1  
  
 Bilageförteckning B  
  
 Vägverkets rapport till Klimat- och sårbarhets utredningen  
  
  gruppen transporter  
  
 Vägverket ................................................................ Bilaga B 1  
  
 Klimat- och sårbarhetsutredningen  Påverkan på  
  
 järnvägssystemet  
  
 Banverket................................................................ Bilaga B 2  
  
 Underlag för Klimat- och sårbarhetsutredningen  
  
 (M 2005:03) om sjöfartssektorn  
  
 Sjöfartsverket ........................................................... Bilaga B 3  
  
 Redovisning av sårbarhetsanalys inom flygsektorn  
  
 Luftfartsverket och Luftfartsstyrelsen............................. Bilaga B 4  
  
 Elektronisk kommunikation  Tele- och  
  
 datakommunikationssystem  
  
 Möjlig påverkan av förändrade klimat- och väderbetingelser i ett  
  
 längre perspektiv  
  
 Post- och telestyrelsen ............................................... Bilaga B 5  
  
 Rapport för Klimat- och sårbarhetsutredningen  
  
 från Teracom AB  Radio- och TV-distribution  
  
 Teracom AB............................................................. Bilaga B 6  
  
 Konsekvenser för Svenska Kraftnäts anläggningar  
  
 p.g.a. klimatförändringar  
  
 Svenska Kraftnät....................................................... Bilaga B 7 
  
 Bilageförteckning B SOU 2007:60  
  
 2  
  
 Klimat- och sårbarhetsutredningen, elförsörjning  
  
 i Sverige  
  
 Svensk Energi...........................................................Bilaga B 8  
  
 Klimatet och dammsäkerheten i Sverige  
  
 Arbetsgruppen om dammsäkerhet ................................Bilaga B 9  
  
 Höga flöden i Umeälven i ett framtida förändrat  
  
 klimat  rapport till Elforsk och Klimat- och  
  
 sårbarhetsutredningen  
  
 SMHI....................................................................Bilaga B 10  
  
 Analys av värme- och kylbehov för bygg- och  
  
 fastighetssektorn i Sverige  
  
 IVL Svenska Miljöinstitutet ........................................Bilaga B 11  
  
 Fjärrvärme  
  
 Svensk Fjärrvärme AB...............................................Bilaga B 12  
  
 Dricksvattenförsörjning i förändrat klimat  
  
  Sårbarheter för klimatförändringar och extremväder,  
  
 samt behov av anpassning och anpassningskostnader  
  
 Arbetsgruppen för dricksvatten ...................................Bilaga B 13  
  
 Översiktlig sårbarhetsanalys för översvämning, skred,  
  
 ras och erosion i bebyggd miljö i ett framtida klimat  
  
 Arbetsgruppen för översvämning, ras, skred och  
  
 kusterosion ............................................................Bilaga B 14  
  
 Inventering av kommunernas hantering av över svämning,  
  
 ras och skred  
  
 Inom den kommunala planeringsprocessen  
  
 Inregia AB .............................................................Bilaga B 15 
  
 SOU 2007:60 Bilageförteckning B  
  
 3  
  
 Klimatförändringarnas inverkan på allmänna avlopps system  
  
  Problembeskrivning, kostnader och åtgärdsförslag  
  
 Arbetsgruppen för va-system...................................... Bilaga B 16  
  
 Byggnader i förändrat klimat  
  
 Bebyggelsens sårbarhet för klimatförändringar och  
  
 extrema väder exkluderat översämningar, ras och skred  
  
 samt dagvatten  
  
 Boverket ............................................................... Bilaga B 17  
  
 Svenskt skogsbruk möter klimatförändringar  
  
 Skogsstyrelsen........................................................ Bilaga B 18  
  
 Effekter av ett förändrat klimat på skogen och  
  
 implikationer för skogsbruket  
  
 Institutionen för Sydsvensk skogsvetenskap, Sveriges  
  
 lantbruksuniversitet, Alnarp, Arbetsrapport 34............... Bilaga B 19  
  
 Klimatförändringarnas inverkan på drivning och  
  
 logistik i skogsbruket  
  
 Skogforsk .............................................................. Bilaga B 20  
  
 Vegetationsbrand 2020, 2050 och 2080  
  
 Räddningsverket med stöd av SMHI och SLU ................ Bilaga B 21  
  
 Omvärldsanalyser och skogsnäringens utveckling.  
  
 Skogsnäringens utveckling  strukturomvandling,  
  
 rationalisering, internationell konkurrens, efter frågan  
  
 på olika skogsprodukter inklusive bio bränslen  
  
 (2020 med utblick mot 2050 och 2080)  
  
 Skogsindustrierna ................................................... Bilaga B 22  
  
 Modellering av vegetationsförskjutningar i Sverige  
  
 under framtida klimatscenarier  
  
 Lunds universitet, Centrum för geobiosfärsvetenskap,  
  
 Institutionen för naturgeografi och ekosystemanalys........ Bilaga B 23 
  
 Bilageförteckning B SOU 2007:60  
  
 4  
  
 Bedömningar av klimatförändringars effekter på  
  
 växtproduktion inom jordbruket i Sverige  
  
 Sveriges Lantbruksuniversitet .....................................Bilaga B 24  
  
 Klimatförändringarnas påverkan på markavvattning  
  
 och bevattning  
  
 Jordbruksverket.......................................................Bilaga B 25  
  
 Klimateffekter på svenskt fiske  
  
 Fiskeriverket...........................................................Bilaga B 26  
  
 Rennäringen  
  
 Klimat- och sårbarhetsutredningen ..............................Bilaga B 27  
  
 Naturbaserad turism och klimatförändring  
  
 ETOUR .................................................................Bilaga B 28  
  
 Öland  Turism, algblomning och klimatförändring  
  
 En fallstudie av 3 klimatscenariers ekonomiska  
  
 effekter på turismen till Öland på 2020-talet  
  
 Resurs AB..............................................................Bilaga B 29  
  
 Biologisk mångfald och klimatförändringar  
  
 Vad vet vi? Vad behöver vi veta? Vad kan vi göra?  
  
 Centrum för Biologisk Mångfald ..................................Bilaga B 30  
  
 Klimatförändringar och resiliens  
  
  Underlagsrapport till Klimat- och sårbarhetsutredningen  
  
 Environmental Change Institute, Oxford University Centre  
  
 for the Environment  
  
 Beijerinstitutet för ekologisk ekonomi, Kungliga  
  
 Vetenskapsakademien  
  
 centrum för tvärvetenskaplig miljöforskning (CTHM),  
  
 Stockholms universitet  
  
 Institutionen för Systemekologi, Stockholms universitet  
  
 Stockholm Resilience Centre, Stockholms universitet ......Bilaga B 31 
  
 SOU 2007:60 Bilageförteckning B  
  
 5  
  
 Klimatförändringars påverkan på ytvattenkvaliteten  
  
 Sveriges Lantbruksuniversitet..................................... Bilaga B 32  
  
 Klimateffekter på Östersjön  resultat från ett  
  
 seminarium  
  
 Naturvårdsverket och Klimat- och sårbarhets utredningen  
  
 ........................................................... Bilaga B 33  
  
 Hälsoeffekter av en klimatförändring i Sverige  
  
 En nationell utvärdering av hälsokonsekvenser hos  
  
 människa och djur. Risker, anpassningsbehov och  
  
 kostnader  
  
 Arbetsgruppen för hälsa............................................ Bilaga B 34  
  
 Anpassningsåtgärder i andra länder  
  
 Klimat- och sårbarhetsutredningen.............................. Bilaga B 35 
  
 Bilaga B 6  
  
 Rapport för Klimat- och  
  
 sårbarhetsutredningen från  
  
 Teracom AB  
  
  Radio- och TV-distribution  
  
 Teracom AB, Rivas  
  
 Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen,  
  
 april 2007 
  
 Bilaga B 6 SOU 2007:60  
  
 2 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 6  
  
 3  
  
 Innehåll  
  
 Innehåll .............................................................................. 3  
  
 Bakgrund ............................................................................ 5  
  
 Systembeskrivning ............................................................... 5 
  
 Bilaga B 6 SOU 2007:60  
  
 4 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 6  
  
 5  
  
 Bakgrund  
  
 Teracom AB är ett statligt bolag bildad 1992 från Televerket med  
  
 ca 650 anställda vars verksamhet är att förmedla Rodriguez radio  
  
 och tv i Sverige. Bolaget har ett rikstäckande tv- och radionät som i  
  
 slutet av 2007 kommer att täcka 99.8 % av alla svenska hushåll.  
  
 Att notera är att Teracom dels har ansvaret för att viktigt  
  
 meddelande till allmänheten (VMA) som Sveriges radio skickar,  
  
 förmedlas ut, dels ansvarar för att kärnkraftslarm för aktuella  
  
 områden kan startas vid behov.  
  
 Avgränsningar  
  
 Den snabba globala utvecklingen inom utsändning av radio och tv  
  
 medger endast grova estimeringar av den framtida hotbilden då en  
  
 framtida infrastruktur är svår att förutsäga.  
  
 Systembeskrivning  
  
 Teracoms master  
  
 Utsändningen för radio och tv initieras från Kaknästornet i  
  
 Stockholm och sprids via ett nationellt länknät (även de master) till  
  
 54 storstationer med ca 320 meters master, mellanstationer med ca  
  
 100 meters master, ned till slavstationer med varierande höjd på  
  
 masterna. Totalt äger Teracom ca 1000 master.  
  
 Teracoms stationer  
  
 Stationerna med master ligger alla på höjder för att uppnå maximal  
  
 teckning. Alla master har en station med sändare kopplad via  
  
 koaxialkabel till antenner på masten.  
  
 Teracoms sändningsutrustningar  
  
 Teracom är beroende av kraftförsörjningen för sina utsändningar.  
  
 Större stationer har reservkraft. För mindre anläggningar finns som  
  
 regel ingen reservkraft. 
  
 Bilaga B 6 SOU 2007:60  
  
 6  
  
 Länkförbindelser  
  
 Program distribueras från Kaknäs via länkförbindelser till Hart  
  
 olika stationer där de utsänds.  
  
 Geografisk beskrivning  
  
 Teracoms stationer och master finns över hela Sverige.  
  
 Teracoms nationella länknät och storstationer  
  
 Livslängd  
  
 En medellivstid beräknas till ca 60 år för stor- och mellanstationerna  
  
 Till  
  
 Norge  
  
 Till  
  
 Danmark  
  
 Till  
  
 Finland 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 6  
  
 7  
  
 Systemets redundans  
  
 Teracom har en reservplats samt reservvägar för delar av Kaknästornets  
  
 funktioner. Vid ett bortfall från en storstation kan lokala  
  
 master i viss mån riktas om samt förstärkas med mobila master.  
  
 Hela täckningsområdet kan normalt dock inte bibehållas. För  
  
 mellan-stationer är möjligheten till täckning större. Teracoms  
  
 transportnät (länknät) är byggt med tanke på redundans.  
  
 Teracoms stationer har reservsändare att koppla in vid bortfall.  
  
 Större stationer kan vid kraftbortfall kompenseras med reservkraft.  
  
 För mindre anläggningar finns som regel ingen reservkraft.  
  
 Känsliga klimatfaktorer  
  
  Surt regn och/eller saltpåverkan  
  
  Kraftiga stormar  
  
  Kraftig nedisning  
  
  Vindar med högfrekventa svängningar  
  
  Åska  
  
  Ogynnsamma väderbetingelser såsom skickningar i atmosfären  
  
 Systemförändringar/utveckling  
  
 Teracom tittar på alternativa lösningar för programdistribution från  
  
 Kaknäs till Hart stationer.  
  
 Ansvarsförhållanden och regelverk idag  
  
 Teracom ansvarar för den marksända utsändningen av public  
  
 service bolagen. Det är Post och Telestyrelsen som reglerar de  
  
 frekvenser som Teracom kan utnyttja. 
  
 Bilaga B 6 SOU 2007:60  
  
 8  
  
 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema väderhändelser (ex  
  
 på kons.)  
  
  Surt regn och/eller saltpåverkan påverkar Teracoms master med  
  
 avseende på korrosion och ökar därmed risken för haveri.  
  
  Kraftiga stormar med kringflygande objekt som t.ex träd, tunga  
  
 föremål m.m. kan slå av mastens staglinor med risk för haveri.  
  
  Kraftig nedisning i kombination med kraftig vind kan i  
  
 innebära så hög last att risk för haveri uppstår.  
  
  Vindar med högfrekventa svängningar minskar livslängden på  
  
 staglinor på mycket kort tid och ökar därmed risken för haveri.  
  
  Åska kan slå ut stationer samt hindra reparationer  
  
  El-distribution som påverkas av väderfaktorer stoppar Teracoms  
  
 mindre stationer som saknar el-redundans.  
  
  Vid ett längre el-stopp kommer drivmedelbrist att uppstå.  
  
  Teracom är beroende av farbara vägar för transporter till sina  
  
 stationer för reparation och vid el-stopp för tankning av  
  
 drivmedel till reservkraftsverken. Många stationer ligger lokaliserade  
  
 så att de endast nås av mindre vägar.  
  
