sou 2000 7 d4 
  
 Svenskt näringsliv på rätt väg? 
 Närings- och Teknikutvecklingsverket 
 Bilaga 3 till Långtidsutredningen 1999 
 Förord 
 Långtidutredningen 1999 utarbetas inom Finansdepartementets  
 struktur-enhet. 
  I samband med utredningen genomförs ett antal specialstudier. Huvuddelen av dessa publiceras som bilagor till utredningens huvudrapport. 
 Denna bilaga har utarbetats av enheten för näringspolitiska analyser vid NUTEK.  
 Walker 
  Gonzalez har fungerat som projektledare. 
 I bilagan analyseras näringslivsstrukturens förändring i Sverige, liksom utvecklingen av produktivitet och konkurrenskraft. Vidare  
 disku-teras 
  etydelsen av väl formulerade spelregler och fungerande  
 kon-kurrens. 
  Utbildning och kompetens, som är av central betydelse för svenskt näringsliv i framtiden, analyseras i ett eget avsnitt i bilagan. Avslutningsvis presenteras olika scenarier för näringslivets utveckling fram till är 2010. 
 Ansvaret för långtidsutredningens bilagor och de bedömningar dessa innehåller vilar på respektive författare. Av huvudbetänkandet framgår hur bilagorna har använts i utredningens arbete. 
 Finansdepartementets kontaktperson har fram till februari 1998 varit departementsekreterare Jimenez och sedan april 1998  
 departe-mentssekreterare 
  Morales. 
 Stockholm i december 1998 
 Sherman 
 Departementsråd 
 5 
  
 Innehåll 
  
 NUTEKs förord  
 .............................................................................. 
  
 9 
  
 Sammanfattning i punktform 
 ................................................ 
  
 11 
  
 Strukturomvandling under  
 1990-talet .......................................... 
  
 11 
  
 Konkurrenskraft ........................................................................... 
  
 11 
  
 Spelregler och konkurrens i Sverige ............................................ 
  
 12 
  
 Utbildning och kompetens ........................................................... 
  
 12 
  
 Scenarier fram till år 2010 ........................................................... 
  
 13 
  
 Sammanfattning  
 ........................................................................... 
  
 15 
  
 Omfattande strukturomvandling .................................................. 
  
 15 
  
 Konkurrenskraften har förbättrats ................................................ 
  
 16 
  
 Spelregler och konkurrens i Sverige ............................................ 
  
 18 
  
 Utbildnings- och kompetensnivå i Sverige .................................. 
  
 19 
  
 Scenarier över en framtida näringslivsstruktur............................. 
  
 21 
  
 Näringspolitisk slutsats ................................................................ 
  
 23 
  
 1 
  
 Inledning 
 ................................................................................ 
  
 25 
  
 Bilagans disposition..................................................................... 
  
 29 
  
 2 
  
 Näringslivsstrukturen i Sverige  
 ............................... 
  
 31 
  
 Strukturomvandling ..................................................................... 
  
 31 
  
 Kunskapsintensiv produktion ökar............................................... 
  
 33 
  
 Lägre sysselsättning för de lågutbildade ...................................... 
  
 35 
  
 Gynnsam utveckling av arbetsproduktivitet ................................. 
  
 42 
  
 Förbättrad lönsamhet inom industrin ........................................... 
  
 45 
  
 Sammanfattning ........................................................................... 
  
 48 
  
 6 
  
 3 
  
 Internationella jämförelser av svensk 
  
 konkurrenskraft  
 ................................................................. 
  
 51 
  
 Konkurrenskraft ........................................................................... 
  
 51 
  
 Kvalitet är ett konkurrensmedel ................................................... 
  
 53 
  
 Produktkvaliteten i verkstadsindustrin minskade 
  
 mellan 1980 och 1993.................................................................. 
  
 55 
  
 Totalfaktorproduktiviteten ökade i början av  
 1990-talet ............. 
  
 57 
  
 Konkurrenskraft jämfört med OECD........................................... 
  
 61 
  
 Handelsfördelar inom humankapitalintensiv produktion ............. 
  
 66 
  
 Näringsklimatet i Sverige............................................................. 
  
 73 
  
 Sammanfattning ........................................................................... 
  
 80 
  
 4 
  
 Spelregler och konkurrens i Sverige 
 ..................... 
  
 83 
  
 Marknadsekonomin...................................................................... 
  
 83 
  
 Det behövs spelregler för effektiv konkurrens ............................. 
  
 84 
  
 5 
  
 Utbildning och kompetens 
 .......................................... 
  
 99 
  
 Utbildningsnivån i internationell jämförelse .............................. 
  
 101 
  
 Inkomstpremierna har ökat under  
 1990-talet ............................. 
  
 107 
  
 Baskompetensen är hög i Sverige .............................................. 
  
 115 
  
 Sammanfattning ......................................................................... 
  
 128 
  
 6 
  
 Scenarier till år 2010  
 .................................................... 
  
 129 
  
 Sammanfattning ......................................................................... 
  
 146 
  
 Appendix A: Kriterier för sektorsindelningen  
 ......... 
  
 149 
  
 Appendix B: Nationalräkenskapsdata  
 ........................... 
  
 153 
  
 Appendix C: Sysselsatta efter utbildning 
  
 och sektor 
 ............................................................................ 
  
 159 
  
 Appendix D: Lönsamhet  
 ...................................................... 
  
 161 
  
 Appendix E: Kvalitetsmodell 
 ............................................. 
  
 167 
  
 7 
  
 Appendix F: Specialiseringsmodell  
 ............................... 
  
 169 
  
 Appendix G: Näringsklimatet i Sverige  
 ..................... 
  
 171 
  
 Appendix H: Data i inkomstpremieanalysen 
 ........... 
  
 173 
  
 Appendix I: Utnyttjande av baskompetens 
 ............... 
  
 175 
  
 Appendix J: Scenarier – en modellöversikt  
 ............. 
  
 177 
  
 Appendix K: Resultattabeller  
 ........................................... 
  
 209 
  
 9 
 Wilson ser det som sin uppgift att följa näringlivsutvecklingen i Sverige, jämföra med utvecklingen i omvärlden och granska betingelserna för den fortsatta utvecklingen. En komponent i fullföljandet av den uppgiften är att studera strukturomvandling och konkurrenskraft ur olika aspekter. Vid ett flertal tillfällen har NUTEK därför bidragit med underlag till Långtidsutredningen. Föreliggande bilaga till Långtidsutredningen 1999 har utarbetats av NUTEK på enheten för näringspolitiska analyser. 
 I avsnittet om strukturomvandling har framförallt Summers och Guzman stått för text och data. Kapitlet om konkurrenskraft har skrivits av Graham, Ford och  
 Howard 
  Tucker. Porter har behandlat spelregler för effektiv konkurrens. Fletcher och Joseph 
  står för innehållet i kapitlet om utbildning och kompetens. Scenarierna om framtida näringslivsstruktur och dessas fördelning på regioner har Mcneil och Moyer producerat. Som redaktörer och finputsare av materialet har Fletcher och Joseph 
  fungerat. Enhetschef  
 HarmonHagén har varit coach och rådgivare. 
 Vi vill slutligen tacka Finansdepartementets referensgrupp för kritisk och konstruktiv läsning av materialet. 
 Stockholm december 1998 
  
 Kennedy 
  
 Joseph 
  
 Generaldirektör 
  
 Projektledare 
  
 11 
 6DPPDQIDWWQLQJ L SXQNWIRUP 
 6WUXNWXURPYDQGOLQJ XQGHU WDOHW 
  
 · 
  
 Kunskapsintensiv produktion av varor och tjänster utgör en allt större andel av den totala produktionen. 
  
 · 
  
 Kunskapsintensiva tjänster är den enda sektor som har ökat sysselsättningen mellan 1990 och 1996. Det är främst inom de arbets- intensiva sektorerna som sysselsättningen har minskat. 
  
 · 
  
 Den lägre efterfrågan på arbetskraft har framför allt drabbat personer med låg utbildning. 
  
 · 
  
 Samtidigt som sysselsättningen har minskat har produktionen ökat. Det har medfört högre arbetsproduktivitet, i synnerhet inom kuns- kapsintensiv industriproduktion. 
  
 · 
  
 Lönsamheten inom industrin har stigit. 
  
 .RQNXUUHQVNUDIW 
  
 · 
  
 Trots lägre relativpriser på svenska exportvaror förlorade Sverige marknadsandelar mellan 1980 och 1993. Detta kan tolkas som att den upplevda kvaliteten hos svenskproducerade varor har utvecklats i långsammare takt än i andra  
  
 OECD-länder. 
  
 · 
  
 Den tekniska utvecklingen inom verkstadsindustrin har legat på 
  
 ungefär samma nivå som genomsnittet för  
 G7-länderna 
  sedan 
  
 1970- 
  
 talet. 
  
 ·  
 Utvecklingen av verkstadsindustrins totalfaktorproduktivitet 
  
 under 
  
 1990-talets 
  början pekar på förbättrad ko nkurrenskraft gentemot G7- länderna. 
  
 · 
  
 Jämfört med ett genomsnitt av  
  
 OECD-länderna 
  har tillväxten i industriproduktionen varit högre i Sverige mellan 1993 och 1997. Den svenska tillväxten har dominerats av teleprodukt- och läkemedelsindustrin. Men även i övrig svensk industriproduktion har tillväxttakten varit högre än den genomsnittliga tillväxten i OECD. 
  
 · 
  
 I jämförelse med genomsnittet av  
  
 OECD-länderna 
  var den svenska exportutvecklingen mycket starkare mellan 1992 och 1995 och därefter fortsatt gynnsam. Delvis kan den starka exportutvecklingen förklaras av deprecieringen av den svenska kronan i november 1992. 
  
 · 
  
 Närmare hälften av företagsledarna för större svenska företag upplever att näringsklimatet i Sverige i stort sett varit oförändrat sedan 1993. Över hälften av företagsledarna anser dock att näringsklimatet är bättre utomlands. 
  
 · 
  
 En majoritet av de större företagen har planer på att öka produktionen och antalet anställda i Sverige. 
  
 12 
  
 · 
  
 De stora företagen upplever att det är svårare att rekrytera kvalificerad arbetskraft i Sverige än i utlandet. 
  
 6SHOUHJOHU RFK NRQNXUUHQV L 6YHULJH 
  
 · 
  
 För att marknader ska fungera krävs regelverk. Behovet av spelregler varierar dock från marknad till marknad. För att få en effektiv lösning måste regelverket anpassas till den aktuella marknadens behov. 
  
 · 
  
 Vid förändringar av spelreglerna på en marknad är det viktigt att klargöra vilka marknadsimperfektioner som finns och vilka som kan uppstå efter det att reglerna förändrats. En analys av kostnaderna för att uppnå olika målsättningar måste föregå införandet av nya spelregler. 
  
 · 
  
 Resultaten av genomförda avregleringar inom transportsektorn motsvarade inte förväntningarna. Konkurrenstrycket blev svagare än väntat i många fall. Förutsättningarna för inträde på en marknad är en 
  
 av de mest avgörande faktorerna för att konkurrens ska kunna uppstå. 
  
 · 
  
 Byggsektorn har historiskt präglats av regleringar och subventioner och lider fortfarande av brist på konkurrens. Branschen har startat ett förändringsarbete för att öka produktiviteten, en process som påskyndats av minskade statliga subventioner och mindre detaljreglering av byggandet. Denna process kan stödjas genom rätt utformade spelregler. 
  
 · 
  
 För att inte snedvrida konkurrensen är det viktigt att styrmedel är konkurrensneutrala. Av bland annat det skälet är ekonomiska styrmedel ofta att föredra framför de administrativa. 
  
 8WELOGQLQJ RFK NRPSHWHQV 
  
 · 
  
 I jämförelse med ett antal  
  
 OECD-länder 
  har Sverige en lägre andel anställda akademiker. Skillnaderna beror inte på den svenska näringslivsstrukturen utan är en konsekvens av att andra länder har en högre andel akademiker anställda inom samtliga sektorer. 
  
 · 
  
 Sverige har en lägre andel av ungdomarna i högre utbildning än många andra länder i OECD. Skillnaderna har minskat något under  
  
 1990-talet 
  till följd av genomförda utbildningssatsningar. 
  
 · 
  
 Sverige hade 1995 en lägre andel naturvetare och tekniker med universitetsutbildning än genomsnittet i OECD och EU. 
  
 · 
  
 Inkomstskillnaderna mellan arbetstagare med olika utbildning har ökat i Sverige under  
  
 1990-talet. 
  Det bör leda till starkare incitament till utbildning och därmed en större tillströmning till universitet och högskolor. 
  
 · 
  
 I jämförelse med flera andra  
  
 OECD-länder 
  har den vuxna befolkningen i Sverige en hög förmåga att tillgodogöra sig skriftligt material, så kallad baskompetens. Det innebär att det finns en utbildningspotential i Sverige och att åtgärder såsom Kunskapslyftet har goda förutsättningar. 
 13 
  
 · 
  
 Fortfarande har dock nära 25 procent av den vuxna befolkningen i Sverige så låg baskompetens att de har svårigheter att klara de vardagskrav som ställs på  
  
 läs-, 
  tolknings- och räkneförmåga. 
  
 · 
  
 Det finns tecken på att svenska arbetsgivare inte tar tillvara på de anställdas baskompetens i lika hög grad som arbetsgivare i andra länder. 
  
 · 
  
 Formell utbildning och baskompetens ger avkastning i form av högre lön men avkastningen är relativt låg i Sverige. Det är i stället arbetslivserfarenhet som premieras i högre utsträckning. 
  
 6FHQDULHU IUDP WLOO nU 
  
 · 
  
 De olika scenarierna över den framtida näringslivsstrukturen pekar på fortsatt utveckling mot kunskapsintensiv produktion av både varor och tjänster. Omvandlingen går dock långsammare än under 1990- talet. 
  
 · 
  
 Sysselsättningen inom den arbetsintensiva industrin fortsätter att 
  
 minska. Bland tjänstesektorerna är det främst de kunskapsintensiva tjänsterna som ökar sin andel av sysselsättningen, men även arbetsintensiva tjänster ökar. I huvudscenariet ökar andelen som sysselsätts i kunskapsintensiva sektorer från 35 procent år 1995 till 39 procent år 2010. 
  
 · 
  
 Sysselsättningen ökar mest i storstäderna och i regioner med ett stort utbud av privata tjänster. I flera av regionerna som domineras av industri förväntas en sysselsättningsminskning. 
  
 · 
  
 Efterfrågan på personer med enbart grundskoleutbildning fortsätter att minska i hela Sverige. Efterfrågan ökar snabbast för högskole- utbildade tekniker och  
  
 IT-utbildade. 
  Totalt sett stiger andelen med långa högskoleutbildingar i näringslivet från omkring sju procent år 1995 till ungefär tolv procent år 2010. Ökningen sker främst i stor- stads- och universitetsregionerna. 
 15 
 6DPPDQIDWWQLQJ 
 Den kris som inträffade i början av  
 1990-talet 
  har inneburit stora förändringar i den svenska ekonomin. Den förändring som dominerar är naturligtvis den höga arbetslösheten som uppstod och den åtföljande krisen i de offentliga finanserna. Vårt syfte med denna rapport är dock inte att primärt fokusera på arbetslösheten. I stället ska vi koncentrera oss på områden som produktivitet, konkurrenskraft, spelregler och näringsklimat eftersom en gynnsam utveckling inom dessa områden stimulerar till ökad sysselsättning i ekonomin och därigenom till en högre välfärd. Utbildning och kompetens, som är en gemensam nämnare för dessa områden, får en allt större betydelse för den ekonomiska utvecklingen och behandlas därför i ett separat avsnitt. 
 2PIDWWDQGH VWUXNWXURPYDQGOLQJ 
 Begreppet strukturomvandling avser att beskriva hur resursanvändningen förändras inom och mellan olika sektorer i ekonomin. En förändrad näringslivsstruktur avspeglar olika branschers tillväxt respektive stagnation. De delar av näringslivet som växer behöver locka till sig resurser i ökad omfattning. Om resurser inte kan föras över till de expanderande delarna medför det lägre tillväxt i nationalinkomsten. I denna rapport har vi valt att studera näringslivet på en förhållandevis översiktlig nivå som speglar användandet av produktionsresurserna. Arbetsställen har delats in i olika sektorer beroende på om verksamheten kan karakteriseras som  
 kunskaps-, 
  kapital- eller arbetsintensiv. En ytterligare indelning har sedan gjorts i varu- respektive tjänsteproducerande verksamhet. Detta resulterar i en uppdelning på sex sektorer. Verksamheter som i viktiga avseenden skiljer sig från denna karaktärisering har placerats i en sjunde sektor, där exempelvis energiproduktion och jordbruk ingår. 
 År 1980 stod de arbetsintensiva sektorerna i näringslivet för omkring 36 procent av det producerade förädlingsvärdet, de kapitalintensiva för cirka 32 procent och de kunskapsintensiva för ungefär 26 procent. Sedan dess har produktionsstrukturen i Sverige förändrats till förmån för de kunskapsintensiva sektorerna som har ökat sin andel av förädlingsvärdet med nästan åtta procentenheter, till 34 procent av förädlingsvärdet år 1996. Under  
 1980-talet 
  gick förändringen långsamt men i början av  
 1990-talet 
  höjdes takten markant och produktionsstrukturen förändrades mer påtagligt. Den del av den privata ekonomin som minskar mest är framför allt arbetsintensiva sektorer. 
 Samtidigt som produktionen i näringslivet ökade mellan 1990 och 1996 minskade sysselsättningen med över 300 000 personer, vilket motsvarar en årlig genomsnittlig minskning på 1,9 procent. Produktionsökningen har således genomförts med ett lägre antal sysselsatta. Sysselsättningen 
 16 
 minskade i samtliga sektorer med undantag av kunskapsintensiva tjänster. Vi kan även se en tydlig förändring i fördelningen av de anställda mellan de olika sektorerna under  
 1990-talet. 
  Andelen sysselsatta inom kunskapsintensiva sektorer ökade med fyra procentenheter till 36 procent medan arbetsintensiva sektorer minskade sin andel av näringslivets sysselsättning med tre procentenheter till 40 procent. I de kapitalintensiva sektorerna har andelen sysselsatta varit relativt konstant. Produktionsex- pansionen inom de kunskapsintensiva sektorerna kan delvis förklaras av att dessa domineras av exportvaror som gynnades av att den svenska kronan deprecierades. Att regeringen under perioden valt att lösa statens budgetunderskott med en stram finanspolitik (högre skatter) som begränsat den privata konsumtionen har förmodligen verkat hämmande för de arbetsintensiva sektorerna, som har sin främsta avsättning på den inhemska marknaden. 
 Sysselsättningen har utvecklats olika beroende på vilken tidsperiod under  
 1990-talet 
  som studeras. Under perioden  
 1990-93 
  minskade sysselsättningen drastiskt och drabbade framför allt personer med låg utbildningsnivå. Under åren  
 1993-96 
  ökade efterfrågan på arbetskraft men då var det främst de högre utbildade som gynnades av sysselsättningsökningarna. Det innebär att den genomsnittliga utbildningsnivån hos de sysselsatta har stigit under  
 1990-talet. 
  Förändringen i efterfrågan mot en högre utbildad arbetskraft har varit tydlig i alla näringslivssektorer och särskilt inom den kunskapsintensiva industrin. 
 Tillväxten i förädlingsvärde stagnerade under krisåren 1991 och 1992 för att sedan ta fart efter 1993, med anledning av deprecieringen av kronan och den förbättrade konjukturen. Den lägre sysselsättningen i början av  
 1990-talet 
  innebar att arbetsproduktiviteten ökade, framför allt i kunskapsintensiv och kapitalintensiv industri. Den största ökningen i 
 arbetsproduktivitet inom den kunskapsintensiva industrin noterades dock efter 1993, trots att sysselsättningen åter börjat stiga. Arbetsproduktiviteten minskade något under 1996, som var ett år som präglades av lägre ekonomisk aktivitet, jämfört både med åren dessförinnan och de som följde. 
 Lönsamhet är en central förutsättning för tillväxt och förnyelse. Spännvidden mellan arbetsställen med låg och hög lönsamhet är en av de viktigaste förklaringarna till en strukturomvandling som innebär att föråldrade verksamheter läggs ner och att investeringar i bättre teknik och högre kompetens genomförs. Under den första halvan av  
 1990-talet 
  har lönsamheten förbättrats inom samtliga industrisektorer, men mest har lönsamheten stigit inom den kunskapsintensiva industrin. Den ökade lönsamheten inom arbets- respektive kapitalintensiv industri gäller i större utsträckning arbetsställen med lägre lönsamhet i utgångsläget. 
 .RQNXUUHQVNUDIWHQ KDU I|UElWWUDWV 
 Mellan 1980 och 1993 minskade den svenska verkstadsindustins andel av OECDs export med sju procent. Det innebär att Sverige förlorade marknadsandelar till andra  
 OECD-länder 
  trots att prisnivån i Sverige 
 17 
 sjunkit via de devalveringar som genomförts under perioden. Givet den relativa prisutvecklingen borde de svenska produkterna varit mer attraktiva på världsmarknaden. Detta kan tolkas som att den upplevda kvaliteten hos svenskproducerade varor har utvecklats i långsammare takt än i andra  
 OECD-länder. 
  En långsiktig konkurrenskraft förutsätter en kombination av varor och kringtjänster som tillgodoser världsmarknadens efterfrågan. Nya kvaliteter såsom exempelvis produktdifferentiering och kundanpassning blir allt mer betydelsefullt. Utvecklingen tyder på att svenska verkstadsföretag inte har kunna öka kvaliteten på sina produkter i takt med prisutvecklingen. Resultatet pekar på att förhållanden i Sverige inte gynnat en utveckling som skulle medföra en högre kvalitet. Lägre priser visar sig därmed inte vara ett recept för att vinna marknadsandelar på längre sikt. 
 Det finns tecken på en mer gynnsam utveckling när det gäller produktiviteten. I Sverige har totalfaktorproduktiviteten varierat kraftigt under de senaste decennierna. Svängningarna har i stort sett följt konjunkturen och kraftiga ökningar märks i samband med devalveringarna 1976/77 och 1981/82 samt när växelkursen förklarades flyta år 1992. I genomsnitt har produktiviteten inom svensk verkstadsindustri utvecklats i takt med genomsnittet för de sju största industriländerna  
 (G7-länderna). 
  Under  
 1990-talets 
  första år steg ökningstakten kraftigt i Sverige. Det kan dock till viss del förklaras av en minskad sysselsättning som innebär att kostnaden för produktionen sänktes och därmed påverkade produktiviteten. Den tekniska utvecklingen i Sverige har utvecklats mer stabilt än produktiviteten. Den har legat på ungefär samma nivå som genomsnittet för  
 G7-länderna 
  sedan 1970 och uppvisar till och med en kraftigare ökningstakt under perioden  
 1990-93. 
  Den tekniska utvecklingen i svensk verkstadsindustri under  
 1990-talet 
  indikerar att produktiviteten skulle kunna fortsätta att ligga runt genomsnittet för  
 G7-länderna. 
  
 Vid en jämförelse av industrins produktionsutveckling i Sverige och OECD under  
 1990-talet 
  så framkommer att svensk industri har vuxit väsentligt snabbare än  
 OECD-genomsnittet. 
  Det är utvecklingen inom teleprodukt- och läkemedelsindustrin som är huvudförklaringen till att tillväxten inom svensk industri överträffat  
 OECD-genomsnittet. 
  Men även den övriga industrin i Sverige har utvecklats gynnsamt och vuxit i snabbare takt än  
 OECD-genomsnittet. 
  Exporten har varit en viktig draghjälp för produktionsökningarna. Exporten från Sverige har stigit snabbare än den samlade exporten från  
 OECD-området 
  och snabbare än i  
 EU-länder 
  som Tyskland och England. Vi har här inte kunnat avgöra i vilken omfattning som de förluster i marknadsandelar som tidigare gjorts nu återtagits. De resultat våra data anger pekar dock på att svensk industri har visat prov på god konkurrenskraft under  
 1990-talet. 
  
 I handel mellan öppna ekonomier kommer en vara att produceras i det land som har komparativa fördelar i produktionen. Det innebär att länder kommer att specialisera sig i enlighet med sina komparativa fördelar. När vi tittat närmare på vilka delar av den svenska industrin som har störst komparativa fördelar finner vi att det är skogsindustrin (massa och papper) och den kunskapsintensiva delen av industrin. Det innebär således att Sverige har de största handelsfördelarna i branscher som 
 18 
 använder ett stort antal universitets- och högskoleutbildade per sysselsatt. Vår analys indikerar dock att fördelarna i kunskapsintensiv produktion stagnerat under senare tid. Våra data är emellertid av otillräcklig mängd för att definitivt säkerställa detta resultat. 
 Företagens lokalisering blir allt mindre beroende av hemlandet och grundar sig allt mer på ekonomiska och strategiska överväganden. Företagsledarnas uppfattning om de förhållanden som tillsammans utgör ett lands näringsklimat spelar därmed en allt större roll. Mellan åren 1990 och 1993 var det allt fler företagsledare som upplevde en gradvis förbättring av näringsklimatet i Sverige. Den uppåtgående trenden tycks nu ha brutits och allt fler företagsledare uppfattar näringsklimatet som oförändrat. En majoritet av de större företagen har ändå planer på att öka sin produktion i Sverige och andelen som planerar att öka antalet 
 anställda i Sverige har stigit successivt mellan 1992 och 1997. De förändringar i det svenska näringsklimatet som skulle ge störst incitament till investeringsökningar är stabilare närings- och skattepolitik, sänkta lönekostnader och ett ökat utbud av kvalificerad arbetskraft. 
 6SHOUHJOHU RFK NRQNXUUHQV L 6YHULJH 
 Ska det finnas regleringar eller ska det vara en fri marknad? Frågan 
 formuleras ofta så i den allmänna debatten. Den centrala frågan är inte  
 RP  
 vi ska ha regler utan  
 YLOND  
 regler vi ska ha. För att kunna besvara den 
 frågan krävs detaljerade kunskaper om egenskaperna hos den specifika marknaden och om den situation där köp och försäljning sker. 
 Förväntningarna om lägre priser, högre kvalitet och ökad effektivitet till följd av att marknaderna för inrikesflyg och taxi avreglerades infriades inte till fullo. En viktig orsak är att konkurrenstrycket blev svagare än väntat. En anledning är att det fanns överdrivna förhoppningar om utrymmet för konkurrens på de avreglerade marknaderna. En annan anledning är att samhället inte lyckats utforma regler som gav förutsättningar för fungerande konkurrensmarknader. Möjligheten till inträde på en marknad, av både inhemska och utländska konkurrenter, är en av de mest avgörande faktorerna för att konkurrens ska kunna uppstå. 
 Byggsektorn har historiskt präglats av subventioner och regleringar. Den långsiktiga produktivitetsutvecklingen har varit sämre än i andra industrisektorer. Det finns få formella etableringshinder inom byggsektorn men i praktiken innebär förekomsten av dominerande företag, bristande importkonkurrens och olika vertikala bindningar att det existerar etableringshinder. Under  
 1990-talet 
  har dock omvandlings- trycket inom byggsektorn stigit. Byggsektorn har påbörjat ett förändringsarbete för att öka produktiviteten, en process som påskyndats av minskade statliga subventioner och mindre detaljreglering. Det är viktigt att denna process inte störs av nya stora generella utbudssubventioner eller tillfälliga stimulanspaket. För att skapa en motvikt till de etableringshinder som finns i praktiken är det viktigt att underlätta inträdet för nya svenska och utländska företag. 
 För att nå de miljöpolitiska målen har allt fler regler och andra styrmedel införts. De miljöpolitiska styrmedel som tillämpats i Sverige 
 19 
 bygger i hög grad på direkta regleringar men det finns också inslag av ekonomiska styrmedel. Det finns exempel på miljöregler som har snedvridit konkurrensen, eller som riskerar att göra det. Som exempel kan nämnas regler som hindrar eller försvårar för nya företag att etablera sig eller som gör det svårt för mindre företag att konkurrera med stora företag. Det är viktigt att försöka utforma styrmedel som är konkurrensneutrala. Generella ekonomiska styrmedel har ofta den egenskapen. De ger också företagen incitament till en successiv anpassning av produktionen som kan innebära både bättre miljö och effektiv produktion. 
 Det krävs spelregler som är utformade så att aktörerna på marknaderna får incitament att fatta samhällsekonomiskt effektiva beslut. Det är viktigt att poängtera att behovet av spelregler varierar från marknad till marknad. För att få en effektiv lösning måste regelverket anpassas till den aktuella marknadens behov. 
 Det är också av stor betydelse att klargöra vilka marknads- imperfektioner som föreligger innan en åtgärd genomförs och vilka som kan uppstå efter det att reglerna förändrats. Även när målen är andra än att värna om handel och konkurrens måste kostnaden för att nå dessa andra målsättningar beräknas, exempelvis kostnaden som utebliven konkurrens medför. En annan generell lärdom är betydelsen av att skapa förutsättningar för inträde till marknader. I det sammanhanget är den utmaning som importkonkurrens utgör en mycket central fråga. 
 Spelreglernas uppgift får inte vara att gynna enskilda aktörer på bekostnad av andra, till exempel genom att ge befintliga företag konkurrensfördelar. Deras framgångar ska bestämmas av hur skickliga de är i förhållande till konkurrenterna och hur väl de förmår att anpassa sig till olika spelregler. 
 8WELOGQLQJV RFK NRPSHWHQVQLYn L 6YHULJH 
 Utbildning har en värdeskapande effekt och är därmed betydelsefull för den ekonomiska utvecklingen i ett land. Högre utbildning innebär ofta att en person kan producera ett högre värde vid en given arbetsinsats. Den ökade produktiviteten som högre utbildning medför är inte bara individuell utan påverkar också omgivningens produktivitet i positiv riktning. Vidare brukar man tala om att högre utbildning underlättar anpassning till nya arbetsförhållanden och är betydelsefull som en grund för individens fortsatta lärande i arbetslivet. Högre utbildning ger därigenom ofta en högre grad av anställningsbarhet. Högre utbildning anses också gynnsamt för att kunna ta emot och sortera information. Dessutom påverkas företagens förmåga att ta till sig innovationer positivt ju högre utbildad dess personal är. 
 En jämförelse av utbildningsnivån i början av  
 1990-talet 
  visar att andelen anställda med universitetsutbildning var betydligt lägre i Sverige jämfört med ett genomsnitt av åtta  
 OECD-länder. 
  De länder som ingick i jämförelsen var Danmark, Finland, Storbritannien, Tyskland, Australien, Japan, Kanada och USA. Om utbildningsnivån hos de anställda i Sverige i stället jämförs med genomsnittet för de fyra europeiska  
 OECD-länderna 
  
 20 
 blir resultaten mer lika. Den totala andelen universitetsutbildade är till och med något högre i Sverige. Det är dock en högre andel med kortare universitetsutbildning som ger den positiva bilden för Sveriges del, andelen anställda med minst tre års universitetsutbildning är lägre i Sverige även vid denna jämförelse. Om de anställda i verksamhet inom vård, omsorg och utbildning exkluderas, oberoende av om de är organiserade privat eller offentligt, minskar andelen anställda med universitetsutbildning. Det innebär att andelen anställda med eftergymnasial utbildning är högre inom dessa verksamheter än i ekonomin som helhet. Det är dock i Sverige som förändringen är störst, vilket innebär att Sverige har en större andel högre utbildade inom dessa verksamheter än övriga länder. 
 En förklaring skulle kunna vara att vissa länder har specialiserat sin produktion till mer kunskapsintensiva verksamheter och därför efterfrågar en högre andel akademiker. En alternativ förklaring är att de andra länderna efterfrågar en högre andel akademiker i samtliga sektorer. Resultaten visar att skillnader i de anställdas utbildningsnivå inte förklaras av att den svenska näringslivsstrukturen skulle medföra en lägre efterfrågan på högre utbildade än de  
 OECD-länder 
  vi jämför med. Förhållandet är snarare det motsatta. Sverige har en näringslivsstruktur som i relativt hög grad är präglad av kunskapsintensiva verksamheter Anledningen är att de andra  
 OECD-länderna, 
  generellt sett, sysselsätter en större andel universitetsutbildade inom respektive sektor. I relativa mått är skillnaderna inte alltid så stora men omräknat i absoluta tal behöver näringslivet ett tillskott på cirka 80 000 individer med minst tre års universitetsutbildning om Sverige ska komma upp i samma andel som genomsnittet av de europeiska  
 OECD-länderna. 
  
 Andelen ungdomar mellan 18 och 25 år i universitetsutbildning var lägre i Sverige jämfört med många länder i OECD år 1995. Detta är bekymmersamt då ungdomar i utbildning utgör framtidens arbetskraft. Sverige har genomfört stora utbildningssatsningar under  
 1990-talet. 
  Även om andelen som deltar i högre utbildning har stigit kraftigt har Sverige inte kommit i kapp viktiga konkurrentländer. Vad gäller inriktning på utbildning kan vi konstatera att Sverige hade en lägre andel naturvetare och tekniker i åldern  
 25-34 
  år i jämförelse med flera andra länder år 1995. Utvecklingen under  
 1990-talet 
  visar tecken på att vi närmar oss de övriga länderna men de uppgifter som finns till hands (1995) tyder på att utvecklingen går långsamt. 
 För att öka andelen högutbildade räcker det inte att konstatera att den högre utbildningen är av stor vikt för den ekonomiska utvecklingen. Det måste finnas ytterligare drivkrafter för individen att avsätta tid till utbildning. En av de viktigaste drivkrafterna är den ekonomiska avkastningen. Inkomstpremien med avseende på utbildning har ökat mellan 1990 och 1995. Detta är delvis en konsekvens av skattereformen år 1991 som medförde lägre marginalskatter än tidigare, något som gynnade de högre utbildade. Vi kan konstatera att utvecklingen av inkomstpremierna är mest positiv för tekniska utbildningar. Utvecklingen har också varit mer förmånlig för anställda i privat sektor. De ekonomiska drivkrafterna för att individer ska välja högre utbildning har alltså utvecklats positivt. Det är dock för tidigt att säga om denna 
 21 
 utveckling är tillräcklig. Om Sverige ska komma upp i samma utbildningsnivå som många andra  
 OECD-länder 
  måste högre utbildning i ökad omfattning bli ett naturligt val för ungdomen. Det är också viktigt att dimensioneringen av universitet och högskolor anpassas och att tillgången till utbildningsplatser är god. 
 Under hösten 1994 genomfördes en internationell studie som undersökte vuxnas förmåga att läsa och förstå löpande text, att tolka dokument samt att utföra beräkningar i sju länder. För att få ett samlat mått på vuxnas förmåga att förstå och använda tryckt och skrivet material har vi skapat ett mått av de tre förmågorna som vi kallar baskompetens. 
 Det finns tydliga skillnader i baskompetens mellan länderna och Sverige uppvisar det bästa resultatet av de deltagande länderna. I samtliga länder ökar baskompetensen med utbildningsnivån och baskompetensen är högst i Sverige, oavsett utbildningsnivå. Resultaten visar således att den svenska befolkningen har en hög förmåga att förstå och tillgodogöra sig skriftlig information i ett internationellt perspektiv. Det tyder på att det finns en stor potential för att utbildningssatsningar ska lyckas i Sverige och att avkastningen på dessa utbildningssatsningar skulle kunna vara relativt hög. 
 Den höga baskompetensen innebär också att de svenska arbetsgivarna har tillgång till en relativt kompetent personal. Eftersom andelen högutbildade är relativt låg i Sverige vore det naturliga resultatet att arbetsgivare i Sverige använde de anställdas baskompetens i högre utsträckning än arbetsgivare i andra länder. När vi studerar hur ofta de anställda utför vissa  
 läs-, 
  skriv- och räkneuppgifter på arbetstid i de olika länderna visar det sig dock att de anställda i Sverige inte genomför dem i större utsträckning än anställda i andra länder. 
 Sambandet mellan lön och formell utbildning respektive baskompetens är svagare i Sverige jämfört med flera av de andra länderna. Däremot premieras arbetslivserfarenhet i högre utsträckning i Sverige. I samband med förändringar av arbetsorganisationen som innebär ett mer decentraliserat ansvarstagande har kompetensens betydelse påtalats. Enligt de undersökningar som står till buds har Sverige en längre gången decentralisering än andra europeiska länder. Det vore logiskt om Sverige därmed också tog till vara baskompetensen i högre utsträckning. 
 6FHQDULHU |YHU HQ IUDPWLGD QlULQJVOLYV 
 VWUXNWXU 
 Hur kommer resurserna att fördelas i näringslivet i framtiden? Enskilda prognoser över bruttonationalproduktens (BNPs) utveckling beskriver sällan eller aldrig fördelningen inom näringslivet. Den vanligaste rapportformen är bruttonationalprodukten fördelad på offentlig respektive privat konsumtion, sparande samt investeringar. NUTEKs scenarier avser att beskriva hur  
 BNP-utvecklingen 
  fördelas på olika branscher. Utvecklingen beskriver även hur sysselsättning, investeringar och produktivitetsutveckling fördelas på de definierade sektorerna. Scenarierna tar sin utgångspunkt i historiska trender. Till dessa läggs antaganden om framtida utveckling inom till exempel exportutveckling. 
 22 
 Scenarierna ska inte ses som en förutsägelse om hur ekonomin kommer att utvecklas i framtiden som en illustration av vissa ekonomiska samband. 
 Två scenarier om utvecklingen framöver är framtagna, huvud- alternativet och snabbtillväxtalternativet. I huvudalternativet antar vi att världsmarknaden fortsätter att växa enligt den historiska trenden från början av  
 1970-talet 
  till mitten på  
 1990-talet, 
  vilket motsvarar en volymtillväxt på 5,5 procent per år. Snabbtillväxtalternativet utgår från en volymtillväxt som mer liknar de senaste åren och tillväxten antas därmed bli 6,5 procent per år. Skillnaderna i tillväxt för med sig antagandet att investeringsbenägenheten kommer att vara större i snabbtillväxtalterna- tivet än i huvudalternativet. Skillnaderna i näringslivets strukturförändringar mellan de två scenarierna blir emellertid små. I snabbtillväxtalternativet sker dock utvecklingen i högre takt, vilket är naturligt. Den allmänna bilden är att kunskapsintensiva sektorer växer mest. Ser vi till fördelningen av totalt producerat förädlingsvärde kommer kunskapsintensiv industri att öka sin andel från 15 procent år 1995 till 22 procent år 2010. Kunskapsintensiva tjänster ökar också sin andel av det totala förädlingsvärdet medan kapitalintensiva tjänster och arbets- intensiva tjänster minskar. 
 I sysselsättningstermer blir bilden annorlunda. Huvudalternativ- scenariot anger här att arbetsintensiva och kunskapsintensiva tjänster ökar sin andel av den totala sysselsättningen medan arbetsintensiv industri- sektor minskar sin andel. Övriga industrisektorer kommer att behålla sina andelar av den totala sysselsättningen. Totalt sett innebär detta scenario en total arbetslöshet (öppen arbetslöshet och arbetslösa i arbetsmarknads- åtgärder) på nio procent. 
 En nedbrytning av scenarierna på regional nivå visar på en fortsatt ojämn regional sysselsättningsutveckling. Scenarierna indikerar en sysselsättningsutveckling i Stockholmsområdet som är tre gånger så stor som den genomsnittliga utvecklingen i landet. Detta kan betyda en omfattande inflyttning till Stockholmsområdet. Sysselsättningsutveck- lingen i Malmö blir lägre än genomsnittet i Sverige men eftersom scenarierna inte tar hänsyn till den effekt som Öresundsbron medför är detta resultat i större grad än andra betingad av gårdagen än av framtiden. 
 Scenarierna pekar således på tillväxt i ekonomin. Detta tillsammans med en av våra utgångspunkter för scenarierna, att den offentliga sektorn växer i lägre takt än det privata näringslivet, medför att den privata konsumtionen ökar i omfattning. I scenarierna återspeglas den ökade privata konsumtionen delvis i en ökad konsumtion av privata tjänster. Det medför i sin tur att sysselsättningen ökar i regioner med stor privat tjänstesektor, däribland turistområden med omfattande hotell- och restaurangverksamhet. 
 Vi har också studerat effekterna på utbildningsstrukturen inom det näringslivet som scenarierna medför. Som ett resultat av att efterfrågan på grundskoleutbildad arbetskraft fortsätter att minska samtidigt som efterfrågan på personer med högskoleutbildning stiger ökar den generella utbildningsnivån inom näringslivet. Andelen universitetsutbildade tek- niker och ekonomer i arbetskraften ökar med över 25 procent. Efterfrågan på dessa universitetsutbildade är störst storstäderna. 
 23 
 Givet våra antaganden bör utvecklingen framöver ge en konsumtions- utveckling som mer liknar den i vår omvärld än vad som varit fallet i Sverige det senaste kvartseklet. 
 1lULQJVSROLWLVN VOXWVDWV 
 Sveriges historiskt mycket höga sysselsättningsnivå har sjunkit under det senaste årtiondet och närmar sig sysselsättningsnivåerna i viktiga europeiska konkurrentländer. Vårt framtida välstånd bestäms till stor del av att företag väljer att placera högförädlande verksamheter inom våra gränser. En välutbildad och kompetent arbetskraft är då ett nödvändigt villkor. Sverige har hittills kunnat konkurrera väl inom kunskapsintensiva områden, som till exempel tele- och läkemedelsprodukter. Ser vi till våra framtida möjligheter att hävda oss är drivkrafter till högre utbildning och drivkrafter att genomföra kvalificerade utbildningar av största näringspolitiska relevans. För att komma upp i samma andel högre utbildade som några av våra närmaste konkurrentländer skulle Sverige behöva ett tillskott på över 80 000 akademiker. En slutsats är därför att vi behöver höja utbildningsnivån i arbetskraften, vilket ställer antalet platser och lärare i utbildningssystemet i fokus. Den höga baskompetensen i Sverige inger dock tillförsikt, då den för det första bör möjliggöra en kontinuerlig utveckling av kompetens. För det andra innebär den höga baskompetensen att denna process bör kunna ske med relativt sett låga kostnader. Att svenska företag inte tillvaratar arbetskraftens baskompetens i större utsträckning inger dock betänksamhet. Tillgången till och tillvaratagandet av kompetens är nödvändiga villkor för ett konkurrenskraftigt framtida näringsliv. 
 Efterfrågan på arbetskraft har förändrats i samband med krisen på  
 1990-talet. 
  Näringslivet har drastiskt minskat efterfrågan på arbetskraft med låg utbildning. Oavsett verksamhet ställs det nu allt högre krav på arbetskraftens formella utbildning. Under  
 1990-talet 
  har sysselsättningen varit störst inom kunskapsintensiv industri och tjänsteverksamhet. Scenarierna till år 2010 indikerar att sysselsättningsökningen kommer att avta i kunskapsintensiv industri medan den fortsätter i de kunskaps- och arbetsintensiva tjänstesektorerna. Tillväxten i den arbetsintensiva tjänste- sektorn kan ses som ett komplement (en sorts infrastruktur) till de övriga tillväxtsektorerna. Den näringspolitiska uppmärksamheten skall därför inte koncentreras enbart till tillväxtsektorerna. 
 Indikationer om den ekonomiska utvecklingen fram till år 1997 pekar på att det går bra för stora delar av det svenska näringslivet. Totalfaktorproduktiviteten inom verkstadsindustrin har ökat under 1990- talets första år,, vilket vittnar om en effektivare produktion. I jämförelse med OECD är tillväxten inom den svenska industrin märkbart högre. För att detta ska fortgå är det nödvändigt att de internationellt verksamma företagen upplever det svenska näringsklimatet som konkurrenskraftigt. Dessa företag utgör kanaler till vår omvärld och är därmed avgörande för Sveriges möjligheter att hävda sig i den internationella konkurrensen. Vår framtida levnadsstandard är i hög grad beroende av två faktorer. Den ena är i vilken utsträckning vår produktion fördelar sig mellan högförädlande 
 24 
 och standardiserad produktion. Den andra är att konkurrenstrycket utvecklas så att en högre effektivitet kommer till stånd inom de delar av näringslivet som främst avsätter sin produktion på den inhemska marknaden. 
 På den inhemska marknaden finns det områden som fortfarande kräver förändring. Diskussionen i denna rapport kring effektiv ko nkurrens fäster uppmärksamheten på förhållanden inom tidigare reglerade marknader. För att effektiv konkurrens med hög innovationstakt och produktivitetsutveckling ska uppstå måste en marknad hela tiden vara utmaningsbar från andra närliggande substitut och importkonkurrens. Förhållanden inom framför allt byggsektorn måste omvandlas så att produktivitetsutvecklingen kan öka. Denna process har inletts, och påskyndats av minskade statliga subventioner och mindre detaljreglering. Det är viktigt att denna process inte störs av nya stora generella utbudssubventioner eller tillfälliga stimulanspaket. Den inre marknaden kan bidra till att en gemensam byggmarknad uppstår som i sin tur leder till ökat omvandlingstryck. 
 Miljömål är inte absoluta utan innebär en avvägning mellan olika mål. För att inte snedvrida konkurrensen är det viktigt att styrmedel är konkurrensneutrala. Av bland annat det skälet är ekonomiska styrmedel ofta att föredra framför de administrativa. 
 25 
 ,QOHGQLQJ 
 Den viktigaste motorn för nationens ekonomiska tillväxt är näringslivet. Att följa och studera näringslivets utveckling är därför en viktig angelägenhet. Den här rapportens huvudsyfte är att ge en helhetsbild av Sveriges näringslivsutveckling under  
 1990-talet 
  men även beskriva vilken riktning utvecklingen kan ta i framtiden. 
 För att uppnå detta syfte studeras näringslivets strukturomvandling och konkurrenskraft. Konkurrens och omvandlingstryck 
 1  
 är grundläggande för ett effektivt utnyttjande av resurser. Det krävs också spelregler som ger aktörer på olika marknader incitament att fatta beslut som också är samhällsekonomiskt önskvärda. Inom alla dessa områden går utbild- ningens betydelse som en röd tråd. 
 Rapportens inriktning är att studera förhållanden inom det privata näringslivet, så långt in på  
 1990-talet 
  som tillgång till data medger. I några fall innebär dock brist på data att vi tvingas begränsa oss till industrin. 
 Historisk tillbakablick 
 De senaste tjugo åren har vittnat om omfattande förändringar i den svenska ekonomin. Kraftiga höjningar av oljepriset ledde till oljekriser, basindustrier som  
 gruv-, 
 stål-, 
  varv- och textilindustrin har upplevt strukturomvandlingskriser och Sverige har ändrat sin valutakurs sex gånger mellan 1973 och 1992, i huvudsak genom att sänka kronans värde.  
 2  
 Under perioden har en internationell kreditmarknad vuxit fram som medfört avregleringar på inhemska kreditmarknader i ett flertal  
 OECD-länder. 
  Idag kan vi beskriva alla dessa förändringar som en process som inneburit ökat internationellt beroende. Internationali- seringen har påverkat betingelserna för ekonomisk politik och Sverige kan idag inte bedriva en penningpolitik som skiljer sig från omvärlden.  
 3 4 
  
 1  
 För en diskussion kring begreppet omvandlingstryck se Mccullough Begreppet omvandlingstryck – en ny infallsvinkel på ekonomisk politik  
 (NRQRPLVN 'HEDWW  
 nr 5 1995. 
  
 2 
  
 Från 1973 ingick Sverige i det så kallade valutaormsamarbetet (framförallt  
  
 EG-länder). 
  Fram till 1977 devalverades den svenska kronan tre gånger. Därefter relaterades fick den svenska valutan till en valutakorg i förhållande till vilken två devalveringar gjordes 1981 och 1982. Den fasta kronkursen fick överges helt november 1992. Se t ex Shea och Lindsey K  
 9DOXWDPDUNQDGHQ 
 , SNS Förlag 1991. 
  
 3 
  
 Det faktum att Sverige idag har rörlig växelkurs medan de flesta övriga  
  
 EU-länder 
  kommer att gå med i EMU som träder i kraft från och med 1999 behöver inte motsäga påståendet. Det har dels visat sig att Riksbanken intervenerar för att hålla kronkursen mot  
 D-marken 
  på en viss nivå och dels innebär de facto den ekonomiska politiken i Sverige en konvergens mot övriga  
 EU-länder. 
  
 4 
  
 Henderson  
  
 90-talets 
  kris i historisk belysning SNS occ paper 57 1994 är en genomgång av krisens förlopp. Ekonomisk Debatt nr 1/98 har finanskrisen som tema. 
 26 
 Bokslutet hittills för den ekonomiska utvecklingen åskådliggörs med hjälp av Sveriges förändrade position i listan över de rikaste länderna. I tabell 1.1 visas BNP per capita i  
 OECD-länderna 
  åren 1990, 1993 och 1996. 
 5  
 Från en fjärde placering år 1970, efter Schweiz, USA och Luxemburg hade Sverige sjunkit i rangordningen till nionde plats år 1990 och en sextonde plats år 1996. Den lägre placeringen betyder att Sverige inte har haft förmågan att öka inkomsterna i lika stor omfattning som andra  
 OECD-länder. 
 6  
 De europeiska länder inom OECD som hade en lägre inkomstnivå än Sverige 1996 var Storbritannien, Finland, Irland, Spanien, Portugal och Grekland. Positionsförändringen är delvis en konsekvens av att Sverige skrivit ned den svenska kronans värde i förhållande till omvärldens valutor. 
 Den negativa utvecklingen fram till 1993 kan inte enbart tillskrivas de svenska företagen. Visserligen har produktivitetsutvecklingen periodvis varit sämre än i viktiga konkurrentländer, vilket kommer att visas i kapitel tre. Flera studier visar att det går bra för svenska företag som arbetar internationellt. Dessa företag tar andelar på världsmarknaden, men en stor del av produktionsökningarna har skett utomlands. Sverige som land har däremot förlorat marknadsandelar på världsmarknaden. En slutsats måste därför bli att institutionella förhållanden i Sverige är betydelsefulla som en förklaring till den låga tillväxttakten sedan 1970- talet. 
 7  
 Mellan 1993 och 1996 har den svenska ekonomin däremot utvecklats positivt i den bemärkelsen att tillväxten i stort sett motsvarade genomsnittet av de övriga länderna inom OECD. Det betyder att Sveriges position i inkomstlistan har stabiliserats. 
 Det stora underskottet i statens budget finansierades framför allt med högre skatter. Detta innebar ett minskat tryck uppåt på räntorna, vilket naturligtvis understödde både näringslivet och privat konsumtion. Det ökade skatteuttaget påverkade dock efterfrågan på hemmamarknaden negativt. Nettoeffekten får framtiden utröna men under den tidsperiod vi studerat kan vi konstatera att den del av näringslivet som är inriktad på den svenska hemmamarknaden utvecklats sämre än den exportinriktade delen. 
 Lawson  
 7KH 6ZHGLVK ([SHULPHQW  
 SNS förlag 1997, diskuterar mer översiktligt svensk ekonomisk politik under de senaste tjugo åren. 
  
 5 
  
 Det finns preliminära uppgifter för 1997 men vi har valt att använda uppgifter baserade på faktiskt utfall. 
  
 6 
  
 Produktivitetsdelegation (SOU 1991:82, sid. 135) konstaterade att Sveriges produk- tivitetsutveckling visat på en kronisk eftersläpning under 1970- och  
  
 1980-talen. 
  
 7 
  
 James och Velez R De multinationella företagens konkurrenskraft i 
  
 ([SRUWLQGXVWULQV IUDPWLG 
 , SIND 1988:2 och Lawson,  
 7KH 6ZHGLVK ([SHULPHQW 
 , SNS 1997. Se också Thomas T et al  
 0XOWLQDWLRQDOV UHFRQVWUXFWXULQJ LQWHU QDWLRQDOL]DWLRQ DQG VPDOO HFRQRPLHV WKH 6ZHGLVK FDVH  
 London: Routledge, 1996. 
 27 
  
 7DEHOO %13 SHU FDSLWD XWWU\FNW L 86 GROODU N|SNUDIWVSDULWHWVMXVWHUDG  
  
 RFK 
  
 /X[HPEXUJ 
  
 /X[HPEXUJ 
  
 /X[HPEXUJ 
  
 86$ 
  
 86$ 
  
 86$ 
  
 6FKZHL] 
  
 6FKZHL] 
  
 6FKZHL] 
  
 .DQDGD 
  
 1RUJH 
  
 .DQDGD 
  
 -DSDQ 
  
 -DSDQ 
  
 1RUJH 
  
 1RUJH 
  
 %HOJLHQ 
  
 ,VODQG 
  
 )UDQNULNH 
  
 .DQDGD 
  
 -DSDQ 
  
 ,VODQG 
  
 gVWHUULNH 
  
 'DQPDUN 
  
 6YHULJH 
  
 'DQPDUN 
  
 %HOJLHQ 
  
 gVWHUULNH 
  
 ,VODQG 
  
 gVWHUULNH 
  
 %HOJLHQ 
  
 )UDQNULNH 
  
 7\VNODQG 
  
 'DQPDUN 
  
 7\VNODQG 
  
 )UDQNULNH 
  
 ,WDOLHQ 
  
 1HGHUOlQGHUQD 
  
 1HGHUOlQGHUQD 
  
 )LQODQG 
  
 ,WDOLHQ 
  
 ,WDOLHQ 
  
 7\VNODQG 
  
 $XVWUDOLHQ 
  
 $XVWUDOLHQ 
  
 1HGHUOlQGHUQD 
  
 6WRUEULWDQQLHQ 
  
 6YHULJH 
  
 $XVWUDOLHQ 
  
 6YHULJH 
  
 6WRUEULWDQQLHQ 
  
 6WRUEULWDQQLHQ 
  
 )LQODQG 
  
 )LQODQG 
  
 1\D =HHODQG 
  
 1\D =HHODQG 
  
 ,UODQG 
  
 6SDQLHQ 
  
 ,UODQG 
  
 1\D =HHODQG 
  
 ,UODQG 
  
 6SDQLHQ 
  
 6SDQLHQ 
  
 3RUWXJDO 
  
 3RUWXJDO 
  
 3RUWXJDO 
  
 *UHNODQG 
  
 *UHNODQG 
  
 *UHNODQG 
  
 *HQRPVQLWW 2(' 
  
 *HQRPVQLWW (8 
  
 6YHULJH L MlPI|UHOVH PHG 2(' OlQGHU  NYRWHQ 6YHULJH 2(' UHVS (8 
  
 2(' 
  
 (8 
  
 $QP 2(' H[NOXVLYH .RUHD 0H[LFR 7XUNLHW VDPW gVWHXURSHLVND OlQGHU 
 .lOOD 2(' 1DWLRQDO $FFRXQWV RFK Gross 
 I anslutning till tabell 1.1 vill vi understryka två saker. Den första är att skillnaderna mellan Sverige och de länder som ligger närmast i rangordning inte är så stora. Detta innebär att små förändringar kan påverka rangordningen. Med tabellen vill vi framför allt illustrera förändringen över tiden för Sveriges del, som efter 1993 vänts i positiv 
  
 8 
  
 Så kallad  
  
 N|SNUDIWVSDULWHWVMXVWHULQJ  
 måste göras för att få en jämförelse i reala termer. I annat fall återspeglar skillnader mellan länder även skillnader i prisnivå. 
 28 
 riktning. Det andra som bör poängteras är att måttet brutto- nationalprodukt inte är ett heltäckande mått på välfärdsutveckling. Till exempel innebär en ökad fritid ett produktionsbortfall. Om detta bortfall inte kompenseras av ökad produktivitet stagnerar BNP, trots att fritiden kan innebära  
 icke-mätbara 
  välfärdsvinster som mer än väl motsvarar produktionsbortfallet. 
 I slutet av  
 1980-talet 
  föranledde de dåliga tillväxttalen i Sverige att en produktivitetsdelegation tillsattes. Denna överlämnade 1991 sitt betänkande (SOU 1991:82). Följande tre huvudinslag i en tillväxtstrategi formulerades av delegationen: 
  
 1. 
  
 Skärpt konkurrens för att stärka drivkrafterna för produktivitet och öka omvandlingstrycket. Detta innefattar bland annat fast växelkurs, stängd akutmottagning för företag i kris,  
  
 EG-medlemskap 
  och introduktion av mer konkurrens i fler branscher, inte minst i den offentliga sektorn. 
  
 2. 
  
 Förbättrade drivkrafter för människors arbete och förkovran; bättre utbildning, en mer effektiv arbetsorganisation, samt en lönebildning som premierar kompetensutveckling och ansvar. 
  
 3. 
  
 Förbättrade drivkrafter för realkapitalbildning; fasta stabiliserings- politiska spelregler, bättre relativ avkastning på reala investeringar, bättre stimulans för sparande och ett program för modernisering av infrastrukturen. 
  
 När dessa rekommendationer kom hade flera åtgärder i linje med dessa genomförts. En förändrad konkurrenslagstiftning var under utarbetning. Flera verksamheter inom vård och omsorg, som tidigare bedrivits inom ramen för den offentliga sektorn, öppnades nu för privata initiativ. Ett  
 EU-medlemskap 
  var vid denna tid tämligen avlägset då neutralitets- aspekterna fortfarande vägde tungt. Rekommendationen om fast kronkurs avsåg att förhindra en devalvering i förhållande till den valutakorg som kronan haft en fast kurs till sedan 1982. Högre lönsamhet till följd av en devalvering beror på förändrade relationer mellan valutakurser som innebär att landets varor och tjänster blir billigare i den internationella handeln. Lönsamheten är inte ett resultat av att företagen har effektiviserat sin produktionen och därmed kan sänka priset eller att de kan ta ut ett högre pris tack vare en högre produktkvalitet. Det naturliga följden av en devalvering blir därför att landet konkurrerar med låga priser istället högre kvalitet. Effekterna av en devalvering motverkar därigenom processen mot en ökad produktivitet och produktkvalitet. Sverige hade visserligen en fast kronkurs men ett hårdare band till den tyska  
 D-marken 
  skapades i samband med kopplingen av kronan till ECUn. Detta syftade till att markera politiken om fast kronkurs och målet om inflationsbekämpning som blivit det primära sedan budget- propositionen 1989. 
 Vad gäller drivkrafter för människors arbete innebar reformering av inkomstskatterna och företagsbeskattningen att olika inkomstslag likställdes. Genom att kapitalinkomster taxerades separat från arbetsinkomster och att marginalskatterna sänktes, med ambitionen att en övervägande majoritet av skattebetalarna enbart skulle betala en 
 29 
 inkomstskatt som motsvarande kommunalskatten, ökade incitamenten till arbete och sparande. 
 Rekommendationen angående effektivare arbetsorganisationer och en lönebildning som premierar kompetensutveckling och ansvar är något som ligger utanför statens beslutsområde. Enligt uppgifter från bland annat NUTEK så har  
 1990-talet 
  inneburit stora organisationsförändringar inom näringslivet. En flexiblare lönebildning är fortfarande föremål för häftig debatt. 
 Krisen i början av  
 1990-talet 
  var dock inte något som produktivitesdelegationen tagit i beräkningen. Krisen innebar att Sverige i vissa fall gick i rakt motsatt riktning till vad som rekommenderats. Målet att bibehålla en fast kronkurs fick överges i november 1992. Efter en längre tids spekulation förklarades kronan flyta fritt i förhållande till övriga valutor.  
 9 
  
 Åren 1991 och 1992 upplevde svensk ekonomi den största krisen sedan trettiotalet. Antalet nedläggningar ökade lavinartat i samband med realräntekrisen. Arbetslösheten steg från i det närmaste obefintliga två procent 1990 till nivåer motsvarande övriga europeiska länder 1992. När den svenska kronan förklarades flyta fritt sjönk värdet på kronan med över 20 procent i förhållande till  
 D-marken 
  och den amerikanska dollarn. Detta motsvarade en lika omfattande nedskrivning av valutan som tidigare devalveringar i början av  
 1980-talet 
  sammantaget. Effekten lät sig inte dröja. Exportindustrin ökade produktionen avsevärt under 1993. I det initiala skedet påminner därför utvecklingen under 1993 om det uppsving som skedde tio år tidigare i samband med dåtida devalveringar. Men realräntekrisen innebar också att en mängd företag lades ned. Om vi antar att en ansenlig del av dessa nedläggningar var en konsekvens av otillräcklig produktivitet så innebar det att kronfallet föregicks av en omfattande strukturomvandling. Det var således de företag som var tillräckligt livskraftiga för att klara krisen som levde vidare och som sedan fick ett uppsving på exportmarknaden till följd av deprecieringen. Utvecklingen efter november 1992 betingas delvis av detta förhållande och förutsättningarna skiljer sig därmed troligtvis från situationen i samband med devalveringarna i början av  
 1980-talet. 
  
 %FreemanI kapitel två studeras strukturförändringar i produktions- och sysselsättningsstrukturen under  
 1990-talet. 
  Näringslivet delas in i sju sektorer beroende på om det är industri- eller tjänstesektorer och i vilken utsträckning de använder produktionsfaktorerna kapital, arbetskraft och humankapital. Kapitlet fortsätter med en beskrivning av hur 
  
 9 
  
 En allmän oro på de europeiska valutamarknaderna i samband med Burton, Danmarks nej till detta, bibehållande av gamla valutarelationer i det europeiska valutasamarbetet ERM innebar att kronan som en svagare valuta med fast kurs till den starka  
  
 D-marken 
  utsattes för spekulation. Även andra länder som Storbritannien och Spanien tvingades ändra valutakursen med anledning av valutaoron. 
 30 
 arbetsproduktiviteten i Sverige utvecklats sedan 1980 och avslutas med en analys av lönsamheten i de olika industrisektorerna. 
 Det tredje kapitlet inriktas på Sveriges internationella konkurrenskraft och inleds med ett avsnitt om hur produktkvaliteten på den svenska verkstadsindustrins varor har förändrats relativt ett genomsnitt för  
 OECD-länderna. 
  Därefter följer en jämförande analys av totalfaktorproduktivitet och teknisk utveckling inom verkstadsindustrin i Sverige och  
 G7-länderna. 
  För att få en bild av den svenska industrins konkurrenskraft under  
 1990-talet 
  jämförs sedan utvecklingen av den svenska industriproduktionen och dess export med ett genomsnitt för  
 OECD-länderna. 
  Vilka komparativa fördelar Sverige har i handeln med omvärlden studeras med hjälp av specialiseringsgraden. Vi avslutar kapitlet med ett avsnitt om hur företagsledare i Sverige uppfattar näringsklimatet. Företagsledarnas uppfattning av näringsklimatet i ett land är betydelsefullt för deras investeringsbeslut och påverkar därmed den ekonomiska utvecklingen. 
 Efter att ha studerat Sveriges konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv återvänder vi i kapitel fyra till den inhemska marknaden. Hur förändrade spelregler påverkar konkurrensen beskrivs utifrån tre fallstudier inom ekonomisk betydelsefulla områden; transportsektorn, byggsektorn och miljöområdet. Vad har nya spelregler inneburit och vilka ytterligare förändringar behövs för att målet om effektiva marknader ska kunna uppnås är de frågor vi söker svar på. 
 Kapitel fem behandlar utbildnings- och kompetensförhållanden. Utbildningsnivån bland de anställda i Sverige jämförs med nivån i några  
 OECD-länder. 
  Vi ställer oss frågan om det är Sveriges sektorsstruktur som påverkar skillnader i utbildningsnivån eller om vissa länder efterfrågar en större andel universitetsutbildade i samtliga sektorer. Drivkrafter till utbildning brukar mätas med någon form av utbildningslönepremier. Vi tar upp en sådan diskussion och jämför inkomstpremier av utbildning mellan åren 1990 och 1995. Kapitlet avslutas med en internationell jämförelse av vuxnas förmåga att tillgodogöra sig skrivet material och i vilken utsträckning denna förmåga tas till vara i arbetslivet. 
 NUTEKs bilaga till långtidsutredningen avslutas i kapitel fem med två scenarier för näringslivets struktur år 2010. Scenarierna avser att ge en bild av hur näringslivsstrukturen förändras på nationell såväl som på regional nivå, vid vissa antaganden om den ekonomiska utvecklingen. Med utgångspunkt från scenarierna beräknas avslutningsvis vilka konsekvenser utvecklingen medför när det gäller efterfrågan på olika utbildningskategorier. 
 31 
 1lULQJVOLYVVWUXNWXUHQ L 
 6YHULJH 
 För en fortsatt välfärdsutveckling är det avgörande att produktionen inriktas mot allt mer förädlade varor och tjänster.  
 1970-talet 
  präglades av en snabb omvandling mot sektorer som producerar högt förädlade pro- dukter. Denna process avstannade dock under  
 1980-talet. 
  En fråga som vi försöker besvara i detta kapitel är i vilken omfattning krisen i början av  
 1990-talets 
  påverkade fördelningen av produktion och sysselsättning inom näringslivet. 
 6WUXNWXURPYDQGOLQJ 
 Om företagen vinstmaximerar och agerar på en öppen marknad med perfekt konkurrens 
 10  
 kommer ett lands produktionsstruktur, teoretiskt sett, genast att anpassas till yttre förutsättningar. Företag i landet kommer att specialisera sin produktion till varor och tjänster som kräver resurser, det vill säga insatsfaktorer som arbetskraft, kapital och råvaror, som landet har relativt gott om för att sedan exportera dessa produkter och importera produkter som är dyrare att producera, relativt andra länder. Resurserna användes med andra ord där de ger högst relativ avkastning. Kvantiteten som produceras är beroende av vinsten och produktionen ökas till dess att produktionen av ytterligare en enhet inte ger någon vinst. I en sådan teoretiskt optimal situation skulle resurser omedelbart flyttas mellan företag, branscher eller länder om förutsättningarna förändras. En marknad med perfekt konkurrens existerar dock inte i verkligheten. Redan genomförda investeringar som saknar alternativa användnings- områden (sunk cost) kan fördröja den anpassning teorin föreskriver. Däremot kommer det alltid att finnas incitament att flytta resurser så att 
 de används där de ger en relativt högre avkastning. 
 Begreppet  
 VWUXNWXURPYDQGOLQJ 
  
 11  
 avser att fånga in den förändrade användningen av olika resurser inom och mellan olika sektorer. Vissa sektorer växer mer än andra och tar en större andel av resurserna i anspråk. Men det sker också en förändring av resursutnyttjande inom varje sektor med anledning av den tekniska utvecklingen, av modernisering och av förändrade former för företagsledning i varu- och tjänsteproduktionen. I vår analys kommer vi att koncentrera oss på att 
  
 10 
  
 Perfekt konkurrens eller fullständig konkurrens är ett teoretiskt begrepp som avser en marknadssituation som karaktäriseras av ingen aktör på marknaden dominerar med avseende på informationsinnehav eller inflytande på prisbildning. 
  
 11 
  
 Se till exempel Lundberg Lars Utbildning, konkurrenskraft och strukturomvandling i  
  
 $UEHWVPDUNQDG RFK WLOOYl[Adkins nUV IRUVNQLQJ PHG IDFNHW  
 Red Morris, FIEF 1996. 
 32 
 beskriva strukturomvandlingen mellan sektorer. Det finns dock inget enskilt mått som kan täcka alla aspekter på strukturomvandling. Vi kommer att spegla strukturomvandlingen med hjälp av förändring i sysselsättning respektive förädlingsvärde. 
 För att kunna studera strukturomvandlingen har vi delat in näringslivet i sektorer. Arbetsställen har fördelats beroende på om de karaktäriseras av kunskapsintensiv, kapitalintensiv eller arbetsintensiv produktion. Vi har också tagit hänsyn till om arbetsstället är av industrikaraktär, det vill säga varuproduktion, eller av tjänstekaraktär. En övrig sektor består av verksamheter som inte naturligt låter sig kategoriseras i ovan sektorer. I tabell 2.1 återfinns en närmare redogörelse av vilka branscher som ingår i de olika sektorerna. 
 De sysselsatta inom arbetsintensiva verksamheter har generellt sett en lägre utbildningsnivå och genererar ett lägre förädlingsvärde per anställd 
 än kapital- och kunskapsintensiva verksamheter. Tidigare studier har också visat att de kunskapsintensiva sektorerna vid sidan om högre produktivitet även har högre förnyelsepotential jämfört med andra sektorer. 
 12  
 En önskvärd utveckling är därför att de kunskapsintensiva industri- och tjänstesektorerna växer och tar en större andel av produktionen. Tidigare undersökningar visar att strukturomvandlings- takten har varit relativt konstant under perioden 1965 till 1991, med undantag av de första och de sista åren under perioden.  
 13  
 Under 1970- talet ökade sysselsättningen inom industrin mest i de kunskapsintensiva sektorerna, men denna utveckling hämmades av devalveringarna under  
 1980-talet. 
 14 
  
 12 
  
 Se NUTEK, bilaga 3 till LU 1992. 
  
 13 
  
 Lara, Campos. Strukturomvandlingstakten är mätt som summan av sysselsättnings- andelsförändringen för alla branscher 1996. 
  
