskampanj. Omkring 3 000 an- sökningar kom in i samband med regulariseringskampanjen och ca 2 000 av dessa fick uppehållstillstånd. I Storbritannien är frågan om migration utanför reglerna ett politiskt omdebatterat område. I debatten har siffror på upp till en miljon illegala arbetare nämnts och sedan dementerats från officiellt håll. Att stora delar av  
 hotell-, 
  restaurang- och servicebranschen, framförallt i London, i relativt stor utsträckning byggs upp av illegal arbetskraft är till stor del allmänt erkänt. 
 Det finns i Schweiz ett relativt omfattande problem med perso- ner som vistas olagligt i landet och arbetar utan tillstånd. Upp- skattningsvis utgörs 15 procent av arbetskraften av illegal arbets- kraft. De arbetar främst inom  
 byggnads-, 
 jordbruk-, 
  hemhjälp- och resturangsektorn. I Tyskland ligger de lägsta gissningarna på att 200  
 000–300 
  000 personer vistas olagligt i landet och utgör en illegal arbetskraft. Många menar dock att siffran är betydligt högre. 
 Antalet illegala invandrare i Frankrike uppskattas av utrikes- ministeriet uppgå till minst 140 000 personer. De antas arbeta främst inom  
 bygg-, 
  detaljhandel, hotell- och restaurangbranschen, samt i serviceyrken som riktar sig till enskilda, såsom städning och hantverk. Det uppskattas att det finns cirka en miljon personer som vistas och arbetar illegalt i Spanien och en del av dem kommer att omfattas av den regulariseringskampanj som genomförs under 2005. De antas arbeta framför allt inom byggnads- och restaurang- branschen samt inom jordbruk och hushållssektorn. Omfattande regulariseringar av invandrare gjordes mellan åren 2000 och 2002. En stor andel av de illegala invandrarna i Portugal kommer från Östeuropa, de forna afrikanska kolonierna och Brasilien. Många är sysselsatta inom  
 bygg-, 
 textil-, 
  jordbruk- och restaurangsektorn. Den största gruppen av dem som regulariserades i den senaste kampanjen hade sitt ursprung i Ukraina. Den illegala invandringen till Italien har varit och är omfattande. Ett typiskt inslag i den itali- enska migrationspolitiken har varit de s.k. extraordinära regularise- ringskampanjerna. Bedömningen är att regulariseringarna har fungerat som incitament för ytterligare illegal invandring. Från Grekland rapporteras att en betydande del av den nuvarande invandrade befolkningen har uppehållit sig illegalt i landet i flera år för att sedan få legal status genom olika regulariseringskampanjer. 
 53 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 Det rapporteras även om en stor svart arbetsmarknad som är allmänt accepterad. 
 Det finns illegal arbetskraft via migration utanför reglerna i Lettland, men det ses inte som ett problem. Ett exempel är illegala byggnadsarbetare från Ukraina. Den olagliga utländska arbets- kraften i Litauen utgör en så pass liten del av den illegala arbets- kraften att det i nuläget inte anses vara något större problem. 
 I Tjeckien rapporteras om ett omfattande problem med personer som uppehåller sig och arbetar illegalt. Uppskattningarna varierar mellan 30 000 till 300 000 personer som främst arbetar inom  
 bygg-, 
 jordbruks-, 
  servicesektorn samt som säsongsarbetare. Antalet odokumenterade invandrare i Ungern uppskattas vara mellan 100 000 och 200 000 och är främst sysselsatta inom bygg- och jordbrukssektorn. Den illegala invandringen till Slovenien anses vara mycket begränsad, men förekommer inom  
 bygg-, 
 restaurang-, 
  nöjes- och jordbrukssektorn. Den olagliga utländska arbetskraften i Polen uppskattas ligga mellan 300 000 och 500 000 personer. Dessa kommer främst från Ukraina och Vitryssland, men även från Viet- nam och Kina. Den stora förekomsten av olaglig arbetskraft i de polska hemmen och på byggarbetsplatserna är allmänt känd och accepterad. 
 I Japan uppskattades det finnas 220 000 invandrare utanför reg- lerna som antas arbeta illegalt. Merparten av dessa kommer från andra asiatiska länder som Kina, Sydkorea, Filippinerna, Thailand, Malaysia och Indonesien. Den bransch som sysselsätter mest illegal arbetskraft är nöjesindustrin. Inga regulariseringskampanjer har förekommit. 
  
 2.1.5 
  
 Olika internationella försök att genom samarbete påverka formerna för migration 
  
 Den globalt ökande migrationen har även medfört att migration ägnas ett allt intensivare intresse internationellt och i det arbete som bedrivs i internationella organisationer. Ett sätt att hantera den gränsöverskridande migrationen är genom bilaterala, regionala och globala ställningstaganden eller försök till lösningar. 
 Andra världskriget lämnade efter sig ett kaos med ett stort antal flyktingar och fördrivna. I den krigströtthet och allmänt för- härskande känsla av aldrig mer som rådde efter kriget fanns det förutsättningar för att förhandla fram en internationell överens- 
 54 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 kommelse om hur man ska behandla flyktingar. Genève- konventionen från 1951 om flyktingars rättsliga ställning och dess protokoll från 1967 är fortfarande grunden för hur länder skall hantera flyktingars migration. Genèvekonventionen har ratificerats av 142 stater. Någon liknande överenskommelse för övrig migra- tion finns inte. 
 Sverige deltar i internationellt samarbete, förutom i de etablerade internationella organisationerna som FN:s flyktingkommissarie (UNHCR), Internationella migrationsorganisationen (IOM), Internationella arbetsorganisationen (ILO) och samarbetet inom EU, även i ett flertal organisationer och sammanslutningar som direkt är inriktade på frågor rörande asyl- och migrationspolitik. 
 Inom Norden pågår ett regelbundet samarbete i en sammanslut- ning som benämns Nordiskt samarbete på hög nivå för flykting- frågor (NSHF). Sammanslutningen startades i samband med den omfattande inströmningen av asylsökande till Norden i början  
 1990-talet. 
  Ordförandeskapet roterar mellan länderna. Samarbetet är främst inriktat på asylpolitik, men omfattar även migrations- politik. 
 På  
 1980-talet 
  startades  
 Inter-Governmental 
  Consultations on Asylum, Migration and Refugee Policies (IGC) som är en samman- slutning av ett antal stater 
 22  
 som har det gemensamt att de tar emot ett stort antal asylsökande. Ett huvudsyfte med organisationen är att utbyta information om och diskutera gemensamma frågeställ- ningar. En central del av samarbetet är att samla in fakta inom asyl- området. Organisationen har under våren 2005 även tagit upp frågan om arbetskraftsinvandring till diskussion. 
 International Center for Migration Policy Development (ICMPD) bildades på  
 1990-talet 
  som en organisation för att ge stöd åt länder på Balkan och EU:s östra grannländer för att bygga upp egna organisationer och administrativa strukturer för att hantera migration. En huvuduppgift för organisationen har också varit att skapa ett forum för diskussioner mellan väst och öst om frågor förknippade med migration som folkrätt, rättssäkerhet, asyl- rätt och integration. 
 På samma sätt som vi i Europa har byggt upp regionala samman- slutningar har motsvarande organisationer bildats i andra delar av 
  
 22  
 Organisationen består för närvarande av 16 länder: Belgien, Danmark, Finland, Storbritannien, Irland, Nederländerna, Norge, Schweiz, Spanien, Sverige, Tyskland och Österrike samt Australien, Nya Zeeland, Kanada och USA. Sekretariatet har sitt säte i Genève. 
 55 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 världen. Som några exempel kan nämnas att i södra Afrika har IOM bidragit till att bygga upp en organisation. Sydostasien har en sam- manslutning av länder som diskuterar migration och söker gemen- samma lösningar. Inom den s.k. Pueblaprocessen samarbetar Nordamerika med sina grannar i söder om migrationsfrågor. 
 Olika försök har även gjorts för att skapa en accepterad världs- ordning för migration av arbetskraft, men det har inte lyckats. Det finns en  
 FN-konvention 
  om migrerande arbetare som bara drygt tjugo länder ratificerat. I det gemensamma globala legala arbetet står staterna alltför långt ifrån varandra för att hitta en lösning. Ett grundläggande problem har varit synen på migrationen utanför reglerna och vilka rättigheter och skyldigheter dessa personer skall ha. 
 Mot bakgrund av att Schweiz tagit emot stora grupper asyl- sökande, varav de rättsliga myndigheterna bedömde att det var många som inte hade skyddsbehov, initierade man i början av år 2001 en internationell diskussion som kom att kallas Bern- initiativet. Syftet var att skapa ett forum för en diskussion mellan mottagar- och sändarländer kring hanteringen av internationell migration. En huvudfråga för mottagarländerna har varit att för- klara sin utgångspunkt att varje stat har rätt att själv besluta om vilka som har rätt att bosätta sig och arbeta i det egna landet. En viktig fråga för mottagarländerna är också att de som inte har rätt att vistas i ett land kan återvända till sitt hemland. Huvudfrågan för sändarländer är flyttarnas rättsliga ställning och hur de tas emot och behandlas i de länder de har kommit till. Det övergripande målet för Berninitiativet är att utforma en översikt över vilka frågor länderna är överens i och i vilka frågor man måste fortsätta diskus- sionen. De deltagande länderna, där även Sverige ingår, strävar efter att formulera en International Agenda for Migration Management (IAMM) som skall ses som ett  
 icke-bindande 
  ramverk baserat på existerande internationella konventioner. 
 FN:s generalsekreterare Wright har fastlagt att migration är ett av de politikområden inom vilket FN måste ta ett större ansvar. Som en första fas i en diskussion om hur FN kan gripa sig an ett sådant ökat ansvar föreslog generalsekreteraren att en oberoende kommission inrättas som ska behandla de svåra frågor som är för- knippade med att finna en gemensam ordning för global migration. Sverige tog tillsammans med Schweiz under år 2003 en ledande roll för att upprätta en sådan kommission och sedan början av år 2004 arbetar Global Commission for International Migration (GCIM) 
 56 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 med att ta fram en rapport som skall överlämnas hösten 2005 till FN. Tidigare statsrådet Martinez är en av kommissionens två ordföranden. Kommissionen har genomfört större regionala möten med alla parter som är aktörer i migrationssammanhang: stater, internationella organisationer, frivilligorganisationer samt organi- sationer av flyttare. En grundläggande fråga som har diskuterats vid dessa möten har varit flyttares grundläggande rättigheter och arbetskraftsinvandrares eventuella möjligheter att föra t.ex. intjä- nade pensionsrättigheter över gränserna. Som ett bidrag till GCIM:s arbete har Institutet för framtidsstudier låtit göra en över- sikt av internationella studier av internationell migration vilken ger en god bild av området. 
 23 
  
 2.2 
  
 Demografi och arbetsmarknad i EU 
  
 2.2.1 
  
 Den demografiska utvecklingen liknar varandra 
  
 De demografiska förändringar i Europas länder följer ungefär samma mönster, men med olikheter när i tiden förändringarna sker och med vilken kraft de slår igenom. Skillnaderna kan härledas från nationella historiska skillnader samt hur värderingar och ekono- miska konjunkturer har påverkat hur många barn som fötts. Trenden med längre livslängd finns också i hela Västeuropa, men i de östeuropeiska länderna har den förväntade medellivslängden inte ökat i samma takt eller till och med minskat i några stater. 
 Låga födelsetal ger åldrande befolkningar och små tillskott till arbets- kraften 
 Mönstret med låga födelsetal startade i Norden och är nu för- härskande, med gradskillnader, i hela den utvecklade världen. Det katolska Irland hade länge de utan jämförelse högsta födelsetalen i Europa, men ligger nu betydligt lägre och är i stort sett på samma nivå som övriga Europa även om man fortfarande ligger högt. De lägsta födelsetalen uppvisar nu kvinnorna i södra och östra Europa. 
 24  
 Nedgången av födelsetalen samvarierar inledningsvis starkt med kvinnornas ökade närvaro på arbetsmarknaden. I ett senare skede torde en generös familjepolitik, med lång föräldraför- 
  
 23 
  
 Tamas (2004). 
  
 24 
  
 Se även tabell 2.2.1 i bilaga 3. 
  
 57 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 säkring och utbyggd barnomsorg eller andra möjligheter att kombinera familje- och arbetsliv, ha påverkat födelsetalen i riktning uppåt. Norden har i dag relativt höga födelsetal. 
 Antal barn/kvinna år 2003 i EU25/EES efter befolkningsstorlek i landet 
 Antal barn/kvinna 
  
 2 
  
 1,9 
  
 ie 
  
 no 
  
 1,8 
  
 fr 
  
 dk 
  
 1,7 
  
 fi 
  
 nl 
  
 se 
  
 uk 
  
 1,6 
  
 be 
  
 1,5 
  
 au 
  
 1,4 
  
 pt 
  
 ch 
  
 1,3 
  
 ee 
  
 lv 
  
 hu 
  
 gr 
  
 de 
  
 es it 
  
 1,2 
  
 lt 
  
 pl 
  
 1,1 
  
 si 
  
 sk 
  
 cz 
  
 1 
  
 1 
  
 10 
  
 100 
  
 Befolkningsstorlek i miljoner, logaritmisk skala 
  
 Källa: EUROSTAT 
 . 
  
 25 
  
 Av EU:s befolkningsmässigt största stater har Frankrike och Storbritannien de högsta födelsetalen. De lägsta födelsetalen har kvinnorna i södra och östra Europa. Norden har relativt höga födelsetal. Alla länder har födelsetal under vad som krävs för reproduktion. 
 De låga födelsetalen beror på att kvinnor föder färre barn eller för- blir barnlösa. Ett genomgående mönster är också att kvinnorna väntar allt högre upp i åldrarna med att föda barn, vilket för många medför färre barn eller inga barn alls. Mönstret med låga födelsetal leder till att de rika länderna har eller går mot en åldrande befolk- ning. 
  
 25  
 Eurostats förkortningar: at=Österrike, be=Belgien, ch=Schweiz, cy=Cypern, cz=Tjeckien, de=Tyskland, dk=Danmark, ee=Estland, es=Spanien, fr=Frankrike, fi=Finland, gr=Grekland, hu=Ungern, ie=Irland, it=Italien, lt=Litauen, lu=Luxemburg, lv=Lettland, mt=Malta, nl=Nederländrna, no=Norge, pl=Polen, pt=Portugal, se=Sverige, si=Slovenien, sk=Slovakien samt uk=Storbritannien. 
 58 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 Framskrivningar av befolkningsutvecklingen visar att många länder i Europa riskerar att få krympande arbetskraft 
 Resultatet av flera års låga födelsetal, och om dessa låga födelsetal fortsätter, blir att befolkningen i arbetsför ålder kommer att minska. I de flesta av Europas länder kommer tidigare stora årskullar att lämna arbetskraften utan att ersättas av motsvarande stora ungdomskullar. Den arbetsföra befolkningen kommer att minska i absoluta tal. 
 De prognoser som demograferna på FN gör skiljer sig ofta åt från dem som experterna gör vid de nationella statistikbyråerna. Skillnaderna beror på hur man skriver fram de demografiska mönster och trender som finns i en befolkning vid ett givet tillfälle. I det här avsnittet används för jämförelsens skull genomgående FN:s prognoser. 
 Av de befolkningsmässigt stora länderna i EU kommer enligt prognosen Storbritannien och Frankrike att få en relativt gynnsam utveckling av arbetskraftens storlek i ett perspektiv av tjugo år framåt i tiden. Arbetskraften förmodas att öka med några procent i storlek. De andra stora länderna förväntas att få en krympande arbetskraft. I Italien beräknas arbetskraftens storlek att minska med nästan 20 procent. I de mellanstora länderna i EU, inklusive Sverige, förväntas arbetskraften att minska med några procent. I ett litet land som Estland pekar prognoserna mot att arbetskraften kan minska med 40 procent 
 26 
 . Om den minskande arbetskraften skall kompenseras av arbetskraftsinvandring kommer konkurrensen om invandrarna att bli stor. 
  
 26  
 Se även tabell 2.2.2 i bilaga 3. 
 59 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 Procentuell förändring av den arbetsföra befolkningens  
 (15–64 
  år) storlek år  
 2000–2025 
  enligt en prognos från FN 
  
 Procentuell förändring 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 lu 
  
 10 
  
 ie 
  
 cy 
  
 nl 
  
 fr 
  
 uk 
  
 0 
  
 sk  
 se 
  
 be 
  
 0,1 
  
 mt 
  
 1 
  
 dk 
  
 pt 
  
 10 
  
 es 
  
 100 
  
 -10 
  
 at 
  
 gr 
  
 pl 
  
 de 
  
 fi 
  
 cz 
  
 -20 
  
 si 
  
 lt 
  
 it 
  
 -30 
  
 lv 
  
 -40 
  
 ee 
  
 Befolkningsstorlek i miljoner, logaritmisk skala 
 Källa: FN World Population Prospects – middle variant – The 2002 revision 
 . 
  
 27 
  
 De låga födelsetalen innebär på 20 års sikt att tillskottet av nya årskullar till arbetskraften inte i storlek kompenserar de årskullar som lämnar arbetskraften. I Tyskland kan den förväntade arbets- kraften minska med nästan 10 procent och i Italien med 17 procent. Länderna i Baltikum går mot en bekymmersam situation. Utvecklingen i Europa indikerar att konkurrensen om framtida arbetskrafts- invandring kan bli stor. 
 En följd av att födelsetalen är låga och att vi lever allt längre är att andelen äldre i befolkningen ökar. I många av länderna i EU för- väntas andelen äldre om 25 år öka till att var fjärde person är äldre än 65 år. Den allra äldsta befolkningen kommer, om prognoserna slår in, Italien att få med nästan var tredje person i pensionsåldern. Irland kommer att ha den yngsta befolkningen. 
 28 
  
 Framskrivningar av de demografiska trenderna visar att försörjnings- kvoten för de i arbetskraften blir stor 
 Den åldrade befolkningen medför att varje person i arbetsför ålder, förutom sig själv, skall försörja fler personers offentligt finansie- rade välfärd genom det förvärvsarbete han/hon utför. För samtliga 
  
 27 
  
 Se not 25 för länderförkortningar. 
  
 28 
  
 Se tabell 2.2.3 i bilaga 1. 
  
 60 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 länder inom EU ökar försörjningskvoten (total befolk- ning/personer i arbetsför ålder) om FN:s befolkningsprognoser slår in. Arbetstagarna i Italien, Tyskland och Finland får den största försörjningsbördan. Sverige som vid sekelskiftet hade den högsta försörjningskvoten förväntas förbättra sin situation något i relation till övriga länders. 
 Försörjningskvoten i EU25 år 2000 och år 2030 enligt en prognos från FN 
  
 År 2030 
  
 1,85 
  
 1,80 
  
 it 
  
 1,75 
  
 de  
 fi 
  
 nl 
  
 fr 
  
 se 
  
 1,70 
  
 mt 
  
 dk 
  
 uk 
  
 pt 
  
 1,65 
  
 si 
  
 es 
  
 be  
 lv 
  
 at 
  
 gr  
 ee 
  
 lt 
  
 1,60 
  
 cz 
  
 1,55 
  
 pl 
  
 lu 
  
 cy 
  
 sk 
  
 ie 
  
 1,50 
  
 1,45 
  
 1,45 
  
 1,50 
  
 1,55 
  
 1,60 
  
 1,65 
  
 1,70 
  
 1,75 
  
 1,80 
  
 1,85 
  
 År 2000 
  
 Källa: FN World Population Prospects – middle variant – The 2004 Revision. 
 29 
  
 Försörjningskvoten (total befolkning/personer i arbetsför ålder) förväntas öka för alla EU:s stater under de kommande tjugofem åren. Italien, Tyskland och Finland förväntas få minst gynnsam situation. Sveriges situation jämfört med andra staters förväntas förbättras något. Om en stat skulle ha samma försörjningskvot vid de två tillfällena och vare sig förbättrat eller försämrat sin situation mellan åren hamnar markeringen på det diagonala strecket. 
 Utvidgningen av EU år 2004 medförde ingen större förbättring av EU:s försörjningskvot. Skillnaden är marginell mellan EU25 och EU15. Vid en jämförelse med de traditionella invandringsländer är kvoten högre i Europa. Den demografiska utvecklingen i Japan leder till att den förvärvsarbetande befolkningen där får en lika hög försörjningskvot som man får i Italien. 
 Världens två folkrikaste stater, Kina och Indien, kommer om ett kvarts sekel att ha samma försörjningskvot där varje person i arbetsför ålder skall försörja ytterligare en halv person. För Kinas 
  
 29  
 Se not 25 för länderförkortningar. 
 61 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 del innebär det att den s.k. ettbarnspolitiken har försämrat situa- tionen något. Politikens stora genomslag på försörjningskvoten kommer först senare. För Indiens del har den unga befolkningen och de höga födelsetalen lett till en förbättrad situation om 25 år jämfört med den man hade vid sekelskiftet. 
 Försörjningskvoten i några länder år 2000 och år 2030 enligt en prognos från FN 
  
 År 2030 
  
 1,85 
  
 1,80 
  
 Japan 
  
 1,75 
  
 EU15 
  
 1,70 
  
 Sverige 
  
 EU25 
  
 1,65 
  
 USA 
  
 1,60 
  
 Kanada 
  
 1,55 
  
 Australien 
  
 1,50 
  
 Kina 
  
 1,45 
  
 Indien 
  
 1,45 
  
 1,50 
  
 1,55 
  
 1,60 
  
 1,65 
  
 1,70 
  
 1,75 
  
 1,80 
  
 1,85 
  
 År 2000 
 Källa: FN World Population Prospects - middle variant - The 2004 Revision. 
 Sveriges försörjningskvot är i nivå med genomsnittet i EU15. De traditionella invandringsländerna har en mer gynnsam åldersstruktur än den som EU har. De låga födelsetalen och långa livs- längden i Japan medför en hög försörjningsbörda för den japanska arbetskraften. 
 FÖRFRÅGAN TILL UTRIKESFÖRVALTNINGEN 
 30 
  
 – något om den demografiska situationen 
 Några länderspecifika kommentarer från Europa och Japan 
 I stort sett alla länder i Europa står inför en oroande demografisk situation med en åldrande befolkning och försämrad försörjnings- kvot till följd av de låga födelsetalen. Att arbetskraftsinvandring är svaret på detta problem är dock inte självklart. Beroende på den inrikespolitiska situationen och erfarenheter av tidigare (arbets- krafts)invandring debatteras frågan med skilda utgångspunkter. 
  
 30  
 Se not 21. 
 62 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 Finland förväntas gå från en demografisk position som är fördel- aktigare än Sveriges till en som är mindre fördelaktig år 2020. Andelen ålderspensionärer beräknas öka från 20 procent till över 30 procent på två decennier. I Danmark debatteras det flitigt vilka påfrestningar som kommer att ställas på välfärdssystemen till följd av den åldrande befolkningen. Enligt en prognos kommer gruppen av personer utanför arbetskraften växa om själva arbetskraften år 2025 om inga förändringar sker. Norge är på många sätt likt Sverige vad gäller befolkningens demografiska utveckling. Andelen i arbetsför ålder blir allt färre och detta faktum har lett fram till för- slag om höjd pensionsålder och ett förändrat pensionssystem. 
 I Belgien debatteras behovet av invandring av arbetskraft på lång sikt, inte minst i ljuset av den åldrande befolkningen och en fram- tida försämrad försörjningskvot. I Nederländerna förväntas de demografiska problemen påverka arbetsmarknaden och pensions- systemet först efter år 2010. Luxemburg har en ovanligt stor befolkningstillväxt i jämförelse med närliggande länder, även om den är liten i absoluta tal. Luxemburg har under de senaste 30 åren uppvisat en negativ balans mellan födelsetal och dödstal, men detta täcktes gott och väl av ett invandringsöverskott. Samtidigt som antalet äldre ökat i absoluta tal har deras relativa storlek ökat betydligt långsammare tack vare att nettoinvandringen ökat den yngre andelen av befolkningen. 
 Sedan år 1998 råder det födelseunderskott i Schweiz. På varje pensionär går det i dag fyra personer i åldern  
 15–65 
  år. År 2040 beräknas proportionen vara 1,22 personer per pensionär. Tyskland har till skillnad från Sverige en  
 1940-tals 
  generation som är för- hållandevis liten. Från år 2010 till 2040 förväntas den tillgängliga arbetskraften ha minskat från 45,3 miljoner till under 30 miljoner personer. 
 I Frankrike är i dag en person av fem över pensionsåldern. År 2040 beräknas det vara en på tre, trots att födelsetalen är för- hållandevis höga i landet. Samtidigt förväntas medellivslängden öka med sex år fram till 2040. I takt med den demografiska utveck- lingen beräknas pensionskostnaderna och kostnaderna för sjuk- vården skjuta i höjden. Italien uppvisar en mycket alarmerande demografisk situation. Enligt olika prognoser från FN kommer den totala folkmängden i Italien att ha minskat med 10 procent år 2030. Befolkningen i arbetsför ålder  
 (15–59 
  år) beräknas minska med så mycket som 24 procent, dvs. med 8 miljoner. Det föds få barn i Grekland och kostnaden för pensionssystemet uppgår i dag till 
 63 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 12,6 procent av BNP. Detta scenario förväntas bli värre under de kommande åren. 
 Lettland förutser inga problem förrän år 2010, eftersom det föddes många barn på  
 1980-talet, 
  vilka snart är i arbetsför ålder. Dessutom har landet en stor del unga i universitetsstudier vilka de närmaste åren kommer att träda in på arbetsmarknaden. Litauen har upplevt en befolkningsminskning på 5,8 procent mellan år 1989 och 2003. Proportionen mellan personer över 65 år och den arbets- föra befolkningen  
 (15–64 
  år) ökade från 19 procent år 1996 till 22 procent år 2003. 
 Sedan 1996 har antalet personer över 60 år varit större än antalet barn i Tjeckien. Under de senaste fem åren har det pågått en debatt om hur landet skall uppnå en befolkningsstruktur som bättre mot- svarar landets ekonomiska behov. I Ungern uppgick andelen pensionärer år 2003 till 31,6 procent av befolkningen och man beräknar att den totala befolkningen kommer att minska från 10,2 miljoner år 2001 till 9,8 miljoner år 2020. Utlandsmyndigheten i Ljubljana rapporterar om en negativ demografisk utveckling i Slovenien med låga födelsetal och en åldrande befolkning. Statistikbyrån i Polen rapporterar om en kommande demografisk kris i landet där den totala befolkningsökningen år 1988 till 2001 var 350 000 personer, eller mindre än 1 procent. Under perioden har andelen förvärvsarbetande sjunkit från 17 miljoner till 12,5 miljo- ner, eller till 32 procent av befolkningen. Samtidigt har andelen med pension ökat från 3,5 miljoner personer 1988 till 5,3 miljoner 2003. 
 Japan är i dag ett av de mest åldrade samhällena 
 31  
 i världen med 19 procent av befolkningen över 65 år. Inom tjugo år väntas ande- len över 65 år stiga till en fjärdedel av befolkningen. Med nuvarande demografiska utveckling förväntas Japans befolkning att minska med 26 miljoner personer till 100 miljoner år 2050. År 2010 kom- mer en tredjedel av arbetskraften vara över 55 år. 
  
 31  
 FN:s definition av när ett samhälle är åldrat är när 14 procent av befolkningen är äldre än 65 år. Denna gräns passerade Japan år 1994. 
 64 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 2.2.2 
  
 Internationell konkurrens om kvalificerad arbetskraft 
  
 Det råder en internationell konkurrens om den kvalificerade arbetskraften. De traditionella invandringsländerna försöker att med sin migrationspolitik 
 32  
 attrahera de invandrare som på bästa sätt kan bidra till landets ekonomiska utveckling. Många länder har bilaterala avtal med andra länder för att kunna rekrytera den arbetskraft man behöver. Universiteten försöker genom sina utbytesprogram knyta till sig de bästa studenterna. 
 Om en för de konkurrerande invandringsländerna potentiell invandrare har möjlighet att välja mellan olika länder är det en del faktorer som talar för ett land, medan andra talar emot. 
 33  
 Ett lands språk har stor betydelse för vilket land en utvandrare flyttar till. Länder där de stora språken som engelska, spanska och franska talas har en stor konkurrensfördel gentemot länder som Sverige med ett språk som talas av relativt få. Andra viktiga konkurrens- faktorer är löner och andra arbetsvillkor. Faktorer kopplat till sam- hällsklimatet som främlingsfientlighet kan påverka valet av desti- nation. Samhällsorganisation innefattande möjlighet för med- följanden att kunna förvärvsarbeta, utbyggd barnomsorg och annan samhällsservice samt ett jämställt samhälle, kan ha betydelse för potentiella invandrare när de står inför val av ett land att flytta till. Ytterligare en fråga som är viktig för individen är vad hon kan, för- utom ev. sparade pengar, ta med sig hem igen vid en återvandring. I vilken utsträckning har individen förbättrat sina framtidsutsikter vad gäller t.ex. vidareutbildning, yrkeserfarenhet och sociala och ekonomiska rättigheter är den fråga som ställs. 
 34 
  
 Många stater har träffat bilaterala avtal med andra stater för att rekrytera den arbetskraft landet är i behov av. Detta förfarande har blivit allt vanligare under de senaste åren. 
 35  
 Avtalen har olika syften beroende på från vilket lands perspektiv det betraktas. Ett invand- ringsland vill t.ex. knyta till sig den kompetens man behöver och i det antal som efterfrågas. Medan ett utvandringsland vill försäkra sig om att landets medborgare får bra förhållanden och, i en del fall, att landet kompenseras på något sätt för t.ex. utbildningskostnader. 
 Exempelvis har Tyskland träffat bilaterala avtal med ett antal länder i Östeuropa om att få tillgång till säsongsarbetare. De 
  
 32 
  
 Se avsnitt 2.3. 
  