  Vid ogynnsamma väderbetingelser såsom skickningar i atmosfären  
  
 kan så kallad fading uppträda vilket hindrar utsändningar.  
  
 Geografisk utsatta områden  
  
 Den geografiska aspekten har stor betydelse på grund av att  
  
 nedisning i hög terräng och saltpåverkan från havsvindar påverkar  
  
 Teracoms master med avseende på korrosion och därmed risk för  
  
 haveri. De områden som generellt är särskilt utsatta är västkusten  
  
 för salt och surt regn medan masterna på höga kusten och fjällen  
  
 drabbas av kraftig nedisning  
  
 Detta innebär en förhöjd risk inom nämnda områden om vi får  
  
 en förhöjd istillväxt samt ökad vind med förhöjt saltinnehåll. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 6  
  
 9  
  
 Analys av klimatkartor och funna konsekvenser  
  
 En analys av de klimatkartor som gjorts tillgängliga ger vid hand att  
  
 de kan peka på en liten förhöjning av byvid och nedisning.  
  
 Vindunderlaget är enligt SMHI svårbedömt, olika modeller ger  
  
 olika resultat men i stort pekar de på en liten höjning. Några  
  
 konsekvenser baserat på inkomna index av byvid och nedisning  
  
 som skiljer sig från de normala variationerna i väder finner Teracom  
  
 inte. Denna bedömning kan förändras framöver om mer noggrann  
  
 data kan läggas fram.  
  
 De index Teracom behöver: åska, högfrekventa vindar, surt regn  
  
 och salt, saknas för att kunna göra en kvantitativ bedömning av  
  
 konsekvenserna av klimatförändringar och extrema väderhändelser.  
  
 Skapas dessa index och de skulle bedömas som tillförlitliga kan  
  
 Teracom göra en strategisk åtgärdsplan för att möta eventuella  
  
 framtida klimatologiska hot.  
  
 Nederbörd i större mängder kan försvaga vägar och försvåra  
  
 tillträdet till Hart anläggningar.  
  
 Beroenden mellan olika system/sektorer som kan påverkas  
  
 Teracom är helt beroende av kraft och drivmedel för reservkraftsanläggningarna.  
  
 Vi är även beroende av vägunderhåll för att nå de i  
  
 många fall avlägset placerade stationerna.  
  
 Kostnader för skador och skadeavhjälpande åtgärder  
  
 Varierar stort ifrån låga kostnader till 10-tals miljoner vid t.ex. ett  
  
 masthaveri.  
  
 Anpassningsåtgärder samt kostnader för dessa  
  
 Kostnaderna för åtgärder för utökning av redundansen, mobila  
  
 reservutrustningar, alternativ distributionsteknik mellan Kaknäs  
  
 och våra master samt utbyte av svaga länkar i systemen kan ligga i  
  
 klassen 10–100 miljoner. 
  
 Bilaga B 6 SOU 2007:60  
  
 10  
  
 Forskningsbehov  
  
 Det är viktigt att klimatforskningen fortskrider så att byggnormer  
  
 och andra underlag för dimensionering av t.ex.master i fortsättningen  
  
 kan dimensioneras med hänsyn till förväntad förändring av  
  
 klimatet. Teracom avser då påverkan av vind och is samt ökad  
  
 koncentration av salt och sur miljö för Teracoms master. Dessa  
  
 klimatparametrar är svåra att få fram vilket bidrar till osäkerheten i  
  
 prognoserna.  
  
 Erfarenheter från Stormen Manning Gudruns 2005 påverkade Teracom genom att:  
  
  de slavstationer som saknade reservkraft stoppade  
  
  på grund av blockerade vägar tog transporter av mobil reservkraft  
  
 samt drivmedel till dessa lång tid  
  
  vissa lokala radio/tv länkar tappade riktning på grund av  
  
 stormen  
  
  kommunikationen och koordinering blev svår utan fast eller  
  
 mobil telefon  
  
  En del reservkraftverk var inte dimensionerade för en längre  
  
 kontinuerlig drift utan behövde service för att inte dessa skulle  
  
 stanna.  
  
 Utsändningen i vissa små lokala områden tystnade på den för  
  
 området tilldelade frekvensen. Andra frekvenser från närliggande  
  
 stationer täckte dock under Gudrunstormen. Transporten av  
  
 drivmedel till reservkraftsanläggningarna försvårades och i vissa fall  
  
 fanns det ingen möjlighet till framkomlighet.  
  
 Radion var i de drabbade områden den enda informationskanal  
  
 som fungerade då det fanns batteri- och bilradioapparater som  
  
 fungerade trots bristen på el och framkomlighet. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 6  
  
 11  
  
 Slutsatser  
  
 Vid kraftiga klimatpåverkan kan konsekvenserna bli att:  
  
  verksamheten att förmedla Rodriguez radio och tv i Sverige kan  
  
 inte fullföljas regionalt eller nationellt.  
  
  inget viktigt meddelande till allmänheten (VMA) från  
  
 Sveriges radio kan förmedlas ut.  
  
  eventuella kärnkraftslarm för aktuella områden kan inte startas  
  
 vid behov.  
  
 En analys av de klimatkartor som gjorts tillgängliga ger vid hand att  
  
 de kan peka på en liten förhöjning av byvid och nedisning.  
  
 Vindunderlaget är enligt SMHI svårbedömt, olika modeller ger  
  
 olika resultat men i stort pekar de på en liten höjning. Några  
  
 konsekvenser baserat på inkomna index av byvid och nedisning  
  
 som skiljer sig från de normala variationerna i väder finner Teracom  
  
 inte. Denna bedömning kan förändras framöver om mer noggrann  
  
 data kan läggas fram.  
  
 De index Teracom behöver: åska, högfrekventa vindar, surt regn  
  
 och salt saknas för att kunna göra en kvantitativ bedömning av  
  
 konsekvenserna av klimatförändringar och extrema väderhändelser.  
  
 Skapas dessa index och de skulle bedömas som tillförlitliga kan  
  
 Teracom göra en strategisk åtgärdsplan för att möta eventuella  
  
 framtida klimatologiska hot.  
  
 Nederbörd i större mängder kan försvaga vägar och försvåra  
  
 tillträdet till Hart anläggningar.  
  
 Teracom anser inte att de framräknade index för framtida  
  
 miljöpåverkan väsentligt kommer att påverka Teracoms  
  
 verksamhet.  
  
 Det är viktigt att klimatforskningen fortskrider så att  
  
 byggnormer och andra underlag för dimensionering av t.ex.master i  
  
 fortsättningen kan dimensioneras med hänsyn till förväntad  
  
 förändring av klimatet. Teracom avser då påverkan av vind och is  
  
 samt ökad koncentration av salt och sur miljö för Teracoms master.  
  
 Teracom är helt beroende av kraft och drivmedel för  
  
 reservkraftsanläggningarna. Vi är även beroende av vägunderhåll för  
  
 att nå de i många fall avlägset placerade stationerna. 
  
 Bilaga B 6 SOU 2007:60  
  
 12  
  
 En nationell prioritering av el och drivmedel under svåra förhållanden  
  
 är önskvärd för att Teracom skall kunna förmedla Rodriguez  
  
 radio och tv samt VMA och eventuella kärnkraftslarm inom  
  
 Sverige.  
  
 Åreskutan 
  
 Bilaga B 7  
  
 Konsekvenser för Svenska Kraftnnäts  
  
 anläggningar p.g.a. klimatförändringar  
  
 Svenska Kraftnät, Lee  
  
 Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen,  
  
 2007-05-07 
  
 Bilaga B 7 SOU 2007:60  
  
 2 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 7  
  
 3  
  
 Innehåll  
  
 1 Bakgrund .................................................................... 5  
  
 1.1 Inledning..................................................................................... 5  
  
 2 Systembeskrivning ....................................................... 5  
  
 2.1 Stamnätets uppbyggnad............................................................. 5  
  
 2.2 Stationer och kraftledningar...................................................... 7  
  
 2.3 Känsliga klimatfaktorer ............................................................. 8  
  
 2.4 Vidtagna åtgärder med relevans för klimatet, pågående  
  
 forskning och beredskap ........................................................... 9  
  
 2.4.1 Tidigare åtgärder............................................................. 9  
  
 2.4.2 Forskning och utveckling............................................. 10  
  
 2.4.3 Reparationsberedskap................................................... 10  
  
 2.4.4 Systemförändringar / utveckling ................................. 11  
  
 3 Konsekvenser av klimatförändringar och extrema  
  
 väderhändelser........................................................... 11  
  
 3.1 Klimatmodeller......................................................................... 11  
  
 3.2 Påverkan av klimatförändring ................................................. 11  
  
 3.3 Kostnader för anpassningsåtgärder......................................... 13  
  
 3.4 Beroenden mellan olika system/sektorer som kan  
  
 påverka...................................................................................... 14  
  
 4 Fortsatt forskning ....................................................... 14 
  
 Bilaga B 7 SOU 2007:60  
  
 4 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 7  
  
 5  
  
 1 Bakgrund  
  
 Svenska Kraftnät är ett statligt affärsverk som bl.a. har till uppgift  
  
 att upprätthålla elförsörjningen för svenska samhället. I uppgifterna  
  
 ingår att vara systemansvarig för hela elsystemet i Sverige samt att  
  
 svara för det svenska stamnätet omfattande investeringar, drift  
  
 samt underhåll. Svenska Kraftnät har dessutom till uppgift att vara  
  
 Elberedskapsmyndighet.  
  
 1.1 Inledning  
  
 Syftet med denna analys är att redovisa eventuella störningseffekter  
  
 på stamnätet vid de framtida tänkbara klimatscenarier som SMHI  
  
 har tagit fram. Redovisningen är ett underlag till Klimat-och  
  
 sårbarhetsutredningens sluttrapport hösten 2007.  
  
 2 Systembeskrivning  
  
 2.1 Stamnätets uppbyggnad  
  
 Svenska stamnätet består idag utav 10600 km 400 kV-ledningar och  
  
 4400 km 220 kV-ledningar. Det totala antalet stationer i stamnätet  
  
 är 135 stycken.  
  
 Stamnätet sträcker sig idag över hela landet från norr till söder  
  
 mellan de olika produktions- och överföringsanläggningarna. Stamnätet  
  
 är också anslutet via förbindelseledningar med våra nordiska  
  
 grannländer samt Polen och Tyskland.  
  
 Överföringen av energi sker främst idag genom luftledningar,  
  
 vissa av utlandsförbindelserna är byggda som sjökablar. 
  
 Bilaga B 7 SOU 2007:60  
  
 6  
  
 Spänningsnivåerna från 130 kV (regionnät) och lägre ned till distributionsledningsnivå  
  
 ägs av Vattenfall, EON, Fortum, Graninge,  
  
 Jämtkraft och flera andra mindre nätbolag.  
  
 Figur 1 Kraftnätet i Nordvästeuropa 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 7  
  
 7  
  
 2.2 Stationer och kraftledningar  
  
 Följande normer har tillämpats för elektriska friledningar under  
  
 stamnätets utbyggnad:  
  
 1933–1945 SEN 12 – 1933  
  
 1945–1961 SEN 12 – 1945  
  
 1961–1973 SEN 3601 – 1961  
  
 1973–1993 SEN 3601 – 1973  
  
 1993–2003 SS 43601 – 1993  
  
 2004– SS-EN 50341  
  
 Förutom ovanstående gäller Svenska Kraftnäts tekniska riktlinjer  
  
 SvK TR 5:1, för 220 kV och 400 kV-ledningar. I SS-EN 50341 och  
  
 SvK TR 5:1 ingår svenska, europeiska och internationella normer/standarder.  
  
 Stamnätet har dimensionerats för lastfallet Samtidig vind- och  
  
 islast fram till 1993 då också belastningsfallet Vind utan islast  
  
 infördes med ett högre vindtryck/vindhastighet. I dimensioneringskraven  
  
 ingår också klimatologiska bedömningar. T.ex. beräknas  
  
 kraftledningar i svenska fjällkedjan samt på västkusten, med  
  
 högre vindtryck/vindhastighet än normalt samt i vissa fall också  
  
 större islast. Vid nybyggnad av Svenska Kraftnäts kraftledningar  
  
 idag, utförs en vindhastighetsanalys för den aktuella ledningssträckningen  
  
 m.a.p. maximala byvindshastighet.  
  
 Stamnätet utförs som trädsäkra ledningar vilket innebär att ledningsgatan  
  
 röjs, så att inget träd skall kunna falla ner på kraftledningen  
  
 och förorsaka skada.  
  
 Den första 400 kV-ledningen uppfördes 195051. Ledningar och  
  
 stationer för denna spänning har byggts från 1950-talet och framåt.  
  
 Den senaste nybyggda ledningen stod klar 2004 och är en totalrenovering  
  
 av en gammal 220 kV-ledning.  
  
 En kraftledning och dess ingående komponenters livslängd, är  
  
 beroende av underhållsinsatser, miljö, material etc. Livslängden för  
  
 stamnätsledningar bedöms därför variera mellan 80 till över 100 år.  
  