 14 
  
 Se till exempel Norris och Rodriguez Den underliggande konkurrenskraften  
  
 1\D YLOONRU I|U HNRQRPL RFK SROLWLN  
 SOU 1993:16 bilagedel 2. 
 33 
 7DEHOO 1lULQJVOLYHW LQGHODW L LQGXVWUL WMlQVWH UHVSHNWLYH |YULJ VHNWRU EHURHQGH Sn L YLONHQ XWVWUlFNQLQJ GH DQYlQGHU SURGXNWLRQV IDNWRUHUQD NDSLWDO DUEHWVNUDIW RFK KXPDQNDSLWDO 
  
 1lULQJVOLYVVHNWRU 
  
 'HOVHNWRUHU HQOLJW VYHQVN QlULQJVJUHQVLQGHOQLQJ 
  
 ,1'8675,(5 
  
 ,1'8675,(5 )g5 
  
 Jacobson 
  
 (OHNWUR RFK Martin 
  
 WUDQVSRUWPHGHO I|UODJVSURGXNWHU OlNHPHGHO 
  
 LQVWUXPHQW NRQWRUVPDVNLQHU 
  
 .DSLWDOLQWHQVLY 
  
 PDVVD RFK SDSSHU VWnO RFK PHWDOOYHUN 
  
 NHPLNDOLHU XWRP OlNHPHGHO SHWURNHPLVND MRUG 
  
 RFK VWHQ JUXYRU RFK PLQHUDOXWYLQQLQJ 
  
 $UEHWVLQWHQVLY 
  
 /LYVPHGHO PHWDOO HM PDVNLQHU WUl JXPPL RFK 
  
 SODVW WHRobinson RFK EHNOlGQDG |YULJ WLOOYHUNQLQJ 
  
 7-b167(5 
  
 9(5.6$0+(7(5 
  
 .XQVNDSVLQWHQVLYD 
  
 )|UHWDJVVHUYLFH ILQDQV NXOWXU RFK VSRUW 
  
 XWELOGQLQJ VDPW KlOVR RFK VMXNYnUG RFK Roberson 
  
 .DSLWDOLQWHQVLYD 
  
 )DVWLJKHWVI|UYDOWQLQJ RFK Weaver RFK 
  
 Rodriguez SRVW RFK WHOH 
  
 $UEHWVLQWHQVLYD 
  
 +DQGHO RFK Wilson RFK 
  
 UHVWDXUDQJ 
  
 g95,* 
  
 9(5.6$0+(7(5 
  
 gYULJ YHUNVDPKHW 
  
 (O JDV YlUPH RFK Wright RFK 
  
 VNRJVEUXN VDPW ILVNH 
  
 $QP ,Hicks VYHQVN QlULQJVJUHQVLQGHOQLQJ PHQ EHWHFNQLQJDUQD KDU I|UHQNODWV 0HWRG I|U LQGHOQLQJ nWHUILQQV L DSSHQGL[ $ 
 .XQVNDSVLQWHQVLY SURGXNWLRQ |NDU 
 För att få en uppfattning om i vilken riktning strukturomvandlingen går ska vi studera näringslivsstrukturens utveckling, med tyngdpunkt på  
 1990-talet. 
  I tabell 2.2 visas fördelningen av förädlingsvärdet mellan de sju sektorerna från 1980 till 1996. 
 Vi kan konstatera att strukturen var tämligen stabil fram till 1990 och att den tydligaste förändringen är att kunskapsintensiva tjänster ökade sin andel av det totala förädlingsvärdet. Mellan 1990 och 1996 blev utvecklingen mer turbulent. Förädlingsvärdet, i absoluta tal, föll inom flertalet sektorer fram till 1992/1993 men har sedan stigit, framför allt inom kunskapsintensiv industri. De kunskapsintensiva sektorerna ökade därmed sin andel av det totala förädlingsvärdet från knappt 29 procent 1990 till nästan 34 procent 1996. Den sektor som minskat sin andel i störst omfattning är arbetsintensiva tjänster. 
 Sett över hela den studerade perioden innebär detta att kunskapsintensiva sektorer har ökat sin produktion, kapitalintensiva sektorer har minskat sin andel något och att arbetsintensiva sektorer har minskat i störst omfattning. De tre tjänstesektorerna svarade för 63 procent av näringslivets totala produktion 1996 och industrins andel 
 34 
 uppgick, tillsammans med övrig produktion, till resterande 37 procent. Inom industrin dominerade den kunskapsintensiva industrin som svarade för drygt hälften av produktionsvärdet. 
 Den beskrivna utvecklingen innebär att strukturomvandlingen i Sverige går allt mer åt kunskapsintensiv produktion och att takten har tilltagit under  
 1990-talet. 
  Att de kunskapsintensiva verksamheterna har ökat i omfattning betyder att andelen av produktionen av varor och tjänster som bygger på människors kunskaper och utnyttjande av teknologin har ökat. 
 7DEHOO 1lULQJVOLYHWV SURGXNWLRQVVWUXNWXU )|UlGOLQJVYlUGH SURFHQWXHOO I|UGHOQLQJ RFK DEVROXWD WDO XWYDOGD nU 
  
 1lULQJVOLYVHNWRU 
  
 Jacobson 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 .DSLWDOLQWHQVLY 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 $UEHWVLQWHQVLY 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 gYULJ YHUNVDPKHW 
  
 7RWDO DQGHO LQGXVWUL 
  
 7RWDO DQGHO WMlQVWHU 
  
 )|UlGOLQJVYlUGH  PLOM NU 
  
 $QP (Q PHU GHWDOMHUDG VDPPDQVWlOOQLQJ |YHU I|UlGOLQJVYlUGHW L VHNWRUHUQD VDPW L GH ROLND GHOVHNWRUHUQD I|U SHULRGHQ nWHUILQQV L DSSHQGL[ % WDEHOO % , Jensen[ WDEHOO % UHGRYLVDV lYHQ I|UlGOLQJVYlUGH SHU V\VVHOVDWW 
 .lOOD 6% QDWLRQDOUlNHQVNDSHU 
 Den kunskapsintensiva industrins jämförelsevis snabba produktionsökning beror till stor del på att efterfrågan på produkter från teleprodukt- respektive läkemedelsindustrin ökat mycket, med års- genomsnitt på cirka 20 respektive 13 procent. Dessa industrigrenar berördes inte lika starkt av nedgången mellan 1990 och 1993 som de flesta andra delsektorer. Även instrumentindustrin ökade mer än sektorns genomsnitt. Bland de kunskapsintensiva tjänsterna har såväl finansiella tjänster som företagsservice ökat sin produktion med i genomsnitt ungefär tre procent per år.  
 15 
  
 15  
 Utvecklingen av de olika delsektorer framgår av appendix B. 
 35 
 Vi har tidigare påpekat att strukturomvandling kan mätas på olika sätt. Ovan har vi beskrivit strukturomvandling i form av hur fördelningen av förädlingsvärdet mellan olika näringslivssektorer har förändrats. För att 
 få en mer komplett bild studerar vi härnäst hur strukturomvandlingen återspeglas i fördelningen av antalet sysselsatta i samma sektorer. En naturlig frågeställning är om strukturomvandlingen påverkat syssel- sättningen enligt samma mönster som förädlingsvärdet. 
 /lJUH V\VVHOVlWWQLQJ I|U GH OnJXWELOGDGH 
 Samtidigt som produktionen i näringslivet har ökat mellan 1990 och 1996 minskade sysselsättningen med 313 500 personer, vilket motsvarar 1,9 procent per år i genomsnitt. Antalet sysselsatta i näringslivet uppgick till ca 2 699 000 år 1996. 
 I diagram 2.1 visas utvecklingen av både produktion och sysselsättning mellan åren 1990 och 1996. Som framgår av diagrammet minskade antalet sysselsatta i alla sektorer med undantag från kunskapsintensiva tjänster. Produktionsökningen under  
 1990-talet 
  genomfördes således med en lägre sysselsättning. 
 'LDJUDP 3URGXNWLRQV RFK Gutierrez QlULQJVOLYHWV VHNWRUHU 
 cUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ 
  
 8 
  
 Produktion 
  
 6 
  
 (förädlingsvärde) 
  
 Sysselsättning 
  
 4 
  
 ,QGXVWULHU 
  
 7MlQVWHU 
  
 gYULJW 
  
 2 
  
 0 
  
 /YRWOETW 
  
 /ETMXEP 
  
 %VFIXW 
  
 /YRWOETW 
  
 /ETMXEP 
  
 %VFIXW 
  
 -2 
  
 MRXIRWMZ 
  
 MRXIRWMZ 
  
 MRXIRWMZ 
  
 MRXIRWMZ 
  
 MRXIRWMZ 
  
 MRXIRWMZ 
  
 -4 
  
 .lOOD 6% QDWLRQDOUlNHQVNDSHU 
 I tabell 2.3 visas sysselsättningen fördelad på sektorerna för åren 1980, 1990 och 1996. Det mest utmärkande är att sysselsättningen stigit kraftigt inom den kunskapsintensiva tjänstesektorn, från en andel på 13 procent 1980 till 22 procent 1996. Det är inom industrin som sysselsättningen har minskat i motsvarande utsträckning. I denna återfanns 1996 cirka 29 procent av de sysselsatta vilket innebär att sysselsättningen inom industri minskat med sex procentenheter sedan 1980. Sysselsättningen inom 
 36 
 tjänstesektorerna har däremot ökat med nio procentenheter under samma period och uppgick till 65 procent 1996. Som framgår av tabellen sysselsatte sektorn arbetsintensiva tjänster över 800 000 personer år 1996 och var därmed den största sektorn, följd av kunskapsintensiva tjänster med nästan 600 000 personer. 
 7DEHOO 6\VVHOVDWWD L QlULQJVOLYHW XSSGHODW Sn VHNWRUHU WXVHQWDO RFK SURFHQWDQGHO VDPW WRWDOW DQWDO V\VVHOVDWWD WXVHQWDO RFK 
  
 1lULQJVOLYVVHNWRU 
  
 $QWDO 
  
 $QWDO 
  
 $QWDO 
  
 Jacobson 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 .DSLWDOLQWHQVLY 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 $UEHWVLQWHQVLY 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 gYULJ YHUNVDPKHW 
  
 ,Garza DQWDO 
  
 7MlQVWHU WRWDOW DQWDO 
  
 7RWDOW DQWDO V\VVHOVDWWD 
  
 $QP (Q PHU GHWDOMHUDG VDPPDQVWlOOQLQJ |YHU V\VVHOVlWWQLQJHQ L VHNWRUHUQD VDPW L GH ROLND GHOVHNWRUHUQD I|U SHULRGHQ nWHUILQQV L DSSHQGL[ % WDEHOO % 
 .lOOD 6% Terry 187(. 
 Sysselsättningsförändringarna varierar givetvis också inom de olika sektorerna. Inom den kunskapsintensiva industrin ökade sysselsättningen inom delsektorerna läkemedels- och instrumentindustrin. Bland de kunskapsintensiva tjänstesektorerna ökade sysselsättningen inom samtliga delsektorer med undantag av finansiella tjänster. Inom övriga delsektorer minskade sysselsättningen. 
 Utifrån ovanstående analys kan vi konstatera att strukturomvandlingen påverkat sysselsättningsstrukturen i mindre utsträckning än produktions- strukturen. Det är dock tydligt att riktningen är densamma i det att kunskapsintensiva sektorer får en allt större betydelse. 
 Att industrin minskat sin sysselsättning i högre utsträckning är tjänstesektorerna kan delvis förklaras av att det är lättare för industri- företag att effektivisera produktionen genom investeringar i maskiner. En 
 37 
 annan tendens är att allt fler industriföretag koncentrerar sig på kärnverksamheten. Mindre strategisk verksamhet kan läggas som uppdrag 
 till olika leverantörer och konsulter inom tjänstesektorn, så kallad  
 RXWVRXUFLQJ  
 eller så kan denna verksamhet drivas vidare i nya 
 självständiga bolag. Antalet arbetade timmar per sysselsatt har också ökat mer inom industrin än i tjänsteföretagen under perioden, vilket innebär att minskningen i arbetsinsats inte är lika stor som sysselsättningsminsk- ningen antyder, se tabell 2.4. 
 7DEHOO cUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ DY DQWDO DUEHWDGH WLPPDU DQWDO V\VVHOVDWWD RFK DQWDO WLPPDU SHU V\VVHOVDWW VDPW DQWDO DUEHWDGH WLPPDU SHU V\VVHOVDWW nU RFK HIWHU QlULQJVOLYVVHNWRU 
  
 1lULQJVOLYVVHNWRU 
  
 cUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ 
  
 $QWDO WLPPDU SHU 
  
 V\VVHOVDWW 
  
 $QWDO 
  
 $QWDO 
  
 $QWDO 
  
 WLPPDU 
  
 DUEHWDGH 
  
 V\VVHO 
  
 SHU 
  
 WLPPDU 
  
 VDWWD 
  
 V\VVHOVDWW 
  
 .XQVNDSVLQWHQVLY 
  
 ,LQGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 .DSLWDOLQWHQVLY 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 $UEHWVLQWHQVLY 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 gYULJ YHUNVDPKHW 
  
 +HOD QlULQJVOLYHW 
  
 $QP (Q PHU GHWDOMHUDG VDPPDQVWlOOQLQJ |YHU DQWDOHW DUEHWDGH WLPPDU L VHNWRUHUQD VDPW L GH ROLND GHOVHNWRUHUQD I|U SHULRGHQ nWHUILQQV L DSSHQGL[ % WDEHOO % 
 .lOOD 6% QDWLRQDOUlNHQVNDSHU 
 Den genomsnittliga utbildningsnivån hos de sysselsatta stiger 
 Vi har konstaterat att produktionen inom näringslivet stigit samtidigt som sysselsättningen minskat. Frågan är om näringslivet har ändrat kom- petensstrukturen bland de sysselsatta, det vill säga om låg- och högutbildad personal påverkats i samma utsträckning av den minskade sysselsättningen. Enligt tabell 2.5  
 16  
 har näringslivet i första hand minskat antalet sysselsatta med låg utbildning. Antalet sysselsatta med grund- och gymnasieskola som högsta formella utbildning minskade i genomsnitt 
  
 16  
 Informationen i tabell 2.5 återges i absoluta tal i appendix C. 
 38 
 med ungefär tolv respektive sju procent per år mellan 1990 och 1993. Antalet högutbildade minskade i betydligt lägre grad under perioden. Ser vi till utvecklingen efter de akuta krisåren 1991 och 1992 kan vi konstatera att den procentuella ökningen av antalet högutbildade var markant samtidigt som sysselsättningsförändringen för lägre utbildade var mindre gynnsam. Den procentuella förändringen av antalet sysselsatta med grundskoleutbildning var fortsatt negativ medan sysselsättnings- ökningen för gymnasieutbildade var positiv, dock var den procentuella ökningen störst för de högre utbildade. Mellan 1990 och 1993 minskade de kunskaps- och kapitalintensiva sektorerna inte antalet sysselsatta med grundskola som högsta utbildning lika mycket som de arbetsintensiva sektorerna. Detsamma gäller även för gymnasieutbildad arbetskraft. De arbetsintensiva sektorerna samt den övriga sektorn uppvisar också stora minskningar av arbetskraft med högre utbildning. Det är endast i den kunskapsintensiva tjänstesektorn som sysselsättningen för grundskoleutbildade ökat mellan 1993 och 1995. Sysselsatta med kortare eftergymnasiala utbildningar har ökat mycket kraftigt. 
 7DEHOO 6\VVHOVDWWD L QlULQJVOLYHW HIWHU Ruiz RFK VHNWRU Rios UHVSHNWLYH 
  
 (IWHUJ\PQDVLDO XWELOGQLQJ 
  
 *UXQGVNROD 
  
 *\PQDVLXP 
  
 nU 
  
 ³  
 nU 
  
 1lULQJVOLYVVHNWRU 
  
 Jacobson 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 .DSLWDOLQWHQVLY 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 $UEHWVLQWHQVLY 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 gYULJ YHUNVDPKHW 
  
 +HOD QlULQJVOLYHW 
  
 .lOOD 187(. XWELOGQLQJVGDWDEDVHQ 
 Vi kan konstatera att näringslivets djupa svacka i början av  
 1990-talet, 
  med åtföljande sysselsättningsminskning, främst drabbade sysselsatta med låg utbildningsnivå. Samtidigt var det främst de högre utbildade som gynnades av sysselsättningsökningarna som följde efter 1993. Den här 
 39 
 utvecklingen medför att den genomsnittliga utbildningsnivån bland de sysselsatta har ökat. Förändringen i efterfrågan mot en högre utbildad arbetskraft har varit tydlig i alla näringslivssektorer och särskilt i den kunskapsintensiva industrin. Det innebär dels att det sker en strukturomvandling mot kunskapsintensiva verksamheter men också att det sker en förändring inom samtliga sektorer som resulterar i en högre genomsnittlig utbildningsnivå. Den högre utbildningsnivån är viktig för näringslivets utveckling eftersom ökad kompetens ger bättre 
  
 förutsättningar att möta omvärldsförändringar och förnya produktionen. 
  
 17 
  
 Förändringen i efterfrågan mot högre utbildad arbetskraft märks i olika omfattning inom flertalet  
 OECD-länder 
  sedan länge.  
 18  
 I Sverige kom denna strukturella förändring först i samband med den djupa krisen 1991 och 1992. Detta tyder på att institutionella förhållanden som är specifika för Sverige har fördröjt en utveckling som pågått i omvärlden under den senaste tioårsperioden. Exempelvis har Sverige försökt upprätthålla en hög sysselsättning genom devalveringar som minskade omvandlings- trycket i näringslivet och därmed medförde lägre krav på arbetskraften  
 19 
 . År 1995 hade 27 procent av de sysselsatta i näringslivet grundskola som högsta utbildningsnivå, 57 procent gymnasieskola och åtta procent hade kortare eftergymnasial och åtta procent hade en längre eftergymnasial utbildning. 
 20 
  
 Trots att de högutbildade fortfarande representerar en relativt liten andel av de sysselsatta har vi valt att främst koncentrera den följande analysen till denna delgrupp. Anledningen till detta angreppssätt är att utvecklingen visar ett tydligt skifte mot en högre efterfrågan på denna arbetskraft. 
 Med hjälp av de två första kolumnerna i tabell 2.6 kan vi utläsa att de högutbildades andel av sysselsättningen i näringslivet ökade med 1,7 procentenheter mellan 1990 och 1995. Med högutbildad avser vi i detta avsnitt individer med tre års universitetsutbildning. Det framgår tydligt att andelen har ökat inom samtliga sektorer. Det rör sig dock om relativt små förändringar. I den tredje kolumnen redovisas hur stocken av högutbildade i Sverige fördelades sektorsvis 1995. Över hälften av de högutbildade, drygt 54 procent sysselsattes inom kunskapsintensiva tjänster och ytterligare ungefär 17 procent inom kunskapsintensiv industri, vilket innebär att de kunskapsintensiva sektorerna tillsammans sysselsatte drygt 70 procent av de högutbildade. I kolumn fyra och fem anges den procentuella förändringen av högutbildade respektive den totala sysselsättningsförändringen. Sysselsättning inom näringslivet hade 
  
 17  
 Strukturförändringen förklaras delvis av två andra faktorer. Den ena är att konjunktur- förloppet i allmänhet innebär att lägre utbildade efterfrågas senare i konj unkturen än högre utbildade i den omfattning som lägre utbildning också innebär lägre marginal- produktivitet. Den andra faktorn är kohorteffekten, det vill säga att många av de lägre utbildade är äldre och delar av sysselsättningsminskningen kan därför förklaras av ålders- pensionering. Märk väl att en ökad omfattning av förtidpensionering av dessa äldre är ett uttryck för strukturförändringen i efterfrågan. 
  
 18 
  
 Se till exempel  
 7HFKQRORJ\ 3URGXFWLYLW\ DQG  
 Johnston, OECD, 1996 sid 80ff. 
  
 19 
  
 Se resonemang i till exempel Lundberg Utbildning och internationell specialisering i 
  
 svensk industri Ekonomisk Debatt nr 8 1992.  
 20  
 Se Appendix C. 
 40 
 1995 sjunkit till 90 procent av nivån 1990. Utvecklingen för de högutbildade har däremot varit positiv och dess andel av sysselsättningen steg med 15 procent. Den kapitalintensiva industrin är dock ett undantag och en viss minskning av andelen högre utbildade har skett. Det blir därmed tydligt att andelen högutbildade av de sysselsatta har ökat inom näringslivet. Den kraftigaste ökningen finner vi inom kunskapsintensiva verksamheter samt inom kapitalintensiva tjänster. En bidragande förklaring till den högre andelen högutbildade bland de sysselsatta kan vara de utbildningssatsningar som har lett till ett större utbud av högutbildade. Den sjätte kolumen visar den procentuella förändringen av produktionen, mätt som förädlingsvärdet, under den studerade perioden. 
 7DEHOO $QGHOHQ K|JXWELOGDGH DY WRWDOW DQWDO V\VVHOVDWWD UHVSHNWLYH VHNWRU 
 RFK )Anderson DQWDOHW K|JXWELOGDGH VDPW I|UGHOQLQJ DY WRWDOW DQWDO K|JXWELOGDGH VHNWRUVYLV VDPW nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ I|UlQGULQJ L WRWDO V\VVHOVlWWQLQJ RFK I|UlGOLQJVYlUGH )9 VHNWRUVYLV 3URFHQW 
  
 1lULQJVOLYVVHNWRU 
  
 +|JXWELOGDGHV 
  
 )|UGHOQLQJ 
  
 DQGHO 
  
 DY K|J 
  
 DY V\VVHOVDWWD L XWELOGDGH 
  
 UHVS VHNWRU 
  
 VHNWRUVYLV 
  
 cUOLJ I|UlQGULQJ 
  
 $QWDO 
  
 $QWDO 
  
 )Smith 
  
 K|J 
  
 V\VVHO 
  
 OLQJV 
  
 XWELOGDGH 
  
 VDWWD 
  
 YlUGH 
  
 .XQVNDSVLQWHQVLY 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 .DSLWDOLQWHQVLY 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 $UEHWVLQWHQVLY 
  
 ,QGXVWUL 
  
 7MlQVWHU 
  
 gYULJ YHUNVDPKHW 
  
 +HOD QlULQJVOLYHW 
  
 $QP 
  
 )|UlGOLQJVYlUGH L nUV SULVHU 
  
 $QP 0HG K|JXWELOGDG Hinton nUV XQLYHUVLWHWVXWELOGQLQJ 
  
 .lOOD 
  
 6% QDWLRQDOUlNHQVNDSHU RFK 187(. XWELOGQLQJVGDWDEDVHQ 
  
 Vi har konstaterat att andelen högutbildade bland de sysselsatta har ökat. Om vi jämför med produktionsutvecklingen, mätt som förädlingsvärde, finner vi att ökningen av andelen högutbildade är större än ökningen i 
 41 
 produktionen i de flesta sektorer. De kunskapsintensiva och kapitalintensiva industrisektorerna uppvisar dock ett avvikande mönster och andelen högutbildade har stigit mindre än produktionen i dessa sektorer. En förklaring till detta kan vara att arbetsproduktiviteten  
 21  
 ökat av andra orsaker än just kompetenstillskott i form av högutbildade. Det kan exempelvis ha skett genom teknisk utveckling, genom att kompetensen hos de sysselsatta utnyttjats bättre, genom organisationsförbättringar eller genom att sektorns företagsstruktur förändrats, och därmed också sektorns genomsnittliga kompetenskrav. Att andelen högutbildade ökat mer än produktionen i de andra sektorerna kan tyda på att dessa behövt anpassa sig till förändrade kompetenskrav med anledning av den tekniska utvecklingen, men att detta inte avspeglats på produktionstillväxten ännu. 
 En diskussion över tänkbara förklaringar till den strukturella förändringen i efterfrågan mot högre utbildad arbetskraft som nämndes ovan har pågått under  
 1990-talet. 
 22  
 Det finns i huvudsak två förklaringsmodeller till att den minskade sysselsättningen främst drabbat de lågutbildade. 
 En av förklaringsmodellerna diskuterar teknisk utveckling och utgår från det faktum att den ökade akademikerintensiteten kan påvisas i alla sektorer och inte enbart i vissa. 
 23  
 Denna förklaringsmodell betonar betydelsen av ny teknik som förväntas gynna framförallt de högutbildade och vara negativ i synnerhet för äldre med låg utbildning. Tre argument brukar framföras. Det första är att arbetskraft med högre utbildning lättare anpassar sig till nya tekniska förhållanden, det andra är att arbetsuppgifter förknippade med lägre utbildning ofta utgörs av enkla repetitiva moment, vilka är de första som ersätts av maskiner. Slutligen är det tredje argumentet att datorteknologin ökar produktiviteten mer för högre än för lägre utbildade. Mot dessa tre argument kan framförs att ny teknik ofta medför att avancerade uppgifter som tidigare enbart utfördes av specialister nu lätt kan utföras av  
 icke-specialister. 
  
 Den andra förklaringsmodellen till att den minskade sysselsättningen främst drabbat de lågutbildade utgår från förhållandet att världshandeln har liberaliserats sedan mitten på  
 1970-talet 
  när  
 GATT-rundorna, 
  som sedermera lett till bildandet av WTO (World Trade Organisation), kom igång. En friare handel leder enligt handelsteorin till att tidigare skyddade sektorer får konkurrens från länder som har komparativa fördelar i produktionen av liknande varor. En del inom denna förklaringsmodell tar upp effekterna av den ökade specialiseringen mellan länder och den därmed utökade handeln med insatsvaror.  
 24  
 Framförallt har vissa delar av varuproduktionen flyttats till låglöneländer. En aspekt av denna förklaringsmodell är att den allt mer ökande specialiseringen i 
  
 21  
 För en närmare beskrivning av arbetsproduktivitet, se avsnittet "Gynnsam utveckling av arbetsproduktivitet". 
  
 22  
 Exempel på den akademiska diskussionen återfinnes till exempel i  
  
 -RXUQDO 
  
  RI (FRQRPLF 3HUVSHFWLYHV  
 vol 11 nr 2 1997. 
  
 23 
  
 Se till exempel diskussion i anslutning till tabell 4.5, sid 87,  
  
 7HFKQRORJ\ 3URGXFWLYLW\ DQG  
  
 -RE 
  
  UHDWLRQ  
 OECD 1996. 
  
 24 
  
 Se till exempel Douglas and Trade: A Threat to Low Skilled Workers?  
  
 6ZHGLVK (FRQRPLF 3ROLF\ 5HYLHZ YRO QR  
 1998. 
 42 
 produktionen innebär att handeln med insatsvaror har ökat. Detta har medfört att företag i de industrialiserade länderna, som tidigare själva producerade de flesta insatsvarorna till slutprodukten, nu i stället importerar vissa insatsvaror från länder som kan producera dessa till lägre pris. Det medför att denna del av den inhemska insatsproduktionen konkurreras ut och att de som tidigare producerade dessa insatsvaror, ofta lågutbildade, förlorar sina arbeten. 
 Resonemangen i båda förklaringsmodellerna understryker att framtida utveckling av produktivitet och välfärd grundar sig på förmågan att ta till sig och anpassa sig till förändringar inom både teknik och marknader. Därför är också utbildning och vidareutveckling av kompetens nyckelkomponenter för både företag och det övriga samhället. 
 *\QQVDP XWYHFNOLQJ TannerProduktivitet är ett mått som relaterar mängden insatsfaktorer till produktionen av varor och tjänster. En ökad produktivitet innebär en större produktion med samma mängd insatsvaror. En ökad produktion leder till högre inkomster om den kan avsättas på marknaden. Ökad produktivitet innebär på samma sätt att en given produktion kan genomföras med mindre resursinsatser. I detta fall erhålls högre lönsamhet som i sin tur kan användas till investeringar i samma eller andra sektorer eller till konsumtion och därmed ökad produktion i andra sektorer. Den ökade produktiviteten innebär alltså ekonomisk tillväxt oavsett vilken form den antar. Ökad produktivitet är därför en grundläggande förutsättning för vår förmåga att öka välståndet. 
 Högre produktion förklaras av ökad produktivitet 
 Det vanligaste produktivitetsmåttet är arbetsproduktivitet, som definieras som mängden produktion per arbetskraftsinsats. Arbetsproduktivitet är med andra ord ett partiellt mått på produktivitet eftersom det endast tar hänsyn till insatsfaktorn arbetskraft och inte till övriga insatsfaktorer. Detta innebär att måttet arbetsproduktivitet överskattar arbetskraftens bidrag till produktiviteten. Arbetsproduktivitet är emellertid enkelt att beräkna vilket förklarar den stora användningen av detta mått. 
 Vi har tidigare konstaterat att produktionen i näringslivet under 1990- talets första hälft har ökat samtidigt som sysselsättningen minskat. Per definition ökar arbetsproduktiviteten om sysselsättningen sjunker samtidigt som produktionen är konstant. I diagram 2.2 återges utvecklingen av arbetsproduktiviteten i näringslivet för perioden 1980 till 1996, mätt som förädlingsvärdet per timme. Eftersom arbetsproduktivitet inbegriper effekten av flera insatsfaktorer så måste kurvorna tolkas mer kvalitativt än kvantitativt. Det intressanta är således i vilken omfattning arbetsproduktiviteten förändras snarare än vilken nivå den ligger på. Arbetsproduktiviteten ökade snabbt efter devalveringarna i början av  
 1980-talet 
  men ökningstakten avtog efterhand för att nästan helt avstanna omkring 1990. I samband med deprecieringen av valutan 1992 ökade arbetsproduktiviteten i alla sektorer men mest inom industrin. 
 43 
 Ökningstakten var störst inom den exportinriktade kunskapsintensiva industrin och särskilt för teleprodukter och läkemedel. En ökad exportefterfrågan i kombination med deprecieringens prisfördelar på exportmarknaderna innebar att produktionen ökade. Detta tillsammans med personalnedskärningar och effektiviseringar i form av modernare maskiner bidrog till den högre arbetsproduktiviteten. Även inom den kapitalintensiva industrin, särskilt stålindustrin, ökade arbets- produktiviteten kraftigt, främst till följd av rationaliseringar. 
  
 'LDJUDP $UEHWVSURGXNWLYLWHW L ROLND QlULQJVOLYVJUHQDU )|UlGOLQJV YlUGH SHU WLPPH ,QGH[  
  
 Lee 
  
 /ETMXEPMRXIRWMZ ¶ZVMK ZIVOWEQLIX 
  
 /YRWOETWMRXIRWMZ MRHYWXVM 
  
 %VFIXWMRXIRWMZ MRHYWXVM 
  
 %VFIXWMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
 /ETMXEPMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
 /YRWOETWMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
 $QP (Q PHU GHWDOMHUDG VDPPDQVWlOOQLQJ |YHU DUEHWVSURGXNWLYLWHWHQ L VHNWRUHUQD VDPW L GH ROLND GHOVHNWRUHUQD I|U SHULRGHQ nWHUILQQV L DSSHQGL[ % WDEHOO % 'DWD lU L nUV SULVHU 
 .lOOD 6% 187(. 
 Under  
 1990-talet 
  har antalet arbetade timmar per sysselsatt ökat vilket borde ha inverkat negativt på arbetsproduktiviteten om sysselsättningen varit konstant. Statistiken visar dock att det totala antalet arbetade timmar har sjunkit i och med den minskade sysselsättningen.  
 25  
 Orsakerna är 
  
 25  
 En detaljerad sammanställning över antalet arbetade timmar i olika sektorer för perioden  
 1980-1996 
  återfinns i appendix B, tabell B5. 
 44 
 bland annat minskad frånvaro, delvis med anledning av förändringar i sjukförsäkringarna,  
 26  
 och ökat övertidsuttag. 
 Som nämndes ovan är arbetsproduktivitet ett partiellt produktivitets- mått. Det är därför nödvändigt att närmare studera utvecklingen av andra insatsfaktorer som också påverkar förädlingsvärdet. Teknisk utveckling är en betydelsefull sådan insatsfaktor, eftersom denna ofta är knuten till investeringar i realkapital i form av maskiner och anläggningar. Uppgifter på investeringar finns dock inte för hela näringslivet. I diagram 2.3 återges investeringskvoten, mätt som bruttoinvesteringar i procent av förädlingsvärdet, för industrisektorerna för perioden  
 1990-1996. 
  Det är endast kapitalintensiv industri som ökat investeringskvoten i någon större 
 omfattning under perioden. Investeringskvoten i denna sektor har dock varierat med lågkonjunkturen och de höga realräntorna vilket är att vänta med tanke på den stora andel som kapitalkostnaderna utgör av de totala kostnaderna i denna sektor. Den kunskapsintensiva sektorn har ökat investeringskvoten under slutet av perioden men nivån 1996 var endast något högre än 1990. 
  
 'LDJUDP 
  
 ,QGXVWULQV Davis SURFHQW DY I|UlGOLQJVYlUGH 
  
 35 
  
 Kapitalintensiv industri 
  
 30 
  
 Kunskapsintensiv industri 
  
 25 
  
 Arbetsintensiv industri 
  
 20 
  
 15 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 .lOOD 
  
 6% QDWLRQDOUlNHQVNDSHU 
  
 Industrins bruttoinvesteringar har stigit sedan bottenåren 1992/1993 och nivån i absoluta tal var betydligt högre 1996 än 1990. Den 
  
 26  
 Se till exempel diskussionen i Alvarez, Butler och Hill  
 %UXN RFK PLVVEUXN DY VMXNI|UVlNULQJHQ  
 SNS Förlag 1992. 
 45 
 kunskapsintensiva industrin stod 1996 för 43 procent av investeringarna, kapitalintensiv industri för 39 procent och arbetsintensiv industri för resterande 18 procent. 
 27 
  
 En annan viktig faktor som har inflytande på förädlingvärdet är utvecklingen av nya produkter. Investeringar i forskning och utveckling, FoU, är därför strategiskt betydelsefulla och utgör en viktig del för den långsiktiga utvecklingen av näringslivet. Sverige satsar internationellt sett en stor andel av BNP på FoU.  
 28  
 Företagssektorn svarade 1995 för cirka 63 procent av  
 FoU-utgifterna 
  och av detta stod industrin för cirka 85 procent. 
 29  
 Kunskapsintensiv industri dominerade med cirka 90 procent av industrins  
 FoU-utgifter 
  och av antalet utförda  
 FoU-årsverken 
  med en något mindre andel. Industrins  
 FoU-intensitet 
 (FoU-utgifter 
  i procent av förädlingsvärde) ökade mellan åren  
 1991-1993. 
  Industrin drog alltså inte ned dessa utgifter i samma utsträckning som produktionen. Åren 1993- 1995 ökade  
 FoU-utgifterna 
  snabbare än produktionen och motsvarade 24 procent av förädlingsvärdet 1995.  
 FoU-utgifterna 
  ökade mer i tjänstenäringarna än i industrin dessa år, delvis beroende på att industrin i större utsträckning köpte  
 FoU-tjänster 
  från företag i tjänstesektorn. 
 )|UElWWUDG O|QVDPKHW LQRP LQGXVWULQ 
 Lönsamhet är en central förutsättning för tillväxt och förnyelse. Vinsterna som uppstår används som en finansieringskälla och fungerar som ett incitament för individer att driva verksamhet. Teknisk utveckling, investeringar, produktförnyelser och marknadsförändringar leder till att näringslivets produktivitet och lönsamhet blir ojämnt fördelad. Vanligen har de industrier som arbetar med teknisk utveckling, marknadsanpassade produkter, modern och kapitalintensiv produktionsutrustning samt har god kompetens och flexibilitet också hög produktivitet och lönsamhet. Samtidigt finns det som regel arbetsställen med föråldrade produkter, omodernt, nedslitet eller inflexibelt produktionssystem som har låg lönsamhet. Detta är normalt i en marknadsekonomi. Spännvidden mellan dessa grupper är stor. Denna spännvidd är också en av de viktigaste förklaringarna till en strukturomvandling som innebär att föråldrade verksamheter läggs ner och att investeringar i bättre teknik, högre kompetens och nya produkter genomförs. Ju snabbare resurser kan flyttas från lågproduktiva till högproduktiva branscher och ju mer koncentrerad industrin är till branscher med snabb produktivitetstillväxt, desto snabbare växer industrins genomsnittliga produktivitet. 
  
 27 
  
 Enligt SCB Nationalräkenskaper. 
  
 28 
  
 År 1995 motsvarade de totala utgifterna för FoU utförd i Sverige 3,6 procent av BNP.  
  
 FoU-resurserna 
  i Sverige är starkt koncentrerade till å ena sidan ett relativt litet antal stora multinationella industrikoncerner och å andra sidan till universitet och högskolor. SCB U14 SM 9701. 
  
 29 
  
 FoU-utgifter 
  
  avser både investeringskostnader och driftkostnader. SCB U14 SM 9701. 
 46 
 Ökad lönsamhet inom samtliga industrisektorer 
 30 
  
 Ett mått på lönsamhet är bruttovinst. För att kunna beskriva lönsamheten i de tre industrisektorerna studerar vi hur stor andel av de sysselsatta som finns i arbetsställen i olika bruttovinstklasser.  
  
 Kapitalintensiv industri har en jämförelsevis större andel sysselsatta i arbetsställen med höga bruttovinstandelar än arbets- och kunskaps- intensiv industri, vilket kan förklaras av att den kapitalintensiva industrin har betydligt lägre andel personalkostnader än andra industrier. Den kapitalintensiva industrin måste dessutom, generellt sett, ha en högre bruttovinstandel än de andra industrierna för att kunna täcka de relativt sett högre kapitalkostnaderna. 
 Hur har då bruttovinsten utvecklats under  
 1990-talet? 
  Det är tydligt att lönsamhetsnivån är betydligt högre under 1995 jämfört med 1990 i de studerade industrisektorerna. Lönsamheten steg i samtliga tre industrisektorer efter 1992 men den kunskapsintensiva industrin ökade mest.  
 32 
  
 En viss andel av de sysselsatta återfinns i arbetsställen som uppvisar en negativ bruttovinst. Men även denna andel minskade under den studerade perioden och utgjorde en mycket liten del av de sysselsatta 1995. En negativ bruttovinst innebär att produktionens rörliga kostnader, inklusive lönekostnader, inte täcks och att risken för utslagning är överhängande om lönsamheten inte förbättras. Om ett arbetsställe ska kunna överleva på sikt måste emellertid bruttovinstandelen vara så stor att också övriga kostnader kan täckas. För de arbetsställen som har problem att täcka sina övriga kostnader kan även små förändringar i inkomster eller utgifter få drastiska konsekvenser. 
 En sektorsstruktur där lönsamhetsnivån är låg och jämnt fördelad över sektorns arbetsställen innebär att en relativt stor andel skulle påverkas av kostnadsökningar eller intäktsreduktioner. En mer ojämnt fördelad lönsamhetsnivå innebär i stället att sektorn är relativt mindre känslig för förändrade kostnader eller intäkter. Den kunskapsintensiva industrin har en mer ojämn lönsamhetsfördelning än de andra, vilket innebär att de är mindre känsliga för sådana förändringar. 
 Vi har redan konstaterat att den kunskapsintensiva industrin har haft en starkt positiv lönsamhetsutveckling under den första halvan av  
 1990-talet. 
  Det är också denna sektor som uppvisar den största skillnaden mellan de mest och de minst lönsamma arbetsställena. Det är ett tecken på att den kunskapsintensiva industrin har en större förnyelsepotential än de andra 
  
 30  
 Bruttovinsten är förädlingsvärdet (försäljningsvärdet minus kostnader för inköp av varor och tjänster) med avdrag för kostnader för personal, inklusive sociala avgifter. Bruttovinsten ska täcka övriga kostnader, exempelvis kapitalkostnader och kostnader för reparationer och underhåll samt också ge en nettovinst. 
 Källa har varit industristatistiken. Den omfattar näringslivets alla arbetsställen med mer än tio anställda. Arbetsstället är en produktionsenhet och ett företag kan bestå av ett eller flera arbetsställen. Avgående arbetsställen är sådana som har försvunnit ur statistiken. De har antingen lagt ned sin verksamhet eller omklassificerats, exempelvis efter fusioner eller uppköp av annat företag. Bruttovinstandel beräknas som bruttovinsten i procent av förädlingsvärdet. 
  
 32  
 En mer omfattande analys återfinns i appendix D. 
 47 
 sektorerna. Den ökade lönsamheten i arbets- respektive kapitalintensiv industri har viss tyngdpunkt bland dem med lägre bruttovinstandelar. Detta betyder att industrierna har blivit något mer sårbara för minskade intäkter eller ökade kostnader, eftersom sådana förändringar skulle påverka en större andel av arbetsställena i respektive industri. 
 Avgångna arbetsställen var mindre lönsamma 
 Genom att studera andelen avgångna och tillkommande arbetsställen enligt industristatistiken får vi uppgifter om omsättningen på arbetsställen. Begreppet avgångna arbetsställen omfattar dels arbetsställen som lagts ned men även sådana som köpts upp av andra arbetsställen, eller som av annan anledning omklassificerats. Under perioden  
 1990-1995 
  har omsättningen på arbetsställen inom industrin varit betydande. Nästan 40 procent av arbetsställena försvann och något fler tillkom. Arbetsställena var förhållandevis små och med hjälp av tabell 2.7 kan vi se att de avgångnas andel uppgick till 21 procent och de tillkommandes andel till 13 procent av sysselsättningen år 1995. 
 De arbetsställen som tillkom under den studerade perioden hade en bruttovinstandelsstruktur som liknade de befintliga arbetsställenas inom respektive sektor. Deras tillskott av produktionskapacitet har därför varit begränsat och uppgick mellan 1990 och 1995 till ca 12 procent av produktionen 1995. 
 Andelen sysselsatta i avgångna arbetsställen i arbetsintensiv industri uppgick till 25 procent, i kapitalintensiv till 21 procent och i kunskapsintensiv till 18 procent. Produktionen, mätt som förädlingsvärdet, hos de avgångna arbetsställena motsvarade en mindre andel av hela industriproduktionen 1995, 12 procent. Det antyder en mycket stark rationalisering i kvarvarande produktion. Förändringarna har varit ojämna under åren och den största andelen arbetsställen försvann mellan 1991 och 1992. 
 7DEHOO $QWDO V\VVHOVDWWD L DYJnQJQD RFK WLOONRPPDQGH DUEHWVVWlOOHQ L 
 LQGXVWULQ VDPW DQWDO V\VVHOVDWWD L DUEHWVVWlOOHQ VRP 
 IXQQLWV KHOD SHULRGHQ 
 $QWDO V\VVHOVDWWD L DUEHWVVWlOOHQ 
  
 ,QGXVWULVHNWRU  
 VRP IXQQLWV VRP DYJnWW VRP WLOONRPPLW KHOD SHULRGHQ 
  
 $UEHWVLQWHQVLY 
  
 .DSLWDOLQWHQVLYL 
  
 .XQVNDSVLQWHQVLYL 
  
 +HOD LQGXVWULQ 
  
 .lOOD 6% LQGXVWULVWDWLVWLN 
  
 33  
 Som jämförelse kan nämnas att under hela perioden  
 1970-1987 
  avgick endast cirka en tredjedel av arbetsställena. 
 48 
 För att strukturförnyelsen ska bli positiv bör de arbetsställen som försvinner under en period ha både lägre bruttovinstandel och produktivitet än de som lever vidare. 
 Det framgår att arbetsställen med låg bruttovinstandel har försvunnit i högre utsträckning än arbetsställen med hög bruttovinstandel. Här kan också nämnas att materialet tyder på att avgångna arbetsställen hade betydligt lägre arbetsproduktivitet (förädlingsvärde per sysselsatt) än de befintliga i samma bruttovinstklass, vilket var särskilt markant i de låga klasserna. 
 Tabell 2.8 återger fördelningen av antalet sysselsatta i avgångna arbets- ställen per bruttovinstklass. Tabellen förtydligar att de flesta sysselsatta inom avgångna arbetsställen ligger i de låga bruttovinstklasserna. 
 7DEHOO 6\VVHOVDWWD L DYJnQJQD DUEHWVVWlOOHQ SURFHQWXHOOW I|UGHODGH |YHU EUXWWRYLQVWNODVVHU 
  
 ,QGXVWUL 
  
 VHNWRU 
  
 !  
  
 6XPPD 
  
 $UEHWV 
  
 ,QWHQVLY 
  
 .DSLWDO 
  
 ,QWHQVLY 
  
 .XQVNDSV 
  
 LQWHQVLY 
  
 .lOOD 6% LQGXVWULVWDWLVWLN 
 6DPPDQIDWWQLQJ 
 Vi har i det här kapitlet beskrivit det privata näringslivets utveckling med avseende på produktion, sysselsättning och utbildningsstruktur. Vi har också återgett hur arbetsproduktivitet och lönsamhet har förändrats. 
 Den bild resultaten ger är att strukturomvandlingen under  
 1990-talets 
  första hälft medfört att kunskapsintensiva sektorer vuxit i betydelse, både avseende förädlingsvärde och sysselsättning. Sysselsättningen har minskat inom alla sektorer mellan 1990 och 1996, utom i den kunskaps- intensiva tjänstesektorn. Ytterligare ett resultat är att sysselsättningen av lågutbildad arbetskraft har minskat i större utsträckning inom arbetsintensiva sektorer än inom kunskapsintensiva. Ser man till rekrytering av personal mellan  
 1993-1995 
  har den relativa efterfrågan varit större på högre utbildade, även i de arbetsintensiva sektorerna. Detta avspeglar den stora strukturförändring i efterfrågan på arbetskraft som skett under  
 1990-talet. 
  
 Trots sysselsättningsminskningen har produktionen ökat under den första halvan av  
 1990-talet. 
  Detta gäller framför allt den kunskapsintensiva industrin där arbetsproduktiviteten har ökat kraftigt under perioden. 
 49 
 Lönsamhetsnivåerna är högre år 1995 än 1990 i samtliga industrisektorer. Det är dock tydligt att investeringarna ligger något år efter lönsamhetsutvecklingen. Först år 1995 överstiger investeringskvoten för den kunskapsintensiva industrin 1990 års nivå. 
 51 
 ,QWHUQDWLRQHOOD 
 MlPI|UHOVHU DY VYHQVN 
 NRQNXUUHQVNUDIW 
 I föreliggande kapitel är uppgiften att analysera utvecklingen av Sveriges konkurrenskraft ur olika synvinklar. Detta utgör den andra delen i att skapa en helhetsbild av näringslivsutvecklingen. Konkurrenskraft är inte ett exakt definierat begrepp och kapitlet inleds därför med ett avsnitt som syftar till att ringa in begreppets innebörd. Genomgående i detta kapitlet görs jämförelser med andra länder. Detta innebär dock vissa begränsningar. För det första innebär några av analysernas ambition att det inte finns ett tillräckligt aktuellt datamaterial som man skulle kunna önska. Den andra begränsningen är att det endast finns tillgängliga data för industrin vid vissa av jämförelserna. 
 .RQNXUUHQVNUDIW 
 Den ökade internationaliseringen gör att företag idag är mer utsatta för internationell konkurrens än tidigare. Svenska företag konkurrerar om avsättning på de internationella marknaderna samtidigt som konkurrensen från utländska företag på den svenska hemmamarknaden har ökat. För konsumenterna kan detta ses som positivt eftersom det resulterar i ett ökat och varierat utbud som på sikt pressar priserna. För producenterna betyder det att konkurrensen om kunderna hårdnar och att det blir viktigare att varorna produceras mer effektivt. Det innebär att kostnaden för att producera varan blir lägre och att priset därmed kan sänkas eller att pengar kan investeras i ny produktionsteknik eller forskning för nya produkter. En alternativ taktik är att producera varor vars kvalitet eller exklusivitet gör att det går att konkurrera trots ett högre pris. 
 Konkurrenskraft, förmågan att hävda sig i internationell konkurrens, kan ses på olika sätt. Först och främst beskriver begreppet det enskilda företagets förmåga att konkurrera på sina specifika marknader. Dessutom kan begreppet användas i syfte att illustrera hela branschens betydelse på världsmarknaden. Slutligen kan begreppet åsyfta landets förmåga att erbjuda en attraktiv miljö för att bedriva näringsverksamhet. 
 I en öppen ekonomi ko nkurrerar företag både på produktmarknaden och faktormarknaden. På produktmarknaden konkurrerar företagen om försäljning av sina varor och tjänster. Konkurrenskraft på produkt- marknaden kan därmed mätas som företagets marknadsandelar. Men 
 52 
 eftersom mängden produktionsresurser är begränsad konkurrerar företagen också på faktormarknaden om resurser som arbetskraft och investeringar. I linje med den senare definitionen kan alltså konkurrenskraft definieras i termer av betalningsförmåga för arbetskraft, insatsvaror och investeringar. Ett företag som inte kan betala gällande löner och priser på insatsvaror kan inte i längden fortsätta vara konkurrenskraftigt. De företag eller branscher som uppnår en högre produktivitet än sina konkurrenter ökar däremot sin vinst och har därmed möjlighet att betala mer i konkurrensen om de begränsade resurserna. Detta driver upp löner och priser på insatsvaror, vilket i sin tur försämrar konkurrenskraften för övriga företag och branscher. Resonemanget visar att företags och branschers internationella konkurrenskraft är ett relativt begrepp. För att en bransch skall vara internationellt konkurrenskraftigt är det inte tillräckligt att produktivitet och produktkvalitet är högre än konkurrenterna inom branschen. Om andra branscher är överlägsna i dessa avseenden kommer de, genom faktorpriserna, att bidra till att branschen i fråga förlorar i konkurrenskraft.  
 35 
  
 I en liten öppen ekonomi som den svenska bestäms industrins struktur och specialisering ytterst av den internationella konkurrenskraften i olika branscher. Förändringar av industrins internationella konkurrenskraft kan ske genom att nya konkurrenter tillkommer som genom en högre produktivitet kan sätta lägre priser för samma produkter eller skapa bättre produkter, högre kvalitet, till samma pris. Om ett företag inte kan höja produktiviteten eller produkternas exklusivitet i takt med sina konkurrenter kommer dess produkter att bli dyrare eller mindre attraktiva än konkurrenternas. Detta pressar lönsamheten för existerande företag inom branschen och innebär att avkastningen på resurserna blir lägre i dessa branscher. För att ett land skall kunna bibehålla sin konkurrenskraft är det av vikt att produktionsresurserna flyttas till andra företag eller branscher där avkastningen är högre.  
 36  
 En ökad produktion av varor med högre avkastning gynnar också landet, eftersom vinsterna blir högre och därmed också landets ekonomiska välstånd. Om resurser däremot inte kan förflyttas mellan företag och branscher kommer landets välstånd att sjunka. 
 Begreppet konkurrenskraft förekommer ofta utan att det exakt framgår på vilket sätt det mätts, eller om det är ett lands, en branschs eller ett företags konkurrenskraft som åsyftas. Företags och branschers kon- kurrenskraft mäts ofta i form av marknadsandelar. Ett sätt att mäta länders konkurrenskraft är som dess förmåga att sälja exportvaror till ett så högt pris som möjligt och samtidigt köpa importvaror till ett så fördelaktigt pris som möjligt. Om ett land kan höja exportpriset på sina varor relativt importpriset utan att förlora marknadsandelar ökar landets ekonomiska välfärd. Landets medborgare får då tillgång till fler importvaror för samma mängd exportvaror som tidigare. Det är främst 
  
 35 
  
 Wood, Johnson, L.  
 )UnQ %DVLQGXVWUL WLOO K|JWHNQRORJL" 6YHQVN QlULQJVVWUXNWXU RFK VWUXNWXUSROLWLN  
 (1995). SNS Förlag, Stockholm. 
  
 36 
  
 Se Lundberg, L. Utbildning, konkurrenskraft och strukturomandling s 104 i Foster ström, V red. (1996).  
  
 $UEHWVPDUNQDG RFK WLOOYl[ Adkins nUV IRUVNQLQJ PHG IDFNHW  
 FIEF:s jubileumsbok. Ekerlids förlag. Stockholm. 
 53 
 kunskapsintensiva produkter som erfar en snabb efterfrågetillväxt. De tar marknadsandelar från äldre produkter eftersom de är mer utvecklade eller fyller en ny typ av funktion. 
 Det diskuteras ofta hur kostnadsförändringar påverkar marknads- andelarna. Sådana diskussioner kan vara meningsfulla på kort sikt men de bortser från att det finns andra faktorer än pris och kostnader som påverkar marknadsandelarna på lång sikt. För att företag ska vara konkurrenskraftiga i det längre perspektivet krävs att de kan sätta priser på sina varor som möjliggör ökande marknadsandelar samtidigt som produktionen genererar ett överskott som täcker kostnader för produktutveckling och utbyggnad av produktionskapacitet. Nyinveste- ringar medför att produktionen kan ske med en nyare teknik och mer effektiv produktionsapparat än tidigare, vilket innebär att produktiviteten i företag och branscher ökar. En högre produktivitet skapar högre vinster och innebär ökade inkomster i ekonomin. Det ger i sin tur återverkningar på både investeringar och sysselsättning. Genom investeringar kan också möjligheterna att framställa varor med högre kvalitet öka. 
 En avgörande förutsättning för konkurrenskraftig näringslivsstruktur och produktion är att det finns tillräckliga drivkrafter att bedriva, starta och utveckla produktion. Internationaliseringen innebär att valet av lokalisering av produktion allt mindre baseras på tradition utan istället bygger på företagledningens bedömningar av var produktions- förutsättningarna är mest gynnsamma. Dessa bedömningar grundas på både objektiva och subjektiva faktorer. Hur företagsledare uppfattar ett lands näringsklimat kan därför vara en kompletterande indikator på ett lands konkurrenskraft. 
 .YDOLWHW lU HWW NRQNXUUHQVPHGHO 
 Med en vid definition av begreppet kvalitet kan man betrakta producenter som säljer varor med hög kvalitet att ha större möjligheter att påverka varans pris än de som säljer varor av lägre kvalitet. Det är därför intressant att studera vilken betydelse kvalitet har för marknadsandelens storlek eftersom det i förlängningen påverkar landets konkurrenskraft. 
 Produktkvalitet betraktas vanligen ur två olika aspekter. Förbättrad kvalitet kan ses i betydelsen produktutveckling, där en produkt utvecklas och blir bättre men bibehåller sina ursprungliga funktioner. Högre kvalitet kan också uppkomma då innovationer leder till att helt nya produkter med nya funktioner utvecklas. Kvalitetsdimensionen är särskilt viktig inom högteknologisk industri där kvaliteten kan antas vara en mer relevant beslutsvariabel än priset vid inköp. Genom att erbjuda mer avancerade, eller pålitliga, produkter kan ett företag ofta påverka marknadsandelen mer än genom att erbjuda produkter till ett lägre pris. Produktion av högkvalitativa varor skulle då innebära förbättrad konkurrenskraft genom att marknadsandelen kan bibehållas utan att priset behöver sänkas. 
 Vi kommer här att använda oss av en ganska bred definition av begreppet kvalitet. Med kvalitetsförändring i en bransch menar vi de förändringar i marknadsandelar som inte kan förklaras av förändringar i 
 54 
 relativpriser. Analysen genomförs på makronivå, vilket innebär att vi studerar den sammanlagda genomsnittliga utvecklingen inom en bransch. Marknadsandelarna kan alltså förändras i större mån än relativpriset för vissa av verkstadsindustrins delbranscher, eller för vissa företag inom branscherna, än vad dessa beräkningar visar. 
 Den vida definitionen av kvalitet innebär att även åtgärder som inte fysiskt påverkar produkterna innefattas i måttet på kvalitetsförändringar. Exempel på åtgärder som kan leda till ökade marknadsandelar är förbättrad marknadsföring, ökad tillgänglighet av varan för konsumenterna, mer information om dess egenskaper, ökad användbarhet hos varan, fler reservdelar och serviceverkstäder. Gemensamt för alla dessa åtgärder är att de uppfattas som något värdefullt av konsumenterna. Värdet ligger i att varan antingen får fler betydelsefulla egenskaper till samma pris eller att konsumenterna bedömer att varans förändring mer än väl kompenserar för ett högre pris. I båda fallen uppfattar konsumenterna varans förändring som en kvalitetsökning. Som ett resultat av denna högre värdering av varan från konsumenternas sida kan företaget sälja mer av varan än tidigare och därigenom öka sina marknadsandelar. En ökad kvalitet kan alltså ses som att en produkt får egenskaper som på något sätt är unika och som konsumenterna därför är beredda att betala ett högre pris för. 
 Sambandet mellan produktivitet och produktkvalitet kan beskrivas enligt följande; om ett företag lyckas producera en vara med högre kvalitet för vilken de kan få ett högre pris, utan att kostnaderna för insatsfaktorerna ökar i motsvarande utsträckning, så har företaget lyckats kombinera en ökad kvalitet med en ökad produktivitet. 
 Kvalitetsmätning 
 Eftersom det är svårt att mäta kvalitet finns det få empiriska studier som visar på den verkliga betydelsen av kvalitet för ökad konkurrenskraft. Vi genomför i det följande en skattning av kvalitet och kartlägger vilka länder, som genom ökad kvalitet, har lyckats förbättra sin konkurrenskraft relativt genomsnittet för  
 OECD-länderna. 
  Beräkningarna baseras på marknadsandelar och exportpriser inom den största av tillverkningsindustrins delbranscher, verkstadsindustrin, i 18 av OECDs medlemsländer. 
 Vi har valt att mäta kvalitetsskillnaderna genom regressionsanalys.  
 37  
 Kvalitetsförändringar i ett lands produkter beräknas genom att jämföra den förändring som skett av branschens marknadsandel med den marknadsandel som branschen hypotetiskt skulle ha haft om endast relativpriserna varit avgörande. Den beräknade marknadsandelen tar hänsyn till ländernas relativpriser samt de landspecifika egenskaper som finns i produktionslandet. Dessa landspecifika egenskaper antas variera över länderna men vara konstanta över tiden. Det antagandet kan synas vara väl starkt. Vi menar dock att även om dessa landspecifika 
  
 37  
 En utförligare beskrivning av metoden återfinns i Market Shares, Relative Prices and Quality NUTEK B 1997:9, samt i appendix E. 
 55 
 egenskaper inte är konstanta över tiden, så är förändringarna små över den tidsperiod vi studerar. De effekter som förändringar av de landspecifika egenskaperna får på ländernas marknadsandelar torde då 
 vara i det närmaste försumbara. Som exempel på viktiga landspecifika egenskaper kan bland annat  
 KHPPDPDUNQDGHQV VWRUOHN  
 nämnas. Ett stort 
 land har en större inhemsk konsumtion, vilket innebär att företagen har ökade möjligheter att pressa produktionskostnaderna genom att utnyttja stordriftsfördelar i produktionen. Därigenom ökar också dess möjligheter 
 att bli konkurrenskraftiga på den internationella marknaden och öka exporten. V 
 DURUV XWVHHQGH HOOHU GHVLJQ  
 är en annan egenskap som 
 varierar mellan länder beroende på att tycke och smak skiljer sig åt. Länderna attraherar  
 GLUHNWLQYHVWHULQJDU  
 i olika utsträckning. Ökar landets 
 produktionskapacitet ökar också landets förmåga att exportera till andra länder.  
 6NLOOQDGHU L WLOOJnQJ WLOO H[SRUWNUHGLW  
 kan ge upphov till skillnader 
 i marknadsandelar. Om ett land endast har begränsad tillgång till exportfinansiering jämfört med andra länder kan det innebära högre risker och därmed en något lägre export.  
 38 
  
 3URGXNWNYDOLWHWHQ L YHUNVWDGVLQGXVWULQ PLQVNDGH PHOODQ RFK 
 Av verkstadsindustrins export från OECD till övriga världen 1980 svarade de fem stora industriländerna Frankrike, Japan, Storbritannien, USA och Tyskland tillsammans för nästan tre fjärdedelar, eller 73 procent. Denna marknadsandel hade 1993 minskat med 4 procentenheter till drygt 69 procent. Svensk verkstadsindustris andel av OECDs export till världen var knappt 2,7 procent 1993 vilket var en minskning med 7 procent från 1980. Trots att exporten ökade från 61 miljarder kronor 1980 till 196 miljarder kronor 1993 i löpande priser minskade alltså svenska produkters andel av världsmarknaden. 
 I de två första kolumnerna i tabell 3.1 nedan visas verkstadsindustrins marknadsandel 1980 i respektive land samt den faktiska procentuella förändringen i marknadsandelar mellan 1980 och 1993. I den tredje kolumnen redovisas resultaten från beräkningarna av de hypotetiska marknadsandelarna, det vill säga de marknadsandelar som länderna hypotetiskt skulle ha haft givet relativprisutvecklingen mellan 1980 och 1993. I den sista kolumnen redovisas kvalitetsmåttet, vilket beräknas som differensen mellan den faktiska och den hypotetiska marknadsandels- utvecklingen mellan 1980 och 1993. Som nämnts ovan tolkas differensen som den relativa kvalitetsförändringen för branschens varor under tidsperioden. Den relativa kvalitetsförändringen anges i procent per år. 
  
 38  
 I den svenska debatten har det ibland hävdats att små och medelstora företag har svårt att etablera sina produkter på världsmarknaden då de har sämre möjligheter till exportfinansiering än stora företag. Huruvida det är ett fenomen som särskilt har missgynnat svenska företag och därmed svenska marknadsandelar har vi inte haft möjlighet att studera närmare. 
 56 
  
 7DEHOO 2(' OlQGHUQDV PDUNQDGVDQGHODU LQRP YHUNVWDGVLQGXVWULQ  
  
 GHUDV IDNWLVND RFK K\SRWHWLVND PDUNQDGVDQGHOVXWYHFNOLQJ PHOODQ 
 RFK VDPW Lyons Hall 
  
 /DQG 
  
 )DNWLVN 
  
 +\SRWHWLVN 
  
 *HQRPVQLWWOLJ 
  
 SURFHQWXHOO 
  
 SURFHQWXHOO 
  
 NYDOLWHWV 
  
 0DUNQDGVDQGHO 
  
 I|UlQGULQJ 
  
 I|UlQGULQJ 
  
 I|UlQGULQJ 
  
 SURFHQW 
  
 SURFHQW 
  
 %HOJLHQ  LQNO 
  
 /X[HPEXUJ 
  
 'DQPDUN 
  
 )LQODQG 
  
 )UDQNULNH 
  
 *UHNODQG 
  
 +ROODQG 
  
 ,WDOLHQ 
  
 -DSDQ 
  
 .DQDGD 
  
 1RUJH 
  
 3RUWXJDO 
  
 6FKZHL] 
  
 6SDQLHQ 
  
 6WRUEULWDQQLHQ 
  
 6YHULJH 
  
 86$ 
  
 9lVWW\VNODQG 
  
 gVWHUULNH 
  
 $QP 3n JUXQG DY DYUXQGQLQJVIHO VXPPHUDU LQWH PDUNQDGVDQGHODUQD WLOO 
 .lOOD 2(' 67$1 'DWDEDVH 
 Enligt våra beräkningar har den relativa kvaliteten på den svenska verkstadsindustrins varor minskat med nära två procent per år. Andra länder som haft en sämre utveckling av marknadsandelarna än de hypotetiska är Belgien, Danmark, Frankrike, Norge, Schweiz, Storbritannien och Västtyskland. Kvaliteten på dessa länders varor har alltså enligt modellen minskat relativt  
 OECD-genomsnittet. 
  Portugal, Spanien och Österrike har ökat sina verkliga marknadsandelar betydligt mer än de hypotetiska under tidsperioden. Detta innebär stora kvalitetsförbättringar. Portugal och Spanien är de överlägset mest framgångsrika länderna vad gäller ökningen av marknadsandelar i verkstadsindustrin, emellertid startade dessa länder från en relativt låg nivå. Då den reella marknadsutvecklingen för dessa länder har varit mycket bättre än den hypotetiska, innebär detta att Portugal och Spanien kraftigt har förbättrat produktkvaliteten inom dessa branscher relativt  
 OECD-genomsnittet. 
  En orsak till denna positiva utveckling kan tänkas ligga i att Spanien och Portugal under perioden blev medlemmar i Europeiska Gemenskapen. Eftersom lönerna i dessa länder varit lägre än den genomsnittliga lönenivån i EG är det troligt att medlemskapet har 
 57 
 stimulerat till omfattande direktinvesteringar som i sin tur bidragit till högre kvalitet i produktionen. 
 Resultaten av beräkningarna visar att utvecklingen av svensk verkstadsindustris verkliga exportmarknadsandelar har varit lägre än de hypotetiska. Detta resultat tyder på att våra produkter, givet den relativa prisutveckling Sverige har haft under perioden  
 1980-1993, 
  borde ha varit mer attraktiva på världsmarknaden än vad de i realiteten var. Resultaten indikerar att svenska företag inte har kunnat öka kvaliteten på sina produkter i takt med prisutvecklingen. 
 Sverige har alltså förlorat marknadsandelar i verkstadsindustrin, trots sänkta eller oförändrade relativpriser. Två allmänna förklaringar till detta kan föras fram. För att kunna vinna marknadsandelar och vara långsiktigt konkurrenskraftig är det en förutsättning att kunna erbjuda en kombination av varor och kringtjänster med en kvalitet som tillfredsställer världsmarknadens efterfrågan. För att generera en hög tillväxt måste dessa varor alltså hålla en hög kvalitet vilket i sin tur genererar ett högt förädlingsvärde. 
 7RWDOIDNWRUSURGXNWLYLWHWHQ |NDGH L E|UMDQ DY 
 WDOHW 
 Ett annat sätt att illustrera Sveriges konkurrenskraft är att jämföra produktivitetsutvecklingen i olika länder. I det följande kommer vi att beskriva utvecklingen av totalfaktorproduktivitet (TFP) mellan 1971 och 1993 i verkstadsindustrin. för Sverige och  
 G7-länderna. 
  Till skillnad från arbetsproduktivitet, som är ett partiellt mått, relaterar TFP produktionsvolymen hos ett företag eller en bransch till utnyttjandet av samtliga insatsfaktorer, det vill säga arbetskraft, kapital, energi med mera. 
 Det finns flera anledningar till att vi valt att endast diskutera utvecklingen inom verkstadsindustrin. Verkstadsindustrin är den bransch inom tillverkningsindustrin som sysselsätter flest personer. I samtliga länder som ingår i denna produktivitetsjämförelse har verkstadsindustrin mer än dubbelt så många sysselsatta som någon av de andra tillverknings- industrierna, trots nedskärningarna under senare år. Utvecklingen inom verkstadsindustrin får därmed relativt stort utslag på utvecklingen inom tillverkningsindustrin som helhet. Av de branscher som studerats ska tilläggas att verkstadsindustrin också haft den bästa genomsnittliga produktivitetsutvecklingen. 
 39 
  
 Produktivitet kan mätas i absoluta nivåer eller som procentuella förändringar. I litteraturen används begreppet produktivitet oftast synonymt med produktivitetsförändringar. Anledningen till detta är att det är endast om produktiviteten i Sverige ökar snabbare än hos våra konkurrenter som vi kan förvänta oss en ökning av inkomsterna i ekonomin och därmed också i vår levnadsstandard. Vi kommer därför 
  
 39  
 Verkstadsindustrin innefattar branscherna  
 metallvaru-, 
 maskinvaru-, 
 elektro-, 
  transport-  
 medels-, 
  och instrumenttillverkningsindustrin. Den övervägande delen av verkstadsindustrin klassas som kunskapsintensiv industri. 
 58 
 fortsättningsvis att använda begreppet  
 SURGXNWLYLWHW  
 synonymnt med begreppet  
 SURGXNWLYLWHWVI|UlQGULQJDU 
 . 
 Den metod vi använder oss av för produktivitetsberäkningarna, WIDE- modellen 
 40 
 , är konstruerad så att den dekomponerar produktivitetsutveck- lingen i bakomliggande orsaker. Modellen är en så kallad dynamisk modell som mäter industrins efterfrågan på produktionsfaktorer, i detta fall arbetskraft och kapital. Det som är speciellt för modellen är att den kan skilja effekterna av kortsiktiga konjunkturberoende faktorer från långsiktiga trendmässiga. Modellen utgår från att företag agerar för att maximera sin vinst. Vid en konjunkturnedgång får företagen, generellt sett, svårare att sälja sina produkter. Produktionen antas därför minska och reducerar därmed också företagens utnyttjande av tillgänglig produktionskapacitet. Eftersom insatsfaktorerna inte kan minskas i motsvarande utsträckning visar sig detta som en produktivitetsminskning. En sådan produktivitetsminskning är orsakad av förändringar i efterfrågan och inte av förändringar i företagens möjligheter att producera på ett effektivt sätt. Av denna anledning är modellen konstruerad så att den kan skilja mellan den produktivitetsförändring som är en effekt av företagens förändrade kapacitetsutnyttjande eller av förändrade relativpriser i produktionsfaktorerna respektive mer långsiktiga produktivitetsförändringar i form av teknisk utveckling. 
 Den tekniska utvecklingen kan beskrivas som att investeringar i ny teknik ökar kapaciteten i produktionsanläggningarna och därmed även effektiviteten. Det leder till att produktionen kan bedrivas till lägre kostnader eller att man kan producera varor av högre kvalitet än tidigare. När takten i den tekniska utvecklingen stiger ökar också företagens möjligheter att tillgodogöra sig teknologiska innovationer. Den tekniska utvecklingen får således två effekter. Det uppstår dels en omedelbar effekt i och med stigande effektivitet, dels en dynamisk effekt eftersom anpassningen till nya produktionsmetoder och tillvaratagandet av ny teknologi kan ske i snabbare takt. I det följande kommer vi att visa utvecklingen inom verkstadsindustrin med avseende på totalfaktorpro- duktiviteten och en av produktivitetens delkomponenter, den tekniska utvecklingen. 
 41  
 Den tekniska utvecklingen tolkar vi som ett mått på den långsiktigt underliggande produktivitetsutvecklingen, varför vi speciellt kommer att diskutera detta mått. 
 Teknisk utveckling har lett till ökad produktivitet 
 I tabellerna 3.2 och 3.3 nedan visas produktiviteten och den tekniska utvecklingen i verkstadsindustrin under perioden  
 1971-93. 
  Det framgår att Kanada hade den starkaste totalfaktorproduktiviteten i början av 1970- talet. Under mitten av  
 1970-talet 
  passerades dock Kanada av flera länder 
  
 40 
  
 Jones Disequilibrium model. Se Armstrong, Schaefer och Ramirez, Wright (1991). 
  
 41 
  
 Övriga komponenter som utgör TFP är: kapacitetsutnyttjande, förändrade relativpriser mellan insatsfaktorer samt en felkomponent som fångar upp övriga faktorers påverkan på TFP. 
  
 59 
 och Japan intog den ledande positionen ända fram till  
 1990-talets 
  början. Produktiviteten var under perioden  
 1975-1980 
  mycket högre i den japanska verkstadsindustrin än i något annat land. En relativt stor del av den höga produktiviteten förklaras av att den tekniska utvecklingen var betydligt snabbare än i de andra länderna. Den tekniska utvecklingen har i sin tur samband med en stark kapacitetstillväxt i japansk industri.  
 43 
  
 7DEHOO 
  
 7RWDOIDNWRUSURGXNWLYLWHWHQ Moore  
  
 L 6YHULJH RFK * OlQGHUQD cUOLJ JHQRPVQLWWOLJ |NQLQJVWDNW L 
  
 SURFHQW 
  
 /DQG 
  
 -DSDQ 
  
 -0,49 
  
 8,07 
  
 4,48 
  
 4,17 
  
 0,14 
  
 3,73 
  
 ,WDOLHQ 
  
 -1,17 
  
 5,15 
  
 2,37 
  
 3,02 
  
 - 
  
 2,53 
  
 6YHULJH 
  
 2,75 
  
 0,34 
  
 3,12 
  
 0,16 
  
 8,17 
  
 2,16 
  
 )UDQNULNH 
  
 3,07 
  
 3,23 
  
 0,74 
  
 2,60 
  
 -0,39 
  
 2,11 
  
 6WRUEULWDQQLHQ 
  
 2,47 
  
 -1,43 
  
 4,90 
  
 2,40 
  
 - 
  
 2,08 
  
 .DQDGD 
  
 3,45 
  
 0,43 
  
 3,90 
  
 -0,51 
  
 1,99 
  
 1,77 
  
 86$ 
  
 0,00 
  
 -0,53 
  
 2,25 
  
 2,90 
  
 4,15 
  
 1,61 
  
 7\VNODQG 
  
 1,78 
  
 2,22 
  
 1,32 
  
 0,97 
  
 -0,12 
  
 1,40 
  
 $QP 'DWD I|U ,WDOLHQ Ward RFK Vance 6WRUEULWDQQLHQ Reeves RFK PHG RFK I|U )UDQNULNH RFK 7\VNODQG WLOO RFK PHG 
 'DWD I|U .DQDGD 86$ 6YHULJH RFK  
 -DSDQ 
  ILQQV I|U KHOD GHQ VWXGHUDGH WLGVSHULRGHQ 
 $QP $Garcia RFK VOXWDU PHG VDPPD Norris Sn DWW GHW U|U VLJ RP nUVYLVD I|UlQGULQJDU 
 .lOOD 187(. 
 Italien uppvisar också en relativt hög totalfaktorproduktivitet. Landets kapacitetstillväxt var relativt hög mellan  
 1971-1990. 
  Detta återspeglas i den tekniska utvecklingen som utgjorde den enskilt största delen av produktivitetsökningen även i Italien. Den genomsnittliga utvecklingen har varit lägst i tysk och amerikansk verkstadsindustri, både med avseende på produktivitet och teknisk utveckling. Produktiviteten i kanadensisk verkstadsindustri uppvisade fram till  
 1990-talet 
  stora likheter med den svenska. Den kanadensiska verkstadsindustrin hade dock sämre teknisk utveckling än den svenska, trots en i genomsnitt högre kapacitetsförnyelse. Storbritanniens verkstadsindustri hade en relativt hög produktivitet under  
 1980-talet. 
  Likaså var den tekniska utvecklingens bidrag till produktivitetsutvecklingen i brittisk verkstadsindustri relativt hög trots en låg kapacitetstillväxt. Anledningen är förmodligen de strukturrationaliseringar som skedde inom den brittiska tillverkningsindustrin i form av stora nedskärningar av sysselsättningen under perioden. 
  