 33 
  
 Se avsnitt 2.1.2. 
  
 34 
  
 I den internationella diskussionen lyfts ofta frågan om portable social rights fram som något som är viktigt för den som flyttar och arbetar i ett annat land. 
  
 35 
  
 FN (2004). 
  
 65 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 senaste fem åren har Spanien slutit avtal med åtta länder (Bulgarien, Columbia, Dominikanska republiken, Ecuador,  
 Guinea-Bissau, 
  Marocko, Polen samt Rumänien) och avtalen sträcker sig över allt från urvalet av vilka som skall få invandra, till i vilken utsträckning man ska få ta med sig familjemedlemmar. Filippinerna har femton bilaterala avtal vars främsta syfte är att skydda de egna med- borgarna som arbetar i andra länder. Frankrike har speciella avtal med flera av sina gamla kolonier för utbyte av arbetskraft.  
 36  
 Pro- grammen har en uttalad dimension av utvecklingsbistånd, vilken innebär att invandrarna efter ett antal år skall resa hem och bidra till utvecklingen av sina hemländer. 
  
 2.2.3 
  
 Arbetsmarknaden inom EU 
  
 Den demografiskt betingade utmaning som de flesta av Europas stater står inför påverkar arbetsmarknaderna. Insatser behövs för att öka sysselsättningen bland dem som står utanför arbetsmarkna- den. Sverige har, i relation till många andra stater i EU, en hög andel kvinnor och äldre som förvärvsarbetar. Det är framför allt i södra Europa som det finns en stor potential av arbetskraft bland äldre. För Sveriges del utgör frånvaro pga. ohälsa en av de stora utmaningarna för framtida arbetskraftsförsörjning. Ungdoms- arbetslösheten utgör också ett problem för flera länder i Europa, inklusive Sverige. 
 Befolkningens närvaro på arbetsmarknaden i EU15 
 Deltagandet på arbetsmarknaden skiljer sig åt mellan olika länder inom EU15. År 2003 hade Danmark och Sverige högst andel sys- selsatta inom hela befolkningen. Högst sysselsättningsgrad bland männen hade Nederländerna, medan Sverige hade högst sysselsätt- ningsgrad bland kvinnorna. Inom EU15 är skillnaderna mellan kvinnors deltagande på arbetsmarknaden mycket stora. Grekland, Italien och Spanien har en betydligt lägre sysselsättning bland kvinnorna än vad de nordiska länderna har. En bidragande för- klaring till detta är en väl utvecklad barnsomsorg och föräldra- försäkring i de nordiska länderna, vilken har bidragit till att kvin- 
  
 36  
 Ibid. 
 66 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 norna har större förutsättningar att kombinera sysselsättning med familj. 
 Arbetskraftstal och sysselsättningsgrad inom EU15 år 2003 
  
 Land 
  
 Arbetskraftstal 
  
 Sysselsättningsgrad 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Belgien 
  
 72,6 
  
 55,8 
  
 67,1 
  
 51,4 
  
 Danmark 
  
 84,0 
  
 74,8 
  
 70,5 
  
 79,7 
  
 Finland 
  
 76,1 
  
 72,1 
  
 65,7 
  
 69,0 
  
 Frankrike 
  
 73,8 
  
 62,5 
  
 67,7 
  
 56,0 
  
 Grekland 
  
 77,0 
  
 51,0 
  
 44,0 
  
 72,5 
  
 Irland 
  
 78,3 
  
 57,6 
  
 55,4 
  
 74,5 
  
 Italien 
  
 74,8 
  
 48,3 
  
 69,7 
  
 42,7 
  
 Nederländerna 
  
 84,2 
  
 68,4 
  
 65,8 
  
 81,2 
  
 Portugal 
  
 78,5 
  
 65,6 
  
 60,6 
  
 73,9 
  
 Spanien 
  
 81,1 
  
 55,7 
  
 46,8 
  
 74,5 
  
 Storbritannien 
  
 83,9 
  
 69,2 
  
 66,4 
  
 79,3 
  
 Sverige 
  
 80,8 
  
 76,9 
  
 72,8 
  
 75,6 
  
 Tyskland 
  
 78,0 
  
 64,5 
  
 58,7 
  
 70,4 
  
 Österrike 
  
 79,4 
  
 63,9 
  
 61,2 
  
 75,3 
  
 Källa: Eurostat. 
 Anmärkning: Uppgifter för Luxemburg saknas. 
 Arbetskraftstal = andel av befolkningen som befinner sig i arbetskraften. Sysselsättningsgrad = andel av befolkningen som är sysselsatta. 
 Uppgifterna rör personer i åldern  
 15-64 
  år med undantag för Frankrike, Spanien, Storbritannien och Sverige där  
 16-64 
  år används. 
 Eurostats statistik bygger på ILO:s definitioner av arbetslöshet mm. Den internationella statistiken skiljer sig åt jämfört med SCB:s nationella arbetsmarknadsundersökningar (AKU). 
 Generellt har män såväl högre arbetskraftstal som sysselsättningsgrad. Minst är skillnaderna i norra Europa. I Sverige är det nästan dubbelt så vanligt att kvinnor förvärvsarbetar som det är i Italien och Grekland. 
 En ökad förvärvsfrekvens för kvinnor har också möjliggjorts av deltidsysselsättning. Nästan en tredjedel av de förvärvsarbetande kvinnorna inom EU15 arbetar deltid, jämfört med under 5 procent av de förvärvsarbetande männen. Högst andel deltidsarbetande kvinnor finns i Nederländerna där hela 70 procent av de sysselsatta 
 67 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 arbetade deltid år 2003. Detta kan jämföras med endast ca 7 pro- cent för de grekiska kvinnorna. 
 37 
  
 Äldres sysselsättning 
 Sverige har, tillsammans med de nordiska länderna, en i internatio- nell jämförelse hög andel äldre kvar i arbetskraften. Detta gäller främst de äldre kvinnorna. Inom EU15 har dock sysselsättnings- graden bland äldre personer ökat under de senaste åren och nådde 40,1 procent under år 2002. Skillnaderna mellan män och kvinnor är påtagliga, 30,5 procent respektive 50,1 procent. I fyra medlems- stater, Luxemburg, Österrike, Belgien och Italien, ligger andelen fortfarande under 30 procent. 
 38  
 Inom hela EU15 var den genomsnittliga åldern för utträde från arbetsmarknaden 60,8 år under år 2002. Sverige hade högst genomsnittlig ålder på 63,2 år. 
 39 
  
 FÖRFRÅGAN TILL UTRIKESFÖRVALTNINGEN 
 40 
  
 – den åldrande befolkningen och pensionssystemen 
 Några länderspecifika kommentarer från Europa och Japan 
 Till följd av att befolkningarna åldras har de flesta länder inom EU börjat diskutera åtgärder för att höja arbetskraftsdeltagandet. Reformeringar av pensionssystemen innehållande skärpningar av regler för förtidspensionering, incitament för arbete efter pensionsåldern samt att jämställa pensionsåldern mellan könen tycks vara de vanligaste förslagen på åtgärder. Höjd pensionsålder diskuteras i många länder, men har haft svårt att få genomslag. 
 I Finland, som har ett relativt generöst pensionssystem, är den genomsnittliga pensionsåldern endast 59 år. En reform av pensionssystemen pågår i syfte att höja åldern. Den danska väl- färdskommissionen 
 41  
 menade att det enda rimliga sättet att hantera den åldrande befolkningens tryck på välfärdssystemet är att höja pensionsåldern i paritet med den förväntade livslängden. Den 
  
 37 
  
 Se diagram 2.2.1 i bilaga 3. 
  
 38 
  
 Europeiska kommissionen (2004a). 
  
 39 
  
 Ibid. 
  
 40 
  
 Se not 21. 
  
 41 
  
 En statlig utredning med syfte att utreda vilka påfrestningar som kommer att ställas på det danska systemet till följd av den åldrande befolkningen. 
  
 68 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 norska pensionskommissionen föreslog ett nytt flexibelt pensions- system med en varierande pensionsålder mellan 62 och 70 år vilket kan ökas i nivå med den förväntade livslängden. 
 I Belgien är regeringens huvudprioritering att öka sysselsätt- ningen. Det föreslås en rad åtgärder för att öka sysselsättnings- graden bland dem som är över 55 år. Regeringen avser inte höja pensionsåldern, men reglerna för förtidspensionering skall skärpas. I dag arbetar endast 28 procent av befolkningen i åldern 55 till 64 år. I Nederländerna finns det en debatt rörande människors tidiga utträde från arbetsmarknaden. Incitamenten för förtidspension har tagits bort som ett led i att fler skall vara i sysselsättning. På grund av det mycket generösa pensionssystemet i Luxemburg är andelen yrkesverksamma mellan 50 och 64 år endast 41 procent och en pensionsreform har genomförts för att försöka behålla den äldre arbetskraften i arbete till  
 65-årsdagen. 
  Storbritannien planerar att höja kvinnornas pensionsålder från 60 till 65 år mellan år 2010 och 2020 för att öka arbetskraftsutbudet. 
 En höjning av pensionsåldern i Schweiz har diskuterats, men fick inte något gehör i folkomröstningen om frågan. De förmånliga pensionsvillkoren i Österrike för gruppen  
 50-60-åringar 
  har med- fört ett lågt deltagande på arbetsmarknaden av denna grupp. Ändringar i pensionsvillkoren de senaste åren har dock redan medfört ett ökat deltagande och kommer medföra att medelåldern vid pensionering stiger framöver. 
 I Frankrike genomfördes en pensionsreform sommaren 2003 där intjäningsperioden förlängdes och incitament för arbete efter pensionsåldern infördes. Pensionsåldern på 60 år behölls. I Frazier land har det i tidningarna förekommit artiklar om att det i fram- tiden kan vara nödvändigt att befolkningen arbetar längre, men inga politiska förslag har lagts fram. I Italien (år 2002) arbetade 29 procent av italienarna i åldersgruppen  
 55-64 
  år jämfört med 22 procent år 1990. För att höja förvärvsintensiteten har en s.k. superbonus, i form av lönepåslag, införts för personer äldre än 57 år. En allmän höjning av pensionsåldern anses svår att genom- föra politiskt. 
 Lettland har höjt pensionsåldern till 62 år, men redan nu är andelen yrkesverksamma i åldersgruppen  
 55-64 
  högre i Lettland än i EU15 trots den relativt låga pensionsåldern. Många äldre väljer helt enkelt att fortsätta arbeta eftersom pensionerna är mycket låga. 
 En förbättring av socialbidragssystemet, reformer inom utbild- ningsväsendet, ändringar i skattesystemet och en successiv höjning 
 69 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 av pensionsåldern till 63 år håller på att genomföras i Tjeckien. Målet är att 50 procent av arbetskraften i åldern  
 55–64 
  år skall vara sysselsatt år 2010 i jämförelse med dagens 42,3 procent. Från Ungern rapporteras att ett förslag på hur förvärvsfrekvensen inom utsatta grupper skall höjas är under diskussion. Detta förslag inne- håller dock inga förslag på höjd pensionsålder. I Slovenien anses man ha vidtagit nödvändiga åtgärder för att förhindra att pensions- systemet riskerar knäcka ekonomin, samtidigt som en acceptabel levnadsnivå för pensionärerna säkerställts. Reformen uppges ha höjt den faktiska pensionsåldern från 55 år till strax under 60 år. I Polen arbetar myndigheterna med att likställa pensionsåldern för båda könen till 65 år. 
 Japan har redan i dag en av världens högsta deltagande av äldre på arbetsmarknaden. Regeringen har beslutat att successivt höja den lägsta pensionsåldern från nuvarande 60 år till 63 år 2007, 64 år 2010 och år 2013 skall den lägsta åldern för pension vara 65 år. Intressant är också att över en tredjedel av nya japanska små- och medelstora företag bildas av personer över 50 år. 
 Arbetslöshet 
 Arbetslösheten 
 42  
 inom flera av EU:s medlemsstater är fortsatt hög. De grupper som har svårast att etablera sig på arbetsmarknaden är ungdomar och personer med utländsk bakgrund. I Italien och Grekland var över en fjärdedel av ungdomarna mellan 15 och 24 år arbetslösa. En hög andel arbetslösa ungdomar fanns även i Finland (ca 22 procent) och i Belgien (ca 19 procent). I Sverige var år 2003 ca 14 procent av ungdomarna arbetslösa. Överlag har deltagandet på arbetsmarknaden bland ungdomar inom EU15 varit oförändrat eller sjunkit i de flesta medlemsstater sedan 1997 och andelen sysselsatta är fortsatt låg. År 2002 minskade andelen något till 40,6 procent för hela EU15. 
 43 
  
 42 
  
 Se diagram 2.2.2 i bilaga 3. 
  
 43 
  
 Europeiska kommissionen (2004a). 
  
 70 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 Arbetsmarknaden i EU10 
 Skillnaderna mellan EU15 och EU10 är stora vad gäller arbets- marknad, näringsstrukturer och lönenivåer. De nya medlems- staterna har en betydligt högre andel av arbetskraften som är sysselsatt inom jordbrukssektorn, ca 12,4 procent år 2003, jämfört med 4,0 procent för EU15. Även inom industrin har EU10 en högre andel sysselsatta än EU15, 32 procent jämfört med 28 procent. Tjänstesektorn har dock färre sysselsatta inom EU10 än övriga medlemsstater, förutom inom transport och kommuni- kation. 
 44 
  
 Arbetsmarknaden skiljer sig även åt mellan de olika medlems- staterna inom EU10. Sysselsättningsgraden i Tjeckien och Slove- nien är relativt hög jämfört med övriga stater i unionen, vilket gäller för både män och kvinnor. Lägst sysselsättningsgrad inom EU10 finns i Polen, vilket också är det land som har störst problem med arbetslöshet. Totalt var år 2003 ca 20 procent av hela arbets- kraften och drygt 40 procent av ungdomar mellan  
 15–24 
  år arbets- lösa. 
 De nya medlemsstaterna har i jämförelse med de tidigare med- lemsstaterna en liten andel av de sysselsatta som arbetar deltid och det är överlag kvinnor som i större utsträckning har deltidsarbete. Inom EU10 var det de polska kvinnorna som hade högst andel del- tidssysselsatta under 2003, ca 13 procent. Detta kan jämföras med över 70 procent för de holländska och ca 35 procent för de svenska kvinnorna. 
 45 
  
 2.3 
  
 Migrationspolitik i några andra länder 
  
 2.3.1 
  
 Några huvuddrag i de rika ländernas migrationspolitik 
  
 Politikområdet migrationspolitik omfattar ett stort antal frågor och ämnesområden beroende på vilket land det handlar om. Länder står inför skilda typer av utmaningar och har därefter skapat sin migra- tionspolitik. Bland de många frågor som migrationspolitiken i olika sammanhang förväntas hantera eller påverka kan t.ex. nämnas effekterna av en åldrande befolkning, företräde för den inhemska arbetskraften, främlingsfientlighet, nationella säkerhetsfrågor, 
  
 44 
  
 Europeiska kommissionen (2004b). 
  
 45 
  
 Se diagrammen 2.2.3 och 2.2.4 i bilaga 3. 
  
 71 
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och SOU 2005:50 
 människosmuggling, asyl, migration utanför regelverket samt arbetskraftsinvandring. 
 Som ett svar på den kvantitativt växande migrationen i världen försöker många stater att på olika sätt hantera denna. Internatio- nellt beskrivs denna politik som management of migration, ofta översatt till hantering av migrationsströmmar. Huvudinriktningen i många av de rika ländernas migrationspolitik är att på olika sätt för- söka påverka och styra migrationströmmarnas storlek och sam- mansättning avseende t.ex. ålder och utbildning. Enligt FN hade år 2003 en tredjedel av världens stater en politik som syftar till att minska migrationen. Detta var en klar ökning jämfört med år 1976 då bara 7 procent hade en sådan politik. 
 46 
  
 Förenklat uttryckt kan man säga att många staters migrations- politik, i den del som gäller hanteringen av migrationsströmmarna, har tre huvuduppgifter: att ge dem asyl som enligt internationella konventioner och nationell lagstiftning är berättigade till skydd, att stänga ute dem som man av olika anledningar inte vill skall bosätta sig i landet samt skapa regler för att släppa in dem som det är i landets intresse att de bosätter sig i landet. I debatten hävdas ofta att ökade möjligheter till legal invandring i motsvarande grad minskar invandringen utanför reglerna. 
 Med utgångspunkt från myndigheternas politik för att hantera migrationsströmmarna är det vanligt att man klassificerar flyttarna efter vilka regelverk de faller under. Några är asylsökande, andra är illegala flyttare, arbetskraftsinvandrare eller återförenas av familje- skäl. De som migrerar av arbetsmarknadsskäl kan sedan ses som t.ex. experter eller säsongsarbetare beroende på vilken kompetens de har eller vilken sektor av arbetsmarknaden de kommer att arbeta inom. 
 All arbetskraftsinvandring syftar till att invandringen skall gynna mottagarlandet ekonomiskt på ett eller annat sätt. Olika länder betonar skilda aspekter av detta intresse genom sitt val av strategi i urvalsprocessen. Det finns tre generella urvalsstrategier 
 47  
 som tillämpas, antingen var för sig eller tillsammans: 
  
 46 
  
 FN (2004). 
  
 47 
  
 Papademetriou och RichardsNeil (2004). 
  
 72 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 i/ ge tillstånd till en individ som blivit erbjuden ett specifikt arbete av en på förhand godkänd arbetsgivare (i Sverige gäller detta för internationellt utbyte), 
 ii/ ge tillstånd till arbetskraft för yrken som staten, med eller utan arbetsgivarnas hjälp, bestämt att det råder brist på i landet (i Sverige gäller detta för tillfällig brist), 
 iii/ göra ett urval baserat på individens övergripande human- kapital genom en värdering av ett brett spektra av kriterier. 
 Genom att kombinera dessa strategier formas en arbetskrafts- invandring grundad på efterfrågan eller utbudet på arbetskraft. Syftet med den efterfrågedrivna arbetskraftsinvandringen är att snabbt svara på arbetsmarknadens behov genom att koppla arbets- tillstånden till en viss arbetsgivare eller visst arbete och sedan hitta en individ som passar för just denna arbetsuppgift. USA och Irland är två exempel på länder som i huvudsak valt denna strategi. Den utbudsdrivna arbetskraftsinvandringen svarar istället på arbets- marknadens behov genom att öka arbetskraftsutbudet med perso- ner som anses ha goda förutsättningar att anpassa sig till den inhemska arbetsmarknaden. Kanada är ett exempel på ett land som till största delen valt denna strategi. De flesta länder har en kombi- nation av de två strategierna. 
 Många flyttare kan falla in under flera olika kategorier. Exempel- vis kan en tidigare flyttare utanför reglerna bli asylsökande eller arbetskraftsinvandrare. 
 Arbetskraftsmigration har olika tradition och inriktning i skilda länder. I de flesta länder har grannländerna en speciell ställning i migrationsutbytet. För gamla kolonialländer spelar de forna kolonierna en viktig roll som ursprungsländer för arbetskrafts- invandrare. Kultur- och språksfärer bestämmer i många fall desti- nationen vid en flyttning. Som traditionella invandringsländer räknas bl.a. USA, Kanada och Australien där en stor del av befolk- ningen har invandrat eller härstammar från invandrare i en eller ett par generationer bakåt i tiden. 
 73 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 Tyskland 
 Tyskland (2003) 
 Befolkning: 82,5 miljoner 
 Andel utrikes födda: 8,9 % (7,3 miljoner) 
 Nettomigration: 27 000 (år 2002) 
 Andel av befolkningen  
 15-65 
  år: 67,3 % (55,5 miljoner) 
 Andel av befolkningen 65 + år: 18,1 % (14,9 miljoner) 
 Arbetslösa: 11,6 % 
 Födelsetal: 1,34 
 Antal utländska studenter år 2002: 219 000 
 De fem största ursprungsländerna för utländska medborgare: 
 Turkiet, Italien, Serbien och Montenegro, Grekland, Polen 
 Källa: Federal Statistical office Germany , EUROSTAT, OECD SOPEMI (2005). 
 Tysklands strategi för att hantera migrationen präglas i dag till stor del av den ansträngda ekonomiska situationen i landet. Det har dock inte alltid varit så, utan i likhet med Sverige har det förekom- mit en betydande arbetskraftsinvandring under 1950- och 1960- talen. Under denna tid invandrade ett stort antal personer från främst Turkiet, f.d. Jugoslavien och Italien för att arbeta i landet. När behovet av arbetskraft minskade i samband med oljekrisen och de ekonomiska problemen i början av  
 1970-talet, 
  förutsattes det att den invandrade arbetskraften skulle återvände till sitt hemland igen. Detta var den bärande tanken inom det tyska s.k. gästarbetar- systemet. Många personer åkte dock inte hem utan stannade kvar och bosatte sig i landet. År 1973 infördes ett allmänt värvnings- stopp (Anwerberstopp) av utländsk arbetskraft och sedan dess har i princip ingen arbetskraftsinvandring till landet skett förutom i vissa av samhället speciellt eftertraktade yrkesgrupper. 
 Tyskland har under de senaste årtiondena upplevt ett migra- tionstryck från de gamla öststaterna, vilket satte sina spår i debat- ten om införandet av övergångsregler gentemot den fria rörligheten för personer i de nya  
 EU-staterna. 
  Det spekulerades om en kom- mande massinvandring till landet och man valde att införa över- gångsregler. 
 Precis som merparten av övriga Europa har Tyskland ett demo- grafiskt problem som år 2040 beräknas slå fullt ut mot den tyska arbetsmarknaden. De största tyska årskullarna är födda på 1960- talet, till skillnad från Sverige, och mellan år 2010 och 2040 beräk- 
 74 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 nas den tillgängliga arbetskraften i arbetsför ålder minska från 45,3 miljoner till under 30 miljoner. Andelen akademiker beräknas minska redan under de närmaste tio åren. 
 Det bor i dag över 7,3 miljoner 
 48  
 utländska medborgare i Tysk- land, vilket gör landet till ett av de största invandringlanden i Europa. Ungefär 2 miljoner 
 49  
 är medborgare i Turkiet. Två tredje- delar av de utländska medborgarna år 2002 hade varit bosatta över 10 år i Tyskland, en tredjedel av dem längre än 20 år. Detta är en följd av Tysklands lagstiftning för medborgarskap vilken bygger på blodsbandsprincipen 
 50  
 som gör det svårt att få tyskt medborgar- skap. 
 Tysklands Förbundsråd beslutade den 9 juli 2004 
 51  
 om en ny invandringslag, vilken är resultatet av mer än tre års förhandlingar mellan de politiska partierna. En viktig bakgrund till lagförslaget var den stora brist på  
 IT-tekniker 
  som Tyskland upplevde på slutet av  
 1990-talet. 
  År 1999 tillsattes en kommission som två år senare presenterade ett omfattande reformförslag av invandringslagstift- ningen grundat på ett s.k. poängsystem. Efter terroristattackerna mot USA den 11 september 2001 strandade förslaget när debatten försköts från en debatt om behovet av arbetskraftsinvandring till att handla om landets inre säkerhet. Den ekonomiska lågkonjunk- turen, med en låg ekonomisk tillväxt och hög arbetslöshet, bidrog till att man slopade bl.a. förslaget om ett poängsystem. Detta system ansågs allmänt som för öppet och rädslan för massinvand- ring var stor. Trots den höga arbetslösheten vid tidpunkten upp- skattades att det fanns 100 000 arbeten som inte kunde tillsättas och därmed var en ny invandringslag fortfarande önskvärd. 
 Den nya lagstiftningen innebar att poängsystemet slopades till förmån för en förenkling av de övergripande reglerna. De tidigare fem typerna av uppehållstillstånd ersattes av två; det temporära uppehållstillståndet och det obegränsade bosättningstillståndet. Det senare tillståndet måste förlängas efter fem år och ett försörj- ningskrav måste uppfyllas. De nya uppehållstillstånden skall baseras på grunden för tillståndet, dvs. av vilken anledning man vill 
  
 48 
  
 OECD SOPEMI (2005). 
  
 49 
  
 KAKI (2005). 
  
 50 
  
 Blodsbandsprincipen (jus sanguinis) innebär att medborgarskapet baserar sig på att personen ifråga härstammar från en medborgare. Den andra huvudprincipen för rätt till medborgarskap är baserat på var man föds (jus soli), innebärande att personen har rätt till medborgarskap i staten han/hon föds. 
  
 51 
  
 OECD SOPEMI (2005). 
  
 75 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 bosätta sig i landet. I dag kan man få tillstånd på grund av utbild- ning, arbete, familjeanknytning eller humanitära skäl. 
 Det allmänna värvningsstoppet av utländsk arbetskraft som infördes år 1973 består till stor del, trots den nya lagstiftningen. Utan ett specifikt arbetsplatserbjudande kan i princip ingen med- borgare från tredjeland arbetskraftsinvandra. Den invandring av arbetskraft som tillåts är endast av högutbildade eller om man som gäststudent vill stanna kvar och arbeta efter avslutade studier. Utrymme finns dock för att besluta om förordningar som detalj- styr invandringen för vissa yrkeskategorier. Det har bl.a. skapats en förordning för  
 IT-specialister 
  som tillåter personer med rätt kompetens att invandra. Denna möjlighet anses ge Tyskland en fördel i den internationella konkurrensen om kvalificerad arbets- kraft. En förordning har även skapats för läkare och sjukskö- terskor. Den nya lagstiftningen tillåter även invandring för entre- prenörer som investerar minst 1 miljon Euro och skapar minst 10 arbetstillfällen. De får ett temporärt uppehållstillstånd och efter ett antal år kommer verksamheten att utvärderas. 
 Hela frågan om invandring och integration är en viktig politisk fråga i Tyskland som ofta är uppe för debatt. 
 Storbritannien 
 Storbritannien (2003) 
 Befolkning: 59,6 miljoner 
 Andel utrikes födda: 8,3 % (4,9 miljoner år 2001) 
 Nettomigration: 151 000 
 Andel av befolkningen  
 15-65 
  år: 64,4 % 
 Andel av befolkningen 65 + år: 16 % 
 Arbetslösa: 4,7 % 
 Födelsetal: 1,71 
 Antal utländska studenter år 2002: 227 300 
 De fem största ursprungsländerna för utländska medborgare: 
 Irland, Indien, USA, Frankrike, Sydafrika 
 Källa: National statistics of the official UK statistics, EUROSTAT, OECD SOPEMI (2005). 
 Storbritannien har, genom sin långa koloniala historia en tradition av invandring, framför allt från samväldesländerna, och därmed väl- etablerade kontakter med länder utanför  
 EU/EES-området. 
  Tradi- tionellt har landet alltid medgivet en stor invandring och varit ett 
 76 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 attraktivt invandringsland. Under senare tid har dock de politiska diskussionerna kring invandringen hårdnat. Ett antal åtgärder för att minska asylinvandringen har genomförts och landet har inom ramen för samarbetet inom unionen varit en förespråkare av ett stärkt skydd av unionens yttre gränser samt föreslagit att asyl- ansökningar skall behandlas i tredje land. 
 Då Storbritannien har haft en god ekonomisk utveckling och upplever ett behov av arbetskraft valde landet att inte införa några övergångsregler för begränsningen av den fria rörligheten gentemot de nya medlemsstaterna vid EU:s utvidgning 2004. Däremot infördes ett krav på registrering vid arbete för personer från dessa länder. Det konstaterades att Storbritannien var ett mycket attrak- tivt land att arbeta i för medborgarna i EU10 eftersom 123 000 personer registrerades för arbete under perioden  
 maj–december 
  2004. 
 52  
 Åttio procent av dessa personer blev anställda i yrken med låga utbildningskrav och då framför allt inom hotell- och restau- rangbranschen. 
 I Storbritannien råder det ingen tro på att en ökad arbetskrafts- invandring är lösningen på landets demografiska problem. FN upp- skattar att invandringen skulle behöva öka med 43 procent 
 53  
 för att behålla den nuvarande försörjningskvoten, vilket förefaller orimligt i Storbritannien i dag. Istället diskuteras ett antal åtgärder, bl.a. höjd pensionsålder, för att möta de demografiska svårigheterna man står inför. 
 Enligt brittiska undersökningar är invandringsfrågan en av de fem viktigaste frågorna för den brittiska valmanskåren. Labour- regeringen framhåller den ekonomiska vikten av arbetskrafts- invandring samtidigt som en inriktning gentemot en mer kontrolle- rad invandring sätts i fokus. Med sin nya femårsstrategi 
 54  
 vill man introducera ett poängsystem för arbetskraftsinvandrare till Stor- britannien, samtidigt som övriga regler för arbetstillstånd skärps. De konservativa vill införa en årlig begränsning av invandringen. 
 För att få ett arbetstillstånd måste man bli erbjuden ett arbete och uppfylla på förhand uppsatta minimikrav gällande utbildning och erfarenhet. Arbetsgivaren måste uppvisa att ingen medborgare från  
 EU/EES-området 
  vill ha arbetet, men undantag kan göras för personer som har ett yrke som det råder brist på i landet. Stor- britannien har t.ex. upplevt brist på sjukvårdspersonal under en 
  
 52 
  
 Home Office UK (2005a). 
  