 Svenska stamnätets stationer är dimensionerade enligt svensk  
  
 standard SS 421 01 01 (Starkströmsanläggningar med högre  
  
 nominell spänning än 1kV AC) samt Svenska Kraftnäts tekniska  
  
 riktlinjer för 400- och 220 kV-stationer. Dimensioneringen omfattar  
  
 både is- och vindlaster för de i stationer ingående detaljerna.  
  
 Stationers olika anläggningsdetaljer har en varierande livslängd mellan  
  
 1550 år. Idag förnyar man 2 stationer per år. 
  
 Bilaga B 7 SOU 2007:60  
  
 8  
  
 Löpande inspektioner och underhåll utförs på både ledningar  
  
 och stationer för att säkerhetsställa driften. Speciella status undersökningar  
  
 utförs på gamla ledningar och stationer för att klargöra  
  
 på längre sikt, om större åtgärder och investeringar är nödvändiga.  
  
 2.3 Känsliga klimatfaktorer  
  
 Känsliga klimatfaktorer för stamnätet som kan leda till driftavbrott  
  
 kan indelas på följande sätt:  
  
 Speciellt för ledningar:  
  
  Isbarksstorm.  
  
  Extrema islaster med moderata vindförhållanden  
  
  Extremt höga vindar utan is  
  
  Salthaltig isbeläggning på västkusten  
  
 Speciellt för stationer  
  
  Isbarkstorm på västkusten.  
  
  Extremt höga vindar utan is  
  
 När det gäller extrema väderhändelser i dagens ledningsnät har  
  
 följande stolphaverier inträffat mellan 19692006.  
  
 Väderhändelse Årtal Landskap Rasade stolpar Skadade 
  
 stolpar  
  
 m.ö.h. 
  
 Extremt hög vind  
  
 (4 fall) 1972 Norrbotten 1  
  
 1983 Skånes ostkust 2 1  
  
 1991 Jämtland 2  
  
 1995 Västmanland 2  
  
 Extrem islast  
  
 (4fall) 1988 Norrbotten 1 375  
  
 1990 Norrbotten 8 450  
  
 1996 Dalarna 1 750  
  
 1996 Dalarna 6 610  
  
 Extrem is och vind  
  
 (2 fall) 1969 Dalarna 1 2 540  
  
 1988 Dalarna 2 1 690 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 7  
  
 9  
  
 Stolphaverier orsakad av extrem islasttillväxt har förekommit som  
  
 lokala fenomen utmed vissa ledningssträckor. Haverierna har  
  
 främst skett i höglänt terräng 350750 m.ö.h. Anledningen till  
  
 rasen har varit en kombination av extrem islasttillväxt större än vad  
  
 konstruktionen tillåter samt att man vid stolpplaceringen utnyttjat  
  
 maximala belastningsspannlängder och därmed har det inte funnits  
  
 någon kapacitet kvar för extrema väderhändelser. På de platser där  
  
 extrema islaster har förekommit, har ombyggnad skett av ledningssträckorna  
  
 för att öka lastkapaciteten.  
  
 I stationer och på ledningar på Västkusten, kan det förekomma  
  
 salthaltiga beläggningar eller isbeläggning på isolatorer, som kan  
  
 orsaka elektriska överslag och störningar . Inne i stationerna kan  
  
 det också förekomma isbeläggning på rörliga delar på apparater.  
  
 Ovanstående väderfenomen har förekommit endast ett fåtal gånger.  
  
 Inget av de förkommande haverierna har orsakat avbrott i  
  
 elförsörjningen, detta p.g.a. god redundans i nätet.  
  
 2.4 Vidtagna åtgärder med relevans för klimatet,  
  
 pågående forskning och beredskap  
  
 2.4.1 Tidigare åtgärder  
  
 Vid störningar/haveri utreds alltid orsaken till det inträffade samt  
  
 om eventuella större åtgärder kan anses vara nödvändiga för att  
  
 säkerhetsställa driften av kraftnätet.  
  
 Tidigare haverier/störningar på stamnätet har varit,  
  
  Haveri vid extrem lokal islast:  
  
 Åtgärd: Identifiering av områden med extrem islast samt förstärkning/ombyggnad  
  
 av sådana ledningssträckor  
  
  Haveri vid extrem vindlast utan is:  
  
 Åtgärd: Speciellt dimensioneringsfall med hög vindlast infört  
  
 1993.  
  
  Elektrisk överslag i stationer p.g.a. salthaltig beläggning:  
  
 Åtgärd: Preparering av isolatorer med silikonolja  
  
 Införande av spolningsanordningar.  
  
 Införande av kompositisolatorer i kuststationer. 
  
 Bilaga B 7 SOU 2007:60  
  
 10  
  
 2.4.2 Forskning och utveckling  
  
 Inom Svenska Kraftnät pågår en omfattande forsknings- och  
  
 utvecklingsverksamhet i samarbete med bl.a. Vattenfall, Statnett  
  
 och Wright. När det gäller pågående verksamhet som har  
  
 anknytning till väderrelaterade fenomen kan följande projekt  
  
 nämnas:  
  
  Provning av automatiska islastvarningssystem för kraftledningar  
  
  Utveckling av nya korrosionsskydd  
  
  Silikonbeläggning av isolatorklockor  
  
  Studier av kompositisolatorer vid is- och snölast  
  
 Dessutom pågår också kartläggning av korrosionsriskområden  
  
 m.a.p. stamnätets ledningar och stationer.  
  
 2.4.3 Reparationsberedskap  
  
 Utöver reservdelar för vanliga stamnätsstolpar har Svenska Kraftnät  
  
 anskaffat ett antal beredskapsstolpar av modultyp som kan  
  
 användas vid haverier på elnätet. Med dessa stolpar kan man snabbt  
  
 bygga upp ledningar förbi haveriplatsen. Dessa stolpar kan användas  
  
 från 400 kV och nedåt till distributionsledningsnivå.  
  
 Genom sammanslutningen Elsamverkan samarbetar alla nätbolag  
  
 i Sverige vid storstörningar. Svenska Kraftnät medverkar också med  
  
 egen personal för samordning av resurser.  
  
 Svenska Kraftnät har avtal med Försvarsmakten för behov inom  
  
 elförsörjningen av bistånd med bl.a. transportmedel vid storstörningar  
  
 som t.ex. vid stormen Sellers 2005, samt stormen Bell  
  
 januari 2007. Försvaret kan då hjälpa till att transportera både  
  
 personal och materiel.  
  
 Det planeras en utökning av användarkretsen och täckningsområdet  
  
 för mobilradiosystemet Gonzales, där elförsörjningens företag  
  
 är avsedda att ingå. Vidare förvaltar Svenska Kraftnät ett antal  
  
 mobila lednings- och sambandsenheter (MOLOS). 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 7  
  
 11  
  
 2.4.4 Systemförändringar / utveckling  
  
 För ett framtida perspektiv på 2530 år bedöms det inte ske några  
  
 större förändringar av stamnätets konstruktionsutförande. Viss  
  
 utbyggnad kommer att utföras under åren och majoriteten av  
  
 ledningsnätet kommer fortfarande att vara luftledningar. Endast en  
  
 liten del kommer att vara förlagd som markkabel och då möjligtvis  
  
 främst som ledningsnät i storstäder.  
  
 3 Konsekvenser av  
  
 klimatförändringar och extrema  
  
 väderhändelser  
  
 3.1 Klimatmodeller  
  
 Vid bedömning av klimatförändringarnas påverkan på stamnätet  
  
 har Gray Centers klimatkartor använts. Kartorna bygger  
  
 på beräkningar med Roberts Centrets regionala klimatmodell  
  
 RCA3 och den kopplade RCAO-modellen.  
  
 3.2 Påverkan av klimatförändring  
  
 Vindar  
  
 De förändringar i vindhastighheter som förväntas ske fram till år  
  
 2100 bedöms ha en ringa påverkan på stamnätet med utgångspunkt  
  
 från de dimensioneringskrav vi har idag.  
  
 Isbildning  
  
 Enligt SMHI klimatkartor kommer antalet dagar med isbildning  
  
 att minska i framtiden p.g.a. högre temperaturer. Idag har Götaland  
  
 912 dagar med isbildning och norrland 1518 dagar. 
  
 Bilaga B 7 SOU 2007:60  
  
 12  
  
 Åska  
  
 Det är mycket svårt att förutse hur åskbilden kommer att  
  
 förändras. Inga modeller finns att tillgå för att kunna analysera  
  
 faktorer som intensitet eller frekvens. Trots det kan ett generellt  
  
 resonemang som bygger på andra klimatfaktorer försöka förutse  
  
 vilken riktning åskmönstret förväntas gå mot. Som nu kommer  
  
 åskintensiteten förmodligen att vara störst under sommarmånaderna.  
  
 Möjligtvis kan två fenomen uppstå med ett förändrat klimat.  
  
  Antalet nedslag per ytenhet ökar. Uppgifter om hur stor  
  
 ökningen förväntas bli finns inte.  
  
  Fler kraftiga blixtar kan förekomma.  
  
 Stamnätet i Sverige är dimensionerat för att klara felströmmarna  
  
 vid åskfel. En ev. ökning av åskfrekvens- och intensitet kommer att  
  
 gå sakta. Därför finns det möjlighet i underhålls och förnyelsearbetet  
  
 att öka anläggningsskyddet. Detta kan göras kontinuerligt  
  
 så att antalet störningar på elnätet inte behöver öka i omfattning.  
  
 Översvämning  
  
 Vid väderrelaterade översvämningar kommer vattnet att stiga  
  
 långsamt och vindförhållandena brukar vara lugna. Därmed tillförs  
  
 inga större dynamiska krafter till stolpkonstruktionerna. Förloppet  
  
 kommer därför inte ha någon större påverkan på stolparna som blir  
  
 utsatta för översvämningarna. Först vid längre perioder med  
  
 vattenmättad mark kan t.ex. sättningsskador uppkomma, och i  
  
 längden som konsekvens av detta stolpras. Vid eventuellt väderomslag  
  
 till stormvindar skulle stolphaverier också kunna inträffa.  
  
 En översiktsstudie angående översvämningsscenario för Hjälmaren,  
  
 Vänern eller Mälaren vid en 100-års nivå visar att anläggningar som  
  
 ägs av Svenska Kraftnät skulle drabbas i liten omfattning. För  
  
 stolpar som står längre tider i vattensjuk mark ökar risken för  
  
 korrosionsskador. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 7  
  
 13  
  
 Jordskred och erosion  
  
 De stationer som Svenska Kraftnät äger ligger oftast placerade  
  
 högre än havet. Endast 2 kuststationer har identifierats ligga i  
  
 havets närnivå. När det gäller jordskred har 2 stationer med dålig  
  
 mark identifierats.  
  
 Västra Götaland är det område i Sverige där man betraktar att  
  
 risken för jordskred är störst. En analys har utförts för de ledningar  
  
 som går genom området och det visar att endast ett fåtal stolpar  
  
 står i lös mark.  
  
 Fortsatta mer ingående studier får visa om preventiva åtgärder  
  
 mot erosion/skred bedöms vara nödvändiga.  
  
 Ökning av vegetationstillväxten  
  
 Ökade temperaturer kommer att medföra en snabbare tillväxt av  
  
 vegetationen i ledningsgatorna. Röjning av ledningsgatorna kan  
  
 därför att behöva utföras oftare.  
  
 Extrema väderfenomen  
  
 De väderfenomen som starkast påverkar stamnätets anläggningar är  
  
 extremt väder av typen höga vindhastigheter eller kombinationen  
  
 isbeläggning med vind. De vindhastigheter som rådde under de  
  
 svåra ovädren Sellers och Bell medförde inga haverier på stamnätet.  
  
 En ökad frekvens av extrema väderhändelser med vind  
  
 och/eller is skulle medföra en ökning av antalet driftbesiktningar.  
  
 3.3 Kostnader för anpassningsåtgärder  
  
 P.g.a. att en del ingående detaljer i stationer har en begränsad  
  
 livslängd kan anpassningsåtgärder för klimatförändringar utföras  
  
 när ombyggnation av stationerna är aktuell.  
  
 En uppskattning av ökade kostnader för anpassningsåtgärder har  
  
 utförts m.a.p. följande:  
  
 Ökade underhållskostnader p.g.a. ökat antal extremväder samt  
  
 längre tillväxtperiod uppskattas till 1020 MSEK /år. 
  
 Bilaga B 7 SOU 2007:60  
  
 14  
  
 Reparationskostnader vid enskilda haverier :  
  
  brytare i station, cirka 0,54 MSEK  
  
  mindre stolpras 23 stycken stolpar, 35 MSEK  
  
 När det gäller översvämningar, erosion och skred är det oftast  
  
 lokala händelser som är mycket terrängberoende. Det underlag som  
  
 finns idag är mycket grovt och det krävs därför en djupare analys  
  
 för att kunna konstatera eventuell påverkan. Detta gäller särskilt de  
  
 stationer där Svenska Kraftnät har anläggningsdelar men där en  
  
 annan anläggningsägare har ansvar för gemensamma delar.  
  