 43  
 Den genomsnittliga kapacitetstillväxten var under perioden  
 1971-1993 
  hela 5,9 procent, vilket kan jämföras med i genomsnitt 2 procent i övriga länder. 
 60 
  
 7DEHOO 
  
 'HQ WHNQLVND XWYHFNOLQJHQ L YHUNVWDGVLQGXVWULQ PHOODQ L 
  
 6YHULJH RFK * OlQGHUQD cUOLJ JHQRPVQLWWOLJ |NQLQJVWDNW L SURFHQW 
  
 /DQG 
  
 -DSDQ 
  
 6,75 
  
 3,33 
  
 3,79 
  
 3,66 
  
 1,86 
  
 3,93 
  
 ,WDOLHQ 
  
 1,74 
  
 1,73 
  
 3,81 
  
 2,98 
  
 - 
  
 2,61 
  
 6WRUEULWDQQLHQ 
  
 1,48 
  
 0,29 
  
 2,63 
  
 3,40 
  
 - 
  
 2,04 
  
 )UDQNULNH 
  
 0,85 
  
 2,07 
  
 2,74 
  
 1,73 
  
 1,90 
  
 1,90 
  
 6YHULJH 
  
 1,26 
  
 2,05 
  
 1,93 
  
 1,29 
  
 2,12 
  
 1,70 
  
 .DQDGD 
  
 1,08 
  
 1,11 
  
 1,15 
  
 1,69 
  
 1,02 
  
 1,23 
  
 7\VNODQG 
  
 1,09 
  
 1,02 
  
 1,18 
  
 1,23 
  
 1,25 
  
 1,14 
  
 86$ 
  
 1,09 
  
 1,43 
  
 1,43 
  
 0,90 
  
 0,68 
  
 1,14 
  
 $QP 'DWD I|U ,WDOLHQ Ward RFK Vance 6WRUEULWDQQLHQ Reeves RFK PHG RFK I|U )UDQNULNH RFK 7\VNODQG WLOO RFK PHG 
 'DWD I|U .DQDGD 86$ 6YHULJH RFK  
 -DSDQ 
  ILQQV I|U KHOD GHQ VWXGHUDGH WLGVSHULRGHQ 
 $QP $Garcia RFK VOXWDU PHG VDPPD Norris Sn DWW GHW U|U VLJ RP nUVYLVD I|UlQGULQJDU 
 .lOOD 187(. 
 I Sverige har produktiviteten varierat kraftigt under perioden. Svängningarna i produktiviteten följer i stort sett konjunkturen och de därmed följande variationerna i kapacitetsutnyttjande. Kraftiga ökningar av produktiviteten märks i samband med de devalveringar av kronan som ägde rum 1976/77 och 1981/82, samt när växelkursen blev flytande 1992. I genomsnitt har produktiviteten i svensk verkstadsindustri en ökningstakt som ligger nära övriga länder fram till  
 1990-talets 
  början varefter den stiger kraftigt. Produktivitetsökningen under  
 1990-talet 
  har dock inte främst sin grund i en ökning av produktionen, utan speglar till stor del de nedskärningar som skett i Sverige liksom i Storbritannien. Under perioden  
 1990-1993 
  minskade sysselsättningen i svensk verkstadsindustri med 23 procent. Anledningen till att minskningen i sysselsättning visar sig som en produktivitetshöjning är att produktivitetsberäkningar utgår från kostnader för produktionen samt förädlingsvärde. Om kostnaderna för att producera en vara minskar snabbare än förädlingsvärdet på sålda produkter får vi alltså en produktivitetshöjning. Således kan vi få en produktivitetshöjning utan att vi därför får en produktionshöjning. 
 Den tekniska utvecklingen i Sverige har varit betydligt mer stabil än produktiviteten, men även den har ökat under  
 1990-talet. 
  Sammantaget ligger den tekniska utvecklingen i Sverige nära genomsnittet för G7- länderna. Kapacitetstillväxten har dock varit relativt låg i svensk verkstadsindustri, i genomsnitt 1,71 procent per år. Endast Storbritannien uppvisar en lägre kapacitetstillväxt. 
 I de två inledande avsnitten har tillgången till data medfört att vi koncentrerat oss på utvecklingen fram till i början på  
 1990-talet. 
  Sverige har inte uppnått den utveckling av marknadsandelar som relativpriserna indikerat. Det kan diskuteras i vilken omfattning detta beror på låg innovationstakt, är en konsekvens av internationaliseringen som medfört att svenska företag i allt större utsträckning förlägger sin produktion av 
 61 
 varor utanför Sveriges gränser eller på bristande produktivitetsutveckling, framför allt under  
 1980-talet. 
  
 Den relativt snabba tekniska utvecklingen i svensk verkstadsindustri under  
 1990-talet 
  tyder på att produktiviteten på lite längre sikt skulle kunna fortsätta att ligga runt genomsnittet av de sju största industriländerna (G7). Den kraftiga produktions- och produktivitets- tillväxten som skett  
 1993-94 
  framför allt inom den kunskapsintensiva delen tyder på att de kan ha skett ett trendbrott under  
 1990-talet 
  i den svenska verkstadsindustrins tekniska utveckling. 
 I nästa avsnitt går vi vidare för att se i vilken omfattning den beskrivna utvecklingen i början på  
 1990-talet 
  avspeglar sig i industriproduktionen och exportutvecklingen fram till 1997 när vi jämför med genomsnittet för  
 OECD-länderna. 
  
 .RQNXUUHQVNUDIW MlPI|UW PHG 2(' 
 ,QGXVWULSURGXNWLRQHQ L 6YHULJH KDU XWYHFNODWV SRVLWLYW 
 I diagram 3.1 visas utvecklingen av industriproduktionen i Sverige jämfört med den genomsnittliga utvecklingen inom EU- och OECD- länderna under perioden  
 1990-1997. 
  Vi kan konstatera att utvecklingen var negativ fram till 1993 då industriproduktionen ökade kraftigt. Sverige hade den lägsta utvecklingstakten fram till 1993 men har därefter upplevt en mer gynnsam produktionsökning än genomsnittet för OECD- och EU- länderna. Industriproduktionen i Sverige ökade med 30 procent under den studerade perioden, vilket kan jämföras med att ökningstakten i EU uppgick till 8 procent och i hela  
 OECD-området 
  till 14 procent. Det innebär att utvecklingen har varit starkare i Sverige under senare år och betydligt snabbare än i de flesta andra industriländer. Enstaka länder har visat samma höga produktionsökning som Sverige, exempelvis USA och Finland. Produktionen i Tyskland, inklusive de östra delarna, har i stora drag varit oförändrad. 
 62 
  
 'LDJUDP ,QGXVWULSURGXNWLRQVYRO\PHQ PlWW VRP I|UlGOLQJVYlUGH L 6YHULJH 
  
 (8 RFK 2(' OlQGHUQD ,QGH[ 
  
 7ZIVMKI 
  
 3)'( 
  
 8SXEPX 
  
 )9 
  
 $QP 8SSJLIWHU I|U lU SUHOLPLQlUD 
  
 .lOOD 
  
 2(' 4XDUWHUO\ 6WDWLVWLFV 
  
 Den samlade industriproduktionsökningen i Sverige har, som tidigare nämnts, sin grund i de snabbväxande läkemedels- och teleprodukt- industrierna. I digram 3.2 kan vi se att produktionen ökat mer än 300 procent inom industrin för teleprodukter och mer än fördubblats inom industrin för läkemedel under perioden  
 1990-1997. 
  Om vi bortser ifrån de två snabbväxande delsektorerna uppvisade den resterande industrin en tillväxttakt på nära tre procent. Det kan jämföras med genomsnittet för  
 OECD-länderna 
  som hade en årlig genomsnittlig tillväxt på två procent i industriproduktionen, inklusive de snabbväxande industribranscherna. Bland nära konkurrentländer kan noteras att Finland också haft en mycket snabb produktionstillväxt för de nämnda industrierna. 
 63 
  
 'LDJUDP 
  
 ,QGXVWULSURGXNWLRQHQ L 6YHULJH LQGHODG L OlNHPHGHOV RFK 
  
 WHOHSURGXNWLQGXVWUL VDPW L |YULJ LQGXVWUL )|UlGOLQJVYlUGH L IDVWD 
  
 SULVHU ,QGH[ 
  
 350 
  
 Industri för teleprodukter 
  
 300 
  
 Industri för läkemedel 
  
 Övrig industri 
  
 250 
  
 Hela industrin 
  
 200 
  
 150 
  
 100 
  
 50 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 $QP 'DWD ILQQV HQGDVW WLOOJlQJOLJD I|U KHOD LQGXVWULQ I|U SHULRGHQ RFK 
  
 GHQQD |NQLQJVWDNW KDU GlUI|U Morris I|U GHQQD SHULRG 
  
 .lOOD 
  
 6% QDWLRQDOUlNHQVNDSHU LQGXVWULSURGXNWLRQVLQGH[ RFK 
  
 ([SRUWHQ KDU |NDW NUDIWLJW 
 Handeln mellan länder har varit den viktigaste draghjälpen för produktionsökningarna inom industrin. I diagram 3.3 visas att exporten från Sverige har stigit snabbare än den samlade exporten från OECD- området och snabbare än  
 EU-länder 
  som Tyskland och England. Det kan också nämnas att USA och Finland är två länder som upplevt nästan lika stor exportökning som Sverige under nämnda period. 
 64 
  
 'LDJUDP 
  
 ([SRUW DY YDURU IUnQ 6YHULJH RFK QnJUD YLNWLJD NRQNXUUHQWOlQGHU 
  
 /|SDQGH SULV ,QGH[ 
  
 7ZIVMKI 
  
 8]WOPERH 
  
 9/ 
  
 3)'( XSXEPX 
  
 $QP 8SSJLIWHU I|U lU SUHOLPLQlUD 
  
 .lOOD 
  
 2(' 4XDUWHUO\ 6WDWLVWLFV 
  
 Den kapitalintensiva och den kunskapsintensiva industrin exporterade vardera närmare 60 procent av sin produktion 1996 och den arbetskraftsintensiva industrin knappt 30 procent. 
 44  
 För att få en indikation på Sveriges relativa konkurrenskraft inom de tre industrisektorerna studerar vi exportgraden, vilken mäts som exportens andel av importen. Det innebär att om exporten och importen är lika stora blir andelen 100. En positiv utveckling av exportgraden kan bero såväl på en minskad import som en ökad export. Under den studerade perioden har både importen och exporten ökat, men exportökningen har varit betydligt större än importökningen. 
 Som framgår av diagram 3.4 har både den kunskaps- och den kapitalintensiva industrin ett exportöverskott medan den arbetsintensiva industrin redovisar ett exportunderskott. Andelen exportvaror från den arbetsintensiva industrin har dock ökat påtagligt från 1993 och är nästan lika stor som importen 1996. Det kan delvis förklaras av att arbetskraftskostnaderna är ett viktigt konkurrensmedel inom arbetsintensiv produktion eftersom deras varor är relativt priskänsliga. Deprecieringen under 1992 gynnade därför speciellt denna industri. Den kunskapsintensiva industrin, som har det största exportöverskottet, har utvecklats gynnsamt under hela  
 1990-talet. 
  Den kapitalintensiva industrin, som till ca 40 procent består av den råvarubaserade och 
  
 44  
 Jämförelserna mellan produktion och utrikeshandel är ungefärliga. Dels har handelns varugruppsindelning inte kunnat göras så att den helt motsvarar industriindelningen, dels tenderar produktionsvärdet (här saluvärdet) genom summeringarna över delsektorer att överskattas. 
 65 
 energikrävande massa- och pappersindustrin samt stålindustrin, visade en stabil exportgrad under perioden med undantag från en tydlig toppnotering 1995. 
 'LDJUDP ([SRUWJUDGHQ H[Hanson SURFHQW DY LPSRUW LQRP NXQVNDSV NDSLWDO RFK Douglas 
  
 160 
  
 140 
  
 120 
  
 100 
 80 
  
 60 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 Kunskapsintensiva varor 
  
 Kapitalintensiva varor 
  
 Arbetsintensiva varor 
  
 $QP cU JMRUGHV KDQGHOVVWDWLVWLNHQ RP YLONHW EHJUlQVDU MlPI|UEDUKHWHQ PHG 
 WLGLJDUH nU 
 .lOOD 6% RFK Gross 
 Vi kan också få en indikation på förändringar i konkurrenskraften genom att jämföra om Sverige exporterar relativt sett mer av något varuslag än andra länder. I diagram 3.5 redovisas därför varuslagens andel av Sveriges export relativt varuslagens andel av  
 OECD-ländernas 
  export. Om värdet överstiger 100 betyder det att Sverige exporterar relativt sett mer av det specifika varuslaget och därför har en relativ konkurrensfördel. Av diagrammet kan man också utläsa den relativa förändringen i exportspecialisering mellan åren 1990 och 1995. De svenska skogsindustrivarornas dominans framgår tydligt; i trävarorna bland de arbetsintensiva varorna och i massa- och pappersvarorna bland de kapitalintensiva. Andra varugrupper med högre relativ exportandel år 1995 var metallvaror bland de arbetsintensiva varorna, petro- och basmetall bland de kapitalintensiva varorna samt kommunikations- utrustning, maskiner och motorfordon bland de kunskapsintensiva varorna. De största relativa förbättringarna mellan åren 1990 och 1995 kan noteras för kemiska varor (där läkemedel ingår), som i diagrammet återfinns bland de kapitalintensiva varorna, samt för kommunikationsutrustning (som inkluderar telekommunikationsvaror) och transportmedelsvaror bland de kunskapsintensiva varorna. 
 66 
  
 'LDJUDP 6YHULJHV H[SRUWVSHFLDOLVHULQJ I|U YLVVD YDUXVODJ RFK  
  
 9DUXVODJHQV DQGHO DY 6YHULJHV H[Gibson YDUXVODJHQV DQGHO DY 2(' OlQGHUQDV H[Floyd 2('  
  
 450 
 400 
 350 
 300 
 250 
 200 
 150 
 100 
 50 
 0 
  
 Arbetsintensiva 
  
 Kapitalintensiva 
  
 Kunskapsinteniva 
  
 Trä 
  
 Metalllvaro 
  
 Gummi 
  
 plastvaro 
  
 Livsmed 
  
 Kläder 
  
 Massa o papper 
  
 Petro 
  
 Basmetal 
  
 Kemisk 
  
 Jord o sten 
  
 Kommunik.utr. 
  
 Maskine 
  
 Motorfor 
  
 Instrume 
  
 Elektro 
  
 Transportmed 
  
 Förlag 
  
 Datorer m 
  
 $QP 9DUXJUXSSHUQD WlFNHU PHUSDUWHQ DY YDUXH[SRUWHQ %ODQG NHPLVND YDURU nWHUILQQV EODQG DQQDW GH NXQVNDSVLQWHQVLYD OlNHPHGHOVYDURUQD 
 .lOOD (XURVWDW 
 +DQGHOVI|UGHODU LQRP KXPDQNDSLWDOLQWHQVLY SURGXNWLRQ 
 Den ökade internationella handeln innebär att det blir av allt mindre vikt att varor produceras i det land de konsumeras. I handel mellan öppna ekonomier kommer en vara att produceras i det land som har komparativa fördelar i produktionen av varan i fråga.  
 45  
 Länder kommer då att specialisera sig i enlighet med sina komparativa fördelar. Komparativa fördelar skiftar i takt med förändringar i kvalitet, produktivitet (och därmed pris) samt teknisk utveckling i olika länder. Av detta skäl kommer också ett lands specialisering att förändras över tiden. För att 
  
 45  
 Lagen om komparativa fördelar (Knox) säger att även om ett land är mindre effektivt än ett annat land i produktionen av alla varor finns det ändå en bas för ömsesidig nytta i handel. Detta fungerar genom att lönerna anpassar sig så att ett land kan exportera även om det är minst effektivt i produktionen av alla produkter. Landet bör specialisera sig i produktion och export av den vara i vilken dess absoluta effektivitetsnackdel är minst och importera den vara där skillnaden i effektivitet är störst. 
 67 
 uppnå maximal vinst kommer resurser att flyttas till företag med bäst internationell konkurrenskraft. Resurserna kommer således att omfördelas, såväl inom som mellan företag, branscher och länder. Denna 
 strukturomvandling, som följer av specialiseringen, är alltså orsakad av förskjutningar i  
 UHODWLY  
 konkurrenskraft mellan olika delar av näringslivet. 
 En stark internationell konkurrensposition i en bransch bör avspegla sig i form av höga marknadsandelar både på hemmamarknaden och exportmarknaden. Ett sätt att mäta den internationella konkurrenskraften i en bransch är därför som kvoten mellan inhemsk produktion och 
 förbrukningen  
 46  
 på den inhemska marknaden av branschens produkter. Detta kallas  
 VSHFLDOLVHULQJVNYRWHQ 
 . En specialiseringskvot som överstiger 
 ett innebär att Sverige är nettoexportör inom varugruppen. Ju högre värde specialiseringskvoten har, desto större är nettoexporten som andel av förbrukningen, och desto starkare kan den svenska industrins internationella konkurrensposition och därmed komparativa fördelar sägas vara.  
 47 
  
 Ett lands industriella specialisering påverkas av en rad faktorer. En viktig faktor är landets tillgång till produktionsresurser.  
 48  
 Detta gäller speciellt de resurser som är mindre rörliga och som därför påverkar företagens lokaliseringsbeslut. Exempel på mindre rörliga resurser är infrastruktur, råvarutillgång och specialiserad arbetskraft. Vidare påverkas specialiseringen av de tekniska försprång landet uppnått inom olika branscher. De tekniska försprången antas visa sig som skillnader i produktivitet, och därmed resursåtgång, i en bransch jämfört med dess internationella konkurrenter. En tredje faktor som påverkar specialiseringen är existensen av kvalitetsskillnader mellan inhemska och utländska produkter. 
 Vid en jämförelse mellan branscher kan man därför förvänta sig höga värden på specialiseringskvoten i branscher som: 
  
 · 
  
 kräver stora insatser av resurser som landet har gott om (eller som av andra anledningar är billiga), 
  
 · 
  
 har hög teknisk effektivitet (produktivitet) jämfört med konkurrenterna, 
  
 · 
  
 har en hög kvalitet på sina produkter i internationell jämförelse. Genom att beräkna de statistiska sambanden mellan ett lands 
  
 specialiseringskvot och den relativa åtgången av olika resurser i produktionen kan vi studera det svenska näringslivets internationella specialisering. 
  
 46 
  
 Förbrukningen definieras som produktion plus import minus export (C = Q + M - X). 
  
 47 
  
 Wood, Lopez, Wright (1995), s.20. 
  
 48 
  
 Thomas 
  
  teoremet säger att komparativa fördelar existerar på grund av skillnader 
  
 i 
  
 faktortillgång och  
  
 -pris. 
  En nation kommer att exportera de varor vars produktion kräver intensivt användande av de insatsfaktorer ett land har relativt gott om och vilken därmed är billig och importera de varor vars produktion kräver stort användande av resurser som är knappa och dyra. 
 68 
 %HUlNQLQJ DY VSHFLDOLVHULQJ 
 Vi kommer att använda oss av regressionsanalys för att studera sambandet mellan internationell konkurrenskraft och faktorintensiteter på branschnivå. Med faktorintensiteter menas åtgången av produktions- faktorer som realkapital, energi, skogsråvara och humankapital per sysselsatt. 
 I tidigare studier av svensk industris specialisering har man funnit att svensk industri ökat specialiseringen mot branscher med högt förädlingsvärde per sysselsatt, samt att denna trend framför allt beror på förbättrade komparativa fördelar i humankapitalintensiva branscher.  
 49  
 Det förädlingsvärde ett företag genererar ska täcka kostnader för arbetskraft och humankapital i produktionen samt kostnader för realkapital i form av eventuella nyinvesteringar och avkastning till verksamhetens finansiärer. För att kunna se vari ett lands komparativa fördelar består behöver vi ersätta variabeln förädlingsvärde med variabler som mäter realkapital respektive humankapital. Som ett mått på realkapital använder vi värdet av byggnader och maskiner per sysselsatt. Insatsen av humankapital mäts som arbetskraftens genomsnittliga utbildningstid efter grundskolan. 
 Vi beräknar först en ekvation som relaterar förändringen i specialiseringskvoten till insatsen av skogsråvara, el, realkapital och utbildad arbetskraft. Denna ekvation förändras sedan något för att studera olika utbildningsnivåers påverkan på specialiseringskvoten. Till slut beräknar vi en liknande ekvation som den första men med tillägg av ytterligare en insatsfaktor; teknisk utveckling. 
 50  
 Nedan visas resultaten från de olika beräkningarna. 
 .XQVNDS RFK VNRJ lU GH YLNWLJDVWH LQVDWVIDNWRUHUQD 
 Regressionerna har beräknats för 11 branscher inom tillverknings- industrin för treårsperioderna  
 1986-88, 
 1989-91 
  samt  
 1992-94. 
  Till att börja med kan vi konstatera att regressionerna tycks vara relativt väl utformade, då de ingående koefficienterna lyckas förklara runt 60 procent av variationerna i specialiseringskvoten. 
 51 
  
 I resultaten från den första regressionen som redovisas i tabell 3.4 ser vi att koefficienten  
 6NRJ  
 är positiv och signifikant. Det betyder att Sverige har komparativa fördelar i branscher med hög insats av skogsråvara. Resultatet är förväntat och stämmer väl med resonemanget ovan gällande god tillgång på produktionsfaktorer. Värdet på koefficienten är däremot relativt lågt, vilket indikerar att tillgången på skogsråvara påverkar vår specialisering, men att dess påverkan på tillverkningsindustrin som helhet är relativt liten. 
  
 49  
 Se t.ex. Lara, L. (1988) Technology, Factor Proportions and Competitiveness. 
 6FDQGLQDYLDQ  
 -RXUQDO 
  RI (FRQRPLFV 
 , 90,  
  
 173-188. 
  
 Wood, P. (1993), "Changing Comparative Advantage of Sweden and in OECD during the 1970s and 1980s.  
 ),()  
 Stencil. 
  
 50 
  
 En beskrivning av specialiseringsmodellen återfinns i appendix F. 
  
 51 
  
 Se appendix F. 
  
 69 
 Koefficienterna för tillgången till elenergi och realkapital visar också låga värden. Dessutom är de inte signifikanta under någon av perioderna. Detta betyder att vi inte kan utesluta att dessa variablers påverkan på specialiseringskvoten är noll - det vill säga att tillgången till dem inte påverkar specialiseringskvoten. Variablerna elenergi och realkapital är visserligen starkt korrelerade med varandra. 
 52  
 Om vi utesluter en av de två blir den kvarvarande variabelns koefficient negativ och fortfarande icke signifikant. Resultat kan tyda på att Sverige inte på senare tid inte har några särskilt starka komparativa fördelar i vare sig elintensiv eller realkapitalintensiv tillverkning. Resultatet bör dock endast tolkas indikativt se diskussion nedan. 
 Däremot tycks svensk tillverkningsindustri ha komparativa fördelar i humankapitalintensiv produktion. Koefficienten för genomsnittlig utbildningstid efter grundskolan är signifikant och positiv. Dessutom ligger den på en betydligt högre nivå än övriga koefficienter. Vår tolkning är därför att den genomsnittliga utbildningsnivån har betydelse för specialiseringen inom svensk tillverkningsindustri, och att dess påverkan dessutom är relativt stor. 
 7DEHOO 5HJUHVVLRQVNRHIILFLHQWHU I|U VDPEDQGHW PHOODQ VSHFLDOLVHULQJVNYRW 
 RFK IDNWRULQWHQVLWHWHU L VYHQVN LQGXVWUL XQGHU WUH WUHnUVSHULRGHU 
  
 (OHQHUJL 
  
 5HDONDSLWDO 
  
 6NRJ 
  
 8WELOGQLQJ 
  
 )|UNODULQJVJUDG 
  
 $QP )|UNODULQJVJUDGHQ MXVWHUDG 5 WDODU RP L YLONHQ XWVWUlFNQLQJ PRGHOOHQ O\FNDV I|UNODUD VDPEDQGHQ 
  
 $QP LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYnQ RFK  
  
 LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYnQ 
 .lOOD 187(. 
 Av tabell 3.4 framgår också att utbildningens betydelse för specialiseringskvoten varierar, samt att den var störst mellan  
 1989-91. 
  I diagram 3.6 visas hur koefficienterna utvecklats över tiden. Diagrammet baseras på regressioner av samma typ som ovan, årsvis beräknade för de elva branscher som ingår i studien.  
 53  
 Utbildningsnivåns ökade påverkan på specialiseringen framgår här ännu tydligare. Utbildningsnivån hade fram till 1990 en ökande betydelse för svensk tillverkningsindustris komparativa fördelar. Efter 1990 började utbildningsnivåns påverkan på specialiseringskvoten att falla. Detta betyder att svensk tillverkningsindustri har komparativa fördelar i humankapitalintensiv 
  
 52 
  
 Det vill säga att de samvarierar. Korrelationen är 0,923. 
  
 53 
  
 Eftersom våra regressioner baseras på data från 11 branscher inom tillverkningsindustrin får vi endast 11 observationer per år. De flesta koefficienter är därmed inte signifikanta i denna regression. Koefficienterna visar dock på trenden i utvecklingen. 
  
 70 
 produktion, men att humankapitalets betydelse för specialiseringskvoten är på nedåtgående. 
 För Sverige som land med sina konkurrensfördelar framför allt inom kunskapsintensiv industri bådar denna trend inte speciellt gott inför framtiden. Den visar att branscher som har relativt hög utbildningsnivå förlorat i konkurrenskraft under  
 1990-talet 
  relativt övriga länder i världen. 
 Ovanstående analys är en fortsättning på Wood och Gomez analys för åren 1969 till 1989.  
 54  
 Deras beräkningar baserar sig emellertid på tillverkningsindustrin fördelad på 75 branscher. Då vi enbart använder oss av elva branscher innebär det en betydelsefull skillnad i information vilket kan förklara en viss differens i storleken på koefficienterna för de år vi kan jämföra. Koefficienten för till exempel elenergi är i våra beräkningar negativ och  
 icke-signifikant, 
  medan den i deras resultat är svagt positiv och signifikant vilket kan vara ett resultat av att de har haft en större informationsmängd till förfogande. Wood och Lara får dock inte heller ett signifikant estimat på koefficienten för realkapital vilket de förklarar att Sverige realkapitalstock är mer en konsekvens av tidigare härledda fördelar i elintensiva verksamheter. Våra resultat liknar Wood och Gomez vad gäller den relativa skillnaden mellan betydelsen av utbildning och övriga insatsfaktorers betydelse. Vi vill dock understryka att den begränsade informationsmängden medför att slutsatserna bör ses som indikationer som uppmanar till uppföljning. 
  
 'LDJUDP 
  
 cUOLJD UHJUHVVLRQVNRHIILFLHQWHU PHOODQ RFK I|U  
  
 EUDQVFKHU LQRP WLOOYHUNQLQJVLQGXVWULQ 
  
 2 
  
 1,8 
  
 1,6 
  
 1,4 
  
 1,2 
  
 1 
  
 0,8 
  
 0,6 
  
 0,4 
  
 0,2 
  
 0 
  
 -0,2 
  
 -0,4 
  
 1986 
  
 1987 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 Utbildning 
  
 Realkapital 
  
 Skog 
  
 Elenergi 
  
 .lOOD 
  
 187(. 
  
 54  
  
 Hansson, Johnson, L.  
 )UnQ %DVLQGXVWUL WLOO K|JWHNQRORJL" 6YHQVN QlULQJVVWUXNWXU RFK VWUXNWXUSROLWLN VLG  
 , SNS Förlag, Stockholm ,1995 
  
 71 
 $NDGHPLNHU RFK WHNQLVN XWYHFNOLQJ SnYHUNDU VSHFLDOLVHULQJVNYRWHQ PHVW 
 Enligt resultaten från den första regressionen ovan såg vi att Sverige har komparativa fördelar i humankapitalintensiv produktion. Som en vidareutveckling av de resultaten vill vi undersöka om de komparativa fördelarna är förknippade med någon särskild utbildningsnivå. Internationella jämförelser har visat att Sveriges akademiker är lågt betalda i ett internationellt perspektiv. 
 55  
 Om så är fallet, och givet att utbytbarheten mellan arbetskraft med olika utbildningsnivåer är liten, torde Sverige ha komparativa fördelar i branscher som använder sig av en relativt stor andel högskoleutbildade akademiker. 
 Vi vill därför studera om de komparativa fördelarna främst ligger i branscher som använder sig av en stor andel  
 gymnasie-, 
  högskole- eller 
 forskarutbildade per sysselsatt. I den regression vi uppskattar byter vi därför ut variabeln  
 8WELOGQLQJ 
 , som mätte genomsnittlig utbildningstid 
 efter grundskolan, mot tre variabler som beräknar andel  
 gymnasie-, 
  högskole- respektive forskarutbildade per sysselsatt. På grund av begränsad datatillgänglighet har vi beräknat denna regression för 1987, 1990 och 1993 sammanslaget. Regressionskoefficienterna indikerar då olika faktorers påverkan på specialiseringskvoten i genomsnitt över alla branscher och de tre ingående åren. Resultaten visas i tabell 3.5 nedan. 
 7DEHOO 5HJUHVVLRQVNRHIILFLHQWHU I|U VDPEDQGHW PHOODQ VSHFLDOLVHULQJVNYRW RFK IDNWRULQWHQVLWHWHU L VYHQVN LQGXVWUL QlU YDULDEHOQ XWELOGQLQJ GHODWV XSS L J\PQDVLH K|JVNROH RFK IRUVNDUXWELOGDGH I|U nUHQ 
 RFK VDPPDQWDJHW 
  
 RFK 
  
 (OHQHUJL 
  
 5HDONDSLWDO 
  
 6NRJ 
  
 *\PQDVLHXWELOGDGH 
  
 8QLYHUVLWHWV RFK K|JVNROHXWELOGDGH 
  
 )RUVNDUXWELOGDGH 
  
 )|UNODULQJVJUDG 
  
 $QP )|UNODULQJVJUDGHQ MXVWHUDG 5 WDODU RP L YLONHQ XWVWUlFNQLQJ PRGHOOHQ O\FNDV I|UNODUD VDPEDQGHQ 
 $QP LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYn RFK LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYnQ 
 .lOOD 187(. 
 I ovanstående tabell kan vi se att koefficienten  
 8QLYHUVLWHWV RFK K|JVNROHXWELOGDGH  
 är positiv och signifikant. Resultaten indikerar därmed 
 att Sverige har komparativa fördelar i branscher som använder sig av ett stort antal universitets- och högskoleutbildade per sysselsatt. Koefficienterna för gymnasieutbildade eller forskarutbildade är däremot 
  
 55  
 Se t.ex:  
 $NDGHPLNHUQDV O|QHU L 6YHULJH RFK (XURSD 
 , specialutgåva av nr 5, 1994 i serien Akademikerfakta, SACO. Jämförelserna är gjorda med hänsyn till köpkraften. 
 72 
 inte signifikanta, vilket tyder på att svensk tillverkningsindustri inte har några komparativa fördelar i branscher som anställer relativt många på dessa utbildningsnivåer. 
 Den regressionsmodell som använts i de två beräkningarna ovan förklarar alltså komparativa fördelar utifrån skillnader i resurstillgång i ett land respektive resursåtgång i olika branscher. En svaghet med specifikationen av modellen är dock att vi förutsätter att produktionstekniken i en viss bransch är densamma i alla länder. Vi bortser därmed från andra bestämningsfaktorer till komparativa fördelar som exempelvis teknisk kunskap och produktkvalitet. I det följande kommer vi därför att beräkna samma regression men med tillägg av en variabel som mäter den tekniska utvecklingen  
 56 
 . 
 I tabell 3.6 nedan ser vi att variabeln teknisk utveckling är starkt signifikant när den inkluderas i regressionen, vilket innebär att den är mycket betydelsefull för specialiseringskvoten. Koefficienten för insats av skogsråvara,  
 6NRJ  
 är också fortsatt signifikant. Koefficienten för utbildning blir dock betydligt lägre när den tekniska utvecklingen inkluderas. Detta tyder på en viss samvariation mellan de två variablerna. 
 57  
 Speciellt tydligt är det under den sista perioden, då koefficienten för teknisk utveckling är mycket hög och koefficienten för utbildning låg. Förklaringen torde vara att samma branscher som har haft en hög teknisk utveckling också sett en ökning av den genomsnittliga utbildningstiden hos de anställda. I dessa fall klarar inte modellen av att separera de två variablernas effekter. Det går då inte heller att säga om det är en snabb teknisk utveckling som medför högre krav på utbildningsnivån eller tvärtom. 
 7DEHOO 5HJUHVVLRQVNRHIILFLHQWHU I|U VDPEDQGHW PHOODQ VSHFLDOLVHULQJVNYRW RFK IDNWRULQWHQVLWHWHU L VYHQVN LQGXVWUL QlU WHNQLVN XWYHFNOLQJ Austin 
  
 (OHQHUJL 
  
 5HDONDSLWDO 
  
 6NRJ 
  
 8WELOGQLQJ 
  
 7HNQLVN XWYHFNOLQJ 
  
 )|UNODULQJVJUDG 
  
 $QP )|UNODULQJVJUDGHQ MXVWHUDG 5 WDODU RP L YLONHQ XWVWUlFNQLQJ PRGHOOHQ O\FNDV I|UNODUD VDPEDQGHQ 
  
 $QP LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYnQ RFK  
  
 LQQHElU DWW YDULDEHOQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQW Sn SURFHQWVQLYnQ 
 .lOOD 187(. 
  
 56 
  
 Variabeln teknisk utveckling kommer från resultaten av produktivitetsberäkningar med  
  
 WIDE-modellen, 
  vilken beskrivs i produktivitetsavsnittet i denna bilaga. 
  
 57 
  
 Variablerna  
  
 8WELOGQLQJ  
 och  
 7HNQLVN XWYHFNOLQJ  
 är starkt korrelerade; korrelationen är 0,50 under perioden. 
 73 
 1lULQJVNOLPDWHW L 6YHULJH 
 Den pågående internationaliseringen av näringslivet medför att näringsklimatet i Sverige allt oftare jämförs med förhållanden i andra länder. Näringsklimat är dock inget entydigt begrepp utan har olika betydelse för olika personer. Det omfattar både politiska förändringar och ekonomiska händelser. Företagsledare fattar sina beslut om framtida investeringar mot bakgrund av den egna uppfattningen om näringsklimatet i Sverige, deras förväntningar inför framtiden respektive hur de bedömer att förutsättningarna är på andra håll i världen. Det är således rimligt att utgå från att företagsledarnas bedömningar av framtida förutsättningar att bedriva verksamhet på olika platser avgör vilka investeringar som kommer att göras. Företag som har en omfattande utlandsverksamhet kan, i högre grad än de företag som enbart är etablerade i Sverige, välja mellan Sverige och andra länder när det gäller expansion respektive nedläggning.  
 58 
  
 En bättre förståelse för drivkrafterna bakom näringslivets tillväxt och förnyelse kan därför baseras på kunskap om hur näringslivets nyckelpersoner uppfattar villkoren för näringslivets utveckling. I detta avsnitt ska vi därför belysa hur näringslivets företagsledare ser på förutsättningarna att bedriva verksamhet i Sverige och vilka planer de har inför framtiden. Vi utgår från en undersökning, som genomfördes i november 1997, med 242 företagsledare bland de 500 omsättningsmässigt största företagen i Sverige .  
 59 
  
 Näringsklimatet uppfattas som bättre utomlands 
 I slutet av 1997 hade svenskt näringsliv ånyo hamnat i en situation av ökad osäkerhet, delvis beroende av finanskrisen i Asien. En flerårig börsuppgång hade brutits och vissa företags aktier föll kraftigt under hösten 1997. Detta var en markant scenförändring. Den kris landet kastades in i under början av  
 1990-talet 
  hade successivt klingat av och allt fler positiva tecken kunde skönjas under åren 1996 och 1997. Framför allt förbättrades statens finanser, vilket ökade stabiliteten i den svenska ekonomin. 
 Knappt var tredje tillfrågad företagsledare anger att näringsklimatet förbättrats under de senaste tre till fyra åren. Som framgår av diagram 3.7 är detta en mycket lägre andel än 1993, då 65 procent tyckte att näringsklimatet hade förbättrats. Vid detta tillfälle hade företagsledarna dock den krisartade hösten 1992 i färskt minne. Andelen av de som uppger att näringsklimatet är oförändrat har ökat kraftigt, från 12 procent under åren 1992 och 1993 till 46 procent i 1997 års mätning. En tolkning av detta mätresultat kan vara att den uppfattning om ett gradvis förbättrat näringsklimat som kunde noteras mellan åren 1990 och 1993 har brutits. Samtidigt kan konstateras att det trots detta är färre idag än tidigare som 
  
 58  
 Se även resultatet av personliga intervjuer med koncernledningar i NUTEKs rapport 
 6YHQVNW QlULQJVOLY RFK QlULQJVSROLWLN 
  
 59  
 För information om intervjuundersökningen hänvisas till appendix G. 
 74 
 tycker att näringsklimatet har blivit sämre  
 ±  
 endast 20 procent i november 1997 jämfört med 47 procent år 1990. 
 'LDJUDP +XU DQVHU GX DWW QlULQJVNOLPDWHW Sn GHW KHOD WDJHW KDU I|UlQGUDWV XQGHU GH VHQDVWH WLOO nUHQ" 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ RFK 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Sämre 
  
 Bättre 
  
 Oförändrat 
  
 Ingen 
  
 uppfattning 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1997 
  
 .lOOD 
  
 187(. 6,)2 
  
 När företagsledarna får jämföra näringsklimatet i Sverige med andra länder i 1997 års undersökning visar det sig att endast sju procent av alla tillfrågade anser att näringsklimatet är bäst i Sverige. Drygt hälften av företagsledarna anser i stället att det är bäst i andra länder. Av de företag som har mer än hälften av sina anställda utomlands - och som därmed kan antas ha goda förutsättningar att göra direkta jämförelser med förhållanden i andra länder - bedömer 65 procent att näringsklimatet är bäst utomlands. De branscher som har en stor andel av sin produktion i Sverige tycks vara något mer positivt inställda till Sverige än övriga företag. Skillnaderna är dock mycket små. Detta är en betydande attitydomsvängning från 1993 då nästan hälften av företagsledarna bedömde att förutsättningarna att bedriva lönsam verksamhet var bäst i Sverige. 
 60 
  
 Det går bra för företagen i Sverige 
 Trots den något mer ifrågasättande synen på näringsklimatet i Sverige jämfört med andra länder går det bra för företagen i Sverige. Detta märks i företagens omsättning och i planerna att på fem års sikt öka både 
  
 60  
 I tidigare undersökningar har frågan varit  
 +XU VHU 'X Sn Collins DOOPlQW Miller O|QVDP YHUNVDPKHW" bU I|UXWVlWWQLQJDUQD ElVW L 6YHULJH HOOHU L DQGUD OlQGHU"  
 Frågan har omformulerats till  
 +XU VHU GX Sn QlULQJVNOLPDWHW L 6YHULJH MlPI|UW PHG DQGUD OlQGHU" 
  
 75 
 produktionen och sysselsättningen i Sverige. I likhet med 1993, märks en viss optimism beträffande företagens expansionsplaner. 
 )|UHWDJHQV RPVlWWQLQJ KDU |NDW 
 Under de fem år som har gått sedan Sveriges Riksbank och regering gav upp försvaret av den svenska kronan och lät den flyta fritt har exportföretagen gynnats av den nedvärderade svenska kronan. Många exportföretag hade vid intervjutillfället arbetat med högt kapacitetsutnyttjande under flera år. Detta läge av flerårig expansion framgår tydligt när omsättningsutvecklingen under det senaste året studeras. Två av tre företagsledare uppger att omsättningen har stigit under det senaste året. Det innebär en kraftig ökning jämfört med 1992 då nära vart annat företag angav en minskad omsättning. Medan det rådde en direkt kris i Sverige år 1992  
 -  
 även bland storföretag  
 -  
 var läget således väsentligt annorlunda hösten 1997. Endast 12 procent av samtliga tillfrågade företagsledare uppger att omsättningen har minskat sedan 1996. Det är främst företag som är beroende av den svenska hemmamarknaden som har minskat sin omsättning. Samtidigt som den svenska hemmamarknaden har utvecklats svagt under ett antal år har också konkurrensen för vissa företag ökat till följd av det svenska EU- inträdet. 
 )|UHWDJHQV SURGXNWLRQ I|UYlQWDV |ND 
 Den positiva utvecklingen för företagen i Sverige märks också i produktionen. Mer än hälften av företagsledarna bedömer att företagets produktionsvolym i Sverige kommer att öka på fem års sikt, medan 19 procent tror på en minskning. 
 En tredjedel av företagen räknar med minskade inköp i Sverige, medan en femtedel anger att inköpen kommer att öka. Det innebär att inköpen av svenskproducerade varor och tjänster tenderar att minska jämfört med tidigare. Därför finns det en hotbild för svenska leverantörers förmåga att klara en ökad internationell konkurrens. Det faktum att inköpen förväntas ske i ökad utsträckning utomlands ska inte enbart tolkas som att näringsklimatet i Sverige blivit sämre. Det kan också vara en konsekvens av en långsiktigt ökad specialisering och att komplexiteten i produktionssystemen ökar. 
 )OHU I|UHWDJ SODQHUDU Q\DQVWlOOQLQJDU L 6YHULJH 
 Den ovanligt höga arbetslösheten i Sverige under  
 1990-talet 
  har fört upp sysselsättningsfrågorna högt på agendan över viktiga ekonomiska och politiska frågor. I diagram 3.8 kan vi se att det har skett en stor förändring i företagens sysselsättningsplaner under  
 1990-talet. 
  Från 1992 har företagen som planerar att öka sysselsättningen i Sverige ökat från 18 till 33 procent. År 1992 planerade cirka hälften av företagen att minska sysselsättningen. Denna andel har minskat till 33 procent år 1997. Men i 
 76 
 den senaste undersökningen i november 1997, liksom 1993, är det betydligt fler som avser att öka produktionen än sysselsättningen. 
  
 'LDJUDP 
  
 3ODQHUDU GLWW I|UHWDJ DWW QHWWR|ND HOOHU QHWWRPLQVND DQWDOHW DQVWlOOGD 
  
 L 6YHULJH XQGHU GH QlUPDVWH nUHQ" 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ  
  
 RFK 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Öka 
  
 Ungefär 
  
 Minska 
  
 Ingen 
  
 oförändrat 
  
 uppfattning 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1997 
  
 $QP , Hartman ILFN I|UHWDJVOHGDUQD XSSVNDWWD I|UlQGULQJHQ XQGHU GH NRPPDQGH WLOO nUHQ (IWHUVRP XQGHUV|NQLQJDUQD W\GHU Sn DWW VYDUHQ KDU Barnes WLGVSHULRG lQ nU KDU IUnJDQ lQGUDWV L 
 nUV XQGHUV|NQLQJ WLOO DWW JlOOD I|UKnOODQGHW Sn IHP nUV VLNW 
 .lOOD 187(. 6,)2 
 De företag som planerar att minska sysselsättningen i Sverige anger i huvudsak tre orsaker. Den främsta orsaken förefaller vara möjligheten att rationalisera och effektivisera produktionen som en följd av bland annat teknikutvecklingen. De andra orsakerna är låg eller vikande efterfrågan i Sverige och ett ofördelaktigt svenskt kostnadsläge. 
 Bilden av den framtida sysselsättningsutvecklingen kan också påverkas av att företagen i dagsläget upplever rekryteringssituationen som delvis besvärlig. Närmare hälften, 45 procent, uppger att de har svårt att rekrytera kvalificerad arbetskraft i Sverige för närvarande. Även de framtida rekryteringsmöjligheterna uppfattas som svårare i Sverige än i utlandet. Drygt en tredjedel av företagen tror att det blir svårare att rekrytera kvalificerad arbetskraft i Sverige om fem år. Motsvarande andel som tror att det kommer att bli svårare att rekrytera i utlandet endast åtta procent. 
 Beroendet av den svenska kapitalmarknaden har minskat 
 En viktig fråga, med tanke på framväxten av en global kapitalmarknad, är om de företag som är verksamma i Sverige är beroende av den svenska kapitalmarknaden för att finansiera sina investeringar eller om de kan få sin finansiering ordnad på den internationella kapitalmarknaden. 
 77 
 En konsekvens av försvaret av kronan i början av  
 1990-talet 
  var att det svenska ränteläget pressades i höjden. I relation till konkurrenterna i exempelvis Tyskland tvingades svenska företag, som var hänvisade till svensk kapitalmarknad, att betala mycket höga räntor. Därefter har en stegvis minskning av räntegapet gentemot flera konkurrentländer skett. Majoriteten av företagen har i dag tillgång till den internationella kapitalmarknaden, men fortfarande är dock en betydande andel av de svenska företagen beroende av den svenska kapitalmarknaden. Även om räntegapet mellan Sverige och andra länder har minskat kan det vara svårt för företag som enbart är hänvisade till den svenska kapitalmarknaden att få lån till internationellt konkurrenskraftig ränta. 
 Flera av företagen som ingår i undersökningen har en stor del av sin verksamhet, både försäljning och produktion, utomlands vilket innebär att de har tillgång till den internationella kapitalmarknaden. Undersökningen som genomfördes 1997 visar att det är en mindre andel av företagsledarna som anser att den svenska kapitalmarknaden är viktig för att finansiera investeringar i Sverige än tidigare år. Mellan 1993 och 1997 har andelen som är beroende av svensk finansiering minskat från 60 till 43 procent. Internationaliseringen av kapitalmarknaden under  
 1990-talet 
  har minskat företagens beroende av den svenska kapitalmarknaden. 
 Minskat intresse att öka satsningarna på FoU i Sverige 
 Under de senaste åren har stor massmedial uppmärksamhet ägnats åt Sverige som bas för företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet. Det har framförts farhågor att tillgången till personal inom forsknings- och utvecklingsverksamhet, FoU, kommer att bli en trång sektor för många teknikintensiva företags utveckling.  
 61  
 Debatten till trots synes den svenska forskningsmiljön fortfarande hävda sig något bättre jämfört med andra länder. Andelen företagsledare som bedömde att förutsättningarna att öka satsningarna på forskning och utveckling var bäst i Sverige ökade från 40 procent 1990 till knappt 60 procent 1992. I den senaste undersökningen märks dock en attitydförändring till att bedriva FoU i Sverige. Andelen som anser att förutsättningarna är bäst i Sverige har minskat till en tredjedel år 1997. 
  
 61 
  
 Se även NUTEKs rapport R 1996:72, Elektronikindustri och  
  
 IT-relaterade 
  tjänsteföretag 
  
 i 
  
 Sverige samt Svenskt näringsliv och näringspolitik 1997, kapitel 3.6. 
  
 78 
 'LDJUDP +XU VHU GX Sn HQ |NDG VDWVQLQJ Sn IRUVNQLQJ RFK WHNQLVN XWYHFNOLQJ LQRP HUW I|UHWDJ" 9DU lU I|UXWVlWWQLQJDUQD ElVW" 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ RFK 
  
 ÆWX M 
  
 ÆWX M ERHVE 
  
 -RKIR 
  
 -RKIR 
  
 7ZIVMKI 
  
 PÆRHIV 
  
 WOMPPREH 
  
 YTTJEXXRMR 
  
 .lOOD 
  
 187(. 6,)2 
  
 Vart tredje företag anser således att förutsättningarna för forskning- och utveckling är bäst i Sverige. Drygt vart fjärde företag anser däremot att förutsättningarna är bäst i andra länder. Andelen företagsledare som inte uppfattar någon skillnad mellan att öka  
 FoU-satsningarna 
  i Sverige och i andra länder, har mer än fördubblats sedan 1993. Å andra sidan anser hälften av de största företagen i undersökningen, det vill säga de företag som svarar för merparten av forskning och utveckling i Sverige, att forskningsklimatet är bäst i Sverige. Det kan betyda att dessa storföretag har byggt upp bra relationer med universitet och forskningsstiftelser och även investerat så tungt i egna forskningsavdelningar att de ser klara fördelar med att fortsätta att öka forskning och teknisk utveckling i Sverige. 
 Flyttar huvudkontoren utomlands? 
 Huvudkontorets lokalisering förknippas med lokaliseringen av andra strategiska funktioner, såsom forskning och utveckling, eftersom dessa funktioner historiskt sett funnits nära varandra. En hotbild är därför att företagen flyttar från Sverige och i samband med detta även omlokaliserar sin forskning och utveckling. Var femte tillfrågad företagsledare tror att huvudkontoret kommer att ligga utomlands om fem år. Detta är en betydligt större andel än tidigare år. Andelen företag som redan har huvudkontoret utomlands har nästan fördubblats sedan år 1990 då andelen uppgick till sju procent, vilket kan jämföras med tolv procent år 1997. 
 Orsakerna till att fler företag har, eller planerar att utlokalisera huvudkontoret är svåra att uttala sig om. Den ur svensk synvinkel något negativa bilden kan inte enbart relateras till ett bra eller dåligt 
 79 
 näringsklimat i Sverige. En del omlokaliseringar av huvudkontor har samband med företagens globalisering och därmed följande omstruktureringar. 
 Den högre andelen företagsledare som gör bedömningen att huvudkontoret om fem år kommer att vara placerat utomlands, behöver således inte vara uttryck för att någon aktiv utflyttning kommer att ske som en följd av dåligt näringsklimat i Sverige. Det kan i stället vara ett uttryck för att företagsledarna förväntar sig att förvärvs- och fusionsaktiviteterna över nationsgränserna kommer att fortsätta. Det svenska  
 EU-medlemskapet 
  har sannolikt förstärkt dessa tendenser, varvid processen kan gå i båda riktningarna. Å ena sidan kommer i så fall fler produktionsenheter att hamna under huvudkontor i Sverige samtidigt som svenska företag blir produktionsenheter under huvudkontor i andra länder. Den sammantagna effekten av denna process är således oviss. Men om det finns anledning att misstänka att utvecklingen leder till att mindre forskning och utveckling av strategisk karaktär bedrivs i Sverige, kan det finnas skäl att redan nu ta signalerna på allvar och utreda frågan närmare. 
 Företagen efterfrågar stabilare närings- och skattepolitik 
 Vi har konstaterat att det endast är en liten andel av företagsledarna som anser att näringsklimatet är bäst i Sverige. Allt fler företag planerar att utlokalisera huvudkontoret och Sverige riskerar också att förlora annan strategisk verksamhet såsom forskning- och utveckling. Vilka förändringar anser då företagsledarna att det krävs för att investeringarna 
 i Sverige ska öka i framtiden? 
 7DEHOO 9LOND DY I|OMDQGH nWJlUGHU VNXOOH In VW|UVW EHW\GHOVH I|U DWW GLWW I|UHWDJ VNDOO |ND Owens 6YHULJH Sn WLR nUV VLNW" 3URFHQWXHOO DQGHO 
  
 cWJlUG 
  
 3URFHQWXHOO DQGHO 
  
 6WDELODUH QlULQJV RFK VNDWWHSROLWLN 
  
 6lQNWD O|QHNRVWQDGHU 
  
 gNDW XWEXG DY NYDOLILFHUDG DUEHWVNUDIW 
  
 /lJUH UlQWD 
  
 gNDG WLOOJnQJ Sn Smith 
  
 $QP )|UHWDJHQ Lopez Lawrence IUnJD 'HW IDQQV lYHQ Vaughan VSHFLILFHUD DQGUD nWJlUGHU VRP GH DQVnJ VNXOOH SnYHUND GHUDV LQYHVWHULQJVEHVOXW 
 .lOOD 187(. 6,)2 
 Som framgår av tabell 3.7 är det främst stabilare närings- och skattepolitik som företagsledarna efterfrågar. Därefter kommer sänkta lönekostnader och ett ökat utbud av kvalificerad arbetskraft. Lägre ränta och ökad tillgång till kapital påverkar också de framtida investeringarna, men i betydligt mindre utsträckning. Det finns i regel inte några avgörande skillnader mellan olika företagskategorier eller branscher. För 
 80 
  
 IT-företagen 
  och företagen inom uppdragsverksamhet är det dock tydligt att ett ökat utbud av kvalificerad arbetskraft skulle få störst betydelse för ökade investeringar i Sverige. 
 Mer än hälften av företagen bedömer också att ett svenskt deltagande i EMU skulle förbättra förutsättningarna att bedriva verksamhet i Sverige. Det är endast tre procent av företagsledarna som är negativa till ett deltagande i EMU. 
 6DPPDQIDWWQLQJ 
 I det här kapitlet har uppgiften varit att beskriva utvecklingen av Sveriges konkurrenskraft ur olika vinklar. Efter en inledande diskussion om begreppet konkurrenskraft har analyser som jämför Sveriges konkurrenskraft i förhållande till omvärlden presenterats. Jämförelsen av totalfaktorproduktivitetens utveckling inom verkstadsindustrin i Sverige och  
 G7-länderna 
  visade att totalfaktorproduktiviteten var högre i Sverige i början  
 1990-talet. 
  Delvis förklaras detta av att produktionsnivåerna har kunnat upprätthållas trots att sysselsättningen minskat. Den tekniska utvecklingen i Sverige har varit mer stabil än utvecklingen i totalfaktor- produktivitet. Sammantaget har den tekniska utvecklingen i Sverige legat nära genomsnittet för  
 G7-länderna 
  mellan 1970 och 1993. 
 I kapitlet har vi visat att den minskade efterfrågan på svenska verkstadsindustrivaror kan tolkas som en minskning i kvalitet då efter- frågan sjunkit trots en fördelaktig utveckling i relativpriserna. 
 Tillgången till jämförbara data begränsar dock dessa två analyser till de första åren på  
 1990-talet. 
  Med hjälp av  
 OECD-statistik 
  kan vi också konstatera att industriproduktionen föll både inom OECD och i Sverige i början av  
 1990-talet. 
  Sedan 1993 har dock den svenska industri- produktionen vuxit snabbare än såväl OECD- som  
 EU-genomsnittet. 
  Tillväxten har visserligen skett inom några enstaka industribranscher, framför allt teleprodukter och läkemedel. Även undantaget dessa två delsektorer har den svenska industriproduktion vuxit snabbare än i EU och i OECD mellan 1993 och 1997. Dessutom har Sverige haft en högre exporttillväxt än genomsnittet i OECD efter 1993. Mycket talar dock för att tillväxten främst är koncentrerad till nya marknader. I vilken omfattning som utvecklingen under  
 1990-talet 
  har inneburit ett återtagande av tidigare förlorade marknader får framtida studier avgöra. 
 När vi tittar närmare på specialiseringskvoten inom den svenska industrin, finner vi att Sverige har komparativa fördelar inom human- kapitalintesiv produktion. Analysen indikerar dock att dessa fördelar kan ha stagnerat under senare tid. Våra data är emellertid av otillräcklig mängd för att definitivt säkerställa detta resultat. 
 I takt med att lokalisering av produktion blir mindre traditionsbetingad och mer grundad på ekonomiskt överväganden blir företagsledares uppfattning om de förhållanden som tillsammans utgör ett lands näringsklimat allt viktigare. Närmare hälften av företrädarna för de största företagen i Sverige upplever att näringsklimatet i Sverige varit relativt oförändrat mellan 1993 och 1997. Drygt hälften av de tillfrågade företagsledarna år 1997 ansåg dock att näringsklimatet var bättre i andra 
 81 
 länder. Allvarligt är att många av företagsledarna upplever att det är svårare att rekrytera kvalificerad arbetskraft i Sverige än i utlandet. En majoritet av de större företagen har ändå planer på att utveckla både produktion och sysselsättning i Sverige. 
 83 
 6SHOUHJOHU RFK 
 NRQNXUUHQV L 6YHULJH 
 I detta kapitel ska vi studera hur spelreglerna påverkar konkurrensen i svensk ekonomi. Vi kommer att utgå från fallstudier med tre olika infallsvinklar. Först ska vi studera varför den förväntade konkurrensen inte uppstod vid avregleringar inom transportsektorn. Därefter belyser vi vilka krav de förändrade förutsättningarna i byggsektorn ställer på spelreglerna. Avslutningsvis kommer vi att ta upp miljöregler som är ett område där omprövning av gamla och införandet av nya oprövade spelregler diskuteras. 
 0DUNQDGVHNRQRPLQ 
 I en perfekt fungerande marknadsekonomi tvingar konkurrens- och omvandlingstrycket aktörerna att hela tiden anpassa och organisera sig efter förändrade förutsättningar. Genom marknadens mekanismer skapas en balans mellan de olika producenternas utbud och varje enskild konsuments efterfrågan. Det gäller såväl vad och hur mycket som ska produceras som de olika varornas och tjänsternas kvalitet och priser. 
 Så ser den idealiska marknadsekonomin ut. För att den teoretiska modellen ska inträffa i verkligheten krävs att en mängd förutsättningar är uppfyllda. Det måste finnas ett så stort antal företag som konkurrerar med varandra att inget av dem ensamt kan påverka prisbildningen. Det måste dessutom råda fritt in- och utträde på alla marknader för kapital, arbetskraft och produkter. Köpare och säljare ska vara fria att utan begränsningar sluta avtal om priser för byten på marknaderna. Alla konsumenter och producenter har fullständig information om priserna samt om sina preferenser och kostnader. 
 I själva verket finns det många och svåra hinder på vägen mot den ideala teoretiska modellen av marknadsekonomin som leder till att den sällan eller aldrig uppstår. Det finns en rad faktorer som stör ekonomins funktion och hämmar dess effektivitet. Det gäller inte minst olika slag av politiska åtgärder. I ett modernt samhälle finns mängder av politiska mål. För att nå dessa finns olika regler och villkor som anger förutsättningarna för producenterna och konsumenterna på marknaderna. De fungerar som ekonomins spelregler. Hur spelreglerna utformas och tillämpas har stor betydelse för den ekonomiska effektiviteten. Det gäller inte minst effekterna för konkurrensen och handeln över gränserna. En väl fungerande konkurrens och handel är två centrala inslag i en dynamisk marknadsekonomi. 
 84 
 Institutionerna och tillväxten 
 Den offentliga sektorn påverkar villkoren för företagandet på flera sätt. Det handlar dels om hur offentlig verksamhet organiseras, dels om ingrepp som görs av olika skäl för att stödja enskilda, privata eller offentliga verksamheter. Det handlar också om inhemska regleringar som är förankrade i det internationella regelverket och som Sverige inte kan styra helt själv. Dessa villkor sätter spelreglerna för näringslivet och kan vara avgörande för effektiviteten och utvecklingskraften i näringslivet. 
 Ska det finnas regleringar eller ska det vara en fri marknad? Frågan 
 formuleras ofta så i den allmänna debatten. Den centrala frågan är inte om vi ska ha regler utan  
 YLOND UHJOHU  
 vi ska ha. För att kunna besvara den 
 frågan krävs detaljerade kunskaper om egenskaperna hos den specifika marknaden och om den situation i vilken köp och försäljning sker. 
 Det krävs spelregler som är utformade så att aktörerna på marknaderna får incitament att fatta samhällsekonomiskt effektiva beslut. Som exempel på sådana spelregler kan ett väl fungerande rättssystem nämnas. Det är viktigt att komma ihåg att regleringar likaväl kan vara offentliga och privata som formella eller informella. Den vanligaste typen av reglering är offentligrättsliga inslag, till exempel skattelagstiftningen och konkurrenslagen, som styr olika verksamheter. Förutom de generella regleringarna finns det också specifika regleringar på många marknader och som exempel kan nämnas patent, reglerade monopol, prisreglering och etableringskontroll. Företag kan också på eget initiativ försöka påverka den institutionella miljö de verkar inom. De kan till exempel försöka begränsa möjligheterna för andra företag att ta sig in på deras marknad och därmed minska hotet om konkurrens och mindre vinster. 
 Målsättningen med spelreglerna är bland annat att främja den ekonomiska utvecklingen genom att skapa förutsättningar för tillväxt, förnyelse och sysselsättning. Det finns även spelregler som är utformade för att stödja enskilda individer eller företag och som kan stå i konflikt med målet om effektiva marknader. Det är viktigt att olika politiska åtgärder utformas på ett sätt som kan bidra till en effektiv marknadsekonomi, utan att samtidigt skapa nya störningar. Spelregler kan, om de är rätt utformade, stimulera till bättre användning av samhällets resurser och stärka det svenska näringslivets förmåga att långsiktigt hävda sig på internationella marknader. I den ekonomiska forskningen har institutionella faktorers betydelse för tillväxtens drivkrafter blivit en alltmer central fråga.  
 62 
  
 'HW EHK|YV VSHOUHJOHU I|U HIIHNWLY NRQNXUUHQV 
 Det positiva sambandet mellan produktivitet och internationell konkurrens är belagt i ett flertal empiriska undersökningar. Däremot är sambanden mellan den inhemska konkurrenssituationen, subventioner 
  
 62  
 Se t ex North Douglas C. (1993) och Rosales (1994). 
 85 
 och produktivitetsutvecklingen mer osäker.  
 63  
 Produktivitetsdelegationen försökte i sitt betänkande  
 64  
 kartlägga orsakerna till den låga produktivitetstillväxten i den svenska ekonomin. Några av de områden som särskilt belystes var regleringarnas effekter och den bristande konkurrensen i några av de mest skyddade sektorerna i den svenska ekonomin samt regleringar på miljöområdet. Delegationen visade på behovet av ökad konkurrens i såväl privat som offentlig sektor. 
 Under  
 1990-talet 
  har flera omfattande åtgärder genomförts i syfte att höja konkurrens- och omvandlingstrycket i den svenska ekonomin. En skärpt konkurrenslagstiftning  
 65  
 i syfte att främja tillväxt och effektivitet på den svenska marknaden trädde i kraft den 1 juli 1993. En annan åtgärd är lagen om offentlig upphandling, LOU  
 66 
 , som innebär att det, med vissa undantag, ställs hårdare och mer detaljerade krav än tidigare när den offentliga sektorn upphandlar varor och tjänster. Sedan början av 1990- talet har också flera marknader avreglerats och som exempel kan elmarknaden, inrikesflyget, posten, telekommunikationer och taxi nämnas. Dessutom innebär inträdet i EU att förutsättningarna för den internationella handeln och importkonkurrensen har blivit bättre på många områden i ekonomin. 
 Fallstudierna som följer ska ses i ljuset av den bakgrund som har beskrivits. Det blir en tillbakablick och studie av vad som har hänt på några av de områden som också pekades ut som problematiska av Produktivitetsdelegationen. Vad har de förändrade spelreglerna inneburit och vilka ytterligare förändringar kan behövas för att målet om effektivare marknader genom ökad konkurrens skall kunna uppnås? 
 Brister i avregleringen av taxi och inrikesflyget 
 De marknader som avreglerats inom transportsektorn är främst inrikesflyget (1992) och taximarknaden (1990). Även om det kan ta tid innan avregleringarnas långsiktiga effekter visar sig, kan vi konstatera att resultaten av de genomförda avregleringarna inte riktigt har motsvarat förväntningarna. En viktig orsak till detta är att konkurrenstrycket i många fall blivit svagare än förväntat. 
 Inrikesflygets avreglering gav till en början positiva effekter men under 1995 gick utvecklingen mot högre priser och färre avgångar. Förväntningarna om lägre priser efter avregleringen av taximarknaden infriades inte heller och det råder i praktiken fortfarande rent monopol på taximarknaden i var fjärde större tätort.  
 67 
  
 Frågan är varför inte förväntningarna om lägre priser, högre kvalitet och ökad effektivitet infriades i högre grad. Anledningarna kan delas in i två kategorier av förklaringar. 
  
 63 
  
 Se t.ex.  
 Carter RFK HIIHNWLYLWHW 
 , Expertrapport nr 7 till Produktivitets- delegationen. 
  
 64 
  
 SOU 1991:82. 
  
 65 
  
 SFS 1993:56. 
  
 66 
  
 SFS 1992:1528. 
  
 67 
  
 Följande avsnitt bygger på  
  
 $YUHJOHULQJHQ DY WD[LPDUNQDGHQ 
 , NUTEK R1996:67 och 
 ,QULNHVIO\JHW HIWHU DYUHJOHULQJHQ 
 , Nelson. 
  
 86 
 7HRULIHO 
 En av kategorierna är teorifel som innebär att det funnits överdrivna förhoppningar om utrymmet för ko nkurrens på den avreglerade marknaden. En typ av teorifel är att man slentrianmässigt utgått från att konkurrensen ska ske  
 Sn  
 en marknad. Men det kan ibland vara bättre med konkurrens  
 RP  
 en marknad för en given tidsperiod. Exempel på detta är flygtrafik på linjer med svagt passagerarunderlag. Här kanske man istället borde ha strävat efter konkurrens om marknaden. Ett annat teorifel är att man nästan regelmässigt utgått från att konkurrensen ska ske genom internkonkurrens, exempelvis att flera järnvägsföretag konkurrerar med varandra, när en effektivare lösning ibland kan föreligga när ett företag konkurrerar med andra trafikslag som konsumenten upplever som relativt likvärdiga, så kallad externkonkurrens. 
 3URJUDPIHO 
 Den andra kategorin är programfel som betyder att det finns förutsättningar för konkurrens på marknaden men att samhället inte har lyckats utforma regler som ger förutsättningar för fungerande konkurrensmarknader. Ett exempel på programfel är att betydelsen av ett fungerande juridiskt system som backar upp avregleringarna har underskattats. Många förutsägelser om positiva effekter av friare marknader bygger på tanken att företagarna ska försöka tjäna pengar på att sänka sina kostnader och bättre anpassa sina produkter till konsumenternas önskemål. Det är i dessa avseenden som kreativitet och initiativrikedom ska blomstra. Motsvarande fenomen finns på vissa marknader där företag lever på att lura skattemyndigheter och okunniga konsumenter och på att hota konkurrenter. Fria marknader förutsätter ett starkt samhälle för att marknadsekonomin ska fungera samhällsekonomiskt effektivt. 
 En viktig orsak till programfel är att många av de offentliga utredningar som gjordes inför avregleringarna tillämpade alltför enkla ekonomiska teorier som förutsatte förhållanden som inte gällde på den aktuella marknaden. Det krävs teorier som tar hänsyn till bland annat strategiskt samspel mellan företag, hur lätt det är att etablera sig, hur lätt det är för kunder att informera sig om priser och kvalitet, om det är en vara/tjänst som köps ofta eller sällan och om säljaren har anledning att skaffa sig ett gott rykte eller inte. Med utgångspunkt från en sådan analys kan man komma fram till vilka krav som avregleringen ställer på de nya spelreglerna för att marknaden ska bli effektiv. Programfel kan vara en viktig orsak till att de potentiella vinsterna av avregleringarna inte helt har kunnat uppnås. En avreglering som i stor utsträckning utmärks av uppenbara programfel är avregleringen av taxi i de större tätorterna. 
 'HW NUlYV Q\D VSHOUHJOHU I|U DWW Mcknight 
 När en marknad har egenskaper som avviker från teorin om perfekt fungerande marknader är risken stor att marknadsprocessen inte blir 
 87 
 samhällsekonomiskt effektiv, även om det rent teoretiskt finns goda förutsättningar för att en fungerande konkurrens ska uppstå. För att öka konkurrenstrycket krävs därför oftast att nya spelregler införs. 
 Vid avregleringar har ofta de företag som redan fanns på marknaden innan avregleringen en konkurrensfördel framför nya aktörer. En viktig spelregel i samband med genomförandet är därför att försöka förhindra att  
 ex-monopolisten 
  får omotiverade konkurrensfördelar. På 
 taximarknaden fick de etablerade taxibolagen behålla sina gamla telefonnummer, som var väl inarbetade hos kunderna. Nya företag skulle lättare ha kunnat utmana de etablerade om samtliga företag på marknaden fått helt nya telefonnummer. Ett annat sätt att minska  
 ex-monopolistens 
  konkurrensfördelar är genom information på strategiska platser som underlättar för konsumenterna att orientera sig om samtliga konkurrenter som finns på marknaden och om vilka priser dessa tar för olika varor och tjänster. Om den aktuella marknaden dominerades av ett statligt ägt företag som hade monopolställning, eller en starkt dominerande ställning, innan avregleringen bör man överväga att dela upp detta företag i flera separata bolag i samband med avregleringen. Då minskar risken att det reglerade monopolet ersätts av ett oreglerat monopol. Om det finns uppenbara stordriftsfördelar bör de nya företagen inte göras så små att dessa stordriftsfördelar förloras. Genom en sådan delning kan problematiken med missbruk av dominerande ställning minskas. 
 Det behövs spelregler som ger samtliga producenter en likartad tillgång till strategiskt viktig infrastruktur eller andra gemensamma funktioner på marknaden. På vissa marknader existerar fortfarande stora brister. På telemarknaden har man inte skiljt på drifts- och nätfunktionerna vilket innebär att monopolisten Telia kontrollerar de lokala näten. Konkurrenterna måste därför köpa tjänsten av Telia för att sedan kunna ge sina abonnenter tillgång till de områden där de har möjlighet att konkurrera med Telia på någorlunda lika villkor, nämligen fjärr- och internationella samtal. Ett annat närbesläktat exempel är att en av aktörerna på inrikesflygmarknaden även efter avregleringen tilläts fortsätta att kontrollera fördelningen av start- och landningstillstånd, så kallade slots, på till exempel Arlanda. Detta system har först nu börjat förändras. Ytterligare en brist är att de etablerade företagen på flyg- och taximarknaderna, via avtal eller ägarförhållanden, har möjlighet att stänga ute konkurrenter från att utnyttja beställningsfunktioner som alla aktörer borde ha tillgång till. Genom att utforma spelregler som förbjuder producenter att äga och/eller kontrollera strategiska funktioner kan effektiviteten höjas och utdragna tvister om missbruk av dominerande ställning undvikas. 
 ,QIRUPDWLRQVEULVW NUlYHU nWJlUGHU 
 När en prisreglering upphävs går det inte att utgå ifrån att marknaden själv förmår skapa ett effektivt prissystem. På taximarknaden var den så kallade brytpunktstaxan fortfarande helt dominerande även efter avregleringen. Detta prissystem gör att kunden inte kan bedöma priset på en resa även om denne vet sträckan. Det beror på att en tidstaxa tillämpas när bilen står still eller kör långsamt. Därmed blir det omöjligt för kunden 
 88 
 att jämföra priset på en viss taxiresa både mellan olika taxibolag och mellan taxi och andra transportslag. Om inte marknaden förmår utveckla ett effektivt prissystem kan spelregler behöva införas för att göra det möjligt för konsumenterna att enkelt jämföra olika producenters priser. Riksdagen har därför genom den nya Yrkestrafiklagen (SFS 1998:490) samt genom förordning (SFS 1998:779) i praktiken förbjudit brytpunktstaxan från den 1 oktober 1998. Det nya regelverket föreskriver att taxipriset ska kunna anges i förväg och inte kunna påverkas av faktorer som inträffar under färden. Ett annat exempel på en konkret åtgärd som införts är jämförpriser på livsmedel. 
 Kunden tar risker när de köper varor och tjänster som produceras av nya okända aktörer. Om kraven för etablering sätts för lågt finns det en risk att aktörer som bjuder ut tjänster med låg kvalitet ökar. På marknader där kunder har svårt att skilja mellan företag som bjuder ut dåliga respektive bra tjänster måste konsumenterna välja efter andra kriterier. Det finns risker för att kunderna skapar sig tumregler, till exempel att alltid anlita den största leverantören eller den lokala leverantören. Det minskar möjligheterna för nya aktörer att etablera sig. På sådana marknader kan det behövas att myndigheterna sätter regler om miniminivåer på aktörernas kompetens. Risken är annars att producenterna genom egna auktorisationssystem försvårar för nya företag att etablera sig på marknaden. Som exempel på en kompetensåtgärd kan läkarlegitimation nämnas. Införandet av den obligatoriska taxiförarlegitimationen är ytterligare ett exempel, men den borde ha införts redan vid avregleringen. 
 +RW RP NRQNXUUHQV RFK XWPDQLQJVEDUKHW lU YLNWLJW 
 Det kan vara lätt att överskatta hur många företag det finns plats för på en marknad. På marknader med höga etableringskostnader och/eller uppenbara stordriftsfördelar i kombination med en relativt begränsad efterfrågan, som gör att det endast finns plats för ett fåtal producenter, ökar risken för bristande priskonkurrens. Risken för att aktörerna väljer att implicit prissamarbeta i stället för att priskonkurrera blir då stor. Här gäller det att skapa regler som maximerar förutsättningen för konkurrens, givet de begränsade möjligheter som finns. Den starkaste potentiella konkurrensen kommer troligen från utländska företag som är verksamma inom samma bransch i sitt hemland eller internationellt. Därför kan det behövas spelregler som öppnar den nationella marknaden för internationell konkurrens. På flygmarknaden kan borttagandet av cabotageförbudet från 1997, det vill säga förbudet för utländska flygbolag att bedriva inrikesflyg i Sverige, vidga antalet potentiella konkurrenter till de etablerade bolagen. Även liberalare regler av wet- leasing, vilket innebär inhyrning av plan och personal som utför flygningar i inhyrarens namn, skulle kunna öka möjligheten för nya bolag att börja flyga med tunga jetplan. 
 89 
 Byggsektorn - nya tider kräver nya lösningar 
 Byggandet är en viktig del av Sveriges ekonomi. Drygt hälften av samhällets totala bruttoinvesteringar har historiskt sett utgjorts av investeringar i byggnader och anläggningar. Byggsektorn är en hemma- marknadsbetonad verksamhet som styrs av nationella regler, normer och standarder. Subventioner och regleringar har till exempel i hög grad bestämt byggandets inriktning och omfattning. Under  
 1980-talet 
  förändrades förutsättningarna för många av de spelregler som tidigare införts och intresse riktades bland annat mot vad som upplevdes som svag konkurrens och höga kostnader i byggsektorn. Under senare år har det därför skett förändringar som kan benämnas omregleringar, bland annat genom minskade bidrag till nyproduktionen av bostäder och mindre detaljreglering av byggprocessen. 
 68 
  
 (IIHNWLYLWHWVSUREOHP 
 Offentlig statistik visar att bygg- och boendekostnaderna har ökat avsevärt mer än konsumentprisindex under de senaste tjugo åren. Av SCBs faktorprisindex framgår att priset på byggmaterial ökade med 20 procent under perioden  
 1991-1996, 
  vilket kan jämföras med konsumentprisindex (KPI) som steg under samma period med 12,7 procent. Byggmaterialkostnaderna har alltså ökat kraftigt trots lågkonjunkturen under  
 1990-talet. 
  De myndighetsberoende kostnaderna i form av olika lovavgifter, anslutningsavgifter och moms har också ökat kraftigt sedan början av  
 1990-talet. 
  Entreprenadkostnaderna förefaller däremot att ha ökat relativt måttligt under samma period.  
 69  
 Vad den kraftiga byggkostnadsutvecklingen beror på är omtvistat. En tolkning är att bristande konkurrens, höga vinster och dålig produktivitetsutveckling har orsakat de höga byggkostnaderna. 
 Produktivitetsstudier tyder på att den långsiktiga produktivitets- utvecklingen i byggsektorn har varit sämre än i andra industrisektorer.  
 70  
 Olika undersökningar har visat att det finns besparingsmöjligheter till följd av avsteg från de tidigare byggnormerna som kunnat sänka de totala byggkostnaderna. En numera utbredd uppfattning är därför att funktionskrav istället för metodnormer leder till förbättringar av produktiviteten. 
 71  
 Regleringarna i byggsektorn har bidragit till en bristande flexibilitet i att anpassa sig till förändrade behov och krav. Tillsammans med omfattande subventioner har produktionssystemet byggs upp på ett sätt som har hindrat en effektiv samordning i 
  
 68  
  
 Avsnittet bygger på  
 %\JJVHNWRUQ VSHOUHJOHU I|U |NDG NRQNXUUHQV  
 (1996), Kommers- kollegium, Konkurrensverket och NUTEK. 
  