 53 
  
 KAKI (2005). 
  
 54 
  
 Home Office UK (2005b). 
  
 77 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 längre tid, vilket har medfört att under år 2000 var 27 procent av den utbildade hälso- och sjukvårdspersonalen födda utomlands. Efter fyra år med arbetstillstånd kvalificerar man sig för permanent bosättning i landet. År 2003 utfärdades 112 000 arbetstillstånd för kvalificerat arbete. 
 Irland 
 Irland (2003) 
 Befolkning: 3,9 miljoner 
 Andel utrikes födda: 10 % (år 2002) 
 Nettomigration: 29 800 
 Andel av befolkningen  
 15-65 
  år: 67,9 % (2,7 miljoner) 
 Andel av befolkningen 65 + år: 11,1 % (0,44 miljoner) 
 Arbetslösa: 4,6 % 
 Födelsetal: 1,98 
 Antal utländska studenter år 2002: 9 200 
 De fem största ursprungsländerna för utrikes födda: 
 Storbritannien, USA, Nigeria, Tyskland, Frankrike 
 Källa: Central Statistics office Ireland, EUROSTAT, OECD SOPEMI (2005). 
 Irlands migrationspolitik präglas till stor del av landets kraftiga ekonomiska tillväxt sedan mitten av  
 1990-talet. 
  Från att ha varit ett land där befolkningen stadigt minskade i storlek till följd av en negativ nettomigration, mellan år  
 1861–1961 
  med 1,6 miljoner personer, blev landet år 1996 som sista land i EU ett nettoinvand- ringsland. Landets begränsade erfarenheter av invandring har lett till att man nu planerar en ny lagstiftning för att hantera och strukturera migrationen. 
 Irland har i dag ett öppet system för arbetskraftsinvandring som är styrt av efterfrågan på arbetsmarknaden. Från år 1999 ökade antalet årliga tillstånd från knappt 6 000 per år till nästan 48 000 år 2003, en ökning med sju gånger. 
 55  
 Över 100 000 personer från länder utanför EU/EES har fått tillstånd av arbetsmarknadsskäl under de senaste fem åren. Av dessa tillstånd var tre fjärdedelar utfärdade för yrken med låga utbildnings- och kvalifikationskrav. Detta faktum är en avgörande skillnad jämfört med övriga länder i Europa, vars system för arbetskraftsinvandring främst prioriterar personer med hög utbildning eller expertkunskaper. 
  
 55  
 www.migrationinformation.org. 
 78 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 Alla sektorer på den irländska arbetsmarknaden har upplevt en ökning av utländsk arbetskraft. Det är främst jordbrukssektorn, från 100 arbetstillstånd år 1998 till 7 200 tillstånd år 2003, och hotell och resturang, från 600 till över 10 000 tillstånd år 2003, där det största tillskottet av utländsk arbetskraft ägt rum. 
 56  
 Arbets- kraftsinvandring medger i dag inte någon familjeåterförening under det första året, utan varje individ måste ha ett eget arbetstillstånd. 
 Befolkningsstrukturen genomgår en förändring och den gamla sanningen att den största gruppen utländska medborgare på Irland kommer från USA stämmer snart inte längre. Invandrarna kommer i allt större utsträckning från Asien och Afrika och andelen utrikes födda i befolkningen har ökat från 7 procent år 1996 till 10 procent år 2002. 
 57  
 Av den totala invandringen till landet står medborgare från länder utanför EU15 i dag för 32 procent. Dess andel av befolkningen har ökat från 1 till 3 procent på tio år. 
 58 
  
 Det finns i dag inget permanent arbetstillstånd för arbetskrafts- invandrare till Irland. Arbetstillstånden som ges är ettåriga tillstånd knutna till arbetsgivaren och måste förlängas varje år. Det innebär att om anställningen avslutas upphör även grunden för arbetstill- ståndet och ett nytt tillstånd måste sökas. Andelen förlängningar ökar i större utsträckning än antalet nya tillstånd. Innan år 2002 stod andelen förlängningar för ca 33 procent av alla tillstånd medan de under senare år har uppgått till ca 60 procent. 
 59  
 År 2004 upp- levde Irland en nedgång i antalet ansökningar om nya och förlängda arbetstillstånd, vilket förklaras av EU:s senaste utvidgning. Irland valde som ett av tre länder att inte införa några begränsningar i den fria rörligheten gentemot de nya medlemsstaterna. I sammanhanget bör dock nämnas att vissa begränsningar i det sociala välfärds- systemet för invandrarna infördes. 
 60 
  
 Systemet för arbetskraftsinvandring är under översyn och arbete pågår med att ta fram en ny lagstiftning. Det nya systemet skall vara mer transparent och syfta till att stärka skyddet för invandra- ren. En förändring för att underlätta för individen i ansöknings- förfarandet har redan skett. En ny myndighet, Irish Naturalisation  Immigration Service (INIS), har inrättats och skall fungera som individens enda kontakt gentemot staten vid ansökan om arbets- och uppehållstillstånd. 
  
 56 
  
 OECD SOPEMI (2005). 
  
 57 
  
 Ibid. 
  
 58 
  
 www.migrationinformation.org. 
  
 59 
  
 OECD SOPEMI (2005). 
  
 60 
  
 KAKI (2005). 
  
 79 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 USA 
 USA (2004) 
 Befolkning: 288,3 miljoner 
 Andel utrikes födda: 11,8 % (34,2 miljoner) 
 Nettomigration: Ingen uppgift 
 Andel av befolkningen  
 15-65 
  år: 66,9 % (192,9 miljoner) 
 Andel av befolkningen 65 + år: 12,0 % (34,7 miljoner) 
 Arbetslösa: 6,1 % 
 Födelsetal: 2,01 
 Antal utländska studenter år 2002: 583 000 
 De fem största ursprungsländerna för utrikes födda: Mexico, 
 Filippinerna, Indien, Kina, Tyskland 
 Källa: US Census bureau, U.S. Department of Homeland Security (2004), OECD SOPEMI (2005). 
 All of us are descended from immigrants 
 61 
 , sammanfattade Cobb den amerikanska synen på invandring under mellankrigstiden. 
 62  
 Denna syn har dock förändrats något bland allmänheten efter terroristattackerna på World Trade Center och Martinez den 11 september 2001, då hårdare krav på kontroller av både den legala och illegala invandringen har rests. Från år 2002 till 2003 minskade den lagliga invandringen med ca 400 000 personer, vilket förklaras av de skärpta regler som infördes i efterdyningarna av terroristattackerna. 
 63 
  
 På  
 1560-talet 
  började Spanien kolonisera det som i dag är del- staten Florida och kolonisationen har allt sedan satt sitt tydliga av- tryck i den amerikanska historien. Arbetskraftsinvandring, både frivillig och påtvingad, har spelat en central roll för landets expansion och dess ekonomiska situation. Från slaveriet, via den stora invandringen, till dagens regelverk har USA alltid haft ett stort inflöde till landet av utländsk arbetskraft. Mellan år  
 1865-1930 
  invandrade ca 30 miljoner européer och blev en starkt bidragande orsak till landets ekonomiska expansion. 
 USA har efter slutet av den ekonomiska depressionen under  
 1930-talet 
  återigen upplevt en stor invandring som inte tycks avta. Under  
 1990-talet 
  invandrade 13,6 miljoner personer som fort- farande var bosatta i landet år 2000. 
 64  
 Detta är det största antalet 
  
 61 
  
 Ung. svensk översättning Alla härstammar vi från invandrare. 
  
 62 
  
 The Economist 12 mars 2005. 
  
 63 
  
 U.S. Department of Homeland Security (2004). 
  
 64 
  
 KAKI (2005). 
  
 80 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 invandrare under ett enskilt decennium någonsin i landets historia. Invandringen svarade för 41 procent av befolkningstillväxten och för nästan hälften av arbetskraftstillväxten under decenniet. 
 En betydande förändring av den amerikanska befolknings- strukturen skedde år 1965 när invandring baserat på den sökandes ursprungsland övergavs till förmån för det nuvarande s.k. prefe- Foster. I och med denna förändring har invandringen till USA bytt ansikte genom att européer ersatts av asiater och latin- amerikaner. Mer än hälften av den latinamerikanska delen av befolkningen hade sitt ursprung i Mexico och i dag bor det ca 7,8 miljoner av dem i USA. Till detta kommer även de som bor och arbetar illegalt i landet. 
 Procentuell fördelning av de utrikes födda i USA år 1960 och 2000 
  
 Världsdel 
  
 År 1960 
  
 År 2000 
  
 Europa 
  
 74,5 
  
 15,5 
  
 Asien 
  
 5,0 
  
 25,5 
  
 Latinamerika 
  
 9,0 
  
 51,0 
  
 Övriga Världen 
  
 11,5 
  
 8,0 
  
 Totalt 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 Källa: KAKI (2005). 
 Förenklat kan man säga att arbetskraftsinvandring till USA kan ske på tre sätt, antingen permanent, temporärt eller illegalt. 
 Permanent 
 Huvudvägen för permanent invandring till USA är genom ansökan om ett s.k. green Wall eller permanent uppehållstillstånd. Antalet uppehållstillstånd bestäms varje år av kongressen som beslutar om hur stora kvoterna för varje s.k. preference group skall vara. Vissa kvoter uppfylls inte varje år medan andra kvoter tar slut på en dag. På detta sätt har ca 900 000 personer årligen invandrat till landet. Som en följd av ett hårdare regelverk för invandring har dock antalet minskat under de senaste åren. Det finns fyra huvud- grupper: 
 81 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 1. 
  
 Den helt avgörande delen av den permanenta invandringen beviljas enligt reglerna för familjeåterförening eller genom nya äktenskap. År 2003 invandrade 70 procent under regelverket för familjeåterförening. 
  
 2. 
  
 En mindre del år 2003, knappt 10 procent av den permanenta årliga invandringen till USA gavs tillstånd av arbets- marknadsskäl och avsåg huvudsakligen högutbildade specia- lister. Den permanenta arbetskraftsinvandringen utgör därmed ca 75 000 personer. 
  
 3. 
  
 För invandring av flykting- eller humanitära skäl fick år 2003 ca 85 000 personer (12 procent) permanent bosättningstillstånd. 
  
 4. 
  
 För att invandringen inte skall leda till alltför hög koncentra- tion av vissa befolkningsgrupper eller nationaliteter finns ett särskilt program för invandring från länder med färre än 50 000 årliga invandrare till USA, ett s.k.  
  
 diversity-program. 
  Cirka 55 000 tillstånd lottas årligen ut bland de över 1 miljon sökande i dessa länder. 
 Temporärt 
 Tillfälliga arbetstillstånd, högst 6 år, kan ges till utländsk arbets- kraft med utbildning inom USA:s bristyrken. Möjlighet finns att dessa efter hand kan omvandlas till permanenta tillstånd. Sedan sju år tillbaka har ca 150  
 000–200 
  000 tillstånd beviljats årligen. För år 2005 begränsades dessa tillstånd till 65 000 efter starka protester från den amerikanska fackföreningsrörelsen. Bland företag i USA är denna invandring populär och den uppsatta kvoten för år 2005 uppfylldes redan efter en dag. 
 Invandringen utanför reglerna 
 Invandringen utanför reglerna till USA är omfattande och avser i hög utsträckning arbetskraftsinvandring. Genom denna bakdörr uppskattas en halv till en miljon människor passera årligen. 
 65  
 Upp- skattningarna om antalet illegala invandrare i USA går isär, men U.S. Immigration and Naturalization Service uppskattar att antalet år 2000 var minst 7 miljoner, varav 4,5 miljoner antas vara mexi- 
  
 65  
 KAKI (2005). 
 82 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 kanska medborgare. 
 66  
 Dessa personer utgjorde år 2000 ca 2,5 pro- cent av den totala befolkningen. Det anses allmänt att cirka hälften av alla illegala invandrare har kommit på laglig väg, men stannat kvar i landet efter att tillståndet upphört. 
 Kanada 
 Kanada (2003) 
 Befolkning: 31,9 miljoner 
 Andel utrikes födda: 18,4 % 
 Nettomigration: Ingen uppgift 
 Andel av befolkningen  
 15-65 
  år: 69,1 % 
 Andel av befolkningen 65 + år: 13,0 % 
 Arbetslösa: 7,0 % 
 Födelsetal: Ingen uppgift 
 Antal utländska studenter år 2002: 60 500 
 De fem största ursprungsländerna för utrikes födda: 
 Storbritannien, Kina, Italien, Indien, USA 
 Källa: Statistics Canada, OECD SOPEMI (2005). 
 Kanada är i grunden ett genuint invandringsland. Landet har byggts av olika minoriteter som tillsammans bildar vad som nu kallas ett mångkulturellt samhälle. Denna utgångspunkt präglar debatten och förutsättningarna för Kanadas politik inom området. Landet för en offensiv invandringspolitik, vilket präglas av landets geografiska läge. I Kanada förutspås år 2011 en brist på högutbildad arbetskraft som beräknas uppgå till omkring en miljon personer. Regeringens mål är att den årliga invandringen skall uppgå till en procent av befolkningen, dvs. drygt 300 000 personer. De senaste åren har antalet uppgått till mellan 200  
 000–250 
  000 permanenta invandrare årligen. 
 67 
  
 Invandrarna delas upp i tre kategorier; ekono- misk/arbetskraftsinvandrare, asylsökande och familjeinvandrare. Kanada arbetar aktivt för att rekrytera fler arbetskraftsinvandrare och bedriver informationskampanjer i ett antal länder där myndig- heterna aktivt marknadsför landet. Målet är att 60 procent av invandrarna skall vara arbetskraftsinvandrare och de övriga 40 pro- centen skyddsbehövande och familjeinvandrare. 
  
 66 
  
 FN (2004), OECD SOPEMI (2005). 
  
 67 
  
 KAKI (2005). 
  
 83 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 På  
 1970-talet 
  övergav Kanada, precis som USA, ett urvalssystem baserat på den sökandes ursprungsland och introducerade istället ett poängsystem. Detta nya system syftar till att bevilja bosättning för de invandrare som har utbildning och kunskaper som kan bidra till att utveckla landet. De som får bosättningstillstånd förväntas snabbt kunna integreras i samhället. Individen får sina personliga erfarenheter och egenskaper värderade. De faktorer som poängsätts i Kanadas poängsystem är: utbildning, arbetslivserfarenhet, ålder, språkkunskaper, arbetserbjudande och anpassningsförmåga. Den senaste faktorn består av förhållanden som anses vara integrations- och arbetsfrämjande som t.ex. tidigare studier i landet och familje- anknytning till permanent bosatta. Utbildning väger tyngst. Från och med år 2002 har vikten av ett arbetserbjudande tonats ner i poängsystemet, men ger fortfarande bonuspoäng. Arbets- erbjudandets minskade betydelse motiveras av att det gamla syste- met inte tillräckligt snabbt tog hänsyn till arbetsmarknadens behov. Det finns även temporär arbetskraftsinvandring till Kanada, vilken år 2002 uppgick till ca 88 000 personer. 
 68 
  
 Jämfört med tidigare är poängsystemet från och med år 2002 tydligare inriktat på invandrare med en högre utbildning. Trots att viss regional hänsyn tas till de glesbefolkade områdena i landet är bosättningstendensen att invandrade personer främst bosätter sig i storstadsområdena. Vancouver anses ha världens största chinatown utanför Kina och i Toronto med kransområden (ca 4,5 miljoner invånare) är varannan person född i utlandet. 
 69 
  
 Australien 
 Australien (2003) 
 Befolkning: 19,9 miljoner 
 Andel utrikes födda: 24 % 
 Nettomigration: Ingen uppgift 
 Andel av befolkningen  
 15-65 
  år: 67,1 % 
 Andel av befolkningen 65 + år: 12,8 % 
 Arbetslösa: 5,1 % 
 Födelsetal: 1,76 
 Antal utländska studenter år 2002: 179 000 
 De fem största ursprungsländerna för utrikes födda: 
 Storbritannien, Nya Zeeland, Italien, Vietnam, Kina 
 Källa: Australian Bureau of Statistics, OECD SOPEMI (2005). 
  
 68 
  
 OECD SOPEMI (2005). 
  
 69 
  
 KAKI (2005). 
  
 84 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 Invandringen har varit, och är fortfarande, en central del i Australi- ens befolkningsutveckling allt sedan den brittiska kolonisationen år 1788. År 1972 övergav man den hårt kritiserade White Australian policy och gav inte längre lika stora fördelar för brittiska med- borgare, vilket innebar att man öppnade för invandring från närmare håll. 
 70  
 Detta följdes av The 1989 National Agenda for a Multicultural Australia vilket var en antidiskrimineringslag som skulle stärka mångfalden i landet. Trots dessa lagändringar kommer fortfarande de flesta invandrarna från Storbritannien. 
 71  
 I dag är nästan 25 procent av landets befolkning och 32 procent av arbets- kraften födda utomlands. 
 Sedan mitten av  
 1980-talet 
  är invandringen starkt fokuserad på högutbildad arbetskraft med företräde för de personer som innehar ett yrke som det råder brist på i landet. Politiken syftar till att attrahera människor med efterfrågad utbildning och framförallt människor som utbildat sig i Australien. Ett mål är att gäst- studenter skall stanna i landet. 
 Australien tillämpar i likhet med Kanada ett poängsystem, men med en större vikt lagd på den sökandes ålder och kopplat till ett större skydd för den inhemska arbetskraften. Arbetskraftsinvand- ring till Australien skall inte förekomma om behovet kan tillgodo- ses på den inhemska arbetsmarknaden. Undantag finns dock för arbetsgivare som är lokaliserade i en region med låg tillväxt. Då minskar kraven för rekrytering avsevärt. Om den sökande kan på- visa att han/hon kan anses bidra till den ekonomiska utvecklingen i landet blir kraven mindre stränga. 
 De första två åren omfattas inte arbetskraftsinvandrare av de sociala skyddsnäten och ett företag eller en enskild person får åta sig ett försörjningsansvar. Staten kan gå i god för de personer som anses vara av stort ekonomiskt intresse för landet. 
 Då ett företag åtar sig försörjningsansvaret 
 72  
 tillåts företaget att anställa utländsk arbetskraft under givna regler, antingen perma- nent eller temporärt. Migrationsmyndigheten kan licensiera företag som sedan själva får knyta ett givet antal invandrare till sitt företag. Myndigheterna utvärderar sedan företaget. 
 Grunden för den allmänna arbetskraftsinvandringen är den s.k. general skilled migration. För arbetskraftsinvandring under detta program måste poängtestet genomgås där följande krav skall vara 
  
 70 
  
 www.migrationinformation.com. 
  
 71 
  
 OECD SOPEMI (2005). 
  
 72 
  
 I Australiens migrationstermer Employer Sponsored Migration. 
  
 85 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 uppfyllda. Den sökande måste, vara under 45 år och ha dokumente- rade kunskaper i det engelska språket (olika krav beroende på den sökandes hemland), ha motsvarande eftergymnasial utbildning som godkänts av australiensiska myndigheter (i vissa yrken kan arbets- livserfarenhet ersätta), utöva ett av myndigheterna fastställt brist- yrke samt uppfylla ett kunskapskrav i yrket som skall bedömas av behörig myndighet. Uppfylls inte alla dessa krav är man inte behö- rig att söka. 
 Entreprenörsinvandring förekommer till Australien genom ett s.k. Business Skilled Entry. Detta ger en möjlighet för fram- gångsrika företagare att bosätta sig permanent i Australien för att bedriva ny eller befintlig verksamhet. Bosättning beviljas först temporärt för fyra år, vilket senare kan omvandlas till permanent bosättning om verksamheten varit framgångsrik. Det ställs höga språkkrav på entreprenörerna och förpliktelserna är omfattande. 
 Australien har slutit avtal med ett antal länder, däribland Sverige, om att tillåta ungdomar mellan 18 och 30 år att arbeta i landet under ett års tid, det s.k. working holidaymakers visa. Det finns inga begränsningar för vilket yrke man får utöva, men anställningar längre än tre månader hos en och samma arbetsgivare är inte till- låtet. Tanken är att arbetstillståndet skall fungera som en hjälp för ungdomar att finansiera sin semester i Australien och därmed öppna en attraktiv väg till legalt arbete. 
  
 2.3.2 
  
 Debatt som påverkar olika länders migrationspolitik 
  
 Mcdaniel TILL UTRIKESFÖRVALTNINGEN 
 73 
  
 – synen på tidigare invandring till landet 
 Några länderspecifika kommentarer från Europa, Japan och Nord- amerika 
 I kommitténs förfrågan till de svenska utlandsmyndigheterna ställ- des frågan om hur synen på invandringen i landet är. Från flera länder rapporterades om politiska partier med mer eller mindre främlingsfientliga åsikter. Det förefaller som om attityden i Europa gentemot invandrare hårdnat under de senaste åren, även om atti- tyden visar en tendens att sammanfalla med den ekonomiska konjunkturen i landet. En ökad skepsis mot den muslimska delen 
  
 73  
 Se not 21. 
 86 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 av befolkningen i Europa kan också skönjas efter terroristattack- erna i USA och Spanien. 
 I Danmark finns en bred och blocköverskridande enighet om en relativt restriktiv invandringspolitik. I Norge är den norska befolk- ningen delad i sin syn på invandringen. I en attitydundersökning, gjord av den norska statistiska centralbyrån år 2003, instämde 45 procent av de svarande i påståendet de flesta invandrare är en källa till otrygghet i samhället. Lika stor andel av befolkningen tog avstånd från påståendet. 
 Efter mordet på samhällsdebattören Zuniga Gogh har den invandringsskeptiska hållningen eskalerat i Nederländerna. Oron är i breda led stark för att det finns ett samband mellan islam, funda- mentalism och ökad risk för terrorattacker. I Belgien har främ- lingsfientliga Vlaams Blok haft stora framgångar i valmanskåren de senaste åren. Partiet har även blivit fällt i domstol för att ha brutit mot lagen om rasism och främlingsfientlighet. Den största kritiken mot invandringen till Storbritannien riktar sig främst mot asyl- systemet och dess brister. Inför valet i maj 2005 trappades debatten kring invandringsfrågan upp. Irland har en lång historia som utvandringsland och attityden till invandringen är i grunden posi- tiv. 
 Trots att propositionen till den nya invandringslagen i Schweiz börjar med meningen, Den utländska befolkningen lämnar sedan länge ett viktigt bidrag till vårt välstånd och betyder också ett kulturellt berikande för vårt samhälle, finns det sedan länge många som har en kritisk inställning till invandring. Landets största parti drar sig inte för att använda främlingsfientliga argument och det har förekommit flera folkomröstningar med syfte att begränsa invandringen. I Tyskland har under senare tid en stundtals hätsk politisk debatt gällande integrationen av den muslimska befolk- ningen ägt rum. I Österrike stöds den restriktiva invandrings- politiken i breda folklager. 
 Under år 2004 präglades debatten i Frankrike av den nya lag- stiftning som förbjuder bärandet i offentliga skolor av kläder eller symboler som tydligt visar religionstillhörighet. Oron för den muslimska världen visar sig i det franska folkets tveksamhet inför ett  
 EU-medlemskap 
  för Turkiet. Enligt en opinionsundersökning motsatte sig 67 procent av de tillfrågade ett turkiskt  
 EU-inträde. 
  Många invånare i Spanien uppfattar i dag den kraftiga invandringen som ett stort samhällsproblem, samtidigt som det finns relativt få tecken på öppen rasism i det spanska samhället. Portugal lider i 
 87 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 mindre utsträckning av spänningar mellan olika nationaliteter än vad man gör i många andra länder i Europa. Det finns inget främ- lingsfientligt parti, men studier visar att över 70 procent av den portugisiska befolkningen inte vill ta emot fler invandrare. Gene- rellt för Italien är att främlingsfientligheten var vanligare förr. Från Grekland rapporteras flera undersökningar visa att intoleransen mot främlingar är stor. Samtidigt finns det en betydande arbets- marknad för illegal utländsk arbetskraft. 
 Enligt en studie som genomfördes i Lettland ansåg nästan hälften av invånarna att politikerna aktivt måste motverka framtida arbets- kraftsinvandring till landet och endast 10 procent av de tillfrågade stödde en liberal politik gällande arbetskraftsinvandring. Attityden till utlänningar i Polen beror ofta på vilken roll dessa spelar i den polska ekonomin. Mest negativ syn har man på grannarna i öst, ukrainare, vitryssar och ryssar vilka betraktas som fattiga och endast som konkurrenter om arbetstillfällen. 
 Andelen invandrare utgör endast 1,3 procent av befolkningen i Japan. Generellt får man nog konstatera att tveksamheten till en mer omfattande invandring är mycket utbredd hos den japanska befolkningen. Någon bred offentlig debatt om den japanska invandrings- och flyktingpolitiken förekommer knappast. 
 I Kanada är synen på invandringen i grunden positiv. Att invandringen behövs för att bibehålla landets fortsatta ekonomiska utveckling är allmänt accepterat. En viktig utgångspunkt för synen i USA på invandring är att befolkningen i landet i stort identifierar sig själv med invandring. Det är en allmänt vedertagen uppfattning att invandringen är en tillgång för landets ekonomi. 
 FÖRFRÅGAN TILL UTRIKESFÖRVALTNINGEN 
 74 
  
 – asylsökandes rätt till arbete under och efter asylprocessen 
 Några länderspecifika kommentarer från Europa, Japan och Nord- amerika 
 En debatt om sambandet mellan asyl- och arbetskraftsinvandring har på senare tid pågått i Sverige. Denna debatt existerar även i andra länder med många asylansökningar och myndigheterna för- söker hitta effektiva vägar för att inlemma invandrarna under rätt 
  
 74  
 Se not 21. 
 88 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 regelverk. En viktig fråga i sammanhanget blir de asylsökandes rätt till arbete och tillträde till arbetsmarknaden under asylprocessen. 
 I kommitténs förfrågan till de svenska utlandsmyndigheterna visade det sig att asylsökande i Europa som regel inte tillåts, eller endast under begränsade förhållanden får, arbeta eller byta till- ståndskategori under tiden som ärendet prövas. Endast i några få länder kan arbetstillstånd sökas inifrån landet om beslutet av asyl- ärendet blir negativt. En diskussion kring fenomenet sammansatta migrationsströmmar 
 75  
 finns i flera länder. Denna diskussion verkar medföra en uppstramning av asylprocessen för att minska incita- menten för ogrundade asylansökningar. 
 I Finland finns en medvetenhet om fenomenet sammansatta flöden. Arbete under behandling av en asylansökan är tillåtet, men ytterst få arbeten finns att tillgå. Det är inte tillåtet att söka arbets- tillstånd efter avslag. En asylsökande i Danmark kan i dag inte arbeta under tiden ansökan behandlas, om inte den sökande prakti- serar ett yrke som det råder brist på i landet. En person som fått avslag på sin asylansökan har möjlighet att få arbetstillstånd om denna varit i arbete hos en och samma arbetsgivare, eller drivit egen firma, under en längre tid inom ett yrke det råder brist på i landet. Asylsökande i Norge kan på vissa villkor få arbetstillstånd när de väntar på ett avgörande. Personer som fått slutgiltigt avslag på ansökan kan få temporärt arbetstillstånd då vederbörande inte kan sändas tillbaka till hemlandet. Regeringen anser att det måste finnas en klar skillnad mellan asylsökande och arbetskraftsinvandrare, vilket medför att arbetstillstånd enbart kan sökas från hemlandet. 
 Det finns ingen direkt diskussion om fenomenet sammansatta flöden i Belgien. Sedan ett år tillbaka kan asylansökande på vissa villkor få ett tillfälligt uppehålls- och arbetstillstånd, men har ingen rätt att arbeta under en eventuell överklagan. Sedan flera år tillbaka finns det en debatt om sammansatta flöden i Nederländerna. Hanteringen av asylärenden har effektiviserats och antalet asyl- sökande har mer än halverats på tre år. Det finns möjlighet för asyl- sökande att arbeta men endast under ett begränsat antal veckor om året. Däremot finns det ingen möjlighet att ansöka om arbets- tillstånd inifrån landet. I Luxemburg har asylsökande i dag inte möjlighet att arbeta under den tid som asylansökan prövas. Sökanden har inte heller möjlighet att vid avslag på sin asylansökan 
  
 75  
 Med sammansatta migrationsströmmar (mixed flows) menas att det i en grupp asylsökande finns såväl de som har asylskäl som de som migrerar av ekonomiska eller andra skäl. 
 89 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 istället söka uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl. Fenomenet sammansatta flöden är väl känt och orsak till oro i Storbritannien. I princip är asylsökande inte tillåtna att arbeta under tiden deras ansökan behandlas, med motiveringen att det kan skapa falska för- hoppningar om uppehållstillstånd trots avslag på ansökan. Under en omfattande revision av migrationsstatistiken i Storbritannien fann man inget statistiskt samband mellan asyl- och arbetskrafts- invandring. 
 I Österrike diskuteras fenomenet sammansatta flöden i den allmänna debatten. Asylsökande är inte principiellt uteslutna från arbetsmarknaden, men som regel uppfyller de sökande inte kvalifi- kationerna för ett arbetstillstånd. 
 I Frankrike har asylsökande möjlighet att ansöka om arbets- tillstånd under den tid asylansökan handläggs. I realiteten beviljas inte så många personer tillstånd, då det anses vara svårare att vid ett eventuellt avslag på asylansökan utvisa dem som är integrerade på arbetsmarknaden. Vid avslag på asylansökan skall den sökande utvisas och har inte möjlighet att söka uppehållstillstånd av arbets- marknadsskäl. En asylsökande i Spanien måste först vänta på beslut om ansökan tas upp till behandling. Om beslutet blir positivt har den asylsökande möjlighet att börja arbeta efter det att hans vistelse i landet överstigit sex månader. Får personen sedan avslag på sin asylansökan, finns inga hinder för denne att söka uppehållstillstånd om han/hon kan visa upp ett arbetserbjudande. Flyktinginvand- ringen till Italien är tämligen blygsam. Villkoren för asylsökande är inte speciellt fördelaktiga, då de t.ex. inte har rätt att arbeta. Vid avslag skall den asylsökande lämna landet inom 15 dagar och kan inte i det läget söka uppehållstillstånd för arbete. 
 I Estland saknas rätt för asylsökande att arbeta. Vid avslag kan arbetstillstånd sökas men detta måste ske från utlandet. Japan accepterar endast något tiotal asylsökande per år och därmed före- kommer det ingen debatt om sammansatta flöden. 
 I Kanada finns det inga empiriska bevis på tesen att arbets- kraftsinvandring minskar antalet asylsökande. Antalet asylsökande har minskat på senare år, men detta tros mer vara kopplat till det faktum att kraven för att få asyl har skärpts. Däremot menar man att arbetskraftsinvandringen gör de asylsökande mer accepterade, inte bara hos gemene man, utan även hos arbetsgivare. Sett till den totala invandringens antal har antalet asylsökande alltid haft en liten roll och inte heller varit föremål för någon större debatt i USA. 
 90 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 2.4 
  
 Migration och utveckling i ursprungsländerna 
  
 Utvecklingen i de länder som de flesta arbetskraftsinvandrare i världen kommer ifrån, ursprungs- eller sändarländerna, påverkas av omfattningen av migrationen. En flyttare tar med sig sitt human- kapital i form av utbildning och kompetens vid emigrationen. Utflyttningen reducerar självfallet i motsvarande grad den sam- manlagda kompetensen i hemlandet. Samtidigt har utvandrarna under de senaste åren sänt hem allt större summor pengar till familj och anhöriga i hemländerna. Utvandrarna kan även spela en roll från sitt nya land. En sammanhållen grupp av utvandrare 
 76  
 kan påverka utvecklingen i sitt ursprungsland såväl ekonomiskt som politiskt. En hemvändande emigrant tar också med sig sin nyför- värvade eller förbättrade kompetens med sig hem. 
 Effekterna av migration för ett land är både positiva och negativa och kan vägas emot varandra. FN har i en rapport upprättat en sammanställning i något som man kallar en balansräkning. 
  