 3.4 Beroenden mellan olika system/sektorer som kan  
  
 påverka  
  
 Svenska Kraftnät är beroende av att vägnätet är farbart för transport  
  
 av reparationsmateriel och personal. Vidare är man också  
  
 beroende av att teleförbindelserna fungerar.  
  
 4 Fortsatt forskning  
  
 När det gäller mycket extrema väderförhållanden av typen isbarkstorm,  
  
 har SMHI inte kunnat ta fram några data på detta. Sådana  
  
 väderfenomen är alltid svåra att bedöma och skydda sig emot och  
  
 hitintills har de varit ovanliga i Sverige. I rapporten Climate  
  
 impact on icing of large wind turbines hävdar man att nedisningsproblemen  
  
 kommer att minska med framtida förhöjda vintertemperaturer.  
  
 Förslag på fortsatt klimatforskning:  
  
  Extrema väderfenomen is- och vind.  
  
  Kartlägga nedisningsfenomenet närmare med avseende på bl.a.  
  
 återkomsttid, intensitet och förväntat geografiskt område.  
  
  Analys av framtida maximal byvindshastighet över årets  
  
 månader. 
  
 Bilaga B 8  
  
 1 Klimat- och  
  
 sårbarhetsutredningen,  
  
 elförsörjning i Sverige  
  
 Svensk Energi , Evans, Morse,  
  
 Richards  
  
 Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen,  
  
 2007-05-24 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 2 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 3  
  
 Innehåll  
  
 2 Energitillförsel ............................................................. 5  
  
 2.1 Beskrivning av energitillförsel i Sverige.................................... 5  
  
 2.2 Ansvarförhållande och regelverk .............................................. 5  
  
 3 Elnät........................................................................... 7  
  
 3.1 Beskrivning av den svenska elnätsstrukturen........................... 7  
  
 3.2 Meteorologiska omständigheter ............................................... 8  
  
 3.2.1 Stormen Sellers............................................................. 9  
  
 3.3 Elnätsföretagens erfarenheter och åtgärder efter Sellers .... 11  
  
 3.4 Utveckling av det framtida elnätet.......................................... 12  
  
 4 Utbytesmöjligheter med utlandet ................................. 13  
  
 4.1 Beskrivning utlandsförbindelserna ......................................... 13  
  
 5 Elproduktion.............................................................. 16  
  
 5.1 Beskrivning av svensk elproduktion ....................................... 16  
  
 5.1.1 Elproduktionsanläggningar.......................................... 17  
  
 6 Vattenkraft ................................................................ 18  
  
 6.1 Beskrivning av vattenkraft....................................................... 18  
  
 6.2 Tillrinning................................................................................. 19  
  
 6.3 Vattenkraften har många uppgifter......................................... 23  
  
 6.4 Effekter av klimatförändringar................................................ 23  
  
 7 Vattenkraftsdammar ................................................... 26  
  
 7.1 Beskrivning av vattenkraftsdammar........................................ 26 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 4  
  
 8 Kraftvärme.................................................................26  
  
 8.1 Beskrivning av kraftvärme .......................................................26  
  
 8.2 Effekter av klimatförändringar................................................27  
  
 9 Kondenskraft..............................................................27  
  
 9.1 Beskrivning av kondenskraft ...................................................27  
  
 10 Kärnkraft ...................................................................28  
  
 10.1 Beskrivning av kärnkraft..........................................................28  
  
 10.2 Effekter av klimatförändrinagr................................................28  
  
 11 Vindkraft....................................................................28  
  
 12 Gasturbiner................................................................30  
  
 13 Övrigt ........................................................................30  
  
 14 Energiförsörjning,elproduktion .....................................30  
  
 14.1 Beskrivning av svensk elproduktion i ett nordiskt  
  
 perspektiv..................................................................................30  
  
 14.2 Effektsituationer på grund av väder och/eller  
  
 elnätstörning.............................................................................31  
  
 14.3 Utveckling av det framtida elproduktionssystemet ...............32  
  
 15 Elanvändning .............................................................32  
  
 16 Referenser .................................................................34 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 5  
  
 2 Energitillförsel  
  
 2.1 Beskrivning av energitillförsel i Sverige  
  
 Sveriges energibehov täcks dels av importerad energi, främst olja,  
  
 kol, naturgas och kärnbränsle, dels av inhemsk energi i form av  
  
 vattenkraft, ved och torv samt restprodukter i skogsindustrin (bark  
  
 och lutar). Energitillförselns utveckling efter 1973 visas i diagram 4.  
  
 De största förändringarna mellan 1973 och 2005 är att oljans andel i  
  
 energitillförseln sjunkit från 71 till drygt 25 procent och att kärnkraften  
  
 ökat från 1 till knappt 40 procent. Den totala energitillförseln  
  
 i Sverige år 2005 uppgick till drygt 600 TWh. Genom  
  
 energiomvandling produceras knappt 150 TWh elkraft årligen.  
  
 Diagram 4 Total energitillförsel i Sverige 19732005. TWh/år  
  
 Källa: SCB.  
  
 2.2 Ansvarförhållande och regelverk  
  
 Elförsörjningen kan delas in i elnätsföretag, som verkar inom  
  
 naturliga monopol, respektive elproducenter och elhandelsföretag,  
  
 vilka verkar i en avreglerad marknadssituation. Elföretagen kan ha  
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 600 
  
 700 
  
 1973 1977 1981 1985 1989 1993 1997 2001 2005 
  
 TWh 
  
 Kärnkraft förluster 
  
 Kärnkraft "netto" 
  
 Vattenkraft 
  
 Ved, torv o lutar + spillvärme 
  
 Naturgas 
  
 Råolja o petroleumprodukter 
  
 Kol o koks 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 6  
  
 många skepnader och kan bestå av en verksamhetsgren eller kombinationer  
  
 av dem.  
  
 Elnätsföretagen är alltid juridiskt skilda ifrån elproduktion och  
  
 elhandel. Elnätsföretagen lyder under ett omfattande regelverk,  
  
 bland annat under ellagen och föreskrifter från Statens energimyndighet,  
  
 Energimarknadsinspektionen respektive Svenska Kraftnät.  
  
 Tillsyn utövas av Energimarknadsinspektionen. Företagen  
  
 lyder under koncessionsplikt. Gentemot kunderna är elnätsföretagen  
  
 skyldiga att ansluta anläggningar samt har leveransskyldighet.  
  
 Ett stort antal förändringar har genomförts på senare år i regelverket  
  
 som styr elnätsföretagens verksamhet. Ett omtalat exempel  
  
 är införandet av rätt till avbrottsersättning. Denna förändring kom  
  
 till i ljuset av stormen Sellers. Funktionskrav för elnätsföretagen  
  
 har också införts i ellagen. Om stormen Sellers var ett utslag av  
  
 klimatförändringar eller inte är svårt att säga men stormen bidrog i  
  
 all fall till en skärpt lagstiftning.  
  
 Elproduktion grundar sig alltid på miljötillstånd enligt Miljöbalken  
  
 (vattendomar för vattenkraft) och tillståndshavare är ansvariga  
  
 att följa villkoren i dessa tillstånd. Tillsynen av att miljötillstånden  
  
 efterlevs ligger hos länsstyrelserna; för vattenkraften i  
  
 vissa fall också tillsyn av SMHI. För kärnkraften gäller dessutom  
  
 exempelvis kärnenergilagen, med SKI som tillsynsmyndighet för  
  
 versamheten.  
  
 Elproducenter och elhandelsföretag lyder bland annat under  
  
 konkurrens- och värdepapperslagstiftning samt det regelverk som  
  
 den nordiska elbörsen Nord Pool ställer på sina aktörer.  
  
 Elhandlare och elnätsföretag lyder också under konsumentlagstiftning.  
  
 För dessa verksamheter finns dessutom allmänna  
  
 avtalsvillkor mellan företagen och kunderna. Konsumentvillkoren  
  
 är överenskomna mellan Svensk Energi och Konsumentverket och  
  
 ses som branschpraxis.  
  
 Elnäts- och elproduktionsföretagen lyder under beredskapslagen.  
  
 Här finns en operativ roll hos Svenska Kraftnät att ta över  
  
 ansvaret och kontrollen för hela elförsörjningen i extraordinära  
  
 situationer. Statens Energimyndighet har det övergripande beredskapsansvaret  
  
 för hela energiförsörjningen, dock inte på samma  
  
 handfasta operativa sätt som Svenska Kraftnät. Båda myndigheterna  
  
 har föreskriftsrätt att föreskriva om förhållanden som ska  
  
 säkerställa att elförsörjningen fungerar så långt som möjligt vid  
  
 ansträngda situationer. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 7  
  
 3 Elnät  
  
 3.1 Beskrivning av den svenska elnätsstrukturen  
  
 Det svenska elnätet kan delas in i tre nivåer:  
  
  lokala elnät  
  
  regionala elnät  
  
  stamnät  
  
 Se även omslagsbilden som visar elens väg från kraftverk till slutanvändaren.  
  
 De flesta elanvändare är anslutna till ett lokalt elnät, som i sin  
  
 tur är anslutet till ett regionalt elnät. De regionala elnäten är  
  
 anslutna till stamnätet. Det finns 168 lokala elnätsföretag i Sverige.  
  
 Storleken på dessa företags elnät varierar mycket. Det minsta  
  
 företaget har ungefär 3 km ledning, medan det största har mer än  
  
 115 000 km.  
  
 De lokala elnäten brukar delas upp i lågspänning (400/230V)  
  
 och högspänning (oftast 1020 kV). Den totala ledningslängden  
  
 för lågspänningsnäten i Sverige är nästan 295 000 km. Av detta är  
  
 95 000 km luftledning och 200 000 km jordkabel. Det lokala  
  
 högspänningsnätet, ofta även kallat mellanspänningsnätet består av  
  
 114 000 km luftledning och 68 000 km jordkabel. Till lågspänningsnätet  
  
 är 5,2 miljoner elanvändare anslutna och till högspänningsnäten  
  
 6 500.  
  
 Regionnätet ägs till stor del av tre företag. Ledningslängden är  
  
 cirka 36 000 km. Det svenska stamnätet ägs av affärsverket Svenska  
  
 Kraftnät och består huvudsakligen av 400- och 220 kV-ledningar.  
  
 Den totala ledningslängden är cirka 15 000 km. På sista sidan finns  
  
 en karta över det nordiska högspänningsnätet. Tabell 15 visar de  
  
 största elnätsföretagen.  
  
 Totalt omfattar det svenska elnätet 528 000 km, varav 268 000  
  
 km är jordkabel. Om det gick att sträcka ut det svenska elnätet i en  
  
 enda lång ledning skulle den räcka mer än tretton varv runt jorden.  
  
 Leveranssäkerheten i det svenska nätet ligger på 99,98 procent. 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 8  
  
 3.2 Meteorologiska omständigheter  
  
 Ur meteorologiska data kan åtta regioner med likartade väderleksförhållandet  
  
 urskiljas. Riskpotentialen anges här med hög,  
  
 medel eller låg i förhållande till Sverige i allmänhet, se tabell 1 samt  
  
 figur 1.  
  
 Tabell 1 Riskpotentialer i förhållande till meteorologiska omständigheter i  
  
 Sverige  
  
 Regioner  
  
 Väder lekstyp  
  
 Fjälltrakterna Norrlands inland , Dalarna och norra Värmland Södra Norrlands kustland och norra Uppland  
  
 Mälardalen och Götalands inland Norra Kalmar län Jönköpingsområdet och Dalsland  
  
 Västkusten Västra Götaland, östra Halland , östra Skåne och Gotland  
  
 åska låg medel medel medel låg hög medel hög  
  
 snö hög hög hög medel hög hög låg medel  
  
 storm hög låg låg medel medel medel hög hög  
  
 Vidare kan följande slutsatser dras av de erfarenheter som finns i nätföretagen  
  
 Salt medel medel låg låg låg medel hög medel  
  
 Ett försök att bedöma den totala risken för väderstörningar i ett område torde se ut som  
  
 följer  
  
 Total risk hög medel medel medel medel hög hög hög  
  
 Källa :SMHI (Referens: Riktvärden för elnätsföretagens leveranssäkerhet, Svensk Energi).  
  
 I figur 1 visas de mest utsatta områdena i Sverige, där elnätsdriften  
  
 har de besvärligaste meteorologiska förhållandena. I den samlade  
  
 riskbilden som finns ingår storm, snö, salt och även åskutsatta  
  
 områden. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 9  
  
 Figur 1 Riskpotentialer i förhållande till meteorologiska omständigheter i  
  
 Sverige  
  
 Källa: SMHI (Referens: Riktvärden för elnätsföretagens leveranssäkerhet, Svensk Energi).  
  
 3.2.1 Stormen Sellers  
  
 Om den svenska elnätsverksamheten året 2005 ska sammanfattas  
  
 med ett ord blir det Sellers, ovädret som fick ovanligt stora  
  
 konsekvenser för hela samhället. Skogsstyrelsen bedömer att  
  
 75 miljoner kubikmeter skog fälldes eller bröts av. Skogen lade sig  
  
 över vägar, järnvägar, elledningar, telefonledningar, bebyggelse  
  
 m.m. Flera personer dog i stormen. Infrastrukturen skadades både  
  
 av nedfallande träd och direkt i orkanvindarna. Elnäten slogs ut.  
  