 69 
  
 %\JJVHNWRUQ VSHOUHJOHU I|U |NDG NRQNXUUHQV  
  
 (1996), Kommerskollegium, Konkurrens- verket och NUTEK. 
  
 70 
  
 Åberg Y (1983), Utvecklingen av produktion och produktivitet i svensk ekonomi 1963- 
  
 1981, Ds A 1983:17. 
  
 71  
 Se till exempel Dyer, Bell (1982),  
 5HVLGHQWLDO FRQVWUXFWLRQ 
 , Jackson, J (1996), 
 RQVWUXFWLRQ VLWH SURGXFWLYLW\ PHDVXUHPHQWV  
 ( 1996:185 D), Tekniska högskolan, Luleå. 
  
 90 
 byggprocessen. 
 72  
 Därigenom har den långsiktiga innovationstakten varit 
 låg. 
 En viktig faktor för effektiviteten på en marknad är  
 VW\UNHUHODWLRQHQ PHOODQ N|SDUH RFK VlOMDUH 
 . Svaga köpare ger säljarna marknadsmakt och 
 minskade incitament att göra sina produkter billigare. Det finns mycket som tyder på att svaga beställare har bidragit till att omvandlingstrycket i förädlingskedjan i bygg- och bostadssektorn varit lågt. Den rika förekomsten av subventioner i kombination med att kraven på eget kapital var låga har medfört att incitamenten för beställarna att pressa kostnaderna i byggprojekten varit svaga. 
 En utveckling där företagen finner nya produktionslösningar som är billigare och effektivare handlar också om kompetens. Kompetensen är låg i byggsektorn jämfört med andra industrisektorer, både vad gäller antal högskoleutbildade och antalet forskarutbildade.  
 73  
 Orsaken till den låga kompetensen i byggsektorn kan troligen också sökas i den rika förekomsten av subventioner och regleringar som hämmat omvandlingstrycket. 
 %ULVWDQGH NRQNXUUHQV RFK LQIRUPHOOD HWDEOHULQJVKLQGHU L E\JJVHNWRUQ 
 Det existerar få formella etableringshinder på byggsektorns olika delmarknader. I praktiken innebär förekomsten av dominerande företag, vertikala bindningar och bristande importkonkurrens att olika informella etableringshinder existerar. Ett annat etableringshinder kan vara möjligheten att hitta en återförsäljare av en ny produkt då de etablerade återförsäljarna redan har kopplingar eller avtal med de etablerade 
 tillverkarna. 
 Flera byggmaterialmarknader kännetecknas av  
 InWDOVGRPLQDQV 
 . En del av förklaringen till den höga koncentrationen är den strukturomvandling som skedde i början av  
 1980-talet, 
  då dålig lönsamhet i företagen resulterade i omfattande företagsförvärv, fusioner och nedläggningar. Företagen förklarade att strukturomvandlingar var nödvändiga för att möta en ökad utländsk konkurrens. Den internationella handeln ökade emellertid inte i någon större utsträckning under  
 1980-talet. 
  Som ett resultat av lågkonjunkturen som inleddes under början av  
 1990-talet 
  har förvärv, fusioner och nedläggningar återigen blivit vanliga. Fåtalsdominansen består därför på flera marknader och har i vissa fall förstärkts. Konkurrenslagen är inte ett tillräckligt instrument för att bryta redan etablerade strukturer på en marknad. Konkurrenslagens möjligheter att ingripa mot koncentrationsökningar genom förvärv har också visat sig vara begränsad. 
 Ett villkor för att produktionen ska vara samhällsekonomiskt effektiv är att stordriftsfördelar utnyttjas och att företagen verkligen har en press på sig att producera till lägsta möjliga kostnad. I byggsektorn finns det både små- och storskalig produktion. Det betyder att det optimala antalet 
  
 72 
  
 Byggprocessgruppen (1987), Byggprocessens förnyelse, SIB R13:1987. 
  
 73 
  
 +|JVNROHXWELOGDGH WHNQLNHU RFK Fletcher RFK ERVWDGVEUDQVFKHQ 
  
 , NUTEK 
  
 R1997:46. 
 91 
 företag varierar mellan olika delbranscher. Det betyder också att graden 
 av inhemsk konkurrens varierar. Förutom att byggbranschen kännetecknas av en hög koncentration är sk  
 YHUWLNDO LQWHJUDWLRQ  
 vanligt. 
 Många av produktionsleden som utgör de många delmarknaderna inom byggsektorn är nära sammanlänkade och detta gör att det är intressant från till exempel en byggentreprenörs synpunkt att skaffa sig kontroll över vissa strategiska insatsvaror. Om effekterna av vertikal integration är positiva för de producerande företagen borde det leda till måttliga prisökningar eller kanske till och med prissänkningar, vid en fungerande konkurrens. Byggmaterial uppvisar istället kraftigare prisökningar än andra produkter. Fåtalsdominans och vertikal integration kan ge kortsiktiga vinster genom att produktionen kan bli effektivare men kan samtidigt leda till långsiktiga samhällsekonomiska förluster om konkurrensen är svag. Företagens incitament att göra produktionsapparaten effektivare försvagas när konkurrensen är bristfällig. 
 Branschorganisationer har en stark ställning i byggsektorn och det har 
 funnits en lång tradition av samarbete om branschspecifika frågor. Som exempel på  
 NRQNXUUHQVEHJUlQVDQGH VDPYHUNDQ  
 har så kallad horisontell 
 prissamverkan mellan företag i samma handelsled förekommit. Den nya konkurrenslagen innebär i princip ett stopp för samarbeten mellan konkurrenter i samma handelsled, bland annat prissamverkan. Det spelar ingen roll om ett avtal har formen av en formellt bindande överenskommelse eller om det rör sig om en mer informell överenskommelse. Synen på konsortier mellan stora byggföretag har också skärpts i och med den förändrade konkurrenslagen. Det finns numera en praxis genom att Konkurrensverket har nekat undantag för konsortiesamarbeten mellan de stora byggföretagen. 
 Byggproduktområdet betecknas av många som ett av de mest problematiska på  
 (Manning 
 . 
 74  
 Försöket att skapa ett gemensamt 
 regelverk för byggvaruområdet har ännu inte lyckats, vilket beror på att nödvändiga tillämpningsdokument till direktivet inte har tagits fram. Genom att direktivet ändå anses vara harmoniserat har i stället effekten blivit att principerna för ömsesidigt erkännande etc. inte är tillämpliga. 
 Situationen är därför, när det gäller varurörligheten, sämre än om en harmonisering inte hade ägt rum. Den nuvarande situationen med ett icke fungerande harmoniseringsdirektiv medför därmed bristande konkurrens både nationellt och internationellt. 
 )|UlQGULQJVSURFHVVHU 
 Den markanta nedgången i efterfrågan på bostäder och den reformering av bostadsfinansieringssystemet som ägt rum under  
 1990-talet 
  har ökat omvandlingstrycket i byggsektorn. Branschen har själv satt igång ett förändringsarbete för att öka produktiviteten. Denna process har 
  
 74  
 EGs byggproduktdirektiv ( 
 RQVWUXFWLRQ 3URGXFWV 'LUHFWLYH '3 
 ) syftar till att åstad- komma fri rörlighet för bygg- och anläggningsprodukter. Direktivet har överförts till svensk rätt genom byggproduktlagen och lagen om teknisk kontroll samt lagen om EG- märket. Byggproduktdirektivet förvaltas av EGs ständiga byggkommitté (SCC). 
 92 
 påskyndats av minskade statliga subventioner och mindre detaljreglering av byggandet. 
 Behovet av att industrialisera byggandet är något som har uppmärksammats allt mer. Ett industrialiserat byggande kräver förändringar i byggprocessen, där ett viktigt led kan vara ökad prefabricering och större variationsmöjligheter. Möjligheterna att bygga varierat och med hög kvalitet, genom att bland annat använda nya typer av material och produktionstekniker, är betydligt större i dag än under miljonprogrammets dagar. Ett mer industriellt byggande och utvecklingen av nya produktionsmetoder kräver en större innovationsbenägenhet hos de producerande företagen. För att kunna möta behovet av, och skapa förutsättningar för, en ökad innovationsbenägenhet krävs det att kompetensen i de producerande företagen ökar. 
 Ett mer industriellt byggande kan tillsammans med en ökad standardisering och internationalisering leda till en omstrukturering och nya affärsmöjligheter för byggmaterialindustrin. Ökad prefabricering kan innebära att vissa arbetsmoment försvinner eller integreras. Det kan exempelvis innebära att vinster flyttas från entreprenörsledet till byggmaterialtillverkarledet. Byggentreprenörerna kan som en följd av detta bli mer intresserade av att i större utsträckning integrera sig med byggmaterialindustrin. Ett exempel på denna utveckling är Skanska som har ökat sitt aktieinnehav i byggmaterialtillverkande företag. 
 6SHOUHJOHU NDQ VW|GMD SURFHVVHQ PRW |NDG SURGXNWLYLWHW 
 Det är viktigt att den process mot ökad effektivitet som har inletts inte störs av nya stora generella utbudssubventioner eller tillfälliga stimulansåtgärder. Det kan nämligen innebära negativa effekter för kostnadsutvecklingen, speciellt om de utformas på ett sätt som inte ger incitament till produktivitetsökningar och ökad industrialisering av byggandet. 
 De processer som har inletts och de tendenser som kan skönjas i byggsektorn kan innebära att koncentrationen och integrationen över olika led och marknader tilltar. För att detta skall komma konsumenterna till godo krävs faktorer som minskar de ledande företagens makt på marknaden. Avgörande faktorer som kan fungera som motvikt till marknadsmakt är rationella köpare och internationell konkurrens. Därför är det viktigt att eventuella hinder för importkonkurrens tas bort så att konkurrenstrycket kan öka. Erfarenheterna visar att konkurrenslagen inte är ett tillräckligt villkor, men väl ett nödvändigt villkor, för att öka konkurrensen i byggsektorn. Ett hot om importkonkurrens kan därför vara ett effektivare och billigare medel än andra alternativ för att öka konkurrensen. 
 Exportmöjligheter för svenska företag inom byggmaterialindustrin kan vara viktigt för att få till stånd investeringar och satsningar på att utveckla metoder för ett mer industrialiserat byggande. För att få en rationell produktion som är konkurrenskraftig krävs det en viss volym för att investeringarna ska vara lönsamma. Ett sätt att höja konkurrenstrycket i byggsektorn är att öka företagens incitament till att etablera sig på utländska marknader. Syftet med EUs inre marknad på byggområdet är 
 93 
 att underlätta byggföretagens möjligheter att arbeta i grannländerna. Om den inre marknaden ska fås att fungera måste särlösningar som försvårar för nya och konkurrerande aktörer på byggmarknaden i de olika medlemsländerna undanröjas. I dag finns ingen fungerande gemensam marknad för byggområdet men när den inre marknaden börjar fungera bör den internationella specialiseringen öka med effektivare produktion och konkurrens som följd. De små och medelstora företagen kan då genom att utveckla specialistkompetens dra nytta av de nya marknadsmöjligheterna. Liberaliseringen av den offentliga upphandlingen ökar också konkurrensen på hemmamarknaden. 
 För att skapa incitament till nya innovativa lösningar fordras större kunskaper än i dag. För att köparna ska agera rationellt och för att konkurrensen ska fungera är det viktigt att kompetensen ökar på beställarsidan. Speciellt viktigt är detta om byggandet blir mer komplext och industrialiserat. Ett sätt att öka beställarnas kompetens är att i ökad grad anställa personer med en hög och bred utbildning inom byggområdet. Speciella utbildningar med inriktning på just beställningsfunktionen kan därför behövas. Beställaren måste främst ha förmåga att förstå vilken roll det byggda kommer att spela i det samhälle där det byggs och hur det kommer att användas av olika kategorier av brukare. Kompetens är även en fråga om att kunna branschen och dess olika aktörer, så att lämpliga entreprenörer kan identifieras. Behovet av ökad kompetens för att möta denna utveckling gäller som nämnts också byggmaterial- och byggföretagen. För att tillgodose behovet av detta kompetenslyft kan det behövas insatser i utbildningssystemet eller att någon form av certifierings- eller auktorisationssystem övervägs. 
 Miljöregler är spelregler för företagen 
  
 8 
 nder de senaste decennierna har skilda miljöpolitiska mål klättrat allt högre på den politiska agendan. För att nå målen har därmed allt fler regler och andra styrmedel införts. De spelreglerna står i fokus för analysen. 
 75  
 Frågan är om de medel som används eller planeras för att nå de miljöpolitiska målen fungerar som sunda spelregler för handel och konkurrens. Eller om spelreglerna kan utformas på ett bättre sätt, utan att man samtidigt minskar möjligheterna att nå miljömålen. 
 Till miljöregler kan de formella statliga styrmedlen räknas, det vill säga lagar, miljöavgifter, skatter och subventioner. Men också olika informella åtgärder kan fungera som spelregler och ha stor betydelse för marknadernas funktion. Det kan gälla mer eller mindre frivilliga åtaganden, förhandlingar, konsumentpåverkan och insatser som påverkar marknadens aktörer på olika sätt. De miljöpolitiska styrmedel som tillämpats i Sverige bygger i hög grad på direkta regleringar men det finns också många inslag av ekonomiska styrmedel. Exempel på ekonomiska styrmedel är  
 koldioxid-, 
  svavel- och kväveoxidskatterna samt pant på olika produkter. 
  
 75  
 Avsnittet bygger på  
 0LOM| KDQGHO RFK NRQNXUUHQV VSHOUHJOHU I|U HIIHNWLYD PDUNQDGHU 
 , 1998, Kommerskollegium, Konkurrensverket och NUTEK. 
 94 
 'HW ILQQV PnONRQIOLNWHU 
 Det finns ingenting som direkt tyder på att de styrmedel eller andra åtgärder på miljöområdet som hittills har använts i Sverige har varit något avgörande hinder för marknadsekonomins funktion. Det betyder inte att miljöreglerna och deras tillämpning alla gånger är helt idealiska. Men jämfört med andra ingrepp i marknader har de inte påverkat produktionen eller priserna lika mycket som ändringar i andra faktorer, som till exempel förändrade råvarupriser, personalkostnader och valutakurser. Ett stort metodproblem i detta sammanhang är att det är omöjligt att säga hur situationen skulle ha blivit om miljöreglerna hade varit annorlunda utformade. Det går till exempel inte att intervjua företag som skulle ha funnits om villkoren för konkurrens och handel hade varit annorlunda utformade. 
 Miljömålen är inte absoluta utan innebär avvägningar mellan olika mål. 
 I den svenska miljöpolitiken har bland annat sysselsättningsaspekten ofta vägts in vid koncessionsprövningar. Det är nödvändigt att olika miljökvalitetsmål diskuteras så att det bättre går att säga hur mycket av ett miljömål som måste ges upp för att ett annat miljömål eller välfärdsmål ska uppnås. För att miljöpolitiken ska vara framgångsrik är det mycket viktigt att de målkonflikter som finns, eller som kan uppstå, när man utformar miljöstyrmedel klargörs. Man måste veta kostnaderna i form av välfärdsförluster på andra områden av att införa olika åtgärder, till exempel kostnaden för utebliven konkurrens. Saknas en helhetsbild av miljöpolitiken och dess konsekvenser finns risken att den blir instabil och ineffektiv när målkonflikterna visar sig. 
 Att miljöreglerna inte har haft några avgörande negativa effekter på ekonomins funktionssätt i stort betyder inte att de inte har skapat några problem alls. Det finns flera exempel på miljöregler som har snedvridit konkurrensen på de inhemska och internationella marknaderna, eller riskerar att göra det. Inte minst gäller det regler som hindrar eller försvårar för nya företag att etablera sig på marknaden, eller som gör det svårt för mindre företag att konkurrera med stora företag. Att marknader är utmaningsbara är av central betydelse för deras dynamik och effektivitet. Därför är det viktigt att försöka skapa spelregler som inte försvårar för mindre företag eller hindrar import. 
 På enskilda marknader kan den här sortens problem vara eller bli relativt stora. Det gäller särskilt försöken med otraditionella styrmedel och andra åtgärder som har prövats på senare år. Ett exempel är olika försök att åstadkomma kretslopp för vissa material. De innebär ofta direkta ingrepp på marknaderna, och riskerar därmed att hämma en sund konkurrens. 
 Det finns exempel på när målkonflikter mellan miljömålen och konkurrensen kan lösas genom åtgärder som leder till att miljömålet uppnås utan att hindra handeln och störa konkurrensen. Men det är viktigt att komma ihåg att det även finns konflikter som man inte kan komma ifrån och som kräver avvägningar mellan olika mål som måste bestämmas genom politiska beslut. 
 95 
 0nONRQIOLNWHU RFK DYYlJQLQJDU 
 Ekonomiska styrmedel, till exempel en utsläppsskatt, ger incitament till en successiv anpassningsprocess av produktionen. Det gör att styrmedlet blir ett incitament som skapar en långsiktig förbättring av produktionen som kan innebära både bättre miljö och en effektivare produktion. Den situation som råder i dag jämfört med för trettio år sedan innebär att antalet beslutsfattare som berörs av en miljöreglering är flera. Det blir därför allt svårare att klara av tillsyn och information om enskilda företags miljöbelastning och kostnadsstrukturer. Det innebär att direkta regleringar blir allt svårare att administrera. 
 Ekonomiska styrmedel har den egenskapen att de drabbar alla lika och är konkurrensneutrala eftersom det inte finns något förhandlingsutrymme i tillämpningen. En fundamental kritik mot ekonomiska styrmedel är att de blir dyra om alla negativa effekter ska internaliseras i priset. Poängen är just att synliggöra kostnader och sätta en prislapp på miljön för att kunna väga olika miljökvalitetsmål mot varandra i den politiska beslutsprocessen. 
 Det finns mycket som talar för att miljöskatter eller avgifter i miljöpolitiken bör användas i första hand. När OECD granskade den svenska miljöpolitiken var en av slutsatserna att Sverige bör satsa mer på ekonomiska styrmedel. 
 76  
 Den uppfattningen delas också av regeringen som i olika sammanhang har argumenterat för en ökad användning av ekonomiska styrmedel. 
 Även om en del av de nuvarande miljölagarna skulle kunna ersättas med ekonomiska styrmedel så lär de finnas kvar under överskådlig tid. Därför är frågan om hur lagarna tillämpas viktig, bland annat för konkurrensen. Om tillsynen fungerar bristfälligt kan det löna sig att fuska och kringgå reglerna genom att lura myndigheter och konsumenter. Som redan har påtalats förutsätter fria marknader ett starkt samhälle för att marknadsekonomin skall vara samhällsekonomiskt effektiv. 
 1\D VW\UPHGHO NUlYHU Q\D UHJOHU 
 Under de senaste åren har information till konsumenter börjat användas som miljöstyrmedel. Miljömärkning och information kan inte klassificeras som vare sig traditionella ekonomiska eller administrativa styrmedel. Miljömärkning handlar om information och utnyttjar det miljöintresse som har vuxit på senare år hos konsumenterna. I en marknadsekonomi är det konsumenternas val som bestämmer vad som skall produceras. Om konsumenternas val ska leda till effektiva byten måste konsumenterna ha tillgång till perfekt information. Information är därför inte någon styrning som stör marknadernas funktion. Däremot kan det vara ett medel för att få en fungerande marknad genom att ge konsumenterna tillgång till information om de miljökostnader som konsumtionsvalen kan vara förenade med. För att miljömärkningen ska 
  
 76  
 OECD Environmental Performance, review of Sweden. Miljödepartementets skriftserie 1:1996. 
 96 
 vara ett alternativ till traditionella styrmedel krävs dock att de kriterier som gäller för miljömärkning bygger på de uppsatta miljömålen. Så är det inte i dag. Därför behöver de nuvarande systemen utvecklas och förbättras. Det är också viktigt att kriterierna utformas på ett sätt som inte diskriminerar de mindre företagen i förhållande till större företag eller diskriminerar utländska producenter i förhållande till inhemska. 
 Olika typer av subventioner används som styrmedel, bland annat på miljöområdet. Syftet är ofta att stimulera företagen att genomföra investeringar eller andra åtgärder som bedöms som angelägna från miljösynpunkt. Riktade subventioner riskerar alltid att snedvrida konkurrensen och minska dynamiken på marknaden. Reglerna för bidragen måste därför utformas och tillämpas med särskild hänsyn till konkurrensförhållandena. I första hand bör bidragen riktas mot sådana områden där det saknas förutsättningar för effektiva marknader. För åren 1998 till 2000 kan kommunerna söka pengar till lokala investerings- program. Motivet är dels att åstadkomma miljöförbättringar, dels att skapa sysselsättningstillfällen. För att inte störa konkurrensen är det viktigt att bidragen inte används för att starta kommunala verksamheter som konkurrerar med aktörerna på marknader som håller på att utvecklas. Bidragen får heller inte hindra eller försvåra för nya företag att etableras. Samma typ av krav bör gälla för andra former av bidrag till miljöåtgärder. 
 Under de senaste åren har olika åtgärder vidtagits eller planerats för att stimulera ett ökat kretslopp av material och avfall. Det finns en rad principiella frågetecken kring åtgärdernas effekter på konkurrensen, och flera tecken på skadliga effekter. Eftersom de inte har funnits någon längre tid är det svårt att peka på och bedöma hur allvarliga problemen är. Det finns många olika möjligheter att nå syftet med åtgärderna. Därför bör de åtgärder som har prövats och planerats hittills betraktas och utnyttjas som experiment, som måste följas och utvärderas innan de införs i full skala. På kort sikt handlar det om att bedöma åtgärdernas effekter på de aktuella kretsloppsmarknaderna och konsekvenserna för de nuvarande och tänkbara aktörerna. 
 Men frågan har dessutom ett vidare perspektiv, som gäller konsekvenserna för näringslivet och ekonomin i stort av att förverkliga visionen om ett kretsloppssamhälle. I dagsläget finns inte tillräcklig kunskap om vilken omställning och strukturomvandling som kan krävas för att uppnå de mål som diskuteras. Om de försök som pågår följs och utvärderas noga kan det ge värdefull information om de potentiella målkonflikter som kan uppstå vid en omställning av det här slaget. 
 (8 HQ LQVWDQV L PLOM|DUEHWHW 
 I flera fall har Sverige tvingats dra tillbaka förslag till miljöregler i form av tekniska krav på produkter. Skälet är att reglerna har råkat i konflikt med EUs strävan att underlätta den fria handeln över gränserna. 
 Förslagen har i flera fall passerat genom en rad instanser innan de lagts fram. Arbetet med förslag till regler på miljöområdet bedrivs därför ineffektivt. I denna situation finns risken att spelreglerna blir otydliga och instabila. De svenska procedurerna bör fungera så att förslagen stäms av 
 97 
 mot  
 EG-reglerna 
  och anpassas till dessa i ett tidigare skede. Det kan bidra till att göra spelreglerna mer stabila, samtidigt som de blir mer effektiva som styrmedel på miljöområdet. 
 Möjligheterna att ställa krav i samband med offentlig upphandling begränsas av formella regler. Genom att ställa miljökrav vid upphandling kan de fungera som ett miljöpolitiskt styrmedel.  
 EG-direktiven 
  innehåller inga uttryckliga bestämmelser om möjligheterna att ställa miljökrav. Det är därför viktigt att Sverige har en strategi och verkar för gemensamma regler för miljökrav i samband med offentlig upphandling. Att driva frågorna nationellt kan ge negativa effekter på konkurrensen och handeln över gränserna. En förutsättning för att i framtiden kunna utnyttja den offentliga upphandlingen som ett sätt att minska miljöbelastningen är att EGs regler utformas så att det går att ställa miljökrav i upphandlingen. Så länge det saknas tydliga  
 EG-regler 
  finns risken att de olika länderna utformar nationella regler. 
 Sammanfattning 
 En fri marknad - en marknad utan regler - och en fungerande marknad är två helt skilda saker. För att marknader ska fungera krävs ett väl anpassat regelverk. Den offentliga sektorn har en betydelsefull roll för att främja en effektiv konkurrens och dynamiska marknader. 
 Det är en svår konst att avreglera marknader så att målen med avregleringen uppfylls, till exempel att öka den samhällsekonomiska effektiviteten. Faktorer som till exempel efterfrågans priselasticitet, marknadsstrukturen och priskonkurrensen är avgörande för huruvida en övergång från en reglerad till en friare marknad leder till ökad samhällsekonomisk effektivitet. Det behövs oftast nya spelregler som leder företagen och konsumenterna på marknaderna till att fatta de beslut som främjar samhällsekonomisk effektivitet. 
 För att kunna utforma spelregler som leder till att marknaderna blir effektiva krävs noggranna analyser av varje enskild marknads speciella särdrag. Regelverket måste anpassas till den aktuella marknadens behov. På grund av att analyserna inför avregleringar i en del fall varit bristfälliga har avregleringarna till vissa delar misslyckats. Det har skapat osäkerhet och samhällsekonomiska kostnader som hade kunnat undvikas. 
 Likväl som företagen ständigt måste anpassa sig till förändrade marknadsförhållanden måste utformningen av samhällets spelregler anpassas över tiden. De regler som var effektiva igår är troligen inte de effektivaste för att åtgärda dagens och morgondagens problem. Det faktum att situationen hela tiden förändras gör att regler som tidigare uppfyllde sitt syfte inte längre gör det utan övergår till att bli ett hinder för dynamiken i ekonomin. Det är därför viktigt att exempelvis marknads- anpassningen av byggsektorn, med bland annat minskade subventioner, fortsätter. 
 Samtidigt som spelregler måste anpassas efter förändrade förutsättningar har näringslivet ett behov av långsiktiga spelregler. Här finns en potentiell konflikt. Det krävs därför att målkonflikter som kan uppstå klargörs innan nya spelregler införs. Det är viktigt att klargöra vilka marknadsimperfektioner som finns innan och vilka som kan uppstå 
 98 
 efter det att spelreglerna förändras. Även när målen är andra än att exempelvis värna om handel och konkurrens måste man veta kostnaden för att nå dessa andra målsättningar, i form av exempelvis kostnaden av utebliven konkurrens. Klargör man målkonflikterna och kan hantera dessa med hjälp av andra regler skapas förutsättningar för mer långsiktigt stabila spelregler. Först och främst bör man överväga att använda sig av beprövade styrmedel. Det är till exempel viktigt att oprövade styrmedel inte införs innan försök i mindre skala har genomförts. 
 Det är betydelsefullt att skapa förutsättningar för inträde till marknader och i det sammanhanget är hotet från nya svenska företag och importkonkurrens viktigt. Spelreglernas uppgift får inte vara att gynna vissa aktörer på bekostnad av andra, till exempel genom att ge befintliga företag konkurrensfördelar. Deras framgångar ska bestämmas av hur skickliga de är i förhållande till konkurrenterna. 
 99 
 8WELOGQLQJ RFK 
 NRPSHWHQV 
 I de tidigare kapitlen har betydelsen av utbildning påvisats på olika sätt. I kapitel 2 skildrades bland annat strukturförändringen i efterfrågan på arbetskraft med avseende på utbildning. Minskningen av sysselsatta var i relativa termer större för lägre utbildade än för högre utbildade. För de högst utbildade steg till och med sysselsättningen mellan 1990 och 1995. I kapitel tre jämfördes utvecklingen av den svenska industriproduktionen med  
 OECD-genomsnittet 
  mellan 1990 och 1997. Det visade sig att de delbranscher som har haft en mycket stark expansion karaktäriseras som kunskapsintensiva. Emellertid erhöll vi vissa indikationer på att Sveriges komparativa fördelar i kunskapsintensiv industri håller på att stagnera. I avsnittet om näringsklimatet ansåg över en fjärdedel av de tillfrågande aktörerna i näringslivet att ett ökat utbud av kvalificerad arbetskraft har stor betydelse för investeringsbenägenheten.  
 77  
 Denna andel var nästan dubbelt så stor som den andel företagsledare som menade att minskade kapitalkostnader i form av lägre ränta var viktigast för att öka investeringarna. Vi kan konstatera att dessa exempel visar på utbildning som ett ytterst viktigt strategisk område för tillväxtpolitik, något som också framhölls i produktivitetsdelegationens betänkande.  
 78 
  
 I en tid där selektiv näringspolitik med riktade stöd minskat  
 79  
 samtidigt som utbildningens betydelse betonats både i modern ekonomisk tillväxt- teori och i innovationsforskning har också intresset för utbildning blivit allt större från statsmakternas sida.  
 80  
 I regeringens tillväxtproposition kunde man således läsa att Arbetskraftens kunskaper och kompetens är en avgörande förutsättning för produktivitetsutveckling och tillväxt  
 ´ 
  
 81  
 Förutom att konstatera utbildningens betydelse för den långsiktiga tillväxten fastslog regeringen i budgetpropositionen 1997 att utbildning också är av stor fördelningspolitisk betydelse. 
 Varför är då utbildning så betydelsefullt? När man talar om utbildning i ekonomiska sammanhang brukar man dela in effekterna av utbildning i två aspekter. Den ena är inriktad på utbildningens värdeskapande effekt och utgår från att individens produktivitet ökar med utbildningsnivån. Det 
  
 77 
  
 Man kan naturligtvis invända att det ligger i arbetsgivarens intresse att öka utbudet av olika typer av arbetsskraft då detta i längden medför lägre löneökningar. 
  
 78 
  
 SOU 1991:82 sid 30. 
  
 79 
  
 Till exempel industripolitiken på  
  
 1970-talet 
  med dess omfattande stöd till specifika branscher. 
  
 80 
  
 Människors utbildning har länge varit ett ämne för statlig uppmärksamhet, se till exempel SOU 1973:3, sid 79, eller SOU 1959:45, s 162, om skrivningar rörande betydelsen av högre utbildning. För en diskussion kring förändringen av näringspolitikens inriktning de senaste decennierna se Wood och Lara, 
  
 %DVLQGXVWUL RFK K|JWHNQRORJL 
 , SNS Förlag 1995. 
  
 81 
  
 Prop 1995/96:25 s 13. 
  
 100 
 innebär att värdet per arbetsinsats ökar ju högre utbildning den anställde har. Den andra aspekten på utbildning är konsumtion och innebär att effekten av utbildning framför allt har karaktären av individuell tillfredsställelse. Det är intressant att utbilda sig och att kunna mer, men det ger inte nödvändigtvis högre inkomst. Utbildning som konsumtion är en viktig aspekt men av mindre direkt betydelse när vi analyserar utbildningens ekonomiska konsekvenser. De ekonomiska aspekterna av utbildning är så betydelsefulla att man talar om investeringar i human- kapital i analogi med andra investeringar i produktivt kapital. Vid sidan om effekten att enskilda individer blir mer produktiva medför utbildning även att andra i denna individs närhet blir mer produktiva, man talar om att utbildningens produktivitet spiller över. Det brukar också poängteras att utbildning för med sig en ökad förmåga att anpassa sig till förändrade situationer. Det skulle kunna uttryckas som att utbildning ökar individens möjlighet att få arbete. 
 Kompetens är ett begrepp som allt mer hörs i debatten och som syftar till att fånga upp en skicklighetsaspekt i utförandet av specifika uppgifter. Den tekniska utvecklingen och allmänt förändrade marknadsvillkor innebär att den kompetens som krävs för att kunna utföra olika arbetsuppgifter kontinuerligt genomgår förändringar. Detta medför i sin tur att vidareutbildning blir allt viktigare för ökad produktivitet. Den formella utbildningsnivån får därför anses utgöra en bas för individens fortsatta lärande men indikerar samtidigt ett lands förutsättningar avseende tillgången till kvalificerad arbetskraft. Analyser med avseende på humankapital grundar sig vanligtvis på den formella utbildning som det offentliga utbildningssystemet tillhandahåller. I detta kapitel utgår vi från den formella utbildningen men använder även ett alternativt sätt att mäta människors kompetens. 
 Med anledning av utbildningens påvisade betydelse har vi i detta kapitel sammanställt tre analyser. Först studerar vi utbildningsnivån i Sverige i jämförelse med andra avancerade industriländer. Jämförelser har gjorts tidigare i olika avseenden men det material som vi fått till förfogande medger även en jämförelse på sektorsnivå. Sedan ställer vi frågan om högre utbildning har lett till ökade inkomster under  
 1990-talet? 
  Ett positivt svar på denna fråga skulle innebära en ökad drivkraft för individer att studera vidare. Slutligen vill vi diskutera ett alternativt mått på kompetens. I kapitlets sista avsnitt jämförs de vuxnas förmåga att förstå och tillgodogöra sig skriftlig information i sju länder. Denna förmåga har betydelse för utbildningssatsningar och den fortsatta utvecklingen i näringslivet. 
 101 
 8WELOGQLQJVQLYnQ L LQWHUQDWLRQHOO MlPI|UHOVH 
 Inriktningen på ett lands produktion av varor och tjänster bestäms av tillgången till produktionsfaktorer relativt andra länder.  
 82  
 Produktionsförutsättningarna har förändras drastiskt i och med marknadernas globalisering. Kapitalet rör sig numera relativt fritt över de nationella gränserna och kostnaderna för transport av varor har blivit lägre. Det innebär att både möjligheterna och incitamenten ökar för producenter att etablera produktionsanläggningar i länder som har lägre produktionskostnader än hemlandet. En förutsättning är givetvis att en högre vinst uppväger övriga omkostnader, som exempelvis transportkostnader. Ett exempel är arbetsintensiva varor som i allt större utsträckning tillverkas i länder där det finns tillgång till relativt billig arbetskraft och sedan exporteras. 
 Samtidigt ökar den kunskapsintensiva produktionen i omfattning och ny teknik sprids i allt snabbare takt mellan länder. Humankapital är en produktionsfaktor som är mer fast knuten till ett specifikt land och representerar därmed också en mer stabil resurs. Det innebär att satsningar som höjer arbetskraftens humankapital skapar konkurrens- fördelar som är direkt knutna till ett specifikt land. För att kunna använda sig av ny teknik, och för att kunna utveckla den, ställs höga krav på individers kunskap. Ett land med mycket humankapital kan därför lättare ta till sig innovationer från andra länder, både i syfte att använda sig av den i produktionen och för att vidareutveckla produkter. Det är rimligt att förmågan att ta till sig nya produkter i snabb takt påverkar landets tillväxttakt positivt och samtidigt stimulerar utvecklingen av humankapitalet. Att bygga upp komparativa fördelar med avseende på kompetens bör därmed leda till bestående konkurrensfördelar. Tillgången till kvalificerad arbetskraft, som kan delta i avancerad produktion, påverkar i allt högre grad de kunskapsintensiva företagens lokali- seringsbeslut. 
 Arbetsfördelningen mellan länder bestäms således i ökad utsträckning av arbetskraftskostnaden- och kunskapsnivån i ett land. Arbetskraftens nivå vad gäller utbildning och kompetens blir den avgjort viktigaste produktionsfaktorn för ett land som vill skapa konkurrensfördelar inom 
 kunskapsintensiv produktion istället för att priskonkurrera genom låga löner  
 83 
 . 
  
 82 
  
 Enligt Faktorproportionsteorin,  
  
 Thomas. 
  För en närmare beskrivning av denna med tillämpning på Sverige se till exempel: Leamer E och Lundborg P, Sweden 
 RPSHWLQJ LQ WKH *OREDO 0DUNHWSODFH $ +HFNVFKHU 2KOLQ YLHZ 
 , SNS Occasional Paper No 68 1995. 
  
 83 
  
 I avsnittet om "Kvalitet som konkurrensmedel" i kapitel 3 visades att Sverige trots lägre relativ priser med anledning av  
  
 80-talets 
  devalveringar misslyckats att bibehålla eller öka industrins marknadsandelar intenationellt sett. 
 102 
 Färre anställda med lång universitetsutbildning i Sverige 
 Hur hög är då utbildningsnivån hos de anställda i Sverige i ett internationellt perspektiv? Det är frågan som vi ska försöka besvara i detta avsnitt. Vi jämför utbildningsnivån hos de anställda i Sverige med ett genomsnitt för åtta  
 OECD-länder. 
 84  
 Att vi väljer att studera de anställda beror på att de kan antas illustrera ländernas faktiska användande av produktionsfaktorn humankapital. Av resultaten framgår att Australien, Kanada och USA utmärker sig genom att ha en betydligt högre andel universitetsutbildade bland de anställda. Eftersom Kanada och USA är befolkningsmässigt stora länder representerar de dessutom en stor andel av det totala antalet sysselsatta i de 8 länderna och får därav en stor relativ vikt. Vi är intresserade av hur Sverige står sig i jämförelse med både de europeiska länderna och samtliga länder som ingår i studien. Resultaten redovisas därför som en jämförelse mellan Sverige och två aggregat av  
 OECD-länder. 
  De två aggregaten är Jackson, som visar ett genomsnitt av de anställdas formella utbildning i de fyra europeiska länderna, och OECD8 där även de utomeuropeiska länderna inkluderas. 
 Av diagram 5.1 framgår de anställdas utbildningsnivå i Sverige jämfört med de två  
 OECD-aggregaten. 
  Resultaten visas både för hela ekonomin och för den delen av ekonomin som kvarstår när verksamheter som ingår i den svenska offentliga sektorn räknats bort. I hela ekonomin är de anställdas utbildningsnivå i Sverige och i de europeiska  
 OECD-länderna 
  relativt likartad. Andelen högskoleutbildade är till och med något högre i Sverige. En skillnad som vi kan notera är att andelen anställda med längre universitetsutbildning är något lägre i Sverige och att det är den 
 relativt stora andelen anställda med kortare universitetsutbildning som ger det positiva resultatet. Däremot är andelen universitetsutbildade bland de anställda betydligt högre i det totala  
 OECD-aggregatet, 
  som även inkluderar de utomeuropeiska länderna. De anställdas utbildningsnivå i Sverige står sig därmed bra i jämförelse med de europeiska länderna men är betydligt lägre i jämförelse med de anställdas utbildningsnivå i det sammanlagda aggregatet. 
  
 84 
 Australien, Danmark, Finland, Japan, Kanada, Storbritannien, Tyskland och USA. Antalet länder i jämförelsen begränsas av tillgängliga data på utbildningsnivån för anställda på sektorsnivå. Trots det begränsade urvalet av länder ingår några av Sveriges viktigaste konkurrentländer inom kunskapsintensiv produktion. 
 103 
 'LDJUDP 'H DQVWlOOGDV XWELOGQLQJVQLYn L 6YHULJH MlPI|UW PHG HWW JHQRPVQLWW I|U WYn 2(' DJJUHJDW 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ WDO 
  
 Hela ekonomin 
  
 Utan vård, omsorg, utbildning* 
  
 100 
  
 13,3 
  
 12,8 
  
 9,1 
  
 7,4 
  
 19,2 
  
 13,8 
  
 7,5 
  
 6,6 
  
 9,1 
  
 11,6 
  
 80 
  
 18,6 
  
 20,1 
  
 60 
  
 40 
  
 77,6 
  
 75,6 
  
 83,4 
  
 86,1 
  
 67,6 
  
 60,7 
  
 20 
  
 0 
  
 OECD8 
  
 OECD4 
  
 Sverige 
  
 OECD8 
  
 OECD4 Sverige 
  
 Högst gymn. 
  
 Univ  
  
 Univ > 3 år 
  
 $QP $Hammond lU Martinez Sn DWW nUWDOHQ VNLOMHU VLJ QnJRW PHOODQ OlQGHUQD cUWDOHQ Foster SDUHQWHV HIWHU UHVSHNWLYH ODQG L XSSUlNQLQJHQ VRP I|OMHU 2(' lU HWW DJJUHJDW VRP EHVWnU DY 'DQPDUN )LQODQG  
  
 6WRUEULWDQQLHQ RFK 7\VNODQG , DJJUHJDWHW 2(' LQJnU GHVVXWRP $XVWUDOLHQ  
 -DSDQ .DQDGD 
  RFK 86$ 6YHULJH 
 $QP 9nUG RPVRUJ RFK XWELOGQLQJ UHSUHVHQWHUDU DYGHOQLQJ ,6, UHY 
 .lOOD 2(' 'LUHFWRUDWH IRU (GXFDWLRQ (PSOR\PHQW /DERXU DQG 6RFLDO $IIDLUV 
 När vi exkluderar verksamheter som i Sverige bedrivs inom offentlig sektor förändras sammansättningen av utbildningsnivån. Andelen anställda med universitetsutbildning minskar både i Sverige och i de båda aggregaten, vilket innebär att andelen högutbildade är högre inom dessa verksamheter än i ekonomin som helhet. Det är dock i Sverige som förändringen är störst och det får ses som ett uttryck för att en större andel av akademikerna i Sverige är sysselsatta inom offentlig verksamhet jämfört med övriga länder. 
 Lägre andel högutbildade inom samtliga sektorer 
 Vad kan de observerade skillnaderna bero på? En hypotes skulle kunna vara att skillnaderna är en konsekvens av att näringslivsstrukturen är olika i länderna. Exempelvis kan vissa länder i större utsträckning ha inriktat sin produktion till kunskapsintensiva sektorer, som i sin tur kräver en högre andel utbildad personal. En annan förklaring kan vara att vissa länder helt enkelt efterfrågar en generellt sett större andel högutbildad personal inom respektive sektor. Skillnaderna i utbildningsnivå skulle då bero på ett mer utbyggt utbildningssystem som medger att näringslivet får en arbetskraft som motsvarar efterfrågan. En annan konsekvens av ett omfattande utbildningssystem kan vara att efterfrågan på högutbildad 
 104 
 arbetskraft stiger i samband med att utbudet ökar eftersom lönerna för de högutbildade sjunker relativt övrig arbetskraft. 
 Genom att studera vilken utbildningsnivå de anställda i Sverige skulle ha om förutsättningarna var desamma som i de två  
 OECD-aggregaten 
  ska vi försöka besvara denna fråga. De två faktorerna som vi antog kunde förklara skillnader i utbildningsnivån var sektorsstrukturen i länderna och de anställdas utbildningsnivå inom respektive sektor. För att ta reda på i vilken utsträckning sektorsstrukturen i ett land påverkar utbildningsnivån har vi beräknat hur utbildningsnivån hos de anställda i Sverige skulle förändras om den svenska sektorsstrukturen, det vill säga den procentuella fördelningen av de anställda mellan sektorerna, skulle motsvara fördelningen inom OECD4 respektive OECD8.  
 85  
 Det betyder med andra ord att vi antar att Sverige har en lika stor andel anställda inom varje sektor som genomsnittet i de båda aggregaten. För att se om skillnaderna i stället beror på de anställdas utbildningsnivå inom respektive sektor har vi också beräknat hur de anställdas utbildningsnivå i Sverige skulle förändras om utbildningsnivån sektorsvis i de två OECD- aggregaten appliceras på den svenska sektorsstrukturen. Det innebär att vi antar en procentuell fördelning av utbildningsnivån inom respektive sektor i Sverige som motsvarar genomsnittet i de båda aggregaten. Resultaten illustreras i diagram 5.2. 
  
 85  
 Sektorsindelning enligt ISIC Rev.2. 
 105 
 'LDJUDP )DNWLVN XWELOGQLQJVQLYn KRV GH DQVWlOOGD L 6YHULJH RFK Ross Sn Lewis DYVHHQGH Sn XWELOGQLQJV UHVSHNWLYH VHNWRUVVWUXNWXU VNXOOH PRWVYDUD GH L 2(' RFK 2(' DJJUHJDWHQ 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ WDO 
  
 100 
  
 12,8 
  
 11,0 
  
 10,7 
  
 15,1 
  
 21,7 
  
 10,1 
  
 10,2 
  
 80 
  
 11,6 
  
 9,6 
  
 20,7 
 60 
  
 40 
  
 75,6 
  
 78,9 
  
 79,1 
  
 75,3 
  
 57,6 
  
 20 
  
 0 
  
 Sverige 
  
 Sv utb 
  
 Sv utb 
  
 Sv 
  
 Sv 
  
 OECD4 
  
 OECD8 
  
 sektor 
  
 sektor 
  
 sektor 
  
 sektor 
  
 OECD4 
  
 OECD8 
  
 utb 
  
 utb 
  
 Högst gymn. 
  
 Univ 
  
 Univ>3 år 
  
 $QP $Hammond lU Martinez Sn DWW nUWDOHQ VNLOMHU VLJ QnJRW PHOODQ OlQGHUQD 'H H[DNWD nUWDOHQ I|U UHVSHNWLYH ODQG nWHUILQQV L DQVOXWQLQJ WLOO GLDJUDP 
 .lOOD 2(' 'LUHFWRUDWH IRU (GXFDWLRQ (PSOR\PHQW /DERXU DQG 6RFLDO $IIDLUV 
 Den första stapeln redovisar den faktiska utbildningsnivån hos de anställda i Sverige. I den andra och den tredje stapeln kan vi se vilken utbildningsnivån skulle vara i Sverige om vi applicerade den svenska utbildningsstrukturen sektorsvis på den sektorsstruktur som återfinns i OECD4 respektive i OECD8. Den fjärde och den femte stapeln illustrerar det motsatta förhållandet; att den sammansättning av formell utbildning sektorsvis som återfinns i de båda aggregaten appliceras på den svenska sektorsstrukturen. 
 Som framgår av diagrammet skulle en sektorsstruktur som motsvarar genomsnittet för  
 OECD-länderna, 
  oavsett aggregat, innebära en lägre andel universitetsutbildade bland de anställda i Sverige. En applicering av  
 OECD-ländernas 
  utbildningsstruktur på den svenska sektorsstrukturen skulle däremot höja andelen anställda med universitetsutbildning. Skillnaden varierar dock betydligt i storlek beroende på vilket aggregat som studeras. Skillnaden mellan Sverige och de europeiska länderna kan uppfattas som relativt liten när det gäller andelen av de anställda med universitetsutbildning jämfört med de lägre utbildade. För att tydligare åskådliggöra skillnaden på 0,3 procentenheter som skiljer de båda utbildningsnivåerna åt kan nämnas att det motsvarar drygt 10 000 personer. Det finns också en distinkt skillnad mellan andelen anställda 
 106 
 med långa och korta högskoleutbildningar. Skillnaden på 2,3 procentenheter innebär att antalet med en universitetsutbildning på minst tre år skulle behöva öka med drygt 80 000 personer för att andelen anställda med lång universitetsutbildning i Sverige ska motsvara genomsnittet för de länder som ingår i aggregatet OECD4. Detta faktum speglar att andelen med längre högskoleutbildningar är mindre i Sverige än i de andra europeiska länderna som ingår i OECD4. Av diagrammet framgår också att en utbildningsstruktur sektorsvis som motsvarar genomsnittet av samtliga de studerade  
 OECD-länderna 
  skulle innebära en avsevärt högre utbildningsnivå i Sverige. Antalet anställda med någon form av universitetsutbildning skulle behöva öka med över 640 000 för att motsvara nivån inom OECD8. 
 Skillnader i sektorsstrukturen tycks därmed inte förklara skillnaderna i de anställdas utbildningsnivå. Dessa förefaller istället vara en konsekvens av att de andra  
 OECD-länderna, 
  generellt sett, sysselsätter en större andel universitetsutbildade inom respektive sektor än vad som är fallet i Sverige. För att verifiera resonemanget studerar vi hur andelen anställda med minst tre års universitetsutbildning skiljer sig åt mellan Sverige och de två  
 OECD-aggregaten. 
  Som framgår av tabell 5.1 är mönstret tydligt. I samtliga sektorer är den genomsnittliga andelen anställda med lång universitetsutbildning störst i OECD8, näst störst i OECD4 och minst i Sverige. 
  
 7DEHOO 
  
 3URFHQWXHOO DQGHO DQVWlOOGD PHG PLQVW nUV XQLYHUVLWHWVXWELOGQLQJ 
  
 VHNWRUVYLV L 6YHULJH 2(' RFK 2(' WDO 
  
 6HNWRU 
  
 2(' 
  
 2(' 
  
 6YHULJH 
  
 -RUGEUXN 
  VNRJVEUXN RFK MDNW 
  
 *UXYRU 
  
 7LOOYHUNQLQJ 
  
 (O JDV YlUPH RFK YDWWHQ 
  
 %\JJ 
  
 +DQGHO UHVWDXUDQJ KRWHOO 
  
 6DPIlUGVHO NRPPXQLNDWLRQ 
  
 )Rogers RFK XSSGUDJ 
  
 9nUG Gomez 
  
 $QP $Hammond lU Martinez Sn DWW nUWDOHQ VNLOMHU VLJ QnJRW PHOODQ OlQGHUQD 'H H[DNWD nUWDOHQ I|U UHVSHNWLYH ODQG nWHUILQQV L DQVOXWQLQJ WLOO GLDJUDP 
 .lOOD 2(' 'LUHFWRUDWH IRU (GXFDWLRQ (PSOR\PHQW /DERXU DQG 6RFLDO $IIDLUV 
 Det är tydligt att Sverige har en lägre andel med lång universitetsutbildning inom samtliga sektorer. Att Sverige vid upprepade tillfällen försökt förbättra sin konkurrenskraft genom devalveringar och depreciering av kronan har troligen påverkat inriktningen av varu- och tjänsteproduktionen. När de svenska varorna blev relativt billiga på världsmarknaden ökade incitamenten till priskonkurrens, vilket kan ha 
 107 
 hämmat utvecklingen från arbetsintensiv till mer kunskapsintensiv produktion. 
 86  
 För att Sverige ska kunna konkurrera i den allt mer kunskapsintensiva produktionen av varor och tjänster krävs en generell höjning av utbildningsnivån. 
 Resultaten innebär att Sverige behöver öka satsningarna på utbildning för att komma i kapp övriga  
 OECD-länder. 
  De satsningar som genomförts i syfte att öka antalet utbildningsplatser på universitet och högskolor är ett steg i denna riktning. 
 I vilken riktning har då utvecklingen gått under det senaste decenniet? I tabell 5.2 kan vi närmare studera hur andelen anställda med minst tre års universitetsstudier har förändrats i Sverige jämfört med genomsnittet i OECD4- och  
 OECD8-aggregaten. 
  Det finns inte något samband med den distinkta nivåskillnaden som vi såg mellan OECD8, Jackson och Sverige i tabell 5.1. Ökningstakten är i stället högst inom de europeiska OECD- länderna inom flertalet sektorer. 
 7DEHOO cUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ DY DQWDOHW DQVWlOOGD PHG PLQVW WUH nUV XQLYHUVLWHWVXWELOGQLQJ XQGHU HQ WLRnUVSHULRG VHNWRUVYLV L 6YHULJH 2(' RFK 2(' 
  
 6HNWRU 
  
 2(' 
  
 2(' 
  
 6YHULJH 
  
 -RUGEUXN  VNRJVEUXN RFK MDNW 
  
 *UXYRU 
  
 7LOOYHUNQLQJ 
  
 (O  JDV  YlUPH RFK YDWWHQ 
  
 %\JJ 
  
 +DQGHO  UHVWDXUDQJ   Richards 
  
 6DPIlUGVHO  NRPPXQLNDWLRQ 
  
 )Rogers RFK XSSGUDJ 
  
 9nUG  RPVRUJ  XWELOGQLQJ 
  
 $QP $Hammond lU ´HQ WLRnUVSHULRG´ EHURU Sn DWW nUWDOHQ VNLOMHU VLJ QnJRW PHOODQ OlQGHUQD cUWDOHQ Foster SDUHQWHV EDNRP UHVSHNWLYH ODQG L XSSUlNQLQJHQ VRP I|OMHU 6YHULJH RFK 'DQPDUN RFK )LQODQG 
  
 RFK 6WRUEULWDQQLHQ RFK 7\VNODQG RFK  
  
 $XVWUDOLHQ RFK  
 -DSDQ 
  
  RFK .DQDGD RFK  
  
 VDPW 86$ RFK 
 .lOOD 2(' 'LUHFWRUDWH IRU (GXFDWLRQ (PSOR\PHQW /DERXU DQG 6RFLDO $IIDLUV 
 ,Ortiz KDU |NDW XQGHU WDOHW 
 För att enskilda individer ska välja att avsätta ytterligare tid i utbildning räcker det inte att konstatera att högre utbildning har en stor betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Det måste finnas andra drivkrafter för individer att utbilda sig. En av de viktigaste drivkrafterna är naturligtvis den ekonomiska avkastningen och i detta avsnitt kommer vi att visa att utbildning betalar sig och att avkastningen på utbildning är högre inom 
  
 86  
 Se till exempel Lundberg Utbildning och internationell specialisering i svensk industri 
 (NRQRPLVN 'HEDWW  
 nr. 8 1992 
  
 108 
 privat sektor än i offentlig sektor.  
 87  
 Vi avser här att analysera hur den ekonomiska avkastningen skiljer sig åt mellan olika 
 utbildningsinriktningar mellan 1990 och 1995. 
 88  
 Syftet är framförallt att diskutera om dessa  
 LQNRPVWSUHPLHU  
 ger oss information om förändringar i 
 ekonomiska drivkrafter till högre utbildning i allmänhet och teknisk i synnerhet. 
 Det tidiga  
 1990-talets 
  kris innebar att Sverige ställdes inför det strukturskifte som i andra länder påbörjades redan i slutet av  
 1970-talet 
  samt under  
 1980-talet. 
 89 
  
 Detta strukturskifte innebar en minskad efterfrågan på arbetskraft med lägre utbildning. Skiftet kom relativt obemärkt i Sverige, bland annat beroende på den höga ekonomiska aktivitet som delvis skapats genom den avreglerade finansmarknaden och som medförde en ökad sysselsättning. I den fulla sysselsättningens Sverige under andra halvan av  
 1980-talet 
  var det lätt att få arbete även för personer med relativt låg utbildning. I efterhand kan vi märka struktur- skiftet genom till exempel att utvecklingen av utbildningslönepremierna för högre utbildade ökade under den senare halvan av  
 1980-talet. 
  Samma utveckling kunde noteras i USA redan tio år tidigare.  
 90  
 Någon större tillströmning till universitet och högskolor i Sverige kunde dock inte observeras. I Produktivitetsdelegationens betänkande poängterade man uttryckligen att drivkrafter för att öka investeringarna i humankapital var utomordentligt viktiga. Detta skrevs strax innan den drastiska ökningen av arbetslösheten som inträffade i början på  
 1990-talet. 
  Tillströmningen till universitet och högskolor har ökat med anledning av den uppkomna arbetslösheten och lärosätena har fått ökade anslag för att kunna utöka antalet utbildningsplatser. 
 I en tidigare studie har Barnes och Schultz med hjälp av NUTEK data studerat förändringen i löneskillnader för olika utbildningstyper mellan åren 1986 och 1992.  
 91  
 De erhöll det något förvånande resultatet att inkomstpremien 
 92  
 för längre tekniska utbildningar var lägre 1992 än 1986. Då omfattningen av teknisk utbildning har stor betydelse för utvecklingen av den konkurrensutsatta delen av näringslivet så har vi valt att genomföra en analys som liknar Reyes och Brown för att se om 
  
 87 
  
 Detta har emellertid påpekats förut av bland annat Jackson Avkastning på utbildning i privat och offentlig sektor  
  
 ),() $UEHWVUDSSRUW QU  
 1994. 
  
 88 
  
 Med ekonomisk avkastning menar vi här den del i löneskillnader som kan relateras till utbildningstypen när man standardiserar för tid i förvärvslivet samt kön (så kallade 
  
 löneekvationer av Mincertyp) För närmare beskrivning se till exempel  
 $UEHWVPDUNQDGHQ 
  
 av Schaefer, Wallace och Fernandez. SNS 1996. Ett antal begrepp finns som är kopplade 
  
 till avkastning på utbildning för diskussion se Wallace, Fernandez och Contreras i 
  
 Utbildningsnivå och utbildningsavkastning Sverige,  
 6WXGLHU DY VYHQVN XWELOGQLQJ 
 , 
  
 89 
  
 Ekonomiska rådet 1993. 
  
 Se till exempel artiklar i  
  
 -RXUQDO 
  RI (FRQRPLF 3HUVSHFWLYHV VSULQJ  
 för en 
  
 90 
  
 genomgång. 
  
 Wallace och Fernandez (1993) Avkastning och efte rfrågan på högre utbildning, 
  
 (Buckley GHEDWW  
 Nr. 1. och Thomas och Mathis (1992) Changes in relative wages 1963- 
  
 91 
  
 1987: supply and demand factors,  
 4XDUWHUO\  
  
 -RXUQDO 
  
  RI (FRQRPLFV  
 Vol. 107 
  
 Schultz och Barnes ,  
 -Utbildningspremien 
  i Sverige under åren 1986 och 1992 
  
 92 
  
 (NRQRPLVN GHEDWW 
 , 1995:5. 
  
 Vi kommer att följa Barnes och Schultz i att använda begreppet inkomstpremie på 
  
 vår uppskattning av avkastningen av utbildning då dessa baseras på inkomst per år utan hänsyn till nedlagda antalet arbetstimmar. 
 109 
 detta resultat står sig vid en jämförelse av löneskillnader mellan åren 1990 och 1995. I analyser av avkastning på utbildningsinvesteringar tar man oftast bara hänsyn till hur många år som en individ har utbildat sig. Sällan eller aldrig diskuteras skillnader i utbildningar med samma utbildningslängd. Härvidlag skiljer sig vår analys (och Schultz och Reyes) från andra analyser som gjorts på området.  
 93 
  
 Vi är alltså intresserade av inkomstpremien som en drivkraft för individens val av utbildning. Vårt datamaterial består av ett urval från en population av sysselsatta 
 94  
 i Sverige i åldersintervallet  
 16-65 
  år. År 1990 bestod denna population av cirka 4,4 miljoner individer och fram till 1995 hade den minskat till att omfatta ungefär 3,7 miljoner individer. 
 Tabell 5.3 ger information om inkomstnivåer för olika utbildningsinriktningar, både före och efter skatt. Lönenivån anges i form av medianer och relateras till lönenivån för sysselsatta med grundskoleutbildning. Vi ser att skillnaderna mellan inkomsterna blir mindre efter skatt och att effekten var större 1990 än 1995, vilket beror på att marginalskatterna var högre 1990. Längre utbildningar ger högre lön, vilket knappast förvånar. Vad som är anmärkningsvärt är att den procentuella förändringen för respektive utbildningsinriktning visar att förutom utbildade med yrkesinriktat gymnasium är det tre eftergymnasiala utbildningar som har haft den sämsta löneutvecklingen under perioden. Dessa har fått en försämrad position i jämförelse med grundskoleutbildade. 
  
 93  
 Jackson (1994) eller Wallace och Fernandez (1993). 
 Under de senaste åren har man också blivit alltmer intresserad av om effekten av utbildning på lönens storlek uppskattas fel på grund av att individer med stor talang för att tjäna pengar systematisk väljer att utbilda sig längre. Om så är fallet så är de uppskattade utbildningslönepremierna här (och i texten refererade studier) överskattade. För en diskussion om detta se Campbell (1997). 
  
 94  
 Sysselsatt är här ett begrepp som är knutet till en viss minimiinkomst och avser att täcka samma population som arbetskraftsundersökningarna (AKU) gör med sitt begrepp sysselsatt. 
 110 
  
 7DEHOO ,QNRPVWVNLOOQDGHU PHOODQ ROLND XWELOGQLQJDU RFK 0HGLDQHU L WXVHQWDO NURQRU RFK UHODWLY VNLOOQDG L I|UKnOODQGH WLOO JUXQGVNROHXWELOGDGHJUXQGVNROD 8SSJLIWHUQD JlOOHU I|U V\VVHOVDWWD UHVSHNWLYH nU  
  
 8WELOGQLQJ 
  
 %UXWWRO|Q 
  
 1HWWRO|Q 
  
 PHGLDQ 
  
 LQGH[ 
  
 PHGLDQ 
  
 LQGH[ 
  
 PHGLDQ 
  
 ,QGH[ 
  
 0HGLDQ 
  
 LQGH[ 
  
 *UXQGVNROD 
  
 *\P \UN 
  
 *\P VWXGLHI|UEHUG 
  
 ( J\P NRUW WHNQ QY 
  
 ( J\P NRUW |YULJ 
  
 ( J\P OnQJ WHNQ QY 
  
 ( J\P OnQJ |YU 
  
 )RUVNDUH WHNQLN QY 
  
 )RUVNDUH |YULJD 
  
 .lOOD 187(. XWELOGQLQJVGDWDEDVHQ 
 Vi har emellertid inte tagit hänsyn till att antal år i arbetslivet samt kön har betydelse för inkomstnivån. En mer nyanserad bild får vi med hjälp av en regressionsanalys där standardisering med avseende på dessa variabler kan göras. I tabell 5.4 redovisas sådana standardiserade relativa inkomstskillnader. 
 96 
  
 95 
  
 För närmare information om datamaterialet, se appendix H. 
  
 96 
  
 Standardiseringen har gjort med hjälp av en regressionsmodell där den beroende variabeln är logaritmerad nettoinkomst och de förklarande variablerna består dels av interaktioner av indikatorer för respektive utbildningstyp och respektive sektor dels av variabeln tid i arbetslivet och en indikator för om individen är en kvinna. Beräkning är gjord med en metod som innebär att extremvärden inte skall ha stort inflytande på resultaten. 
  
 111 
 7DEHOO 6WDQGDUGLVHUDGH UHODWLYD ´LQNRPVWSUHPLHU´ RFK I|U V\VVHOVDWWD PHG ROLND XWELOGQLQJDU  
 -lPI|UHOVHJUXSSHQ 
  lU JUXQGVNROHXWELOGDGH LQGLYLGHU VRP lU DQVWlOOGD Roberts VHNWRU 
 3ULYDW VHNWRU S RFK RIIHQWOLJ VHNWRU R 
  
 6HNWRU 
  
 8WELOGQLQJ 
  
 S 
  
 *UXQGVNROD 
  
 R 
  
 6WXGLHLQULNWDW J\PQDVLXP 
  
 R 
  
 S 
  
 R 
  
 .RUW HIWHUJ\PQDVLDO XWE PHG WHNQLVN QDWXUYHW LQULNW 
  
 S 
  
 6WXGLHLQULNWDW J\PQDVLXP 
  
 R 
  
 gYULJD NRUWD HIWHUJ\PQDVLDOD XWELOGQLQJDU 
  
 S 
  
 .RUW HIWHUJ\PQDVLDO XWE PHG WHNQLVN QDWXUYHW LQULNW 
  
 S 
  
 gYULJD NRUWD HIWHUJ\PQDVLDOD XWELOGQLQJDU 
  
 R 
  
 /lQJUH HIWHUJ\PQDVLDO Romero 
  
 R 
  
 gYULJD OlQJUH HIWHUJ\PQDVLDOD XWELOGQLQJDU 
  
 S 
  
 gYULJD OlQJUH HIWHUJ\PQDVLDOD XWELOGQLQJDU 
  
 R 
  
 Webb IRUVNDUXWE 
  
 S 
  
 /lQJUH HIWHUJ\PQDVLDO Romero 
  
 S 
  
 gYULJD IRUVNDUXWELOGDGH 
  
 R 
  
 gYULJD IRUVNDUXWELOGDGH 
  
 S 
  
 Webb IRUVNDUXWE 
  
 $QP *\PQDVLHLQJHQM|UHU KDU SODFHUDWV LQRP Warren PHG WHNQLVN LQULNWQLQJ I|U DWW |ND MlPI|UEDUKHWHQ Mckee XWELOGQLQJVW\S 
 $QP $OOD YlUGHQ L WDEHOOHQ lU VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQWD L I|UKnOODQGH WLOO MlPI|UHOVHJUXSSHQ 'HVVXWRP lU VNLOOQDGHU PHOODQ GH ROLND XWELOGQLQJDUQD VRP XSSJnU WLOO PLQVW IHP SURFHQWHQKHWHU RFNVn VWDWLVWLVNW VLJQLILNDQWD 
 .lOOD 187(. 
 Notera att skillnad i inkomstpremie  
 PHOODQ  
 olika utbildningar under något av de två åren endast kan hävdas om differensen är minst fem procentenheter. Att arbeta inom privat sektor med studieinriktat gymnasium lönar sig med andra ord lika bra som att ha satsat på en kortare eftergymnasial utbildning om personen valt att arbeta inom offentlig sektor. Det framgår tydligt att en person tjänar bättre i privat sektor än i offentlig sektor, oberoende av utbildning. 
 I den ovan nämnda studien av Schultz och Barnes framfördes resultatet att utbildningar med inriktning mot teknik och naturvetenskap haft en sämre löneutveckling än andra längre utbildningsalternativ. Det spekulerades i om detta kunde vara en delförklaring till den ofta påtalade bristen på tekniker och naturvetare i Sverige. Vi kan konstatera att detta förhållande inte gäller i vårt material. Våra resultat visar att utbildningar med inriktning på teknik och naturvetenskap tillhör de utbildningar med störst positiv förändring i inkomstpremien. Vetskapen om detta förhållande bör locka fler till denna typ av utbildning. Slutsatsen av tabell 5.4 är att alltså att för de sysselsatta har inkomstpremierna med avseende på utbildning utvecklats i positivt. Det ekonomiska incitamentet att söka sig till utbildning har därmed ökat. 
 112 
 Tabell 5.5 återger antalet universitetsutbildade inom naturvetenskap och teknik inom åldersgruppen 25 till 34 år för några  
 OECD-länder 
  på  
 1990-talet. 
  Urvalet av länder kan tyckas godtyckligt men avsikten har varit att inkludera de länder vi idkar mest handel med. Anledningen till att Schweiz finns med i urvalet är att deras  
 FoU-struktur 
  liknar den svenska. 
 97  
 Om vi hade tagit med länder som exempelvis Irland och Korea, där antalet universitetsutbildade ökat mycket kraftigt under senare år, så hade Sveriges position försämrats. 
 7DEHOO $QWDO XQLYHUVLWHWVXWELOGDGH LQRP WHNQLN RFK QDWXUYHWHQVNDS SHU 
 L DUEHWVNUDIWHQ L nOGHUVJUXSSHQ nU VDPW 6YHULJHV SRVLWLRQ L I|UKnOODQGH WLOO PHGHOYlUGHW I|U OlQGHUQD RFK WLOO GHQ OHGDQGH QDWLRQHQ 
  
 /DQG 
  
 6WRUEULWDQQLHQ 
  
 -DSDQ 
  
 1RUJH 
  
 )LQODQG 
  
 +ROODQG 
  
 86$ 
  
 'DQPDUN 
  
 7\VNODQG 
  
 6YHULJH 
  
 6FKZHL] 
  
 0HGHOYlUGH 
  
 6YHULJH PHGHOYlUGH 
  
 6YHULJH (77$1 
  
 .lOOD 2(' (GXFDWLRQ DW Hall RFK 
 Vid en jämförelse med dessa  
 OECD-länder 
  blir det tydligt att Sverige har en lägre andel naturvetare och tekniker i åldersintervallet  
 25-34 
  år. Vi ser i tabellen att Sverige endast hade två tredjedelar av det genomsnittliga antalet tekniker och naturvetare för de utvalda länderna år 1992. Fram till 1995 har den svenska positionen förbättrats något, både gentemot medelvärdet för länderna och i förhållande till ledaren. Framtiden får utvisa om Sverige ytterligare kommer att närma sig de övriga länderna i detta avseende. 
  
 97 
  
 En anledning till att Schweiz har låga andelar är att Schweiz utbildar många av sina ungdomar i andra länder, framför allt i Tyskland. 
  
 98 
  
 Andelen tekniker/civilingenjörer i arbetskraften har tidigare beräknats på alla åldrar och 
  
 medfört lägre siffror för Sverige på gr und av att vid tidigare mätningar har Sverige fler lågutbildade i arbetskraften och högre kvinnlig förvärvsfrekvens (nämnaren blir relativt större vid beräkningen. När man enbart tittar på kohorten  
 25-34 
  år blir jämförbarheten större mellan länderna vad gäller nämnaren och Sveriges eftersläpning vad gäller naturvetare/tekniker är fortfarande slående. 
 113 
 Betydelsen av just naturvetare och tekniker poängteras på många ställen. Inte minst Produktivitetsdelegationen betonade att En fortsatt satsning bör ske för att öka examinationen av civilingenjörer och naturvetare.  
 99  
 Detta har också gjorts under  
 1990-talet 
  men det ligger i utbildningssatsningarnas karaktär att det tar tid innan vi märker dess effekter. Uppmärksamheten kring naturvetare och framförallt tekniker och civilingenjörer motiveras framför allt av att svenska exportprodukter har ett högt teknikinnehåll. Vidare talas det om att både innovationsbenägeheten, det vill säga förmågan att ta fram nya produkter eller produktförbättringar, och produktionsprocessen är kopplat till tek- nikerintensiteten. 
 100 
  
 Hur har då utbildningsintensiteten förändrats under perioden. I tabell 5.6 återges andelen individer som deltog i högre utbildning åren 1992 och 1995. Länderurvalet är detsamma som i tabell 5.5. Eftersom skol- systemen är olika i länderna och bland annat skiljer sig åt med avseende på skolstart så redovisar vi två åldersgrupper,  
 18-21-åringar 
  och  
 22-25- 
  åringar. 
 7DEHOO $QGHOHQ LQGLYLGHU L nOGHUVLQWHUYDOOHQ nU RFK Evans K|JUH XWELOGQLQJ ,6(' RFK RFK VDPW SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ PHOODQ nUHQ 
  
 /DQG 
  
 86$ 
  
 6WRUEULWDQQLHQ 
  
 7\VNODQG 
  
 6FKZHL] 
  
 +ROODQG 
  
 )LQODQG 
  
 1RUJH 
  
 'DQPDUN 
  
 6YHULJH 
  
 .lOOD 2(' (GXFDWLRQ DW D *ODQFH RFK 
 De utbildningssatsningar som Sverige genomfört har ännu inte förändrat rangordningen mellan de båda åren, men vi kan se att studerandeantalet i Sverige har ökat i störst utsträckning, efter Storbritannien. En förut- sättning för att den gynnsamma utvecklingen ska fortgå är att det finns ett tillräckligt antal utbildningsplatser, men framför allt att motivationen för individerna att genomföra långa universitetsutbildningar hålls uppe även under perioder med lägre arbetslöshet. 
  