 76  
 I anglosaxiskt språkbruk används termen diaspora, grekiska för utspridning. Diaspora användes ursprungligen för förhållandet att en religiös folkgrupp lever utanför sitt ursprungsområde i samhällen som domineras av en annan religion. Ursprungligen avsågs judarna i förskingringen, dvs. utanför Palestina men uttrycket används numer även för andra folkgrupper. (Nationalencyklopedin). I migrationslitteratur används diaspora för vilken etnisk grupp som helst som lever utanför sitt hemland eller sin ursprungliga etniska grupp t.ex. filippinare i USA. Se Smith (2005). 
 91 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 Positiva och negativa effekter av migration för ett ursprungsland. 
  
 Positiva effekter 
  
 Negativa effekter 
  
 Skapar sysselsättning åt personer som inte får 
  
 Förlust av högutbildad arbetskraft och lägre 
  
 arbete. 
  
 kvalité på service. 
  
 Mildrar verkningar av de effekter som överskott 
  
 Minskar tillväxt och produktivitet genom att 
  
 av arbetskraft kan få. 
  
 färre högutbildade finns kvar. 
  
 Ger ett inflöde av pengar som sänds hem och 
  
 Nyttan av satsade resurser i offentligt finansi- 
  
 utländsk valuta. 
  
 erade utbildningar minskar. 
  
 Bidrag från emigranter med teknisk överföring, 
  
 Selektiv migration kan leda till ökade inkomst- 
  
 investeringar och riskkapital. 
  
 skillnader. 
  
 Kan bidra till större handel mellan in- och 
  
 Minskade skatteinkomster i och med utflytt- 
  
 utvandringslandet. 
  
 ning. 
  
 Motivation att investera i egen utbildning ökar. 
  
 Hemsända pengar från emigranterna minskar 
  
 över tiden. 
  
 Återvändande emigranter kan höja kunskaps- 
  
 nivån genom sina nya kunskaper, förmedla 
  
 kunskaper till andra och skapa länkar till 
  
 utlandet. 
  
 Källa: FN (2004). 
  
 En av FN uppställd balansräkning visar att det finns såväl positiva som negativa effekter av migration för ett utvandringsland. En specifik genomgång för ett enskilt land visar vilken sida som väger över. 
  
 2.4.1 
  
 Migrationen påverkas av utvecklingen i landet 
  
 Omfattningen av den internationella migrationen från och till ett land bestäms till stora delar av landets utvecklingsnivå. Historiskt har många länder, precis som Sverige, gått från att vara ett utvand- ringsland för att sedan i takt med ökande ekonomisk utveckling övergå till att bli ett invandringsland. I Europa kan Italien och Portugal lyftas fram som exempel som inte ligger så långt bak i tiden. Detta påverkar också på sikt de länder som dagens invand- rare till Sverige och de rika länderna kommer ifrån. När den eko- nomiska utvecklingen gått framåt kommer utvandringen att minska. 
 Sambandet mellan omfattningen av migration från och till ett land och ekonomisk utveckling kan beskrivas grafiskt. 
 77  
 För ett lands utveckling krävs en viss nivå av migrationsutbyte med om- världen, önskad normal migration. Handeln med omvärlden måste fungera. Impulser och erfarenheter måste hämtas utifrån. En 
  
 77  
 Diagrammet är efter Hale (1993). 
 92 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 stat är beroende av utbyte, även av människor, med omvärlden för att kunna utvecklas. Till en början medför utvecklingen att det skapas bättre förutsättningar för migration. Kommunikationer, information, handel och ekonomi utvecklas. Allt fler kan emigrera. Under en fas av utvecklingen är migrationen mer omfattande (A i figuren) än önskvärd. I praktiken kanske den utbildade arbets- kraften inom vårdsektorn lämnar landet. Utvecklingsbistånd till ett land som bidrar till utvecklingen kan också bidra till att migratio- nen ökar. Vid fortsatt utveckling minskar migrationen och kan även på sikt bli mindre än vad som är önskvärt för fortsatt ekono- misk utveckling. 
 Migration 
  
 Önskad normal 
  
 A 
  
 migration 
  
 Faktisk migration 
  
 Utveckling 
 Den s.k. migrationspuckeln. Från en låg nivå tilltar migrationen i och med ekonomisk utveckling. Under en period är migrationen större än önskad. Senare kan den ekonomiska utvecklingen leda till en alltför liten migration. 
 Enligt en sådan här modell förändras migrationsmönstren över tiden beroende på ett lands ekonomiska utveckling. Länder som i dag har stor utflyttning av arbetskraft till den rika världen kan i en framtid istället själva vara i behov av arbetskraft utifrån. De länder som i dag är utflyttningsländer kan övergå till att bli inflyttnings- länder. Exempelvis kan Filippinerna, som i dag exporterar en bety- dande del av sin arbetskraft, i framtiden ersättas som källa för arbetskraftsexport, av något land som ännu inte har så stor emigra- tion. 
 93 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 2.4.2 
  
 Utflyttning av ett lands humankapital 
  
 Att högutbildade lämnar sitt hemland, s.k. brain drain, har länge varit ett debattämne och frågan som har ställts är vilken betydelse detta har för ursprungslandets utveckling. Kombinerat med åter- flyttning kan man istället tala om vidareutveckling och återförande av kunskap som kan tillföra ursprungslandet något positivt. 
 78  
 Insti- tute for Public Policy Research (IPPR) har i en rapport uppmärk- sammat de positiva effekter migrationen kan ha på ursprungslandet och försökt introducera en ny terminologi som bättre förklarar förhållandet. 
 79  
 Hela konceptet med utflyttning av ett lands human- kapital har flera dimensioner. 
 Ett flöde av invandrare till ett land är sammansatt på många skilda sätt och inte enbart efter skälen för migration. En skillnad är också graden av utbildning och vilka länder de med längre utbild- ning kommer ifrån. Vad gäller några länder är det framförallt de högutbildade som har invandrat till ett land, medan det från andra länder framförallt är de med låg utbildning. Exempelvis var endast 11 procent högutbildade av de drygt 700 000 personer som invand- rade från Östeuropa till Tyskland under några år på  
 1990-talet. 
  Skillnader beroende på vilket land man kom från var stor. Av ungrarna hade 35 procent en hög utbildning, medan motsvarande andel för rumänerna var 10 procent. 
 80 
  
 En stats relativa kostnad för att förlora en högutbildad skiljer sig mycket åt beroende på en stats utveckling. I en stat med höga in- komster utgör statens kostnader för en längre utbildning en liten del av statens utgifter, medan det kan vara en relativt stor satsning i en fattig stat. För att utbilda en student med en hög utbildning satsar stater som Malawi och Scott betydligt mer av sina gemen- samma resurser på en student än vad ett rikt land som Sverige behöver göra. För att finansiera en utbildningsplats investerar dessa fattiga afrikanska länder en utgift motsvarande drygt nio gånger den genomsnittliga BNP/invånare i landet. Som jämförelse satsar ett rikt land som Australien enbart en knapp tredjedel av sitt lands BNP/invånare för varje motsvarande utbildningsplats. 
  
 78 
  
 I anglosaxisk migrationslitteratur talas förutom om brain drain och brain gain även om brain circulation. 
  
 79 
  
 Under kommitténs besök hos tankesmedjan introducerades begreppet James som ett alternativ till det vedertagna uttrycket brain drain som anses vara för ensidigt. IPPR (2004). 
  
 80 
  
 Smith (2005). 
  
 94 
 SOU 2005:50 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
 Kostnad för högre utbildning av en student som procent av BNP per capita i några länder 
  
 Land 
  
 Kostnad/högutbildad student som procent av 
  
 BNP/person. 1995 
  
 Smith 
  
 979 
  
 Scott 
  
 941 
  
 Etiopien 
  
 592 
  
 Jamaica 
  
 193 
  
 Sverige 
  
 76 
  
 Tyskland 
  
 35 
  
 Australien 
  
 30 
  
 Källa: Smith (2005). 
  
 I ett fattigt land måste myndigheterna satsa en betydligt större del av landets resurser för att finansiera en utbildningsplats än vad ett rikt land måste göra för en motsvarande utbildning. Därför blir en utvandrad sjuksköterska från Malawi ett större avbräck för staten än en utvand- rande sjuksköterska från Sverige. 
 I flera stater satsar staten endast en relativt liten del av sina gemen- samma resurser på högre utbildning. Exempelvis har Filippinerna minskat sina offentliga utgifter till utbildning och har nu en av världens lägsta offentligt finansierade utbildningar. Trots detta har tre av fyra av de ca 750 000 utvandrare som årligen lämnar Chandler nerna en längre utbildning. De flesta av dem har gjort det genom privata utbildningar. 
 81  
 Genom att satsa på privata utbildningar har man direkt anpassat sin egen utbildning till vad som efterfrågas på den internationella arbetsmarknaden. För statens del överväger fördelarna med utflyttningen, vilken vanligen är temporär, genom att ytterligare en person får ett arbete och kan sända hem pengar till den del av familjen som fortfarande är kvar i hemlandet. 
  
 81  
 Ibid. 
 95 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 Mcdaniel TILL UTRIKESFÖRVALTNINGEN 
 82 
  
 – diskussion om utvandringens eventuella påverkan på sam- hällsutvecklingen 
 Några länderspecifika kommentarer från länder utanför EU/EES 
 Vissa undersökningar i Bulgarien gör gällande att mellan 40– 60 procent av landets välutbildade personer utvandrar för att ta anställning utomlands. Diskussionen om utvandringens påverkan på samhällsutvecklingen är delad. Ena sidan anser att utvandringen resulterat i en omfattande brain drain och försämrade utvecklings- möjligheter för landet, medan andra sidan inte alls ser de proble- men. I Rumänien var brain drain uppe till allmän diskussion år 2000 men antalet kvalificerade utvandrare ansågs vara för få för att ha någon större betydelse. Nu talar man snarare om det tillskott av kunskap landet erhåller från återvändare. 
 Ett par gånger årligen dyker brain drain upp som tema i media i Kroatien. Det ses som ett problem att man i nuläget inte kan kon- kurrera om arbetskraften med t ex Tyskland, Frankrike och USA. Vissa försök har gjorts att stävja denna utveckling, dock utan större framgång. Från utlandsmyndigheten i Sarajevo rapporteras att den utflyttning av kvalificerad arbetskraft från  
 Jackson 
  som ägde rum under kriget har fortsatt. 
 Bland framstående forskare och studenter i Ryssland har brain drain uppmärksammats som ett problem. Ingen förnekar att kun- skapsflykten var ett problem som uppstod under Sovjetunionens sista år och förstärktes under  
 1990-talet. 
  En del menar dock att problemet alltjämt är högst påtagligt, medan andra hävdar att trenden mattats av och att det visat sig att utflyttade forskare flyt- tar hem igen efter ett tag. Chefen för den nationella vetenskaps- akademin i Vitryssland har uttalat sig om att länder dit vitryska forskare utvandrar borde kompensera Vitryssland för utbildningen. 
 Utlandsmyndigheten i Ankara framför, med tanke på Turkiets storlek, att emigrationen av välutbildad arbetskraft inte torde ut- göra något större problem. Syrien har insett betydelsen av att locka välutbildade och väletablerade syrier tillbaka till landet, men någon offentlig diskussion kring brain drain rapporteras det inte om. Under 1970- och  
 1980-talen 
  gick ekonomin kraftigt framåt i Jorda- nien och man började rekrytera arbetskraft från utlandet. Samtidigt 
  
 82  
 Se not 21. 
 96 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 började många välutbildade jordanier att arbeta i de oljeproduce- rande  
 Gulf-staterna 
  som lockade med bättre löner och utveck- lingsmöjligheter. Denna utveckling har fortsatt med invandring till Jordanien av personer inom lågavlönade arbeten, medan utvand- ringen främst omfattar jordanier med högre utbildning. 
 Vid en hearing i Kairo anordnad av GCIM diskuterades frågan om regionen är utsatt för att förlora utbildad arbetskraft eller om man får ett tillskott av utbildad arbetskraft (brain drain eller brain gain). Vitt skilda åsikter ventilerades. Man påpekade att i många fall investeras utvandrarnas tillgångar i andra länder än hemländerna och kunskapsöverförandet har inte gått att få bekräftat. Brain drain ges en allt större uppmärksamhet i Marocko då det visar sig att allt fler tekniker och ingenjörer lämnar landet för arbete eller högre studier utomlands. Av de marockaner som studerar utomlands uppger sig 80 procent inte vara villiga att återvända till Marocko efter examen. Det ses dock som positivt att marockaner är efter- frågade utomlands och att deras kunskaper i förlängningen kan komma landet till godo. 
 Någon mer omfattande debatt om brain drain i Nigeria har inte uppmärksammats. Den kategori som söker sig utomlands, och då i första hand till USA, är revisorer, läkare, advokater och ingenjörer. Sjuksköterskor verkar i första hand söka sig till Storbritannien. Utlandsmyndigheten i Etiopien rapporterar att det inte förekom- mer någon omfattande diskussion gällande brain drain. Från Syd- afrika rapporteras om en snabbt minskande bas av utbildade främst inom yrkeskategorier som sjuksköterskor, läkare, lärare och kvali- ficerade ekonomer. Trots en ökad medvetenhet kring problemet, har hittills lite gjorts för att minska utflödet av kvalificerad arbets- kraft. 
 Från Brasilien rapporteras en viss debatt om utflyttningen av högutbildade. Brasilien har en kostnadsfri universitetsutbildning och det kan leda till problem om många nyutexaminerade emigre- rar. Det talas även om den positiva effekt i form av återflöde och återförening av erfarenheter som erhålls. En debatt om brain drain har funnits i Argentina i över 30 år. Det argentinska utbildnings- systemet har varit ett av de bästa i Sydamerika och många argenti- nare har därför utbildats i landet för att sedan söka sig till andra länder. I dag är utbildningsnivån inte längre lika hög och effekten av brain drain kan kanske därför antas avta. Utlandsmyndigheten i Chile anser att frågan om brain drain är mindre tillämplig på Chile, 
 97 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 kanske på grund av inkomstspridningen, som tenderar att ge aka- demiker tio gånger så hög lön som okvalificerade arbetstagare. 
 Utbildningsnivån bland emigranterna från Guatemala är inte högre än genomsnittet i landet och endast en procent av dem som flyttar har någon form av högre utbildning. I Nicaragua är det inte de mest högutbildade som väljer att emigrera, men trots det så lever majoriteten av nicaraguaner med högre utbildning utanför landets gränser. Fokus läggs i dag på att bekämpa den illegala invandringen snarare än att ta upp problemet med emigrationen av högutbildade. Utlandsmyndigheten i Mexico rapporterar om en låg andel hög- utbildade emigranter från landet och anser att brain drain inte verkar vara något problem. 
 Brain drain diskuterades flitigt i Sri Lanka fram till mitten av 80- talet då emigrationen av läkare, akademiker, revisorer och ingenjö- rer avtog. I dag rör sig diskussionen kring hur man kan skapa en bättre arbetsmiljö i Sri Lanka för de med  
 IT-utbildning 
  som lämnar landet till förmån för Nordamerika och Australien. I Thailand diskuteras brain gain snarare än brain drain. Thailändarna har en benägenhet att återvända med sina nya idéer och kunskaper och på detta sätt berika landet. 
 Av de högutbildade medborgarna i Filippinerna väljer ca 10 procent att arbeta utomlands. En sektor där brain drain har gjort sig väl synlig inom är hälso- och sjukvården. Uppskattningsvis lämnar 8 000 sjuksköterskor landet varje år och bristen på dessa är påtaglig, framför allt i landsbygdsregionerna. Bilaterala avtal har ingåtts med bl.a. USA om återvändande av sjuksköterskor efter en tjänstgöringsperiod på två till tre år. Program har satts upp i Filip- pinerna för att ta till vara de nya kunskaperna som inhämtats ut- ifrån, men problem uppstår då kunskapen från västvärlden inte alltid är lämpad för landet. Malaysia har ett ambitiöst utbildnings- program som innebär att mellan 60  
 000–80 
  000 malaysier varje år studerar utomlands och de mest kompetenta studenterna får oftast mycket kvalificerade jobb i utlandet. Premiärministern har väckt tankar om att få till stånd en reverse brain drain där dessa perso- ner skall rekryteras för att fylla kvalificerade poster i Malaysia istället för i utlandet. 
 Någon större debatt om brain drain finns för närvarande inte i Iran då de högutbildade inte sällan uppfattas som ett hot mot regimen. Den reformistiske presidenten har dock uttryckt sin oro över att de högst utbildade lämnar landet. Utlandsmyndigheten i Peking konstaterar att brain drain fortfarande är vanligare än brain 
 98 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 gain. Av de 580 000 kinesiska studenter, som studerade i över 100 olika länder år 2003, har endast 160 000 återvänt till Kina. En kommitté har bildats som har till uppgift att förmå studenter som studerar utomlands att återvända. 
 FÖRFRÅGAN TILL UTRIKESFÖRVALTNINGEN 
 83 
  
 – diskussion om arbetskraftsinvandringens eventuella påverkan på ursprungsländerna 
 Några länderspecifika kommentarer från Europa, Japan och Nord- amerika 
 I Finland har det inte förts någon offentlig debatt kring ämnet, men brain drain diskuterats internt på arbetsministeriet. Utlands- myndigheten i Köpenhamn har inte noterat någon debatt om brain drain i Danmark och liknande problem för ursprungsländerna. Från Norge rapporteras att brain drain diskuteras i samband med gäst- studenter, men inte i samband med arbetskraftsinvandring. 
 Debatten om brain drain är inte särskilt livlig i Belgien. Den går snarare i motsatt riktning där universitet och företag är oroade över att högutbildade och forskare från Belgien lämnar landet. Utlands- myndigheten i Haag rapporterar om en debatt i parlamentet i Nederländerna om den eventuella påverkan på ursprungsländerna. Slutsatsen som drogs var att det inte förelåg någon risk för brain drain, med tanke på att landet är så pass litet. I Luxemburg diskute- ras frågan om brain drain i samband med gäststudenter. Från Stor- britannien rapporteras om en utbredd diskussion om brain drain. Man ser problemen med att utarma kunskapsbasen i utvecklings- länderna, samtidigt som man påpekar att man inte skall underskatta utvandrarnas hemsända pengar som kan bidra till en positiv utveckling av ekonomin i hemlandet. Från Irland rapporteras att ingen diskussion kring brain drain förekommer. 
 Schweiz rapporterar att det finns en viss diskussion om brain drain. Regeringen betonar att det finns en målkonflikt mellan det nationella behovet av kvalificerad arbetskraft och risken att utveck- lingsländer går miste om välbehövliga specialister. Samtidigt beto- nas att den bästa migrationspolitiken är den som inte primärt syftar till en minskning av invandringen utan till att motverka förhål- 
  
 83  
 Se not 21. 
 99 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 landen som leder till ett behov av att migrera. I Tyskland äger det i dag inte rum någon mer omfattande diskussion om påverkan av arbetskraftsinvandringen på ursprungsländerna. Då det i Österrike finns utländsk arbetskraft främst inom områden där man inte använder sig av högutbildad arbetskraft, särskilt inom jordbruket, hotell- och restaurangbranschen, lokalvård osv, har diskussionen kring en potentiell brain drain inte haft någon större betydelse för den förda politiken. 
 Gäststuderande i Frankrike kan få arbetstillstånd (om arbets- marknaden tillåter det) i syfte att få en möjlighet till kvalificerad arbetslivserfarenhet innan de återvänder till sitt hemland. Från Spanien rapporteras att åtgärder för att underlätta återvändande till ursprungslandet, inklusive återanpassning till ursprungslandets arbetsmarknad, tas upp i de bilaterala avtal som ingås. Ingen offentlig diskussion om brain drain förekommer i Portugal eller i Italien. Däremot har den italienska inrikesministern lyft fram att värdet av de årliga pengarna som utvandrarna sänder hem överstiger de rika ländernas samlade bistånd. 
 Eftersom arbetskraftsinvandringen till Estland förväntas bli liten pågår ingen debatt om brain drain. Från Lettland rapporteras om en viss oro för utarmning av den egna kunskapsbasen. I Litauen nämns brain drain men betraktas inte som ett problem. Även här handlar debatten om hur man skall få den egna befolkningen att stanna. 
 Från Tjeckien rapporteras om en pågående, men inte särskilt intensiv debatt om brain drain och då främst kring utarmandet av den egna kunskapsbasen. Ungern rapporterar att ingen sådan diskussion finns och frågan diskuteras inte heller i Slovenien. När brain drain diskuteras i Polen menar man den skada som utvandring av arbetskraft kan medföra. Debatten anses dock vara överflödig enligt många då flyttbenägenheten inte varit så stor. 
 Japan satsar utvecklingsbistånd inom bl.a. undervisning och vux- enutbildning i andra asiatiska länder och vill inte medverka till brain drain. Med tanke på den ytterst begränsade arbetskraftsinvand- ringen i dag torde dock sådana överväganden knappast vara avgö- rande för utformningen av den japanska politiken. 
 Detta är en fråga som är föga diskuterad i Kanada. Ofta brukar man framhäva att nyttan för ursprungslandet är större än den ev. skadan av brain drain. Invandring anses inte vara något nollsumme- spel utan båda parter kan tjäna på det. Invandrare sänder hem stora summor pengar, samtidigt som handeln och de ekonomiska banden 
 100 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 med ursprungsländerna stärks. Eventuell påverkan på ursprungs- länderna diskuteras inte offentligt i USA. Den spontana inställ- ningen är att de självklart skall erbjuda de bästa att komma till landet och framhåller samtidigt den positiva ekonomiska vinst som invandrarnas hemsända pengar medför för hemlandet. 
  
 2.4.3 
  
 Utvandrarna sänder hem stora summor pengar 
  
 Utvandrarna sänder hem stora summor pengar och dessa finansiella flöden är stabila över tiden och är dessutom ökande. 
 84  
 Världs- banken har i en rapport visat att det år 2001 via officiella kanaler sändes hem drygt 72 miljarder US dollar. Denna summa är högre än det samlade utvecklingsbiståndet till dessa länder. I och med att de flesta invandrarna kommer från medelinkomstländer så är det också till dessa länder som pengarna sänds. Den största delen av utvecklingsbiståndet går däremot till de fattigaste länderna. Inter- nationella valutafonden (IMF) menar att ökningen av totalsumman pengar som emigranterna skickade till nittio utvecklingsländer 
 85  
 har ökat år 2003 till 100 miljarder US dollar och man räknar med en ytterligare ökning på 25 procent till år 2004. 
 86 
  
 För många av de länder som stora grupper invandrare kommer ifrån, eller annorlunda uttryckt, som exporterar stora delar av sin arbetskraft, spelar de pengar som sänds hem en allt viktigare roll i ekonomierna. I flera stater utgör de hemsända pengarna betydande delar av ekonomin vilket kan illustreras av hur stor del de utgör i relation till landets export. 
  
 84 
  
 Se Smith (2005) för en genomgång av fenomenet med utvandrarnas hemsändande av pengar. I anglosaxiskt språkbruk kallas detta för remittances vilket på svenska ofta skrivs som remmiteringar. 
  
 85 
  
 Det går också stora summor av hemsända pengar tillbaka till andra rika länder. 
  
 86 
  
 BBC (2005). 
  
 101 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 Utvandrarnas hemsända pengar i relation till statens export i några utvalda stater. Genomsnittsvärden för åren  
 1995–2001 
  
 Bangladesh 
 Marocko 
 Indien 
 Filippinerna 
 Sri Lanka 
 Pakistan 
 Turkiet 
 Tunisien 
 Moldavien 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 25 
  
 30 
  
 35 
  
 Procent av exportvärdet 
  
 Källa: Smith (2005). 
 Emigranterna från Bangladesh och Marocko sänder hem pengar motsvarande en tredjedel av hemlandets export. Emigranterna är en värdefull export. 
 Förutom det officiella flödet av pengar från flyttarna så sänds stora summor via informella kanaler eller tas hem direkt vid besök i hemlandet. I flera länder utan ett välfungerande banksystem, som t.ex. Somalia, sker den allra största delen av överföringarna genom inofficiella kanaler. Det innebär att stora delar av pengarna som sänds hem inte ingår i de officiella siffrorna. 
 De hemsända pengarna är privata pengar och kontrollen för hur de används ligger naturligtvis hos de enskilda personerna. Pengarna används till konsumtion för familjen som bor kvar i hemlandet, byggande av bostäder och/eller för att bygga upp en rörelse för ett senare återvändande eller för sparande inför pensioneringen. Det har uppmärksammats av utvecklingsekonomer att de pengar som utvandrare sänder hem och som flödar in i ett utvecklingsland kan komma ett lands utveckling till del. Om ett utvecklingslands bank- system utvecklas så att de hemsända pengarna kan hanteras inom ett banksystem och också göras tillgängligt för en finansiell mark- nad, kan medlen även användas som riskvilligt kapital för utveck- ling av landet. 
 102 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 FN och andra utvecklingsaktörer har påpekat att den bästa lång- siktiga investeringen för ett lands utveckling är att satsa på utbild- ning av unga och framförallt på utbildning av unga flickor. I och med de ökande summorna som sänds hem har också en allt större del använts för utbildning av barn och ungdomar som bor kvar i hemlandet. På sikt kommer detta, förutom att komma individerna till del, även att vara av betydelse för landets utveckling. En bieffekt är att det även kan göra de potentiella utvandrarna genom utbild- ning mer lämpade för arbete i de rika länderna och därmed även bidra till deras ekonomi. 
 FÖRFRÅGAN TILL UTRIKESFÖRVALTNINGEN 
 87 
  
 – betydelsen av utvandrarnas hemsända pengar 
 Några länderspecifika kommentarer från länder utanför EU/EES 
 Från Rumänien rapporteras att de hemsända pengarna anses ha en enorm betydelse och är den största utländska investeraren, dvs. större än bistånd respektive utländska direktinvesteringar. Den totala summan beräknas vara lika stor som landets bytesbalans- underskott. De hemsända pengarna till  
 Jackson 
  upp- går, enligt Internationella valutafonden, till över en halv miljard US dollar, vilket motsvarar 9 procent av BNP. Som jämförelse kan nämnas att det totala biståndet uppgick till 5 procent. I Bulgarien uppgick transaktionerna (år 2002) från bulgarer bosatta utomlands till ca 450 miljoner US dollar, vilket översteg storleken av utländska direktinvesteringar med 20,9 miljoner US dollar. De hemsända pengarna utgjorde 2,9 procent av BNP. De utvandrade med- borgarna från Ryssland skickar hem pengar till närstående. Bidragen har betydelse för familjen och på sin höjd det lokala/regionala väl- måendet, men inte för Rysslands utveckling som helhet. 
 I vilken omfattning emigranter skickar pengar till Iran är svårt att bedöma. Det torde inte röra sig om några belopp av betydelse för landets utveckling, utan mer om pengar för att göra de anhöri- gas tillvaro drägligare. I Turkiet lämnar transaktionerna från turkar bosatta utomlands ett väsentligt bidrag till ekonomin. Någon debatt om hur pengarna kan utnyttjas för landets utveckling före- kommer inte. 
  