 Telekommunikationer bröts. Människor isolerades. Sellers var  
  
 enligt många bedömare den värsta naturkatastrof som Sverige har  
  
 drabbats av i modern tid. 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 10  
  
 Strömavbrotten drabbade i huvudsak landsbygden medan tätorterna  
  
 klarade sig bättre. Stormen slog till mot den del av landet  
  
 som har störst andel landsbygdsbefolkning och många av företagen  
  
 ligger utanför tätorterna. Uppskattningsvis 730 000 elkunder blev  
  
 initialt utan ström. 30 000 kilometer ledningsnät skadades varav  
  
 omkring nio procent så svårt att det krävdes komplett nybyggnation.  
  
 20 dygn efter stormen var fortfarande över 12 000 kunder utan  
  
 el. För vissa varade avbrottet i hela 45 dagar. Dödsfall inträffade i  
  
 återställningsarbetet – både vid skogsröjning och vid återuppbyggnaden  
  
 av elnätet.  
  
 Energistörningarna efter Sellers medförde en samhällsekonomisk  
  
 merkostnad på cirka 45 miljarder kronor. I denna summa  
  
 ingår inte alla kostnader som stormen orsakade inom andra sektorer.  
  
 Exempelvis ingår inte kostnader för den stormskadade  
  
 skogen.  
  
 I återställningsarbetet var samverkan mellan lokala parter och  
  
 mellan elnätsföretagen en nyckelfaktor. Elbranschen kunde på ett  
  
 snabbt sätt samla sig via sin samverkansorganisation. Det handlade  
  
 om att snabbt få fram materiel, arbetsredskap och personal. En stor  
  
 del av Sveriges alla elnätsföretag ställde upp och fördelade de tillgängliga  
  
 resurserna till de högst prioriterade områdena.  
  
 Nödvändiga resurser hämtades från olika delar av Sverige men  
  
 också från våra grannländer. Staten var behjälplig genom Svenska  
  
 Kraftnät som bland annat ställde fordon, elverk, reservstolpar och  
  
 satellittelefoner till förfogande. Svenska Kraftnät rekryterade också  
  
 civilpliktiga linjemontörer och förmedlade försvarets resurser, bl.a.  
  
 transportflyg och helikoptrar. Även frivilliga privatpersoner och  
  
 organisationer deltog i arbetet.  
  
 Stormen Sellers blev en väckarklocka som visade hur viktig roll  
  
 elen har i vardagen och hur sårbart samhället är. Efter Sellers blev  
  
 diskussionen kring elnäten större än någonsin.  
  
 Den 8 december fattade riksdagen beslut om skärpt lagstiftning  
  
 efter Sellers. Riksdagen valde att besluta i enlighet med näringsutskottets  
  
 betänkande. Det innebär att riksdagens förslag träder  
  
 ikraft i enlighet med förslaget i den proposition som tidigare lagts.  
  
 I korthet gäller följande enligt den nya lagstiftningen:  
  
  Funktionskrav från och med den 1 januari 2011 med innebörden  
  
 att elavbrott inte får överstiga 24 timmar. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 11  
  
  Elnätskunden har från och med den 1 januari 2006 lagstadgad  
  
 rätt att få ersättning för elavbrott redan efter 12 timmar – ju  
  
 längre elavbrott, desto högre ersättning.  
  
  Elnätsföretagen ska lämna bättre information om leveranssäkerheten  
  
 till kunderna och ta fram bättre underlag för att rätta till  
  
 brister i elnäten (risk- och sårbarhetsanalyser m.m.).  
  
  Elnätsföretagen ska få ökade möjligheter att producera el i  
  
 reservkraftsaggregat.  
  
  Krav på trädsäkra regionnät införs.  
  
 3.3 Elnätsföretagens erfarenheter och åtgärder efter  
  
 Sellers  
  
 När Sellers drog in över Sverige var elnätsföretagen väl förberedda.  
  
 Överenskommelsen Nätkic (Nätkunden i centrum)  
  
 som elnätsbranschen träffade med regeringen år 2001 innebar att  
  
 man bl.a. ökade investeringstakten i lokalnäten och etablerade elsamverkan,  
  
 en organisation för samverkan vid störningar. Att  
  
 förstärka en så omfattande infrastruktur som ett elnät så att det  
  
 motsvarar dagens högre krav på leveranssäkerhet tar av naturliga  
  
 skäl ett antal år att genomföra så de förstärkningar som redan  
  
 gjorts märktes knappt eftersom Sellers drabbade ett så stort område.  
  
 Den nya elsamverkansorganisationen (www.elsamverkan.se)  
  
 var ett värdefullt verktyg i återuppbyggnadsarbetet.  
  
 Nya planeringsmål för leveranssäkerhet togs fram av branschen  
  
 under år 2004 och det är dessa som utgör grunden till de nya  
  
 lagstadgade funktionskrav som bl.a. ingick i propositionen  
  
 Leveranssäkra elnät som regeringen lämnade till riksdagen den  
  
 10 oktober. I propositionen ingick även ett krav på att alla regionnätsledningar  
  
 ska vara trädsäkra, en skärpning av den tidigare  
  
 branschrekommendationen som talade om minst en trädsäker matning.  
  
 Nytt är också kravet på att avbrottsersättning ska betalas ut  
  
 till alla kunder vid avbrott som är längre än 12 timmar. Beslut om  
  
 ändringar i ellagen fattades av riksdagen i december 2005. Funktionskraven  
  
 gäller från 2011 medan de övriga förändringarna infördes  
  
 redan 1 januari 2006. 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 12  
  
 Arbetet med att förstärka lokalnäten har efter Sellers intensifierats  
  
 och det är jordkabel som är huvudalternativet. Långsamma  
  
 tillståndsprocesser och personaltillgång är begränsande faktorer.  
  
 3.4 Utveckling av det framtida elnätet  
  
 Livslängden på elnätet ur ett ekonomiskt synsätt är mellan 2540 år  
  
 beroende på vilken del. Den tekniska livslängden kan dock vara  
  
 betydligt längre.  
  
 Huvudproblemet bakom de ovädersrelaterade strömavbrotten  
  
 är de ursprungligen ca 5 700 mil mellanspänningsledning (1020  
  
 kilovolt) som år 2000 löpte oisolerade genom skogsmark.  
  
 För att säkra dessa arbetar elnätföretagen med att:  
  
  i första hand ersätta friledning med nergrävd kabel.  
  
  i andra hand byta oisolerad ledning mot isolerad luftburen ledning  
  
 som tål trädpåfall utan avbrott  
  
 Därtill arbetas med kraftigt ökade röjningsinsatser.  
  
 Totalt investerar elnätföretagen i Sverige för närvarande i en takt  
  
 av ca 10 miljarder kronor/år.  
  
 Av detta avser ca hälften, dvs. 5 miljarder/år, de accelererade  
  
 planerna för att snabbt träd- och vädersäkra näten. Denna takt  
  
 innebär att ca 20 % av de kritiska ledningsavsnitten åtgärdas varje  
  
 år.  
  
 Takten ökades till denna höga nivå efter Sellers, som ju  
  
 innebar att såväl elnätbranschen som samhället i övrigt fick anledning  
  
 att ompröva tidigare antaganden om vilka skador som kan  
  
 väntas under oväder.  
  
 Sedan Sellers har elnätföretagen således under 20052006  
  
 investerat nära 10 miljarder extra för att bygga bort väderkänsligheten.  
  
 Därigenom har under dessa två år ungefär 2 200 mil, dvs.  
  
 nära 40 %, av de mest känsliga avsnitten åtgärdats.  
  
 Branschen räknar med att praktiskt taget alla de kritiska ledningssträckorna  
  
 skall hinna åtgärdas före utgången av 2010. Det  
  
 finns mao starkare drivkrafter än klimatet som styr investeringarna  
  
 men på köpet får vi ett mer klimattåligt elnät.  
  
 Utöver detta bedöms inga ytterliggare ut/ombyggnader på  
  
 grund av klimatförändringar vara nödvändiga. Däremot kan be 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 13  
  
 hovet finnas för att möta en annan produktions- och elanvändningsstruktur  
  
 i framtiden.  
  
 4 Utbytesmöjligheter med utlandet  
  
 4.1 Beskrivning utlandsförbindelserna  
  
 Sverige har förutom sitt nationella egna eldistributionsnät stora  
  
 möjligheter till överföring av elkraft till och från grannländerna, se  
  
 diagram 1. Rent elektriskt är Sverige, Finland, Norge och Själland  
  
 ett sammankopplat nät med samma frekvens i hela området.  
  
 Utöver detta är Estland, Jylland, Polen, Ryssland och Tyskland  
  
 sammankopplat med likströmförbindelser. Mellan Finland och  
  
 Ryssland finns det dessutom en växelströmsförbindelse som går till  
  
 en specifik produktionsanläggning som normalt inte är sammankopplad  
  
 med det ryska storkraftnätet Se vidare på sista sidan karta  
  
 över det nordiska högspänningsnätet.  
  
 Diagram 1 Kapacitet och elflöden till och från Sverige  
  
 Källa: Svensk Energi.  
  
 Under senare år när den nordiska elmarknaden har utvecklat sig har  
  
 behovet av utbyten med grannländer och transitering av elkraft via  
  
 Sverige ökat. Exempel på hur det kan se ut är varaktighets12  
  
 000 
  
 8 000 
  
 4 000 
  
 0 
  
 4 000 
  
 8 000 
  
 12 000 
  
 1963 1967 1971 1975 1979 1983 1987 1991 1995 1999 2003 
  
 Kapacitet, MW 
  
 24 
  
 16 
  
 8 
  
 0 
  
 8 
  
 16 
  
 24 
  
 Flöde, TWh 
  
 Kapacitet import 
  
 Kapacitet export 
  
 Flöden 
  
 Netto import/export 
  
 Import  
  
 Sverige 
  
 Export 
  
 Sverige 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 14  
  
 diagrammet 2 som visar årets alla timmar år 2005. Diagrammet är  
  
 schematiskt och visar det totala flödet till och från Sverige uppdelat  
  
 i den svenska under/överskottet i elkraftbalansen (balans mellan  
  
 elproduktion och elanvändning) samt behovet från våra grannländer  
  
 att transitera kraft på det svenska elnätet. Detta år blev  
  
 Sveriges nettoexport 7,4 TWh och transitering av elkraft genom  
  
 landet uppgick till 10, 5 TWh.  
  
 Sverige utnyttjar sina förbindelser i stor grad för att utjämna sin  
  
 elkraftbalans. Dessutom har våra grannländer ett liknande behov  
  
 som inte alltid sammanfaller med det svenska behovet och då  
  
 uppstår transitering av elkraft. På detta sätt utnyttjar vi varandras  
  
 olika typer av elproduktion mer optimalt, för det är stora skillnader  
  
 mellan länderna, Norge nästan bara vattenkraft, Sverige 50/50  
  
 vattenkraft och värmekraft, Finland 25/75 vattenkraft och värmekraft  
  
 samt Danmark 20/80 vindkraft och värmekraft.  
  
 Diagram 2 Varaktighetsdiagram med timvärden för netto import/export samt  
  
 transitering år 2005, Sverige  
  
 Källa: Svenska Kraftnät.  
  
 Se även nästa sidas elnätskarta över det nordiska högspänningsnätet.  
  
 -6000 
  
 -4000 
  
 -2000 
  
 0 
  
 2000 
  
 4000 
  
 6000 
  
 Kapacitet  
  
 utlandsförbindelse 
  
 , MWh/h 
  
 Transitering 
  
 Netto Import/Export 
  
 Import 
  
 Export 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 15 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 16  
  
 5 Elproduktion  
  
 5.1 Beskrivning av svensk elproduktion  
  
 Elproduktionen i Sverige domineras helt av koldioxidfri vattenkraft  
  
 och kärnkraft. Vindkraftverk har byggts i stort antal de senaste  
  
 åren, men produktionen är än så länge mycket liten. Övrig värmekraft  
  
 eldad med fossil- och biobränslen och svarar tillsammans för  
  
 mellan 510 procent av elproduktionen varav den förnyelsebara  
  
 andelen har ökat stadigt de senaste åren.  
  
 Den nordiska elmarknaden och elutbyten med grannländerna är  
  
 en förutsättning för Sveriges elförsörjning.  
  
 Sveriges elproduktion åren 19502006 fördelad på kraftslag visas  
  
 i diagram 3.  
  
 Diagram 3 Elproduktion i Sverige, fördelad på kraftslag. TWh/år  
  
 Källa: Svensk Energi.  
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 120 
  
 140 
  
 160 
  
 1950 1957 1964 1971 1978 1985 1992 1999 2006 
  
 TWh/år 
  
 Kondenskraft mm 
  
 Mottryckskraft 
  
 Kärnkraft 
  
 Vindkraft 
  
 Vattenkraft 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 17  
  
 Elproduktion både effekt- och energimässigt är jämt fördelat i  
  
 Sverige. Vattenkraften dominerar i Norrland och värmekraften i  
  
 söder. I sydligaste Sverige finns ett produktionsunderskott.  
  