 99 
  
 SOU 1991:82 s. 383. 
  
 100 
  
 Se även  
 7HFKQRORJ\ 3URGXFWLYLW\ DQG  
 Kelly  
 OECD 1996) 
  
 114 
 Utbildningsnivån bland sysselsatta stiger 
 Vi har tidigare i detta kapitel jämfört utbildningsnivån hos de anställda i Sverige med utbildningsnivån i några  
 OECD-länder 
  i början av 1990- talet. Resultaten visade att andelen anställda med en universitetsutbild- ning som är minst tre år är lägre i Sverige jämfört med genomsnittet för de andra  
 OECD-länderna 
  som ingick i analysen. Vi har också konstaterat att löneskillnaderna utvecklats till förmån för högre utbildade under  
 1990-talet. 
  
 Frågan som vi nu ska studera är hur utbildningsnivån i Sverige har förändrats bland de sysselsatta under  
 1990-talet? 
  För det första bör nämnas att förutsättningarna har förändrats inom flera områden. Den högre arbetslösheten för lägre utbildade och de större löneskillnaderna har förstärkt de individuella drivkrafterna till högre utbildning. Samtidigt har antalet utbildningsplatser på universitet och högskolor ökat. Dessa förändringar har med all sannolikhet skapat incitament som kommer att leda till en högre utbildningsnivå. 
 I tabell 5.7 redovisas de sysselsattas utbildningsnivå åren 1990 och 1995 samt den procentuella förändringen mellan  
 1990-1993 
  och 1993- 1995. Då våra data endast sträcker sig till 1995 kommer vi endast att se början på den utbildningsexpansion som utvecklingen medfört. Mellan 1990 och 1995 minskade antalet sysselsatta med nära 680 000 individer, vilket motsvarade 15,5 procent av den totala sysselsättningen år 1990. 
 När vi studerar förändringar i utbildningsnivån bland de sysselsatta finner vi att det endast är andelen med grundskola som har minskat. Denna minskning är också den största förändringen mellan 1990 och 1995. För sysselsatta med eftergymnasiala utbildningar har sysselsättningsutvecklingen varit positiv, om än svag. Att andelen lågutbildade bland de sysselsatta kraftigt minskar bidrar i sig till att utbildningsstrukturen förändras och att andelen sysselsatta med längre utbildningar ökar. 
 115 
  
 7DEHOO 
  
 8WELOGQLQJVQLYn I|U V\VVHOVDWWD WRWDOW KHOD HNRQRPLQ nU  
  
 RFK VDPW SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ RFK 
  
 8WELOGQLQJ 
  
 )|UlQGULQJ L SURFHQW 
  
 DQWDO 
  
 DQWDO 
  
 *UXQGVNROD 
  
 *\PQ \UNHVLQULNWDW 
  
 *\PQ VWXGLHI|UE 
  
 ( J\PQ NRUW WHNQLN QDWXUY 
  
 ( J\PQ NRUW |YULJD 
  
 ( J\PQ OnQJ WHNQLN QDWXUY 
  
 ( J\PQ OnQJ |YULJD 
  
 )RUVNDUH WHNQLN QDWXUY 
  
 )RUVNDUH |YULJD 
  
 (M NODVVDGH 
  
 6XPPD 
  
 $QP 
  
 (M NODVVDGH LQQHElU DWW Warren 
  
 $QP 3n JUXQG DY DYUXQGQLQJVIHO XSSJnU Adkins WLOO H[DNW 
  
 .lOOD 
  
 187(. XWELOGQLQJVGDWDEDVHQ 
  
 %DVNRPSHWHQVHQ lU K|J L 6YHULJH 
 I det moderna kunskapssamhället ökar kraven på invånarnas kompetens kontinuerligt. Informationsmängden som den enskilde individen möter i samhället ökar explosionsartat och det ställs allt högre krav på människors läs- och skrivförmåga. I vilken utsträckning individen kan förstå och använda sig av information påverkar både privat- och yrkesliv. 
 En privatperson förväntas klara av en rad uppgifter av olika karaktär. Samhället kräver exempelvis att alla medborgare ska inkomstdeklarera årligen. Olika statliga myndigheter skickar skriftliga förfrågningar och förväntar sig att medborgarna tar ställning till frågan och därefter skriftligen kommunicerar svaret. En privatperson behöver dessutom kunna betala sina räkningar, förstå försäkringsvillkor och tolka villkor vid kreditköp. Det blir också allt viktigare för den enskilda individen att kunna sortera informationen och avgöra vad som är aktuellt för att sedan på bästa sätt använda den. Förmågan att förstå och använda skriven information är avgörande, och påverkar dessutom ofta privatekonomin. 
 I yrkeslivet ställs allt högre krav på kompetens och de anställda påverkas på flera sätt. Det sker dels en omstrukturering av arbetsmarknaden. Nya arbeten skapas inom kunskapsintensiv produktion och arbeten inom mer arbetsintensiv produktion, med lägre förädlingsvärde, omallokeras i allt större utsträckning till länder som har relativt billig arbetskraft. Parallellt med denna omstrukturering sker också en förändring av arbetsuppgifter inom yrkesgrupper. Rationaliseringar och omorganiseringar innebär ofta nya arbetsuppgifter och de anställda förväntas dessutom använda olika tekniska hjälpmedel i ökad utsträckning. 
 116 
 I takt med dessa förändringar på arbetsmarknaden möter de anställda krav på vidareutbildning. Nya kunskaper efterfrågas och humankapitalet blir en allt viktigare insatsvara i produktionen av både varor och tjänster. Förändringarna på arbetsmarknaden innebär möjligheter för kompetenta och skickliga arbetare men samtidigt hotas lågutbildad arbetskraft av långtidsarbetslöshet och social utslagning. En kontinuerlig uppgradering av kompetens blir nödvändig för att invånarna i ett land ska kunna anpassa sig till förändrade villkor i samhället och på arbetsmarknaden. En hög kompetensnivå innebär en trygghet för den enskilde individen, högre konkurrenskraft för företaget och ökad ekonomisk välfärd för landet. 
 Det finns flera sätt att mäta kompetens 
 Det vanligast måtten på kompetens är formell utbildning och arbetslivserfarenhet. Båda dessa mått ger endast grov uppskattning av den faktiska kompetensen. Formell utbildning är ett mått som inte tar någon hänsyn till förändringar i kunskapsnivån efter avslutad utbildning. 
 Arbetlivserfarenhet mäts, i bästa fall, enbart med antalet år i förvärvslivet och behandlar därmed inte heller kompetens eller förändring av kompetens explicit. Kompetens är inte ett statiskt begrepp utan påverkas av den vidareutbildning som sker kontinuerligt. 
 Sverige har tillsammans med sex andra  
 OECD-länder 
  deltagit i en 
 studie som öppnar vägar för ett helt nytt sätt att mäta människors kompetens. Studien,  
 ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\  
 (IALS), som har letts av  
 6WDWLVWLFV DQDGD  
 i samarbete med  
 (GXFDWLRQDO 7HVWLQJ 6HUYLFH  
 i 
 USA och OECD studerar vuxnas förmåga att läsa löpande text, att tolka dokument och att utföra beräkningar.  
 101  
 Ett urval av befolkningen genomförde ett antal uppgifter med varierande svårighetsgrad inom de tre kategorierna. Uppgifterna, som hämtades från situationer i vardagslivet, krävde att personen skulle kunna lokalisera information, sortera den och sedan använda sig av den för att lösa uppgiften. Individerna sorterades därefter in på tre femgradiga skalor där nivå 1 representerar den lägsta kunskapsnivån och nivå 5 den högsta. Bedömare menar att en individ måste prestera på lägst nivå 3 för att på ett tillfredsställande sätt kunna 
 möta de krav som ställs i det moderna samhället, både i det dagliga livet och i arbetslivet. 
 102 
  
 Tidigare studier har mätt läskunnighet enligt olika definitioner och redovisat hur stor andel av en befolkning som är läskunnig. Det speciella med IALS är att undersökningen beskriver i vilken utsträckning en person kan tillgodogöra sig skrivet material. 
 Medborgarna bör rimligen vara beroende av kombinationen av de tre förmågorna för att kunna möta de ökande kraven som ställs i kunskapssamhället. För att få ett samlat mått på vuxnas förmåga att förstå 
 och använda tryckt och skrivet material har vi därför beräknat 
  
 101  
 Urvalsförfarandet har varierat mellan länderna och viss kritik har riktats mot genom- förandet i några av länderna. En viss försiktighet rekommenderas därför vid tolkningen 
 av mindre skillnader i jämförelser mellan länder. 
  
 102  
 /LWHUDF\ (FRQRP\ DQG 6RFLHW\ 5HVXOWV RI WKH )LUVW ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ 
 , OECD, 1995. 
  
 117 
 medelvärdet för de tre skalorna och skapat ett mått som vi kallar  
 EDVNRPSHWHQV 
 . 
 103  
 Baskompetens mäter kompetensnivån i ett land men 
 indikerar också vilka förutsättningar det finns för fortsatt lärande i länderna. Baskompetens är således inte något mått som kan jämföras med formell utbildning utan utgår ifrån personens färdigheter när det gäller att läsa och förstå text, tolka dokument och utföra beräkningar. 
 Nivån på baskompetens varierar kraftigt mellan länder 
 Finns det då några skillnader mellan de vuxnas förmåga att förstå och använda skriven information i de olika länderna? I diagram 5.3 illustreras baskompetensens fördelning i befolkningen uppdelad på fyra nivåer.  
 104  
 Nivå 1 visar andelen med den lägsta baskompetensen och nivå 4/5 den högsta. 
 'LDJUDP 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ DY EHIRONQLQJHQV EDVNRPSHWHQV L VMX OlQGHU 
 /EREHE  
  
  2IHIVPÆRHIV  
  
  4SPIR  
  
  7GL[IM^  
  
  7ZIVMKI  
  
  8]WOPER  
  
  97%  
  
 2MZÄ 
  
 2MZÄ 
  
 2MZÄ 
  
 2MZÄ 
  
 .lOOD 2(' ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ RFK Gross 
 Av diagrammet framgår att det finns tydliga skillnader i fördelningen av baskompetens mellan de olika länderna. För det första varierar andelen på respektive kompetensnivå mellan länderna. I vissa länder är andelen av befolkningen ungefär lika stor på samtliga fyra nivåer men i andra länder är andelen mer koncentrerad till en eller ett par nivåer. Vi kan dessutom notera att det finns betydande skillnader i var tyngdpunkten ligger, det vill säga om huvuddelen av befolkningen har en låg eller hög baskompetens. Det innebär att det finns betydande skillnader i ländernas genomsnittsnivå. Men även om baskompetensen är betydligt högre i några av länderna återstår det faktum att en viss andel av befolkningen återfinns på den lägsta kompetensnivån i samtliga länder. 
  
 103  
 Korrelationen mellan baskompetens och respektive underliggande mått är mycket hög. 
  
 104  
 I IALS delades befolkningen in i femgradiga skalor för respektive förmåga. Eftersom andelen som presterade på nivå 5 är mycket låg i några av länderna, och tillförlitligheten därför skulle kunna bli lidande, har vi valt att samredovisa nivå 4 och 5. 
 118 
 Vi kan konstatera att Sverige har det bästa resultatet av samtliga deltagande länder. Var tredje vuxen svensk klarar av att lösa uppgifter på nivå 4/5. Det innebär att de kan använda sin läsförmåga för att kritiskt granska texter med komplicerad uppbyggnad och flera tolknings- möjligheter. Inte i något annat land överstiger nivån 23 procent av befolkningen. De ytterligare 40 procent som återfinns på nivå 3 i Sverige kan sammanfatta och dra slutsatser av texter utöver det som framgår ordagrant. Omkring 75 procent av den vuxna befolkningen i Sverige klarar således de flesta vardagskrav när det gäller att läsa, skriva och räkna. Det innebär dock samtidigt att var fjärde vuxen i Sverige endast klarar av att tillgodogöra sig mycket välstrukturerad skriven information. De klarar inte att tolka dokument som de inte använder regelbundet. Inte heller kan de utföra beräkningar utan att det finns tydliga och klara anvisningar om beräkningssätt och beräkningsunderlag. Det innebär med stor sannolikhet att deras beredskap att via skriftligt underlag snabbt sätta sig in i nya förutsättningar i arbetet eller som konsumenter är låg. De har sämre förutsättningar att tillägna sig vidareutbildning och på så sätt utvecklas i sitt arbete. 
 Vid en internationell jämförelse uppvisar Polen den tveklöst lägsta nivån och nära två tredjedelar av invånarna når inte över nivå 2 i baskompetens. Nederländerna och Tyskland har, liksom Sverige, en jämförelsevis liten andel på den lägsta nivån. I Nederländerna återfinns den största andelen som presterar på nivå 3 av samtliga länder. USA och Kanada uppvisar en relativt likartad bild och befolkningen fördelar sig relativt jämt mellan de fyra intervallen. Det innebär en utbredd variation i baskompetens eftersom en relativt stor andel av befolkningen återfinns både på nivå 1 och på nivå 4/5. 
 Med utgångspunkt från resultaten kan vi konstatera att stora delar av den vuxna populationen har en låg baskompetens. I flertalet av de studerade länderna når drygt 40 procent av de vuxna invånarna inte över nivå 2. Det måste uppfattas som en kraftig varningssignal att en så stor andel av befolkningen inte kan möta de vardagskrav som ställs i samhället på ett tillfredsställande sätt. Det finns således ett kraftigt behov av en generell satsning på att höja baskompetensen. 
 Förutsättningar för hög avkastning på utbildning i Sverige 
 Baskompetensen har nu studerats på aggregerad nivå och betydande skillnader mellan de ingående länderna har noterats. Den naturliga fortsättningen blir att studera sambandet mellan formell utbildning, som är det vanligaste måttet på kompetens, och baskompetens. Den övergripande frågeställningen är hur baskompetensen är fördelad mellan olika utbildningsnivåer.  
 105 
  
 Baskompetens och formell utbildning är högt korrelerade med varandra. Detta mycket tydliga samband illustreras i diagram 5.4. Vid en 
  
 105  
 Fyra utbildningsaggregat har skapats, de som har minst 3 års universitetsstudier res- pektive universitetsstudier upp till tre år, gymnasieskola samt de som har någon form av påbörjad grundskoleutbildning. 
 119 
 jämförelse mellan länderna kan vi se att baskompetensen ökar med utbildningsnivån i samtliga länder. Av de som endast har någon form av grundskoleutbildning är det en stor andel som redovisar mycket låg baskompetens. Om vi istället studerar baskompetensen hos de högutbildade i samhället råder ett direkt motsatt förhållande. En mycket stor andel presterar på nivå 4/5 samtidigt som resultat på den lägsta nivån är mer sällsynta. 
 En andra observation med utgångspunkt från diagram 5.4 är att Sverige har den högsta baskompetensen oavsett utbildningsnivå och att Polen har den lägsta. Av diagrammet framgår också att andelen gymnasieutbildade i Sverige som presterar på nivå 4/5 är högre än andelen med en kortare universitetsutbildning som presterar på samma nivå i de andra länderna. Det är också tydligt att andelen med låg baskompetens hos befolkningen med grundskoleutbildning är betydligt högre i USA, Schweiz och Kanada. Bland de högst utbildade visar däremot Kanada nästan samma höga baskompetens som Sverige. Tyskland och USA uppvisar en mycket likartad bild bland dem med längre högskoleutbildning. Skillnaderna mellan de båda länderna förstärks sedan ju kortare formell utbildning individerna har. Tyskland visar en jämnare fördelning medan baskompetensen i USA är mycket starkt korrelerad med utbildningsnivån. 
 Att det finns en andel av befolkningen som uppvisar en baskompetens som inte tillnärmelsevis återspeglar deras formella utbildningsnivå indikerar att även andra förhållanden påverkar individens baskompetens. Föreställningen att kompetens är någonting som eleverna får sig till godo under skoltiden och som de sedan har med sig i bagaget livet ut stämmer inte. Att kompetens kan utvecklas positivt med tiden torde numera vara den gängse uppfattningen. Men IALS, tillsammans med flera tidigare studier, pekar på att kompetensnivån kan förändras i både positiv och negativ riktning under en individs livscykel. 
 106  
 Den formella utbildningen skapar en plattform och i vilken utsträckning individen därefter förädlar sin baskompetens beror till stor del på de utmaningar som arbetsuppgifter och fritidsintressen erbjuder. Kompetensnivån kan försämras om den inte underhålls, exempelvis vid långa perioder av arbetslöshet som kombineras med en inaktiv fritid. 
 107 
  
 Vad innebär det då att baskompetensen är hög i Sverige? För det första indikerar det att arbetsgivarna har tillgång till relativt kompetent personal. Men framför allt tyder det på en stor utbildningspotential och att avkastningen på utbildningssatsningar skulle kunna vara relativt hög i Sverige. 
  
 106 
  
 Literacy Skills for the Knowledge Society; Further Results from the International Adult Literacy Survey, OECD, 1997. 
  
 107 
  
 Education Policy Analysis 1997, OECD. 
  
 120 
 'LDJUDP 3URFHQWXHOO I|UGHOQLQJ DY EHIRONQLQJHQV EDVNRPSHWHQV L VMX OlQGHU SHU XWELOGQLQJVQLYn 
 *UXQGVNROD 
 /EREHE  
  
  2IHIVPÆRHIVR  
  
  4SPIR  
  
  7GL[IM^  
  
  7ZIVMKI  
  
  8]WOPERH  
  
  97%  
  
 *\PQDVLXP 
 /EREHE  
  
  2IHIVPÆRHIVR  
  
  4SPIR  
  
  7GL[IM^  
  
  7ZIVMKI  
  
  8]WOPERH  
  
 97%  
  
 8QLYHUVLWHW NRUWDUH lQ nU 
 /EREHE  
  
  4SPIR  
  
  7GL[IM^  
  
  7ZIVMKI  
  
  8]WOPERH  
  
 97%  
  
 8QLYHUVLWHW nU HOOHU OlQJUH 
 /EREHE  
  
  2IHIVPÆRHIVR  
  
  4SPIR  
  
  7GL[IM^  
  
  7ZIVMKI  
  
  8]WOPERH  
  
 97%  
  
 0% 
  
 20% 
  
 40% 
  
 60% 
  
 80% 
  
 100% 
  
 Nivå 1 
  
 Nivå 2 
  
 Nivå 3 
  
 Nivå 4/5 
  
 $QP 1HGHUOlQGHUQDV UDSSRUWHULQJ VNLOMHU VLJ nW IUnQ Thompson RFK XSSJLIW Harper lQ nU 
 .lOOD 2(' ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ RFK Gross 
 121 
 Man kan också fråga sig vad de positiva resultaten för Sveriges del kan bero på. I ett internationellt perspektiv satsar Sverige stora resurser på utbildning. Som exempel kan nämnas att de offentliga utgifterna för grund- och gymnasieskola år 1993 var störst i Sverige och Finland av  
 OECD-länderna 
  och uppgick till 4,7 procent av BNP.  
 108  
 En förklaring skulle kunna vara att de stora satsningarna på det svenska skolsystemet har gett avkastning. En annan möjlig förklaring kan vara det faktum att svenskarna besöker bibliotek, deltar i föreningslivet och läser dagstid- ningar i betydande omfattning och därigenom underhåller och utvecklar sin baskompetens. 
 109 
  
 Arbetsuppgifter styrs mer av utbildning än av baskompetens 
 Den ekonomiska tillväxten i ett land är beroende av tillgången till produktionsfaktorer. I det moderna samhället är det inte endast tillgången till arbetskraft och kapital som påverkar produktionen av varor och tjänster. I takt med att tjänstesektorn och högteknologiska industrier ökar sin andel av den samlade produktionen blir också tillgången till humankapital allt viktigare. Nyare ekonomiska teorier visar att kunskap är en viktig produktionsfaktor och att personal med hög kompetens ökar produktiviteten i ett företag.  
 110  
 I vilken utsträckning ett land kan öka sin kunskapsmängd borde vara beroende av invånarnas förmåga att läsa och förstå skrivet material, det vill säga vilken baskompetens de besitter. Vi har tidigare konstaterat att baskompetens inte är något statiskt. De krav arbetsgivarna ställer på de anställda påverkar svårighetsgraden i arbetsuppgifterna och därmed i vilken grad deras baskompetens stimuleras i arbetslivet. 
 Vi har konstaterat att det finns betydande skillnader i baskompetens mellan länderna och att nivån är högst i Sverige, oavsett utbildningsnivå. Det innebär att tillgången till kompetent arbetskraft är relativt hög i Sverige. Ett rimligt antagande skulle därför vara att arbetsgivare ställer högre krav på de anställda i Sverige jämfört med andra länder. Frågan som vi nu önskar besvara är om de svenska arbetsgivarna använder den tillgängliga kompetensresursen. 
 I IALS fick intervjupersonerna svara på hur ofta de utförde vissa  
 läs-, 
  skriv- och räkneuppgifter under arbetstid. Genom att poängsätta individerna efter frekvens får vi ett mått på i vilken utsträckning de anställda utför arbetsuppgifter som ställer krav på  
 läs-, 
  skriv- eller räknekompetens.  
 111  
 Vi får därigenom en uppfattning om i vilken 
  
 108 
  
 (GXFDWLRQ DW D *ODQFH 
 , OECD Indicators, 1996. 
  
 109 
  
 /LWHUDF\ (FRQRP\ DQG 6RFLHW\ )XUWKHU 5HVXOWV IURP WKH ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 
  
 6XUYH\ 
 , OECD, 1995. 
  
 110 
  
 7HFKQRORJ\ 3URGXFWLYLW\ DQG  
  
 Johnston, OECD, 1996. 
  
 111 
  
 Vi har poängsatt svaren efter hur ofta personerna utför 12 olika uppgifter. De sex läsrelaterade uppgifterna var att läsa (1) brev eller längre meddelande, (2) rapporter eller artiklar i tidsskrifter, (3) manualer, handböcker eller kataloger, (4) diagram eller scheman, (5) räkningar, fakturor, tablåer eller budgetuppgifter samt (6) material på främmande språk. De fyra skrivrelateratde uppgifterna var att skriva (1) brev eller meddelanden, (2) formulär, fakturor eller budgettablåer, (3) rapporter eller artiklar samt 
  
 (4) tekniska specifikationer eller bedömningar. De två räknerelaterade uppgifterna var att 
 122 
 utsträckning baskompetensen tillvaratas i de olika länderna. Resultaten kan studeras i diagram 5.5. 
 'LDJUDP , YLONHQ XWVWUlFNQLQJ GH DQVWlOOGD XWI|U DUEHWVXSSJLIWHU VRP lU UHODWHUDGH WLOO OlV VNULY RFK UlNQHI|UPnJD L GH VMX OlQGHUQD 
 /EREHE 
 2IHIV PÆRHIVRE 
 4SPIR 
 7GL[IM^ 
 7ZIVMKI 
 8]WOPERH 
 97% 
  
 %PHVMK 
  
 7ÆPPER 
  
 :IGOSZM 
  
 3JXE 
  
 .lOOD 2(' ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ RFK Gross 
 Det visar sig att de anställda i Sverige inte genomför arbetsuppgifter som är relaterade till baskompetens i större utsträckning än anställda i de andra länderna. Andelen som anger att de ofta läser, skriver eller räknar på arbetstid är endast lägre i Polen. Det är också tydligt att en relativt stor andel i Sverige har svarat att de sällan utför dylika arbetsuppgifter. Schweiz är det land som ställer högst krav på sin arbetskraft följt av Tyskland och USA. Men vi kan också konstatera att länderna uppvisar en mer likartad bild när det gäller vilka krav som ställs inom ramen för arbetet än vad som var fallet när vi jämförde nivån på baskompetens. Resultatet tyder på att det inte finns något direkt samband mellan hur ofta de anställda utför  
 läs-, 
  skriv- och räkneuppgifter i arbetet och deras nivå på baskompetens. 
 För att kontrollera i vilken utsträckning de anställda i Sverige utför läs- skriv- och räkneuppgifter i jämförelse med de andra länderna genomför 
  
 vi 
  
 en regressionsanalys där hänsyn tas till nivån på baskompetensen.  
  
 112 
  
 (1) 
  
 mäta eller bedöma storlek eller vikt samt (2) beräkna pris, kostnad eller budget- underlag. De tre svarsalternativen som gav poäng var; dagligen (3 poäng), minst en gång per vecka (2 poäng) och minst en gång per månad (1 poäng). Genom att sedan summera poängen skapas ett intervall från 0 poäng, som innebär att individen aldrig utför dessa uppgifter i arbetet, till 36 poäng om samtliga uppgifter ingår som ett dagligt inslag i 
  
 arbetet. För att lättare åskådliggöra resultaten har individerna delats upp i fyra grupperingar; de som aldrig utför uppgifterna (0 poäng), de som sällan gör det  
 (1-12 
  poäng), de som utför åtminstone några av uppgifterna veckovis  
 (13-24 
  poäng) och slutligen de som ofta utför dessa arbetsuppgifter  
 (25-36 
  poäng). De personer som omfattas arbetade, eller hade gjort så under den  
 12-månadersperiod 
  som föregick 
 intervjun. 
  
 112  
 Se appendix I. 
 123 
 'LDJUDP , YLONHQ XWVWUlFNQLQJ GH DQVWlOOGD XWI|U DUEHWVXSSJLIWHU VRP lU UHODWHUDGH WLOO OlV VNULY RFK UlNQHI|UPnJD L GH OlQGHUQD SHU XWELOGQLQJVQLYn 
 *UXQGVNROD 
 /EREHE  
  
  2IHIVPÆRHIVR  
  
  4SPIR  
  
  7GL[IM^  
  
  7ZIVMKI  
  
  8]WOPERH  
  
  97%  
  
 *\PQDVLXP 
 /EREHE  
  
  2IHIVPÆRHIVR  
  
  4SPIR  
  
  7GL[IM^  
  
  7ZIVMKI  
  
  8]WOPERH  
  
  97%  
  
 8QLYHUVLWHW NRUWDUH lQ nU 
 /EREHE  
  
  4SPIR  
  
  7GL[IM^  
  
  7ZIVMKI  
  
  8]WOPERH  
  
 97% 
 8QLYHUVLWHW nU HOOHU OlQJUH 
 /EREHE  
  
  2IHIVPÆRHIVR  
  
  4SPIR  
  
  7GL[IM^  
  
 7ZIVMKI 
 8]WOPERH  
  
 97% 
  
 %PHVMK 
  
 7ÆPPER 
  
 :IGOSZMW 
  
 3JXE 
  
 $QP 1HGHUOlQGHUQDV UDSSRUWHULQJ VNLOMHU VLJ nW IUnQ Thompson RFK XSSJLIW Harper lQ nU 
 .lOOD 2(' ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ RFK Gross 
 124 
 Resultatet indikerar att arbetsgivarna använder arbetskraftens kompetens i mindre utsträckning än genomsnittet i de övriga länderna. Det tyder således på att den relativt höga baskompetensen som finns i Sverige inte utnyttjas till fullo. Att vi inte ställer de höga krav på arbetskraften som är möjligt kan ge flera återverkningar. Dels går näringslivet miste om en värdefull resurs när den befintliga kompetensen inte tillvaratas. Men det innebär samtidigt att de anställda inte stimuleras till fullo på arbetstid och att Sverige dessutom går miste om en potentiell förbättring av baskompetensen. 
 Två intressanta frågeställningar blir då om kraven från arbetsgivaren varierar beroende på den anställdes utbildningsnivå och om de anställdas baskompetens tas tillvara i olika utsträckning inom respektive utbildningsnivå i de olika länderna. 
 Det är tydligt att kraven som ställs på de anställda ökar med utbildningsnivån i samtliga länder, vilket framgår av diagram 5.6. Vi har därmed slagit fast att både baskompetens och de krav som ställs i arbetslivet ökar med den formella utbildningsnivån. Det tyder på att det kan vara svårt att avgöra vilken baskompetens den anställde har och att den formella utbildningen används som måttstock på den individuella kapaciteten. 
 Som framgick tidigare i detta kapitel har Sverige en lägre andel med lång universitetsutbildning bland de anställda än många andra OECD- länder. En tes som drivits är att den lägre utbildade personalen i Sverige utför avancerade uppgifter, som i andra länder utförs av högutbildade. De resultat som framkommit här indikerar snarare motsatsen. 
 Incitamentsstrukturen påverkar den framtida utvecklingen 
 Vad kan det finnas för bakomliggande faktorer som gör att de anställdas baskompetens inte utnyttjas fullt ut i arbetslivet? En förklaring kan vara att det helt enkelt inte ingår några inslag av  
 läs-, 
  skriv- eller räkneuppgifter i arbetsbeskrivningen för vissa yrken. Men i de flesta fall borde incitamentsstrukturen i samhället spela en avgörande roll. I vilken utsträckning den enskilde individen belönas för sina arbetsinsatser torde stå i direkt relation till arbetsprestationen. 
 Finns det då några skillnader i vilka kunskaper länderna premierar vid lönesättningen? I diagram 5.7 framgår hur den anställdes baskompetens, formella utbildning och arbetslivserfarenhet påverkar lönen i de olika länderna.  
 113 
  
 113  
 Hur de olika variablerna påverkar lönenivån har skattats i Linear Structural Equation models (LISREL). Regressionskofficienterna i diagram 5 är Maximum Likelihood- estimat som uppmätts i den standardiserade modellen. Metoden minimerar förekomsten av multikollinearitet mellan effekter som uppstår från formell utbildning respektive baskompetens. Sambandet mellan baskompetens och formell utbildning är dock komplicerat eftersom baskompetensen utvecklas i samband med den formella utbildningen. Formell utbildning uppskattas genom antal utbildningsår. Arbetslivserfarenhet motsvarar personens ålder med avdrag för antal utbildningsår och ytterligare fem år. 
 125 
  
 'LDJUDP 
  
 +XU 
  
 O|QHQ 
  
 SnYHUNDV 
  
 DY 
  
 EDVNRPSHWHQV XWELOGQLQJ RFK 
  
 Hendricks GH VMX OlQGHUQD 5HJUHVVLRQVNRHIILFLHQWHU I|U 
  
 UHVSHNWLYH YDULDEHO VRP VNDWWDWV L HQ /,65(/ PRGHOO 
  
 .DQDGD 
  
 1HGHU 
  
 3ROHQ 
  
 6FKZHL] 
  
 6YHULJH 
  
 7\VNODQG 
  
 86$ 
  
 OlQGHUQD 
  
 %DVNRPSHWHQV 
  
 )RUPHOO XWELOGQLQJ 
  
 $UEHWVOLYVHUIDUHQKHW 
  
 .lOOD /LWHUDF\ 6NLOOV IRU WKH .QRZOHGJH 6RFLHW\ )XUWKHU 5HVXOWV IURP WKH ,QWHUQDWLRQDO 
  
 $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ 2(' 
  
 Resultaten visar att den formella utbildningen påverkar lönenivån i störst utsträckning i fem av de studerade länderna. Den formella utbildningens korrelation med lönenivån varierar dock kraftigt mellan länderna och effekten är starkast i Kanada och i Polen och svagast i Sverige. Utöver effekten av formell utbildning finns det ett tydligt samband mellan baskompetens och lönenivå. Baskompetens påverkar lönenivån i samtliga länder utom i Polen men effekten är avgjort starkast i USA. I Sverige däremot belönas baskompetens i relativt liten utsträckning. Resultaten indikerar således att både initiala investeringar i formell utbildning och fortsatt utveckling av baskompetensen ger individen kompensation i form av högre lön men att avkastningen är jämförelsevis låg för de anställda i Sverige. 
 Den tredje komponenten i diagram 5.7 är arbetslivserfarenhet och vi kan notera att antal år i arbetslivet också påverkar lönenivån. I Sverige och i Nederländerna påverkas inkomsten jämförelsevis mer av erfarenhet än av formell utbildning eller baskompetens. I USA är förhållandet rakt motsatt. Lönen påverkas i relativt liten utsträckning av erfarenhet. Det är istället formell utbildning och baskompetens som premieras. En tänkbar förklaring kan vara att baskompetensen generellt sett är högre i Sverige och jämnare fördelad. Om skillnaderna i baskompetens är mindre kan det vara svårt att upptäcka dessa och därför belönas de inte i högre utsträckning. I USA är skillnaderna i baskompetens betydande och 
 dessutom inte jämnt fördelad, vilket skulle underlätta en lönedifferentie- ring. 
 114 
  
 114  
 /LWHUDF\ 6NLOOV IRU WKH .QRZOHGJH 6RFLHW\ )XUWKHU 5HVXOWV IURP WKH ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ 
 , OECD, 1997. 
  
 126 
 Lönepolitik och institutionella förhållanden är avgörande för incitamentsstrukturen i ett land. De starka fackliga organisationerna i Sverige har medverkat till relativt höga ingångslöner och drivit en solidarisk lönepolitik. Tillsammans med en låg utbildningspremie på formell utbildning relativt andra länder har detta bidragit till en lägre lönespridning i Sverige. 
 För att en anställd ska ta på sig ytterligare arbetsuppgifter krävs i regel en kompensation i form av högre lön. Eftersom lönespridningen är låg är det tänkbart att den anställde inte tycker att belöningen motsvarar den ökade arbetsbelastningen. De kollektiva löneförhandlingarna medverkar också till att den eventuella löneförhöjningen inte sätts i direkt relation till de mer avancerade uppgifterna eftersom de inte sammanfaller i tiden. Det kan till viss del minska individens incitament att ta egna initiativ till mer avancerade arbetsuppgifter. 
 Det finns resultat som visar att sambandet mellan lön och baskompetens är starkast i länder med en stor lönespridning och svagast i länder med en sammanpressad lönestruktur.  
 115  
 Det skulle innebära att lönebildningen i Sverige inte stimulerar de anställdas incitament att utveckla och använda sin baskompetens i arbetslivet i någon större omfattning. 
 Arbetsorganisationen är ytterligare en aspekt som bör påverka den anställdes arbetsuppgifter. En kompletterande orsak till att de anställdas baskompetens inte utnyttjas mer i arbetslivet kan vara att arbetsgivarna inte vet hur de ska omsätta kompetensen till praktiska arbetsuppgifter eller att de inte inser fördelarna med att stimulera viljan hos personalen att både använda och utveckla sin kompetens. I vilken utsträckning de anställdas kompetens används och stimuleras kan vara beroende av vilken organisationskultur som finns i företaget. 
 Den traditionella arbetsorganisationen var uppbyggd enligt en hierar- kiskt princip. I syfte att effektivisera produktionen specialiserade sig de anställda och utförde ett begränsat antal arbetsuppgifter. Organisations- formen innehöll många beslutsnivåer vilket gjorde att avståndet mellan företagsledning och den anställde blev betydande. Den traditionella arbetsorganisationen, med ett tydligt inslag av arbetsdifferentiering, innebar att det tog lång tid ställa om produktionen. 
 I och med den ökande globaliseringen förändras företagarnas villkor i allt snabbare takt. Det blir viktigare att företagens organisationsform blir mer flexibel så att verksamheten snabbt kan anpassas efter förändringar i efterfrågan. En förutsättning blir då att ansvaret för arbetsuppgifter och planering delegeras till anställda som har kontakt med kunder och leverantörer. Impulserna kan då istället gå från de anställda till företagsledningen. I en sådan mer flexibel arbetsorganisation blir de anställdas kompetens och anpassningsförmåga av större betydelse. 
 Flexibla arbetsorganisationer använder i högre utsträckning indi- viduella kompetensutvecklingsplaner för de anställda. De ser satsningar på humankapital som en del av företagets strategiska planering. Oftast rör det sig inte om fortsatt formell utbildning utan kompetensutvecklingen 
  
 115  
 /LWHUDF\ 6NLOOV IRU WKH .QRZOHGJH 6RFLHW\ )XUWKHU 5HVXOWV IURP WKH ,QWHUQDWLRQDO $GXOW /LWHUDF\ 6XUYH\ 
 , OECD, 1997. 
  
 127 
 bedrivs som en del av det dagliga arbetet. Företaget har på så sätt skapat en lärande organisation.  
 116  
 Arbetsgivare som verkar aktivt för att höja baskompetensen och stimulerar till ett kontinuerligt lärande anställer dock i regel relativt högutbildad personal. Det innebär att individer med låg formell utbildning inte får samma möjlighet till utveckling inom yrkeslivet. 
 Vid en jämförelse mellan tio  
 EU-länder 
  har det visat sig att Sverige är det land som i störst utsträckning delegerar arbetsuppgifter till de anställda.  
 117  
 Det tyder på att arbetsorganisationerna i Sverige är relativt flexibla och att det inte är organisationsformen som är orsaken till att de anställdas baskompetens inte tillvaratas till fullo. 
 'HW OLJJHU L Yates DWW VWLPXOHUD NRPSHWHQVXWYHFNOLQJ 
 Vad kan då en arbetsgivare vinna på att stimulera kompetensutveckling inom ramen för arbetet. Det finns en rad ekonomiska fördelar med att aktivt höja baskompetensen inom ett företag. Med en högre baskompetens ökar den anställdes förmåga att arbeta med skrivet material och att lära sig nya uppgifter. Det innebär att förutsättningarna att klara vidareutbildning inom arbetet ökar och att de anställda dessutom kan tillgodogöra sig utbildningen snabbare. En förhöjd baskompetens innebär att den anställde gör mindre fel och att tidsåtgången för att genomföra en arbetsuppgift minskar. 
 118 
  
 Ökad utbildning kan också leda till förbättrade relationer inom en arbetsplats. Den anställde känner en positiv uppskattning när företagsledningen investerar i hans vidareutbildning. Samtidigt får företagsledningen en mer kompetent arbetskraft och stimulerar till ett mer aktivt kontinuerligt lärande. En anställd med högre baskompetens kan lättare förstå andras förutsättningar och är mer villig att samarbeta med andra parter. De tar en mer aktiv roll i arbetet och använder sin kunskap i större utsträckning. Detta får en direkt påverkan på både produktkvalitet och produktivitet. 
 119 
  
 Anställda i arbetsorganisationer som belönar en hög baskompetens tenderar att ha en högre genomsnittlig kompetensnivå, givet utbildningsnivå, jämfört med arbetsställen som inte ger sina anställda samma lönepremie. Dessutom återfinns arbetsställen med en hög nivå av baskompetens oftare i sektorer som präglas av hög produktivitet. Arbetsställen med en låg nivå på baskompetens återfinns däremot oftare i stagnerande sektorer. En nödvändig åtgärd för att komma tillrätta med underskottet av baskompetens är därför att försöka påverka företagens arbetssätt.  
 120 
  
 116 
  
 7RZDUGV )OH[LEOH 2UJDQLVDWLRQV 
  
 , NUTEK, 1996. 
  
 117 
  
 EPOC Research group. 
  
 118 
  
 The Conference Board of Canada, 1997. 
  
 119 
  
 The Conference Board of Canada, 1997. 
  
 120 
  
 (GXFDWLRQ 3ROLF\ $QDO\VLV 
  
 , OECD,1997. 
  
 128 
 6DPPDQIDWWQLQJ 
 Det här avsnittet har behandlat olika aspekter på utbildning och kompetens. Vi visade att andelen anställda med minst tre års universitets- utbildning är lägre i Sverige jämfört med genomsnittet för OECD- länderna som ingått i vår studie. Vi kunde konstatera att detta inte är en konsekvens av näringslivsstrukturen i Sverige. Det är istället på det viset att Sverige efterfrågar en lägre andel akademiker i samtliga delsektorer i förhållande till de andra länderna. En anledningar till att Sverige har färre högutbildade är att den ekonomiska avkastningen på högre utbildning varit låg. När vi undersöker avkastningen för 1990 respektive 1995 finner vi att den har ökat avsevärt för de högre utbildningarna och framför allt för de tekniska utbildningarna. Om dessa skillnader är tillräckliga för att locka fler individer i ung ålder till högre utbildning blir en uppgift som framtida studier får undersöka. Vi kan dock konstatera att år 1995 hade Sverige fortfarande en lägre andel ungdomar i högre utbildning samt en lägre andel med teknisk/naturvetenskaplig utbildning i åldrarna  
 25-34 
  år än många andra  
 OECD-länder. 
  De senaste årens utbildningssatsningar har medfört att Sverige närmar sig nivån i de övriga länderna, men utvecklingen går långsamt. Vår slutsats blir därför att satsningarna på utbildning bör öka under de närmaste åren. 
 De vuxnas förmåga att förstå och tillg odogöra sig skriven information är mycket hög i Sverige. Det innebär för det första att arbetsgivarna har tillgång till relativt kompetent personal. Det innebär också att det finns en stor utbildningspotential och att avkastningen på utbildningssatsningar torde vara relativt hög i Sverige. Det finns dock tecken på att arbetsgivarna i Sverige inte tillvaratar den höga baskompetensen. 
 129 
 6FHQDULHU WLOO nU 
 I tidigare kapitel kunde vi se att produktionen successivt har förskjutits mot kunskapsintensiva varor och tjänster sedan 1980 och att denna strukturomvandling ökade i takt under  
 1990-talet. 
  När det gäller industri- produktionen har utvecklingen varit mycket positiv sedan 1993. Vid en internationell jämförelse kunde vi konstatera att industriproduktionen har ökat snabbare i Sverige jämfört med den genomsnittliga ökningstakten i både EU- och  
 OECD-länderna. 
  Industriexporten från Sverige var en viktig draghjälp och ökade i snabbare takt än den genomsnittliga exporten från  
 OECD-området. 
  Exportgraden, export i procent av import, ökade inom samtliga varuslag och högst var ökningstakten inom kunskapsintensiva varor. 
 Den ökade produktionen i näringslivet genomfördes samtidigt som antalet sysselsatta minskade. Vi konstaterade att den minskade sysselsättningen under  
 1990-talets 
  första år främst drabbade sysselsatta med låg utbildningsnivå. Under åren som följde steg sysselsättningen igen men det var främst de högre utbildade som anställdes. Det innebär att den genomsnittliga utbildningsnivån bland de anställda har stigit. 
 Hur kommer då den framtida utvecklingen att gestalta sig. Med hjälp av en så kallad allmän jämviktsmodell, ISMOD  
 121 
 , ska vi i detta kapitel ge två möjliga bilder av ekonomin år 2010. Dessa scenarier ska inte ses som en förutsägelse om hur ekonomin kommer att utvecklas i framtiden utan som illustration av vissa ekonomiska samband. Genom att studera hur olika ekonomiska nyckeltal har förändrats vid slutåret 2010 kan vi belysa hur vissa förändrade förutsättningar påverkar utvecklingen. Exempel på nyckeltal som beräknas är förädlingsvärde, produktivitet, sysselsättning, export, import, nationell efterfrågan samt nedlagd och nytillkommen produktionskapacitet. Inom ramen för modellen beräknas dessutom branschernas efterfrågan på arbetskraft, fördelad på tolv utbildningskategorier från grundskola till forskarutbildning. Med utgångspunkt från dessa nationella scenarier beräknas även hur efterfrågan på arbetskraft kan utvecklas i olika regioner i Sverige. 
 Scenarieförutsättningar 
 I analysen har vi valt att exemplifiera utvecklingen fram till år 2010 med hjälp av två scenarier; ett  
 KXYXGDOWHUQDWLY  
 och ett  
 VQDEEWLOOYl[WDOWHUQDWLY 
  
 Båda scenarierna innebär en positiv utveckling av ekonomin i förhållande till den historiska utvecklingen mellan 1980 och 1995. Huvudalternativet illustrerar en utveckling utan stora externa chocker där arbetslösheten 
  
 121  
  
 ,QGXVWULQ WLOO nU ² HWW WLOOYl[WGHFHQQLXP 
 , Bilaga 18 till LU90, Finansdeparte- mentet, samt appendix J. 
 130 
 återgår till lägre nivåer och världshandeln utvecklas trendmässigt. Snabbtillväxtalternativet avser att illustrera en framtid där världsmarknaden fortsätter att växa i en takt som mer avspeglar de senaste årens utveckling än genomsnittet från 1970 och framåt. Dessutom har vi ett bättre investeringsklimat, snabbare teknikutveckling, större utlandsinvesteringar och en lägre arbetslöshet än i huvudalternativet. 
 Ett väsentligt antagande är hur världsmarknadsefterfrågan kommer att utvecklas. Vi baserar våra antaganden på historiska trender över pris- och 
 volymutvecklingen från början av  
 1970-talet 
  till mitten av  
 1990-talet. 
  I  
 KXYXGDOWHUQDWLYHW  
 antas världsmarknaden växa med 5,5 procent per år i 
 volym, vilket motsvarar genomsnittet för den historiska utvecklingen. I  
 VQDEEWLOOYl[WDOWHUQDWLYHW  
 antas världsmarknaden växa med ytterligare en 
 procentenhet, det vill säga med 6,5 procent per år. 
 En av de faktorer som har stor betydelse för slutresultatet i modellen är tillgången till arbetskraft. I modellen hanteras bara de sysselsatta. Det antagna arbetskraftsutbudet baseras på en prognos från SCBs prognos- institut över hur antalet sysselsatta kommer att utvecklas mellan åren 1995 och 2010. Prognosinstitutet förutsätter att arbetskraftsdeltagandet och arbetslösheten i varje åldersklass uppgår till samma nivå som under år 1992. Vi modifierar denna bild och antar att Sverige kommer att återgå till ett, historiskt sett, mer normalt läge. Våra antaganden i huvudalternativet blir därför att 90 procent av de som idag är högst 30 år och arbetslösa kommer att vara sysselsatta år 2010 och att hälften av de arbetslösa 30- till  
 45-åringarna 
  kommer att vara sysselsatta. De arbetslösa som är 45 år och äldre har gått i pension. De nytillkomna på arbetsmarknaden under prognosperioden förväntas ha samma sysselsätt- ningsfrekvens som före krisåren. Ovanstående antaganden medför att antalet sysselsatta ökar med 180 000, vilket innebär en ökning på 0,3 
 procent per år. 
 I  
 VQDEEWLOOYl[WDOWHUQDWLYHW  
 antar vi att den snabbare tillväxten ger sysselsättning 360 000 personer, vilket motsvarar en ökningstakt på 0,6 procent per år. Dessa två scenarier skulle innebära att arbetslösheten sjunker från 14 procent år 1995 till nio respektive fem procent år 2010.  
 122 
  
 Vi antar att den offentliga sektorns andel av BNP även fortsättningsvis kommer att minska. Det innebär att den offentliga sektorn växer långsammare än resten av ekonomin. I huvudalternativet ökar den offentliga konsumtionen med 0,25 procent per år och i snabb- tillväxtalternativet med 0,5 procent per år. Häri ligger ett implicit antagande att skattekvoten kommer att minska eftersom den offentliga sektorn skulle växa i väsentligt högre takt om skattekvoten var oförändrad. 
 De produktionsenheter som tillkommer under prognosperioden antas förbättra sin produktivitet, enligt vad som observerats under historiskt tidsperiod. Även investeringsbenägenheten bygger på historiska värden. I snabbtillväxtalternativet förväntas produktivitetsutvecklingen ta en snabbare bana och den årliga ökningstakten blir tio procent högre än i huvudalternativet. Investeringsbenägenheten ökar med fem procent mer i 
  
 122  
 Det arbetslöshetsmått som vi använder oss av är summan av de arbetslösa, enligt AKU, och de som deltar i  
 AMS-åtgärder 
  som andel av arbetskraften. 
 131 
 snabbväxtalternativet under perioden. I snabbtillväxtalternativet antar vi dessutom att det svenska investeringsklimatet förbättras så att de utländska direktinvesteringarna ökar med 10 procent jämfört med huvudalternativet. Det leder till ett lägre krav på exportöverskott. En sammanfattning av de förutsättningar som skiljer scenarierna åt finns i tabell 6.1. 
  
 7DEHOO 
  
 )|UXWVlWWQLQJDU VRP VNLOMHU GH WYn VFHQDULHUQD nW 
  
 )|UXWVlWWQLQJDU 
  
 +XYXG 
  
 6QDEEWLOOYl[W 
  
 DOWHUQDWLY 
  
 DOWHUQDWLY 
  
 9lUOGVPDUNQDGVWLOOYl[W SURFHQW SHU nU 
  
 $UEHWVNUDIWVXWEXG nUOLJ SURFHQWXHOO WLOOYl[W 
  
 $UEHWVO|VKHWHQ VOXWnUHW SURFHQW 
  
 2IIHQWOLJ NRQVXPWLRQ nUOLJ I|UlQGULQJ L SURFHQW 
  
 3URGXNWLYLWHWV|NQLQJ L Q\ WHNQLN SURFHQW 
  
 ,QYHVWHULQJVEHQlJHQKHW SURFHQW 
  
 'LUHNWLQYHVWHULQJDU SURFHQW 
  
 Snabbtillväxtalternativet kan sägas illustrera modellens känslighet för förändrade antaganden. Den största relativa skillnaden mellan de två scenarierna är antagandet att ökningen i arbetskraftsutbudet är dubbelt så stort i snabbtillväxtalternativet. 
 Vad händer? 
 Med utgångspunkt från de antaganden som gjorts i modellen ökar BNP med 2,6 procent per år i huvudalternativet och med 3,1 procent per år i snabbtillväxtalternativet. Skillnaden mellan de båda scenarieutfallen år 2010 är stor.  
 124  
 Exempelvis är nivån på privat konsumtion tio procent högre i alternativet med den snabbare tillväxten, vilket motsvarar 100 miljarder kronor. Som jämförelse kan nämnas att den privata konsumtionen ökade med knappt två miljarder kronor mellan åren 1990 och 1996, vilket internationellt sett var mycket litet. 
 Investeringarna ökar kraftigt och investeringskvoten stiger från 14 procent år 1995 till 22 respektive 25 procent år 2010. Investeringskvoten har tidigare legat på nivåer över 20 procent så 14 procent är en historiskt sett låg nivå, som bland annat beror på en kraftig nedgång i investeringar i bostäder och kommersiella byggnader. 
 Utrikeshandeln ökar mycket kraftigt i de båda alternativen. 
 Det krävs en snabb produktivitetstillväxt  
 125  
 för att denna ekonomiska utveckling ska uppnås. Framför allt inom industrin där resultaten visar på 
  
 123 
  
 I ISMOD räknas personer i arbetsmarknadsåtgärder såsom arbetslösa, vilket medför en högre siffra än den öppet redovisade arbetslösheten. 
  
 124 
  
 Detaljerade resultattabeller återfinnes i Appendix K. I tidigare genomförda känslighets- analyser, se referens i fotnot 127, har antaganden på arbetskraftsutbudet den enskilt största effekten på scenarieresultaten. 
  
 125 
  
 Produktivitet mätt som förädlingsvärde per sysselsatt. 
  
 132 
 en ökningstakt på 4,4 respektive 4,7 procent per år. I tjänstebranscherna blir den lägre och uppgår till 1,8 respektive 1,9 procent per år. Jämfört med utvecklingen hittills under  
 1990-talet 
  är detta inga uppseende- väckande produktivitetsökningar. 
  
 7DEHOO 
  
 6DPPDQIDWWQLQJ DY UHVXOWDW IUnQ GH WYn VFHQDULHUQD )|UV|UMQLQJV 
  
 EDODQVHQ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ WLOO nU 
  
 )|UV|UMQLQJVEDODQV L IDVWD SULVHU 
  
 6QDEE 
  
 nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ 
  
 +XYXGDOWHUQDWLY 
  
 WLOOYl[WDOWHUQDWLY 
  
 %13 
  
 ,PSRUW 
  
 3ULYDW NRQVXPWLRQ 
  
 2IIHQWOLJ NRQVXPWLRQ 
  
 ,QYHVWHULQJDU 
  
 ([Floyd 
  
 .lOOD 187(. ,602' 
 Sverige får ett kraftigt överskott i handelsbalansen som medger att utlandsskulden successivt kan minskas. Utvecklingen av de makroekonomiska variablerna fram till år 2010 framgår av tabell 6.2 och 6.3. 
 7DEHOO 6DPPDQIDWWQLQJ DY UHVXOWDWHQ IUnQ GH WYn VFHQDULHUQD 
 Davis RFK XWULNHVKDQGHO 
  
 6QDEEWLOOYl[WDOWHUQDWLY 
  
 ,QYHVWHULQJDU SURFHQW 
  
 +XYXGDOWHUQDWLY 
  
 ,QYHVWHULQJVNYRW 
  
 ,QYHVWHULQJVNYRW 
  
 $UEHWVSURGXNWLYLWHW SURFHQW SHU nU 
  
 +HOD QlULQJVOLYHW 
  
 LQGXVWUL 
  
 |YULJD VHNWRUHU 
  
 8WULNHVKDQGHO 
  
 +DQGHOVEDODQV SURFHQW DY %13 
  
 7HUPV RI 7UDGH nUOLJ 
  
 SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ 
  
 .lOOD 187(. ,602' 
  
 Strukturomvandling 
 De två scenarierna visar en strukturomvandling som går i samma riktning men utvecklingen är något snabbare i snabbtillväxtalternativet. Vi kommer därför fortsättningsvis att endast beskriva utvecklingen i huvudscenariet. 
 133 
 3URGXNWLRQ 
 Genom att studera utvecklingen av näringslivets produktion får vi en bild av i vilken riktning strukturomvandlingen går. I diagram 6.1 visas utvecklingen från 1990 till 2010 enligt huvudscenariet. Med hjälp av tabell 6.4 kan vi också studera hur efterfrågan har utvecklats inom tillgångs- respektive användningssidan. 
 Det framgår att produktionen ökar mycket snabbt i den  
 NXQVNDSVLQWHQVLYD LQGXVWULQ  
 och att dess andel av den totala produktionen 
 stiger från 15 procent 1995 till 22 procent 2010.  
 126  
 Exportefterfrågan är mycket stark och ökar med sju procent årligen medan insats- och konsumtionsefterfrågan ökar hälften så snabbt. Inom den kunskapsinten- siva industrin är det som väntat teleprodukt- och läkemedelsindustri som växer snabbast men det innebär inte att de är dominerande, även maskinindustri och transportmedelsindustri utvecklas mycket bra och har ett högre produktionsvärde än teleprodukt- och läkemedelsindustrin. 
  
 7DEHOO 
  
 8WYHFNOLQJ Beasley nU WLOO  
  
 I|UGHODW Sn QlULQJVJUHQDU nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ 
  
 1lULQJVOLYVVHNWRU 
  
 Vaughan 
  
 $QYlQGQLQJVVLGDQ 
  
 3ULYDW 
  
 2II 
  
 3UR 
  
 NRQ 
  
 NRQ 
  
 GXN 
  
 VXP 
  
 VXP 
  
 WLRQ 
  
 ,PSRUW 
  
 ,QVDWV 
  
 WLRQ 
  
 ,QYHVW 
  
 WLRQ 
  
 ([Floyd 
  
 Gutierrez 
  
 .DSLWDOLQWHQVLY LQGXVWUL 
  
 $UEHWVLQWHQVLY LQGXVWUL 
  
 .XQVNDSVLQWHQVLYD 
  
 WMlQVHU 
  
 .DSLWDOLQWHQVLYD WMlQVWHU 
  
 $UEHWVLQWHQVLYD WMlQVWHU 
  
 gYULJ YHUNVDPKHW 
  
 6XPPD LQGXVWUL 
  
 6XPPD WMlQVWHU  |YU 
  
 +HOD QlULQJVOLYHW 
  
 .lOOD 187(. ,602' 
 De  
 NDSLWDOLQWHQVLYD WMlQVWHUQD  
 minskar sin andel av den totala produktionen, från 23 procent 1995 till 18 procent 2010. Det är konsumtion och export som utvecklas i långsam takt medan 
 insatsvaruefterfrågan utvecklas gynnsamt och importen ökar kraftigt. Även  
 |YULJ YHUNVDPKHW 
 minskar sin andel, från sju procent 1995 till fem 
  
 126  
 För en närmare diskussion om de kriterier som används för indelningen i de sju sektorerna hänvisas till appendix A. I tabell 2.1 ges en översikt av de branscher som ingår i sektorerna. I appendix B återges data för ingående delsektorer och sektorer för åren  
 1980-1996. 
  
 134 
 procent 2010. Importen ökar snabbt och exporten minskar kraftigt. De övriga verksamheterna behåller i stort sett sin andel av produktionsvolymen. Sammantaget kan vi säga att Sveriges produktionssammansättning förändras i kunskapsintensiv riktning. Denna utveckling framgår tydligt av diagram 6.1 som visar hur förädlingsvärdet fördelar sig mellan de olika näringslivsgrenarna mellan åren 1990 och 2010. 
 'LDJUDP 6WUXNWXURPYDQGOLQJ L SURGXNWLRQHQ PHOODQ WLOO L KXYXGDOWHUQDWLYHW cUVYLV I|UGHOQLQJ DY I|UlGOLQJVYlUGHW PHOODQ QlULQJVOLYVJUHQDUQD 
  
 OYRWOETWMRXIRWMZ MRHYWXVM 
  
 Murphy 
  
 EVFIXWMRXIRWMZ MRHYWXVM 
  
 OYRWOETWMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
 OETMXEPMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
 EVFIXWMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
 OETMXEPMRXIRWMZ ¶ZVMK ZIVOWEQLIX 
  
 $QP 0HOODQ RFK UHGRYLVDV GHQ IDNWLVND XWYHFNOLQJHQ 
 .lOOD 6% Terry 187(. ,602' 
 8WULNHVKDQGHO 
 Den kunskapsintensiva industrin dominerade utrikeshandeln redan 1995, både som exportör och importör. Detta framgår av diagram 6.2 och vi kan också se att den kunskapsintensiva industrin kraftigt ökar sin andel av exporten och helt kommer att dominera som exportör år 2010. Även importandelen av kunskapsintensiva produkter ökar till år 2010, dock inte lika kraftigt som exportandelen. Denna utveckling speglas mycket tydligt av sektorns självförsörjningsgrad  
 127  
 som halveras under perioden, från över 20 procent år 1995 till 10 procent år 2010. Denna utveckling är en 
  
 127  
 Självförsörjningsgrad = (produktion - export)/(produktion + import), dvs hur stor andel av de varor och tjänster som utbjuds på den svenska marknaden som är producerade i Sverige. 
 135 
 avspegling av världsmarknadsutvecklingen där efterfrågan vrids mot kunskapsintensiva produkter men också ett resultat av att Sverige utnyttjar sina komparativa fördelar inom kunskapsintensiv produktion. 
 'LDJUDP ([Newman LPSRUWYlUGH Fritz QlULQJVOLYVJUHQDU RFK 
 SURFHQW +XYXGDOWHUQDWLYHW 
 ) 
 .lOOD 187(. ,602' 
  
 ) 
  
 -14368 
  
 -14368 
  
  ÒZVMK ZIVOWEQLIX 
  
  %VFIXWMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
  /ETMXEPMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
  /YRWOETWMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
  %VFIXWMRXIRWMZ MRH 
  
  /ETMXEPMRXIRWMZ MRH  
  
  /YRWOETWMRXIRWMZ MRH 
 Den kapitalintensiva industrins exportandel sjunker och självförsörjnings- graden ökar. Framförallt kan detta hänföras till förlorade andelar på världsmarknaden som i sin tur beror på att den kapitalintensiva industrin inte lyckas hålla kostnader och priser på en internationellt konkurrenskraftig nivå, när Sverige inte längre genomför successiva devalveringar. För den arbetsintensiva industrin går det bättre och exportandelarna stiger tack vare att kostnaderna stiger i lägre takt samtidigt som självförsörjningsgraden sjunker. 
 136 
  
 'LDJUDP 
  
 )|UlQGULQJ L H[SRUWDQGHODU HQOLJW VFHQDULH KXYXGDOWHUQDWLYHW 
  
 /YRWOETWMRXIRWMZ 
  
 Moreno 
  
 %VFIXWMRXIRWMZ 
  
 Johnson 
  
 Johnson 
  
 MRHYWXMV 
  
 .lOOD 
  
 187(. ,602' 
  
 )|UQ\HOVH JohnsFörnyelsen av näringslivet måste gå snabbt för att kraven som ställts i scenarieförutsättningarna ska uppfyllas. Således består mer än hälften av produktionskapaciteten år 2010 av anlä ggningar som tillkommit under prognosperioden. Högst är kravet på industribranscherna där nya anläggningar  
 128  
 har två gånger så stor kapacitet som de gamla. Bland industribranscherna är förnyelsen som väntat snabbast inom den kunskapsintensiva industrin och lägst inom den kapitalintensiva industrin. Även kapitalintensiva tjänster och kapitalintensiv övrig verksamhet har en relativt långsam förnyelsetakt. Anledningen är att kraven på produktionsökning i dessa näringsgrenar är relativt måttliga, att investeringar i dessa branscher är mycket kapitalkrävande, avkastningen under genomsnittet och teknikutvecklingen långsam jämfört med den kunskapintensiva industrin. Tjänstenäringarna har genomgående lägre behov av kapital och teknikutvecklingen är långsammare än inom industrin. 
  
 128  
 Nya anläggningar är sådana som tillkommer genom investeringar företagna under prognosperioden och som använder sig av den bästa tekniken som existerar vid periodens början. Gamla anläggningar är följaktligen de befintliga anläggningarna vid periodens början minus de som lagts ned under prognosperioden på grund av låg lönsamhet. 
 137 
  
 'LDJUDP 
  
 .DSDFLWHW Cameron RFK Ochoa nU I|UGHODGH Sn 
  
 QlULQJVJUHQDU 0LOMRQHU NURQRU L nUV SULVHU 6FHQDULR HQOLJW 
  
 KXYXGDOWHUQDWLYHW 
  
 +EQQEP XIORMO 
  
 2] XIORMO 
  
 X 
  
 Z 
  
 H 
  
 E 
  
 E 
  
 E 
  
 Z 
  
 M 
  
 X 
  
 H 
  
 W 
  
 V 
  
 K 
  
 M 
  
 R 
  
 Z 
  
 Z 
  
 Z 
  
 M 
  
 X 
  
 M 
  
 I 
  
 W 
  
 R 
  
 M 
  
 M 
  
 M 
  
 W 
  
 O 
  
 W 
  
 E 
  
 V 
  
 Z 
  
 R 
  
 M 
  
 M 
  
 W 
  
 W 
  
 V 
  
 W 
  
 V 
  
 R 
  
 Y 
  
 Z 
  
 M 
  
 Z 
  
 R 
  
 V 
  
 P 
  
 I 
  
 Z 
  
 R 
  
 R 
  
 I 
  
 I 
  
 I 
  
 I 
  
 H 
  
 Q 
  
 ¶ 
  
 W 
  
 X 
  
 M 
  
 V 
  
 I 
  
 X 
  
 M 
  
 W 
  
 I 
  
 I 
  
 X 
  
 X 
  
 Z 
  
 R 
  
 K 
  
 R 
  
 W 
  
 X 
  
 I 
  
 X 
  
 X 
  
 W 
  
 R 
  
 Q 
  
 H 
  
 R 
  
 W 
  
 R 
  
 M 
  
 V 
  
 R 
  
 M 
  
 R 
  
 R 
  
 X 
  
 R 
  
 R 
  
 M 
  
 K 
  
 I 
  
 Merritt 
  
 I 
  
 W 
  
 R 
  
 M 
  
 P 
  
 E 
  
 Y 
  
 M 
  
 I 
  
 M 
  
 M 
  
 Æ 
  
 M 
  
 X 
  
 V 
  
 T 
  
 M 
  
 X 
  
 W 
  
 R 
  
 P 
  
 Æ 
  
 W 
  
 E 
  
 V 
  
 7 
  
 W 
  
 Æ 
  
 X 
  
 R 
  
 E 
  
 N 
  
 X 
  
 N 
  
 X 
  
 Q 
  
 E 
  
 R 
  
 T 
  
 Æ 
  
 X 
  
 I 
  
 M 
  
 Z 
  
 R 
  
 R 
  
 O 
  
 M 
  
 N 
  
 X 
  
 T 
  
 M 
  
 W 
  
 E 
  
 X 
  
 M 
  
 F 
  
 ¶ 
  
 Q 
  
 Æ 
  
 X 
  
 W 
  
 P 
  
 O 
  
 T 
  
 E 
  
 N 
  
 E 
  
 X 
  
 V 
  
 Y 
  
 P 
  
 R 
  
 X 
  
 I 
  
 W 
  
 E 
  
 % 
  
 / 
  
 7 
  
 E 
  
 Y 
  
 M 
  
 F 
  
 R 
  
 / 
  
 X 
  
 / 
  
 T 
  
 V 
  
 Y 
  
 S 
  
 E 
  
 % 
  
 8 
  
 / 
  
 / 
  
 .lOOD 
  
 187(. ,602' 
  
 6\VVHOVlWWQLQJ 
 Mätt i sysselsättningstermer blir bilden av strukturomvandlingen delvis annorlunda jämfört med produktionsutvecklingen. Industrins andel av sysselsättningen minskar från 28 procent år 1995 till 25 procent år 2010, se diagram 6.5. Det beror främst på att den arbetsintensiva industrin minskar medan den kapital- och den kunskapsintensiva industrin ligger kvar på samma andel, trots att främst den kunskapsintensiva industrin uppvisar en snabb produktivitetstillväxt. 
 138 
 7DEHOO 3URGXNWLYLWHWVXWYHFNOLQJ I|UGHODW Sn QlULQJVJUHQDU nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ WLOO +XYXGDOWHUQDWLYHW 
  
 1lULQJVOLYVVHNWRU 
  
 3URGXNWLYLWHW 
  
 .XQVNDSVLQWHQVLY LQGXVWUL 
  
 .DSLWDOLQWHQVLY LQGXVWUL 
  
 $UEHWVLQWHQVLY LQGXVWUL 
  
 .XQVNDSVLQWHQVLYD WMlQVWHU 
  
 .DSLWDOLQWHQVLYD WMlQVWHU 
  
 $UEHWVLQWHQVLYD WMlQVWHU 
  
 gYULJ YHUNVDPKHW 
  
 6XPPD LQGXVWUL 
  
 6XPPD WMlQVWHU |YULJ YHUNVDPKHW 
  
 +HOD QlULQJVOLYHW 
  
 .lOOD 187(. ,602' 
  
 Bland tjänstesektorerna är det framförallt de kunskapsintensiva tjänsterna som i snabb takt ökar sin andel av sysselsättningen, men även de arbetsintensiva tjänsterna. Tillsammans ökar de båda tjänstesektorernas andel av sysselsättningen från 52 procent år 1995 till 58 procent år 2010. Utvecklingen kan hänföras till en positiv produktionstillväxt i kombination med måttliga produktivitetsökningar jämfört med industrin. 
 De kapitalintensiva tjänsterna, till exempel transport- samt post- och telebranscherna, och övrig verksamhet såsom energiproduktion och jordbruk minskar däremot sin andel av sysselsättningen från 19 procent år 1995 till 15 procent år 2010. Minskningen beror främst på en långsam produktionstillväxt, men också på en snabb produktivitetstillväxt inom kapitalintensiv övrig verksamhet. Sammantaget innebär detta att andelen av de sysselsatta inom kunskapsintensiva delar av näringslivet ökar från 35 till 39 procent under perioden. 
 139 
 'LDJUDP 6WUXNWXURPYDQGOLQJ L V\VVHOVlWWQLQJHQ PHOODQ WLOO L KXYXGDOWHUQDWLYHW cUVYLV I|UGHOQLQJ PHOODQ QlULQJVJUHQDUQD 
  
 OYRWOETWMRXIRWMZ MRHYWXVM 
  
 Murphy 
  
 EVFIXWMRXIRWMZ MRHYWXVM 
  
 OYRWOETWMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
 OETMXEPMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
 EVFIXWMRXIRWMZE XNÆRWXIV 
  
 OETMXEPMRXIRWMZ ¶ZVMK ZIVOWEQLIX 
  
 .lOOD 
  
 6% QDWLRQDOUlNHQVNDSHU RFK 187(. ,602' 
  
 5HJLRQDOD VFHQDULHU 
 Den nationella utvecklingen innebär inte automatiskt att alla regioner genomgår samma utveckling. Regionens utveckling är bland annat beroende av dess branschstruktur, regionens historiska sysselsättning samt vilken tillgång till kvalificerad arbetskraft som krävs. 
 För att analysera utvecklingstendenser i olika delar av Sverige krävs en lämplig regionindelning som ska fungera som näringsgeografiska regioner, det vill säga en slags funktionella regioner.  
 129  
 Funktionella regioner kan variera i både storlek och omfattning beroende på syftet med avgränsningen samt vilka faktorer som skall studeras. Lokala arbetsmarknadsregioner  
 (LA-regioner) 
  är den bäst lämpade funktionella regionen då sysselsättningsförändringar ska studeras. 
 Lokala arbetsmarknadsregioner 
 130  
 baseras på pendlingsrelationer mellan kommuner och indelningen bygger på rörlighetsmönstret hos samtliga sysselsatta. Olika  
 LA-regioner 
  har ofta helt olika utvecklingsförutsättningar, vilket måste tas i beaktande när en region studeras. Utvecklingsförutsättningarna beror i mångt och mycket på varierande produktionsförutsättningar, såsom exempelvis hur stor regionen är, invånarnas utbildningsnivå och näringsklimatet. Regionerna 
  
 129 
  
 Regioner på väg mot år 2015, NUTEK R 1997:10 
  
 130 
  
 I appendix J finns en närmare beskrivning av de lokala arbetsmarknadsregionerna. 
  