 87  
 Se not 21. 
 103 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 Utlandsmyndigheten i Damaskus rapporterar om ett dåligt fungerande bankväsende i Syrien. Utvandrarnas hemsända pengar har betydelse, men inga siffror kan lämnas på omfånget av dessa. Uppskattningsvis uppgick transaktionerna hem till Jordanien från jordanier bosatta utomlands till nästan 2 miljarder US dollar år 2001. Studier visar att den största delen av de hemsända pengarna skickas i mindre summor direkt till familjen, vilka använder medlen till konsumtionsvaror. 
 För Egyptens del genererar de fem miljoner utomlands bosatta egyptierna tre miljarder US dollar årligen till landet i form av hem- sända pengar. Efter turismen och intäkterna från Suezkanalen är de hemsända pengarna den största källan till hårdvaluta. De hemsända pengarna till Marocko har under de senaste åren uppgått till cirka tre miljarder euro per år och är den största källan för utländsk valuta. Pengarna är en förutsättning för en positiv bytesbalans med omvärlden. På mikroplanet är tusentals familjer helt beroende av vad släktingar i utlandet skickar hem. Pengarna går i huvudsak till konsumtion och husbyggen. Sällan används pengarna till produk- tiva investeringar som på sikt kan skapa arbetstillfällen och tillväxt. 
 De hemsända pengarna är mycket betydelsefulla för Etiopien eftersom man har en relativt stor utvandring. Det är dock mycket svårt att uppskatta hur omfångsrika transaktionerna är då de oftast sker via inofficiella kanaler. De flesta flyttare från Sydafrika utvand- rar för sin egen skull och inte för att försörja den kvarvarande familjen. Därmed har inte de hemsända pengarna någon större betydelse för utvecklingen av landet. 
 Totalt beräknas en miljon utvandrare från Brasilien bo utanför landets gränser. Dessa sänder troligtvis en hel del pengar till sina anhöriga, men det finns inga säkra siffror på detta. Troligen är dessa inte helt betydelselösa för landets ekonomi, men framförallt hjälper de familjer till en lite drägligare tillvaro. Transaktionerna från chilenare bosatta utomlands verkar för Chiles del vara av starkt underordnad betydelse och förekommer inte i debatten som en utvecklingsfaktor. 
 De tre största källorna för utländska inkomster i Mexico kommer från först oljan, därefter hemsända pengar och på tredje plats turismen. Transaktionerna har ökat med ca 35 procent under de senaste åren. Beräkningen för år 2004 är att 17 miljarder US dollar härrör från hemsända pengar och de förefaller fortsätta att öka. För 11 av de 32 delstaterna i Mexico utgör de hemsända pengarna ett 
 104 
 SOU 2005:50 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
 högre belopp än det federala stödet som utgår från central- regeringen. 
 Av Guatemalas BNP utgörs ca 10 procent, och av statsbudgeten 70 procent, av hemskickade pengar. Vart tredje hushåll mottar pengar och i dessa utgör i genomsnitt 46 procent av hushållets totala inkomst. Enligt en studie från Världsbanken från år 2004 minskar de hemsända pengarna snarare djupet i fattigdomen än antalet fattiga. Strax över hälften av pengarna används till löpande konsumtion, en fjärdedel till sparande och investeringar och en tiondel till s.k. sociala investeringar i hälsa och sjukvård. De små- företag de finansierar uppskattas bidra till endast 0,3 procent av BNP och skapa runt 3 500 arbetstillfällen. Enligt Banco Interame- ricano de Desarrollo i Nicaragua uppgår de hemsända pengarna till 788 miljoner US dollar per år, vilket utgör 19 procent av landets bruttonationalinkomst. Mörkertalet anses dock vara mycket stort. 
 De officiellt registrerade transaktionerna i Filippinerna från filippiner bosatta utomlands uppgår årligen till omkring 7 miljarder US dollar, vilket motsvarar en tiondel av landets BNP (år 2003). De informella flödena beräknas vara minst lika stora som de for- mella, men vissa uppgifter pekar på upp till tre gånger så stora flö- den. Ett grundläggande problem för landet är bristande funktioner för internationella transaktioner inom bankväsendet på lands- bygden, samt stor okunskap om betydelsen av långsiktighet i hus- hållsekonomin. Filippinerna har ett mycket lågt sparande och 80 procent av hushållen har inget bankkonto. Pengarna från arbetande släktingar utomlands används främst till de dagliga behoven, vilket inte ökar försörjningskapaciteten hos mottagarna som mer lång- variga investeringar skulle göra. 
 De hemsända pengarna till Sri Lanka beräknas uppgå till 6 procent av BNP eller 1 miljon US dollar. Lika mycket pengar tror man kommer in i landet på informell väg från de personer som uppehåller sig illegalt främst i Europa och USA. Pengarna utgör ett större belopp än det mottagna biståndet till landet och bidrar till en stabil valutareserv, samtidigt som priserna på mark, i de områden dit den största delen av de hemsända pengarna går, skenar iväg. 
 I Kina bidrar de hemsända pengarna alltmer till finansiering av såväl konsumtion som produktiva investeringar. En stor del av de utländska direktinvesteringarna, på totalt ca 50 miljarder US dollar per år, kan definieras som hemsända pengar. I statistiska termer (transaktioner genom officiella kanaler) uppvisar dock Kina låga 
 105 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 nivåer, ungefär 1 miljard US dollar år 2001, vilket placerar Kina på en 19:e plats i världen. 
  
 2.4.4 
  
 Utvandrarnas roll ekonomiskt och politiskt för hemlandet 
  
 Utvandrarna påverkar sitt forna hemland genom de ekonomiska flöden som, förutom de pengar som flyttarna sänder hem till sina familjer, sker genom direktinvesteringar, handel med hemlandet, semesterresor och andra kontakter med hemlandet. I många fall kan utvandrare spela viktiga och avgörande roller på den politiska scenen i hemlandet. Utvandrare och befolkningen i hemlandet bildar genom sina kontakter ett informellt nätverk, vilket ibland även kan vara formaliserat i organisationer och föreningar, via vilket det sker flöden av t.ex. information, pengar, kulturutbyte, politiska kontakter samt överföring av idéer och värderingar. 
 Tidigare emigranter kan spela en betydande roll genom direkt- investeringar i och överföring av kunskap till sina gamla hemländer. Det förefaller som om det speciellt är rikare länder, som t.ex. Republiken Korea, Irland och Israel, som har dragit störst fördelar av överföring av kunskap och direktinvesteringar från tidigare emi- granter. 
 88 
  
 En grupp utvandrare kan också ha betydelse för politiska för- ändringar i det gamla hemlandet. Dessa förändringar kan verka såväl i en demokratiserande som i en destabiliserande riktning. Som exempel på det förstnämnda kan nämnas kinesiska investerares efterfråga av ekonomiska reformer i Kina, vilket även medfört ett visst öppnande av landet. Ett annat exempel är utvandrade filippi- nares bidrag till att störta Anderson. En grupp emigranter kan även driva politiska frågor om t.ex. politisk autonomi för en del av befolkningen och därmed verka i en destabiliserande riktning. 
  
 88  
 Smith (2005). 
 106 
  
 SOU 2005:50 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 Mcdaniel TILL UTRIKESFÖRVALTNINGEN 
 89 
  
 – utvandrares roll och påverkan på hemlandet 
 Några länderspecifika kommentarer från länder utanför EU/EES 
 Flera utlandsmyndigheter rapporterar om att utvandrarna i utlandet, av varierade orsaker, inte kan anses vara en maktfaktor att räkna med för utvecklingen av hemländerna. 
 90 
  
 I Vitryssland försöker staten kontrollera föreningslivet även i utvandrarkretsar. År  
 1997–1999 
  bildades konkurrerande organisa- tioner på många ställen där vitryska utvandrarföreningar redan var verksamma i syfte att tränga ut dem, och med egna organisationer representera dem. Regeringen i Rumänien har en särskild avdelning för kontakter med utvandrarna. Dessa personer spelar främst en praktisk ekonomisk roll genom de pengar de sänder hem. Av den s.k. agoran, alltså de som stannat kvar utomlands efter exil under kommunisttiden, är det många intellektuella som kritiserar den rumänska inrikespolitiken både internationellt och inom Rumä- nien. 
 Politiskt spelar de utvandrarna från Marocko (MRE) en mindre roll. De har inte rösträtt och har ingen representation i parla- mentet, men det finns en biträdande minister med ansvar för MRE. Aktiviteterna verkar främst rikta sig mot att bevara språk och kultur bland marockaner i utlandet, snarare än att främja deras ställning i Marocko. Utvandrarna har stor betydelse under som- marmånaderna då cirka en miljon utvandrare återvänder hem. I Etiopien gör sig utvandrarna stundtals påminda i den nationella politiska debatten. De försöker spela en politisk roll och har skapat politiska partier som agerar från en plattform utanför Etiopien. 
 I övrigt spelar utvandrarna en viktig roll för de ekonomiska investeringar som sker i landet. Trots att det inte finns något utpräglat samarbete mellan stat och utvandrare har många personer, även efter en längre tid utomlands, starka band till Sydafrika. Inga större försök har gjorts för att locka hem dem, och det finns inga statliga program för detta. Ett projekt arbetar med utvandrarna och syftar till att kunna dra fördel av den kunskap de har. 
 I Jordanien finns det sedan augusti år 2004 sex jordanska be- skickningar i  
 Gulf-länderna, 
  samt en utsänd tjänsteman med sär- 
  
 89 
  
 Se not 21. 
  
 90 
  
 Däribland Argentina, Bosnien och Hercegovina, Brasilien, Bulgarien, Egypten, Kroatien, Nigeria och Turkiet. 
  
 107 
  
 Omvärlden – likheter, skillnader, påverkan och 
  
 SOU 2005:50 
  
 skilt ansvar för arbetskraftsinvandrade jordanier i Libyen. I övrigt verkar de flesta kontakterna vara av privat karaktär och inte särskilt organiserade. Utvandrarna från Iran är långt ifrån anonyma gentemot hemlandet. Möjligen kan de kontakter som de har med sitt hemland verka i demokratiserande riktning. Den politiska på- verkan, som är svår att mäta och sker på sikt, skall inte överskattas. Det är dock mera i socialt/kulturellt och beteendemässigt avseende som dessa kontakter är betydelsefulla. 
 Utvandrare från Guatemala påverkar hemlandet främst ekono- miskt, genom de pengar de sänder hem, men har även en viss poli- tisk betydelse. Under den senaste presidentsvalkampanjen i Gua- temala valde flera av kandidaterna att i USA träffa gruppen av ut- vandrade guatemalaner. Detta indikerar på gruppens betydelse. I grannlandet El Salvador bidrog utvandrarna till finansieringen av valkampanjer i kommunalvalet. I Mexico drivs frågan om utlands- mexikaners rösträtt, vilket kan medföra ett stort inrikespolitiskt inflytande för utvandrarna. 
 En gradvis ökande uppmärksamhet och en uttalad vilja att inkludera de utvandrade från Chile har visats från regeringens sida. Ett förslag om rösträtt för utflyttade är föremål för debatt. Nätverk för chilener i utlandet, med sikte på att bidra till den inhemska ut- vecklingen, har upprättats bl.a. för forskare. 
 I förhållande till hur stor del av befolkningen i Filippinerna som befinner sig utomlands har utvandrarna en svag påverkan på landets politiska utveckling. En stor andel av utvandrarna är kvinnor med låg utbildningsnivå och många av dem befinner sig utomlands på olagliga grunder. För dessa blir en sluten filippinsk krets den enda oasen för personliga kontakter. De flesta är utomlands under en tidsbegränsad period med kravet att vara ekonomiskt huvudansva- riga för sin familj/släkt därhemma. Engagemang för samhället utanför den närmaste familjen blir sekundärt och ofta bortpriorite- rat. Två lagar som ökar utvandrarnas förmåga att utöva sina poli- tiska rättigheter i hemlandet har introducerats. Lag om dubbelt medborgarskap har införts och år 2004 hade utvandrarna för första gången rösträtt i presidentvalet. 
 Overseas Chinese eller Jones är ett mycket väletablerat begrepp i Kina och representanter för utvandrade kineser har till och med representation inom Kinas regeringsorgan. Den kinesiska regeringen uppmuntrar kinesiska utvandrare och deras familjer att utveckla nära kontakter med hemlandet och att låta Kina dra nytta av deras erfarenheter. 
 108 
 3 Sveriges internationalisering 
 Förutsättningarna för hur omfattningen av den framtida arbets- kraftsmigrationen till Sverige kommer att se ut skapas i allt större utsträckning i ett internationellt sammanhang. Historiskt har vi haft en omfattande emigration från Sverige. Detta har under de senaste 75 åren ersatts av ett invandringsöverskott. Sverige har genom migrationsutbytet knutit kontakter med hela världen och i dag finns det personer från hela världen bosatta i Sverige. Även svenskar har allt intensivare kontakter med omvärlden och ett ökande antal svenskar har under en tidsperiod varit bosatta i ett annat land. Nationell lagstiftning styr vem som har rätt att bosätta sig i Sverige, men genom vårt tillträde till EU har vi även tillträtt den gemensamma öppna inre marknaden som också omfattar personers fria rörlighet. Det politiska samarbetet inom unionen omfattar även framtida arbetskraftsinvandring till EU, men fort- farande sker lagstiftningen under nationell kompetens. Den fram- tida arbetsmarknaden, och därmed efterfrågan på arbetskraft, kommer att starkt påverkas av hur arbetslivet förändras. Inte bara personer, utan även arbetstillfällen och efterfrågan på tjänster, rör sig över nationella gränser. Ett internationellt näringsliv innebär att besluten om den geografiska lokaliseringen av arbetstillfällen i stigande omfattning fattas i ett internationellt sammanhang. 
  
 3.1 
  
 Från utvandrings- till invandringsland 
  
 Migration med omvärlden har för Sverige, precis som för andra länder, varit ett naturligt sätt att lösa obalanser på arbetsmarknaden och ogynnsamma erfarenheter av den demografiska utvecklingen. Befolkningens etniska sammansättning påverkas av migrationen och därmed även förutsättningarna för framtida kontakter med utlandet. Migrationen påverkar även befolkningens storlek och ålderssammansättning. Tidigare perioder av arbetskraftsinvandring 
 109 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 kan ge oss viktiga erfarenheter för utformningen av ett kommande regelverk för arbetskraftsinvandring från länderna utanför EU/EES. 
  
 3.1.1 
  
 Sverige har en lång migrationshistoria 
  
 Sveriges migrationshistoria är lång och har registrerats från 1851 vad gäller emigration och från 1875 avseende immigration. Den speglar även vår sociala, ekonomiska och demografiska historia. I och med att den internationella migrationen går till och från ut- landet speglar den även förhållanden i omvärlden och de föränd- ringar som sker där av ekonomisk, social och politisk natur. 
 Sveriges migrationshistoria 
 1  
 kan delas in i ett antal faser eller epoker som karaktäriseras av de generellt dominerande företeel- serna under den tiden. 
 2 
  
 Den företeelse som helt dominerade under andra halvan av 1800- talet och fram till utbrottet av första världskriget var Amerika- utvandringen och den återvandring till Sverige som följde därav. Ungdomskullarna ökade kraftigt i storlek och det fanns inte arbete åt alla. Mekanisering och början på strukturrationaliseringar inom lantbruket bidrog till att stora delar av landsbygdsbefolkningen stod utan sysselsättning. Många, och då framför allt de yngre, valde att söka sig en framtid utanför Sveriges gränser där man hoppades att det fanns bättre förutsättningar. Sammanlagt lämnade en fjärde- del av befolkningen Sverige, i storleksordningen 1,5 miljoner personer, under perioden  
 1850-1930. 
  Av dessa reste 80 procent till Nordamerika. Utvandringen var dominerade i stora bygder i Sverige och inom en del geografiska områden flyttade över hälften av befolkningen. Så många som var femte utvandrare återvände dock till Sverige. I många fall emigrerade och återvände man flera gånger, vilket skedde i en växelverkan med konjunkturerna och till- gången på arbete. Flera länder började dock, däribland USA, i sam- band med den ekonomiska depressionen på 1920- och  
 1930-talen 
  att reglera sin arbetskraftsinvandring. 
 Den stora världsomfattande ekonomiska depressionen under  
 1930-talet 
  speglas i migrationshistorien av en mycket begränsad migration. Ett symboliskt viktigt år är 1930 då Sverige övergår från att vara ett utvandrings- till att bli ett invandringsland. De flesta av 
  
 1 
  
 Se diagram 1.1.1 i bilaga 3 för ett diagram över Sveriges migrationshistoria. 
  
 2 
  
 En översiktlig beskrivning finns även i kap 1.1. 
  
 110 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 dem som invandrade var svenskar som återvände efter en tid utomlands. Ett invandringsland i dess egentliga betydelse blev Sverige först i och med den kraftiga ökningen av invandringen i början av  
 1940-talet. 
  
 I samband med andra världskriget kom många flyktingar till Sverige från framför allt våra krigsdrabbade grannländer. I många fall finns dessa dock inte med i befolkningsstatistiken fullt ut. Många av flyktingarna från våra grannländer blev heller aldrig regi- strerade i Sverige som invandrare. För många av dem som riskerade att bli utlämnade efter kriget fanns det stora fördelar i att inte vara registrerad här eller så reste de vidare till andra länder utan att någonsin förekomma i den svenska statistiken. Sammantaget speg- lar alltså inte statistiken under krigsåren det migrationsutbyte som fanns med grannländerna runt Östersjön och på andra sidan Kölen. 
 Efterkrigstiden och ända fram till mitten av  
 1970-talet 
  domineras av arbetskraftsinvandring. Undantagen är några i tiden begränsade strömmar av skyddssökande (Ungern 1956, Grekland 1967, Tjeckoslovakien 1968). De små födelsekullarna från  
 1930-talet 
  medförde att utbudet av arbetskraft blev lågt på  
 1950-talet. 
  Svensk industri gick på högvarv och bristen på arbetskraft medförde att arbetare rekryterades från bl.a. Italien, Österrike, Ungern, Väst- tyskland, Nederländerna, Grekland samt forna Jugoslavien. Regleringen av arbetskraftsinvandringen i slutet av  
 1960-talet 
  hade inget omedelbart genomslag på migrationen i och med att den nordiska arbetskraftsinvandringen fortsatte. Åren  
 1969–1970 
  var det rekordmånga som invandrade. Framför allt kom invandrarna från Finland, men även från forna Jugoslavien, då som familjein- vandrare till tidigare arbetskraftsinvandrare. När konjunkturen vände i Finland återvände många hem igen. 
 Som en stabil bas i migrationsutbytet med omvärlden ligger kontakterna med våra nordiska grannar. I och med den nordiska passöverenskommelsen år 1954 skapades en gemensam arbets- marknad. Under det senaste halva seklet har periodvis stora migra- tionsströmmar gått fram och tillbaka mellan länderna. De har till stora delar styrts av de ekonomiska konjunkturerna och arbets- marknadsläget i de olika nordiska länderna. Det förändrade regel- verket har också ändrat bosättningsmönstret i gränstrakterna. Familjebildning över de nordiska gränserna är enkel och omfattas inte av någon byråkrati. 
 Med en start under slutet av  
 1970-talet 
  har den dominerande invandringen till Sverige bestått av personer som sökt skydd och av 
 111 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 familjeinvandring. Flest invandrare kommer från mellanöstern och Balkan. Det samlade tillskottet till Sveriges befolkning under 1986– 2003 av framför allt dessa skäl var ungefär 400 000 personer. Av dem kom drygt 200 000 från Asien (inklusive mellanöstern) och 125 000 från Balkan. 
 För alla personer som inte är medborgare i de nordiska länderna krävs ett uppehålls- och därmed följande arbetstillstånd för en mer långvarig bosättning i Sverige. Under de senaste tio åren har det framför allt varit en ökning i antalet invandrare inom kategorierna gäststudenter,  
 EU/EES-avtalet 
  och familjeanknytningar. Antalet flyktingar och personer med flyktingliknande skäl varierar i stor grad med vad som sker i omvärlden. 
 Under de senaste fem åren har nästan hälften av de beviljade permanenta uppehållstillstånden beviljats för familjeanknytningar och knappt var femte för flykting- eller flyktingliknande skäl. Således har ca 64 procent, motsvarande 156 000 personer, under denna period fått permanenta uppehållstillstånd i Sverige utan att det primära syftet var förvärvsarbete eller studier. Permanenta uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl har under perioden beviljats till drygt 1 800 personer. Till detta tillkommer att en stor andel av dem som fått permanenta uppehållstillstånd under  
 EU/EES-avtalet 
  har kommit till Sverige i första hand av arbets- marknadsskäl. 
 Beviljade permanenta uppehållstillstånd år  
 2000–2004 
  
 Grund 
  
 Antal 
  
 Andel (%) 
  
 Anhöriga 
  
 96 208 
  
 40 
  
 EU/EES-avtalet 
  
 46 408 
  
 23 
  
 Flyktingar eller motsvarande 
  
 39 580 
  
 17 
  
 Gäststudenter 
  
 23 177 
  
 10 
  
 Anhöriga till flyktingar 
  
 20 122 
  
 7 
  
 Adoptivbarn 
  
 4 110 
  
 2 
  
 Arbetsmarknadsskäl 
  
 1 806 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 231 411 
  
 100 
  
 Källa: Migrationsverket. 
 Av dem som behöver ett uppehållstillstånd för att bosätta sig i Sverige är det nästan hälften som får tillstånd grundat på anknytning. Under perioden har 17 procent fått uppehållstillstånd av skyddsskäl. 
 112 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 3.1.2 
  
 Sverige är ett mångkulturellt samhälle 
  
 In- och utvandringen påverkar sammansättningen av landets befolkning på olika sätt. Är invandringen större än utvandringen så ökar befolkningen i storlek och är invandrarna yngre än landets befolkning föryngras befolkningen. Detta är mätbara demografiska förändringar, men individer för också med sig egenskaper, färdig- heter och värderingar som är svårare att mäta. Dessa är kopplade till individen och formade i det samhälle man kommer ifrån. Ju fler personer som invandrar, desto större genomslag får dessa person- bundna egenskaper, färdigheter och värderingar. På samma sätt som man kan tala om värderingar och egenskaper som är personliga kan man också tala om sådant som är kopplat till en vidare grupp av personer: familjen, släkten, en religiös grupp, en åldersgrupp, en kultursfär etc. När detta blandas uppstår mångfald. Ibland talar vi om ett mångkulturellt samhälle när personer och grupper från olika kulturer lever tillsammans. 
 I Sverige är 12 procent av befolkningen född utomlands. Ytter- ligare knappt 4 procent har en utländsk bakgrund genom båda sina föräldrar. Sammantaget har alltså knappt var sjätte person som lever i Sverige någon grad av utländsk bakgrund. 
 3  
 Utöver detta har ca 6 procent en förälder född utomlands. Om man går ytterligare ett steg bakåt i generationsleden så har ytterligare knappt 5 procent band med utlandet genom att minst en mor- eller farförälder föddes utomlands. 
 4 
  
 Sveriges befolkning efter eget och föräldrarnas födelseland år 2003 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Födda utomlands 
  
 12,0 
  
 1 078 000 
  
 Födda i Sverige – 
  
 med båda föräldrarna födda utomlands 
  
 3,5 
  
 315 000 
  
 med en förälder född utomlands 
  
 6,3 
  
 565 000 
  
 med båda föräldrarna födda i Sverige 
  
 78,2 
  
 7 018 000 
  
 Totalt 
  
 100,0 
  
 8 976 000 
  
 Källa: SCB. 
  
 Sverige är i dag ett mångkulturellt samhälle där 12 procent är födda utomlands. Ytterligare knappt 4 procent har utländsk bakgrund genom att båda föräldrarna är födda i ett annat land. 
  
 3 
  
 Knappt 50 000 personer av de utrikes födda är adopterade. 
  
 4 
  
 SCB (2004). 
  
 113 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 Globaliseringen med förbättrade kommunikationer, ökad informa- tion och en värld där avstånden har krympt har även medfört att fler nationaliteter nu finns representerade i Sverige. I dag finns det personer från i det närmaste alla av världens stater folkbokförda i Sverige. 
 Grunderna till utlänningars bosättning i Sverige har förändrats över tiden, vilket även medfört att sammansättningen av ursprungsländer har förändrats. För 30 år sedan kom de flesta av de utrikes födda i Sverige från Finland följt av Norge, Tyskland, Danmark samt forna Jugoslavien. Två av tre av de utrikes födda kom från Norden. I dag är fortfarande den största gruppen utrikes födda från Finland, men nu följt av forna Jugoslavien, Irak,  
 Jackson 
  samt Iran. Var fjärde utlandsfödd har sitt ursprung i Norden. Effekterna av arbetskraftsinvandring och grannskap har delvis ersatts av att personer sökt skydd från oros- härdar långtifrån Sverige. 
 5 
  
 Det är stora regionala skillnader i var den utrikesfödda befolk- ningen bor i Sverige. 
 6  
 Storstadsområdena dominerar som regioner för bosättning. Det är i dessa områden där de som invandrat tidi- gare bor och det är här många av de nyanlända väljer att bosätta sig. Förutom i storstadsområdena finns det några mindre kommuner där tidigare arbetskraftsinvandrare till verkstadsindustrin har bosatt sig, t.ex. Hallstahammar. Dessutom har några gränskommuner, där bosättnings- och arbetsmarknaden sträcker sig över gränsen, en hög andel utrikes födda, t.ex. Eda och Haparanda. 
 Kommuner med lägst andel utrikes födda återfinns dels i gles- bygd, främst i Norrland, dels i kommuner i storstadsområden med stor andel höginkomsttagare. 
 Bosättningsmönstret för de utrikes födda speglar i mycket Sveriges moderna migrationshistoria. Spår av den stora nordiska arbetskraftsinvandringen på  
 1970-talet 
  syns fortfarande i t.ex. kommuner i Bergslagens bruksorter. Flyktinginvandringen har satt sina spår i många storstadskommuner där landsmän har valt att bosätta sig i närheten av varandra för att ha tillgång till ett gemen- samt språk, kultur, gemenskap, religion och utbud av efterfrågade varor. I olika kommuner är det skilda nationaliteter som dominerar bland de utrikes födda. 
  
 5 
  
 Se tabell 3.1.1 i bilaga 3 för en tabell med de 10 vanligaste ursprungsländerna för utrikes- födda. 
  
 6 
  
 Se tabell 3.1.2 i bilaga 3 för en lista över Sveriges samtliga kommuner uppdelade efter andelen utrikes födda. 
  
 114 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 3.1.3 
  
 Migrationens påverkan på Sveriges demografi 
  
 En hypotetisk beräkning visar att om vi inte hade haft den stora Amerikautvandringen så skulle Sveriges folkmängd 1930 ha varit 2,4 miljoner större än vad den faktiskt var (1,1 miljoner netto- emigranter och 1,3 miljoner barn och barnbarn till dem) 
 7 
 . En motsvarande beräkning visar att migrationens bidrag under de senaste knappa 60 åren till den svenska befolkningen i dag har varit i storleksordningen 1,8 miljoner personer. Vid beräkningarna har man tagit hänsyn till in- och utvandringen, dödlighet och barna- födande. 
 8  
 Migrationens demografiska påverkan på en befolkning kvarstår under lång tid även genom de barn och senare barnbarn som en invandrare får. 
 9  
 Den initiala föryngringen av befolkningen avklingar vartefter åren går. 
  
 3.1.4 
  
 Erfarenheter av tidigare arbetskraftsinvandring 
  
 Erfarenheter av arbetskraftsinvandring till Sverige kan dras från två tidsperioder, dels den arbetskraftsinvandring som skedde under perioden efter andra världskriget och fram till början av  
 1970-talet, 
  dels den arbetskraftsinvandring som har skett under de senaste årtiondena med nu gällande regelverk. Migrationsutbytet med Norden, varav en stor del är relaterat till arbetsmarknaden, har till och från under de senaste åren varit omfattande. 
 Arbetsmarknaden 
 10 
  
 Diskussionen om arbetskraftsinvandring har dels påverkats av konjunkturläget och huvudsakligen kretsat kring risken för arbetslöshet, dels kretsat kring risken för arbetskraftsbrist. Efter krigsslutet slöts avtal mellan Sverige och olika europeiska länder om s.k. kollektiv rekrytering av arbetskraft från bl.a. Italien och Ungern. Men denna form av kollektiva rekryteringar blev av rela- tivt begränsad omfattning. Under början av  
 1950-talet 
  infördes en annan form av kollektiv invandring av arbetskraft. Företagen fick anmäla sitt intresse för att rekrytera utländsk arbetskraft hos AMS, 
  
 7 
  
 Se diagram 3.1.1 i bilaga 3. 
  