 5.1.1 Elproduktionsanläggningar  
  
 Dagens bestånd av elproduktionsanläggningar har byggts upp  
  
 under en lång period. Livslängden är varierande för de olika kraftslagen  
  
 men också för de olika delarna i själva kraftverket.  
  
 Tabell 2 Antal och installerad effekt i Sverige  
  
 Installerad effekt i landets kraftstationer, MW  
  
 ~ Antal 2006-12-31  
  
 Vattenkraft 1 800 16 180  
  
 Vindkraft 820 580  
  
 Kärnkraft 3 8 965  
  
 Övrig värmekraft 180 8 094  
  
  kraftvarme, industri 60 1 229  
  
  kraftvarme, fjärrvärme 85 2 954  
  
  kondens 10 2 298  
  
  gasturbiner m.m. 25 1 613  
  
 Totalt 2 8 03 33 819  
  
 Källa: Svensk Energi.  
  
 I diagram 4 kan man se utvecklingen från 1963 och framåt. En  
  
 mycket stor andel av det som byggts under denna period finns kvar  
  
 och är i bruk än idag. De största enheter som är borttagna är de  
  
 båda aggregaten i Barsebäck. Vissa anläggningar är lagda i malpåse  
  
 (långtidskonserverade). Efter avregleringen hamnade flera kondenskraftsanläggningar  
  
 i malpåse men har tagits i drift igen när  
  
 effektbehovet har ökat under åren. 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 18  
  
 Diagram 4 Installerad effekt per kraftslag i Sverige 19632006  
  
 Källa: Svensk Energi.  
  
 6 Vattenkraft  
  
 6.1 Beskrivning av vattenkraft  
  
 Vattenkraften började byggas ut redan i slutet av 1800-talet. Den  
  
 mer storskaliga vattenkraften hade sin stora utbyggnad under 1950 och  
  
 60-talen. Den storskaliga vattenkraften tillsammans med rikstäckande  
  
 eldistribution ersatte mycket av den tidigare småskaliga  
  
 vattenkraftproduktionen. Många anläggningar är femtio år och  
  
 äldre och i dessa har man reinvesterat i modernare och effektivare  
  
 teknik. Livslängden på kraftverken är i allmänhet 60 år eller mer.  
  
 Idag finns cirka 1 800 vattenkraftstationer. Flest i södra Sverige  
  
 men den största installerade effekten finns i Norra Sverige, se tabell  
  
 2 och diagram 5. Det finns en stor variation i antal drifttimmar för  
  
 vattenkraften allt ifrån fjällstationers 2 0003 000 till 4 0006 000  
  
 timmar för kraftverk vid vattendragens mynning, alltid beroende på  
  
 0 
  
 5 000 
  
 10 000 
  
 15 000 
  
 20 000 
  
 25 000 
  
 30 000 
  
 35 000 
  
 1963 1968 1973 1978 1983 1988 1993 1998 2003 
  
 Installerad  
  
 effekt, MW 
  
 Gasturbiner 
  
 Kondenskraft mm 
  
 Mottryckskraft, industrin 
  
 Mottryckskraft, fjärrvärme 
  
 Kärnkraft 
  
 Vindkraft 
  
 Vattenkraft 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 19  
  
 hur väl utbyggt kraftverket är i förhållande till den tillrinning som  
  
 kommer. Vattenkraftverken har väldigt varierande funktion beroende  
  
 var de är placerade i raden av kraftverk. Radbanden av  
  
 vattenkraftverk är kännetecknande för de svenska reglerade vattendragen.  
  
 Diagram 5 Antal vattenkraftsstationer och installerad effekt i Sverige  
  
 regionvis  
  
 * Antal vattenkraftstationer > 12 kW.  
  
 Källa: Svensk Energi.  
  
 6.2 Tillrinning  
  
 Årstillrinningens variation i förhållande till normaltillrinningen för  
  
 perioden 19502006 visas i diagram 6. Att tillrinningen växlar  
  
 mellan åren är ett faktum men också att under de senaste femton  
  
 åren haft en trend med mer tillrinning.  
  
 0 
  
 1 000 
  
 2 000 
  
 3 000 
  
 4 000 
  
 5 000 
  
 6 000 
  
 7 000 
  
 8 000 
  
 Övre 
  
 Norrland 
  
 Mellersta o 
  
 nedre 
  
 Norrland 
  
 Gästrikland, 
  
 Dalarna o 
  
 Mälardalen 
  
 Sydöstra 
  
 Sverige 
  
 Västsverige 
  
 Antal* 
  
 Effekt, 1000-tals kW 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 20  
  
 Diagram 6 Tillrinningens variation i förhållande till normalårstillrinningen  
  
 för åren 19592006  
  
 Källa: Svensk Energi.  
  
 Exempel på tillrinningens variation under året visas i diagram 7.  
  
 Det grå fältet visar tillrinningen med en sannolikhetsgrad på mellan  
  
 10 och 90 procent. Det är 10 procents sannolikhet att tillrinningen  
  
 blir större än den övre gränsen och 90 procents sannolikhet att den  
  
 blir större än den undre gränsen för det grå fältet. Den tunnare  
  
 svarta kurvan anger normalårstillrinningen (50 procents sannolikhet)  
  
 och den gröna kurvan visar tillrinning veckovis.  
  
 -25 
  
 -15 
  
 -5 
  
 5 
  
 15 
  
 25 
  
 1950 1960 1970 1980 1990 2000 
  
 TWh/år 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 21  
  
 Diagram 7 Tillrinningsvariation i de kraftproducerande älvarna, År 2006  
  
 Källa: Svensk Energi.  
  
 I diagram 810 visas en schematisk hur tillringen ser ut under ett år  
  
 samt hur man utnyttjar regleringsmagasinen för vattenkraftproduktion  
  
 för att möta behovet av el som är som störst.  
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 TWh/vecka 
  
 10% resp 90% sannolikhet, senaste 55 åren 
  
 Median 
  
 2006 
  
 JF M A M J JA S O N D 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 22  
  
 Diagram 8,9 och 10 Tillrinning, elanvändning samt årsreglering och vattenkraftproduktion  
  
 Källa: Svensk Energi. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 23  
  
 6.3 Vattenkraften har många uppgifter  
  
 Vattenkraften har många uppgifter i det svenska och nordiska  
  
 systemet:  
  
  Den ger energi (50 % av elbehovet)  
  
  Utgör snabb effektreserv  
  
  Används för frekvenshållning  
  
  Reglerar oplanerade förbruknings- eller produktionsförändringar  
  
 6.4 Effekter av klimatförändringar  
  
 Ur klimatsynpunkt kan vattenkraften påverkas mer än andra  
  
 kraftslag om t.ex. nederbörden ökar eller minskar. Det är främst  
  
 regleringsgraden som påverkas då anläggningar ur produktionssynpunkt  
  
 är dimensionerade för en viss medelvattenföring. I  
  
 diagram 11 visas ett schematiskt förhållande mellan total tillrinning  
  
 och det som kan tas tillvara vid vattenkraftsproduktion. Parametrar  
  
 som vårflodsstorlek, nederbördens fördelning över året, enskilda  
  
 vattendrags förmåga att hantera flöden har stor betydelse för hur  
  
 stor del av tillrinningar som kan utnyttjas. Generellt kan man dock  
  
 konstatera att förmågan är relativt stor med dagens kapacitet och  
  
 tillstånd för vattenkraften. När det ändå blir höga flöden tenderar  
  
 alla reglerade vattendrag och bli mer eller mindre oreglerad d.v.s.  
  
 det finns ingen möjlighet att dämpa det vatten som kommer.  
  
 I figur 2 visas fyra olika scenarier för perioden 20712100 i jämförelse  
  
 med perioden 19611990 framtagna av SMHI (Referens:  
  
 Underlag till Klimat- och sårbarhetsutredningen. SMHI Hydrologi,  
  
 Nr 106, under framtagande). I samtliga scenarier ökar vattentillgången  
  
 mellan 525 procent beroende scenario. Fördelningen  
  
 över landet är dock olika med en större ökning i de norra delarna  
  
 medan de sydöstra t.o.m. kan minska jämfört med idag. 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 24  
  
 Diagram 11 Schematisk förhållande mellan total tillrinning och utfall i vattenkraftproduktion  
  
 Källa: Svensk Energi.  
  
 Troligt är att en förändring av kraftsystemet i sig, med mer  
  
 förnybara kraftslag som t.ex. biokraftvärme och vindkraft påverkar  
  
 vattenkraften i större grad än vad klimateffekterna gör. Med andra  
  
 ord kan behovet av reglerbara vattenkraftproduktion bli större i  
  
 framtiden.  
  
 Produktion 
  
 Tillrinning 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 25  
  
 Figur 2 Förändring i avrinning från Sverige för perioden 20712100  
  
 jämfört med 19611990, enligt fyra olika regionala klimatscenarier  
  
 tolkat genom HBV Sverige med delta-metoden  
  
 Källa: SMHI.  
  
 RCAO-E/A2 RCAO-E/B2  
  
 RCAO-H/A2 RCAO-H/B2 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 26  
  
 7 Vattenkraftsdammar  
  
 7.1 Beskrivning av vattenkraftsdammar  
  
 I Sverige finns cirka 10 000 dammbyggnader av olika storlek och  
  
 ålder. Flertalet av dessa är små.  
  
 Dammar kan indelas i olika typer beroende utifrån hur den är  
  
 byggd, funktion och ändamål.  
  
 En del av dammarna är för vattenkraftsändamål och av dessa är  
  
 190 stycken högre än 15 meter. Internationellt betecknas dessa  
  
 dammar som höga vilket innebär att de har en största höjd från  
  
 grundläggningsnivå till krön som överstiger 15 meter.  
  
 Huvuddelen av de stora dammarna finns i Norrland men även i  
  
 Svealand och Götaland finns större dammar.  
  
 De flesta dammar är betongdammar eller fyllningsdammar.  
  
 Extrema flöden är den klimatfaktor som är dominerande när det  
  
 gäller dammsäkerhet. Mer om dammsäkerhet finns beskrivit i  
  
 separat PM från arbetsgruppen för dammsäkerhet i Klimat- och  
  
 sårbarhetsutredningen  
  
 8 Kraftvärme  
  
 8.1 Beskrivning av kraftvärme  
  
 Om både el och värme (vanligen fjärrvärme) produceras är anläggningen  
  
 ett kraftvärmeverk, eller med ett annat ord, ett mottryckskraftverk.  
  
 Värmen från elproduktionen, ångan från turbinen,  
  
 värmer upp fjärrvärmevattnet som pumpas ut i fjärrvärmesystemet i  
  
 en tätort. Fjärrvärmevattnet som kommer i retur från tätorten är  
  
 kallare efter att ha levererat värme till fastigheterna och kyler alltså  
  
 turbinen genom att ta upp värme som går ut till fjärrvärmesystemet  
  
 igen. Kraftvärmen är både energieffektiv och miljövänlig jämfört  
  
 med andra bränslebaserade sätt att framställa el.  
  
 Denna teknik har funnits länge främst i storstäderna men på  
  
 senare år även i mindre tätorter när fjärrvärmen har byggts ut.  
  
 Fjärrvärme står idag för nästan hälften av all uppvärmning i Sverige  
  
 men mindre än hälften av fjärrvärmen kommer från kraftvärmeverk  
  
 resten kommer från rena värmeverk. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 27  
  
 Processindustrin och då främst massa- och pappersindustrin har  
  
 också utnyttjat mottrycksproduktion under lång tid. Här är det  
  
 dock inte värmeunderlaget som varit den främsta orsaken utan  
  
 behovet av processånga. Det är inte ovanligt att industrier samtidigt  
  
 är leverantörer av fjärrvärme vilket ökar det så kallade  
  
 mottrycksunderlaget som ger möjlighet till större elproduktion.  
  
 Vissa industrier har processer som skapar antigen restprodukter  
  
 som är brännbara eller processen i sig själv kan generera ånga som  
  
 leds in i en ångturbin som sin tur driver en generator.  
  
 Det normala är att industrins kraftvärme har en mycket hög  
  
 utnyttjande tid ofta uppemot 7 0008 000 timmar per år medan  
  
 kraftvärmen i fjärrvärmenät som styrs av värmeunderlaget har  
  
 4 0005 000 timmar.  
  
 Livslängden för dessa anläggningar är kortare än för vattenkraftsanläggningar.  
  
 Främst är det själva förbränningspannan som  
  
 utsätts för en kombination av högt tryck, temperatur och i många  
  
 fall även en kemiskt aggressiv miljö.  
  
 8.2 Effekter av klimatförändringar  
  
 Ur klimatsynpunkt kommer kraftvärmen i framför allt fjärrvärmenät  
  
 att få ett minskat värmeunderlag om medeltemperaturen ökar i  
  
 landet. Samtidigt förväntas antalet fjärrvärmenät med kraftvärmeanläggningar  
  
 öka vilket ändå totalt sett leda till ökat elproduktion.  
  