 140 
 har därför delats in i sju regionfamiljer. De olika regionfamiljerna återfinns i tabell 6.6. 
 7DEHOO 5HJLRQIDPLOMV LQGHOQLQJ 
 5HJLRQIDPLOM 7\S DY RUW 
 6WRUVWlGHU 6WRFNKROP *|WHERUJ 0DOP| 
 8QLYHUVLWHWVUHJLRQHU VDPW QnJUD VW|UUH UHJLRQHU PHG K|JVNROD 
 5HJLRQDO FHQWUD RIWD PHG HQ UHJLRQDO K|JVNROD 
 5HODWLYW VWRUD LQGXVWULWXQJD UHJLRQHU 
 9LVVD PLQGUH UHJLRQDOD FHQWUD VDPW FHQWUD PHG EODQGDW QlULQJVOLYVVDPPDQVlWWQLQJ 
 0LQGUH LQGXVWULWXQJD UHJLRQHU 
 5HJLRQHU VRP RIWD KDU HQ VWRU DQGHO RIIHQWOLJW DQVWlOOGD 
 .lOOD 5HJLRQHU Sn YlJ PRW nU ² )|UXWVlWWQLQJDU IDNWD RFK WHQGHQVHU 187(. 5 
 9DG KlQGHU Gn L UHJLRQHUQD" 
 Sysselsättningsförändringen i huvudalternativet varierar kraftigt mellan regionerna, från en årlig ökning på drygt 1,5 procent till en minskning på nära en procent per år. Merparten av  
 LA-regioner 
  ligger dock inom intervallet  
 -0,5 
  till +0,5 procent sysselsättningsförändring per år. Det är endast tolv regioner som årligen ökar mer än 0,4 procent. Som framgår av karta 6.1 ligger flertalet av dessa i inlandet, från Värmland och norrut. Förutom Stockholm finner vi även May och Strömstad i denna kategori. De flesta tillhör den sjunde regionfamiljen, regioner som har en stor andel offentligt anställda. Eftersom den offentliga sektorn endast ökar med 0,25 procent per år vilket är lägre än den genomsnittliga sysselsättningsökningen för riket är detta inte förklaringen. Gemensamt för dessa regioner är att en stor andel av sysselsättningen är i turistbranscher, som här har definierats såsom hotell och restaurang samt idrott och rekreation. Båda dessa branscher ingår i sektorn privata tjänster och då den sektorn kommer att öka kraftigt enligt det nationella scenariet ökar sysselsättningen i regioner som domineras av dessa branscher. Det finns dock ingen ensam förklaringsfaktor till ökningen. För de regioner som har en sysselsättningsminskning under perioden finns inga gemensamma drag. 
 141 
 .DUWD 'HQ nUOLJD Grant /$ UHJLRQHU 
 IUDP WLOO nU KXYXGVFHQDULHW 
 .lOOD 187(. 
 142 
 I diagram 6.6 går det att utläsa att det även är stora skillnader inom de olika regionfamiljerna. Storstäderna, Stockholm, Malmö och Göteborg, har en relativt positiv utveckling jämfört med många andra regioner men varierar kraftig sinsemellan. Stockholm går bra och uppvisar nära en procents årlig sysselsättningsökning, jämfört med Malmö som endast ökar sin sysselsättning med 0,1 procent per år. Detta beror givetvis på den sammansättning av branscher som finns inom regionen. I Stockholm finns en stor del av branschen datakonsulter, som är på stark frammarsch, samt elektronikbranschen. Malmö har en industristruktur som domineras av branscher som inte går framåt enligt de nationella scenarierna. Eftersom modellerna bygger på historiskt strukturella samband och på bedömningar av makroekonomiska utvecklingen kan inte hänsyn tas till dramatiska förändringar i förutsättningarna för enskilda regioner, där Öresundsbron är det mest betydelsefulla exemplet. 
 'LDJUDP 'HQ nUOLJD SURFHQWXHOOD Horton Sn UHJLRQIDPLOMHU nU KXYXGVFHQDULHW 
  
 2,50 
  
 2,00 
  
 1,50 
  
 1,00 
  
 0,50 
  
 0,00 
  
 -0,50 
  
 -1,00 
  
 Storstad 
  
 Regionalt centra 
  
 Mindre regionalt 
  
 Region med 
  
 centra 
  
 Mindre 
  
 stor andel 
  
 Universitetsregion 
  
 Industritung 
  
 industritung 
  
 offentligt 
  
 region 
  
 region 
  
 anställda 
  
 .lOOD 'HQ UHJLRQDOD V\VVHOVlWWQLQJVPRGHOOHQ 187(. 
 Skillnaden är som nämnts tidigare stor inom regionfamiljen storstäder men även inom regionfamiljerna sex och sju är skillnaderna stora och variationerna uppgår till  
 1,5-2 
  gånger så stora. Spridningen mellan regionerna är till viss del grundade i hur stor andel av sysselsättningen som återfinns i privata tjänster. Den minsta skillnaden är inom regionfamilj fyra, det vill säga stora regioner med industri. Detta kan tyckas vara märkligt då mindre regioner som domineras av industri tillhör de som har den största spridningen. Det beror till stor del på att de stora industritunga regionerna inte enbart är beroende av industrin utan också har en betydande andel av sin sysselsättning inom olika privata tjänster. 
 143 
 En annan anledning är att det i flera av dessa regioner återfinns stora företag som går riktigt bra inom dessa industribranscher. 
 .DUWD 'HQ nUOLJD Grant /$ UHJLRQHU 
 IUDP WLOO nU VQDEEWLOOYl[WVFHQDULHW 
 .lOOD 187(. 
 144 
 Spridningen mellan regionerna är mycket större i snabbtillväxtscenariet, med en förskjutning mot en mer positiv sysselsättningsförändring. Generellt är det så att när det går bättre för Sverige som nation avspeglas detta i den regionala utvecklingen, men detta är inte sant för alla regioner och framförallt inte när det gäller den inbördes fördelningen inom regionfamiljerna. Det är dock fortfarande regioner med en stor sysselsättningsandel inom turismen som ligger i topp. Detta framgår av karta 6.2. I detta alternativ är det 48 regioner som har en sysselsättningsökning som överstiger 0,4 procent per år och endast 16 regioner som har en sysselsättningsminskning under den studerade perioden. Den senare siffran skall jämföras med att det i huvudalternativet är så många som 44 regioner som visar en negativ trend. 
 'LDJUDP 'HQ nUOLJD SURFHQWXHOOD I|UlQGULQJHQ I|U /$ UHJLRQHU I|UGHODW Sn 
 UHJLRQIDPLOMHU nU VQDEEWLOOYl[W VFHQDULHW 
 2,50 
 2,00 
 1,50 
 1,00 
 0,50 
 0,00 
  
 -0,50 
  
 -1,00 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 .lOOD 'HQ UHJLRQDO V\VVHOVlWWQLQJVPRGHOOHQ 187(. 
 Strukturomvandlingen verkar dock slå igenom mycket kraftigare i detta scenario, Skillnaden är fortfarande störst i regionfamilj sju och minst i familj ett och två vilket kan avläsas ur diagram 6.8. 
 $UEHWVNUDIWVHIWHUIUnJDQV VDPPDQVlWWQLQJ 
 Vi konstaterade i kapitel två att efterfrågan på grundskoleutbildade har sjunkit på  
 1990-talet. 
  Denna utveckling fortsätter och efterfrågan sj unker från 30 procent år 1995 till 18 procent år 2010, vilket nästan innebär en halvering. Alla andra utbildningskategorier möter en ökad efterfråge- andel. Den relativt sett största ökningen kan noteras för tekniker, framförallt högskoleingenjörer, och  
 IT-utbildade. 
  Men även ekonomer 
 145 
 och jurister samt de med kortare högskoleutbildningar möter en högre efterfrågan. Andelen högskoleutbildade i näringslivet stiger från omkring sju procent 1995 till ungefär 12 procent 2010. Tillspetsat kan vi säga att vi måste närma oss den genomsnittliga utbildningsnivån i OECD- länderna, se kapitel fem, för att uppnå utvecklingen i huvudscenariet. 
  
 'LDJUDP 
  
 $UEHWVNUDIWVHIWHUIUnJDQ I|UGHODG Sn XWELOGQLQJVNDWHJRULHU nU  
  
 RFK Brown 3URFHQW 
  
 KVYRHWOSPE 
  
 K]QREWMYQ 
  
 OSVX YRMZIVWMXIX 
  
 PÄRK YRMZIVWMXIX 
  
 .lOOD 6% cUV\V RFK 187(. ,602' 
  
 'LDJUDP 
  
 $UEHWVNUDIWVHIWHUIUnJDQ I|U HIWHUJ\PQDVLDOD XWELOGQLQJVNDWHJRULHU 
  
 nU RFK Brown 3URFHQW 
  
 IK]Q XIO 
  
 IK]Q ¶ZV 
  
 YRMZ XIO 
  
 YRMZ IONY 
  
 PÆVEVI 
  
 JSVWO 
  
 MX WTIG 
  
 .lOOD 
  
 6% cUV\V RFK 187(. ,602' 
  
 146 
 5HJLRQHU 
 Efterfrågan på personer med olika utbildningsnivå varierar mellan de sju regionfamiljerna. Grundskoleutbildade personer efterfrågas i större utsträckning i de regioner som domineras av industri, det vill säga regionfamilj fyra och sex. År 2010 har andelen grundskoleutbildade dock minskat i de flesta regioner och i snabbtillväxtalternativet i alla regioner. Gymnasieutbildade möter en minskad efterfrågan i alla regioner oavsett scenarie. Personer med eftergymnasial utbildning efterfrågas i en högre utsträckning i storstadsregionerna. I regionfamilj fyra till sju minskar dock andelen universitetsutbildade. 
 Skillnaden i andelen sysselsatta med olika utbildningskaraktär i respektive region i huvudalternativet är liten jämfört med dagens struktur. I snabbtillväxtalternativet blir det dock en förändring mot en större andel universitetsutbildade i alla regioner. Fler personer med längre uni- versitetsutbildning efterfrågas i storstäder och universitetsstäder medan personer med kortare universitetsutbildningar efterfrågas i större utsträckning i de andra regionfamiljerna. 
 6DPPDQIDWWQLQJ 
 Vi har ovan presenterat två scenarier över den framtida ekonomiska utvecklingen. Med utgångspunkt från de antaganden som gjorts i modellen ökar BNP med 2,6 procent per år i huvudalternativet och med 3,1 procent per år i snabbtillväxtalternativet. 
 Strukturomvandlingen i de båda scenarierna går i samma riktning men utvecklingen går något snabbare i snabbtillväxtalternativet. Det framgår att produktionen ökar mycket snabbt i den kunskapsintensiva industrin och att dess andel av den totala produktionen stiger från 15 procent år 1995 till 22 procent år 2010 i huvudalternativet. Denna utveckling är en avspegling av världsmarknadsutvecklingen där efterfrågan vrids mot kunskapsintensiva produkter men också ett resultat av att Sverige utnyttjar sina komparativa fördelar inom kunskapsintensiv produktion. Den sektor som minskar i störst utsträckning är kapitalintensiva tjänster. 
 Mätt i sysselsättningstermer blir bilden av strukturomvandlingen delvis annorlunda jämfört med produktionsutvecklingen. Industrins andel av sysselsättningen minskar i huvudalternativet från 28 procent år 1995 till 25 procent år 2010. Det beror främst på att den arbetsintensiva industrin minskar medan den kapital- och den kunskapsintensiva industrin ligger kvar på samma andel, trots att främst den kunskapsintensiva industrin uppvisar en snabb produktivitetstillväxt. Bland tjänstesektorerna är det framför allt de kunskapsintensiva tjänsterna som i snabb takt ökar sin andel av sysselsättningen. Sammantaget innebär detta att andelen av de sysselsatta inom kunskapsintensiva delar av näringslivet ökar från 35 procent år 1995 till 39 procent år 2010. 
 Den nationella utvecklingen innebär inte automatiskt att alla regioner genomgår samma utveckling. Regionens utveckling är bland annat beroende av dess branschstruktur, regionens historiska sysselsättning samt vilken tillgång till kvalificerad arbetskraft som krävs. 
 147 
 Sysselsättningen utvecklas mest positivt i storstäderna och i områden med ett stort utbud av privata tjänster, exempelvis turism. Delvis är detta en konsekvens av att scenarierna förutsätter en lägre genomsnittlig ökningstakt för offentlig konsumtion än den ökningstakt som scenarierna härleder för privat konsumtion. 
 Vi konstaterade i kapitel två att efterfrågan på grundskoleutbildade har minskat på  
 1990-talet. 
  Denna utveckling fortsätter i scenarierna och efterfrågan sjunker från 30 procent år 1995 till 18 procent år 2010 i huvudalternativet, vilket nästan innebär en halvering. Alla andra utbildningskategorier möter en ökad efterfrågeandel. Den relativt sett största ökningen kan noteras för tekniker, framför allt högskole- ingenjörer, och  
 IT-utbildade. 
  Men även ekonomer och jurister samt de med kortare högskoleutbildningar möter en högre efterfrågan. Andelen högskoleutbildade i näringslivet stiger från omkring sju procent år 1995 till ungefär tolv procent år 2010. För att uppnå denna utvecklingen måste utbildningsnivån i Sverige således närma sig den genomsnittliga utbildningsnivån i  
 OECD-länderna. 
  Efterfrågan på grundskoleutbildade minskar i de flesta regioner i huvudalternativet och i alla regioner i snabbtillväxtalternativet. Gymnasieutbildade möter en minskad efterfrå- gan i alla regioner oavsett scenarie. 
 149 
 $SSHQGL[ $ .ULWHULHU I|U 
 VHNWRUVLQGHOQLQJHQ 
  
 Hayes 
  har utvecklat en klassificering av tillverkningsindustrin utifrån olika branschers relativa användning av produktionsresurser.  
 131  
 I 
 denna rapport har samma princip använts för att dela in  
 DOOD QlULQJVJUHQDU  
 i  
 kunskaps-, 
  kapital- och arbetsintensiva sektorer. De 
 kriterier, eller mått, som har använts skiljer sig emellertid från Clark men för tillverkningsindustrin överensstämmer indelningen enligt vår metod i stort sett med  
 Ohlson-Vinells. 
 132  
 Tjänstesektorn brukar inte indelas i  
 kunskaps-, 
  kapital- och arbetsintensiva sektorer. 
 133  
 Det finns därför inte någon tidigare gjord indelning att jämföra med. 
 Indelningen i  
 kunskaps-, 
  kapital- och arbetsintensiva sektorer har genomförts i två steg. Först har de kapitalintensiva branscherna identifierats. De branscher som inte definierats som kapitalintensiva har sedan delats in i kunskapsintensiva och arbetsintensiva sektorer. 
 För att kunna identifiera de kapitalintensiva branscherna har ett mått på den relativa kapitalanvändningen i olika branscher konstruerats.  
 134  
 Kapitalförslitning har använts som en approximation av den del av en 
 branschs förädlingsvärde som kapitalet bidrar med. Ett mått på den  
 UHODWLYD  
 kapitalanvändningen erhålls om kapitalförslitningen sätts i 
 relation till det totala förädlingsvärdet till faktorpris exkl. driftsöverskott netto, 
 135  
 det vill säga kapitalförslitning dividerat med löner + kollektiva avgifter + kapitalförslitning. 
  
 131 
  
 Harris, Thomas,  
 7LOOYl[WHQV GULYNUDIWHU (Q VWXGLH DY LQGXVWULHUV IUDPWLGV YLOONRU 
 , Industriförbundet 1987. 
  
 132 
  
 Hayes 
  
  använder fem sektorer. Förutom kunskap- kapital- och arbetsintensiv industri har man även en skyddad sektor och en forskningsintensiv sektor. Om den forskningsintensiva sektorn läggs samman med den kunskapsintensiva så erhålles god överensstämmelse med vår kunskapsintensiva sektor. 
  
 133 
  
 I Bilaga 6 till Finansdepartementets Långtidsutredning görs en indelning av tjänste- sektorn i kunskaps- och arbetsintensiva sektorer. Här har vi gått ett steg längre. Vi har enligt samma princip som för tillverkningsindustrin även identifierat de kapitalintensiva branscherna. 
  
 134 
  
 Appendix 2 till Nationalräkenskaper  
  
 1980-1993 
  N 10 SM 9401. 
  
 135 
  
 Förädlingsvärde faktorpris är summan av de direkta och indirekta kostnader som en bransch måste täcka. De direkta kostnaderna är löner och kollektiva avgifter samt kapitalförslitning. Driftsöverskott netto är övriga kostnader - räntor, utdelning osv. Vi har bedömt att de direkta kostnaderna för arbete (löner och kollektiva avgifter) samt kapitalförslitning bäst visar produktionsfaktorerna arbete och kapitals bidrag till förädlingsvärdet. Driftsöverskott netto har därför exkluderats. Kapitalförslitning har alltså satts i relation till de direkta kostnaderna för produktionsfaktorerna arbete och kapital. 
  
 150 
  
 8EFIPP % 
  
 /ETMXEPJ¶VWPMXRMRKIRW ERHIP EZ HIX XSXEPE J¶VÆHPMRKWZÆVHIX XMPP 
  
 JEOXSVTVMW I\OP HVMJXW¶ZIVWOSXX 
  
 3HWUR 
  
 HO JDV YDWWHQ 
  
 PDVVD RFK SDSSHU 
  
 MRUGEUXN PP 
  
 VWnO RFK PHWDOOIUDPVWlOOQ 
  
 H[WUDNWLY LQGXVWUL 
  
 NHPL H[NO SHWUR 
  
 Wheeler 
  
 VnJYHUN RFK WUlYDURU 
  
 JXPPL 
  
 IDVWLJKHWHU XWK\UQLQJ 
  
 MRUG RFK VWHQ 
  
 VDPIlUGVHO 
  
 OLYVPHGHO 
  
 SRVW RFK WHOH 
  
 WUDQVSRUWPHGHO 
  
 UHVWDXUDQJ RFK KRWHOO 
  
 WHNR 
  
 KDQGHO 
  
 PHWDOOYDUX 
  
 I|UHWDJVWMlQVWHU 
  
 PDVNLQ 
  
 UHQKnOOQLQJ PP 
  
 HOHNWUR 
  
 UHNUHDWLRQ PP 
  
 YDUY 
  
 XQGHUYLVQ RFK VMXNYnUG 
  
 I|UODJVYHUNVDPKHW 
  
 EDQN RFK I|UVlNULQJ 
  
 LQVWUXPHQW 
  
 |YULJ WLOOYHUNQLQJ 
  
 $QP 0DUNHUDGH EUDQVFKHU KDU NODVVLILFHUDWV VRP NDSLWDOLQWHQVLYD 
 .lOOD $SSHQGL[ WLOO 1DWLRQDOUlNHQVNDSHU 1 60 
 Eftersom den genomsnittliga kapitalförslitningens andel av förädlings- värde faktorpris är 19 procent i tillverkningsindustrin och 28 procent i tjänstesektorn har 25 procent bedömts som ett rimligt kriterium för att definiera en bransch som kapitalintensiv. De markerade branscherna i tabell A.1 är de som klassats som kapitalintensiva. 
 I ett andra steg ska de kunskapsintensiva branscherna identifieras bland de branscher som  
 LQWH  
 definierats som kapitalintensiva. Som mått på kunskap används andelen akademiker med en utbildning som är tre år eller längre  
 136  
 (exkl. forskarutbildade). Branscher där mer än fem procent 
 137  
 av de sysselsatta har en akademisk utbildning som är längre än tre år har identifierats som kunskapsintensiva. 
  
 136  
 Datamaterialet kommer från SCB - Årsys, 1992 års si ffror. 
  
 137  
 Den genomsnittliga andelen akademiker med utbildning längre än tre år är fem procent inom tillverkningsindustrin och nio procent i den privata tjänstesektorn. 
 151 
 8EFIPP % %RHIPIR W]WWIPWEXXE QIH IR EOEHIQMWO YXFMPHRMRK PÆRKVI ÆR XVI ÄV Perez I\OP JSVWOEVYXFMPHEHI 
  
 YDUY 
  
 HO JDV YDWWHQ 
  
 WUDQVSRUWPHGHO 
  
 H[WUDNWLY LQGXVWUL 
  
 NHPL H[NO SHWUR 
  
 MRUGEUXN PP 
  
 SHWUR 
  
 Wheeler 
  
 I|UODJVYHUNVDPKHW 
  
 PDVNLQ 
  
 XQGHUYLVQLQJ RFK )R8 
  
 HOHNWUR 
  
 I|UYDOWQLQJ RFK I|UVYDU 
  
 LQVWUXPHQW 
  
 I|UHWDJVWMlQVWHU 
  
 PDVVD RFK SDSSHU 
  
 LQWUHVVHRUJDQ PP 
  
 VWnO RFK PHWDOOIUDPVWlOOQ 
  
 NXOWXU RFK UHNUHDWLRQ 
  
 JXPPL 
  
 EDQN RFK I|UVlNULQJ 
  
 MRUG RFK VWHQ 
  
 LQW RUJ RFK DPEDVVDGHU 
  
 |YULJ WLOOYHUNQLQJ 
  
 KlOVR RFK VMXNYnUG 
  
 OLYVPHGHGHO 
  
 IDVWLJKHWHU XWK\UQLQJ 
  
 WHNR 
  
 VDPIlUGVHO 
  
 PHWDOOYDUX 
  
 SRVW RFK WHOH 
  
 VnJYHUN RFK WUlYDURU 
  
 KDQGHO UHVWDXUDQJ KRWHOO 
  
 UHQKnOOQLQJ PP 
  
 $QP 0DUNHUDGH EUDQVFKHU KDU NODVVLILFHUDWV VRP NXQVNDSVLQWHQVLYD 
 .lOOD $SSHQGL[ WLOO 1DWLRQDOUlNHQVNDSHU 1 60 
 De branscher som är markerade i tabell A.2 är de som klassats som kunskapsintensiva. De branscher som varken klassificerats som kapital- eller kunskapsintensiva benämns arbetsintensiva. Indelningen mellan industri- och tjänsteverksamheter bestäms slutligen av  
 SNI-tillhörigheten. 
  
 153 
 $SSHQGL[ % 
 1DWLRQDOUlNHQVNDSVGDWD 
 Appendix B består av tabeller över näringslivets utveckling med avseen- de förädlingsvärde, förädlingsvärde per sysselsatt, förädlingsvärde per timme,antal sysselsatta och antal arbetade timmar för perioden 1980 till 1996. I tabellen anger  
 S  
 en delsumma av sektorer närmast ovan medan  
 SS  
 anger totalsumman för alla sektorer. 
  
 61, 
  
 61, QDPQ 
  
 22 
  
 Förlag; grafisk och annan reproind 
  
 29 
  
 Maskinind 
  
 30 
  
 Ind för kontorsmaskiner o datorer 
  
 33 
  
 Ind för instrument och ur 
  
 24.4-5 
  
 Ind f läkemedel, rengöringsmedel 
  
 31-32 
  
 Annan  
 elektro-och 
  teleproduktind 
  
 34-35 
  
 Transportmedelsind 
  
 S 
  
 6XPPD NXQVNDSVLQWHQVLY LQG 
  
 21 
  
 Massa- pappers- pappersvaruind 
  
 23 
  
 Ind f stenkols- petroleumprod o kärnbr 
  
 26 
  
 Jord o stenvaruind 
  
 27 
  
 Stål- o metallverk 
  
 10-14 
  
 Gruvor o mineralutvinningsind 
  
 24 övr 
  
 Övrig kemisk ind 
  
 S 
  
 6XPPD NDSLWDOLQWHQVLY LQG 
  
 20 
  
 Trävaruind; ej möbler 
  
 25 
  
 Gummi- och plastvaruind 
  
 28 
  
 Metallvaruind; ej maskinind 
  
 15-16 
  
 Livsmedels- dryckesvaru  tobaksind 
  
 17-19 
  
 Textil- beklädnads- o lädervaruind 
  
 36-37 
  
 Övrig tillverkningsind 
  
 S 
  
 6XPPD DUEHWVLQWHQVLY LQG 
  
 65-67 
  
 Finansiella företag 
  
 71-74 
  
 Företagsservicefirmor 
  
 80-85 
  
 Utbildning, hälso- o sjukvård o omsorg 
  
 90-93 
  
 Renhållning, kultur, sport mm 
  
 S 
  
 6XPPD NXQVNDSVLQWHQVLYD WM 
  
 70 
  
 Fastighetsbolag, fastighetsförvaltare 
  
 60-64 
  
 Transport- o kommunikationsföretag 
  
 S 
  
 6XPPD NDSLWDOLQWHQVLYD WM 
  
 45 
  
 Byggind 
  
 55 
  
 Hotell o restaurang 
  
 50-52 
  
 Parti- o detaljhandel, reparationsverks 
  
 S 
  
 6XPPD Allen 
  
 01-05 
  
 Jordbruk, skogsbruk, fiske 
  
 40-41 
  
 El- gas- värme- o vattenverk 
  
 S 
  
 6XPPD |YULJD 
  
 SS 
  
 7RWDO VXPPD 
  
 Tabell B1. Förädlingsvärde till producentpris, 1991 års priser, miljontals kronor. 
  
 SNI92 
  
 1980 
  
 1981 
  
 1982 
  
 1983 
  
 1984 
  
 1985 
  
 1986 
  
 1987 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 22 
  
 19567 
  
 19323 
  
 18880 
  
 19494 
  
 19766 
  
 19474 
  
 19843 
  
 20553 
  
 20207 
  
 20758 
  
 19943 
  
 20663 
  
 20007 
  
 20273 
  
 21773 
  
 23427 
  
 24197 
  
 29 
  
 28402 
  
 28124 
  
 27276 
  
 30123 
  
 33104 
  
 35144 
  
 34771 
  
 33924 
  
 34380 
  
 36880 
  
 36744 
  
 32337 
  
 30160 
  
 28862 
  
 34609 
  
 39948 
  
 37104 
  
 30 
  
 3041 
  
 2955 
  
 2871 
  
 3245 
  
 3644 
  
 3871 
  
 3849 
  
 3755 
  
 3816 
  
 4136 
  
 4078 
  
 3568 
  
 2921 
  
 2050 
  
 1759 
  
 1615 
  
 1675 
  
 33 
  
 4898 
  
 4774 
  
 4818 
  
 4870 
  
 5091 
  
 6047 
  
 6010 
  
 5969 
  
 6354 
  
 6807 
  
 8264 
  
 7709 
  
 7705 
  
 9052 
  
 10302 
  
 11870 
  
 12148 
  
 24.4-5 
  
 5113 
  
 5277 
  
 5163 
  
 5416 
  
 5488 
  
 5544 
  
 5425 
  
 5890 
  
 6298 
  
 6311 
  
 6722 
  
 7657 
  
 8311 
  
 9805 
  
 11449 
  
 12800 
  
 14015 
  
 31-32 
  
 9772 
  
 10119 
  
 9718 
  
 10316 
  
 11435 
  
 12535 
  
 12686 
  
 12927 
  
 14415 
  
 14772 
  
 15694 
  
 15780 
  
 16263 
  
 18872 
  
 25837 
  
 37925 
  
 46972 
  
 34-35 
  
 29299 
  
 30348 
  
 31454 
  
 32152 
  
 33456 
  
 33658 
  
 34969 
  
 36034 
  
 35139 
  
 33907 
  
 31515 
  
 27768 
  
 27273 
  
 25371 
  
 31095 
  
 39092 
  
 37961 
  
 S 
  
 100092 
  
 100920 
  
 100180 
  
 105616 
  
 111984 
  
 116273 
  
 117553 
  
 119052 
  
 120609 
  
 123571 
  
 122960 
  
 115482 
  
 112640 
  
 114285 
  
 136824 
  
 166677 
  
 174072 
  
 21 
  
 15833 
  
 15009 
  
 15276 
  
 17234 
  
 17711 
  
 18081 
  
 18811 
  
 20547 
  
 21084 
  
 20716 
  
 20607 
  
 20112 
  
 20575 
  
 21494 
  
 23381 
  
 22654 
  
 22283 
  
 23 
  
 3356 
  
 3158 
  
 3701 
  
 5284 
  
 6303 
  
 5817 
  
 7476 
  
 6307 
  
 6752 
  
 6878 
  
 7123 
  
 6823 
  
 7069 
  
 7932 
  
 7628 
  
 7812 
  
 8289 
  
 26 
  
 8944 
  
 7702 
  
 8339 
  
 8836 
  
 9238 
  
 8765 
  
 8930 
  
 9180 
  
 9641 
  
 10184 
  
 9895 
  
 8411 
  
 7440 
  
 6804 
  
 7119 
  
 7482 
  
 6881 
  
 27 
  
 11170 
  
 10429 
  
 10381 
  
 11034 
  
 12203 
  
 12124 
  
 11879 
  
 12228 
  
 13001 
  
 13289 
  
 13346 
  
 12514 
  
 12390 
  
 12936 
  
 15207 
  
 16388 
  
 16626 
  
 10-14 
  
 4425 
  
 3980 
  
 3067 
  
 2895 
  
 3903 
  
 4156 
  
 4336 
  
 4327 
  
 4230 
  
 3950 
  
 4084 
  
 3831 
  
 3955 
  
 3615 
  
 3830 
  
 4324 
  
 4162 
  
 24 övr 
  
 8440 
  
 7964 
  
 8347 
  
 8846 
  
 9186 
  
 9332 
  
 9211 
  
 9782 
  
 10224 
  
 10215 
  
 10369 
  
 10595 
  
 10620 
  
 11287 
  
 12038 
  
 11802 
  
 12079 
  
 S 
  
 52168 
  
 48242 
  
 49111 
  
 54129 
  
 58544 
  
 58275 
  
 60643 
  
 62371 
  
 64932 
  
 65232 
  
 65424 
  
 62286 
  
 62049 
  
 64068 
  
 69203 
  
 70462 
  
 70320 
  
 20 
  
 12529 
  
 11276 
  
 12012 
  
 12775 
  
 13567 
  
 13058 
  
 13121 
  
 13911 
  
 14251 
  
 14927 
  
 14646 
  
 13373 
  
 10979 
  
 10845 
  
 12021 
  
 12630 
  
 12140 
  
 25 
  
 8568 
  
 7778 
  
 7716 
  
 8098 
  
 8966 
  
 9109 
  
 8886 
  
 9279 
  
 9549 
  
 8996 
  
 8606 
  
 7925 
  
 7848 
  
 7852 
  
 9208 
  
 9456 
  
 9236 
  
 28 
  
 16842 
  
 16275 
  
 15920 
  
 17033 
  
 18883 
  
 19984 
  
 20181 
  
 21281 
  
 22400 
  
 23052 
  
 22817 
  
 19953 
  
 17552 
  
 17770 
  
 20459 
  
 23542 
  
 22541 
  
 15-16 
  
 27263 
  
 26898 
  
 27951 
  
 27975 
  
 29919 
  
 30332 
  
 30094 
  
 30002 
  
 30658 
  
 29832 
  
 28845 
  
 28618 
  
 28126 
  
 28381 
  
 29872 
  
 30318 
  
 31506 
  
 17-19 
  
 8195 
  
 7257 
  
 6508 
  
 6383 
  
 6935 
  
 7012 
  
 6939 
  
 7112 
  
 6517 
  
 6060 
  
 5901 
  
 5144 
  
 4936 
  
 4516 
  
 4865 
  
 5015 
  
 4934 
  
 36-37 
  
 6637 
  
 6193 
  
 6696 
  
 6700 
  
 7687 
  
 8136 
  
 8241 
  
 8781 
  
 9043 
  
 9377 
  
 9426 
  
 8257 
  
 8123 
  
 7547 
  
 Moon 
  
 9329 
  
 9525 
  
 S 
  
 80034 
  
 75677 
  
 76803 
  
 78964 
  
 85957 
  
 87631 
  
 87462 
  
 90366 
  
 92418 
  
 92244 
  
 90241 
  
 83270 
  
 77564 
  
 76911 
  
 85008 
  
 90290 
  
 89882 
  
 65-67 
  
 37527 
  
 38758 
  
 40305 
  
 42097 
  
 44133 
  
 47027 
  
 50488 
  
 53218 
  
 55847 
  
 58193 
  
 58150 
  
 60960 
  
 58844 
  
 57020 
  
 64779 
  
 69129 
  
 70082 
  
 71-74 
  
 45519 
  
 48143 
  
 53376 
  
 55028 
  
 55840 
  
 57979 
  
 62231 
  
 67777 
  
 72979 
  
 76212 
  
 80682 
  
 81901 
  
 80958 
  
 76755 
  
 82500 
  
 88526 
  
 94914 
  
 80-85 
  
 4980 
  
 5094 
  
 5307 
  
 5247 
  
 5135 
  
 4771 
  
 4826 
  
 5260 
  
 5264 
  
 5377 
  
 5362 
  
 5613 
  
 6187 
  
 6696 
  
 8754 
  
 9203 
  
 9480 
  
 90-93 
  
 18885 
  
 20258 
  
 19936 
  
 20220 
  
 20254 
  
 20302 
  
 21175 
  
 22181 
  
 22042 
  
 21927 
  
 21718 
  
 21889 
  
 21962 
  
 21581 
  
 21835 
  
 23104 
  
 23944 
  
 S 
  
 106911 
  
 112253 
  
 118924 
  
 122592 
  
 125362 
  
 130079 
  
 138720 
  
 148436 
  
 156132 
  
 161709 
  
 165912 
  
 170363 
  
 167951 
  
 162052 
  
 177868 
  
 189962 
  
 198420 
  
 70 
  
 137579 
  
 141560 
  
 144022 
  
 146498 
  
 146310 
  
 145373 
  
 143564 
  
 143743 
  
 144527 
  
 144839 
  
 145789 
  
 147422 
  
 158008 
  
 156295 
  
 157157 
  
 157186 
  
 157442 
  
 60-64 
  
 62463 
  
 62785 
  
 63621 
  
 62598 
  
 64409 
  
 65447 
  
 68373 
  
 73097 
  
 77327 
  
 80162 
  
 88780 
  
 87538 
  
 88228 
  
 83937 
  
 87222 
  
 90364 
  
 92969 
  
 S 
  
 200042 
  
 204345 
  
 207643 
  
 209096 
  
 210719 
  
 210820 
  
 211937 
  
 216840 
  
 221854 
  
 225001 
  
 234569 
  
 234960 
  
 246236 
  
 240232 
  
 244379 
  
 247550 
  
 250411 
  
 45 
  
 80845 
  
 77944 
  
 80867 
  
 79280 
  
 84301 
  
 84886 
  
 86345 
  
 89954 
  
 91380 
  
 98416 
  
 98748 
  
 98536 
  
 94091 
  
 84787 
  
 81186 
  
 80773 
  
 81441 
  
 55 
  
 19923 
  
 19637 
  
 19675 
  
 20288 
  
 20834 
  
 20329 
  
 19551 
  
 20763 
  
 21525 
  
 23016 
  
 21596 
  
 20250 
  
 19284 
  
 19919 
  
 20704 
  
 21547 
  
 22252 
  
 50-52 
  
 102792 
  
 100711 
  
 101656 
  
 103747 
  
 107560 
  
 110703 
  
 117152 
  
 124139 
  
 129439 
  
 133732 
  
 134897 
  
 133989 
  
 131613 
  
 130125 
  
 136488 
  
 143368 
  
 146903 
  
 S 
  
 203560 
  
 198292 
  
 202198 
  
 203315 
  
 212695 
  
 215918 
  
 223048 
  
 234856 
  
 242344 
  
 255164 
  
 255241 
  
 252775 
  
 244988 
  
 234831 
  
 238378 
  
 245688 
  
 250596 
  
 01-05 
  
 28048 
  
 28057 
  
 29292 
  
 31991 
  
 32380 
  
 31480 
  
 31303 
  
 29957 
  
 29442 
  
 32627 
  
 34020 
  
 31211 
  
 30301 
  
 30840 
  
 31420 
  
 33212 
  
 32225 
  
 40-41 
  
 25773 
  
 26968 
  
 25978 
  
 28221 
  
 32880 
  
 36550 
  
 38468 
  
 40758 
  
 40761 
  
 39192 
  
 40080 
  
 40483 
  
 39710 
  
 39549 
  
 39484 
  
 40550 
  
 40616 
  
 S 
  
 53821 
  
 55025 
  
 55270 
  
 60212 
  
 65260 
  
 68030 
  
 69771 
  
 70715 
  
 70203 
  
 71819 
  
 74100 
  
 71694 
  
 70011 
  
 70389 
  
 70904 
  
 73762 
  
 72841 
  
 SS 
  
 796628 
  
 794754 
  
 810129 
  
 833924 
  
 870521 
  
 887026 
  
 909134 
  
 942636 
  
 968492 
  
 994740 
  
 1008447 
  
 990830 
  
 981439 
  
 962768 
  
 1022564 
  
 1084391 
  
 1106542 
  
 154 
 Tabell B2. Medelantal sysselsatta, hundratal. 
  
 SNI92 
  
 1980 
  
 1981 
  
 1982 
  
 1983 
  
 1984 
  
 1985 
  
 1986 
  
 1987 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 22 
  
 736 
  
 733 
  
 723 
  
 731 
  
 735 
  
 738 
  
 727 
  
 716 
  
 733 
  
 743 
  
 724 
  
 702 
  
 654 
  
 621 
  
 642 
  
 644 
  
 641 
  
 29 
  
 1404 
  
 1364 
  
 1296 
  
 1250 
  
 1258 
  
 1292 
  
 1336 
  
 1280 
  
 1291 
  
 1309 
  
 1294 
  
 1202 
  
 1096 
  
 995 
  
 1027 
  
 1094 
  
 1076 
  
 30 
  
 128 
  
 125 
  
 118 
  
 115 
  
 115 
  
 120 
  
 126 
  
 119 
  
 120 
  
 124 
  
 124 
  
 116 
  
 106 
  
 97 
  
 75 
  
 66 
  
 65 
  
 33 
  
 180 
  
 181 
  
 174 
  
 174 
  
 171 
  
 195 
  
 204 
  
 191 
  
 199 
  
 208 
  
 230 
  
 226 
  
 209 
  
 205 
  
 221 
  
 236 
  
 234 
  
 24.4-5 
  
 136 
  
 144 
  
 142 
  
 141 
  
 145 
  
 148 
  
 152 
  
 159 
  
 152 
  
 148 
  
 135 
  
 131 
  
 122 
  
 117 
  
 132 
  
 146 
  
 158 
  
 31-32 
  
 971 
  
 970 
  
 933 
  
 903 
  
 920 
  
 917 
  
 826 
  
 787 
  
 817 
  
 738 
  
 655 
  
 632 
  
 558 
  
 518 
  
 531 
  
 619 
  
 638 
  
 34-35 
  
 1173 
  
 1167 
  
 1164 
  
 1120 
  
 1141 
  
 1197 
  
 1249 
  
 1270 
  
 1290 
  
 1221 
  
 1157 
  
 1067 
  
 957 
  
 859 
  
 872 
  
 934 
  
 918 
  
 S 
  
 4728 
  
 4684 
  
 4550 
  
 4434 
  
 4485 
  
 4607 
  
 4620 
  
 4522 
  
 4602 
  
 4491 
  
 4319 
  
 4076 
  
 3702 
  
 3412 
  
 3500 
  
 3739 
  
 3730 
  
 21 
  
 703 
  
 689 
  
 651 
  
 638 
  
 634 
  
 626 
  
 596 
  
 593 
  
 601 
  
 606 
  
 581 
  
 544 
  
 491 
  
 455 
  
 450 
  
 463 
  
 468 
  
 23 
  
 39 
  
 38 
  
 37 
  
 37 
  
 38 
  
 38 
  
 39 
  
 30 
  
 32 
  
 32 
  
 33 
  
 31 
  
 28 
  
 29 
  
 28 
  
 29 
  
 30 
  
 26 
  
 345 
  
 321 
  
 308 
  
 299 
  
 287 
  
 279 
  
 287 
  
 288 
  
 291 
  
 301 
  
 296 
  
 285 
  
 248 
  
 210 
  
 197 
  
 204 
  
 201 
  
 27 
  
 649 
  
 623 
  
 577 
  
 535 
  
 515 
  
 513 
  
 495 
  
 488 
  
 495 
  
 479 
  
 456 
  
 413 
  
 376 
  
 345 
  
 349 
  
 360 
  
 351 
  
 10-14 
  
 170 
  
 166 
  
 157 
  
 147 
  
 141 
  
 141 
  
 133 
  
 122 
  
 117 
  
 109 
  
 108 
  
 105 
  
 101 
  
 90 
  
 94 
  
 98 
  
 100 
  
 24 övr 
  
 273 
  
 265 
  
 259 
  
 253 
  
 251 
  
 250 
  
 240 
  
 247 
  
 241 
  
 246 
  
 228 
  
 224 
  
 208 
  
 200 
  
 196 
  
 195 
  
 202 
  
 S 
  
 2179 
  
 2102 
  
 1989 
  
 1909 
  
 1866 
  
 1847 
  
 1790 
  
 1768 
  
 1777 
  
 1773 
  
 1702 
  
 1602 
  
 1452 
  
 1329 
  
 1314 
  
 1349 
  
 1352 
  
 20 
  
 603 
  
 548 
  
 532 
  
 546 
  
 544 
  
 509 
  
 500 
  
 493 
  
 484 
  
 478 
  
 473 
  
 444 
  
 398 
  
 362 
  
 371 
  
 385 
  
 372 
  
 25 
  
 309 
  
 294 
  
 275 
  
 269 
  
 283 
  
 288 
  
 296 
  
 305 
  
 309 
  
 289 
  
 272 
  
 251 
  
 236 
  
 211 
  
 225 
  
 234 
  
 234 
  
 28 
  
 701 
  
 679 
  
 649 
  
 666 
  
 674 
  
 752 
  
 755 
  
 792 
  
 853 
  
 851 
  
 826 
  
 752 
  
 669 
  
 612 
  
 649 
  
 699 
  
 708 
  
 15-16 
  
 881 
  
 849 
  
 832 
  
 810 
  
 820 
  
 792 
  
 797 
  
 807 
  
 843 
  
 841 
  
 825 
  
 790 
  
 726 
  
 716 
  
 702 
  
 703 
  
 694 
  
 17-19 
  
 454 
  
 412 
  
 382 
  
 361 
  
 365 
  
 352 
  
 359 
  
 342 
  
 320 
  
 287 
  
 274 
  
 227 
  
 199 
  
 182 
  
 177 
  
 183 
  
 162 
  
 36-37 
  
 654 
  
 628 
  
 616 
  
 622 
  
 624 
  
 628 
  
 648 
  
 659 
  
 665 
  
 675 
  
 676 
  
 644 
  
 618 
  
 579 
  
 600 
  
 611 
  
 599 
  
 S 
  
 3602 
  
 3410 
  
 3286 
  
 3274 
  
 3310 
  
 3321 
  
 Garcia 
  
 3398 
  
 3474 
  
 3421 
  
 3346 
  
 3108 
  
 2846 
  
 2662 
  
 2724 
  
 2815 
  
 2769 
  
 65-67 
  
 736 
  
 740 
  
 749 
  
 765 
  
 795 
  
 821 
  
 841 
  
 890 
  
 907 
  
 921 
  
 953 
  
 950 
  
 895 
  
 840 
  
 899 
  
 919 
  
 898 
  
 71-74 
  
 1511 
  
 1558 
  
 1629 
  
 1680 
  
 1773 
  
 1786 
  
 2047 
  
 2188 
  
 2299 
  
 2460 
  
 2594 
  
 2645 
  
 2582 
  
 2386 
  
 2455 
  
 2585 
  
 2708 
  
 80-85 
  
 742 
  
 737 
  
 738 
  
 737 
  
 708 
  
 742 
  
 741 
  
 757 
  
 745 
  
 750 
  
 812 
  
 837 
  
 905 
  
 976 
  
 1097 
  
 1181 
  
 1186 
  
 90-93 
  
 1012 
  
 1033 
  
 1056 
  
 1063 
  
 1050 
  
 1062 
  
 1073 
  
 1111 
  
 1127 
  
 1134 
  
 1122 
  
 1123 
  
 1103 
  
 1074 
  
 1090 
  
 1138 
  
 1133 
  
 S 
  
 4001 
  
 4068 
  
 4172 
  
 4245 
  
 4326 
  
 4411 
  
 4702 
  
 4946 
  
 5078 
  
 5265 
  
 5481 
  
 5555 
  
 5485 
  
 5276 
  
 5541 
  
 5823 
  
 5925 
  
 70 
  
 519 
  
 482 
  
 483 
  
 537 
  
 535 
  
 535 
  
 608 
  
 573 
  
 570 
  
 595 
  
 641 
  
 653 
  
 671 
  
 632 
  
 629 
  
 637 
  
 640 
  
 60-64 
  
 2813 
  
 2826 
  
 2890 
  
 2844 
  
 2833 
  
 2899 
  
 2893 
  
 2900 
  
 2900 
  
 2941 
  
 2989 
  
 3006 
  
 2884 
  
 2739 
  
 2709 
  
 2721 
  
 2707 
  
 3332 
  
 3308 
  
 3373 
  
 3381 
  
 3368 
  
 3434 
  
 3501 
  
 3473 
  
 3470 
  
 3536 
  
 3630 
  
 3659 
  
 3555 
  
 3371 
  
 3338 
  
 3358 
  
 3347 
  
 45 
  
 3017 
  
 2991 
  
 2930 
  
 2799 
  
 2722 
  
 2720 
  
 2731 
  
 2799 
  
 2809 
  
 2973 
  
 2992 
  
 2972 
  
 2678 
  
 2296 
  
 2139 
  
 2136 
  
 2155 
  
 55 
  
 672 
  
 691 
  
 726 
  
 764 
  
 812 
  
 883 
  
 875 
  
 897 
  
 952 
  
 998 
  
 1011 
  
 926 
  
 852 
  
 858 
  
 860 
  
 883 
  
 888 
  
 50-52 
  
 5551 
  
 5506 
  
 5390 
  
 5372 
  
 5349 
  
 5376 
  
 5369 
  
 5460 
  
 5579 
  
 5755 
  
 5705 
  
 5622 
  
 5390 
  
 5113 
  
 5104 
  
 5153 
  
 5098 
  
 S 
  
 9240 
  
 9188 
  
 9046 
  
 8935 
  
 8883 
  
 8979 
  
 8975 
  
 9156 
  
 9340 
  
 9726 
  
 9708 
  
 9520 
  
 8920 
  
 8267 
  
 8103 
  
 8172 
  
 8141 
  
 01-05 
  
 2312 
  
 2227 
  
 2189 
  
 2139 
  
 2116 
  
 2067 
  
 2014 
  
 1809 
  
 1784 
  
 1697 
  
 1677 
  
 1603 
  
 1547 
  
 1541 
  
 1543 
  
 1510 
  
 1428 
  
 40-41 
  
 325 
  
 329 
  
 338 
  
 342 
  
 337 
  
 341 
  
 341 
  
 340 
  
 333 
  
 335 
  
 330 
  
 324 
  
 315 
  
 301 
  
 294 
  
 292 
  
 298 
  
 2637 
  
 2556 
  
 2527 
  
 2481 
  
 2453 
  
 2408 
  
 2355 
  
 2149 
  
 2117 
  
 2032 
  
 2007 
  
 1927 
  
 1862 
  
 1842 
  
 1837 
  
 1802 
  
 1726 
  
 SS 
  
 29719 
  
 29316 
  
 28943 
  
 28659 
  
 28691 
  
 29007 
  
 29298 
  
 29412 
  
 29858 
  
 30244 
  
 30193 
  
 29447 
  
 27822 
  
 26159 
  
 26357 
  
 27058 
  
 26990 
  
 155 
 Tabell B3. Förädlingsvärde per sysselsatt i 1991 års priser, kronor. 
  
 SNI92 
  
 1980 
  
 1981 
  
 1982 
  
 1983 
  
 1984 
  
 1985 
  
 1986 
  
 1987 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 22 
  
 265856 
  
 263615 
  
 261134 
  
 266676 
  
 268925 
  
 263875 
  
 272944 
  
 287053 
  
 275675 
  
 279381 
  
 275456 
  
 294345 
  
 305917 
  
 326457 
  
 339143 
  
 363773 
  
 377488 
  
 29 
  
 202293 
  
 206188 
  
 210463 
  
 240984 
  
 263148 
  
 272012 
  
 260262 
  
 265031 
  
 266305 
  
 281742 
  
 283957 
  
 269027 
  
 275182 
  
 290070 
  
 336991 
  
 365155 
  
 344833 
  
 30 
  
 237578 
  
 236400 
  
 243305 
  
 282174 
  
 316870 
  
 322583 
  
 305476 
  
 315546 
  
 318000 
  
 333548 
  
 328871 
  
 307586 
  
 275566 
  
 211340 
  
 234533 
  
 244697 
  
 257692 
  
 33 
  
 272111 
  
 263757 
  
 276897 
  
 279885 
  
 297719 
  
 310103 
  
 294608 
  
 312513 
  
 319296 
  
 327260 
  
 359304 
  
 341106 
  
 368660 
  
 441561 
  
 Paul 
  
 502966 
  
 519145 
  
 24.4-5 
  
 375956 
  
 366458 
  
 363592 
  
 384113 
  
 378483 
  
 374595 
  
 356908 
  
 370440 
  
 414342 
  
 426419 
  
 497926 
  
 584504 
  
 681230 
  
 838034 
  
 867348 
  
 876712 
  
 887025 
  
 31-32 
  
 100639 
  
 104320 
  
 104159 
  
 114241 
  
 124293 
  
 136696 
  
 153584 
  
 164257 
  
 176438 
  
 200163 
  
 239603 
  
 249684 
  
 291452 
  
 364324 
  
 486573 
  
 612682 
  
 736238 
  
 34-35 
  
 249778 
  
 260051 
  
 270223 
  
 287071 
  
 293216 
  
 281186 
  
 279976 
  
 283732 
  
 272395 
  
 277699 
  
 272385 
  
 260244 
  
 Daniels 
  
 295355 
  
 356594 
  
 418544 
  
 413519 
  
 S 
  
 211701 
  
 215457 
  
 220176 
  
 238196 
  
 249686 
  
 252383 
  
 254444 
  
 263273 
  
 262080 
  
 275153 
  
 284696 
  
 283322 
  
 304268 
  
 334950 
  
 390926 
  
 445780 
  
 466681 
  
 21 
  
 225220 
  
 217837 
  
 234654 
  
 270125 
  
 279353 
  
 288834 
  
 315621 
  
 346492 
  
 350815 
  
 341848 
  
 354682 
  
 369706 
  
 419043 
  
 472396 
  
 519578 
  
 489287 
  
 476132 
  
 23 
  
 860513 
  
 831053 
  
 1000270 
  
 1428108 
  
 1658684 
  
 1530789 
  
 1916923 
  
 2102333 
  
 2110000 
  
 2149375 
  
 2158485 
  
 2200968 
  
 2524643 
  
 2735172 
  
 2724286 
  
 2693793 
  
 2763000 
  
 26 
  
 259246 
  
 239938 
  
 270747 
  
 295518 
  
 321882 
  
 314158 
  
 311150 
  
 318750 
  
 331306 
  
 338339 
  
 334291 
  
 295123 
  
 300000 
  
 324000 
  
 361371 
  
 366765 
  
 342338 
  
 27 
  
 172111 
  
 167400 
  
 179913 
  
 206243 
  
 236951 
  
 236335 
  
 239980 
  
 250574 
  
 262646 
  
 277432 
  
 292675 
  
 303002 
  
 329521 
  
 374957 
  
 435731 
  
 455222 
  
 473675 
  
 10-14 
  
 260294 
  
 239759 
  
 195350 
  
 196939 
  
 276809 
  
 294752 
  
 326015 
  
 354672 
  
 361538 
  
 362385 
  
 378148 
  
 364857 
  
 391584 
  
 401667 
  
 407447 
  
 441224 
  
 416200 
  
 24 övr 
  
 309158 
  
 300528 
  
 322278 
  
 349644 
  
 365976 
  
 373280 
  
 383792 
  
 396032 
  
 424232 
  
 415244 
  
 454781 
  
 472991 
  
 510577 
  
 564350 
  
 614184 
  
 605231 
  
 597970 
  
 S 
  
 239413 
  
 229505 
  
 246913 
  
 283546 
  
 313741 
  
 315512 
  
 338788 
  
 352777 
  
 365402 
  
 367919 
  
 384395 
  
 388801 
  
 427335 
  
 482077 
  
 526659 
  
 522328 
  
 520118 
  
 20 
  
 207778 
  
 205766 
  
 225789 
  
 233974 
  
 249393 
  
 256542 
  
 262420 
  
 282170 
  
 294442 
  
 312280 
  
 309641 
  
 301194 
  
 275854 
  
 299586 
  
 324016 
  
 328052 
  
 326344 
  
 25 
  
 277282 
  
 264558 
  
 280582 
  
 301041 
  
 316820 
  
 316285 
  
 300203 
  
 304230 
  
 309029 
  
 311280 
  
 316397 
  
 315737 
  
 332542 
  
 372133 
  
 409244 
  
 404103 
  
 394701 
  
 28 
  
 240257 
  
 239691 
  
 245300 
  
 255751 
  
 280163 
  
 265745 
  
 267298 
  
 268699 
  
 262603 
  
 270881 
  
 276235 
  
 265332 
  
 262362 
  
 290359 
  
 315239 
  
 336795 
  
 318376 
  
 15-16 
  
 309455 
  
 316820 
  
 335950 
  
 345370 
  
 364866 
  
 382980 
  
 377591 
  
 371772 
  
 363677 
  
 354721 
  
 349636 
  
 362253 
  
 387410 
  
 396383 
  
 425527 
  
 431266 
  
 453977 
  
 17-19 
  
 180507 
  
 176141 
  
 170366 
  
 176814 
  
 190000 
  
 199205 
  
 193287 
  
 207953 
  
 203656 
  
 211150 
  
 215365 
  
 226608 
  
 248040 
  
 248132 
  
 274859 
  
 274044 
  
 304568 
  
 36-37 
  
 101483 
  
 98615 
  
 108701 
  
 107717 
  
 123189 
  
 129554 
  
 127176 
  
 133247 
  
 135985 
  
 138919 
  
 139438 
  
 128214 
  
 131440 
  
 130345 
  
 143050 
  
 152684 
  
 159015 
  
 S 
  
 222193 
  
 221927 
  
 233728 
  
 241185 
  
 259689 
  
 263869 
  
 260692 
  
 265939 
  
 266028 
  
 269640 
  
 269698 
  
 267921 
  
 272537 
  
 288922 
  
 312070 
  
 320746 
  
 324601 
  
 65-67 
  
 509878 
  
 523757 
  
 538117 
  
 550288 
  
 555132 
  
 572801 
  
 600333 
  
 597955 
  
 615733 
  
 631846 
  
 610178 
  
 641684 
  
 657475 
  
 678810 
  
 720567 
  
 752220 
  
 780423 
  
 71-74 
  
 301251 
  
 309005 
  
 327661 
  
 327548 
  
 314946 
  
 324630 
  
 304011 
  
 309767 
  
 317438 
  
 309805 
  
 311033 
  
 309645 
  
 313548 
  
 321689 
  
 336049 
  
 342460 
  
 350495 
  
 80-85 
  
 67116 
  
 69118 
  
 71911 
  
 71194 
  
 72528 
  
 64299 
  
 65128 
  
 69485 
  
 70658 
  
 71693 
  
 66034 
  
 67061 
  
 68365 
  
 68607 
  
 79799 
  
 77925 
  
 79933 
  
 90-93 
  
 186611 
  
 196108 
  
 188788 
  
 190216 
  
 192895 
  
 191168 
  
 197344 
  
 199649 
  
 195581 
  
 193360 
  
 193565 
  
 194915 
  
 199112 
  
 200940 
  
 200321 
  
 203023 
  
 211333 
  
 S 
  
 267211 
  
 275941 
  
 285053 
  
 288792 
  
 289787 
  
 294897 
  
 295023 
  
 300113 
  
 307468 
  
 307140 
  
 302704 
  
 306684 
  
 306201 
  
 307149 
  
 321003 
  
 326227 
  
 334886 
  
 70 
  
 2650848 
  
 2936929 
  
 2981822 
  
 2728082 
  
 2734766 
  
 2717252 
  
 2361250 
  
 2508604 
  
 2535561 
  
 2434269 
  
 2274399 
  
 2257611 
  
 2354814 
  
 2473022 
  
 2498521 
  
 2467598 
  
 2460031 
  
 60-64 
  
 222051 
  
 222169 
  
 220142 
  
 220105 
  
 227353 
  
 225757 
  
 236339 
  
 252059 
  
 266645 
  
 272567 
  
 297022 
  
 291211 
  
 305922 
  
 306451 
  
 321971 
  
 332098 
  
 343439 
  
 S 
  
 600366 
  
 617730 
  
 615603 
  
 618444 
  
 625650 
  
 613920 
  
 605361 
  
 624359 
  
 639349 
  
 636315 
  
 646196 
  
 642143 
  
 692647 
  
 712643 
  
 732112 
  
 737195 
  
 748166 
  
 45 
  
 267965 
  
 260595 
  
 275997 
  
 283244 
  
 309702 
  
 312081 
  
 316166 
  
 321379 
  
 325311 
  
 331033 
  
 330040 
  
 331548 
  
 351348 
  
 369281 
  
 379551 
  
 378151 
  
 377916 
  
 55 
  
 296473 
  
 284182 
  
 271006 
  
 265550 
  
 256576 
  
 230227 
  
 223440 
  
 231472 
  
 226103 
  
 230621 
  
 213610 
  
 218683 
  
 226338 
  
 232156 
  
 240744 
  
 244020 
  
 250586 
  
 50-52 
  
 185177 
  
 182911 
  
 188601 
  
 193125 
  
 201084 
  
 205921 
  
 218201 
  
 Terry 
  
 232011 
  
 232375 
  
 236454 
  
 238330 
  
 244180 
  
 254498 
  
 267414 
  
 278222 
  
 288158 
  
 S 
  
 220303 
  
 215816 
  
 223522 
  
 227549 
  
 239441 
  
 240470 
  
 248521 
  
 256505 
  
 259469 
  
 262352 
  
 262918 
  
 265520 
  
 274650 
  
 284058 
  
 294185 
  
 300646 
  
 307820 
  
 01-05 
  
 121315 
  
 125986 
  
 133815 
  
 149561 
  
 153025 
  
 152298 
  
 155427 
  
 165600 
  
 165034 
  
 192263 
  
 202862 
  
 194704 
  
 195869 
  
 200130 
  
 203629 
  
 219947 
  
 225665 
  
 40-41 
  
 793015 
  
 819696 
  
 768580 
  
 825175 
  
 975668 
  
 1071848 
  
 1128094 
  
 1198765 
  
 1224054 
  
 1169910 
  
 1214545 
  
 1249475 
  
 1260635 
  
 1313920 
  
 1342993 
  
 1388699 
  
 1362953 
  
 S 
  
 204099 
  
 215278 
  
 218718 
  
 242692 
  
 266042 
  
 282517 
  
 296268 
  
 329060 
  
 331615 
  
 353440 
  
 369208 
  
 372050 
  
 375999 
  
 382134 
  
 385977 
  
 409334 
  
 422022 
  
 SS 
  
 268053 
  
 271099 
  
 279905 
  
 290982 
  
 303413 
  
 305797 
  
 310306 
  
 320494 
  
 324366 
  
 328905 
  
 334000 
  
 336479 
  
 352756 
  
 368045 
  
 387967 
  
 400765 
  
 409982 
  
 156 
 Tabell B4. Förädlingsvärde per arbetad timme i 1991 års priser, kronor. 
  
 SNI92 
  
 1980 
  
 1981 
  
 1982 
  
 1983 
  
 1984 
  
 1985 
  
 1986 
  
 1987 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 22 
  
 203 
  
 200 
  
 197 
  
 198 
  
 197 
  
 192 
  
 183 
  
 190 
  
 185 
  
 187 
  
 181 
  
 193 
  
 207 
  
 213 
  
 225 
  
 239 
  
 250 
  
 29 
  
 136 
  
 138 
  
 141 
  
 159 
  
 169 
  
 177 
  
 173 
  
 173 
  
 169 
  
 181 
  
 180 
  
 169 
  
 172 
  
 176 
  
 196 
  
 207 
  
 195 
  
 30 
  
 158 
  
 157 
  
 161 
  
 186 
  
 202 
  
 209 
  
 204 
  
 204 
  
 199 
  
 211 
  
 207 
  
 193 
  
 172 
  
 129 
  
 131 
  
 140 
  
 142 
  
 33 
  
 190 
  
 184 
  
 190 
  
 192 
  
 200 
  
 210 
  
 197 
  
 197 
  
 204 
  
 213 
  
 228 
  
 223 
  
 241 
  
 276 
  
 286 
  
 302 
  
 307 
  
 24.4-5 
  
 300 
  
 297 
  
 287 
  
 298 
  
 291 
  
 292 
  
 279 
  
 301 
  
 326 
  
 336 
  
 391 
  
 449 
  
 499 
  
 605 
  
 599 
  
 593 
  
 609 
  
 31-32 
  
 84 
  
 86 
  
 85 
  
 88 
  
 94 
  
 106 
  
 105 
  
 112 
  
 121 
  
 135 
  
 153 
  
 168 
  
 193 
  
 232 
  
 302 
  
 375 
  
 438 
  
 34-35 
  
 164 
  
 170 
  
 176 
  
 187 
  
 184 
  
 174 
  
 185 
  
 185 
  
 181 
  
 188 
  
 179 
  
 170 
  
 178 
  
 179 
  
 208 
  
 243 
  
 238 
  
 S 
  
 151 
  
 153 
  
 156 
  
 166 
  
 169 
  
 172 
  
 171 
  
 174 
  
 173 
  
 183 
  
 185 
  
 184 
  
 196 
  
 209 
  
 237 
  
 266 
  
 277 
  
 21 
  
 167 
  
 162 
  
 174 
  
 195 
  
 195 
  
 195 
  
 210 
  
 227 
  
 232 
  
 226 
  
 235 
  
 243 
  
 272 
  
 301 
  
 323 
  
 304 
  
 305 
  
 23 
  
 540 
  
 534 
  
 640 
  
 919 
  
 1056 
  
 952 
  
 1246 
  
 1177 
  
 1230 
  
 1264 
  
 1277 
  
 1310 
  
 1488 
  
 1577 
  
 1453 
  
 1508 
  
 1524 
  
 26 
  
 168 
  
 156 
  
 178 
  
 195 
  
 209 
  
 201 
  
 206 
  
 209 
  
 217 
  
 229 
  
 222 
  
 192 
  
 198 
  
 211 
  
 230 
  
 233 
  
 220 
  
 27 
  
 116 
  
 112 
  
 120 
  
 136 
  
 158 
  
 159 
  
 164 
  
 169 
  
 176 
  
 186 
  
 199 
  
 208 
  
 222 
  
 246 
  
 278 
  
 284 
  
 292 
  
 10-14 
  
 180 
  
 168 
  
 140 
  
 134 
  
 175 
  
 178 
  
 197 
  
 209 
  
 216 
  
 215 
  
 232 
  
 229 
  
 252 
  
 247 
  
 256 
  
 273 
  
 276 
  
 24 övr 
  
 232 
  
 216 
  
 228 
  
 237 
  
 242 
  
 245 
  
 245 
  
 251 
  
 263 
  
 257 
  
 280 
  
 293 
  
 310 
  
 339 
  
 349 
  
 346 
  
 352 
  
 S 
  
 167 
  
 160 
  
 172 
  
 194 
  
 210 
  
 208 
  
 224 
  
 230 
  
 238 
  
 241 
  
 252 
  
 255 
  
 277 
  
 306 
  
 325 
  
 321 
  
 325 
  
 20 
  
 136 
  
 132 
  
 141 
  
 148 
  
 156 
  
 160 
  
 167 
  
 180 
  
 190 
  
 200 
  
 197 
  
 191 
  
 175 
  
 188 
  
 199 
  
 196 
  
 194 
  
 25 
  
 205 
  
 191 
  
 197 
  
 207 
  
 217 
  
 211 
  
 207 
  
 207 
  
 211 
  
 212 
  
 215 
  
 215 
  
 226 
  
 243 
  
 259 
  
 257 
  
 252 
  
 28 
  
 147 
  
 143 
  
 146 
  
 153 
  
 166 
  
 177 
  
 180 
  
 178 
  
 177 
  
 181 
  
 183 
  
 174 
  
 172 
  
 186 
  
 195 
  
 197 
  
 190 
  
 15-16 
  
 212 
  
 216 
  
 229 
  
 233 
  
 243 
  
 254 
  
 257 
  
 248 
  
 244 
  
 241 
  
 238 
  
 249 
  
 259 
  
 258 
  
 266 
  
 269 
  
 280 
  
 17-19 
  
 120 
  
 117 
  
 113 
  
 116 
  
 124 
  
 128 
  
 136 
  
 147 
  
 141 
  
 143 
  
 149 
  
 155 
  
 168 
  
 167 
  
 172 
  
 171 
  
 174 
  
 36-37 
  
 72 
  
 71 
  
 79 
  
 79 
  
 90 
  
 96 
  
 95 
  
 100 
  
 104 
  
 106 
  
 107 
  
 99 
  
 105 
  
 102 
  
 110 
  
 114 
  
 115 
  
 S 
  
 149 
  
 147 
  
 154 
  
 159 
  
 170 
  
 177 
  
 179 
  
 181 
  
 183 
  
 185 
  
 185 
  
 184 
  
 187 
  
 194 
  
 203 
  
 203 
  
 203 
  
 65-67 
  
 354 
  
 361 
  
 369 
  
 377 
  
 385 
  
 393 
  
 401 
  
 410 
  
 420 
  
 428 
  
 436 
  
 447 
  
 451 
  
 458 
  
 478 
  
 487 
  
 498 
  
 71-74 
  
 189 
  
 195 
  
 205 
  
 206 
  
 199 
  
 206 
  
 205 
  
 208 
  
 210 
  
 206 
  
 210 
  
 211 
  
 211 
  
 213 
  
 218 
  
 224 
  
 228 
  
 80-85 
  
 54 
  
 55 
  
 57 
  
 55 
  
 54 
  
 45 
  
 43 
  
 44 
  
 42 
  
 42 
  
 39 
  
 40 
  
 40 
  
 40 
  
 46 
  
 45 
  
 44 
  
 90-93 
  
 141 
  
 146 
  
 139 
  
 143 
  
 141 
  
 137 
  
 138 
  
 140 
  
 136 
  
 133 
  
 133 
  
 133 
  
 135 
  
 133 
  
 132 
  
 135 
  
 139 
  
 S 
  
 187 
  
 192 
  
 196 
  
 199 
  
 198 
  
 198 
  
 199 
  
 202 
  
 203 
  
 203 
  
 203 
  
 206 
  
 202 
  
 199 
  
 204 
  
 208 
  
 210 
  
 70 
  
 2076 
  
 2331 
  
 2207 
  
 2100 
  
 2141 
  
 1916 
  
 1823 
  
 1852 
  
 1776 
  
 1657 
  
 1566 
  
 1630 
  
 1675 
  
 1646 
  
 1654 
  
 1624 
  
 1623 
  
 60-64 
  
 135 
  
 134 
  
 136 
  
 136 
  
 140 
  
 140 
  
 141 
  
 150 
  
 156 
  
 159 
  
 166 
  
 167 
  
 174 
  
 174 
  
 181 
  
 186 
  
 192 
  
 S 
  
 377 
  
 386 
  
 389 
  
 394 
  
 398 
  
 387 
  
 376 
  
 383 
  
 385 
  
 381 
  
 374 
  
 383 
  
 409 
  
 416 
  
 424 
  
 425 
  
 431 
  
 45 
  
 164 
  
 159 
  
 167 
  
 171 
  
 177 
  
 179 
  
 181 
  
 185 
  
 187 
  
 190 
  
 191 
  
 195 
  
 206 
  
 214 
  
 214 
  
 213 
  
 214 
  
 55 
  
 192 
  
 182 
  
 173 
  
 170 
  
 164 
  
 154 
  
 144 
  
 146 
  
 146 
  
 150 
  
 138 
  
 144 
  
 146 
  
 149 
  
 154 
  
 156 
  
 159 
  
 50-52 
  
 119 
  
 118 
  
 120 
  
 123 
  
 127 
  
 132 
  
 139 
  
 145 
  
 148 
  
 149 
  
 152 
  
 155 
  
 156 
  
 161 
  
 166 
  
 172 
  
 178 
  
 S 
  
 140 
  
 137 
  
 140 
  
 142 
  
 147 
  
 149 
  
 153 
  
 158 
  
 160 
  
 162 
  
 163 
  
 167 
  
 171 
  
 176 
  
 179 
  
 182 
  
 186 
  
 01-05 
  
 89 
  
 92 
  
 99 
  
 110 
  
 113 
  
 116 
  
 118 
  
 121 
  
 120 
  
 134 
  
 142 
  
 141 
  
 140 
  
 146 
  
 146 
  
 157 
  
 159 
  
 40-41 
  
 445 
  
 461 
  
 427 
  
 469 
  
 558 
  
 617 
  
 655 
  
 686 
  
 685 
  
 655 
  
 636 
  
 661 
  
 641 
  
 656 
  
 661 
  
 687 
  
 671 
  
 S 
  
 144 
  
 152 
  
 154 
  
 172 
  
 189 
  
 205 
  
 215 
  
 230 
  
 230 
  
 237 
  
 245 
  
 253 
  
 251 
  
 259 
  
 259 
  
 273 
  
 277 
  
 SS 
  
 179 
  
 181 
  
 186 
  
 192 
  
 198 
  
 200 
  
 203 
  
 207 
  
 209 
  
 211 
  
 213 
  
 217 
  
 225 
  
 232 
  
 240 
  
 246 
  
 250 
  
 157 
 Tabell B5. Arbetade timmar i 10  
 000-tal. 
  
 SNI92 
  
 1980 
  
 1981 
  
 1982 
  
 1983 
  
 1984 
  
 1985 
  
 1986 
  
 1987 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 22 
  
 9646 
  
 9661 
  
 9579 
  
 9826 
  
 10015 
  
 10164 
  
 10823 
  
 10824 
  
 10922 
  
 11075 
  
 11007 
  
 10713 
  
 9648 
  
 9522 
  
 9661 
  
 9782 
  
 9668 
  
 29 
  
 20825 
  
 20314 
  
 19352 
  
 18916 
  
 19544 
  
 19848 
  
 20062 
  
 19646 
  
 20304 
  
 20431 
  
 20444 
  
 19123 
  
 17569 
  
 16410 
  
 17616 
  
 19337 
  
 18982 
  
 30 
  
 1922 
  
 1877 
  
 1787 
  
 1743 
  
 1801 
  
 1856 
  
 1891 
  
 1844 
  
 1920 
  
 1956 
  
 1971 
  
 1844 
  
 1695 
  
 1584 
  
 1346 
  
 1157 
  
 1177 
  
 33 
  
 2582 
  
 2594 
  
 2536 
  
 2537 
  
 2547 
  
 2884 
  
 3044 
  
 3028 
  
 3114 
  
 3193 
  
 3621 
  
 3463 
  
 3199 
  
 3283 
  
 3607 
  
 3932 
  
 3962 
  
 24.4-5 
  
 1705 
  
 1776 
  
 1798 
  
 1820 
  
 1887 
  
 1896 
  
 1947 
  
 1960 
  
 1932 
  
 1877 
  
 1718 
  
 1706 
  
 1666 
  
 1620 
  
 1911 
  
 2157 
  
 2302 
  
 31-32 
  
 11609 
  
 11763 
  
 11446 
  
 11705 
  
 12227 
  
 11814 
  
 12111 
  
 11589 
  
 11949 
  
 10911 
  
 10241 
  
 9419 
  
 8409 
  
 8118 
  
 8551 
  
 10112 
  
 10729 
  
 34-35 
  
 17886 
  
 17890 
  
 17845 
  
 17234 
  
 18226 
  
 19326 
  
 18859 
  
 19464 
  
 19402 
  
 18028 
  
 17582 
  
 16335 
  
 15363 
  
 14192 
  
 14953 
  
 16081 
  
 15960 
  
 S 
  
 66175 
  
 65875 
  
 64343 
  
 63781 
  
 66247 
  
 67788 
  
 68737 
  
 68355 
  
 69543 
  
 67471 
  
 66584 
  
 62603 
  
 57549 
  
 54729 
  
 57645 
  
 62558 
  
 62780 
  
 21 
  
 9500 
  
 9254 
  
 Rose 
  
 8847 
  
 9104 
  
 9256 
  
 8957 
  
 9033 
  
 9106 
  
 9166 
  
 8776 
  
 8273 
  
 7571 
  
 7145 
  
 7244 
  
 7462 
  
 7301 
  
 23 
  
 621 
  
 591 
  
 578 
  
 575 
  
 597 
  
 611 
  
 600 
  
 536 
  
 549 
  
 544 
  
 558 
  
 521 
  
 475 
  
 503 
  
 525 
  
 518 
  
 544 
  
 26 
  
 5327 
  
 4938 
  
 4692 
  
 4531 
  
 4415 
  
 4359 
  
 4341 
  
 4393 
  
 4443 
  
 4455 
  
 4457 
  
 4374 
  
 3758 
  
 3222 
  
 3090 
  
 3218 
  
 3130 
  
 27 
  
 9620 
  
 9282 
  
 8624 
  
 8097 
  
 7702 
  
 7629 
  
 7257 
  
 7216 
  
 7381 
  
 7137 
  
 6717 
  
 6010 
  
 5569 
  
 5253 
  
 5470 
  
 5767 
  
 5703 
  
 10-14 
  
 2461 
  
 2363 
  
 2196 
  
 2153 
  
 2225 
  
 2330 
  
 2198 
  
 2070 
  
 1956 
  
 1839 
  
 1762 
  
 1672 
  
 1567 
  
 1461 
  
 1495 
  
 1581 
  
 1509 
  
 24 övr 
  
 3645 
  
 3684 
  
 3663 
  
 3733 
  
 3789 
  
 3811 
  
 3758 
  
 3893 
  
 3890 
  
 3979 
  
 3703 
  
 3611 
  
 3428 
  
 3328 
  
 3445 
  
 3410 
  
 3433 
  
 S 
  
 31174 
  
 30112 
  
 28551 
  
 27936 
  
 27832 
  
 27996 
  
 27111 
  
 27141 
  
 27325 
  
 27120 
  
 25973 
  
 24461 
  
 22368 
  
 20912 
  
 21269 
  
 21956 
  
 21620 
  
 20 
  
 9242 
  
 8556 
  
 8501 
  
 8639 
  
 8683 
  
 8179 
  
 7850 
  
 7718 
  
 7493 
  
 7448 
  
 7429 
  
 7015 
  
 6273 
  
 5756 
  
 6027 
  
 6437 
  
 6244 
  
 25 
  
 4172 
  
 4074 
  
 3910 
  
 3905 
  
 4127 
  
 4307 
  
 4284 
  
 4479 
  
 4536 
  
 4235 
  
 3994 
  
 3691 
  
 3480 
  
 3225 
  
 3556 
  
 3684 
  
 3661 
  
 28 
  
 11470 
  
 11385 
  
 10890 
  
 11101 
  
 11390 
  
 11287 
  
 11236 
  
 11937 
  
 12688 
  
 12754 
  
 12497 
  
 11449 
  
 10200 
  
 9537 
  
 10467 
  
 11964 
  
 11893 
  
 15-16 
  
 12887 
  
 12468 
  
 12211 
  
 12025 
  
 12302 
  
 11951 
  
 11706 
  
 12081 
  
 12562 
  
 12382 
  
 12128 
  
 11506 
  
 10879 
  
 10981 
  
 11247 
  
 11268 
  
 11266 
  
 17-19 
  
 6837 
  
 6200 
  
 5763 
  
 5498 
  
 5581 
  
 5462 
  
 5101 
  
 4851 
  
 4620 
  
 4228 
  
 3949 
  
 3314 
  
 2933 
  
 2709 
  
 2831 
  
 2928 
  
 2839 
  
 36-37 
  
 9156 
  
 8667 
  
 8446 
  
 8442 
  
 8570 
  
 8445 
  
 8648 
  
 8756 
  
 8680 
  
 8848 
  
 8785 
  
 8303 
  
 7747 
  
 7420 
  
 7838 
  
 8216 
  
 8281 
  
 S 
  
 53764 
  
 51350 
  
 49721 
  
 49610 
  
 50653 
  
 49631 
  
 48825 
  
 49822 
  
 50579 
  
 49895 
  
 48782 
  
 45278 
  
 41512 
  
 39628 
  
 41966 
  
 44497 
  
 44184 
  
 65-67 
  
 10606 
  
 10734 
  
 10920 
  
 11164 
  
 11461 
  
 11978 
  
 12599 
  
 12987 
  
 13300 
  
 13585 
  
 13340 
  
 13624 
  
 13043 
  
 12452 
  
 13545 
  
 14187 
  
 14077 
  
 71-74 
  
 24065 
  
 24749 
  
 26043 
  
 26729 
  
 28005 
  
 28203 
  
 30291 
  
 32639 
  
 34827 
  
 36942 
  
 38493 
  
 38831 
  
 38368 
  
 36032 
  
 37929 
  
 39471 
  
 41674 
  
 80-85 
  
 9195 
  
 9244 
  
 9390 
  
 9474 
  
 9593 
  
 10532 
  
 11293 
  
 12077 
  
 12479 
  
 12707 
  
 13594 
  
 13969 
  
 15348 
  
 16639 
  
 19003 
  
 20655 
  
 21308 
  
 90-93 
  
 13400 
  
 13876 
  
 14314 
  
 14182 
  
 14322 
  
 14853 
  
 15390 
  
 15826 
  
 16257 
  
 16471 
  
 16340 
  
 16463 
  
 16321 
  
 16235 
  
 16565 
  
 17177 
  
 17243 
  
 S 
  
 57266 
  
 58603 
  
 60667 
  
 61549 
  
 63381 
  
 65566 
  
 69573 
  
 73529 
  
 76863 
  
 79705 
  
 81767 
  
 82887 
  
 83080 
  
 81358 
  
 87042 
  
 91490 
  
 94302 
  
 70 
  
 6628 
  
 6073 
  
 6526 
  
 6976 
  
 6835 
  
 7586 
  
 7877 
  
 7763 
  
 8140 
  
 8739 
  
 9311 
  
 9042 
  
 9431 
  
 9494 
  
 9504 
  
 9681 
  
 Smith 
  
 60-64 
  
 46436 
  
 46844 
  
 46832 
  
 46095 
  
 46059 
  
 46908 
  
 48524 
  
 48857 
  
 49438 
  
 50273 
  
 53423 
  
 52297 
  
 50767 
  
 48239 
  
 48162 
  
 48510 
  
 48437 
  
 S 
  
 53064 
  
 52917 
  
 53358 
  
 53071 
  
 52894 
  
 54494 
  
 56401 
  
 56620 
  
 57578 
  
 59012 
  
 62734 
  
 61339 
  
 60198 
  
 57733 
  
 57666 
  
 58191 
  
 58139 
  
 45 
  
 49182 
  
 49081 
  
 48350 
  
 46352 
  
 47649 
  
 47458 
  
 47790 
  
 48521 
  
 48958 
  
 51734 
  
 51734 
  
 50565 
  
 45759 
  
 39582 
  
 38005 
  
 37876 
  
 38134 
  
 55 
  
 10371 
  
 10772 
  
 11391 
  
 11965 
  
 12670 
  
 13239 
  
 13585 
  
 14236 
  
 14731 
  
 15330 
  
 15702 
  
 14054 
  
 13191 
  
 13355 
  
 13416 
  
 13852 
  
 14019 
  
 50-52 
  
 86229 
  
 85273 
  
 84493 
  
 84600 
  
 84812 
  
 83952 
  
 84123 
  
 85517 
  
 87755 
  
 89963 
  
 88869 
  
 86597 
  
 84360 
  
 80595 
  
 82092 
  
 83197 
  
 82464 
  
 S 
  
 145782 
  
 145126 
  
 144234 
  
 142917 
  
 145131 
  
 144649 
  
 145498 
  
 148274 
  
 151444 
  
 157027 
  
 156305 
  
 151216 
  
 143310 
  
 133532 
  
 133513 
  
 134925 
  
 134617 
  
 01-05 
  
 31495 
  
 30393 
  
 29694 
  
 29022 
  
 28671 
  
 27229 
  
 26603 
  
 24846 
  
 24582 
  
 24297 
  
 23898 
  
 22202 
  
 21695 
  
 21182 
  
 21450 
  
 21116 
  
 20236 
  
 40-41 
  
 5795 
  
 5853 
  
 6088 
  
 6015 
  
 5889 
  
 5923 
  
 5869 
  
 5940 
  
 5952 
  
 5988 
  
 6304 
  
 6125 
  
 6199 
  
 6029 
  
 5969 
  
 5903 
  
 6051 
  
 S 
  
 37290 
  
 36246 
  
 35782 
  
 35037 
  
 34560 
  
 33152 
  
 32472 
  
 30786 
  
 30534 
  
 30285 
  
 30202 
  
 28327 
  
 27894 
  
 27211 
  
 27419 
  
 27019 
  
 26287 
  
 SS 
  
 444515 
  
 440229 
  
 436656 
  
 433901 
  
 440698 
  
 443276 
  
 448617 
  
 454527 
  
 463866 
  
 470515 
  
 472347 
  
 456111 
  
 435911 
  
 415103 
  
 426520 
  
 440636 
  
 441929 
  
 158 
  
 Appendix C: Sysselsatta efter utbildning och sektor 
 Tabell C.1 Antalet sysselsatta (tusental) fördelade efter utbildningsnivå och sektor 1990, 1993 och 1995. 
  