 8 
  
 SCB (2004). 
  
 9 
  
 Se diagram 3.1.2 i bilaga 3 för ett diagram över det kalkylerade tillskottet av personer i den svenska befolkningen beroende på invandringen. 
  
 10 
  
 Avsnittet bygger på Kaufman (2002) samt Lund och Walker (1999). 
  
 115 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 som i sin tur samarbetade med motsvarande myndigheter i berörda länder. Hela processen med rekrytering av utländsk arbetskraft skedde i samråd mellan AMS, arbetsgivarna och arbetsmarknadens parter. 
 Genom den ekonomiska utvecklingen efter kriget uppstod en ökad efterfrågan på arbetskraft, främst inom industrin, vilket i sig medförde ett behov av arbetskraft från utlandet. Viseringskraven avskaffades för många länder, vilket underlättade för utlänningar att resa in i Sverige och söka arbete. Efter inresan kunde man sedan söka arbetstillstånd. En mindre reglerande behandling av uppehålls- och arbetstillstånd utvecklades som en följd av OECD:s arbets- kraftstadga från år 1953. I och med den öppna nordiska arbets- marknaden fick nordbor rätt att fritt resa in, bosätta sig och arbeta i ett annat nordiskt land utan särskilda tillstånd. Den  
 icke-organise- 
  rade invandringen dominerades av personer från de nordiska länderna. 
 Under  
 1960-talet 
  var den allmänna bilden att det fortfarande rådde brist på framför allt yrkesarbetare. Detta föranledde bl.a. AMS att förespråka en mer organiserad utomnordisk invandring. Eftersom konkurrensen om arbetskraft var hård inom Europa behövdes den spontana invandringen kompletteras med organise- rade rekryteringar. Under mitten av  
 1960-talet 
  försämrades den ekonomiska konjunkturen, vilket bl.a. resulterade i en minskad efterfrågan på arbetskraft och ökad arbetslöshet. För några av dem som befann sig tillfälligt i Sverige uppstod problem med bostads- brist och därmed följande sociala problem. Många arbetskrafts- invandrare koncentrerades till stora arbetsplatser i orter där inte tillräckliga samhälliga resurser fanns för att möta deras behov. Det fanns också grupper som stod utanför arbetsmarknaden, främst gifta kvinnor, arbetshandikappade och äldre. Det behövdes åtgärder för att ta tillvara dessa resurser på arbetsmarknaden. År 1967 avskaffades dåvarande system för arbetskraftsinvandring och utländska, icke nordiska, arbetssökande måste återigen söka arbetstillstånd innan inresa till Sverige. 
 Arbetsgivarna och de fackliga organisationerna hade olika argu- ment kring behovet av arbetskraftsinvandring. Under efterkrigs- tiden blev invandringen främst ett sätt att lösa rekryteringspro- blemen inom industrin. Arbetsgivarna såg det som en möjlighet att invandringen skulle kunna minska konkurrensen om arbetskraft och motverka löneglidningar pga. brist på arbetskraft. Svenska arbetsgivarföreningen (SAF) förespråkade en svensk arbetsmark- 
 116 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 nad med fri rörlighet för arbetskraften, dvs. ett system som liknar dagens fria marknad inom EU. 
 De fackliga organisationerna, främst inom LO, ändrade inställ- ning till arbetskraftsinvandring under mitten av  
 1960-talet, 
  vilket delvis var en effekt av konjunkturnedgången. Det var också främst LO:s medlemsgrupper som konkurrerade om arbetstillfällena med invandrarna. LO ansåg att man i första hand skulle integrera de invandrare som redan fanns i landet och vidta åtgärder för att invandringen inte skulle tränga undan inhemsk arbetskraft, främst gifta kvinnor, äldre och arbetshandikappade. LO befarade även att invandrare kunde riskera hamna i arbetsförhållanden med sämre löner och anställningsvillkor än den inhemska arbetskraften. Enligt LO kunde invandring som sådan motverka nödvändiga struktur- omvandlingar på arbetsmarknaden. LO:s synsätt var att ökad jäm- ställdhet och minskade löneskillnader mellan olika arbetargrupper förutsatte en ekonomisk strukturomvandling, så att produktivitets- skillnader mellan branscher skulle kunna utjämnas. 
 Den nordiska arbetsmarknaden har fungerat som en buffert när länderna befunnit sig i olika ekonomiska konjunkturer 
 Den öppna nordiska arbetsmarknaden har gjort det möjligt, åtmin- stone när de ekonomiska konjunkturerna inte är inne i samma fas, att lindra obalanserna något på arbetsmarknaden. Det mest väl- kända, och mest omfattande, exemplet är invandringen av nästan 100 000 finländare åren 1969 och 1970. Det har ibland beskrivits som om de båda arbetsmarknaderna fungerade som kommunice- rande kärl. I samband med oljekrisen och därmed ekonomisk ned- gång i Danmark i mitten av  
 1970-talet 
  flyttade många danskar till Sverige. När det var brist på arbetstillfällen i Norge i slutet av 1980- talet flyttade norrmän hit. I början av  
 1990-talet 
  i samband med brist på arbetstillfällen i Sverige fördubblades utflyttningen av svenskar till Norge. Ett vanligt mönster inom den nordiska arbetsmarknaden är att många flyttar hem igen när tillfälle ges. 
 117 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 Migration av medborgare från de nordiska länderna till och från Sverige 
  
 Tusental 
  
 50 
  
 Invandring 
  
 40 
  
 Utvandring 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 1950 
  
 1960 
  
 1970 
  
 1980 
  
 1990 
  
 2000 
  
 2010 
  
 Källa: SCB (2004). 
 Den öppna nordiska bostads- och arbetsmarknaden har lett till en omfattande in- och utvandring av nordbor. En stor invandring under några år har lett till en stor återutvandring några år senare när tillgången till sysselsättningen blivit bättre i hemlandet. 
 Den öppna nordiska arbetsmarknaden kan också ses som ett exem- pel på hur två länders arbets- och bostadsmarknader i gränsområ- den kan fungera som en gemensam större lokal arbetsmarknad. Ny statistik som Nordiska ministerrådet 
 11  
 har tagit fram visar att 25 000 personer pendlar över en riksgräns i Norden för att arbeta. Av dessa är 77 procent svenskar och de allra flesta (13 300 perso- ner) av dem pendlar till Norge. Även till Danmark sker en del pendling (4 700 personer), medan pendlingen till Finland mätt i siffror är liten. Däremot kan pendlingen vara stor på en lokal arbetsmarknad som t.ex. Haparanda. Knappt 4 500 nordbor, framförallt finländare och norrmän arbetspendlar till Sverige. 
  
 11  
 Nordiska Ministerrådet (2005). 
 118 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 Naturalisation 
 Många av dem som har kommit till Sverige för att arbeta och skapa en ny framtid för sig själva och sin familj har också stannat i Sverige och blivit svenska medborgare. Det finns två mönster i processen (naturalisation) att bli svensk medborgare. För det första påverkar vistelsetiden i Sverige. Ju längre man har bott i Sverige desto större är benägenheten att ta steget och bli svensk medborgare. 
 12  
 För det andra påverkas benägenheten av vilket ursprungsland man kommer ifrån. En annan viktig fråga är vad den enskilde vinner på att byta medborgarskap. Om man kommer från ett annat land inom EU är benägenheten till naturalisation låg, medan benägenheten är hög om man kommer från ett land där man har mycket att vinna på en naturalisation. Det svenska medborgarskapet kan i många fall bl.a. ge andra möjligheter till resande och att arbeta i andra länder än vad det ursprungliga medborgarskapet medger. 
 Möjligheten till att ha dubbelt medborgarskap infördes år 2001. För en enskild invandrare torde möjligheterna att kunna inneha dubbelt medborgarskap enbart innebära fördelar. Vid konkurrens mellan länder om arbetskraft kan möjligheten till dubbelt med- borgarskap vara en konkurrensfördel. Allt fler länder accepterar nu dubbelt medborgarskap. 
 Migration 
 En invandrare som kommer till Sverige av arbetsmarknadsskäl har ett delvis annat migrationsmönster än de som har kommit för att söka skydd eller för familjeåterförening. Flyttar man av arbets- marknadsskäl är benägenheten större att man efter relativt kort tid lämnar Sverige. I många fall kan anknytningen till hemlandet vara starkare än för andra invandrare och intentionen med flyttningen kan redan från början vara att den är begränsad i tiden. I många fall kan även anställningen i Sverige vara tidsbestämd. 
 För att förstå hur de som migrerar av arbetsmarknadsskäl flyttar kan man som en approximation se hur nordiska medborgare och medborgare från medlemsstater i EU (EU15) har flyttat. De allra flesta av dem faller under kategorin arbetskraftsinvandrare. Män från Norden återutvandrar i ungefär dubbelt så stor utsträckning 
  
 12  
 Tiden för permanent bosättning (hemvistvillkoret) i Sverige innan en person kan söka svenskt medborgarskap är minst fem år och för flyktingar eller statslösa fyra år. För en medborgare i ett nordiskt land är kravet på vistelsetid två år. 
 119 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 som alla utrikes födda gör. För nordiska kvinnor är benägenheten lägre än för männen. Efter det att Sverige blev medlemmar i EU har flyttningsmönstret med EU15 förändrats. Efter medlemskapet är migrationsutbytet med dessa länder enklare och det är mindre komplicerat att flytta till Sverige för att arbeta under en period. Sedan medlemskapet har medborgarna i EU15 i stort sett samma återutvandringsmönster som nordbor. Även medborgare i EU15 är dubbelt så benägna att flytta från Sverige som genomsnittet för alla utrikes födda. 
 Återutvandring bland personer från  
 EU15-staterna 
  exklusive nordbor jämfört med samtliga utrikes födda 
  
 Indextal 
  
 350 
  
 EU15 män 
  
 300 
  
 250 
  
 EU15 
  
 kvinnor 
  
 200 
  
 Utrikes 
  
 150 
  
 födda män 
  
 100 
  
 Utrikes 
  
 födda 
  
 50 
  
 kvinnor 
  
 0 
  
 1970 
  
 1975 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 2005 
  
 Källa: SCB (2004). 
  
 Anmärkning: Index 100 = Återutvandring åren  
 1985–1989 
  för samtliga utrikes födda. 
 Sveriges medlemskap i EU förändrade delvis flyttningsmönstret. Det blev lättare att flytta till Sverige under en kortare tid och många av dem som kom av arbetsmarknadsskäl flyttade efter några år hem igen. Medborgarna i EU15 har nu samma flyttmönster som nordbor. 
 In- och utvandrarna från Norden och EU15 indikerar att arbets- kraftsinvandrare, i jämförelse med andra kategorier invandrare, skiljer sig åt i sin benägenhet att flytta från Sverige. Invandrare som har flyttat till Sverige av arbetsmarknadsskäl lämnar Sverige i större utsträckning än andra invandrare. 
 120 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 3.1.5 
  
 Svenska medborgares rörlighet över nationsgränserna 
  
 En utveckling över tiden är att en allt större andel av in- och utvandringen till och från Sverige består av svenskar. Av den totala invandringen under de senaste tio åren uppgår andelen åter- vändande svenskar som regel till en fjärdedel. Gruppen svenska medborgare, i vilken naturaliserade ingår, har en högre rörlighet än gruppen födda i Sverige. De naturaliserade har under senare år utgjort i storleksordningen en femtedel av de migrerande svenska medborgarna. 
 Utvandring och återinvandring av svenskar 
  
 Tusental 
  
 30 
  
 Utv. sv. medb. 
  
 25 
  
 Utv. födda i Sverige 
  
 20 
  
 Återinv. sv. medb. 
  
 15 
  
 Återinv. födda i 
  
 Sverige 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 1950 
  
 1960 
  
 1970 
  
 1980 
  
 1990 
  
 2000 
  
 2010 
  
 Källa:SCB (2004). 
  
 I början av  
 1990-talet 
  förändrades svenskarnas flyttmönster radikalt. Arbetsmarknaden var besvärlig i Sverige samtidigt som det var enklare, rent praktiskt, att flytta ut till en annan  
 EU-stat. 
  Utvandringen medförde också en återinvandring till Sverige. Ut- och invandringens nära samband visar att flyttningen för många är temporär. 
 Det var först på  
 1990-talet 
  som svenskarnas utvandringsmönster förändrades radikalt. Bakgrunden till trendbrottet förklaras främst av tre faktorer. För det första hade ungdomar mycket svårt att få arbete under den ekonomiska krisen på  
 1990-talet 
  och många valde därför att söka arbete eller studera utomlands. För det andra expanderade de multinationella företagen kraftigt under  
 1990-talet 
  och flera svenskar erbjöds arbeta utomlands några år. För det tredje 
 121 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 fick svenska medborgare i och med inträdet i EU tillgång till den gemensamma europeiska arbetsmarknaden, något som tidigare bara varit möjligt för svenska medborgare i förhållande till våra nordiska grannländer. Historiskt sett flyttar också svenskar främst till de nordiska grannländerna, följt av  
 EU-staterna 
  och Nordamerika. 
 Den vanligaste destinationen för svenskar bland  
 EU-staterna 
  är Storbritannien. 
 13  
 Det finns dock anledning att tro att antalet utvandrande svenskar är underskattat i statistiken och att det är betydligt fler som flyttar. Efter en jämförelse av migrations- statistiken mellan några europeiska länder på mitten av  
 1990-talet 
  visade det sig att t.ex. Storbritannien redovisade dubbelt så många inflyttade svenskar som Sverige redovisade utflyttade. Detta kan bero på att många personer lämnar Sverige med avsikt att bosätta sig en kortare tid i utlandet och har kvar sin adress i Sverige, vilket medför att de räknas som bosatta i landet och aldrig registreras som utflyttade. Följaktligen registreras dessa personer inte heller som inflyttade när de återvänder. Enligt en uppskattning av SCB bor det mellan 280  
 000-300 
  000 svenskar utomlands. 
 14 
  
 Under en lång tid har ca två tredjedelar av alla utvandrade perso- ner födda i Sverige återvänt. Beroende på föräldrarnas bakgrund skiljer sig dock mönstret åt. De personer som utvandrar och där bägge föräldrarna är födda i Sverige har en större benägenhet att återvända än dem som har en eller båda föräldrarna födda utom- lands. Av gruppen där båda föräldrarna är födda i Sverige åter- invandrar fyra av fem medan gruppen med en eller båda föräldrarna födda utomlands återvänder bara varannan person till Sverige. 
 Vart man flyttat har betydelse för när och om man återvänder till Sverige igen. De personer som flyttar till Nordamerika och EU15, förutom Danmark och Finland, återvänder i mindre omfattning än de som flyttar till våra nordiska grannländer och Asien. 
  
 13 
  
 Se tabell 3.1.3 i bilaga 3 för tabell över de 20 populäraste länderna på  
  
 1990-talet 
  för utvandrade svenskar. 
  
 14 
  
 SCB (2004). 
  
 122 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 Ackumulerad återinvandring av personer födda i Sverige efter fyra utflyttnings- områden 
  
 1,0 
  
 Norden 
  
 0,9 
  
 0,8 
  
 0,7 
  
 EU15 utom 
  
 Danmark och 
  
 0,6 
  
 Finland 
  
 0,5 
  
 0,4 
  
 Nordamerika 
  
 0,3 
  
 0,2 
  
 Asien 
  
 0,1 
  
 0,0 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 Källa: SCB (2004). 
  
 Av de svenskfödda som utvandrar till Asien återvänder nästan alla efter ett antal år utomlands. Efter 20 år har 90 procent återvänt. Av dem som flyttar till Norden så har nästan 50 procent åter- vänt redan efter två år utomlands. 
  
 3.2 
  
 Sverige som medlem i EU 
  
 Sveriges anslutning till Europeiska unionen har stor betydelse i flera avseenden. Den fria rörligheten av personer som är bosatta inom unionen påverkar utbudet av arbetskraft i Sverige i dag och i framtiden. Framtida utvidgningar av EU förändrar ytterligare stor- leken på den gemensamma arbetsmarknaden och migrations- strömmarna. Politiska ambitioner att finna gemensamma lösningar för arbetskraftsinvandring till EU finns, vilket även påverkar Sveri- ges politik. 
  
 3.2.1 
  
 Den fria rörligheten 
  
 Grundstenarna i EU:s bygge av en gemensam inre marknad är fri rörlighet mellan medlemsstaterna av kapital, varor, tjänster och personer. Under senare tid har regelverket ändrats för att även åstadkomma fri rörlighet av medborgare från tredjeland. Redan vid bildandet av EU har det dock varit fri rörlighet för medborgare i medlemsstaterna, vilket har gjort att man har kunnat bosätta sig i 
 123 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 ett annat medlemsstat. Trots denna legala möjlighet att flytta till en annan av unionens medlemsländer så är det en liten andel av befolkningarna som har utnyttjat denna rätt. Statistiken är inte full- ständig, men i storleksordningen  
 1–2 
  procent av medborgarna i EU (EU15) var bosatta i ett annat  
 EU-land. 
 15 
  
 I och med att Sverige blev medlem i EU förändrades migrationen till och från övriga EU. Under  
 1980-talet 
  flyttade ca 2 000 svenska medborgare årligen till EU (exklusive Danmark). Redan i början av  
 1990-talet 
  var det dubbelt så många och efter Sveriges tillträde till EU flyttar årligen ca 7 000 svenskar till en annan  
 EU-stat 
  (exklu- sive Danmark och Finland). De flesta svenska medborgare flyttar efter en tid tillbaka till Sverige. Uppskattningsvis två av tre åter- vänder. Av dem, varav många är ungdomar, som flyttar till Stor- britannien återvänder tre av fyra. 
 Även migrationen av medborgare från andra länder, om vi bort- ser från danskar och finländare, ökade i och med det svenska med- lemskapet. Med utgångspunkt från en låg nivå har antalet invand- rare fördubblats och är nu ca 5 000 personer per år. Återutvand- ringen från Sverige har ökat. Tre av fyra tidigare inflyttare lämnar Sverige efter en period här. 
  
 15  
 Se tabell 3.2.1 i bilaga 3. 
 124 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 Svenska medborgares flyttning till EU15 utom Norden 
  
 Antal 
  
 12 000 
  
 10 000 
  
 Utvandring 
  
 Återinvandring 
  
 8 000 
  
 6 000 
  
 4 000 
  
 2 000 
  
 0 
  
 1960 
  
 1965 
  
 1970 
  
 1975 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 2005 
  
 År 
  
 Källa: SCB (2004). 
  
 Sveriges medlemskap i EU har medfört att svenska medborgare nästan fördubblat sitt migra- tionsutbyte med övriga EU (utom Norden). 
  
 3.2.2 
  
 EU:s senaste utvidgning och övergångsregler rörande fri rörlighet av personer 
  
 Innan utvidgningen hade EU15 tillsammans ca 376 miljoner med- borgare, varav ca 210 miljoner i arbetsför ålder  
 (15–64 
  år). Utvidg- ningen med tio medlemmar innebar bl.a. en befolkningsökning på drygt 70 miljoner personer. Genom medlemskapet blev de nya medlemsstaterna en del av EU:s inre marknad och en del av den gemensamma arbetsmarknaden. Samtidigt har de nya medlems- staterna en demografisk struktur som liknar övriga medlemsstaters och är på sikt i behov av att själva behålla sin befolkning. Ungefär 50 miljoner av de drygt 70 miljonerna är i arbetsför ålder. 
 EU:s utvidgningar har haft olika karaktär. På  
 1980-talet 
  tillkom Grekland, Spanien och Portugal, och i praktiken Östtyskland genom återföreningen med Västtyskland. Därefter blev Sverige, Finland och Österrike medlemmar år 1995. Ingen av dessa utvidg- ningar var dock så omfattande som den senaste. Det rör sig om fler människor och delvis stora skillnader i fråga om samhällsstruktur, ekonomi, lönenivåer, sysselsättning och arbetslöshet. 
 125 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 Flertalet av de gamla medlemsstaterna valde vid den senaste utvidgningen att införa någon form av övergångsregler vad gällde fri rörlighet av personer. Genom förhandlingarna gavs möjligt att välja om man från början ville öppna sin nationella arbetsmarknad för medborgare från de nya  
 EU-staterna 
  eller begränsa tillträdet bl.a. genom nationella regler och bilaterala avtal. Övergångs- reglerna, som inte rör Cypern och Malta, kunde utformas på lite olika sätt utifrån ett par huvudalternativ. 
 Det första huvudalternativet innebär att landet fortsätter att till- lämpa nationella bestämmelser i förhållande till medborgare från de nya  
 EU-staternas 
  rätt till anställning. Tillträdet till den egna arbetsmarknaden kan begränsas i önskad utsträckning och reglerna kan under de första åren efter anslutningen anpassas efter läget på arbetsmarknaden. Reglerna får dock inte göras mer restriktiva efter anslutningen (om inte skyddsklausulen kan åberopas, se nedan). Redan från dagen för anslutningen gavs arbetstagare från de nya länderna företräde framför arbetskraft från länder utanför EU. Innan två år har gått från anslutningen måste landet göra en anmälan till kommissionen för det fall undantaget skall behållas i ytterligare högst tre år. Någon särskild motivering behövs inte för de fem första åren. Vill landet behålla undantaget i ytterligare högst två år måste det i anmälan till kommissionen kunna motiveras med att landets arbetsmarknad hotas av allvarlig störning. Efter såväl år tre som fem finns också en möjlighet för det land som antingen inte gjort någon anmälan eller beslutat att tillämpa fri rörlighet att åberopa en skyddsklausul. Den innebär att om störningar på arbetsmarknaden uppstår på grund av den fria rörligheten, vilka allvarligt kan hota levnadsstandarden eller sysselsättningsnivån i en viss region eller visst yrke, kan man få rätt att hindra arbetstagare från att söka sig till regionen eller yrkesområdet. 
 Den arbetstagare som fått arbetstillstånd har rätt att ta med sig sin familj 
 16 
 . Under övergångsperioden finns vissa begränsade möjligheter att inskränka tillträdet till arbetsmarknaden för de familjemedlemmar som inte är medborgare i något av de gamla EU- länderna. 
 Det andra huvudalternativet innebär att landet tillämpar fri rör- lighet utan åtskillnad för samtliga medborgare i någon  
 EU-stat. 
  Den ovan nämnda skyddsklausulen kan dock åberopas även i detta fall. 
  
 16  
 Enligt bestämmelserna i  
 EG-förordning 
  1612/68. 
 126 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 Inställningen från svensk sida 
 Den svenska regeringens ståndpunkt var från början att den brist på arbetskraft som kan uppstå inom vissa branscher bör kunna avhjälpas inte bara i Sverige eller inom EU, utan också från de nya medlemsstaterna. Under utvidgningsförhandlingarna uttryckte regeringen sin positiva inställning till att kandidatländerna inför- livades och argumenterade för fri rörlighet av personer redan från anslutningsdagen. 
 Regeringen tillsatte sedan, under förhandlingarna, en utredning för att kunna avgöra hur tillträdet till den svenska arbetsmarknaden skulle se ut för de nya medlemsstaterna. Utredningen lämnade sitt betänkande 
 17  
 i januari 2003. Förslaget innebar i korthet att en ökad migration från de nya medlemsstaterna inte ansågs utgöra några problem för den svenska arbetsmarknaden, men att vissa över- gångsregler skulle införas för att sätta upp hinder för ev. missbruk av den svenska välfärden. Det lämnades också förslag på åtgärder för att undvika risken för snedvriden konkurrens på arbetsmarkna- den. Regeringen föreslog i mars 2004 riksdagen att särskilda regler skulle införas under en övergångsperiod, 
 18  
 men riksdagen fattade den 28 april 2004 beslut om att inte införa några sådana. 
 I samband med debatten kring övergångsreglerna, och mot bak- grund av en eventuell ökande rörlighet från de nya medlems- staterna, bedömde regeringen att det är angeläget att noggrant följa utvecklingen av situationen på arbetsmarknaden och i arbetslivet. Vissa uppdrag har därför givits till olika myndigheter och organisa- tioner. 
  
 3.2.3 
  
 Utredningar och uppdrag med anledning av utvidgningen 
  
 Migrationsverket har fått i uppdrag dels att månadsvis samman- ställa statistik över utvecklingen av antalet arbetstillstånd till Sverige enligt  
 EES-avtalet, 
  dels att se över möjligheten till ökad kontroll av anställningsbevis i samband med beviljande och för- längning av uppehållstillstånd. Verket har konstaterat att förutsätt- ningarna för att betraktas som arbetstagare respektive företagare är preciserade i  
 EG-rätten 
  och att utrymmet för kontroll och särskild 
  
 17 
  
 SOU 2002:116. 
  
 18 
  
 rskr. 2003/04:119. 
  
 127 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 prövning är mycket begränsat. Verket har också tagit fram en sär- skild blankett för att få in ett bättre beslutsunderlag och har påbörjat ett samarbete med Skatteverket för att förbättra kontrol- len i samband med tillståndsgivning samt skatte- och bokförings- kontroll. 
 Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) har fått ett uppdrag att kvartalsvis redovisa omfattningen av  
 EU-intyg 
  hänför- liga till  
 EG-förordning 
  1408/71. Förordningen upptar bestämmel- ser om rätten till ersättning, om tillgodoräknande av arbete och försäkringstid medlemsstaterna emellan. Förordningen reglerar även möjligheterna att ta med sig fortsatt arbetslöshetsersättning upp till tre månader när man söker arbete i nytt land (s.k. export). Den första kvartalsrapporten för år 2005 visar, liksom de närmast föregående, att mycket få ärenden gäller förhållandet till de nya medlemsstaterna. De flesta ansökningarna kom från medborgare i Storbritannien, Spanien och Norge. 
 Försäkringskassan fick i uppdrag att följa utvecklingen av ut- betalningen av svenska familjeförmåner enligt samma  
 EG-förord- 
  ning till medborgare från de nya  
 EU-staterna. 
  Uppdraget slutredo- visades den 31 mars 2005 och slutrapporten anger att det finns endast ett mindre antal ärenden som är familjeförmånsärenden och att det oftast gäller ett annat nordiskt land. Med tanke på den korta tid som gått sedan utvidgningen anses det dock för tidigt att dra några slutsatser om effekten på längre sikt och en fortsatt studie förordas. En projektgrupp tillsatt inom Socialdepartementet rap- porterade också den 30 november 2004 om hur det svenska social- försäkringssystemet fungerar i internationella förhållanden. 
 Socialstyrelsen kommer i juni 2005, i samband med att årsstati- stik publiceras, kunna rapportera hur många medborgare från de nya medlemsländerna som sökt och beviljats ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen (2001:453). En utredning om bl.a. möjlig- heterna att begränsa rätten till sådant bistånd för vissa medborgare i annan  
 EU-stat 
  lämnade i maj 2005 ett förslag på en begränsnings- regel i socialtjänstlagen. 
 19  
 Medborgare från de nordiska länderna omfattas inte av begränsningsregeln. Utredningen föreslår att en medborgare i annan  
 EU-stat 
  och dennes familjemedlemmar som vistas i Sverige som huvudregel inte skall ha rätt till bistånd under de tre första månaderna här. Regeln skall dock inte gälla för arbetstagare eller egenföretagare eller deras familjemedlemmar 
  
 19  
 SOU 2005:34. 
 128 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 (eller för personer som behåller sådan ställning på grund av t.ex. ofrivillig arbetslöshet). För arbetssökande från annan  
 EU-stat 
  går förslaget längre. Någon rätt till bistånd kommer som huvudregel inte att finnas under den tidsperiod på sex månader som medborga- ren i en  
 EU-stat 
  söker arbete i Sverige. För såväl arbetssökande som andra skall dock rätt till bistånd alltid finnas i akuta nödsitua- tioner. Förslaget är anpassat till EG:s direktiv om fri rörlighet som skall vara genomfört i svensk rätt senast den 30 april 2006 (se 3.2.6). 
 Arbetsmiljöverket har analyserat vilka problem som kan uppstå i samband med utvidgningen med avseende på tillsynen av arbets- miljön. Det konstateras att utländska företag och företagare utan känd adress eller bosättning i Sverige ofta återfinns i riskutsatta branscher. Verket anser att tillsynen måste ges ökade resurser för att säkerhetsnivån skall kunna upprätthållas och har bl.a. föreslagit att behovet av ett särskilt beställaransvar för t.ex. byggföretag som anlitar sådana företag skall utredas. 
 En arbetsgrupp inom Näringsdepartementet tillsattes för att följa utvecklingen på arbetsmarknaden efter utvidgningen. Grup- pen skall sammanställa och analysera information från myndigheter och organisationer. En utredning om möjlighet till bättre bevak- ning av kollektivavtal, även då en facklig organisation saknar med- lemmar på en arbetsplats, har tillsatts. 
 20  
 Uppdraget skall redovisas den 31 oktober 2005. En interdepartemental grupp har också till- satts för att överväga åtgärder som har med svartarbete i hushållen att göra, t.ex. att ändra omfattningen av skyldigheten att betala arbetsgivaravgifter och göra avdrag för preliminär skatt. 
 Skatteverket fick i uppdrag att redogöra för kontrollen såväl vid utfärdandet av  
 F-skattsedel 
  för medborgare från EU10, som av dem som redan innehar sådan. Verket föreslog bl.a. att tidsbe- gränsad  
 F-skatt 
  skall kunna utfärdas i vissa fall och att samarbetet inom EU/EES avseende informationsutbyte förbättras. Verket kommer att fortsätta arbeta med att ta fram rutiner för kontrollen. 
  