 9 Kondenskraft  
  
 9.1 Beskrivning av kondenskraft  
  
 Till skillnad mot kraftvärmeverket genererar kondenskraftsverket  
  
 enbart elkraft. Verkningsgraden för dessa anläggningar är cirka  
  
 40 procent då restvärmen som man inte utnyttjar kyls bort med  
  
 sjö- eller havsvatten. I Sverige finns ett 10-tal anläggningar som  
  
 idag används som reservkraft, främst för effekt men också energiproduktion  
  
 vid torrårssituation.  
  
 Den stora fördelen med dessa anläggningar är att man vet att  
  
 man kan använda dem i nästan vilken situation som helst. Nackdelen  
  
 idag är dock att samtliga anläggningar använder olja som  
  
 bränsle vilket gör dem dyra i drift och mindre bra av miljöskäl. 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 28  
  
 Livslängden på dessa anläggningar är lång då de inte ingår som  
  
 baskraftsanläggningar och således har korta drifttider. Det är snart  
  
 fyrtio år sedan man byggde de senaste.  
  
 Vissa kraftvärmeverk kan också producera kondenskraft. Med  
  
 hjälp av en lågtrycksturbin (kondenssvans) som är sjö- eller havsvattenkyld  
  
 kan man köra så kallad blanddrift. Blanddrift kan  
  
 utnyttjas när kraftvärmeverket inte har fullt mottrycksunderlag i  
  
 form av fjärrvärme eller processånga i en industri.  
  
 10 Kärnkraft  
  
 10.1 Beskrivning av kärnkraft  
  
 Kärnkraft verket är och fungerar som kondenskraft verk med  
  
 skillnaden att man använder kärnbränsle.  
  
 10.2 Effekter av klimatförändrinagr  
  
 Dessa anläggningar tillhör kategorin baskraftanläggningar och kan  
  
 påverkas av klimatet. Kylvattentemperaturen har en avgörande  
  
 betydelse för verkningsgraden, högre temperatur ger sämre verkningsgrad.  
  
 Detta kan kompenseras med större kondensorer och  
  
 därmed ett högre kylvattenflöde. Att förändra kapaciteten på  
  
 kondensorer som bl.a. tar hänsyn till en högre kylvattentemperatur  
  
 görs i samband med stora reinvesteringar i turbinanläggningen,  
  
 vilket redan har skett i vissa av kärnkraftverken. Med andra ord  
  
 sker en successiv anpassning till förändrade förutsättningar, dock  
  
 med mycket långa ledtider. Livslängden på anläggningarna är  
  
 mycket lång av flera skäl men det viktigaste är att säkerhetskraven  
  
 är mycket höga.  
  
 11 Vindkraft  
  
 Vindkraftsproduktionens andel av den svenska elmixen är blygsam  
  
 idag men förväntas öka betydligt. Vindkraften är ett kraftslag med  
  
 relativt låga driftskostnader som ger mest energi på vintern vilket är  
  
 fördelaktigt, Se diagram 1. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 29  
  
 Diagram 12 Vindkraft i Sverige medel per månad för perioden 20022006  
  
 Källa: Svensk Energi.  
  
 Utifrån elnätsynpunkt är kanske variationerna mycket stora men  
  
 kan för de närmaste timmarna förutses med god precision med  
  
 hjälp av meteorologiska tjänster. Sverige och Norden har också  
  
 unika möjligheter att reglera ut vindkraftens variationer med hjälp  
  
 av reglerbar vattenkraft. Man kan även se att en väl distribuerad  
  
 elproduktion från vindkraft i Norden gör att variationerna blir  
  
 mindre på den gemensamma marknaden. Helt klart är dock det  
  
 kommer att ställas krav på att kunna utjämna elkraftbalansen när  
  
 andelen vindkraft ökar i systemet. Med automatik kommer kraven  
  
 på stamnätets förmåga också att förändras på sikt.  
  
 0 
  
 30 
  
 60 
  
 90 
  
 120 
  
 Davis/månad 
  
 Vindkraft, medel 2002-06 
  
 Elanvändningsprofil, medel 2002-06 
  
 Rice D 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 30  
  
 12 Gasturbiner  
  
 Gasturbiner är också en typ av kondenskraftverk. Vissa ingår dock  
  
 i gaskombi- anläggningar som ger en betydligt bättre verkningsgrad.  
  
 I Sverige är dock de konventionella gasturbinerna för störningsreserv  
  
 vanligast. Den stora fördelen med gasturbinerna är att  
  
 de snabbt når full effekt och redan efter cirka femton minuter efter  
  
 start.  
  
 13 Övrigt  
  
 I övrigt finns det även gasmotor- dieselkraftverk. De är numerärt  
  
 ganska många men totala effekten är inte så stor. Framförallt  
  
 dieselkraftverken är rena reservkraftverk i t.ex. sjukhus, vatten- och  
  
 avloppsreningsverk etc.  
  
 14 Energiförsörjning,elproduktion  
  
 14.1 Beskrivning av svensk elproduktion i ett nordiskt  
  
 perspektiv  
  
 Det nordiska systemet består till cirka femtio procent av vattenkraft  
  
 med en varierande tillrinning. Skillnaden kan vara cirka plus  
  
 minus 25 procent (+/- 50 TWh, vilket är betydligt mer än  
  
 Danmarks nuvarande elanvändning under ett helt år). Med hjälp av  
  
 flerårsmagasinen, främst i Norge, kan man utjämna variationer till  
  
 viss del. Men det förutsätter att man kan göra en återfyllnad och  
  
 det kan bli svårt att uppnå om man får två torrår på rad. Statistiskt  
  
 är det dock inte särskilt vanligt. Torrårsituationer påverkar både  
  
 energi- och effekt produktion.  
  
 Låg vattenkraftsproduktion kompenseras med ökad fossileldad  
  
 kondenskraftsproduktion i Sverige, Finland, Danmark, Polen samt  
  
 Tyskland. Elbörspriset och överföringsförbindelserna avgör var  
  
 produktionen främst sker. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 31  
  
 14.2 Effektsituationer på grund av väder och/eller  
  
 elnätstörning  
  
 Här finns några situationer som skulle uppkomma vid klimatförändringar  
  
 i framtiden beroende på hur väl vi kan anpassa oss.  
  
 Vattenkraftsproduktionen har mycket långa ledtider vad det  
  
 gäller att anpassa sig till förändringar av vattenföringarna. Om en  
  
 framtida klimatförändring skulle ge t.ex. mer nederbörd och vid  
  
 tillfällen som avviker från dagens mönster kan problem uppstå. Ett  
  
 exempel är fyllnadsperioden för vattenregleringsmagasinen som  
  
 pågår från vårflod till tidig höst. De svenska vattenkraftproducerande  
  
 älvarna har vanligtvis ett antal större fjällmagasin. På vägen  
  
 ner till havet passerar vattnet många kraftstationer med eller utan  
  
 korttidsreglerade magasin med mer eller mindre oreglerade biflöden.  
  
 När fjällmagasinen når fyllnadsgraden 8090 procent är  
  
 man extra känslig för stora nederbördsmängder på stora områden  
  
 med risk för att behöva tappa vatten från dessa magasin samtidigt  
  
 som man behöver ta hand om höga vattenföringar ifrån biflöden.  
  
 Samtidigt är det troligt att en successiv anpassning sker som  
  
 mildrar eventuella klimateffekter  
  
 Ett större inslag av vindkraft i produktionssystemet kombinerat  
  
 med framtida klimatförändringar kan ge upphov till snabba produktionsförändringar  
  
 men även risker för att vindkraftverken får  
  
 direkta materiella skador . Ur teknikutvecklingssynpunkt har dock  
  
 vindkraften fördelen att livslängden och ledtiderna inte är lika långa  
  
 som för vattenkraften. Med nya erfarenheter kan teknikutveckling  
  
 för vindkraften leda till betydligt bättre anpassning till mer  
  
 varierande vindförhållanden i framtiden.  
  
 Effektbristsituationer kan i princip uppträda när som helst  
  
 under året, beroende på hur produktions- eller överföringskapaciteten  
  
 är för stunden. Mest kritiskt är naturligtvis vintervädret,  
  
 inte nödvändigtvis det mest extremt kalla utan mer kombinationen  
  
 av hård vind, nederbörd och kyla. Får man dessutom en efterföljande  
  
 köldknäpp kan läget bli mycket allvarligt. Klimatförändringar  
  
 skulle kunna tänkas öka effektbristrisken på grund av främst  
  
 mer stormar. 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 32  
  
 14.3 Utveckling av det framtida  
  
 elproduktionssystemet  
  
 Elmarknaden går emot att bli mer och mer internationell. Sverige  
  
 och övriga nordiska länder har tagit steget till en nordisk elmarknad  
  
 och har redan idag ett stort utbyte söder ut mot Tyskland. Det  
  
 ställer stora krav på reglerbarhet i elproduktionen, speciellt eftersom  
  
 det finns planer på stor ökning av vindkraft i Nordeuropa nu  
  
 och i framtiden.  
  
 Utveckling mot en större marknad med väl fungerande överföringsförbindelser  
  
 mellan länder kan leda till att självförsörjningsgraden  
  
 för det enskilda landet inte blir lika viktig. Det är en fördel  
  
 när man kan utnyttja varandras produktionsapparat men samtidigt  
  
 blir troligen reservkapaciteten lägre och vid effekt- eller energiknapphet  
  
 kan läget bli besvärande för ett enskilt land. Många av de  
  
 större elföretagen verkar redan idag i mer än i ett land och är  
  
 därmed inriktade på en elmarknad som sträcker sig över flera  
  
 länder. Detta medför att det gör en prioritering att klara försörjningstryggheten  
  
 på hela elmarknaden, vilket kan drabba enskilda  
  
 länder i vissa situationer, t.ex. oväder, extrem kyla.  
  
 Sammanfattningsvis kommer utvecklingen av elmarknaden att  
  
 ge många fördelar för Sverige, men också risker genom att Sverige  
  
 inte självklart kan stänga gränserna för elkraftöverföring när landet  
  
 får svårigheter.  
  
 15 Elanvändning  
  
 Som tidigare nämnts är elproduktionen ganska jämt fördelad över  
  
 landet men så är det inte med elanvändningen, ungefär 80 pro cent  
  
 används från Dalarna och söderut. Industrin använder cirka  
  
 55 TWh, bostäder 45 TWh, service 35 TWh och cirka 12 TWh  
  
 avgår som förluster i elnätet, se diagram 13. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 8  
  
 33  
  
 Diagram 13 Vindkraft i Sverige medel per månad för perioden 20022006  
  
 Källa: Svensk Energi.  
  
 Det är svårt att se hur elanvändningen kommer att utveckla sig i  
  
 framtiden men helt klart är att vi idag är mycket beroende av  
  
 elkraft till många användningsområden. Klimatfrågan kan komma  
  
 att leda till totalt sett ökad elanvändning om elen finner nya  
  
 användningsområden i t.ex. transportsektorn (elbilar och så kallade  
  
 plug-in hybridbilar). Helt säkert är dock att annan infrastruktur  
  
 t.ex. transporter, vattenförsörjning, tele /IT-kommunikation, drivmedel  
  
 (eldrivna pumpar) och många fler kommer fortsatt vara  
  
 beroende av att elförsörjningen har en god tillförlitlighet även i  
  
 framtiden.  
  
 0 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 1970 1982 1994 2006 
  
 TWh/år 
  
 Industri 
  
 Bostäder 
  
 Service 
  
 Förluster 
  
 Elpannor i värmeverk 
  
 Bilaga B 8 SOU 2007:60  
  
 34  
  
 16 Referenser  
  
  El från nya anläggningar, Elforsk  
  
  Bryant, Miller, Austin, S-S, Mccullough, Miller och Shepherd, S.  
  
 (2007) Översiktlig kartpresentation av klimatförändringars  
  
 påverkan på Sveriges vattentillgång – Underlag till Klimat- och  
  
 sårbarhetsutredningen. SMHI Hydrologi, Nr 106. (under framtagande)  
  
  Riktvärden för elnätsföretagens leveranssäkerhet, Svensk Energi  
  
  Elåret 2006, Svensk Energi  
  
  Good, Landsbygdens eldistribution, IVA 
  
 Bilaga B 9  
  
 Klimatet och dammsäkerheten i  
  
 Sverige  
  
 Exempel på ett pågående projekt för uppgradering av dammsäkerheten i Sverige. Ett nytt utskov  
  
 byggs för Håckrendammen i övre Indalsälven.  
  