 Sektor i näringslivet 
  
 Grundskoleutbildade 
  
 Gymnasieutbildade 
  
 Korta eftergymnasiala utb 
  
 Långa eftergymnasiala 
  
 1990 
  
 1993 
  
 1995 
  
 1990 
  
 1993 
  
 1995 
  
 1990 
  
 1993 
  
 1995 
  
 1990 
  
 1993 
  
 1995 
  
 Kunskapsintensiv 
  
 Industri 
  
 136 
  
 93 
  
 92 
  
 241 
  
 190 
  
 217 
  
 23 
  
 22 
  
 29 
  
 30 
  
 30 
  
 35 
  
 Andel av alla inom utb. kat 
  
 14 
  
 14 
  
 14 
  
 16 
  
 16 
  
 16 
  
 14 
  
 14 
  
 15 
  
 19 
  
 20 
  
 20 
  
 Tjänster 
  
 91 
  
 66 
  
 70 
  
 228 
  
 207 
  
 234 
  
 57 
  
 62 
  
 79 
  
 80 
  
 77 
  
 92 
  
 Andel av alla inom utb. kat 
  
 10 
  
 10 
  
 11 
  
 15 
  
 17 
  
 18 
  
 35 
  
 38 
  
 40 
  
 49 
  
 50 
  
 52 
  
 Kapitalintensiv 
  
 Industri 
  
 40 
  
 30 
  
 29 
  
 49 
  
 43 
  
 46 
  
 3 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 Andel av alla inom utb. kat 
  
 4 
  
 5 
  
 5 
  
 3 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 Tjänster 
  
 115 
  
 85 
  
 82 
  
 214 
  
 188 
  
 190 
  
 22 
  
 21 
  
 23 
  
 12 
  
 12 
  
 12 
  
 Andel av alla inom utb. kat 
  
 12 
  
 13 
  
 13 
  
 14 
  
 15 
  
 14 
  
 13 
  
 13 
  
 12 
  
 7 
  
 7 
  
 7 
  
 Arbetsintensiv 
  
 Industri 
  
 171 
  
 107 
  
 107 
  
 180 
  
 124 
  
 146 
  
 11 
  
 9 
  
 11 
  
 8 
  
 6 
  
 7 
  
 Andel av alla inom utb. kat 
  
 18 
  
 17 
  
 17 
  
 12 
  
 10 
  
 11 
  
 7 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 4 
  
 4 
  
 Tjänster 
  
 340 
  
 225 
  
 219 
  
 504 
  
 408 
  
 445 
  
 39 
  
 37 
  
 45 
  
 25 
  
 22 
  
 24 
  
 Andel av alla inom utb. kat 
  
 35 
  
 35 
  
 34 
  
 34 
  
 34 
  
 33 
  
 24 
  
 23 
  
 22 
  
 15 
  
 14 
  
 14 
  
 Övrig sektor 
  
 66 
  
 42 
  
 38 
  
 72 
  
 58 
  
 59 
  
 8 
  
 7 
  
 7 
  
 5 
  
 4 
  
 4 
  
 Andel av alla inom utb. kat 
  
 7 
  
 6 
  
 6 
  
 5 
  
 5 
  
 4 
  
 5 
  
 4 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 Hela näringslivet 
  
 959 
  
 649 
  
 637 
  
 1488 
  
 1217 
  
 1338 
  
 163 
  
 162 
  
 198 
  
 163 
  
 155 
  
 178 
  
 Andel av totalt antal 
  
 sysselsatta 
  
 35 
  
 30 
  
 27 
  
 54 
  
 56 
  
 57 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 Anm: 
  
 Skillnader i datakälla medfö r att uppgifter om om absoluta tal kan skilja sig. Uppgifterna i denna tabell baseras på SCBs databas ÅRSYS medan 
  
 uppgifter som återfinnes i tabell 2.2 kommer från nationalräkenskaperna 
  
 Källa: 
  
 NUTEK utbildningsdatabasen. 
  
 159 
 161 
 $SSHQGL[ ' 
 /|QVDPKHW 
 Som mått på lönsamhet används  
 EUXWWRYLQVWDQGHO 
  
 138 
 . För att beskriva hur lönsamheten är fördelad inom, och mellan, de tre industrisektorerna delas arbetsställen in i olika bruttovinstklasser och vi studerar hur stor andel av de sysselsatta som finns i arbetsställen inom respektive sektor och bruttovinstklass 1995. 
 Det framgår av diagram D.1 att lönsamheten är ojämnt fördelad mellan industrins arbetsställen. Kapitalintensiv industri har en jämförelsevis större andel sysselsatta i arbetsställen med höga bruttovinstandelar än arbets- och kunskapsintensiv industri, vilket kan förklaras av att den kapitalintensiva industrin har betydligt lägre andel personalkostnader än andra industrier. Den kapitalintensiva industrin måste dessutom, generellt sett, ha en högre bruttovinstandel än de andra industrierna för att kunna täcka de relativt sett högre kapitalkostnaderna. Att den arbetsintensiva sektorns sysselsättning är mer koncentrerad till lägre bruttovinstklasser framgår också av diagrammet. 
  
 138  
 Bruttovinsten är förädlingsvärdet (försäljningsvärdet minus kostnader för inköp av varor och tjänster) med avdrag för kostnader för personal, inklusive sociala avgifter. Bruttovinsten ska täcka övriga kostnader, exempelvis kapitalkostnader och kostnader för reparationer och underhåll samt också ge en nettovinst. Bruttovinstandelen beräknas sedan som bruttovinsten i procent av förädlingsvärdet. 
 162 
  
 'LDJUDP ' 
  
 6\VVHOVDWWD Day SURFHQWXHOOW I|UGHODGH 
  
 HIWHU DUEHWVVWlOOHWV EUXWWRYLQVWNODVV 
  
 25 
  
 20 
  
 Arbetsintensiv 
  
 Kapitalintensiv 
  
 Kunskapsintensiv 
  
 15 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 -19--11 
  
 -10--1 
  
 0-9 
  
 10-19 
  
 20-29 
  
 30-39 
  
 40-49 
  
 50-59 
  
 60-69 
  
 >=70 
  
 Bruttovinstandel 
  
 $QP 
  
 'H WUH NXUYRUQD UHSUHVHQWHUDU GH V\VVHOVDWWD LQRP UHVSHNWLYH VHNWRU 
  
 RFK 
  
 EUXWWRYLQVWNODVV 9DUMH NXUYD VXPPHUDU VnOHGHV WLOO SURFHQW 1RWHUD DWW GHQ 
  
 OlJVWD UHVSHNWLYH GHQ K|JVWD EUXWWRYLQVWNODVVHQ lU HWW |SSHW LQWHUYDOO RFK GlUI|U 
  
 Potter HWW VW|UUH VSDQQ lQ |YULJD EUXWWRYLQVWJUXSSHU 
  
 .lOOD 
  
 6% LQGXVWULVWDWLVWLN RFK 187(. 
  
 Hur har då bruttovinsten utvecklats under  
 1990-talet? 
  I diagram D.2 kan vi studera bruttovinstutvecklingen inom industrin mellan åren 1990 och 1995. Industrin har indelats i fem industrisektorer: skyddad industri,  
 arbets-, 
 kapital-, 
  kunskaps- och  
 FoU-intensiv 
  industri. 
 139  
 Skyddad industri utgörs bland annat av delar av livsmedelsindustrin och kan i huvudsak räknas som arbetsintensiv. Den  
 FoU-intensiva 
  industrin är också kunskapsintensiv. 
 Lönsamheten i industrin var genomgående lägre 1990 än 1995 men det framgår tydligt att utvecklingen skiljer sig åt mellan sektorerna, både med avseende på nivå och förändringstakt. Lönsamheten har ökat mest inom den  
 FoU-intensiva 
  industrin, som visar en stabil och uppåtgående trend sedan 1991. Den ökade lönsamheten har också varit jämnast över alla bruttovinstklasser inom  
 FoU-intensiv 
  industri. Lönsamheten inom den 
  
 139  
 Tyvärr har vi inte kunnat erhålla data över bruttovinstutvecklingen med den indelning i  
 kunskaps-, 
  kapital- och arbetsintensiv industri som användas genomgående i bilagan. 
 163 
 kunskapsintensiva industrin sjönk kraftigt mellan 1991 och 1992 men fick sedan ett kraftigt uppsving och redovisar den kraftigaste ökningstakten mellan 1992 och 1994. Lönsamhetsutvecklingen inom den arbetsintensiva industrin var relativt stabil under de första åren men steg sedan. Inom  
 kapital-, 
  kunskaps- och den arbetsintensiva industrin ökade lönsamheten efter 1992. Utvecklingen har varit mest stabil inom den skyddade industrin under perioden. 
  
 'LDJUDP ' *HQRPVQLWWOLJD EUXWWRYLQVWDQGHODU L IHP LQGXVWULVHNWRUHU 
  
 75 
  
 70 
  
 65 
  
 60 
  
 55 
  
 50 
  
 45 
  
 40 
  
 35 
  
 30 
  
 25 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 Arbetsintensiv 
  
 Kunskapsintensiv 
  
 FoU-intensiv 
  
 Kapitalintensiv 
  
 Skyddad 
  
 .lOOD 187(. 
 Teknisk utveckling, investeringar, produktförnyelser och marknadsförändringar leder till att näringslivets produktivitet och lönsamhet blir ojämnt fördelad. Vanligen har de industrier som arbetar med tekniska försprång, marknadsanpassade produkter, modern och kapitalintensiv produktionsutrustning samt har god kompetens och flexibilitet också hög produktivitet och lönsamhet. Samtidigt finns det som regel arbetsställen med föråldrade produkter, omodernt, nedslitet eller inflexibelt produktionssystem som har låg lönsamhet. Det är normalt i en marknadsekonomi. Spännvidden mellan dessa grupper är stor. Denna spännvidd är också en av de viktigaste förklaringarna till en strukturomvandling som innebär att föråldrade verksamheter läggs ner och att investeringar i bättre teknik, högre kompetens och nya produkter genomförs. 
 För att få en uppfattning om spännvidden mellan arbetsställen med högst respektive lägst lönsamhet inom de olika industrisektorerna grupperas arbetsställena efter lönsamhetsnivå. I strukturdiagrammen  
 D.3-D.6 
  visas de sysselsatta i sektorn efter arbetsställenas lönsamhet. Arbetsställen har rangordnats i fallande skala från de med högst bruttovinstandel längst till vänster i diagrammet. Kurvans  
 K|MG  
 visar lönsamhetsnivån och bredden anger hur stor andel av de sysselsatta som 
 164 
 'LDJUDP ' $QGHO V\VVHOVDWWD HIWHU DUEHWVVWlOOHQDV EUXWWRYLQVWDQGHO RFK 
 L )R8 LQWHQVLY LQGXVWUL 
 100 
 80 
  
 60 
 40 
  
 20 
  
 1990 
  
 1995 
 0 
  
 -20 
  
 0 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 70 
  
 80 
  
 90 
  
 100 
  
 Andel sysselsatta 
 © Copyright NUTEK 1998 
 $QP $UEHWVVWlOOHQ lU UDQJRUGQDGH L IDOODQGH VNDOD HIWHU EUXWWRYLQVWDQGHO 
 .lOOD 187(. 
 'LDJUDP ' $QGHO V\VVHOVDWWD HIWHU DUEHWVVWlOOHQDV EUXWWRYLQVWDQGHO RFK 
 L NXQVNDSVLQWHQVLY LQGXVWUL 
 100 
 80 
  
 60 
 40 
  
 20 
  
 1990 
  
 1995 
 0 
  
 -20 
  
 0 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 70 
  
 80 
  
 90 
  
 100 
  
 Andel sysselsatta 
 © Copyright NUTEK 1998 
 $QP $UEHWVVWlOOHQ lU UDQJRUGQDGH L IDOODQGH VNDOD HIWHU EUXWWRYLQVWDQGHO 
 .lOOD 187(. 
 165 
 finns i arbetsställen på respektive nivå. Kurvans  
 IRUP  
 anger i princip hur sårbara sektorns arbetsställen är för förändringar i kostnader och intäkter. 
 Vi ser om flertalet av arbetsställena har en hög bruttovinstnivå, om tyngdpunkten ligger på de lägre bruttovinstnivåerna eller om den största delen återfinns inom de mellersta bruttovinstklasserna. Kurvans  
 OXWQLQJ  
 anger differenser mellan arbetsställen med höga respektive låga bruttovinstandelar och anger därmed vilken förnyelsepotential som finns inom sektorn. En flack kurva innebär att många arbetsställen har en liknande lönsamhetsnivå.  
 140  
 Genom att jämföra åren 1990 och 1995 kan vi också studera hur lönsamhetsstrukturen förändrats under perioden. 
 Det är mycket tydligt att lönsamhetskurvan förskjutits i samtliga de studerade industrisektorerna och att arbetsställena har en högre lönsamhetsnivå 1995 jämfört med 1990. 
 Vi kan också se att en viss andel av de sysselsatta återfinns i arbetsställen som uppvisar en negativ bruttovinst. Men även denna andel har minskat under den studerade perioden och representerade 1995 en mycket liten del av de sysselsatta. En negativ bruttovinst innebär att produktionens rörliga kostnader, inklusive lönekostnader, inte täcks och att risken för utslagning är överhängande om lönsamheten inte förbättras. 
 Om ett arbetsställe ska kunna överleva på sikt måste emellertid bruttovinstandelen vara så stor att också omkostnaderna kan täckas. För de arbetsställen som har problem att täcka sina omkostnader kan även små förändringar i inkomster eller utgifter få drastiska konsekvenser. Vi uppskattar att 20 procent av bruttovinsten behövs för att täcka omkostnader i samtliga sektorer, med undantag av den kapitalintensiva sektorn där andelen uppskattas till 40 procent. Av diagrammen framgår att andelen sysselsatta i långsiktigt svaga arbetsställen, det vill säga arbetsställen som inte når upp till denna andel, var betydligt lägre 1995 än 1990. 
 En sektorsstruktur där lönsamhetsnivån är låg och jämnt fördelad innebär att en relativt stor andel av arbetsställena i sektorn skulle påverkas av kostnadsökningar eller intäktsreduktioner. En mer ojämnt fördelad lönsamhetsnivå innebär i stället att sektorn är relativt okänslig för förändringar i kostnader eller intäkter. Den FoU- och den kunskapsintensiva industrin har en mer ojämn lönsamhetsfördelning än de andra, vilket innebär att de är mindre känsliga för sådana förändringar. 
 Vi har redan konstaterat att den  
 FoU-intensiva 
  industrin har haft en starkt positiv lönsamhetsutveckling under den första halvan av  
 1990-talet. 
  Som framgår av diagrammen finns också den största skillnaden mellan de mest och de minst lönsamma arbetsställena i denna industri, vilket är ett tecken på att den  
 FoU-intensiva 
  industrin har en större förnyelsepotential än de andra. Den ökade lönsamheten i arbets- respektive kapitalintensiv industri har viss tyngdpunkt bland dem med lägre bruttovinstandelar. Detta betyder att industrierna har blivit något mer sårbara för minskade intäkter eller ökade kostnader, eftersom sådana förändringar skulle påverka en större andel av arbetsställena i respektive industri. 
  
 140  
 Resonemanget bygger på så kallade  
 Salter-diagram. 
  
 166 
 'LDJUDP ' $QGHO V\VVHOVDWWD HIWHU DUEHWVVWlOOHQDV EUXWWRYLQVWDQGHO RFK 
 L DUEHWVLQWHQVLY LQGXVWUL 
 100 
 80 
  
 60 
 40 
  
 20 
  
 1990 
  
 1995 
 0 
  
 -20 
  
 0 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 70 
  
 80 
  
 90 
  
 100 
  
 Andel sysselsatta 
 © Copyright NUTEK 1998 
 $QP $UEHWVVWlOOHQ lU UDQJRUGQDGH L IDOODQGH VNDOD HIWHU EUXWWRYLQVWDQGHO 
 .lOOD 187(. 
 'LDJUDP ' $QGHO V\VVHOVDWWD HIWHU DUEHWVVWlOOHQDV EUXWWRYLQVWDQGHO RFK 
 L NDSLWDOLQWHQVLY LQGXVWUL 
 100 
 80 
 60 
 40 
  
 20 
  
 1990 
  
 1995 
 0 
  
 -20 
  
 0 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 70 
  
 80 
  
 90 
  
 100 
  
 Andel sysselsatta 
 © Copyright NUTEK 1998 
 $QP $UEHWVVWlOOHQ lU UDQJRUGQDGH L IDOODQGH VNDOD HIWHU EUXWWRYLQVWDQGHO 
 .lOOD 187(. 
 167 
 $SSHQGL[ ( 
 .YDOLWHWVPRGHOO 
 Regressionsanalys av marknadsandelar och relativpriser 
 Marknadsandelarna baseras på respektive lands andel av OECD:s export till världen. Relativpriset utgörs av kvoten mellan exportprisindex för respektive land och bransch och  
 OECD-genomsnittet 
  för samma bransch. 
 Den skattade ekvationen har följande utseende  
 141 
 : 
  
 LMW 
  
 = 
  
 a  
  
 +  
  
 b 
  
 3 
 LMW  
 + 
  
 g  
  
 2 
  
 : 
  
 2 
 W  
 + 
  
 .... 
  
 + 
  
 g  
  
 18 
  
 : 
  
 18 
 W  
 +  
  
 e  
 LMW 
  
 (1) 
  
 LMW 
  
 är den logaritmerade marknadsandelen för bransch 
  
 L  
 i land j, år  
 Farmer. 
  
 3 
 LMW 
  
 är den logaritmerade kvalitetsindikatorn d.v.s. kvoten mellan 
  
 exportpriset i bransch  
 L  
 land j och exportpriset i bransch  
 L 
 , OECD, år  
 Farmer. 
  
 : 
  
 MW 
  
 är dummyvariabler för respektive land  
 142 
  
 ì 
 1för det  
 M 
 :  
 WH 
 landet ,  
 M  
  
 =  
 2,...18 
  
 där  
 : 
  
 MW 
  
 = í 
  
 0 annars 
  
 î 
  
 Logaritmering medför att resultaten kan tolkas som procentuella förändringar. Som ett resultat av regressionsanalysen får vi för varje bransch en skattad  
  
 b 
 -koefficient 
  som kan tolkas som den genomsnittliga priselasticiteten i branschen. Våra skattningar visar att  
 b  
 är negativ vilket implicerar att en sänkning av relativpriset leder till en ökad marknadsandel. Det för vårt syfte viktigaste resultatet är de av ekvationerna anpassade marknadsandelarna (fitted values) för de olika ländernas branscher, det vill säga  
  
 MW  
 i ekvationen. Förändringen av 
 dessa anpassade marknadsandelar tolkas som den hypotetiska marknads- utvecklingen för det enskilda landet, givet landets relativa prisutveckling 
  
 141 
  
 För en diskussion gällande modellval, se Market Shares, Relative Prices and Quality NUTEK B 1997:9. 
  
 142 
  
 Man kan även tänka sig att i ekvationen inkludera indikatorvariabler för de olika tidsperioderna. Skattningar med denna specifikation skilde sig dock inte nämnvärt åt från skattningarna av ekvation (1) och redovisas därför inte. 
  
 168 
 och de landspecifika egenskaperna för varje industri som fångas upp av tvärsnittsdummyvariablerna. 
 För att kunna avgöra om ett land har ökat eller minskat produktkvaliteten i en viss bransch under perioden  
 1980-1992 
  jämförs den hypotetiska procentuella förändringen i marknadsandelar för varje bransch och land med den verkliga procentuella förändringen. Skillnaden mellan dessa divideras därefter med antalet år, för att få genomsnittlig årlig procentuell kvalitetsförändring. Denna procentuella kvalitetsutveckling är alltså landets kvalitetsförändring relativt genomsnittet för alla länders kvalitetsutveckling. 
 En positiv differens mellan den verkliga procentuella förändringen i marknadsutvecklingen och den hypotetiska tyder på att landets produkter, vid konstanthållna relativpriser och landspecifika variabler, har varit attraktiva på marknaden, det vill säga ökat i kvalitet. En negativ differens tolkas som den genomsnittliga årliga procentuella minskningen av den relativa kvaliteten för ett land i en viss bransch under perioden 1980- 1993. 
 169 
 $SSHQGL[ ) 
 6SHFLDOLVHULQJVPRGHOO 
 Regressionsekvationen 
 Den regressionsekvation vi använt oss av för beräkningarna i tabell 3.4. ser ut enligt följande: 
 ln r =  
 b 
  
 0  
 +  
 b 
  
 1  
 ln SKOG +  
 b 
  
 2  
 ln EL +  
 b 
  
 3  
 ln RKAP +  
 b 
  
 4  
 ln UTB +  
 e 
  
 Regressionen har beräknats för tidsperioderna  
 1986-1988, 
 1989-1991, 
 1992-1994, 
  som ett tvärsnitt och poolat över dessa år. Detta innebär att de är beräknade som ett genomsnitt över alla 11 branscher och tre år. 
 Dessutom beräknades regressionen för varje år och de 11 branscherna mellan 1986 och 1994, vilket redovisas i diagram 3.6. 
 Efter detta inkluderades ett mått på teknisk utveckling i modellen, här kallat TFPEMB och resultaten framgår av tabell 3.5. Regressions- ekvationen fick då följande utseende: 
 ln r =  
 b 
  
 0  
 +  
 b 
  
 1  
 ln SKOG +  
 b 
  
 2  
 ln EL +  
 b 
  
 3  
 ln RKAP +  
 b 
  
 4  
 ln UTB +  
 b 
  
 5  
 ln TFPEMB +  
 e 
  
 Ln betyder att vi använt logaritmerade värden på variablerna, vilket innebär att de kan tolkas som elasticiteter. 
 Till beräkningarna har svenska data uppdelat per bransch  
 1986-1994 
  för 11 branscher använts(se nedanstående branschspecifikation). Data till variablerna är följande: 
  
 6.2*  
 Åtgång av skogsråvara, enligt input/output tabell 1994 – antas vara konstant. 
  
 (/  
 Kostnad för elenergi, SCB. 
  
 5.$3  
 Realkapital: värdet av byggnader och maskiner, SCB. 
  
 87%  
 Genomsnittlig utbildningstid efter grundskolan. SCB;ÅRSYS och NUTEKs utbildningsdatabas. 
  
 7)3(0%  
 Teknisk utveckling enligt beräkningar med  
 WIDE-modellen, 
  NUTEK. 
 Justerad R 
 2  
 ligger mellan 0,54 och 0,61 för den första regressionen respektive 0,72 och 0,77 för den andra. 
 170 
 Specialiseringskvoten 
 Specialiseringskvoten i en bransch kan skrivas: 
  
 U  
 = 
  
 4L 
  
 = 
  
 L  
 -  
 0L  
 -  
 ;L 
  
 =  
 1  
 - 
  
 0L 
  
 + 
  
 ;L 
  
 L 
  
 L 
  
 L 
  
 L 
  
 där Q  
 j 
 , C 
 j 
 , X 
 j  
 och Brown  
 är produktion, förbrukning, export och import i den i:te branschen. 
 Branschuppdelning 
 Regressionerna baseras på data från 11 branscher inom tillverknings- industrin. Branschkodningen följer nomenklaturen SNI69 (ISIC rev.2) på tvåsiffernivå, förutom verkstadsindustrin (38) som på grund av sin storlek delats upp på delindustrier på tresiffernivå. Bransch 384 är dock inte med i beräkningarna på grund av avsaknad av data. 
 Följande branscher ingår: 
  
 7DEHOO ) 9DULDEOHU L UHJUHVVLRQPRGHOOHQ 
  
 %UDQVFKNRG 
  
 1DPQ 
  
 $QWDO V\VVHOVDWWD 
  
 /LYVPHGHOVLQGXVWUL 
  
 7H[WLO EHNOlGQDGV RFK 
  
 18 700 
  
 OlGHUYDUXLQGXVWUL 
  
 7UlYDUXLQGXVWUL 
  
 51 600 
  
 0DVVD SDSSHU RFK JUDILVN LQGXVWUL 
  
 .HPLVN LQGXVWUL LQNO OlNHPHGHO 
  
 60 200 
  
 -RUG 
  Hernandez 
  
 0HWDOOIUDPVWlOOQLQJ 
  
 0HWDOOYDUXLQGXVWUL 
  
 0DVNLQLQGXVWUL 
  
 (OHNWURQLNLQGXVWUL 
  
 ,Petersen RFK XU  
  
 +HOD WLOOYHUNQLQJVLQGXVWULQ 
  
 $QP $QWDO V\VVHOVDWWD EHVWnU DY HJQD Rodriguez DQVWlOOGD 
 .lOOD 6% 
 171 
 $SSHQGL[ * 
 1lULQJVNOLPDWHW L 6YHULJH 
 På uppdrag av regeringen har NUTEK, i samarbete med SIFO, studerat årliga förändringar av näringsklimatet. Syftet med undersökningen har varit att ge underlag till en aktuell och bred näringspolitisk diskussion. För att kartlägga och belysa möjligheter och hinder för tillväxt i Sverige 
 ställdes två typer av frågor till företagsledare. Den första kategorin fångar  
 Roberts  
 och  
 IUDPWLGVSODQHU 
 . Man frågade näringslivets företagsledare hur 
 de ser på förutsättningarna att bedriva verksamhet i Sverige. Hur bedömer de att produktionsvolym, forskning och utveckling, samt sysselsättning kommer att utvecklas i Sverige i framtiden? Avsikten med dessa frågor är att få företagsledningens bild, både av dagens situation 
 och av framtiden. Den andra kategorin av frågor avser företagsledarnas allmänna  
 DWWLW\GHU  
 till det svenska näringsklimatet. Hur upplever 
 företagsledarna förutsättningarna att bedriva verksamhet i Sverige jämfört med i andra länder? 
 Urvalet av intervjuföretag har gjorts från Månadens Affärers lista över Sveriges 500 omsättningsmässigt största företag, bokslutsåret 1996. Tre kriterier har använts för att fastställa undersökningens population. 
 Verksamheten ska bedrivas i vinstsyfte. Dessutom ska verksamheten inte främst avse en omfördelning av inkomster genom exempelvis kapitalförvaltning, spel eller lotterier. Slutligen ska huvudprincipen vara att företaget finansieras med privat kapital. Vissa undantag har dock gjorts för statligt finansierade bolag som uppfyller de två övriga kraven. 
 Efter denna gallring gjordes ett slumpmässigt urval av 250 företag bland de 400 som hade störst omsättning 1996. I dessa 400 företag har 242 företagsledare intervjuats, vilket innebär ett mindre bortfall. De uppfattningar som speglas i intervjuerna kan således betraktas som representativa för de 400 omsättningsmässigt största företagen i Sverige. 
 143  
 Det är i huvudsak företagsledare i koncerners moderbolag som intervjuats, vilket innebär att de i praktiken har inflytande över betydligt fler företag än de som ingår i undersökningen. 
 Antalet sysselsatta i Sverige inom  
 400-gruppen 
  motsvarade ca 30 procent av antalet anställda i det privata näringslivet under år 1996.  
 144  
 Enligt NUTEKs statistik över internationella företag  
 145  
 svarade de tjugo 
  
 143 
  
 I denna undersökning ingår endast stora företag. Även de företag som här har färre än 250 anställda, och därmed enligt statistisk indelningsgrund skulle betraktas som små och medelstora företag, med mer än 800 miljoner kronor i årsomsättning definieras enligt  
  
 EU-kommissionen 
  som stora företag. 
  
 144 
  
 Enligt SCBs Nationalräkenskaper uppgick det totala antalet anställda i näringslivet till 2,7 miljoner år 1996. 
  
 145  
 NUTEK är sedan 19940701 statistikansvarig myndighet för  
 ,QWHUQDWLRQHOOD I|UHWDJ  
 dvs, utlandsägda företag i Sverige och svenskägda företag i utlandet. 
 172 
 största industrikoncernerna för cirka 80 procent av industrins FoU- utgifter i Sverige och sannolikt för merparten av all  
 FoU-verksamhet 
  som bedrevs utanför Sverige år 1995. Dessutom har de sedan länge dominerat svensk export. De intervjuade representerar således en stor del av näringslivets investeringar och sysselsättning i Sverige. 
 Den nu genomförda undersökningen är en direkt uppföljning av liknande undersökningar som gjordes årligen 1990 till 1993. Samtliga undersökningar baseras på intervjuer med cirka 250 personer i företagsledande ställning bland de 500 omsättningsmässigt största företagen i Sverige. En större skillnad är att intervjusvaren 1997 också ger möjligheter att särskilja grupperna  
 IT-företag 
  respektive medieföretag. Nytt för 1997 är också att kommersiella banker och försäkringsbolag har intervjuats. Dessutom har vissa frågor modifierats. Det gäller bland annat de frågor som berör EU, vilka har omformulerats som en konsekvens av det svenska  
 EU-inträdet. 
  Nya frågor i denna undersökning gäller svenskt deltagande i EMU och orsaker till planerade sysselsättningsförändringar i Sverige. 
 173 
 $SSHQGL[ + 
 'DWD L LQNRPVWSUHPLH 
 DQDO\VHQ 
 De data som används medger inte analys av lön per timme utan endast av årslön. I årslön ingår av inkomst av tjänst, inkomst av rörelse, ersättning från försäkringskassa samt ersättning från  
 a-kassa 
  och kontant arbetsmarknadsstöd (KAS). Detta inkomstbegrepp innebär en risk att felvärdera storleken på utbildningslönepremien om det finns en koppling mellan antalet arbetade timmar per år och utbildningstyp. Om till exempel civilingenjörer i genomsnitt arbetar fler timmar per år (timmar som de också får lön för) än sysselsatta med grundskoleutbildning så innebär detta att utbildningslönepremien blir övervärderad.  
 146  
 I vårt datamaterial kan vi inte heller ta hänsyn till om sysselsatta arbetar heltid eller deltid vilket också påverkar beräkningen av utbildnings- lönepremierna. Vi försöker delvis ta hänsyn till detta genom att i våra beräkningar särskilja män och kvinnor då förekomsten av deltidsanställningar är vanligare hos de senare. Utöver detta problem måste vi även anta att andelen sysselsatta som arbetar på heltid är konstant mellan de två åren. Begreppet inkomstpremie som vi använder avser därför att särskilja begreppet från utbildningspremie som är kopplad till information om ersättning per timme och därmed kräver information av data som vi tyvärr inte haft till vårt förfogande  
 147 
 . 
 I den beräknade årsinkomst netto har en genomsnittlig preliminärskatt, gemensam för hela riket, dragits. Hänsynstagande till kommuntillhörighet eller hushållsspecifika karaktäristika har alltså inte gjorts. 
 Standardiseringen har gjort med hjälp av en regressionsmodell där den beroende variabeln är logaritmerad nettoinkomst och de förklarande variablerna dels består av interaktioner av indikatorer för respektive utbildningstyp och respektive sektor dels av variabeln tid i arbetslivet och en indikator för om individen är en kvinna. Regressionsmodellen är därför att betrakta som en konventionell modell av  
 Mincer-typ. 
  
 146  
 För en diskussion över löneskillnader och skillnader i antal arbetade timmar se till exempel Costa The Unequal Work Day: A Long Term Wiew, NBER, workingpaper 6419 (1997). 
  
 147  
 I Ekonomiska rådets årsbok 1993 har Wallace, Fernandez och Contreras ett bidrag som diskuterar olika begrepp som anknyter till avkastningen på utbildning. 
 174 
 Definitionen på offentlig sektor baseras på SCB organisationsregisters information över institutionstyp. Alla myndigheter, förvaltningar och verksamheter som i stor utsträckning är skattefinansierade betraktas höra till offentlig sektor. Övriga verksamheter, oberoende av ägare, har kate- goriserats som privat sektor. 
 175 
 $SSHQGL[ , 
 8WQ\WWMDQGH DY 
 EDVNRPSHWHQV 
 Vi har närmare studerat i vilken omfattning anställda i Sverige utför  
 läs-, 
  skriv- och räkneuppgifter i jämförelse med de andra länderna när hänsyn tas till nivån på baskompetensen. 
 Regressionmodellen är: 
 FREKVENS = a+b1*BASKOMPETENS+b2*BASKOMPETENS 
 2 
 +b3*SVERIGE+e. 
 Där FREKVENS är en variabel som mäter hur ofta individen utför tolv olika  
 läs-, 
  skriv- eller räkneuppgifter under arbetstid. Denna kan anta värden mellan 0 och 36, där 0 anger att inga sådan uppgifter utförs och 36 anger att samtliga tolv uppgifter utförs dagligen. BASKOMPETENS är vårt mått på förmågan att förstå och tillgodogöra sig skriftlig information. Denna antar värden mellan 0 och 500, där 500 anger högst förmåga. BASKOMPETENS  
 2  
 är kvadrerad baskompetens som är inkluderad under antagandet att ökningen i frekvens avtar med stigande baskompetens. SVERIGE är en indikatorvariabel som antar värdet 1 för Sverige och noll för övriga länder som ingår i analysen. Denna är vår primära testvariabel. e är en störningsterm med konventionella antaganden om dess fördelning. I regressionsanalysen har vi exkluderat Polen då detta land avviker kraftigt från de övriga länderna, både med avseende på baskompetens och frekvens av utförda uppgifter. 
 Resultat av skattning av koefficienterna finns i tabellen nedan. 
 7DEHOO , 5HVXOWDW Moore DY XWQ\WWMDQGH Goodman 
  
 .RHIILFLHQW I|U YDULDEH 
  
 (VWLPDW 
  
 S YlUGH 
  
 6YHULJH  E 
  
 %DVNRPSHWHQV  E 
  
 %DVNRPSHWHQV E 
  
 ,QWHUFHSW 
  
 *P-värde 
  på 0,05 och mindre anger konventionellt sett statisktisk signifikans. 
 176 
 Koefficienterna b1 och b2 bekräftar vår förväntan att högre baskompetens innebär en högre frekvens men att ökningen är avtagande. Koefficienten b3 är estimerad med ett negativt tecken.  
 P-värdet 
  anger att sannolikheten att nollhypotesen, det vill säga att det inte råder någon skillnad mellan Sverige och övriga länder, i det närmaste är obefintlig. Resultatet indikerar med andra ord att anställda i Sverige i mindre omfattning utför  
 läs-, 
  skriv- och räkneuppgifter än anställda i andra länder när hänsyn har tagits till nivån på baskompetensen. 
 177 
 $SSHQGL[ - 
 6FHQDULHU ± HQ 
 PRGHOO|YHUVLNW 
 Nationella scenarier - ISMOD 
 ISMOD är en industristrukturmodell som är skapad för att på medellång sikt belysa kapitalbildning, modernisering av teknik och struktur- omvandling. Modellen är en allmän jämviktsmodell, vilket bland annat innebär att både produktionspris och volym i alla branscher är beroende av och hänger samman med varandra. För att spegla kapitalets åldersfördelning delas den existerande kapitalutrustningen i varje industrisektor in i olika teknikklasser med hjälp av bruttovinstandelar. Detta görs för att kunna beräkna utslagningen av olönsam kapital- utrustning men även för att visa på moderniseringen via investeringar i ny teknik. Beskrivningen av produktionstekniken och kapitalbindningen är tyngdpunkten i modellen. Den slutliga efterfrågan i övrigt, det vill säga konsumtion och utrikeshandel, bygger på standardmässiga och förhållandevis enkla modellsamband. 
 +XU IXQJHUDU PRGHOOHQ" 
 I modellen har näringslivet delats in i 31 olika branscher, varav 20 industribranscher och sju tjänstebranscher. Dessutom redovisas jord- respektive skogsbruket och bygg- samt energisektorn separat. 
 148  
 De 31 branscherna påverkas i olika utsträckning när efterfrågan förändras. Ett exempel på detta är att om den privata konsumtionen ökar och andelen privat konsumtion av jordbruksprodukter är större än andelen privat konsumtion av skogsbruksprodukter blir efterfrågeökningen inom jordbruket relativt sett större. 
 Tillgången till arbetskraft bestäms utanför modellen. Den baseras på SCBs beräkningar av arbetskraftsutbudet år 2010 och på NUTEKs bedömning av hur stor del av arbetskraften som kommer att vara sysselsatt på den reguljära marknaden under samma år. 
 Modellen använder sig av en prognostiserad pris- respektive volymutveckling av världshandeln per bransch, som bygger på den historiska utvecklingen, och tar hänsyn till hur arbetskraftstillgången förändras i Sverige. Det är framförallt strukturomvandlingen, det vill säga omflyttningen av resurser mellan och inom branscher, som beräknas men 
  
 148  
 Den offentliga sektorn ligger således helt utanför modellen. 
 178 
 även respektive branschs produktion, sysselsättning, produktivitet och investeringar. 
 Världsmarknadsefterfrågan bestäms helt utanför modellen och uttrycks som en årlig procentuell förändring av varors pris och volym för olika branscher. Den internationella efterfrågan delas upp i en förändring av den totala världshandeln och i de enskilda varornas utveckling relativt andra varor. Är marknadstillväxten exempelvis generellt fyra procent per år medan efterfrågan endast ökar med tre procent för en viss varukategori minskar den relativa efterfrågan på dessa varor med en procent. 
 Förändringar i prisutvecklingen kan hänföras till två aspekter, dels en allmän inflationstakt och dels en relativprisutveckling för varje enskild bransch. En högre volym- och pristillväxt i en bransch gynnar naturligtvis tillväxtförutsättningarna för den specifika branschen. Växer de svenska priserna i takt med världsmarknadspriserna antar vi att exporten för varje enskild bransch kommer att öka i samma takt som tillväxten på branschens marknader. När det gäller importerade varor antar vi däremot att det finnas en tendens till att öka andelen, även vid oförändrade relativpriser. Detta är en följd av att den allt mer tilltagande specia- liseringen ökar handelsutbytet mellan länderna. Dessa förändringar av världsmarknadsefterfrågan och dess struktur är baserade på traditionella handelsmönster som kompletteras med NUTEKs bedömning av vilken exportefterfrågan som kommer att möta svenska varor och tjänster. 
 Den offentliga sektorn som bransch ligger helt utanför modellen. Sektorn ingår dock i modellen framförallt som användare av en del av den samlade arbetskraftstillgången men också som köpare av varor och tjänster från den privata sektorn. 
 I ISMOD studeras efterfrågan på varor och tjänster, både från andra sektorer i Sverige och från andra länder, och tillgången till arbetskraft på branschnivå. Det görs i syfte att få en bild av näringslivets struktur och traditionella leveransmönster vid utgångsåret men också för att få en grov skiss av hur  
 pris-, 
 löne-, 
  och kapitalbildningsmekanismerna fungerar. Varje bransch köper varor och tjänster, som antingen är producerade i Sverige eller importerade från andra länder, från ett stort antal andra branscher som de sedan använder som insatsvaror i den egna produktionen. På samma sätt används deras slutprodukter som insatsvaror och investeringsvaror av andra branscher i Sverige, som konsumtions- varor eller säljs på export. Hela detta nätverk, eller mönster av leveranser, antas i det stora hela vara oförändrat under scenarieperioden. Det innebär att förskjutningar i efterfrågan mot nya material eller från varor till tjänster troligen blir underskattade. 
 Ett viktigt antagande i modellen är att att både den ekonomiska politiken och näringspolitiken som helhet blir framgångsrik utom i de fall där vi uttryckligen antar något annat. 
 (Q PRGHOO|YHUVLNW PHG IRUPOHU 
 Modellen avbildar en öppen ekonomi, det vill säga en ekonomi med utrikeshandel. Det ömsesidiga beroende i produktionssystemet representeras av en  
 input-output 
  struktur. Modellen har som nämnts tidigare 31 branscher. Dessa branscher producerar varor och tjänster för 
 179 
 intermediära leveranser (insatsvaror), investeringar och slutlig förbrukning. Den slutliga förbrukningen delas upp i tre delar; privat respektive offentlig konsumtion samt nettoexport. I modellen eftersträvas jämvikt och detta uppnås med hjälp av varubalanser, prisekvationer, en sysselsättningsbalans och en handelsbalans. 
 Investeringsvarorna produceras inom systemet. Detta är en av de faktorer som gör att modellen skiljer sig från andra flersektorsmodeller. Investeringarnas storlek beror på behovet av en kapacitetsexpansion samt på hur stor den avgångna kapaciteten är. För modellens industrisektorer och branscherna bygg, handel, samfärdsel, uppdragsverksamhet samt privata tjänster finns det teknikklasser som bygger på olika bruttovinstandelar som i sin tur beror på priser och löner. Teknikklassen avgör hur stor del av startårets kapacitet som återstår vid prognosåret i varje sektor  
 M 
 . Teknikmatrisen  
 $  
  
 =  
  
 ( 
  
 D 
  
 LM  
  
 )  
  
 149  
 förändras till följd av 
 kapacitetsavgång och vid som tillkomsten av ny teknik. Investeringsvarumatrisen  
 %  
  
 =  
  
 ( 
  
 E 
  
 LM  
  
 )  
  
 150  
 är konstant och används endast vid en kapacitetsexpansion. 
  
 x = U[Ax + B(max 
 í 
 0, x 
 j  
 (1 - x 
 j 
 /X 
 j 
 ) 
 1/T 
  
 ý 
 ) + d] 
  
 (1)  
 151 
  
 Efterfrågan på leveranser av insatsvaror, investeringsvaror och slutlig förbrukning värderade till producentpris, det vill säga varubalanserna, uttrycks i ekvation (1). Den totala efterfrågan på varor översätts med hjälp av en outputmatris till efterfrågan på sektorsprodukter, som i ett jämviktsläge skall vara lika med produktionen för varje sektor. 
 Priset på varje sektorsprodukt i ekvation (2) bestäms av produktionskostnaderna. Handelsmarginaler, varuskatter eller varusubventioner ingår inte i produktionskostnaderna, utan antas istället ingå som en konstant andel av producentpriset i outputmatris (U). Outputmatrisen (U) översätter sektorprodukternas priser till mottagarindex. Marknadspriset i modellen är en sammanvägning, av priset på inhemsk produktion och på import. 
  
 p' = [(p'U - p 
  
 ) C 
  
 w 
  
 + p 
  
 w 
  
 '] [A + B(max 
 í 
 O, (1 - x 
 j 
 / X 
 j 
 ) 
  
 1/T 
  
 ý 
 / 
 a 
  
 j 
 )] + w' 
 O  
  
 152 
  
 w 
  
 Ekvation (2) omfattar även kostnader för insatsvaror, investeringskostnader och lönekostnader. Investeringskostnaderna innehåller priser på investeringsvaror och ett krav på vinststorlek för att möjliggöra investeringar i ny kapacitet. Om vinsten inte räcker till för att 
  
 149 
  
 a= åtgångstalet i matrisen där j är kolumnvis sektor och i är radvis sektor. 
  
 150 
  
 b= åtgångstalet för att bygga upp nya anläggningar i matrisen där j är en kolumnvis sektor och i är en radvis sektor. 
  
 151 
  
 Insatsvaror =Ax, Investeringar = B(max 
  
 í 
 0, x 
 j  
 (1 - x 
 j 
 /X 
 j 
 ) 
 1/T 
  
 ý 
 ), Slutlig förbrukning d = [d 
 i 
 ], Outputmatris U = [u 
 ij 
 ], Produktion X = [X 
 j 
 ], Kapacitet x=[x 
 j 
 ]. 
  
 152 
  
 Sektorprodukternas priser, p' = (p1,, pn), priset för inhemsk produktion= p'U, Importpriset=pw, I diagonalmatrisen Cw används vikter [cwij] för att uttrycka den inhemska produktionens andel av hemmamarknaden för varje vara, kostnader för 
  
 insatsvaror  
 [() 
  + ] A, investeringskostnader  
 [() 
  + ]B(max  
  
 í 
 0,(1-xj/Xj) 
  1/T 
 ý 
 / 
 a 
 j), lönekostnader w'l, lönenivå =w, vinstens storlek =investeringsbenägenheten  
 a 
 . 
 180 
 genomföra investeringarna så höjs priset, då minskar efterfrågan samtidigt som vinsten ökar. På detta sätt uppnås slutligen en jämvikt på kapitalvarumarknaden. Lönekostnaden bestäms av en förutbestämd lönestruktur samt av en allmän lönenivå som ges i modellens lösning. 
  
 L 
 g  
 + l 'x = 
  
 / 
  
 (3) 
 153 
  
 Arbetsutbudet är exogent givet och tas helt i anspråk för produktion i näringslivet och av offentlig sektor. Eftersom den offentliga konsumtionen är exogent given, anpassas den privata konsumtionen så att hela arbetsutbudet tas i anspråk med hjälp av åtgångstal. Åtgångstalen ändras när produktionskapacitet tillkommer eller försvinner. Sysselsättningen i den offentliga sektorn och sysselsättningen i näringslivet skall summera till en förutbestämd total sysselsättning, vilket visas i sysselsättningsbalansen, ekvation (3). 
 Handelsbalanskravet, det vill säga det exogena värdet på handelsbalansen, skall uppfyllas av modellens lösning, se ekvation (4). Värdet av exporten, uttryckt i inhemska produktionskostnader, skall förhålla sig till värdet av importen, mätt i världsmarknadspriser, på ett förutbestämt sätt. Detta villkor uppfylls genom att lönenivån, och därigenom också den inhemska kostnadsnivån, anpassar sig. 
  
 w  
 -1 
  
 =  
 B 
  
 4 
  
 154 
  
 e'U'p(m'p) 
  
 Modellen löser ut jämviktslägen definierade av en uppsättning priser och produktionsvolymer för varje lönenivå (w) och disponibel inkomst (Y) som innebär att sambanden i ekvationerna 1  4 uppfylls. En implicit lösning av priser och kvantiteter uppnås genom ekvationerna 1 och 2. De återstående två ekvationerna, 3 och 4, kan uttryckas i lönenivå (w) och disponibel inkomst (Y), det vill säga: 
 L(w, Y) =  
 / 
  
 B(w, Y) =  
 B 
  
 Genom att utgå ifrån startårets priser beräknas produktionsvolymer och kapaciteter så att w och Y uppfyller de krav som vi har ställt på handelsbalansen och sysselsättningsbalansen. De framräknade priserna på lönenivå, disponibel inkomst och krav på kapacitetsökning jämförs med de initiala priserna. Om prisvektorerna avviker upprepas processen tills ett jämviktsläge har uppnåtts. 
 Regionala scenarier 
 Genom att utgå från det nationella scenariet kan vi beräkna 
 sysselsättningsförändringar på regional nivå. Med utgångspunkt från de  
 EUDQVFKYLVD  
 sysselsättningsförändringarna på  
 QDWLRQHOO  
 nivå beräknas de 
  
 153  
 Åtgångstalen för arbetskraft 
  
 O¶ O  
  
 « O  
 Sysselsättningen i offentlig sektor = L  
 g 
  
 sysselsättning i näringslivet = 
  
 O  
 'x, total sysselsättning = (L). 
  
 154  
 Handelsbalanskravet=B, värdet av exporten = e'U'p, värdet av importen =mp  
 w 
 . 
 181 
  
 EUDQVFKYLVD UHJLRQDOD  
 sysselsättningsförändringar. Nästa steg är att beräkna den totala sysselsättningsförändringen för varje region. Detta flöde beskrivs schematiskt i figur J.1. 
 )LJXU - 6FKHPDWLVN ELOG |YHU PRGHOOHQ I|U EHUlNQLQJ DY GH UHJLRQDOD V\VVHOVlWWQLQJVI|UlQGULQJDUQD 
  
 Steg 1 
  
 Steg 2 
  
 Steg 3 
  
 Sysselsättnings- 
  
 Sysselsättnings- 
  
 Total syssel- 
  
 Nationella 
  
 förändringar 
  
 förändringar, 
  
 sättnings- 
  
 Branschvi 
 s 
  
 scenarier 
  
 branschvis 
  
 förändring i 
  
 på nationell nivå) 
  
 regional nivå 
  
 varje region 
  
 I det första steget tas ett scenario för ett framtida år fram. Den nationella sysselsättningsutvecklingen beräknas även för enskilda branscher. För detta steg används modellen ISMOD. I ISMOD beräknas, förutom sysselsättningen för de 31 branscherna, en total sysselsättningsförändring för den offentliga sektorn. I det andra steget överförs ISMOD- branschernas sysselsättningsförändringar till förändringar i länsplaneringsbranscher  
 (LP-branscher) 
  för varje lokal arbetsmarknadsregion  
 (LA-region). 
  
 Det finns 42  
 LP-branscher, 
  vilket är 11 fler än antalet ISMOD- branscher. Detta beror på att den offentliga sektorn är uppdelad i ett flertal branscher och att antalet tjänstebranscherna är fler.  
 155  
 I den regionala modellen har vi delat branschen utbildning i två delar då grundskola och gymnasium delvis har en annan roll än universitet och högskola i en region. De senare agerar ofta som motor i en region, det vill säga att de stimulerar företagsamheten i regionen. Modellen räknar med 44 branscher då det även finns en kategori för icke klassificerade branscher. Modellens regionala indelning är först och främst de 108 lokala arbetsmarknadsregionerna, men sysselsättningsförändringarna kan även beräknas för de olika länen. För att få fram den totala sysselsättningsförändringen i respektive region krävs en sammanslagning av de förändringar som skett i varje bransch inom respektive region. Detta sker i det tredje steget. 
 %UDQVFKHUV EHW\GHOVH I|U UHJLRQHUQD ² ORN RFK YDJQDU 
 Vid nedbrytningen av den nationella sysselsättningsutvecklingen tas även hänsyn till sektorers beroende av varandra. En indelning görs av branscher på aggregerad nivå, beroende på deras betydelse för regionens sysselsättning. En bransch som, genom sin produktion, genererar 
  
 155  
 Definitionen av branscher, se tabell J.5. 
 182 
 produktion i andra branscher i sin region kallas lok. Ett loks produktion exporteras bland annat till andra regioner. De branscher som främst tillhandahåller service i form av insatsvaror eller tjänster till lokbranscherna, samt tjänster till lokalbefolkningen kallas för vagnar. Det främsta skälet till att kalla dem för vagnar är att förändringar i sysselsättningen till följd av en förändring i loken inte får full genomslagskraft förrän efter en viss tid. Beroendet av statliga transfereringar och hur starkt beroendeförhållande som råder mellan vagnen och loket påverkar också förändringen i vagnarna. Två olika kategorier av vagnar har identifierats, privata respektive offentliga tjänster. 
 Oavsett region är alla delbranscher inom tillverkningsindustrin lok. Huvuddelen av den privata tjänstesektorn samt merparten av den offentliga sektorn är vagnar. Den del av utbildningssektorn som är inriktad mot universitet och högskolor karakteriseras dock som lok. De återstående branscherna kan i vissa regioner vara lok för att i andra vara en vagn. Branscherna hotell och restaurang samt rekreation och kultur får i brist på annan lämplig branschindelning representera turismen. I de regioner där andelen sysselsatta inom dessa branscher är väsentligt högre än genomsnittet, är branscherna lok. I tabell J.7 finns en lista över vilka branscher som är lok respektive vagnar i varje region. 
 )UnQ QDWLRQHOOD Collins EUDQVFKYLVD VFHQDULHU 
 Nedbrytningen från den branschvisa  
 QDWLRQHOOD  
 nivån till den branschvisa  
 UHJLRQDOD  
 nivån sker i några olika moment. För de branscher som 
 definieras som lok i respektive region beräknas sysselsättningsutveck- lingen genom att den nationella branschvisa utvecklingen justeras för avvikelser i den historiska sysselsättningen. Dessutom tas hänsyn till storleken av den strukturella förändringen i företagsbeståndet, det vill säga andelen nedläggningar och nyetableringar, i varje bransch i respektive region. För branscher som definieras som vagnar tas, förutom den nationella utvecklingen och den historiska skillnaden, även hänsyn till hur snabbt vagnarna återkopplar till lokens sysselsättnings- förändringar. De olika momenten förklaras närmare i den följande texten och visas schematiskt i figur J.2. 
 183 
 )LJXU - 6\VVHOVlWWQLQJVXWYHFNOLQJHQ I|U YDJQDU UHVSHNWLYH ORN 
 (IR REXMSRIPPE  
 6IKMSRIRW  
 W]WWIPWÆXXRMRKWYXZIGOPMRKIR  
 FVERWGLZMWE EZZMOIPWI 
  
 HIR REXMSRIPPE LMWXSVMWOE 
  
 0SO 
  
 :Bauer 
  
 W]WWIPWÆXXRMRKW 
  
 W]WWIPWÆXXRMRKW 
  
 J¶VÆRHVMRK 
  
 J¶VÆRHVMRK 
  
 I det första momentet beaktas den historiskt regionala skillnaden i sysselsättningsutvecklingen för respektive bransch jämfört med den nationella utvecklingen. Beräkningen sker för varje region. Detta görs genom att en historisk trend för varje bransch i respektive  
 LA-region 
  beräknas. Denna trend skrivs sedan fram  
 156  
 till det önskade prognosåret. För varje bransch beräknas också ett nationellt genomsnitt för den historiska utvecklingen. Med hjälp av genomsnittet kan ett normerat värde för den historiska trenden för varje bransch i respektive region tas fram. Denna avvikelse från riksgenomsnittet multipliceras sedan med den tidigare beräknade framtida nationella utvecklingen för respektive bransch (från ISMOD) för att få regionens branschutveckling i förhållande till nationens. 
 Om förändringen i en viss region varit högre än i resten av landet förstärker den en nationell ökning. För att tydliggöra detta ges två exempel. Om livsmedelsindustrin i Gnosjö historiskt haft tre procent högre sysselsättningsökning än resten av Sverige och sysselsättningen i livsmedelsindustrin som helhet minskar med en procent, så ökar sysselsättningen i Gnosjö med två procent.  
 157  
 Om livsmedelsindustrin i Gnosjö historiskt haft en tre procent lägre sysselsättningsökning än resten av Sverige, och sysselsättningen i livsmedelsindustrin som helhet minskar med en procent, så minskar den i Gnosjö med fyra procent  
 158 
  
 För loken tas även hänsyn till det eventuella bortfall av företag som inte överlever under hela tidsperioden. En strukturbild (en slags dödsrisk) beräknas med hjälp av ISMOD. Vi beräknar den andel företag som kommer att slås ut under prognosperioden. Detta kommer att påverka sysselsättningsutvecklingen i respektive lokbransch och  
 LA-region. 
  
 156 
  
 Trenden extrapoleras linjärt. 
  
 157 
  
 Sysselsättningsutvecklingen beräknas enligt  
  
 [((1-0,01)*(1+0,03))-1]* 
  100= 2. 
  
 158 
  
 Sysselsättningsutvecklingen beräknas enligt  
  
 [((1-0,01)*(1-0,03))-1]* 
  100=  
 -4. 
  
 184 
 Den så kallade dödsrisken för varje lokbransch i respektive  
 LA-region, 
  har beräknats utifrån hur många sysselsatta som 1993 arbetade inom verksamhet med en viss bruttovinst, inom varje bransch i varje län. Uppgifterna om bruttovinsten hämtas från databasen NUDATA. Den andel företag som beräknas ha en för låg bruttovinstandel för fortsatt överlevnad kommer att slås ut inom prognosperioden. Företag med en bruttovinst som är för låg för att täcka de fasta kostnaderna kommer att slås ut på sikt. Detta medför att sysselsättningen minskar inom dessa branscher, vilket i modellen beräknas som en funktion av bruttovinstandelen. 
 159 
  
 För loksektorerna är alla beräkningar avklarade i och med det förra momentet. Vagnarnas utveckling är förutom den nationella utvecklingen och den historiska avvikelsen, beroende av sysselsättningsutvecklingen i loken men dessa förändringar slår inte igenom fullt ut omedelbart. Vi antar ett positivt sambandet mellan förändringar i loken och förändringar 
 i vagnarna, de statliga transfereringarna samt hur starkt loken och de två kategorierna av vagnar är kopplade till varandra. 
  
 7LGHQ  
 inverkar naturligtvis på sysselsättningsutvecklingen. Den direkta effekten av förändringar i loksektorerna på vagnarna är liten, men på längre sikt slår förändringen igenom helt och hållet. I beräkningarna antar 
 vi att förändringar har slagit igenom med full effekt först efter 10 år.  
 6WDWOLJD QHWWRWUDQVIHUHULQJDU  
 till en region kan mildra effekterna av 
 nedskärningar inom loken. Vid sysselsättningsökningar inom loken har dock transfereringarna ingen betydelse för utvecklingen i vagnarna. De 108  
 LA-regionerna 
  delas in i 10 grupper, beroende på hur stora nettotransfereringarna från staten är. De olika grupperna fördröjer ett fullt genomslag av nedskärningarna olika länge. Maximalt antas 
 transfereringarna dämpa nedskärningarna med 20 procent. Efter antaganden om tid och transfereringar kan sambandet  
 HODVWLFLWHWHUQD 
  
 mellan loken och de två olika av vagnarna beräknas.  
 160  
 Som underlag för beräkningen har sysselsättningstal för åren  
 1985-1994 
  fördelat per region och bransch använts. Beräkningarna visar att kopplingen mellan loken och de två grupperna av vagnar skiljer sig åt. En förändring i loken har störst effekt på sysselsättningen i privata tjänster medan offentliga tjänster påverkas i mindre utsträckning. 
 Beräkningen av sysselsättningsutvecklingen i vagnarna beskrivs i formel 5.  
 161 
  
 159  
 Sambandet för dödsrisken ser ut som följer: 
  
 )  
 (  
 =  
 )  
 =  
  
 a  
  
 0  
  
 +  
  
 a  
  
 1 
  
 exp(  
  
 b  
  
 1  
  
 ]  
  
 +  
  
 b  
  
 2  
  
 ]  
  
 )  
 , där z är löne- 
  
 andelen och  
 1-bruttovinstandelen, 
  och där 
  
 a 
  
 0, 
 ,  
 a 
  
 1 
 ,  
 b 
  
 1 
 , och  
 b 
  
 2  
 är olika skattade 
  
 parametrar. F( 
 Z 
 )= andel av ursprungligt 
  
 förädlingsvärde 
  
 som försvinner under 
  
 tidsperioden. De olika värdena för länen överförs till  
 LA-regioner. 
  I de fall där en LA- region skär en länsgräns, används värdet för det län där huvuddelen av  
 LA-regionen 
  befinner sig geografiskt. Värdet på F(z), andelen företag som försvinner, normeras för riket. Avvikelsen från riksnivån multipliceras sedan med resultatet i första momentet. 
  
 160 
  
 Skattningen av elasticiterna görs med hjälp av  
  
 OLS-metoden. 
  
 161 
  
 En beskrivning av de ingående variablerna i formel 5: 
  
 D 
 yIM= sysselsättningsförändring i en vagn i en viss region.  
 a  
 = nationell förändring justerad för historisk trend (se ovan). 
 h = elasticitet över tiden. Elasticitet på 1,0 antas för en  
 10-års-period 
  med en linjär förändring. 
  
 10  
  
 ] 
  
 185 
  
 D 
 \ 
  
 =  
 a  
 + 
 [ 
  
 K 
 D 
 [ 
  
 0 
  
 ( 
 g  
 '  
  
 + 
 g 
  
 2 
  
 '  
  
 + 
  
 g  
  
 '  
 )]*  
 ' 
 [ 
 b  
  
 '  
  
 + 
  
 b  
  
 '  
  
 + 
 .... 
 b 
  
 ' 
  ]  
 (5) 
  
 ,0 
  
 1 1 
  
 2 
  
 3 3 
  
 1 1 
  
 2 
  
 2 
  
 10 
  
 10 
  
 En vagn i en region påverkas av alla loksektorer i regionen. Den genomsnittliga sysselsättningsförändringen (  
 D 
 x 
 M 
 ) beräknas genom att sysselsättningsförändringen i varje lok i regionen multipliceras med dess andel av den totala sysselsättningen i loken. För ursprungsåret summeras sysselsättningen i loken för varje region. Varje loks andel av den totala sysselsättningen beräknas. Eftersom andelarna summerar till ett kan andelarna multiplicerat med sysselsättningsförändringen i varje lok adderas, och ett vägt genomsnitt för lokens sysselsättningsförändring beräknas. De värden som beräknades för loken används för att beräkna förändringen i vagnarna. Därmed har den branschvisa regionala sysselsättningsförändringen beräknats för alla branscher och alla regioner. 
 'HQ WRWDOD UHJLRQDOD EUDQVFKYLV V\VVHOVlWWQLQJVI|UlQGULQJHQ 
 Den andra delen i modellen innebär en aggregering av den totala sysselsättningsförändringen i respektive  
 LA-region. 
  För varje  
 LA-region 
  summeras sedan den framräknade utvecklingen över alla branscher. Denna aggregerade siffra sätts i relation till den totala sysselsättningen för startåret. På detta sätt får vi en sysselsättningsförändring för varje LA- region. Sist i beräkningen görs en normering av regionernas branschutveckling mot den nationella utvecklingen i varje bransch. 
 Regionindelning 
 I våra scenarier använder vi oss av två olika regionindelningar, LA- regioner respektive regionfamiljer. Dessa båda indelningar beskrivs nedan. För ett utförligare resonemang om regionindelningar hänvisas till rapporten Regioner på väg mot 2015. 
  
 D 
 xM= genomsnittlig sysselsättningsförändring i motorsektorerna i samma region, där motorernas förändring vägts enligt deras andel av antalet sysselsatta. 
  
 g 
  
 1-3 
  
 = elasticitet med avseende på sektorns känslighet för förändringen i motorsektorerna. Denna elasticitet visar som nämnts tidigare hur mycket vagnen påverkas av förändringarna i motorbranscherna. De elasticiteter som använts är:  
 g 
  
 1 
 =0,427 (privata tjänster) och  
 g 
  
 2 
 =0,333 (offentlig sektor). 
  
 D 
 2-3 
 = 
  dummyvariabler 
 D 
 2 
 =1om sektorn är privat tjänstesektor, annars 0 D 
 3 
 =1 -  - offentlig sektor -  - 
 D= dummyvariabel, där D=1 om motorernas utveckling är negativ, annars 1/  
 [ 
  
 b 
  
 1 1 
  
 + 
  
 b 
  
 2 2  
  
 + 
  
 . .. .  
  
 b 
  
 10  
 där, 
  
 b 
  
 1-10 
 = 
  vikter med avseende på graden av statliga nettotransfereringar till regionen. 
 D  
  
 1-10 
 = 
  dummyvariabler, som antar värdet 1 eller 0 beroende på vilken kategori mottagare av statliga transfereringar regionen tillhör. 
 186 
 /RNDOD DUEHWVPDUNQDGVUHJLRQHU 
 Lokala arbetsmarknadsregioner är en funktionell region, det vill säga en region som har en fungerande näringsgeografi. Funktionella regioner kan variera både i storlek och omfattning beroende på vad syftet med avgränsningen är.  
 LA-regioner 
  är en lämplig funktionell region när syftet är att analysera sysselsättningsförändringar. Indelningen i  
 LA-regioner 
  är gjord för att identifiera områden inom vilken arbetsmarknaden fungerar relativt oberoende av omvärlden, när det gäller antalet arbetstillfällen och arbetsmarknadens funktion.  
 LA-regioner 
  baseras därför på pendlingsrelationer, från hemmet till arbetet, mellan kommuner. Statistiken baseras på rörlighetsmönstret hos samtliga sysselsatta. Den lägsta redovisningsnivån för statistik är oftast en kommun. Det faktum att en kommun är en administrativ enhet gör att en kommun är den minsta byggstenen vid bildandet av  
 LA-regioner. 
  Varje kommun förekommer endast i en  
 LA-region. 
  Den indelningen som används är baserad på 1991 års pendlingsstatistik och omfattar 108 regioner  
 162 
 . Det är knappt 60 kommuner som själva bildar en  
 LA-region. 
  Det finns dock 14 regioner som korsar en eller flera länsgränser, vilket i vissa fall kan medföra tolkningsproblem. 
 163 
  
 5HJLRQIDPLOMHU 
 En storstadsregion och en glesbygdskommun har helt olika förutsättningar. För att underlätta jämförelser kan regioner grupperas på olika grunder, bland annat beroende på de produktionsförutsättningar som respektive region har. Regionfamiljer är en sådan gruppindelning. Inom respektive regionfamilj är förutsättningarna likartade, vilket medför att en jämförelse kan göras mellan de olika ingående regionerna. Det kan givetvis föras en diskussion om vilka produktionsförutsättningar som skall ligga till grund för en sådan indelning. I rapporten Regioner på väg mot år 2015 har fem olika kriterier valts, befolkning mellan  
 16-64 
  år, antalet företagare per antal invånare  
 16-64 
  år, andel av befolkning med eftergymnasial utbildning, tillgänglighet till kommuncentra samt tillgänglighet till ort med högskola eller universitet. Efter detta har LA- regioner delats in i sju regionfamiljer. Indelningen visas i tabell J.1 och J.3. 
  
 162 
  
 I tabell J.3 redogörs vilka kommuner som ingår i respektive  
  
 LA-region. 
  
 163 
  
 För vidare diskussion se Regioner på väg mot år 2015, förutsättningar, fakta och tendenser. 
  