 20  
 Dir. 2004:98. 
 129 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 3.2.4 
  
 Utvidgningens påverkan på rörligheten 
  
 Det råder fortfarande stor osäkerhet om hur utvidgningen kommer att påverka arbetskraftens rörlighet inom Europa och arbetsmark- naden i Sverige. Den gängse uppfattningen är att det inte kommer att bli någon omfattande migration av arbetskraft från de nya EU- staterna. Enligt en rapport från Dublin Institutet 
 21 
 , uppskattas att ca 1 procent (220 000 personer) av befolkningen från de nya med- lemsländerna kommer att flytta till en annan medlemsstat. Rap- porten visar också att de typiska framtida flyttarna från de nya medlemsstaterna är unga och välutbildade. Runt  
 2–3 
  procent av de i åldern  
 15–18 
  år svarade att de planerar att flytta från sitt hemland. Arbetslöshet som skäl för utvandring uppgick till ca 2 procent. En av slutsatserna är att utvidgningen kommer att innebära positiva möjligheter för EU15 att få tillgång till kvalificerad arbetskraft, vilket i sig kommer att öka konkurrensen om den välutbildade arbetskraften i ett alltmer åldrande EU. En negativ aspekt är risken för s.k. brain drain i de nya staterna. 
 År 1994 beviljades i Sverige totalt 6 040 uppehållstillstånd enligt  
 EES-avtalet 
  och detta hade år 2004 ökat till knappt 15 000. Nästan 6 000 av dem fick uppehållstillstånd som arbetstagare, medan ca 3 400 tillstånd gavs för vardera kategorin studier och anknytning. De medborgare från en  
 EU-stat 
  som vistats i Sverige under kortare tid än tre månader, finns inte med i statistiken eftersom de inte behöver ansöka om uppehållstillstånd. 
  
 21  
 Undersökningen är baserad på data från Eurobarometern. Undersökningen genomfördes i de 13 kandidatländerna under våren 2002. Dublin Institutet (2004). 
 130 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 Antalet beviljade uppehållstillstånd i Sverige enligt  
 EU/EES-avtalet 
  år  
 1994–2004 
  
 Antal 
  
 16 000 
  
 14 000 
  
 12 000 
  
 10 000 
  
 8 000 
  
 6 000 
  
 4 000 
  
 2 000 
  
 0 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 År 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Arbetstagare 
  
 Egen företagare 
  
 Tillhandahållare av tjänster 
  
 Studenter 
  
 Pensionär 
  
 Anknytning 
  
 Källa: Migrationsverket. 
 Antalet beviljade uppehållstillstånd har ökat sedan Sverige anslöt sig till  
 EES-avtalet 
  1994. För- ändringen är störst mellan år 2003 och 2004, vilket till stor del kan förklaras med den senaste utvidgningen av unionen. 
 Ungefär dubbelt så många ansökningar om uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl kom från de nya medlemsländerna under tiden  
 maj–december 
  2004 
 22  
 jämfört med under motsvarande tid 2003 
 23 
 . Ungefär 90 procent av alla som sökte fick tillstånd år 2004. Det är dock vanskligt att jämföra statistik avseende antal medborgare från de nya medlemsstaterna i EU som år 2003 ansökte om arbets- tillstånd av arbetsmarknadsskäl enligt nationella regler för tredje- landsmedborgare, med statistik avseende antal personer från samma länder som år 2004 ansökt om uppehållstillstånd som arbetstagare enligt nationella regler för unionsmedborgare, eftersom det rör sig om helt olika regelsystem. 
 När det gäller medborgare från de nya medlemsstaterna är det enligt uppgift från Migrationsverket tillstånd avseende bygg- 
  
 22 
  
 Se tabell 3.2.2 i bilaga 3. 
  
 23 
  
 Se tabell 3.2.3 i bilaga 3. 
  
 131 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 branschen, jord- och skogsbruk och trädgårdsnäring som domine- rar. Tillstånd rörande byggbranschen dominerar i Stockholms- området, medan jordbruk och trädgårdsnäring dominerar i södra Sverige. Trädgårdsnäringen och jordbruket har många säsongs- arbetande och här finns det ett stort mörkertal vad gäller de korta anställningarna upp till tre månader. Mycket tyder på att de som tidigare haft säsongsarbetstillstånd även i framtiden kommer hit och arbetar under säsongen, men med den skillnaden att de nu inte behöver något arbetstillstånd. I övrigt är det lokalvård, restaurang- arbete och diverse andra, i regel mindre kvalificerade arbeten, som förekommer. Arbete som  
 au-pair 
  är förhållandevis vanligt och medborgare från de baltiska staterna dominerar i de ärendena. 
 Det förekommer lokala avvikelser. I exempelvis Uppsala domi- nerar anställda vid universitetet och då rör det sig framför allt om doktorander och forskare, men även läkare och tandläkare. 
  
 3.2.5 
  
 Kommande utvidgningar 
  
 EU står sannolikt inför ytterligare förändringar inom en snar framtid. Bulgarien och Rumänien förväntas kunna bli medlemmar från och med år 2007 och Turkiet skall inleda förhandlingar med EU senast den 3 oktober 2005. Även Kroatien och Makedonien har ansökt om medlemskap. För att få inleda förhandlingar krävs att de kan anses uppfylla EU:s politiska, sociala och ekonomiska kriterier (de s.k. Köpenhamnskriterierna). EU:s yttre gräns förändras följ- aktligen med utvidgningarna. Sedan maj 2004 är Vitryssland, Ukraina, Rumänien, Serbien och Montenegro samt Kroatien nya gränsstater och gränsen mot Ryssland har blivit längre och hanteras av fler medlemsstater. 
 Om även Bulgarien, Rumänien och Turkiet blir  
 EU-medlemmar 
  ökar EU:s befolkning med ytterligare ungefär 100 miljoner perso- ner, från Turkiet 70 miljoner, Rumänien 22 miljoner och Bulgarien 8 miljoner. Det rör sig således om ett stort tillskott i förhållande till nuvarande folkmängd på ca 455 miljoner fördelat på 25 länder. 
 Vilken inverkan en sådan utvidgning skulle kunna få mer speci- fikt för Sveriges del är naturligtvis, på samma sätt som det fort- farande är beträffande den senaste utvidgningen, svårt att bedöma. I dessa länder är också arbetslösheten relativt hög och det är ofta personer under 25 år som är värst drabbade av detta. Men i vilken utsträckning det kommer att medföra ett tillskott till den svenska 
 132 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 arbetsmarknaden är osäkert. Storleken och integrationen av den i Sverige boende befolkningen med ursprung i dessa länder påverkar även den framtida invandringen. En ökad rörlighet till EU i stort, där t.ex. Tyskland kan tänkas bli ett stort mottagarland, lär dock i varje fall på längre sikt leda till invandring även till övriga EU- stater. Även den svenska arbetsmarknaden kan antas påverkas. 
  
 3.2.6 
  
 Arbetet hittills inom EU med arbetskraftsinvandring 
  
 Fri rörlighet för personer är en av de grundläggande tankarna bakom EU. Sedan länge finns ett omfattande regelverk för hur rör- ligheten kan se ut för medborgare i medlemsstaterna. Men även arbetet med att harmonisera det som gäller förhållanden för tredjelandsmedborgare har pågått länge och det arbetet har under de senaste åren intensifierats. 
 År 1997 lanserades den europeiska sysselsättningsstrategin. Det är det viktigaste medlet för att nå Lee (se nedan) mål för sysselsättning och arbetsmarknad. Strategin innebär en årlig samordningsprocess med mål och riktlinjer för sysselsättnings- politiken, nationella handlingsplaner, en gemensam rapport om sysselsättning och rekommendationer till medlemsländerna. För- bättrad, och slutligen full sysselsättning, är viktiga del- respektive slutmål. Riktlinjerna, som är tio till antalet, handlar framför allt om att på olika sätt göra det attraktivt för arbetsgivare att anställa och för arbetstagare att arbeta, samt att få ett på olika sätt jämställt deltagande i arbetslivet. 
 De rekommendationer 
 24  
 som Europeiska unionens råd gav Sverige för 2004 var att bättre gynna tillväxten av små och medel- stora företag, i synnerhet genom att minska de administrativa bördorna. Insatser behövs även för att motverka det ökande antalet långtidssjukskrivna genom arbetsinriktade lösningar och förbätt- rade arbetsvillkor. För att höja sysselsättningen behövs åtgärder för att öka drivkraften till arbete och minska orsaker som gör att en del hellre stannar utanför arbetskraften. Sverige rekommenderas även att bättre följa upp resultaten av de insatser som görs för att integrera invandrare i arbetskraften. Vidare rekommenderas att satsningar görs för att minska antalet ungdomar som lämnar skolan i förtid, samt förbättra möjligheterna till utbildning för personer med kort utbildning och för personer utanför arbetskraften. In- 
  
 24  
 Regeringskansliet (2004). 
 133 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 satser behövs även för att motverka brist på arbetskraft och risken för flaskhalsar inom vissa sektorer. Matchningen mellan utbudet och efterfrågan på arbetskraft måste bli effektivare. 
 I och med att Amsterdamfördraget trädde i kraft år 1999 har strävandena att samarbeta i rättsliga och inrikes frågor, inte minst invandrings- och asylfrågor, förstärkts. Det har följts av Europeiska rådets uttalanden (t.ex. i Tammerfors samma år), program, rikt- linjer och meddelanden om invandringspolitiken, allt för att nå ett gemensamt regelverk för tredjelandsmedborgares rättsliga ställning och ge dem rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med de för medborgare i  
 EU-stater. 
  
 Under år 2000 lanserades Lissabonstrategin, EU:s strategi för att det kommande decenniet bli världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till håll- bar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning. Betydelsen av att integrera de tredjelandsmedborgare som kommer till EU, liksom vikten av att snabbt anta de olika förslag till lagstiftning som kommissionen lagt fram, har betonats. 
 Flera av kommissionens förslag har också antagits. Det gäller för det första ett direktiv om rätten till familjeåterförening. Det be- handlar inte primärt sysselsättning, men upptar bestämmelser av intresse även på detta område. Den tredjelandsmedborgare som be- viljas uppehållstillstånd som anhörig skall ha samma rätt som referenspersonen att få tillträde till bl.a. utbildning, anställning, egen företagsverksamhet och yrkesutbildning. Medlemsstaterna har dock vissa möjligheter att begränsa tillträdet till anställning eller egen företagsverksamhet. En utredning har lämnat ett del- betänkande om hur direktivet skall genomföras i svensk rätt. 
 25 
  
 För det andra har det antagits ett direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning. Även detta innehåller bestämmelser som rör tillträde till arbetsmarknaden. En tredje- landsmedborgare som varit lagligen bosatt i en medlemsstat i fem år skall ha rätt att beviljas ställning som varaktigt bosatt. Medlems- staterna har rätt att kräva bevis om försörjningsförmåga och sjuk- försäkring. Varaktigt bosatta skall enligt huvudregeln ha samma rätt som landets egna medborgare i fråga om bl.a. tillträde till arbetsmarknaden, studier och socialt bistånd. Om landet väljer att utfärda uppehållstillstånd med förmånligare villkor än direktivets 
  
 25  
 Se SOU 2005:15. Slutbetänkande skall lämnas senast den 30 juni 2005. 
 134 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 ger tillståndet inte rätt till bosättning i andra medlemsstater, vilket annars är huvudregel. Ovan nämnda utredning behandlar även detta direktivs genomförande i svensk rätt. 
 Ett tredje direktivförslag avsåg villkoren för tredjelandsmed- borgares inresa och vistelse i syfte att bedriva verksamhet som anställd eller egen företagare. Efter försök att nå politisk enighet i frågan har kommissionen i stället gett ut en Grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU. 
 26 
  
 Kommissionen presenterade i januari 2004 ett förslag till tjänste- direktiv för hur tjänster skall kunna röra sig fritt över gränserna inom EU. Tjänstesektorn genererar närmare 70 procent av BNP inom EU och står för mellan 60 och 70 procent av alla nya arbets- tillfällen. Den fria rörligheten för tjänster har en avgörande bety- delse för att kunna uppnå de mål som är satta inom ramen för Lissabonstrategin. Förslaget innebär att ett försök till en rättslig ram för företagsetablering och tjänstehandel mellan länderna. Ambitionen är att minska byråkratin samt att öka den ekonomiska aktiviteten och konkurrensen. Det förslag som lagts fram har fått hård kritik, främst från delar av fackföreningsrörelsen, som befarar att direktivet kan komma att leda till snedvriden konkurrens på arbetsmarknaden mellan olika medlemsstater. Efter  
 EU-toppmötet 
  våren 2005 enades stats- och regeringscheferna om att gå vidare med direktivet, dock med en grundlig omarbetning. 
 För att förverkliga Manning om konkurrenskraftighet och dynamik har forskningsverksamhet ansetts vara av central bety- delse. Som en del i arbetet att nå ett samhälle och en ekonomi som bygger på kunskap har det ansetts viktigt med en positiv hållning till forskares möjligheter att röra sig mellan medlemsstaterna. Ytterligare medel för att förverkliga Manning är det direktiv vilket förhandlas för närvarande och som behandlar underlättandet av tredjelandsmedborgares inresa och vistelse i EU i forsknings- syfte. 
 27  
 Motsvarande syfte ligger bakom ett antaget direktiv för studenter och volontärer. 
 28 
  
 För att få ett ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och ett formellt förfarande för erkännande pågår också ett arbete med att sammanföra flera direktiv på området till ett. Slutligen har för- enklingar också genomförts genom ändringar i bestämmelserna om 
  
 26 
  
 Grönboken behandlas närmare i avsnitt 3.2.7. 
  
 27 
  
 Rådets direktiv 2004/16188. 
  
 28 
  
 Rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete. 
  
 135 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 familjemedlemmar till medborgare i medlemsstaters rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom unionen (det s.k. fri rörlighets- direktivet). 
 29 
  
 3.2.7 
  
 Det framtida arbetet med arbetskraftsinvandring 
  
 Hösten 2004 antog EU ett nytt flerårigt program, Haagprogram- met, för att möta nya utmaningar och som en del av förberedel- serna inför ett ev. ikraftträdande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa. Syftet är att förbättra unionens gemen- samma kapacitet i frågor om polisiärt och rättsligt samarbete och därmed uppnå ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Det förs fram att laglig migration har stor betydelse för att stärka den kunskapsbaserade ekonomin i Europa och främja ekonomisk utveckling för att på så sätt bidra till genomförandet av Lissabon- strategin. Europeiska rådet har uppmanat kommissionen att före slutet av år 2005 lägga fram en strategisk plan för migration som inbegriper förfaranden för inresetillstånd som snabbt kan svara på förändringar i efterfrågan på invandrad arbetskraft. Eftersom den informella ekonomin kan öka olaglig invandring och leda till exploatering, uppmanar Europeiska rådet medlemsstaterna att också se till att de uppnår de tidigare fastställda målen för minsk- ning av den informella ekonomin. 
 Av direkt betydelse för frågan om arbetskraftsinvandring är slut- ligen den Grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU 
 30 
 , som tidigare nämnts, som kommissionen presenterade i janu- ari 2005. Arbetet med grönboken tog vid när försöken att nå enig- het kring ett direktiv på området misslyckades. Som bakgrund påtalas bl.a. Lee sysselsättningsmål, den demo- grafiska utvecklingen och hur en legal invandring kan ha positiv inverkan på sysselsättningen. Det sägs bl.a., med hänsyn till antalet sysselsatta de närmaste 25 åren, att i detta läge kommer en mer kontinuerlig invandring att få allt större betydelse när det gäller att fylla  
 EU-arbetsmarknadens 
  behov och garantera Europas välstånd, även om invandringen i sig inte utgör lösning på problemet med åldrande befolkningar. Invandring har dessutom allt större effekter på företagsamheten. EU måste också ta hänsyn till att de viktigaste regionerna i världen redan konkurrerar för att dra till sig invandrare 
  
 29 
  
 Europaparlamentets och Rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004. 
  
 30 
  
 KOM(2004) 811 slutlig. 
  
 136 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 som kan fylla deras ekonomiers behov. Det visar hur viktigt det är att se till att EU genom sin politik för ekonomisk migration ger en säker rättslig ställning och garanterar rättigheterna för dem som tas in för att underlätta deras integrering. 
 31 
  
 I dag gäller ett s.k. gemenskapsföreträde som innebär att en begäran från en tredjelandsmedborgare om inresa och vistelse i en  
 EU-stat 
  för att arbeta beaktas bara om lediga platser inte kan till- sättas av inhemska arbetssökande, arbetssökande från annat med- lemsland eller av tredjelandsmedborgare som är lagligen varaktigt bosatta i den medlemsstaten. Inom ramen för några alternativa former diskuterar grönboken utformningen av det nu gällande företrädet. Det diskuteras även huruvida ett företräde skall ges till arbetskraft från tredjeland som redan vistas i unionen framför nyanlända tredjelandsmedborgare eller till den som har vistats inom EU tidigare, men sedan återvänt hem. 
 Grönboken syftar till att inom unionen få en djupgående diskus- sion om hur eventuella gemensamma regler för ekonomiska flyttare skulle kunna utformas. Oavsett gemensamma regler skall medlems- staterna själva få bestämma hur många tredjelandsmedborgare som skall få resa in i landet för att arbeta. Vad man vill är att klarlägga de viktigaste frågeställningarna och diskutera graden av och sättet för harmonisering. Olika former som omnämns är: 
  
 en övergripande strategi som upptar villkoren för alla tredje- landsmedborgare som anställd eller egen företagare, 
  
 sektorsvisa förslag där vissa yrkeskategorier väljs ut, 
  
 ett s.k. gemensamt påskyndat förfarande med snabb besluts- gång när någon viss del av arbetsmarknaden drabbas av brist på särskild arbetskraft eller särskilda kunskaper. 
  
 Andra grundläggande frågor för de gemensamma reglerna är efter vilka mer specifika kriterier arbetskraft skall väljas ut, t.ex. om till- ståndet skall kopplas till viss arbetsgivare, om det skall förutsätta en viss given anställning eller ge tillträde till en större del av arbetsmarknaden. Sammanhängande med dessa frågor är hur till- ståndet skall se ut tidsmässigt, begränsat eller permanent, och där- med också vilka rättigheter som skall följa av det. Även möjligheten att bevilja ett tillstånd för att söka arbete nämns. 
 Större delen av grönboken behandlar formaliteter kring perso- nerna och tillstånden. I ett avslutande avsnitt tas dock upp 
  
 31  
 Ibid. 
 137 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 anknytande frågor som det kan finnas behov av att reglera med invandrarens hemland. Det kan gälla vikten av integration och av invandrarens kontakter med och bidrag till sitt hemland. 
 Den fortsatta behandlingen av frågan är att kommissionen, efter ett heltäckande samrådsförfarande kring grönboken, skall lägga fram en åtgärdsplan för laglig migration. Detta skall i enlighet med Haagprogrammet ske före utgången av år 2005. Den svenska regeringen har under förfarandet kommenterat de frågor grön- boken tar upp, men har i flera delar haft anledning att hänvisa till kommitténs pågående arbete. 
 I en annan och något senare grönbok 
 32  
 har kommissionen sär- skilt uppmärksammat Europas demografiska situation och behovet av att snabbt implementera Lissabonstrategin. Invandring nämns som ett sätt att mildra, men inte lösa, konsekvenserna av en åldrande befolkning. 
  
 3.2.8 
  
 Sverige konkurrerar om kvalificerad arbetskraft 
  
 På olika sätt uppmärksammas i höginkomstländerna, t.ex. genom EU:s grönbok, att man står inför en problembild med en åldrande befolkning och minskande arbetskraft. I många fall ses arbets- kraftsinvandring som något som kan bidra till att påverka utveck- lingen i en positiv riktning. 
 I Sverige kommer de framtida behoven av arbetskraft enligt prognoserna att finnas inom tjänstenäringarna och då främst inom den offentliga tjänstesektorn. Behovet kommer att vara stort av personer med högskoleutbildning, men även på personer utan högre utbildning. I det senare fallet främst inom  
 vård-, 
  bygg- och servicesektorn. 
 En viktig fråga är var Sverige kan rekrytera den arbetskraft från länderna utanför EU/EES som vi önskar skall komma till landet. Sverige är ett litet land, med ett litet språk och med ett geografiskt perifert läge. Rekryteringen kommer att ske i skarp konkurrens med andra länder som också är i behov av arbetskraft med samma utbildning och kompetens. I vårt geografiska östra närområde kommer befolkningarna att minska i storlek och själva stå inför liknade utmaningar som Sverige, vilket medför att tillgången på attraktiv arbetskraft för Sverige kommer att minska i dessa länder. I Nordafrika är befolkningsutvecklingen en annan och det kommer 
  
 32  
 COM(2005) 94 final. 
 138 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 att finnas en stor arbetskraft. I de stora befolkningsrika länderna i Asien, som Kina och Indien, finns en växande utbildad medelklass, vilken torde vara av stort intresse som potentiell arbetskraft i många länder i den rika världen. 
 33 
  
 En konkurrensfördel för Sverige är den relativt stora invandrade befolkningen som är bosatt i landet och de informella nätverk de utgör. 
 34  
 Ett vanligt migrationsmönster är att invandring till ett land skapar fortsatt invandring. Information om möjligheter till invand- ring och förvärvsarbete sprids ofta genom informella kanaler mellan landsmän. Stegvis byggs det upp en sammanhållen grupp av invandrare från ett land i invandringslandet. De kan sedan vara en källa för information till potentiella utvandrare i hemlandet. De kan även genom eget entreprenörskap skapa sysselsättning i invand- ringslandet, vilket kan komma de nya invandrarna till del. Vid ny rekrytering av arbetskraft kan det faktum att det redan finns en grupp landsmän, och därmed viss tillgång till hemlandets språk, kultur, religion och liknande, ha positiv betydelse vid valet av det land man vill flytta till. 
 Konkurrensen om de internationella studenterna kommer att öka. Det är inte enbart genom bra marknadsföring länder lyckas locka till sig studenter. Exempelvis har de engelskspråkiga länderna en klar fördel av språket. Flera länder, inklusive Sverige, har satsat på att fler utbildningar och kurser hålls på engelska för att elimi- nera språkhindren. Andra viktiga faktorer för konkurrens är om själva utbildnings- och examensstrukturen är internationellt jäm- förbara, kvalitetsaspekten i utbildningarna samt avgiften för en studieplats. Motiven till att studenter söker sig utomlands varierar. Ofta är det en kombination av olika push- och pullfaktorer som får studenten att börja studera i ett annat land. En viktig bidragande orsak är ofta att det saknas lämpliga utbildningsmöjligheter i hem- landet. Andra viktiga faktorer är möjligheten till arbete under eller efter studierna, samt inkomst- och kostnadsnivåerna i hem- respektive studielandet. Viktiga faktorer är ofta historiska, ekono- miska och koloniala band till värdlandet eller ett gemensamt språk och gemensamma kulturella värderingar. 
 35 
  
 En ökande trend förefaller vara att stater genom bilaterala avtal med intressanta länder skapar kanaler för en önskad arbetskrafts- 
  
 33 
  
 ITPS (2004b). 
  
 34 
  
 Wade och Sommerstad (2002). Se även tabell 3.1.1 i bilaga 3 som visar vilka länder de utrikesfödda i Sverige kommer ifrån. 
  
 35 
  
 Mazzarol  Norman (2001). 
  
 139 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 invandring. En annan utveckling är att skapa förutsättningar så att gäststudenter och gästforskare ges möjlighet och i större utsträck- ning stannar kvar i studielandet och förvärvsarbeta efter avslutade studier. 
  
 3.3 
  
 Svensk arbetsmarknad mer internationellt beroende 
  
 3.3.1 
  
 Informations- och kommunikationssamhället 
  
 Rörlighet av kunskap kan ske på flera sätt än genom att arbets- tagare eller arbetsgivare flyttar. I dag finns möjligheter att arbeta på distans, eller i s.k. virtuella företag, vilket gör att arbetsplatsens fysiska placering blir mindre viktig och därigenom kan regionala och internationella hinder för anställning av arbetskraft motverkas. Företagen behöver därigenom inte investera i stora och kostsamma gemensamma lokaler, och de anställda kan bo kvar på hemorten även om de samarbetar med andra företag på helt andra ställen i landet eller i världen. Samhället har genomgått stora förändringar i och med övergången från ett jordbruks- till industrisamhälle och därefter till dagens allt mer kommunikations- och informations- inriktade samhälle. 
 36  
 Det som kännetecknar kommunikations- samhället är att det drivs fram i en växelverkan mellan globalise- ringen och förändrade sociala och ekonomiska beteenden. Vårt tidigare relativt homogena och nationella samhälle och arbets- marknad såg väsentligt annorlunda ut jämfört med dagens allt mer internationella samhälle. Nya sätt att kommunicera och förmågan att skapa och sprida information via olika nätverk har avgörande betydelse för att föra vidare ny kunskap. Väl fungerande nätverk blir en överlevnadsfråga för företagen. Arbetsplatserna har blivit allt mer flexibla och mindre hierarkiskt organiserade. Nya sätt att organisera verksamheten förutsätter bl.a. en ändrad attityd till hur vi tidsmässigt och geografiskt organiserar vårt arbete. I dag är t.ex. flera myndigheter och företag tillgängliga för information och service dygnet runt genom t.ex. Internet och telefon. 
  
 36  
 Williams (2004). 
 140 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 3.3.2 
  
 Företagen blir allt mer internationella 
  
 Den svenska marknaden har blivit allt mer beroende av omvärlden. Detta gäller såväl vårt beroende av att kunna exportera varor för försäljning utomlands, som import av varor för inhemsk konsum- tion. De senaste decennierna har karaktäriserats av att de nationella ekonomierna har flätats samman och företagsägandet har blivit mer internationaliserat. För Sverige har utrikeshandeln vuxit, som andel av den samlade produktionen, från drygt 20 procent av BNP i början av  
 1960-talet 
  till ca 50 procent i dag. 
 Sedan år 1993 till sekelskiftet har såväl Sveriges import som export fördubblats. Efter en stagnation under några år efter år 2000 har handeln åter ökat, men nu med en större skillnad i nivå mellan export och import. 
  
 Export och import av varor och tjänster 
  
 Index 
  
 130,0 
  
 120,0 
  
 110,0 
  
 100,0 
  
 90,0 
  
 Export 
  
 80,0 
  
 Import 
  
 70,0 
  
 60,0 
  
 50,0 
  
 40,0 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 År 
  
 Källa: SCB. 
 Anmärkning: Index 100 = år 2000. Fasta priser. Säsongrensade värden. 
 Sverige är en del av en allt mer internationaliserad arbetsmarknad. Exporten och importen av varor och tjänster har i fasta priser ökat kraftigt sedan början av  
 1990-talet. 
  Under de senaste åren har den svenska exporten varit större än importen. 
 141 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 Att ett lands ekonomi blir allt mer integrerad med omvärlden inne- bär att företag investerar i utlandet och förlägger en del av sin verk- samhet utomlands. Detta för att få tillgång till nya marknader för avsättning av varor eller där det finns särskilda produktionsför- utsättningar, såsom råvaror och speciellt efterfrågad arbetskraft. Sådana långsiktiga placeringar över gränserna definieras som direktinvesteringar 
 37 
 . Direktinvesteringarna varierar både storleks- mässigt och till antal mellan åren. Vid utgången av 2003 var Sverige det tionde största investerarlandet i världen i absoluta tal. Sedan 1994 har direktinvesteringstillgångarna ökat kraftigt, vilket gäller både för svenska tillgångar i utlandet och utländska tillgångar i Sverige. Störst procentuell ökning skedde mellan 1997 och 2000, medan ökningstakten därefter har mattats av något. Under de senaste åren har de utländska direktinvesteringstillgångarna i Sverige ökat mer än de svenska tillgångarna i utlandet, som legat kvar på relativt oförändrad nivå. År 2003 uppgick de svenska direktinvesteringstillgångarna i utlandet till 1 266 miljarder kronor, jämfört med 442 miljarder 1994. Under samma period var de ut- ländska direktinvesteringstillgångarna i Sverige 166 miljarder kronor 1994, jämfört med 1 094 miljarder 2003. 
 38 
  
 37  
 Definitionen av direkta investeringar utgår från begreppet direktinvesteringsförhållande, som innebär att det finns ett direkt eller indirekt ägande mellan två företag på minst 10 procent av aktiekapital eller röster. Alla finansiella transaktioner mellan sådana företag ses som direkta investeringar. Tidigare ingick endast långfristiga transaktioner i begreppet direktinvestering. I statistiken fr.o.m. oktober 1997 ingår även kortfristiga transaktioner samt kund- och leverantörskrediter. En direkt investering kan ske genom nybildande eller förvärv av företag och genom följdinvesteringar, t.ex. lån, aktieägartillskott och nyemission. (Sveriges Riksbank (2005)). 
  