 7DEHOO - 
 5HJLRQIDPLOM 
 187 
 ,QGHOQLQJ DY RUWHU L UHJLRQIDPLOMHU 
 2UWVW\S 
 6WRUVWlGHU 6WRFNKROP *|WHERUJ 0DOP| 8QLYHUVLWHWVUHJLRQHU RFK QnJUD VW|UUH UHJLRQHU PHG K|JVNROD 5HJLRQDOD FHQWUD RIWD PHG HQ UHJLRQDO K|JVNROD 5HODWLYW VWRUD LQGXVWULWXQJD UHJLRQHU 
 9LVVD PLQGUH UHJLRQDOD FHQWUD VDPW FHQWUD PHG EODQGDG QlULQJVOLYVVDPPDQVlWWQLQJ 0LQGUH LQGXVWULWXQJD UHJLRQHU 5HJLRQHU VRP RIWD KDU HQ VWRU DQGHO RIIHQWOLJW DQVWlOOGD 
 $QP , WDEHOO - Reyes /$ UHJLRQHU LQ L UHJLRQIDPLOMHU 
 .lOOD 187(. 5HJLRQHU Sn YlJ PRW nU 
 Grupperingen i regionfamiljer är inte gjord för att rangordna regioner utan för att hitta likheter i grundläggande produktionsförutsättningar. Detta kan leda till en analys av orsaker till varför regionfamiljer presterar på olika nivåer. 
 Den regional efterfrågan på personer med olika utbildning 
 För att se hur sysselsättningsförändringarna påverkar efterfrågan på olika utbildningar i olikan regioner har den regional modellen utökats med en beräkningsdel som tar hänsyn till utbildningssammansättningen. 
 För att möjliggöra en prognos av utbildningssammansättningen i olika regioner utgår modellen från scenarier på nationell nivå (ISMOD), nedbrytningen på regional nivå av sysselsättningsförändringarna samt fördelningen mellan olika utbildningskategorier  
 164  
 i olika branscher och regioner startåret. 
 Startårets fördelning av tolv utbildningskategorier i olika branscher tas fram med hjälp av utbildningsdatabasen  
 165  
 och läggs in som en av förutsättningar för beräkningarna i ISMOD. För slutåret beräknar ISMOD förutom ekonomiska data även den efterfrågade utbildningssammansätt- ningen per bransch. Uppgifterna från utbildningsdatabasen är också geo- grafiskt fördelade vilket är en förutsättning för att kunna se om efter- frågan varierar i olika delar i Sverige. Vi har valt att redovisa efterfrågan för de sju olika regionfamiljer som helhet. 
 Vi har också slagit samman olika utbildningskategorier för att få så homogena grupper som möjligt ur ett arbetsmarknadsperspektiv. ISMOD tillåter maximalt tolv olika kategorier, vilket medför en viss begränsning i fördelningen. Vi har dock plockat ut all utbildning som har  
 IT-inriktning 
  
 164  
 ISMOD begränsar antalet utbildningskategorier till tolv och dessa finns beskrivna i appendix J.4. 
  
 165  
 Utbildningsdatabasen är en databas som bland annat omfattar individ data. Uppgifterna som finns om respektive individ är bland annat utbildningsnivå, inom vilken bransch han/hon arbetar, var i Sverige arbetsplatsen är lokaliserad. 
 188 
 och fört samman dem till en kategori på grund av den extremt höga efterfrågan som just nu råder på arbetsmarknaden. Om inte kommer resultatet att bli svårtolkat eftersom det finns en representation av denna utbildningskategori i flera andra grupper. 
 Branscher 
 ISMOD har, som nämnts tidigare, 31 branscher där den offentliga sektorn inte är representerad. Den modellversion som har använts till dessa scenarier bygger på SNI 69 (svensk näringsgrensindelning från år 1969) trots att det finns en senare officiell indelning, SNI 92. Detta beror på att flera av de tabeller som ISMOD bygger på ännu inte har u ppdaterats av SCB. 
 Den regionala modellen och beräkningen av efterfrågan på olika utbildningar bygger på den senare indelningen, SNI 92, vilket medför att en fördelning av resultatet från de nationella scenarierna måste göras med hjälp av nycklar. Dessutom är antalet branscher fler då de bygger på länsplaneringabranscherna,  
 LP-branscher, 
  som är 42 till antalet, vi använder dock 44 branscher eftersom vi har delat på utbildningskategorin i två delar. Grundskola och gymnasium respektive högskola och universitet då de senare oftast fungerar som en motor för regionens sysselsättning. De olika nycklarna finns i tabell J.4. 
 Utbildningskategorier 
 Enligt statistiken från SCB klassas personer i olika grupper beroende på deras högsta utbildningsnivå. Huvudprincipen är att utbildningen ska vara avslutad. Vad som menas med avslutad skiljer sig dock mellan olika utbildningar och inriktningar, främst på eftergymnasial nivå. För att få högskolestudier klassade som högsta utbildningsnivå ska examensbevis finnas. Oavsett antalet slutförda terminer på räknas gymnasieutbildningen som högsta utbildningsnivå, om inte någon högre examen tagits ut. Det finns dock undantag från denna regel. De personer som läst minst 20 
 poäng i ett ämne som räknas som en fristående kurs, klassas i gruppen 
 HIWHUJ\PQDVLDO XWELOGQLQJ NRUWDUH lQ nU 
 ISMOD möjliggör förutom sysselsättningsprognoser även en skattning av näringslivets efterfrågan på individer med olika utbildningsbakgrund. Modellen begränsar antalet utbildningskategorier till tolv. 
 Vi har delat in alla utbildningar både efter nivå och inriktning, se tabell J.2 och J.4. Den första kategorien omfattar individer som högst har genomgått folk- respektive grundskola. Kategori två och tre omfattar båda högst gymnasieutbildning och är indelade efter yrkes- respektive studieförberedande inriktningar. Resterande nio kategorier omfattar eftergymnasiala utbildningar. Kategori 4 och 5 omfattar kortare eftergymnasiala utbildningar (kortare än tre år) inriktade mot tekniska och naturvetenskapliga ämnen eller mot humanistiska ämnen. I kategori sex återfinns civilingenjörer och i kategori sju ekonomer och jurister. 
 Utbildningar inriktade mot offentlig verksamhet där exempelvis läkare ingår men inte lärare, bildar kategori åtta. Lärare är en egen kategori, 
  
 189 
 nummer 10. Kategori nio är mer allmänna universitetsutbildningar. Alla forskarutbildade, oavsett inriktning, återfinns i nummer elva och i tolv har alla  
 IT-specialister 
  samlats.  
 IT-specialister 
  kan ha både kortare eller längre högskoleutbildning. I många statistiska redovisningar och utredningar under den senaste tiden har det redovisats en akut brist på arbetskraft med  
 IT-utbildningar, 
  därför särredovisas denna grupp. 
 7DEHOO - 
 ,602' JUXSS 
 (Q VDPPDQIDWWQLQJ DY GH ROLND XWELOGQLQJVDJJUHJDWHQ 
  
 1LYn 
  
 ,QULNWQLQJ 
  
 *UXSS 
  
 bPQHVNRPELQDWLRQ 
  
 )RON RFK 
  
 )|UJ\PQDVLDO XWELOGQLQJ 
  
 JUXQG 
  
 NRUWDUH lQ nU 
  
 VNROD 
  
 *\PQD 
  
 VLXP 
  
 I|UEHUHGDQGH 
  
 6WXGLH 
  
 I|UEHUHGDQGH 
  
 (IWHUJ\P 
  
 .RUWDUH 
  
 Harris 
  
 XWELOGQLQJ lQ 
  
 nU 
  
 %nGH Hunter VNDSOLJ LQULNWQLQJ RFK Martin 
 1DWXUYHWHQVNDSOLJD RFK 
 6DPKlOOVYHWHQVNDSOLJD SURJUDPPHQ 
 7HNQLN QDWXUYHWHQVNDS IDUPDFHXWLVND XWELOGQLQJDU 
  
 8WELOG 
  
 +XPDQLVWLVND RFK DQGUD 
  
 QLQJDU 
  
 NRUWDUH HIWHUJ\PQDVLDOD 
  
 XWELOGQLQJDU 
  
 /lQJUH 
  
 7HNQLVND FLYLOLQJHQM|UV 
  
 XWELOGQLQJDU 
  
 XWELOGQLQJ 1DWXUYHWHQVNDS 
  
 lQ nU 
  
 IDUPDFHXWLVND 
  
 XWELOGQLQJDU 
  
 (NRQRPHU  
 -XULVWHU 
  
 6SHFLILNW LQULNWDGH PRW 
  
 Howell H[NOXVLYH 
  
 Williams 
  
 $OOPlQQD XWELOGQLQJDU 
  
 H[NOXVLYH XWELOGQLQJDU 
  
 LQULNWDGH PRW RIIHQWOLJ VHNWRU 
  
 RFK Williams 
  
 Mercado 
  
 )RUVNDUXWELO 
  
 $OOD lPQHQ 
  
 GDGH 
  
 ,7 VSHFLD 
  
 OLVWHU 
  
 .lOOD 187(. 
 190 
 I tabell I.4 finns en mer detaljerad förklaring till vilka utbildningar som ingår i de tolv olika utbildningskategorierna. Varje  
 ISMOD-grupp 
  består av en eller flera ämnesgrupper. Dessa ämnesgrupper beskrivs genom att tala om vilken nivå som gruppen avser, vilka utbildningar som omfattas samt den statistiska kod som SCB använder sig av för att klassa utbildning,  
 SUN-kod. 
  Då det finns en specialklass för  
 IT-specialister 
  exkluderas de från sin vanliga klass. 
 191 
 7DEHOO - )|UGHOQLQJ DY NRPPXQHU L /$ UHJLRQHU RFK UHJLRQIDPLOMHU 
  
 5HJLRQ 
  
 /$ NRG 
  
 /$ Harrison 
  
 /lQ 
  
 .RPPXQNRG .RPPXQQDPQ 
  
 IDPLOM 
  
 6WRFNKROP 
  
 8SSODQGV 9lVE\ 
  
 6WRFNKROP 
  
 9DOOHQWXQD 
  
 6WRFNKROP 
  
 gVWHUnNHU 
  
 6WRFNKROP 
  
 9lUPG| 
  
 6WRFNKROP 
  
 -lUIlOOD 
  
 6WRFNKROP 
  
 (NHU| 
  
 6WRFNKROP 
  
 +XGGLQJH 
  
 6WRFNKROP 
  
 %RWN\UND 
  
 6WRFNKROP 
  
 6DOHP 
  
 6WRFNKROP 
  
 +Williams 
  
 6WRFNKROP 
  
 7\UHV| 
  
 6WRFNKROP 
  
 8SSODQGV %UR 
  
 6WRFNKROP 
  
 7lE\ 
  
 6WRFNKROP 
  
 'DQGHU\G 
  
 6WRFNKROP 
  
 6ROOHQWXQD 
  
 6WRFNKROP 
  
 6WRFNKROP 
  
 6WRFNKROP 
  
 6|GHUWlOMH 
  
 6WRFNKROP 
  
 1DFND 
  
 6WRFNKROP 
  
 6XQGE\EHUJ 
  
 6WRFNKROP 
  
 6ROQD 
  
 6WRFNKROP 
  
 /LGLQJ| 
  
 6WRFNKROP 
  
 9D[KROP 
  
 6WRFNKROP 
  
 1RUUWlOMH 
  
 6WRFNKROP 
  
 6LJWXQD 
  
 6WRFNKROP 
  
 1\QlVKDPQ 
  
 6WRFNKROP 
  
 +nER 
  
 6WRFNKROP 
  
 *QHVWD 
  
 6WRFNKROP 
  
 6WUlQJQlV 
  
 6WRFNKROP 
  
 7URVD 
  
 8SSVDOD 
  
 7LHUS 
  
 8SSVDOD 
  
 8SSVDOD 
  
 8SSVDOD 
  
 (QN|SLQJ 
  
 8SSVDOD 
  
 gVWKDPPDU 
  
 8SSVDOD 
  
 +HE\ 
  
 1\N|SLQJ 
  
 1\N|SLQJ 
  
 1\N|SLQJ 
  
 2[HO|VXQG 
  
 .DWULQHKROP 
  
 9LQJnNHU 
  
 .DWULQHKROP 
  
 .DWULQHKROP 
  
 (VNLOVWXQD 
  
 )OHQ 
  
 (VNLOVWXQD 
  
 (VNLOVWXQD 
  
 /LQN|SLQJ 
  
 gGHVK|J 
  
 /LQN|SLQJ 
  
 .LQGD 
  
 /LQN|SLQJ 
  
 %R[KROP 
  
 /LQN|SLQJ 
  
 cWYLGDEHUJ 
  
 192 
  
 5HJLRQ 
  
 /$ NRG 
  
 /$ Harrison 
  
 /lQ 
  
 .RPPXQNRG .RPPXQQDPQ 
  
 IDPLOM 
  
 /LQN|SLQJ 
  
 /LQN|SLQJ 
  
 /LQN|SLQJ 
  
 0RWDOD 
  
 /LQN|SLQJ 
  
 9DGVWHQD 
  
 /LQN|SLQJ 
  
 0M|OE\ 
  
 1RUUN|SLQJ 
  
 )LQVSnQJ 
  
 1RUUN|SLQJ 
  
 9DOGHPDUVYLN 
  
 1RUUN|SLQJ 
  
 1RUUN|SLQJ 
  
 1RUUN|SLQJ 
  
 6|GHUN|SLQJ 
  
 *QRVM| 
  
 *QRVM| 
  
 *LVODYHG 
  
 *LVODYHG 
  
 -|QN|SLQJ 
  
 9DJJHU\G 
  
 -|QN|SLQJ 
  
 -|QN|SLQJ 
  
 -|QN|SLQJ 
  
 0XOOVM| 
  
 -|QN|SLQJ 
  
 +DER 
  
 1lVVM| 
  
 1lVVM| 
  
 9lUQDPR 
  
 9lUQDPR 
  
 6lYVM| 
  
 6lYVM| 
  
 9HWODQGD 
  
 9HWODQGD 
  
 (NVM| 
  
 (NVM| 
  
 7UDQnV 
  
 7UDQnV 
  
 $QHE\ 
  
 7UDQnV 
  
 7UDQnV 
  
 bOPKXOW 
  
 bOPKXOW 
  
 bOPKXOW 
  
 2VE\ 
  
 0DUNDU\G 
  
 0DUNDU\G 
  
 9l[M| 
  
 8SSYLGLQJH 
  
 9l[M| 
  
 /HVVHER 
  
 9l[M| 
  
 7LQJVU\G 
  
 9l[M| 
  
 $OYHVWD 
  
 9l[M| 
  
 9l[M| 
  
 /MXQJE\ 
  
 /MXQJE\ 
  
 +XOWVIUHG 
  
 +XOWVIUHG 
  
 (PPDERGD 
  
 (PPDERGD 
  
 .DOPDU 
  
 7RUVnV 
  
 .DOPDU 
  
 0|UE\OnQJD 
  
 .DOPDU 
  
 .DOPDU 
  
 .DOPDU 
  
 1\EUR 
  
 .DOPDU 
  
 %RUJKROP 
  
 2VNDUVKDPQ 
  
 +|JVE\ 
  
 2VNDUVKDPQ 
  
 0|QVWHUnV 
  
 2VNDUVKDPQ 
  
 2VNDUVKDPQ 
  
 9lVWHUYLN 
  
 9lVWHUYLN 
  
 9LPPHUE\ 
  
 9LPPHUE\ 
  
 *RWODQG 
  
 *RWODQG 
  
 2ORIVWU|P 
  
 2ORIVWU|P 
  
 .DUOVNURQD 
  
 .DUOVNURQD 
  
 193 
  
 5HJLRQ 
  
 /$ NRG 
  
 /$ Harrison 
  
 /lQ 
  
 .RPPXQNRG .RPPXQQDPQ 
  
 IDPLOM 
  
 .DUOVNURQD 
  
 5RQQHE\ 
  
 .DUOVKDPQ 
  
 .DUOVKDPQ 
  
 .ULVWLDQVWDG 
  
 6|OYHVERUJ 
  
 .ULVWLDQVWDG 
  
 gVWUD *|LQJH 
  
 .ULVWLDQVWDG 
  
 %URP|OOD 
  
 .ULVWLDQVWDG 
  
 .ULVWLDQVWDG 
  
 6LPULVKDPQ 
  
 7RPHOLOOD 
  
 6LPULVKDPQ 
  
 6LPULVKDPQ 
  
 +lVVOHKROP 
  
 3HUVWRUS 
  
 +lVVOHKROP 
  
 +lVVOHKROP 
  
 0DOP| 
  
 6WDIIDQVWRUS 
  
 0DOP| 
  
 %XUO|Y 
  
 0DOP| 
  
 9HOOLQJH 
  
 0DOP| 
  
 .lYOLQJH 
  
 0DOP| 
  
 /RPPD 
  
 0DOP| 
  
 6YHGDOD 
  
 0DOP| 
  
 6NXUXS 
  
 0DOP| 
  
 6M|ER 
  
 0DOP| 
  
 +|UE\ 
  
 0DOP| 
  
 +||U 
  
 0DOP| 
  
 0DOP| 
  
 0DOP| 
  
 /XQG 
  
 0DOP| 
  
 (VO|Y 
  
 0DOP| 
  
 0DOP| 
  
 7UHOOHERUJ 
  
 +HOVLQJERUJ 
  
 gUNHOOMXQJD 
  
 +HOVLQJERUJ 
  
 .OLSSDQ 
  
 +HOVLQJERUJ 
  
 cVWRUS 
  
 +HOVLQJERUJ 
  
 %Wilson 
  
 +HOVLQJERUJ 
  
 bQJHOKROP 
  
 +HOVLQJERUJ 
  
 6YDO|Y 
  
 +HOVLQJERUJ 
  
 %MXY 
  
 +HOVLQJERUJ 
  
 /DQGVNURQD 
  
 +HOVLQJERUJ 
  
 +HOVLQJERUJ 
  
 +HOVLQJERUJ 
  
 +|JDQlV 
  
 +\OWH 
  
 +\OWH 
  
 +DOPVWDG 
  
 +DOPVWDG 
  
 +DOPVWDG 
  
 /DKROP 
  
 )DONHQEHUJ 
  
 )DONHQEHUJ 
  
 9DUEHUJ 
  
 9DUEHUJ 
  
 *|WHERUJ 
  
 Vazquez 
  
 *|WHERUJ 
  
 +lUU\GD 
  
 *|WHERUJ 
  
 3DUWLOOH 
  
 *|WHERUJ 
  
 gFNHU| 
  
 *|WHERUJ 
  
 6WHQXQJVXQG 
  
 *|WHERUJ 
  
 7M|UQ 
  
 194 
  
 5HJLRQ 
  
 /$ NRG 
  
 /$ Harrison 
  
 /lQ 
  
 .RPPXQNRG .RPPXQQDPQ 
  
 IDPLOM 
  
 *|WHERUJ 
  
 2UXVW 
  
 *|WHERUJ 
  
 *|WHERUJ 
  
 *|WHERUJ 
  
 0|OQGDO 
  
 *|WHERUJ 
  
 .XQJlOY 
  
 *|WHERUJ 
  
 $OH 
  
 *|WHERUJ 
  
 /HUXP 
  
 *|WHERUJ 
  
 9nUJnUGD 
  
 *|WHERUJ 
  
 0DUN 
  
 *|WHERUJ 
  
 $OLQJVnV 
  
 /\VHNLO 
  
 6RWHQlV 
  
 /\VHNLO 
  
 /\VHNLO 
  
 8GGHYDOOD 
  
 0XQNHGDO 
  
 8GGHYDOOD 
  
 7DQXP 
  
 8GGHYDOOD 
  
 8GGHYDOOD 
  
 8GGHYDOOD 
  
 )lUJHODQGD 
  
 6WU|PVWDG 
  
 6WU|PVWDG 
  
 %HQJVWIRUV 
  
 'DOV (G 
  
 %HQJVWIRUV 
  
 %HQJWVIRUV 
  
 Thompson 
  
 0HOOHUXG 
  
 7UROOKlWWDQ 
  
 /LOOD (GHW 
  
 7UROOKlWWDQ 
  
 9lQHUVERUJ 
  
 7UROOKlWWDQ 
  
 7UROOKlWWDQ 
  
 Thompson 
  
 *UlVWRUS 
  
 7UROOKlWWDQ 
  
 (VVXQJD 
  
 7UROOKlWWDQ 
  
 9DUD 
  
 %RUnV 
  
 7UDQHPR 
  
 %RUnV 
  
 6YHQOMXQJD 
  
 %RUnV 
  
 +HUUOMXQJD 
  
 %RUnV 
  
 %RUnV 
  
 %RUnV 
  
 8OULFHKDPQ 
  
 *XOOVSnQJ 
  
 *XOOVSnQJ 
  
 *XOOVSnQJ 
  
 7|UHERGD 
  
 *XOOVSnQJ 
  
 0DULHVWDG 
  
 /LGN|SLQJ 
  
 *|WHQH 
  
 /LGN|SLQJ 
  
 /LGN|SLQJ 
  
 6N|YGH 
  
 %ROOHE\JG 
  
 6N|YGH 
  
 .DUOVERUJ 
  
 6N|YGH 
  
 7LEUR 
  
 6N|YGH 
  
 6NDUD 
  
 6N|YGH 
  
 6N|YGH 
  
 6N|YGH 
  
 +MR 
  
 6N|YGH 
  
 )DON|SLQJ 
  
 7LGDKROP 
  
 7LGDKROP 
  
 7RUVE\ 
  
 7RUVE\ 
  
 0XQNIRUV 
  
 0XQNIRUV 
  
 cUMlQJ 
  
 cUMlQJ 
  
 195 
  
 5HJLRQ 
  
 /$ NRG 
  
 /$ Harrison 
  
 /lQ 
  
 .RPPXQNRG .RPPXQQDPQ 
  
 IDPLOM 
  
 6XQQH 
  
 6XQQH 
  
 .DUOVWDG 
  
 .LO 
  
 .DUOVWDG 
  
 +DPPDU| 
  
 .DUOVWDG 
  
 )RUVKDJD 
  
 .DUOVWDG 
  
 *UXPV 
  
 .DUOVWDG 
  
 .DUOVWDG 
  
 .ULVWLQHKDPQ 
  
 .ULVWLQHKDPQ 
  
 )Pham 
  
 )Pham 
  
 +DJIRUV 
  
 +DJIRUV 
  
 $UYLND 
  
 (GD 
  
 $UYLND 
  
 $UYLND 
  
 6lIIOH 
  
 cPnO 
  
 6lIIOH 
  
 6lIIOH 
  
 /D[n 
  
 /D[n 
  
 +lOOHIRUV 
  
 +lOOHIRUV 
  
 gUHEUR 
  
 /HNHEHUJ 
  
 gUHEUR 
  
 +DOOVEHUJ 
  
 gUHEUR 
  
 gUHEUR 
  
 gUHEUR 
  
 .XPOD 
  
 gUHEUR 
  
 $VNHUVXQG 
  
 gUHEUR 
  
 1RUD 
  
 gUHEUR 
  
 /LQGHVEHUJ 
  
 .DUOVNRJD 
  
 6WRUIRUV 
  
 .DUOVNRJD 
  
 'HJHUIRUV 
  
 .DUOVNRJD 
  
 .DUOVNRJD 
  
 9lVWHUnV 
  
 6XUDKDPPDU 
  
 9lVWHUnV 
  
 +DOOVWDKDPPDU 
  
 9lVWHUnV 
  
 9lVWHUnV 
  
 9lVWHUnV 
  
 6DOD 
  
 )DJHUVWD 
  
 6NLQQVNDWWHEHUJ 
  
 )DJHUVWD 
  
 1RUEHUJ 
  
 )DJHUVWD 
  
 )DJHUVWD 
  
 .|SLQJ 
  
 .XQJV|U 
  
 .|SLQJ 
  
 .|SLQJ 
  
 .|SLQJ 
  
 $UERJD 
  
 9DQVEUR 
  
 9DQVEUR 
  
 0DOXQJ 
  
 0DOXQJ 
  
 0RUD 
  
 2UVD 
  
 0RUD 
  
 bOYGDOHQ 
  
 0RUD 
  
 0RUD 
  
 )DOXQ 
  
 *DJQHI 
  
 )DOXQ 
  
 /HNVDQG 
  
 )DOXQ 
  
 5lWWYLN 
  
 )DOXQ 
  
 )DOXQ 
  
 )DOXQ 
  
 %RUOlQJH 
  
 )DOXQ 
  
 6lWHU 
  
 196 
  
 5HJLRQ 
  
 /$ NRG 
  
 /$ Harrison 
  
 /lQ 
  
 .RPPXQNRG .RPPXQQDPQ 
  
 IDPLOM 
  
 +HGHPRUD 
  
 +HGHPRUD 
  
 $YHVWD 
  
 $YHVWD 
  
 /XGYLND 
  
 /MXVQDUVEHUJ 
  
 /XGYLND 
  
 6PHGMHEDFNHQ 
  
 /XGYLND 
  
 /XGYLND 
  
 +RIRUV 
  
 +RIRUV 
  
 /MXVGDO 
  
 /MXVGDO 
  
 *lYOH 
  
 bOYNDUOHE\ 
  
 *lYOH 
  
 2FNHOER 
  
 *lYOH 
  
 *lYOH 
  
 *lYOH 
  
 6DQGYLNHQ 
  
 6|GHUKDPQ 
  
 6|GHUKDPQ 
  
 %ROOQlV 
  
 2YDQnNHU 
  
 %ROOQlV 
  
 %ROOQlV 
  
 +XGLNVYDOO 
  
 1RUGDQVWLJ 
  
 +XGLNVYDOO 
  
 +XGLNVYDOO 
  
 +Martin 
  
 +Martin 
  
 6XQGVYDOO 
  
 cQJH 
  
 6XQGVYDOO 
  
 7LPUn 
  
 6XQGVYDOO 
  
 6XQGVYDOO 
  
 .UDPIRUV 
  
 .UDPIRUV 
  
 6ROOHIWHn 
  
 6ROOHIWHn 
  
 gUQVN|OGVYLN 
  
 gUQVN|OGVYLN 
  
 6WU|PVXQG 
  
 6WU|PVXQG 
  
 cUH 
  
 cUH 
  
 +lUMHGDOHQ 
  
 +lUMHGDOHQ 
  
 gVWHUVXQG 
  
 5DJXQGD 
  
 gVWHUVXQG 
  
 %UlFNH 
  
 gVWHUVXQG 
  
 .URNRP 
  
 gVWHUVXQG 
  
 %HUJ 
  
 gVWHUVXQG 
  
 gVWHUVXQG 
  
 6WRUXPDQ 
  
 6WRUXPDQ 
  
 6RUVHOH 
  
 6RUVHOH 
  
 'RURWHD 
  
 'RURWHD 
  
 9LOKHOPLQD 
  
 9LOKHOPLQD 
  
 cVHOH 
  
 cVHOH 
  
 8PHn 
  
 1RUGPDOLQJ 
  
 8PHn 
  
 %MXUKROP 
  
 8PHn 
  
 9LQGHOQ 
  
 8PHn 
  
 5REHUWVIRUV 
  
 8PHn 
  
 9lQQlV 
  
 8PHn 
  
 8PHn 
  
 /\FNVHOH 
  
 0DOn 
  
 /\FNVHOH 
  
 /\FNVHOH 
  
 6NHOOHIWHn 
  
 1RUVM| 
  
 6NHOOHIWHn 
  
 6NHOOHIWHn 
  
 197 
  
 5HJLRQ 
  
 /$ NRG 
  
 /$ Harrison 
  
 /lQ 
  
 .RPPXQNRG .RPPXQQDPQ 
  
 IDPLOM 
  
 $UYLGVMDXU 
  
 $UYLGVMDXU 
  
 $UMHSORJ 
  
 $UMHSORJ 
  
 -RNNPRNN 
  
 -RNNPRNN 
  
 gYHUNDOL[ 
  
 gYHUNDOL[ 
  
 .DOL[ 
  
 .DOL[ 
  
 Allen 
  
 Allen 
  
 3DMDOD 
  
 3DMDOD 
  
 *lOOLYDUH 
  
 *lOOLYDUH 
  
 /XOHn 
  
 bOYVE\Q 
  
 /XOHn 
  
 /XOHn 
  
 /XOHn 
  
 3LWHn 
  
 /XOHn 
  
 %RGHQ 
  
 +DSDUDQGD 
  
 +DSDUDQGD 
  
 .LUXQD 
  
 .LUXQD 
  
 198 
 7DEHOO  
 - ,QGHOQLQJ 
  Smith NDWHJRULHU RFK 681 NRG 
  
 bPQHV 
  
 1LYn 
  
 ,QULNWQLQJ 
  
 681 NRG 
  
 NRG 
  
 )RON R 
  
 *UXQG IRON HQKHWV RFK 
  
 JUXQGVNROD 
  
 UHDOVNROHXWELOGQLQJ )|UJ\PQDVLDO 
  
 XWELOGQLQJ NRUWDUH lQ nU RFK 
  
 nU HOOHU PRWVYDUDQGH 
  
 Franklin 
  
 Pierce RFK QDWXUYHWHQVNDSOLJ 
  
 J\PQDVLXP 
  
 XWELOGQLQJ LQNOXVLYH NRUWDUH 
  
 ² WHNQLVN 
  
 XWELOGQLQJDU LQRP .2098; 
  
 LQULNWQLQJ 
  
 ([HPSHO Sn XWELOGQLQJDU 
  
 · 
  
 WUDQVSRUW RFK NRPPXQLNDWLRQ 
  
 ·  
 ODQW RFK VNRJVEUXN WUlGJnUG 
  
 ILVNH 
  
 ·  
 Brewer 
  
 ODERUDWRULHWHNQLNHU 
  
 · 
  
 EUDQGI|UVYDUHW 
  
 · 
  
 VNRUVWHQVIHMDUH 
  
 8WELOGQLQJDU I|U HVWHWLVN 
  
 Franklin 
  
 KXPDQLVWLVN RFK UHOLJL|VW 
  
 J\PQDVLXP 
  
 YHUNVDPKHW 3HGDJRJLVN XWELOGQLQJ 
  
 ² 
  
 8WELOGQLQJDU I|U KDQGHO NRQWRU  
  
 KXPDQLV I|UYDOWQLQJ HNRQRPLVNW RFK 
  
 WLVN LQULNW EHWHHQGHYHWHQVNDSOLJW DUEHWH 
  
 QLQJ 
  
 ([HPSHO Sn XWELOGQLQJDU lU 
  
 ·  
 ELWUlGHVSHUVRQDO L KlOVR RFK 
  
 VMXNYnUG 
  
 XQGHUVN|WHUVNHXWELOGQLQJ 
  
 VN|WDUH L SV\NLDWULVN YnUG 
  
 · 
  
 YlNWDUH WXOOEHYDNQLQJ 
  
 · 
  
 NRQVXPHQWHNRQRP VWRUKXVKnOO 
  
 RFK UHVWDXUDQJN|N KRWHOO RFK 
  
 UHVWDXUDQJ K\JLHQ RFK 
  
 VN|QKHWVYnUG 
  
 ·  
 nULJ IRONK|JVNROHXWELOGQLQJ 
  
 VRP LQWH JHU 
  
 XQLYHUVLWHWVEHK|ULJKHW 
  
 ·  
 9LGDUHXWELOGQLQJ RFK NRPSO 
  
 Russell RFK VMXNYnUG R 
  
 VSHFLDOLQULNWDG XWELOGQLQJ 
  
 199 
  
 bPQHV 
  
 1LYn 
  
 ,QULNWQLQJ 
  
 681 NRG 
  
 NRG 
  
 6WXGLHI|U 1DWXUYHWHQVNDSOLJD lPHQ 1 7  
  
 EHUHGDQGH 
  
 GlU VWXGHQWH[DPHQ UHDOOLQMHQ 
  
 J\PQDVLXP 
  
 .2098; QDWXUYHWHQVNDSOLJ VHNWRU  
  
 19 
  
 Horton RFK nULJ 
  
 SURJUDP 
  
 WHNQLVNW J\PDVLXP UlNQDV LQ 
  
 PHW OlQJUH 
  
 lQ nU 
  
 6WXGLHI|U 
  
 6DPKlOOVYHWHQVNDSOLJD lPQHQ 
  
 Franklin 
  
 6 + ( GlU DOOPlQ 
  
 J\PQDVLXP 
  
 VWXGHQWH[DPHQ RFK ODWLQOLQMHQ ,% 
  
 63 
  
 GLSORP nULJ 
  
 SURJUDP 
  
 IRONK|JVNROHXWELOGQLQJ VRP JHU 
  
 PHW OlQJUH 
  
 XQLYHUVLWHWVEHK|ULJKHW 
  
 lQ nU 
  
 (IWHUJ\P 
  
 ·  
 6M|EHIlO Crosby 
  
 QDVLDO 
  
 IO\JOHGDUH 
  
 XWELOGQLQJ 
  
 WUDQVSRUWV\VWHPSODQHULQJ RFK 
  
 NRUWDUH lQ 
  
 Johnson XWE I|U 
  
 nU 
  
 SRVWEHIRUGUDQ 
  
 WHNQLNHU 
  
 ·  
 )DUPDFHXWLVND lPQHQ 
  
 QDWXU 
  
 RUWRSHGWHNQLVN XWELOGQLQJ 
  
 YHWDUH ,7 
  
 ·  
 /DQWPlVWDUH WUlGJnUGVWHNQLNHU 
  
 RFK 
  
 VNRJVPlVWDUH ILVNHYnUG 
  
 IDUPDFHX 
  
 · 
  
 %UDQGLQJHQM|UVXWELOGQLQJHQ 
  
 WLVND 
  
 I|UH 
  
 lPQHQ 
  
 · 
  
 7HNQLVN NRPSDQLFKHIVXWELOGQLQJ 
  
 ·  
 $'% XWELOGQLQJ LQNO 
  
 K|JVNROHH[HPHQ LQIRUPDWLRQ 
  
 NRPPXQLNDWLRQ 
  
 LQIRUPDWLRQVWHNQLN GULIWVWHNQLVN 
  
 · 
  
 +lOVRYnUGVLQVSHNW|UV RFK 
  
 PHWHRURORJ DVVLVWHQW WHOHWHNQLVN 
  
 200 
  
 bPQHV 
  
 1LYn 
  
 ,QULNWQLQJ 
  
 681 NRG 
  
 NRG 
  
 (IWHUJ\P 
  
 +XPDQLVWLVN WHRORJLVN VRFLDO 
  
 QDVLDO 
  
 VFHQLVN RFK ELOGPHGLHNRQVWQlUOLJ 
  
 XWELOGQLQJ 
  
 Reyes 
  
 NRUWDUH lQ 
  
 Johnson RFK WHFNHQVSUnN RFK 
  
 nU 
  
 |YHUVlWWDUXWELOGQLQJ 
  
 DQGUD 
  
 ·  
 7HFNQLQJVOlUDUH VO|MG 
  
 XWELOG 
  
 PXVLNSHGDJRJLN J\PQDVWLN RFK 
  
 QLQJDU 
  
 Leach 
  
 RIWD 
  
 IULWLGVSHGDJRJHU 
  
 RIIHQWOLJ 
  
 ·  
  
 -RXUQDOLVW 
  VHNUHWHUDUH RFK 
  
 LQULNWQLQJ 
  
 PHUNDQWLOD XWELOGQLQJ 
  
 GHWDOMKDQGHOV 
  
 · 
  
 6MXNVN|WHUVNHXWELOGQLQJ KlOVR RFK VMXNYnUGVXWE VRFLDO RPVRUJ RFK SHGDJRJLN 
  
 · 
  
 3ROLVXWELOGQLQJ WXOOWD[HUDU NDPPDU VNULYDUXW NRPSDQLRIILFHUVXWELOGQLQJ XWELOGQLQJ DY \UNHVRIILFHUDUH YLGDUHXWELOGQLQJ I|U NRPSDQLRIILFHUDUH 
  
 (IWHUJ\P 7HOHLQJHQM|UHU XSSK|UGH WDOHW  
  
 QDVLDO 
  
 Dean 
  
 XWELOGQLQJ 
  
 ODQWEUXNVLQJHQM|U 
  
 OlQJUH lQ 
  
 nU ² 
  
 WHNQLNHU 
  
 RFK FLYLO 
  
 LQJHQM|UHU 
  
 (IWHUJ\P 
  
 .DQGLGDWH[DPHQ RFK 
  
 QDVLDO 
  
 PDJLVWHUH[DPHQ LQRP 
  
 XWELOGQLQJ 
  
 · 
  
 $'% 
  
 OlQJUH lQ 
  
 · 
  
 0DWHPDWLN RFK QDWXUYHWHQVNDS 
  
 nU 
  
 · 
  
 )DUPDFL IDUPDFHXWLVN 
  
 QDWXU 
  
 ELRYHWHQVNDS IDUPDFHXWLVN NHPL 
  
 YHWDUH ,7 
  
 RFK DSRWHNDUH 
  
 RFK IDUPD 
  
 ·  
 $JURQRP +RUWRQRP LQNO 
  
 FHXWLVND 
  
 ODQGVNDSVDUNLWHNW MlJPlVWDUH 
  
 lPQHQ 
  
 VNRJVPlVWDUH 
  
 201 
  
 bPQHV 
  
 1LYn 
  
 ,QULNWQLQJ 
  
 681 NRG 
  
 NRG 
  
 (IWHUJ\P 
  
 · 
  
 (NRQRPL 
  
 QDVLDO 
  
 · 
  
 )Hammond RFK 
  
 XWELOGQLQJ 
  
 VDPKlOOVHNRQRPLVNW 
  
 OlQJUH lQ 
  
 XWUHGQLQJVDUEHWH 
  
 nU ² 
  
 HNRQRPHU 
  
 (IWHUJ\P 
  
 · 
  
 -XULVWXWELOGQLQJDUQD 
  
 QDVLDO 
  
 · 
  
 3RO PDJ XWELOGQLQJ 
  
 XWELOGQLQJ 
  
 OlQJUH lQ 
  
 nU ² 
  
 MXULVWHU 
  
 (IWHUJ\P 
  
 8WELOGQLQJ I|U I|UYDOWQLQJ KDQGHO 
  
 QDVLDO 
  
 Stevens RFK 
  
 XWELOGQLQJ 
  
 VDPKlOOVYHWHQVNDSOLJ XWELOGQLQJ 
  
 OlQJUH lQ 
  
 · 
  
 -RXUQDOLVW 
  
 nU 
  
 · 
  
 $NDGHPLVN VHNUHWHUDUXWELOGQLQJ 
  
 VSHFLILNW 
  
 ·  
 %LOG RFK IRUPNRQVWQlUOLJ 
  
 LQULNWDGH 
  
 XWELOGQLQJ 
  
 PRW 
  
 · 
  
 %LEOLRWHNDULH 
  
 RIIHQWOLJ 
  
 VHNWRU 
  
 RUJDQL 
  
 Hansen 
  
 (IWHUJ\P 
  
 · 
  
 6RFLRQRP 
  
 QDVLDO 
  
 · 
  
 3V\NRORJ SV\NRWHUDSL 
  
 XWELOGQLQJ 
  
 ·  
 /lNDUH WDQGOlNDUH 
  
 OlQJUH lQ 
  
 VMXNVN|WHUVND EDUQPRUVND 
  
 nU 
  
 · 
  
 2SWLNHU 
  
 VSHFLILNW 
  
 · 
  
 /RJRSHG 
  
 LQULNWDGH 
  
 · 
  
 9HWHULQlU 
  
 PRW 
  
 · 
  
 )|UYDOWQLQJVXWELOGQLQJ PHG 
  
 RIIHQWOLJ 
  
 EHWHHQGHYHWHQVNDSOLJ LQULNWQLQJ 
  
 VHNWRU 
  
 EHWHHQGH 
  
 YHWHQVNDS 
  
 OLJ LQULNW 
  
 QLQJ RFK 
  
 OlNDUH 
  
 202 
  
 bPQHV 
  
 1LYn 
  
 ,QULNWQLQJ 
  
 681 NRG 
  
 NRG 
  
 (IWHUJ\PQD 
  
 · 
  
 /lUDUH I|U DOOD QLYnHU 
  
 VLDO 
  
 · 
  
 bPQHVOlUDUH James 
  
 XWELOGQLQJ 
  
 EDUQDYnUGV KXVKnOOV 
  
 OlQJUH lQ 
  
 · 
  
 WHFNQLQJV WH[WLO LGURWW 
  
 nU 
  
 6SHFLDOOlUDUH 
  
 ± 
  
 OlUDUXWELOG 
  
 QLQJDU 
  
 )RUVNDUXW 
  
 $OOD IRUVNDUXWELOGDGH RDYVHWW 
  
 ELOGDGH 
  
 lPQHVRPUnGH 
  
 ,7 
  
 $OOD PHG ,7 VSHFLDOLVWNRPSHWHQV 
  
 VSHFLDOLVWHU 
  
 · 
  
 $'% XWELOGQLQJ 
  
 · 
  
 ,QIRUPDWLRQ NRPPXQLNDWLRQ 
  
 PHGLD 
  
 · 
  
 6WDWLVWLN RFK LQIRUPDWLRQV 
  
 EHKDQGOLQJ LQIRUPDWLN PHG 
  
 V\VWHPYHWHQVNDS 
  
 · 
  
 6\VWHPYHWHQVNDSOLJ XWELOGQLQJ 
  
 · 
  
 'DWDWHNQLVND XWELOGQLQJDU 
  
 · 
  
 (O RFK Jones 
  
 WHOHNRPPXQLNDWLRQ 
  
 · 
  
 'DWDORJ JUHQ DY PDWHPDWLNHU 
  
 OLQMHQ 
  
 · 
  
 'DWDYHWHQVNDSOLJ OLQMH 
  
 · 
  
 0DWHPDWLN VWDWLVWLN 
  
 LQIRUPDWLRQVEHKDQGOLQJ 
  
 · 
  
 1XPHULVN DQDO\V 
  
 · 
  
 7HNQLVN I\VLN RFK GDWDWHNQLN 
  
 203 
 7DEHOO  
 - ,602' 
  EUDQVFKHUQD 
 ,602' ,602' 
  
 -RUGEUXN 
  
 6NRJ 
 *UXYRU 
 6N\GGDG OLYV 
 .RQNXUUHQVXWVDWW OLYV 
 'U\FNHU WREDN 
 7HNR 
 7Ul 
 0DVVD West*UDILVN LQGXVWUL 
 .HPL 
 3HWURNHPL 
 *XPPL 
  
 -RUG 
  RFK VWHQ 
  
 -lUQ 
  RFK VWnO 
 0HWDOO 
 0DVNLQ 
 (OHNWUR 
 9DUY 
 7UDQVSRUWPHGHO 
 ,QVWUXPHQWLQGXVWUL 
 $DQQDQ WLOOYHUNQLQJVLQGXVWUL 
 (OJDV 
 %\JJ 
 +DQGHO 
 6DPIlUGVHO 
 Cunningham 
 %RVWDG 
 %DQN 
 8SSGUDJ 
 3ULYDWD WMlQVWHU 
 204 
  
 7DEHOO - 
  
 /3 EUDQVFKHU 61, RFK ,602' EUDQVFKHU 
  
 /3 
  
 %UDQVFKHU 
  
 %UDQVFK 
  
 1DFH 61, 
  
 ,VPRG 
  
 -RUGEUXN 
  
 6NRJVEUXN 
  
 )LVNH 
  
 *UXYRU 
  
 /LYVPHGHOVLQGXVWUL 
  
 7H[WLOLQGXVWUL 
  
 7UlYDUXLQGXVWUL 
  
 0DVVD RFK SDSSHUVLQGXVWUL 
  
 )|UODJ RFK JUDILVN LQGXVWUL 
  
 .HPLVN LQGXVWUL 
  
 *XPPL RFK SODVWYDUX 
  
 LQGXVWUL 
  
 -RUG 
  Hernandez 
  
 Smith 
  
 0HWDOOLQGXVWUL 
  
 0DVNLQLQGXVWUL 
  
 (O RFK RSWLNSURGXNWHU 
  
 7UDQVSRUWPHGHOVLQGXVWUL 
  
 gYULJ WLOOYHUNQLQJVLQGXVWUL 
  
 (QHUJL YDWWHQ RFK 
  
 DYIDOOVKDQWHULQJ 
  
 %\JJYHUNVDPKHW 
  
 +DQGHO RFK VHUYLFH DY 
  
 PRWRUIRUGRQ 
  
 3DUWL RFK DJHQWXUKDQGHO 
  
 'HWDOMKDQGHO 
  
 7UDQVSRUW RFK PDJDVLQHULQJ 
  
 3RVW RFK WHOH 
  
 %DQN 
  
 )|UVlNULQJVERODJ 
  
 )DVWLJKHWVERODJ 
  
 8WK\UQLQJVILUPRU 
  
 'DWDNRQVXOWHU RFK 
  
 GDWDVHUYLFHE\UnHU 
  
 $QGUD I|UHWDJVWMlQVWHU 
  
 8WELOGQLQJ JUXQGVNROD RFK 
  
 J\PQ 
  
 )RUVNQLQJ RFK XWYHFNOLQJ 
  
 +lOVR RFK VMXNYnUG 
  
 %DUQVRPVRUJ 
  
 bOGUH RFK KDQGLNDSS 
  
 RPVRUJ 
  
 gYULJ RPVRUJ 
  
 +RWHOO RFK UHVWDXUDQJ 
  
 205 
  
 7DEHOO - 
  
 /3 EUDQVFKHU 61, RFK ,602' EUDQVFKHU IRUWV 
  
 /3 
  
 %UDQVFKHU 
  
 %UDQVFK 
  
 1DFH 61, 
  
 ,VPRG 
  
 ,QWUHVVHRUJ RFK UHOLJ|VD 
  
 VDPIXQG 
  
 5HNUHDWLRQ NXOWXU RFK VSRUW 
  
 $QQDQ VHUYLFHYHUNVDPKHW 
  
 2IIHQWOLJ I|UYDOWQLQJ 
  
 (M VSHFLILFHUDG YHUNVDPKHW 
  
 HOOHU EODQN 
  
 8WELOGQLQJ K|JVNROD 
  
 206 
  
 7DEHOO - 
  
 /RN UHVSHNWLYH YDJQDU 
  
 1U 
  
 Rodgers 
  
 $OOD 
  
 / 3 2 /$ UHJLRQ GlU YLVVD 
  
 EUDQVFKHU lU HWW ORN 
  
 -RUGEUXN 
  
 -D 
  
 / 
  
 6NRJVEUXN 
  
 -D 
  
 / 
  
 )LVNH 
  
 -D 
  
 / 
  
 *UXYRU 
  
 -D 
  
 / 
  
 /LYVPHGHOVLQGXVWUL 
  
 -D 
  
 / 
  
 7H[WLOLQGXVWUL 
  
 -D 
  
 / 
  
 7UlYDUXLQGXVWUL 
  
 -D 
  
 / 
  
 0DVVD RFK SDSSHUVLQGXVWUL 
  
 -D 
  
 / 
  
 )|UODJ RFK JUDILVN LQGXVWUL 
  
 -D 
  
 / 
  
 .HPLVN LQGXVWUL 
  
 -D 
  
 / 
  
 *XPPL RFK SODVWYDUXLQGXVWUL 
  
 -D 
  
 / 
  
 -RUG 
  Hernandez 
  
 -D 
  
 / 
  
 Smith 
  
 -D 
  
 / 
  
 0HWDOOLQGXVWUL 
  
 -D 
  
 / 
  
 0DVNLQLQGXVWUL 
  
 -D 
  
 / 
  
 (O RFK RSWLNSURGXNWHU 
  
 -D 
  
 / 
  
 7UDQVSRUWPHGHOVLQGXVWUL 
  
 -D 
  
 / 
  
 gYULJ WLOOYHUNQLQJVLQGXVWUL 
  
 -D 
  
 / 
  
 (QHUJL YDWWHQ 
  
 -D 
  
 3 
  
 DYIDOOVKDQWHULQJ 
  
 %\JJYHUNVDPKHW 
  
 -D 
  
 3 
  
 +DQGHO RFK VHUYLFH DY 
  
 -D 
  
 3 
  
 PRWRUIRUGRQ 
  
 Miller 
  
 -D 
  
 / 
  
 'HWDOMKDQGHO 
  
 -D 
  
 3 
  
 7UDQVSRUW RFK PDJDVLQHULQJ 
  
 -D 
  
 3 
  
 3RVW RFK WHOH 
  
 -D 
  
 3 
  
 %DQN 
  
 1HM 
  
 / 3 
  
 1 
  
 )|UVlNULQJVERODJ 
  
 1HM 
  
 / 3 
  
 1, 10, 82 
  
 )DVWLJKHWVERODJ 
  
 -D 
  
 3 
  
 8WK\UQLQJVILUPRU 
  
 -D 
  
 3 
  
 'DWDNRQVXOWHU 
  
 1HM 
  
 / 3 
  
 1, 2, 5, 6, 29, 34, 
  
 GDWDVHUYLFHE\UnHU 
  
 40, 55, 65, 76, 97 
  
 $QGUD I|UHWDJVWMlQVWHU 
  
 1HM 
  
 / 3 
  
 1, 108 
  
 8WELOGQLQJ JUXQGVNROD 
  
 -D 
  
 2 
  
 J\PQDVLXP 
  
 )RUVNQLQJ RFK XWYHFNOLQJ 
  
 -D 
  
 / 
  
 +lOVR RFK VMXNYnUG 
  
 -D 
  
 2 
  
 %DUQVRPVRUJ 
  
 -D 
  
 2 
  
 bOGUH RFK KDQGLNDSSRPVRUJ 
  
 -D 
  
 2 
  
 gYULJ RPVRUJ 
  
 -D 
  
 2 
  
 +RWHOO RFK UHVWDXUDQJ 
  
 1HM 
  
 / 3 
  
 1, 23, 27, 29, 37, 
  
 43, 54, 62, 69, 70, 
  
 71, 76, 87, 88, 89, 
  
 1U 
 $QP 
 207 
  
 /S EUDQVFK 
  
 $OOD 
  
 / 3 2 /$ UHJLRQ GlU YLVVD 
  
 EUDQVFKHU lU HWW ORN 
  
 90, 93, 105, 106, 
  
 108 
  
 ,QWUHVVHRUJ RFK UHOLJ|VD 
  
 -D 
  
 3 
  
 VDPIXQG 
  
 5HNUHDWLRQ NXOWXU RFK VSRUW 
  
 1HM 
  
 / 3 
  
 1, 69, 87, 99, 100, 
  
 102 
  
 $QQDQ VHUYLFHYHUNVDPKHW 
  
 -D 
  
 3 
  
 2IIHQWOLJ I|UYDOWQLQJ 
  
 1HM 
  
 / 2 
  
 15, 27, 29, 49, 81, 
  
 98 
  
 (M VSHFLILFHUDG YHUNVDPKHW 
  
 -D 
  
 3 
  
 8WELOGQLQJ K|JVNROD 
  
 -D 
  
 / 
  
 / ORNEUDQVFK 3 RFK 2 lU YDJQDU GlU 3 
  
 SULYDWD WMlQVWHU 2 RIIHQWOLJD 
  
 WMlQVWHU 
  
 Appendix K: Resultattabeller 
  
 Tabell K.1 
  
 Försörjningsbalans år 1995, Mkr, 1995 års priser . 
  
 TILLGÅNG 
  
 ANVÄNDNING 
  
 Offentlig 
  
 Konsum- 
  
 Investe- 
  
 konsumtion 
  
 Produktion 
  
 Import 
  
 HM 
  
 Summa 
  
 Insats 
  
 tion 
  
 ringar 
  
 Lager 
  
 Export 
  
 Summa 
  
 Industrisektorer 
  
 Kunskapsintensiv 
  
 448344 
  
 229504 
  
 71320 
  
 763658 
  
 248255 
  
 84216 
  
 99918 
  
 32223 
  
 9886 
  
 295232 
  
 761543 
  
 Kapitalintensivi 
  
 276081 
  
 104470 
  
 47221 
  
 469688 
  
 237371 
  
 56382 
  
 1764 
  
 11038 
  
 634 
  
 159203 
  
 470573 
  
 Arbetsintensiv 
  
 289642 
  
 114515 
  
 84944 
  
 548849 
  
 182528 
  
 235624 
  
 13811 
  
 17270 
  
 -195 
  
 101733 
  
 548449 
  
 Tjänstesektorer 
  
 Kunskapsintensiva 
  
 410022 
  
 60068 
  
 256 
  
 487044 
  
 281622 
  
 96477 
  
 21389 
  
 38080 
  
 0 
  
 49330 
  
 486976 
  
 tjänster 
  
 Kapitalintensiva tjänster 
  
 474751 
  
 22492 
  
 0 
  
 504298 
  
 144213 
  
 278500 
  
 0 
  
 46266 
  
 0 
  
 35254 
  
 504280 
  
 Arbetsintensiva tjänster 
  
 231911 
  
 22191 
  
 9526 
  
 285073 
  
 99496 
  
 52172 
  
 93094 
  
 21222 
  
 0 
  
 17690 
  
 283758 
  
 Övrig verkamhet 
  
 129516 
  
 15961 
  
 16195 
  
 184506 
  
 107712 
  
 63774 
  
 1822 
  
 8685 
  
 503 
  
 3399 
  
 183406 
  
 Summa industri 
  
 1014068 
  
 569201 
  
 229461 
  
 3243116 
  
 1301197 
  
 867145 
  
 Johnson 
  
 174784 
  
 10828 
  
 661841 
  
 3238985 
  
 Summa tjänster+övrigt 
  
 1246200 
  
 120712 
  
 25977 
  
 1460921 
  
 633043 
  
 490923 
  
 116305 
  
 114253 
  
 503 
  
 105673 
  
 1458420 
  
 Totalt näringslivet 
  
 2260268 
  
 569201 
  
 229461 
  
 3243116 
  
 1301197 
  
 867145 
  
 Johnson 
  
 174784 
  
 10828 
  
 661841 
  
 3238985 
  
 209 
  
 210 
  
 Tabell K.2 
  
 Försörjningsbalans år 2010 Mkr, 1995 års priser. 
  
 TILLGÅNG 
  
 ANVÄNDNING 
  
 Offentlig 
  
 Konsum- 
  
 Investe- 
  
 konsumtion 
  
 Produktion 
  
 Import 
  
 HM 
  
 Summa 
  
 Insats 
  
 tion 
  
 ringar 
  
 Lager 
  
 Export 
  
 Summa 
  
 Industri 
  
 Kunskapsintensiv 
  
 997079 
  
 538853 
  
 134507 
  
 1702723 
  
 429441 
  
 132560 
  
 267490 
  
 33452 
  
 9886 
  
 854411 
  
 1719052 
  
 Kapitalintensiv 
  
 398430 
  
 163455 
  
 60706 
  
 685941 
  
 347543 
  
 97767 
  
 5426 
  
 11458 
  
 634 
  
 219264 
  
 686276 
  
 Arbetsintensiv 
  
 380844 
  
 254248 
  
 115857 
  
 848337 
  
 268048 
  
 371586 
  
 35546 
  
 17930 
  
 -195 
  
 159846 
  
 850438 
  
 Tjänster 
  
 Kunskapsintensiva 
  
 647623 
  
 115341 
  
 385 
  
 792603 
  
 470358 
  
 164987 
  
 26077 
  
 39534 
  
 0 
  
 93089 
  
 794124 
  
 Kapitalintensiva 
  
 583891 
  
 72982 
  
 0 
  
 669443 
  
 265453 
  
 317376 
  
 0 
  
 48032 
  
 0 
  
 38535 
  
 669443 
  
 Arbetsintensiva 
  
 378418 
  
 49134 
  
 11003 
  
 475121 
  
 145496 
  
 92470 
  
 197122 
  
 22032 
  
 0 
  
 29895 
  
 487097 
  
 Övrig verksamhet 
  
 146134 
  
 41511 
  
 17109 
  
 234736 
  
 148302 
  
 75585 
  
 2938 
  
 9016 
  
 503 
  
 1034 
  
 234890 
  
 Summa industri 
  
 1776353 
  
 1235524 
  
 339567 
  
 5408904 
  
 2074641 
  
 1252331 
  
 534599 
  
 181454 
  
 10828 
  
 1396074 
  
 5441320 
  
 Summa tjänster+övrigt 
  
 1756066 
  
 278968 
  
 28497 
  
 2171903 
  
 1029609 
  
 650418 
  
 226137 
  
 118614 
  
 503 
  
 162553 
  
 2185554 
  
 Totalt näringslivet 
  
 3532419 
  
 1235524 
  
 339567 
  
 5408904 
  
 2074641 
  
 1252331 
  
 534599 
  
 181454 
  
 10828 
  
 1396074 
  
 5441320 
  
 Tabell K.3 Försörjningsbalans, fasta priser. årlig procentuell förändring  
 1995-2010 . 
  
 Produktion 
  
 Import 
  
 Summa 
  
 Insats 
  
 Konsumtion 
  
 Invest 
  
 Off kons 
  
 Export 
  
 SUMMA 
  
 Kunskapsintensiv ind 
  
 5.5 
  
 5.9 
  
 5.5 
  
 3.7 
  
 3.1 
  
 6.8 
  
 0.2 
  
 7.3 
  
 5.6 
  
 Kapitalintensiv ind 
  
 2.5 
  
 3.0 
  
 2.6 
  
 2.6 
  
 3.7 
  
 7.8 
  
 0.2 
  
 2.2 
  
 2.5 
  
 Arbetsintensiv ind 
  
 1.8 
  
 5.5 
  
 2.9 
  
 2.6 
  
 3.1 
  
 6.5 
  
 0.3 
  
 3.1 
  
 3.0 
  
 Kunskapsintensiva tjänster 
  
 3.1 
  
 4.4 
  
 3.3 
  
 3.5 
  
 3.6 
  
 1.3 
  
 0.3 
  
 4.3 
  
 3.3 
  
 Kapitalintensiva tjänster 
  
 1.4 
  
 8.2 
  
 1.9 
  
 4.2 
  
 0.9 
  
 0.0 
  
 0.3 
  
 0.6 
  
 1.9 
  
 Arbetsintensiva tjänster 
  
 3.3 
  
 5.4 
  
 3.5 
  
 2.6 
  
 3.9 
  
 5.1 
  
 0.3 
  
 3.6 
  
 3.7 
  
 Övrig verkamhets 
  
 0.8 
  
 6.6 
  
 1.6 
  
 2.2 
  
 1.1 
  
 3.2 
  
 0.2 
  
 -7.6 
  
 1.7 
  
 Summa industri 
  
 3.8 
  
 5.3 
  
 3.5 
  
 3.2 
  
 2.5 
  
 5.7 
  
 0.2 
  
 5.1 
  
 3.5 
  
 Summa tjänster+övrigt 
  
 2.3 
  
 5.7 
  
 2.7 
  
 3.3 
  
 1.9 
  
 4.5 
  
 0.3 
  
 2.9 
  
 2.7 
  
 Totalt näringslivet 
  
 3.0 
  
 5.3 
  
 3.5 
  
 3.2 
  
 2.5 
  
 5.7 
  
 0.2 
  
 5.1 
  
 3.5 
  
 Tabell K.4 
  
 Sysselsatta fördelade på utbildningskategorier år 1995, procent . 
  
 grund 
  
 gym yrk 
  
 gym stud 
  
 egym tek 
  
 egym övr univ tek 
  
 Campbell 
  
 spec off 
  
 allm uni 
  
 lärare 
  
 forsk 
  
 it spec 
  
 Summa 
  
 Kunskapsint. ind. 
  
 25.30 
  
 43.62 
  
 14.73 
  
 3.04 
  
 4.04 
  
 5.13 
  
 1.30 
  
 0.05 
  
 0.05 
  
 1.01 
  
 0.50 
  
 1.23 
  
 100 
  
 Kapitalintensiv ind. 
  
 34.33 
  
 43.80 
  
 10.78 
  
 2.26 
  
 2.81 
  
 3.25 
  
 1.07 
  
 0.03 
  
 0.09 
  
 0.38 
  
 0.65 
  
 0.54 
  
 100 
  
 Arbetsintensiv ind. 
  
 39.01 
  
 44.16 
  
 9.48 
  
 1.60 
  
 2.49 
  
 1.38 
  
 0.85 
  
 0.03 
  
 0.06 
  
 0.30 
  
 0.27 
  
 0.37 
  
 100 
  
 Kunskapsintensiva tj 
  
 23.55 
  
 40.25 
  
 14.73 
  
 1.75 
  
 6.70 
  
 3.41 
  
 4.71 
  
 0.12 
  
 0.09 
  
 1.48 
  
 0.32 
  
 2.89 
  
 100 
  
 Kapitalintensiva tj. 
  
 28.99 
  
 46.56 
  
 13.02 
  
 2.84 
  
 4.48 
  
 1.02 
  
 1.33 
  
 0.06 
  
 0.06 
  
 0.69 
  
 0.06 
  
 0.90 
  
 100 
  
 Arbetsintensiva tj 
  
 30.76 
  
 48.31 
  
 12.33 
  
 1.09 
  
 4.28 
  
 1.11 
  
 0.97 
  
 0.06 
  
 0.06 
  
 0.42 
  
 0.07 
  
 0.53 
  
 100 
  
 Övrig verksamhet 
  
 36.67 
  
 46.68 
  
 6.72 
  
 4.72 
  
 2.07 
  
 1.71 
  
 0.47 
  
 0.01 
  
 0.15 
  
 0.33 
  
 0.13 
  
 0.34 
  
 100 
  
 Summa industri 
  
 11.72 
  
 56.62 
  
 15.69 
  
 2.60 
  
 5.47 
  
 2.89 
  
 2.23 
  
 0.08 
  
 0.09 
  
 0.92 
  
 0.29 
  
 1.40 
  
 100 
  
 Summa 
  
 28.96 
  
 45.55 
  
 12.60 
  
 1.93 
  
 4.79 
  
 1.81 
  
 2.05 
  
 0.07 
  
 0.08 
  
 0.76 
  
 0.15 
  
 1.25 
  
 100 
  
 tjänster+övrigt 
  
 Totalt näringslivet 
  
 29.76 
  
 45.05 
  
 12.48 
  
 2.07 
  
 4.35 
  
 2.30 
  
 1.77 
  
 0.06 
  
 0.07 
  
 0.73 
  
 0.23 
  
 1.12 
  
 100 
  
 Totalt antal 
  
 800931 
  
 1212431 
  
 335874 
  
 55710 
  
 117072 
  
 61900 
  
 47636 
  
 1615 
  
 1884 
  
 19646 
  
 6190 
  
 30143 
  
 2691031 
  
 211 
  
 212 
  
 Tabell K.5 
  
 Sysselsatta fördelade på utbildningskategorier år 2010, procent. 
  
 Univer- 
  
 sitet med 
  
 Univer- 
  
 inriktn. 
  
 sitet 
  
 mot 
  
 Allmän 
  
 Gymna- 
  
 Gymna- 
  
 Efter- 
  
 Efter- 
  
 Univer- 
  
 ekono- 
  
 offentlig 
  
 univer- 
  
 Grund- 
  
 sium 
  
 sium 
  
 gymn 
  
 gymn 
  
 sitet 
  
 mer/ju- 
  
 sektor 
  
 sitets 
  
 skola 
  
 yrkesinr 
  
 studieinr 
  
 tekniskt 
  
 övriga 
  
 teknisk 
  
 rister 
  
 utbild- 
  
 Lärare 
  
 forskare 
  
 it spec 
  
 Summa 
  
 ning 
  
 Kunskapsintensiv ind 
  
 13.26 
  
 41.75 
  
 15.08 
  
 7.10 
  
 5.48 
  
 7.94 
  
 2.09 
  
 0.09 
  
 0.03 
  
 1.20 
  
 1.75 
  
 4.24 
  
 100 
  
 Kapitalintensiv ind 
  
 26.35 
  
 44.69 
  
 10.74 
  
 4.08 
  
 3.94 
  
 4.02 
  
 1.76 
  
 0.05 
  
 0.08 
  
 0.40 
  
 2.18 
  
 1.70 
  
 100 
  
 Arbetsintensiv ind 
  
 23.95 
  
 52.79 
  
 11.18 
  
 3.37 
  
 3.04 
  
 1.74 
  
 1.31 
  
 0.07 
  
 0.05 
  
 0.23 
  
 0.94 
  
 1.31 
  
 100 
  
 Kunskapsintensiva tjänster 
  
 14.54 
  
 41.79 
  
 12.97 
  
 3.55 
  
 8.87 
  
 4.25 
  
 5.79 
  
 0.18 
  
 0.05 
  
 1.20 
  
 0.44 
  
 6.37 
  
 100 
  
 Kapitalintensiva tjänster 
  
 25.49 
  
 47.11 
  
 13.53 
  
 3.14 
  
 5.27 
  
 1.24 
  
 1.59 
  
 0.07 
  
 0.05 
  
 0.64 
  
 0.09 
  
 1.76 
  
 100 
  
 Arbetsintensiva tjänster 
  
 16.33 
  
 53.54 
  
 15.50 
  
 2.49 
  
 6.59 
  
 1.72 
  
 1.47 
  
 0.11 
  
 0.03 
  
 0.24 
  
 0.11 
  
 1.87 
  
 100 
  
 Övrig verksamhet 
  
 24.14 
  
 51.29 
  
 8.72 
  
 7.85 
  
 2.51 
  
 2.78 
  
 0.96 
  
 0.01 
  
 0.08 
  
 0.35 
  
 0.14 
  
 1.17 
  
 100 
  
 Summa industri 
  
 18.90 
  
 45.67 
  
 13.10 
  
 5.41 
  
 4.45 
  
 5.33 
  
 1.79 
  
 0.08 
  
 0.05 
  
 0.76 
  
 1.58 
  
 2.89 
  
 100 
  
 Summa tjänster+övrigt 
  
 17.48 
  
 48.38 
  
 13.97 
  
 3.25 
  
 6.97 
  
 2.59 
  
 2.96 
  
 0.12 
  
 0.04 
  
 0.64 
  
 0.23 
  
 3.38 
  
 100 
  
 Totalt näringslivet 
  
 17.86 
  
 47.64 
  
 13.73 
  
 3.83 
  
 6.29 
  
 3.33 
  
 2.65 
  
 0.11 
  
 0.05 
  
 0.67 
  
 0.59 
  
 3.25 
  
 100 
  
 Totalt antal 
  
 504337 
  
 1345274 
  
 387712 
  
 108153 
  
 177619 
  
 94034 
  
 74832 
  
 3106 
  
 1412 
  
 18920 
  
 16661 
  
 91775 
  
 2823833 
  
 Tabell K.6 
  
 Kapacitet, teknik, sysselsättning samt produktivitet i gammal och ny teknik år 2010 
  
 Gammal teknik 
  
 Ny teknik 
  
 För 
  
 För 
  
 ädlings 
  
 Syssel- 
  
 ädlings 
  
 Syssel- 
  
 Produktion 
  
 värde (fv) 
  
 sättning 
  
 fv/ syss 
  
 Produktion 
  
 värde(fv) 
  
 sättning 
  
 fv/syss 
  
 Kunskapsintensiv ind 
  
 260924 
  
 107800 
  
 181 
  
 597 
  
 772801 
  
 254844 
  
 212 
  
 1203 
  
 Kapitalintensiv ind 
  
 181819 
  
 65104 
  
 85 
  
 768 
  
 222973 
  
 74733 
  
 53 
  
 1399 
  
 Arbetsintensiv ind 
  
 141137 
  
 57985 
  
 118 
  
 490 
  
 255952 
  
 93176 
  
 116 
  
 802 
  
 Kunskapsintensiva tjänster 
  
 267248 
  
 127648 
  
 393 
  
 325 
  
 329209 
  
 140002 
  
 324 
  
 432 
  
 Kapitalintensiva tjänster 
  
 424171 
  
 267710 
  
 257 
  
 1042 
  
 175983 
  
 94335 
  
 46 
  
 2042 
  
 Arbetsintensiva tjänster 
  
 216814 
  
 141174 
  
 416 
  
 340 
  
 478962 
  
 281324 
  
 513 
  
 549 
  
 Övrig verksamhet 
  
 78976 
  
 50494 
  
 74 
  
 686 
  
 65008 
  
 41009 
  
 37 
  
 1115 
  
 Summa industri 
  
 583880 
  
 230889 
  
 384 
  
 602 
  
 1251727 
  
 422754 
  
 381 
  
 1108 
  
 Summa tjänster+övrigt 
  
 987209 
  
 587026 
  
 1139 
  
 515 
  
 1049162 
  
 556670 
  
 920 
  
 605 
  
 Totalt näringslivet 
  
 1571089 
  
 817915 
  
 1522 
  
 537 
  
 2300889 
  
 979424 
  
 1301 
  
 753 
  
 213 
 214 
 7DEHOO . )|UlGOLQJVYlUGH EUXWWRYLQVW RFK Coleman 
  
 )|U 
  
 %UXWWR 
  
 ,QYHV 
  
 lGOLQJV 
  
 %UXWWR 
  
 ,QYHVWH 
  
 YLQVW 
  
 WHULQJV 
  
 YlUGH 
  
 YLQVW 
  
 ULQJDU 
  
 DQGHO 
  
 NYRW 
  
 .XQVNDSVLQWHQVLY LQG 
  
 .DSLWDOLQWHQVLY LQG 
  
 $UEHWVLQWHQVLY LQG 
  
 .XQVNDSVLQWHQVLYD WMlQVWHU 
  
 .DSLWDOLQWHQVLYD WMlQVWHU 
  
 $UEHWVLQWHQVLYD WMlQVWHU 
  
 gYULJ YHUNVDPKHW 
  
 6XPPD LQGXVWUL 
  
 6XPPD WMlQVWHU |YULJW 
  
 7RWDOW QlULQJVOLYHW 
  
 7DEHOO . 
  
 8WULNHVKDQGHO nU 
  
 ([Floyd 
  
 ,PSRUW 
  
 .XQVNDSVLQWHQVLY LQG 
  
 .DSLWDOLQWHQVLY LQG 
  
 $UEHWVLQWHQVLY LQG 
  
 .XQVNDSVLQWHQVLYD WMlQVWHU 
  
 .DSLWDOLQWHQVLYD WMlQVWHU 
  
 $UEHWVLQWHQVLYD WMlQVWHU 
  
 gYULJ YHUNVDPKHW 
  
 6XPPD LQGXVWUL 
  
 6XPPD WMlQVWHU |YULJW 
  
 7RWDOW QlULQJVOLYHW 
  
 215 
  
 7DEHOO . 
  
 'HQ UHJLRQDOD XWYHFNOLQJHQ I|U EnGH KXYXG RFK WLOOYl[WDOWHUQDWLYHW 
  
 cU nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ 
  
 5HJLRQIDPLOM 
  
 /$ 
  
 +XYXG 
  
 6QDEEWLOOYl[W 
  
 216 
 7DEHOO . IRUWV 'HQ UHJLRQDOD XWYHFNOLQJHQ I|U EnGH KXYXG RFK WLOOYl[WDOWHUQDWLYHW cU nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ 
  
 5HJLRQIDPLOM 
  
 /$ 
  
 +XYXG 
  
 6QDEEWLOOYl[W 
  
 217 
 7DEHOO . IRUWV 'HQ UHJLRQDOD XWYHFNOLQJHQ I|U EnGH KXYXG RFK WLOOYl[WDOWHUQDWLYHW cU nUOLJ SURFHQWXHOO I|UlQGULQJ 
  
 5HJLRQIDPLOM 
  
 /$ 
  
 +XYXG 
  
 6QDEEWLOOYl[W 
  
 0HGHOYlUGH ULNHW 
  
 218 
  
 7DEHOO . (IWHUIUnJDG XWELOGQLQJ L UHVSHNWLYH UHJLRQIDPLOM L DQGHODU nU  
  
 RFK Ryan VQDEEWLOOYl[WDOWHUQDWLYHW 
  
 8WELOGQLQJ UHJLRQIDPLOM 
  
 )RON R JUXQGVNROD 
  
 *\PQDVLXP 
  
 (IWHUJ\PQ  XWE      nU 
  
 (IWHUJ\PQ  XWE  ! 
  
 nU 
  
 7RWDOW 
  
 KXYXGDOWHUQDWLYHW 
  
 )RON R JUXQGVNROD 
  
 *\PQDVLXP 
  
 (IWHUJ\PQ  XWE      nU 
  
 (IWHUJ\PQ  XWE  ! 
  
 nU 
  
 7RWDOW 
  
 VQDEEWLOOYl[W 
  
 )RON R JUXQGVNROD 
  
 *\PQDVLXP 
  
 (IWHUJ\PQ  XWE      nU 
  
 (IWHUJ\PQ  XWE  ! 
  
 nU 
  
 7RWDOW