 38  
 Sveriges Riksbank (2005). 
 142 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 Direktinvesteringstillgångar år  
 1994–2003 
  
 Mdkr 
  
 1 400 
  
 1 200 
  
 1 000 
  
 800 
  
 600 
  
 400 
  
 200 
  
 0 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 År 
  
  Svenska direktinvesteringstillgångar i utlandet 
  
  Utländska direktinvesteringstillgångar i Sverige 
 Källa: Sveriges Riksbank. 
 Den svenska marknadens beroende av omvärlden framgår av de flöden och tillgångar av in- vesteringar som sker över gränserna. Direktinvesteringstillgångarna har ökat kraftigt under den senaste tioårsperioden. 
 Den ökade internationella företagsrörligheten har i samhälls- debatten utmålats i både negativa och positiva ordalag. En ökad handel och etablering av verksamhet utomlands kan komma att öka behovet av specialiserad arbetskraft och bidra till att göra högut- bildade mer efterfrågade, vilket gör att konkurrensen om denna arbetskraft kommer att öka på den globala arbetsmarknaden. Bedömningarna av vilka effekter företagsrörligheten har på den svenska arbetsmarknaden är flera och omtvistade. Men det finns få studier kring vilka effekter detta fenomen har för arbetsmarknaden. Under olika perioder både försvinner och skapas nya jobb och det sker både en in- och utflyttning av arbetstillfällen till Sverige. Enligt en rapport 
 39  
 från Institutet för tillväxtpolitiska studier (ITPS) går det inte alltid att se ett direkt samband mellan t.ex. nedläggning eller personalminskningar i en del av ett företag med 
  
 39  
 ITPS (2004c). 
 143 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 en nyetablering eller personalökningar i ett annat land. Samtidigt som företag flyttar ut delar av verksamheten kan detta leda till ökad tillväxt och efterfrågan i hemlandet vilket i sin tur skapar nya arbetstillfällen. 
 Internationella koncerner i Sverige och i utlandet 
 I många av de största internationella koncernerna i Sverige är antalet anställda i utlandet större än anställda i Sverige. 
 40  
 Företagens internationalisering följer ungefär samma mönster i Sverige som i andra industrialiserade länder och det är framför allt tjänsteföre- tagen som blivit mer internationaliserade. Sveriges största marknad är EU och USA. Flest anställda i svenskägda koncerner utomlands finns i USA och Tyskland. Av dem som var anställda i utlandsägda företag i Sverige var flest anställda i företag ägda av amerikanska eller brittiska företag. 
 41  
 Antalet anställda i utlandsägda företag har ökat både inom industrin och i tjänsteföretagen. Sedan år 1997 har ökningen varit något större i tjänsteföretagen. 
 Motiv vid val av lokalisering av företag 
 Vid en undersökning som ITPS har genomfört 
 42  
 visade det sig att de viktigaste faktorerna vid beslut om var stora nyinvesteringar planeras i framtiden är stabila regler, tillgång till en växande mark- nad samt personal med rätt kompetens. Närheten till kunder nämns också som en viktig faktor vid lokalisering av företag. Låga skatter och löneläget i de aktuella länderna visar sig ha minst bety- delse. Utlandsägda företag lägger något större vikt vid löneläget och låga skatter än vad de svenskägda företagen gör. 
  
 40 
  
 Se tabell 3.3.1 i bilaga 3. 
  
 41 
  
 Se tabell 3.3.2 och 3.3.3 i bilaga 3. 
  
 42 
  
 Undersökningen, som redovisas i rapporten Näringslivets internationalisering (ITPS(2004c)), omfattar de 18 största företagen, mätt i antal anställda, i varje bransch som bedriver affärsverksamhet. Urvalet uppgick till 306 företag, vilka svarade för ca 28 procent av alla anställda i näringslivet 2002. Drygt en tredjedel av företagen i urvalet var utlandsägda. Svarsfrekvensen uppgick till 83 procent. 
  
 144 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 Faktorer som angavs ha störst betydelse för var företag avsåg att förlägga större nyinvesteringar år  
 2003–2007 
  
 Andel (%) som uppgivit resp. faktor som viktig 
  
 Viktiga lokaliserings- 
  
 Svenskägda 
  
 Utlandsägda 
  
 faktorer 
  
 privata företag 
  
 privata företag 
  
 Stabila lagar och regler 
  
 76 
  
 74 
  
 En växande marknad 
  
 79 
  
 74 
  
 Personal med rätt 
  
 utbildning och kompetens 
  
 75 
  
 74 
  
 Närheten till kunder 
  
 71 
  
 67 
  
 Företagsklimatet i aktuella länder 
  
 59 
  
 64 
  
 Löneläget i aktuella länder 
  
 19 
  
 31 
  
 Låga skatter 
  
 21 
  
 25 
  
 Källa: SCB:s Företagsbuss oktober 2002, bearbetning av ITPS (2004c). 
 Anmärkning: Den procentuella fördelningen av dem som angett svarsalternativ viktigt eller mycket viktigt. Fler svarsalternativ kunde lämnas. 
 När ett företag väljer att investera och flytta verksamhet utomlands finns det olika faktorer som påverkar valet av lokaliseringsland. I ITPS:s undersökning visade det sig att stabila lagar och regler och en växande marknad hade störst betydelse. 
 Utlokalisering till låglöneländer 
 Det finns företag som flyttar hela eller delar av verksamheten till låglöneländer där arbetskraftskostnader och skattenivåer är lägre, vilket inte är något nytt fenomen. På 1960- och  
 1970-talen 
  valde svenska textilföretag att utlokalisera produktionen till Portugal eller andra länder med låga arbetskraftskostnader. Skillnaderna är att i dagens samhälle är förändringarna lättare att genomföra efter- som det blivit enklare och mindre kostsamt att flytta kapital, varor och tjänster mellan olika länder. 
 43 
  
 Den största utflyttningen av företag till låglöneländer har skett inom traditionell tillverkningsindustri där den internationella konkurrensen och prispressen är mycket hård. Hela 37 procent av industri- och kemiföretagen och 34 procent av teknikföretagen uppger att de flyttat hela eller delar av verksamheten utomlands. 
 44  
 Även inom tjänstesektorn ökar utflyttningen, vilket till stor del rört sig om enklare tjänster, exempelvis s.k. callcenterverksamhet och fakturahantering. Men samtidigt ökar även utflyttningen av 
  
 43 
  
 Svenskt Näringsliv (2005). 
  
 44 
  
 Ibid. 
  
 145 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 mer specialiserade verksamheter som t.ex. programutveckling och andra  
 IT-tjänster. 
  Utflyttning av arbetstillfällen till låglöneländer går främst till länder i Östeuropa samt Kina och Indien. En under- sökning från Skandinaviska Enskilda Banken (SEB) visar att de nya medlemsstaterna i EU är mycket attraktiva för företag som vill lägga hela eller delar av sin produktion utomlands. 
 45  
 Exempelvis var antalet anställa i svenskägda koncerner med dotterbolag i något av de nya medlemsstaterna under år 2002 ca 72 000 personer, varav knappt 40 procent var anställda i Polen. De nya medlemsländerna har en betydligt högre arbetskostnadsnivå än Kina och Indien, men enligt SEB erbjuder de nya medlemsstaterna vissa fördelar, bl.a. genom att de nu är en del av EU:s inre marknad och dess regel- system. De kulturella och språkliga hindren är förhållandevis små och den geografiska närheten kan vara en fördel, t.ex. när det gäller transportkostnader. 
 Återinflyttning av arbetstillfällen till Sverige 
 I skuggan av debatten om utflyttning av arbetstillfällen från Sverige sker även en återflyttning av produktion till Sverige, dvs. svensk- ägda koncerner som väljer att flytta tillbaka produktion, i första hand inom tillverkningsindustrin, till Sverige. 
 46  
 Återflyttning av arbetstillfällen anses, enligt Invest in Sweden Agency (ISA), ha ägt rum när företag har koncentrerat tidigare globalt utspridd produk- tion till Sverige. Företaget kan ta hem tillverkning från utländska dotterbolag till egna fabriker i Sverige. Men flyttning kan även ske från utländska underleverantörer till egna fabriker och/eller från egna dotterbolag till en svensk underleverantör. Skälen till att företag flyttar hem produktion igen är bl.a. de produktivitets- vinster som kan uppstå genom att företaget koncentrerar och sam- ordnar sin verksamhet, t.ex. genom att forskning och utveckling samordnas med övrig verksamhet. Andra faktorer som varit avgörande för hemflyttning till Sverige har varit internationellt sett relativt låga löner för t.ex. civilingenjörer, starka forsknings- traditioner och en öppen företagskultur. 
  
 45 
  
 SEB (2005). 
  
 46 
  
 ISA (2005). 
  
 146 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 3.4 
  
 Antalet gäststudenter ökar 
  
 Om migration generellt blir vanligare och mindre komplicerat så finns det områden där utbyten och utlandskontakter sedan länge är ett vanligt och givet inslag i verksamheten. Ett sådant är universi- tets- och högskoleområdet, både vad gäller studenter och forskare. 
 Studenter befinner sig ofta i en ålder och situation då det är rela- tivt lätt och naturligt att söka sig utomlands för i vart fall en tid. Vissa hittar sin ideala utbildning i annat land och andra kan bo i länder som inte alls kan erbjuda utbildning på den nivå eller med den kvalitet som söks. Rörligheten anses allmänt ha stor betydelse för både grundutbildningens och forskningens kvalitet. 
 De internationella studenterna har blivit en viktig del av den generella personrörligheten mellan länder. Personer som studerar i andra länder kan utgöra en framtida rekryteringsbas av högutbildad arbetskraft med goda språkkunskaper och med vana att arbeta och verka i internationella miljöer. Den internationella rörligheten bland studenter har dessutom ökat markant under de senaste decennierna. Enligt OECD 
 47  
 fanns det år 2002 totalt 1,9 miljoner studenter inskrivna vid läroanstalter utanför sina ursprungsländer, vilket är en ökning med 34 procent sedan 1998. 
 48  
 De största mot- tagarländerna i absoluta tal av gäststudenter är USA, Australien, Storbritannien samt Frankrike och Tyskland. Dessa länder tar till- sammans emot över 70 procent av gäststudenterna inom OECD- området. Inom OECD kommer de flesta utländska studenterna från Frankrike, Tyskland, Grekland, Japan, Korea och Turkiet. De flesta utländska studenterna från partnerländerna kommer från Kina, Indien och Sydostasien. I relation till totalt antal inskrivna studenter per land finns störst andel utländska studenter i Austra- lien och Schweiz, närmare 18 procent i respektive land. 
 Störst ökning av studenter från Asien 
 En allt mer dominerande åsikt är att det i framtiden kommer bli en stark ökning av efterfrågan på högre utbildning i många delar av världen. Studier visar att det är studerande från Asien som kommer 
  
 47 
  
 OECD (2004). 
  
 48 
  
 Ökningen avser inom OECD och aktuella partnerländer. Partnerländer avser de länder som deltar i OECD: s och UNESCO: s internationella system för utbildningsredovisning. Partnerländerna är Argentina, Brasilien, Chile, Egypten, Filippinerna, Indien, Indonesien, Jamaica, Jordanien, Kina, Malaysia, Paraguay, Peru, Ryska Federationen, Sri Lanka, Thailand, Tunisien, Uruguay och Zimbabwe. 
  
 147 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 att dominera efterfrågeökningen. Man räknar med att år 2025 kommer asiatiska studenter, främst från Kina och Indien, att stå för 70 procent av den sammanlagda efterfrågan på internationell högre utbildning. 
 49 
  
 I och med att studier utomlands har blivit allt vanligare har fler lärosäten och länder visat att man vill vara med och konkurrera om de internationella studenterna av såväl ekonomiska skäl som att man vill knyta de bästa studenterna till sig. Flera länders regeringar har antagit nationella strategier för internationaliseringen av högre utbildning. Argumenten för rekrytering är många, bl.a. att få till- gång till presumtiv arbetskraft och en möjlighet att mildra arbets- kraftsbrist, samt att möjliggöra ekonomiska vinster och framtida handelspolitiska fördelar. Ett ytterligare argument är att interna- tionaliseringen är bra för kvaliteten på den högre utbildningen, eftersom högskolan då måste konkurrera med utländska lärosäten. 
 Utvecklingen i Sverige 
 Sverige har blivit populärare som utbildningsland. Statistik från OECD visar att antalet utländska studenter i Sverige har ökat med 64 procent mellan 1998 och 2001. 
 50  
 Men trots en kraftig ökning är Sverige relativt andra länder en liten mottagare av studenter. Under 2001 tog Sverige emot ca 1,5 procent av det totala antalet utländska studenter inom  
 OECD-området. 
  
 Migrationsverket för statistik över hur många uppehållstillstånd som beviljas för gäststudenter. 
 51  
 Sedan 1986 har antalet beviljade uppehållstillstånd för studier ökat kraftigt, från drygt 500 ansökningar 1986 till 5 500 år 2003. 
  
 49 
  
 Högskoleverket (2004a). 
  
 50 
  
 Dessa siffror baseras på svensk statistik över studenter med utländsk bakgrund. I statistiken ingår även personer med utländsk bakgrund som är här av andra skäl än studier under en avgränsad tid. 
  
 51 
  
 I gruppen gäststudenter ingår de som studerar på gymnasienivå, eftergymnasial nivå eller bedriver forskarstudier. 
  
 148 
 SOU 2005:50 Sveriges internationalisering 
 Beviljade uppehållstillstånd för gäststudenter efter medborgarskap år  
 1994–2003 
  (exklusive EU/EES) 
  
 År 
  
 Europa 
  
 Afrika 
  
 Nordamerika 
  
 Latinamerika 
  
 Asien 
  
 Oceanien 
  
 Totalt 
  
 1994 
  
 457 
  
 123 
  
 76 
  
 83 
  
 303 
  
 41 
  
 1 083 
  
 1995 
  
 477 
  
 161 
  
 370 
  
 70 
  
 386 
  
 37 
  
 1 501 
  
 1996 
  
 535 
  
 158 
  
 405 
  
 98 
  
 486 
  
 87 
  
 1 769 
  
 1997 
  
 674 
  
 182 
  
 630 
  
 131 
  
 594 
  
 160 
  
 2 371 
  
 1998 
  
 857 
  
 166 
  
 719 
  
 133 
  
 621 
  
 162 
  
 2 658 
  
 1999 
  
 862 
  
 216 
  
 603 
  
 150 
  
 780 
  
 178 
  
 2 789 
  
 2000 
  
 1 128 
  
 266 
  
 482 
  
 196 
  
 829 
  
 160 
  
 3 061 
  
 2001 
  
 1 293 
  
 369 
  
 698 
  
 268 
  
 1 183 
  
 169 
  
 3 980 
  
 2002 
  
 1 425 
  
 407 
  
 530 
  
 308 
  
 1 665 
  
 231 
  
 4 566 
  
 2003 
  
 1 537 
  
 519 
  
 523 
  
 319 
  
 2 375 
  
 229 
  
 5 502 
  
 Källa: Migrationsverket. 
 Intresset för att studera i Sverige har ökat kraftigt under de senaste tio åren. Under år 2003 var det flest från Asien och Europa som fick uppehållstillstånd för studier i Sverige. År 2003 beviljades fem gånger så många tillstånd som år 1994. 
 Förutom en allmän trend med ökad internationell studentrörlighet kan de senaste årens ökande antal inresande studenter till högre utbildning i Sverige delvis förklaras med expansionen av antalet högskoleplatser under  
 1990-talet, 
  ökad internationell marknads- föring av de regionala utbildningsinstanserna samt att mer utbild- ning sker på engelska. 
 Från vilka länder kommer studenterna? 
 Under perioden 1994 till 2001 kom flest gäststudenter från Europa. Men under de senaste åren kom flest studenter från Asien. Under år 2003 kom knappt 2 400 studenter från Asien, varav ca 660 från Kina. Bland studenterna från Europa är det främst studenter från forna Östeuropa och Ryssland som har ökat. Av dem som kom från Europa och fick uppehållstillstånd för studier 2003 beviljades flest tillstånd för dem med polskt medborgarskap. 
 149 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 Ut- och inresande studenter 
 Den internationella studentrörligheten har ökat kraftigt sedan början av  
 1990-talet. 
  Den internationella studentrörligheten kan delas in i olika kategorier där inresande studenter bl.a. avser perso- ner som studerar på svensk högskola eller universitet inom ramen för ett utbytesprogram. Personer kan även studera utan att delta i ett utbytesprogram, s.k. free movers, vilket innebär studenter som angivit studier som grund för bosättning hos Migrationsverket och som invandrat mindre än två år innan studierna påbörjades. Enligt Hög- skoleverket ökade antalet inresande högskolenybörjare från knappt 5 400 inresande läsåret 1996/97 till drygt 14 100 läsåret 2003/04. 
 52 
  
 Antalet inresande högskolenybörjare läsåren 1996/97 – 2003/04 
  
 Läsår 
  
 96/97 
  
 97/98 
  
 98/99 
  
 99/00 
  
 00/01 
  
 01/02 
  
 02/03 
  
 03/04 
  
 Utbytesstudenter 
  
 3 860 
  
 4 210 
  
 5 270 
  
 6 020 
  
 6 510 
  
 7 220 
  
 7 630 
  
 8 820 
  
 Free mover 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 1 380 
  
 1 680 
  
 Okänd bakgrund 
  
 1 580 
  
 1 540 
  
 1 400 
  
 1 480 
  
 1 620 
  
 2 480 
  
 2 980 
  
 3 680 
  
 Totalt inresande 
  
 5 440 
  
 5 750 
  
 6 670 
  
 7 500 
  
 8 130 
  
 9 700 
  
 11 990 
  
 14 180 
  
 Källa: SCB och Högskoleverket (2004). 
 Anmärkning: Fr.o.m. läsåret 2003/03 särredovisas free  
 mover-studenterna, 
  vilket avser personer som angivit studier som grund för bosättning hos Migrationsverket. En stor del av gruppen med okänd bakgrund består av free  
 mover-studenter, 
  men som inte ansökt om uppehållstillstånd. 
 Enligt HSV: s bedömningar kommer dessa studenter i huvudsak från EU/EES, eftersom EU/EES- medborgare inte behöver ansöka om uppehållstillstånd för att få resa in i Sverige. 
 Andelen inresande studenter har ökat med ca 60 procent mellan läsåret 1996/97 och 2003/04. Under det senaste läsåret stod utbytesstudenterna för det största antalet inresande studenter. 
 Antalet utresande studenter, dvs. svenska 
 53  
 studenter som flyttar utomlands för att studera i någon form av utbytesprogram eller som  
 free-movers, 
  har dock inte ökat i samma utsträckning som antalet inresande studenter, utan har legat på ungefär samma nivå sedan 1996. 
 Svenska Institutet administrerar ett antal program inom utbild- nings- och forskningsområdet. Programmen innehåller både indi- viduella stipendier och möjligheter att söka stöd för institutionellt 
  
 52 
  
 SCB och Högskoleverket (2004). 
  
 53 
  
 Inkluderar både svenska och icke svenska medborgare. 
  
 150 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 samarbete. Det avser i första hand utbyte på universitets- och hög- skolenivån. 
 I princip alla stipendiater genom Svenska Institutet är free- movers, även de som finansieras över biståndsanslaget. Under de senaste tre åren har det utdelats runt 200 stipendier per år. De flesta studenterna kom för studier på universitetsnivå. Ett litet antal kom för studier på folkhögskola, efter att ha läst något nordiskt språk på universitet i hemlandet. Från Östeuropa (Ryss- land, Ukraina, Vitryssland, Bulgarien och Rumänien) kom årligen knappt 180 stipendiater för studier på universitetsnivå och dess- utom ca  
 70-80 
  personer för studier på folkhögskola, gymnasium eller inom vuxenutbildning. Utan att kunna anges exakt kan dock siffrorna för stipendiater från Östeuropa beräknas vara betydligt högre, eftersom Svenska Institutet också finansierar samarbeten (ca 200 med varierande antal deltagare) mellan universitetsinstitutioner med utbyten på olika utbildningsnivåer. 
 Gäststipendieprogrammet vänder sig till studerande på avancerad akademisk nivå samt forskare från alla länder utanför Norden. Under år 2003 startade Svenska Institutet en uppföljning av tidi- gare stipendievistelser med huvudsakligt syfte att skapa en bild av i vilken mån stipendievistelsen bidragit till stipendiatens nuvarande position och om den lett till fortsatta kontakter med Sverige. Av denna framkom bl.a. att närmare 90 procent ansåg att vistelsen i Sverige haft ett direkt och positivt inflytande på deras fortsatta karriär och att de är professionellt aktiva inom de områden som de studerade eller forskade inom. Ett fåtal stipendiater fortsatte efter stipendietidens slut studier eller forskning i Sverige eller tredje land innan de återvände hem, och nästan alla har täta professionella kontakter med Sverige. Ett mindre antal studenter har stannat kvar i Sverige och fått akademiska arbeten här. De som har stannat menar att det inte är att betrakta som brain drain och att den möj- ligheten har bidragit till att de har orkat engagera sig och behålla och stärka forskningskontakterna med hemlandet på ett sätt som de inte kunnat om de hade återvänt hem. De återvänder hem flera gånger per år för att undervisa och handleda studenter. Genom detta medverkar de till att studenter och forskare vid hemuniversi- teten får möjlighet att komma till Sverige för studier eller forsk- ning. 
 Vidare finns inom Internationella programkontoret för utbild- ningsområdet ett  
 Sida-finansierat 
  utbildningsprogram, Linnaeus- Palmeprogrammet, som bl.a. erbjuder lärare och studenter i 
 151 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 utvecklingsländer att komma till Sverige. För läsåren 2002/03 och 2003/04 har 105 respektive 181 studenter kommit hit, liksom 151 respektive 185 lärare. 
 Åtgärder och nationell strategi 
 Den svenska regeringen har ambitionen att öka utlandsrekryte- ringen av studenter till Sverige. I en satsning 
 54  
 för att öka antalet utländska studenter vid svenska universitet och högskolor finns bl.a. en ökad satsning på rekrytering av utländska studenter, en utökning av antalet utbildningar på engelska samt införandet av en särskild internationell mastersexamen. Principen om avgiftsfria studier har dock legat fast. Traditionellt har utbildning i Sverige inte i så stor utsträckning diskuterats i kommersiella sammanhang, men under de senaste åren finns en ökad marknadsmedveten rikt- ning vad gäller synen på högre utbildning, med aktiva rekryterings- åtgärder och marknadsföring gentemot utländska studenter. Frågan om bl.a. studieavgifter för personer utanför  
 EU/EES-området 
  skall nu utredas särskilt. 
 55 
  
 FÖRFRÅGAN TILL UTRIKESFÖRVALTNINGEN 
 56 
  
 – gäststudenters ursprung och möjlighet att stanna kvar i landet efter studietiden 
 Några länderspecifika kommentarer från Europa, Nordamerika och Japan 
 Sett till Finlands relativt begränsade invandring uppehåller sig ett stort antal gäststudenter, främst från Kina, i landet. Det officiella finska ställningstagandet är att gäststudenter inte får stanna kvar i landet efter avslutade studier, utan skall åka hem för att bidra med sina kunskaper i hemlandet istället. Erfarenheterna visar att studenterna flyttar till t.ex. Kanada eller USA istället för att åka hem. Den som vill stanna och arbeta i Danmark efter studierna måste söka nytt uppehålls- och arbetstillstånd. Ingen statistik finns över hur många som gått från att vara gäststudenter till att arbeta i 
  
 54 
  
 Prop. 2001/02:15. 
  
 55 
  
 Dir. 2004:183. 
  
 56 
  
 se not 21 i kapitel 2. 
  
 152 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 Danmark, vilket antyder att det rör sig om låga siffror. De gäst- studenter som kommer till Danmark kommer främst från de nya  
 EU-staterna 
  i Öst- och Centraleuropa samt Kina. 
 Utgångspunkten för systemet i Norge är att det ställs krav på studenten att återvända hem efter avslutade studier. Undantag görs för studenter som uppfyller villkoren för ett specialisttillstånd, vilka kan ansöka om arbetstillstånd. Det finns även speciella biståndsprogram, eller kvotprogram. Kvotprogrammet är utformat som så att biståndsstudenten får studiebidrag från norska staten under utbildningen och har vid avslutade studier två möjligheter. Om gäststudenten väljer att stanna kvar i landet, alternativt flytta till tredjeland, får denna betala av studielånet precis som övriga norska medborgare. Återvänder man däremot till sitt hemland kan man efter ett kalenderår få hela studietidens lån efterskänkt som ett stipendium. 
 En stor andel av gäststudenterna i Belgien kommer från Kina, Kongo och Marocko. Avsikten är att studenterna skall återvända till sina hemländer med sina kunskaper, men i praktiken stannar en mycket stor andel kvar. Tio till tolvtusen studenter från länder utanför EU söker sig varje år till universiteten i Holland. Gäst- studenter som sökte arbete var tidigare tvungna att genomgå en arbetsmarknadsprövning men enligt lagen om kunskapsintensiv arbetskraftsinvandring öppnas dörren till arbete utan att behöva genomgå ett sådant test. 
 I Luxemburg har gäststudenter inte möjlighet att stanna i landet efter avslutade studier. Om man vill arbeta i Luxemburg efter slutförda studier får man resa hem och söka arbetstillstånd från hemlandet. Gäststudenter i Storbritannien, från länder utanför EU/EES, betalar ca tio gånger så mycket som övriga studenter och utgör en viktig inkomstkälla för universiteten. Studenterna för läs- året 2001/2002 kom främst från Asien och då framförallt från Kina och Malaysia. För att motverka brist på utbildad arbetskraft erbju- der den brittiska regeringen, sedan oktober 2004, utländska stu- denter inom utvalda ämnen/kurser behörighet att stanna och arbeta i landet upp till ett år efter avslutade studier. Återvändarkriteriet finns, men lagen tillåter att en student ansöker om arbetstillstånd efter färdig examen. 
 Inom ramen för utvecklingsbiståndet i Schweiz antas gäst- studenter från Afrika och Asien, med förbehåll om att de skall återvända efter avslutade studier. I Tyskland ges studenter möjlig- 
 153 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 SOU 2005:50 
  
 het att stanna i landet under ett år efter avslutade studier för att söka arbete. 
 I Frankrike är sedan sekelskiftet ca 10 procent av studenterna av utländsk härkomst. Hälften av dessa kommer från Afrika, främst Maghrebländerna. Spaniens gäststudenter kommer huvudsakligen från Europa och Latinamerika. Man tillämpar ett strikt återvändar- kriterium. 
 Gäststudenterna i Lettland kommer främst från Estland och Litauen. I Litauen måste studenter från tredjeland få ett tillfälligt uppehållstillstånd omfattande tiden de studerar. Tillstånden får inte överstiga ett år, men kan förlängas i de fall studierna så kräver. Utländska studenter har inte rätt att arbeta och har inte heller rätten att ansöka om permanent uppehållstillstånd. 
 Det finns olika typer av system för gäststudenter i Tjeckien, dels finns utbytesprogram mellan centraleuropeiska universitet, dels utvecklingsprogram för mindre utvecklade länder. Även enskilda avtal mellan universitet förekommer. De utländska studenter som kommer härstammar främst från Slovakien. De gäststudenter som i dag studerar i Ungern kommer främst från ungerska minoritets- grupper i grannländerna. Antalet svenska utbytesstudenter uppges för läsåret 2003/2004 vara 97 personer där flertalet antas vara medi- cinstuderande. Hittills har gäststudenter till Polen främst kommit från Vitryssland, Ukraina och Ryssland, men även studenter från väst söker sig numera till landet för speciella utbildningar som är lättare att kvalificera sig för än i hemlandet. 
 Gäststudenter som kommer till Kanada måste söka tillstånd och vissa måste dessutom ha visum. Ett sådant tillstånd är tillfälligt och medför fler restriktioner än vanligt, t.ex. får man inte arbeta och tillståndet är tidsbegränsat till studiernas avslutning. Årligen kom- mer ca 70 000 utländska studenter till Kanada. De sex vanligaste ursprungsländerna är Sydkorea, Kina, Japan, USA, Mexiko och Frankrike. Den som antagits för studier vid något av USA:s College eller Universitet får tillstånd/visa för studietiden. Dessa studenter betalar en avsevärd skolavgift och utgör således en god inkomstkälla. Syftet med att anta ett stort antal utländska studenter är dels att det är en god affär för utbildningsanstalten som drivs kommersiellt, dels en metod för att rekrytera talanger från andra delar av världen. Uppgifter över i vilken utsträckning dessa studenter stannar kvar är svåra att finna i statistiken. 
 Japan har nyligen uppnått det mål som sattes i början på åttiotalet: att vid sekelskiftet acceptera 100 000 utländska stu- 
 154 
  
 SOU 2005:50 
  
 Sveriges internationalisering 
  
 denter. År 2004 fanns det 117 300 gäststudenter varav 77 700 kom från Kina. Japanska myndigheter befarar att studentillstånden används för illegal arbetskraftsinvandring och tillämpar numer en hårdare tillståndsprövning. 
 155