 Foto: Indalsälvens Vattenregleringsföretag (2006)  
  
 Arbetsgruppen om dammsäkerhet  
  
 Svenska Kraftnät, Holmes Huerta och Wilkerson (t.o.m. februari 2007)  
  
 SMHI, Smith  
  
 Svensk Energi, Jones  
  
 Bryant, Raivo Maripuu  
  
 Länsstyrelsen i Dalarnas län, Alvarado  
  
 Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen,  
  
 2007-08-13 
  
 Bilaga B 9 SOU 2007:60  
  
 2 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 9  
  
 3  
  
 Innehåll  
  
 Bakgrund.............................................................................................. 5  
  
 Systembeskrivning .............................................................................. 5  
  
 Ansvarsförhållanden och regelverk idag .......................................... 12  
  
 Konsekvenser av klimatförändringar ............................................... 13  
  
 Kostnader för skador ........................................................................ 17  
  
 Anpassningsåtgärder samt kostnader för dessa............................... 17  
  
 Slutsatser............................................................................................ 20  
  
 Bilagor:............................................................................................... 22  
  
 Referenser.......................................................................................... 22 
  
 Bilaga B 9 SOU 2007:60  
  
 4 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 9  
  
 5  
  
 Bakgrund  
  
 I Sverige finns uppskattningsvis ca 10 000 dammbyggnader av  
  
 varierande storlek och ålder. Konsekvenserna av om ett dammbrott  
  
 skulle inträffa skiljer sig från damm till damm och beror bl.a. på  
  
 rådande flödessituation, magasinets storlek, dammens höjd, typ av  
  
 damm och förhållandena nedströms. I landets dammbestånd finns  
  
 ett antal exempel på dammar där ett dammbrott skulle leda till  
  
 katastrofala konsekvenser med förlust av många människoliv och  
  
 mycket stora skador på infrastrukturen längs en hel älvdal. För  
  
 andra dammar skulle konsekvenserna av dammbrott inte bli lika  
  
 omfattande men ändå allvarliga för dem som drabbas. För många  
  
 dammar skulle dock ett dammbrott endast leda till obetydliga  
  
 konsekvenser.  
  
 Sverige har varit förskonat från svåra dammolyckor. Under  
  
 årens lopp har dock ett antal mindre dammar och två höga dammar  
  
 havererat. Den ena var Noppikoskidammen i Oreälven i Dalarna  
  
 som i samband med ett högt flöde hösten 1985 raserades genom att  
  
 dammkrönet överströmmades. Den andra var en gruvdamm vid  
  
 Aitik i Norrbotten som havererade år 2000. Vid båda dessa olyckor  
  
 strömmade avsevärda mängder vatten ut men några personskador  
  
 uppstod inte. År 1973 inträffade en dammolycka som krävde ett  
  
 människoliv. Det var när en liten damm i Näckån i Värmland  
  
 havererade i samband med ett högt flöde. En kvinna som befann sig  
  
 utomhus fördes bort med det utströmmande vattnet och omkom.  
  
 Sedan 1990 pågår en uppgradering av de svenska dammarna vad  
  
 avser förmågan att klara de mest extrema flöden som kan inträffa  
  
 under dagens klimatförhållanden.  
  
 Systembeskrivning  
  
 Av dammarna i Sverige är 190 vattenkraftdammar som man internationellt  
  
 betecknar som höga dammar, dvs. de har en största höjd  
  
 från grundläggningsnivån till krönet som överstiger 15 m. Det  
  
 finns cirka 15 gruvdammar som är högre än 15 m. Kraftindustrin  
  
 och gruvindustrin tillämpar ett system för klassificering av dammar  
  
 med hänsyn till de konsekvenser som kan bli följden av ett dammbrott  
  
 (RIDAS 2002, GruvRIDAS 2007). Enligt detta klassificeringssystem  
  
 kan i storleksordningen 200 dammbyggnader hänföras  
  
 till de högsta konsekvensklasserna 1A och 1B. Ett dammbrott 
  
 Bilaga B 9 SOU 2007:60  
  
 6  
  
 vid någon av dessa dammar skulle få stora konsekvenser och för  
  
 några av dem skulle konsekvenserna bli katastrofala med förlust av  
  
 många människoliv och mycket stora skador på infrastrukturen  
  
 längs en hel älvdal. Dessutom skulle bortfallet av elkraftproduktion  
  
 bli avsevärd. Flertalet av de ca 10 000 dammar som finns i landet är  
  
 små och ett dammbrott vid många av dessa skulle endast leda till  
  
 obetydliga konsekvenser.  
  
 De flesta av de dammar som är intressanta ur säkerhetssynpunkt  
  
 finns i Norrland men även i Svealand och Götaland finns ett ganska  
  
 stort antal dammar där ett dammbrott skulle leda till stora konsekvenser.  
  
 De flesta av de stora dammarna i Sverige är byggda innan 1980talet.  
  
 Man är idag inne i en förvaltningsfas då det i stort sett inte  
  
 byggs några nya stora dammar för vattenkraftproduktion. Den  
  
 planerade livslängden för dammar är lång. I Sverige finns flera  
  
 vattenkraftdammar som är byggda i början på 1900-talet och  
  
 internationellt finns exempel på fyllningsdammar som är mer än  
  
 2000 år gamla. Någon betydande förändring av antalet dammar för  
  
 vattenkraft-produktion kan inte förutses inom överskådlig tid.  
  
 Däremot byggs en del nya dammar för deponering av gruvavfall.  
  
 När gruvverksamheten avvecklas eller när en deponi slutfyllts  
  
 efterbehandlas deponin på lämpligt sätt. För sulfidmalmer kan  
  
 detta innebära att luftsyret måste utestängas från det deponerade  
  
 gruvavfallet för att förhindra oxidation av svavel och utlakning av  
  
 metaller. I de fall gruvdammarna utnyttjas för vattentäckning av  
  
 gruvavfall som efterbehandlingsmetod har dessa dammar en  
  
 mycket lång planerad livslängd – i princip för all framtid. Detta  
  
 innebär att lösningarna måste vara robusta nog att motstå stora förändringar  
  
 i klimatet utan drastiska konsekvenser. I det perspektivet  
  
 är de klimatförändringar som diskuteras inom en hundraårsperiod  
  
 av marginell betydelse. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 9  
  
 7  
  
 Figur 1 De mörka prickarna visar dammar som finns i SMHI:s dammregister  
  
 Källor: SMHI (1994) och SMHI (1995).  
  
 Extrema flöden är den klimatfaktor som är helt dominerande när  
  
 det gäller dammsäkerhet Om avbördningskapaciteten inte är  
  
 tillräcklig kan detta leda till att dammen överströmmas vilket i sin  
  
 tur kan leda till dammbrott. En fyllningsdamm tål inte överströmning  
  
 av dammkrönet i någon större omfattning. Även betongdammar  
  
 kan vara känsliga för överströmning av dammkrönet.  
  
 Enligt internationell statistik beror ca en tredjedel av inträffade  
  
 dammbrott på överströmning av dammkrönet. Andra klimatfaktorer  
  
 som vind, tjäle och is påverkar dammsäkerheten i varierande  
  
 grad men inte i lika stor omfattning som extrema flöden.  
  
 Flödesdimensionering av dammar enligt Flödeskommitténs  
  
 riktlinjer  
  
 1985 beslutade vattenkraftindustrin tillsammans med SMHI att  
  
 tillsätta Flödeskommittén, med uppgift att utarbeta riktlinjer för  
  
 bestämning av dimensionerande flöden för dammar. Arbetet 
  
 Bilaga B 9 SOU 2007:60  
  
 8  
  
 resulterade i Flödeskommitténs riktlinjer för bestämning av dimensionerande  
  
 flöden för dammanläggningar som gavs ut 1990. Arbete  
  
 med en nyutgåva av riktlinjerna är i slutfasen (juli 2007) och en ny  
  
 utgåva beräknas komma ut under år 2007. Metoderna i riktlinjerna  
  
 har inte reviderats m.h.t. förväntade framtida klimatförändringar,  
  
 men riktlinjernas tillämpning i ett föränderligt klimat behandlas i  
  
 nyutgåvan. Enligt riktlinjerna delas dammarna in i klasser beroende  
  
 på konsekvenserna i händelse av dammbrott. Dammar där ett  
  
 dammbrott inte bedöms orsaka skada för någon annan än dammägaren  
  
 omfattas inte av riktlinjerna  
  
 Klassificering enligt Flödeskommitténs riktlinjer  
  
 Flödesdimensioneringsklass1  
  
 (Riskklass)  
  
 Typ av risk vid dammbrott  
  
 I Icke försumbar risk för människoliv eller annan personskada;  
  
 beaktansvärd risk för allvarlig skada på viktig trafikled, dammbyggnad  
  
 eller därmed jämförlig anläggning eller på betydande  
  
 miljövärde;  
  
 uppenbar risk för stor ekonomisk skadegörelse.  
  
 II Icke försumbar risk för skada på trafikled, dammbyggnad eller  
  
 därmed jämförlig anläggning, miljövärde eller annan än dammägaren  
  
 tillhörig egendom i andra fall än som angetts vid flödesdimensioneringsklass  
  
 I.  
  
 Dammar i Flödesdimensioneringsklass I ska utan allvarlig skada på  
  
 dammen kunna hantera en mycket extrem flödessekvens som  
  
 bestäms genom hydrologisk modellering. I beräkningarna antas  
  
 extrema nederbördsmängder samverka med effekterna av en snörik  
  
 vinter som föregåtts av en nederbördsrik höst. De dimensionerande  
  
 flödenas återkomsttid kan inte anges men jämförelser med frekvensanalys  
  
 indikerar att flöden som beräknats på detta sätt i  
  
 genomsnitt har återkomsttider på över 10 000 år. Klass I dammar  
  
 ska också kunna framsläppa ett tillrinnande flöde med återkomsttid  
  
 av minst 100 år med vattenytan vid dämningsgränsen.  
  
 Dammanläggningar flödesdimensioneringsklass II ska vid dämningsgränsen  
  
 kunna framsläppa ett tillrinnande flöde med återkomsttid  
  
 av minst 100 år. Nya klass II-dammar ska dessutom  
  
 anpassas till ett flöde som bestäms genom kostnads/nyttoanalys  
  
 1 Begreppet Riskklass som användes i Flödeskommitténs slutrapport 1990 ersätts med  
  
 begreppet Flödesdimensioneringsklass  i nyutgåvan. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 9  
  
 9  
  
 och enligt förslaget till ny utgåva ska detta även gälla för befintliga  
  
 dammar. De lägre kraven jämfört med kraven för dammar i flödesdimensioneringsklass  
  
 I beror på att konsekvenserna för samhället  
  
 om en damm i flödesdimensioneringsklass II skulle gå till brott  
  
 bedömts bli relativt måttliga.  
  
 Flödeskonferensen  
  
 Mellan Svensk Energi, Svenska Kraftnät och SMHI har ett särskilt  
  
 samråd i form av den så kallade Flödeskonferensen etablerats  
  
 avseende anpassningen av dammar till Flödeskommitténs riktlinjer.  
  
 Flödeskonferensens uppgift är att följa upp riktlinjernas relevans  
  
 och hur dammägarnas anpassningsarbete fortskrider. I Flödeskonferensen  
  
 görs årligen en uppföljning av högsta observerade  
  
 flöde som andel av beräknat klass I-flöde för ett antal platser i  
  
 landet för att få en bild av marginalen mellan dimensionerande  
  
 flöden och inträffade flöden.  
  
 Pågående anpassning till Flödeskommitténs riktlinker  
  
 Om en dammbyggnad inte klarar att hantera det dimensionerande  
  
 flödet, vidtas åtgärder. Det kan till exempel röra sig om ombyggnad  
  
 av dammen så att avbördningskapaciteten ökas eller höjning av  
  
 tätkärna och dammkrön för att kunna dämpa flödet genom tillfällig  
  
 överdämning. Vid planering av åtgärder i ett vattendrag med flera  
  
 dammbyggnader krävs samverkan och i många fall krävs gemensamma  
  
 åtgärder, eftersom förändringar i en damm påverkar nedanförliggande  
  
 dammar.  
  
 Dimensionerande flöden enligt Flödeskommitténs riktlinjer har  
  
 nu beräknats för de större älvarna i landet och dammanläggningarna  
  
 har klassificerats enligt riktlinjerna. Man har funnit att cirka 120  
  
 anläggningar tillhör flödesdimensioneringsklass I. För cirka 2/3 av  
  
 dessa har Flödeskommitténs riktlinjer lett till ett konstaterat  
  
 åtgärdsbehov. I mars 2006 hade åtgärder påbörjats eller vidtagits  
  
 vid mer än hälften av dessa anläggningar. Även dammar i flödesdimensioneringsklass  
  
 II åtgärdas i de fall åtgärdsbehov konstateras.  
  
 Kostnaderna för pågående anpassning uppskattas till 2 miljarder  
  
 kronor. Denna uppskattning innefattar både de åtgärder som redan 
  
 Bilaga B 9 SOU 2007:60  
  
 10  
  
 vidtagits och de som kommer att vidtas med anledning av riktlinjerna.  
  
 Det pågående arbetet med anpassning av dammarna till kraven i  
  
 Flödeskommitténs riktlinjer avser anpassning till extrema flöden  
  
 under dagens klimatförhållanden och har ingen direkt koppling till  
  
 frågan om en klimatförändring.  
  
 Som en del av Flödeskonferensens uppgift att följa hur anpassningsarbetet  
  
 till Flödeskommitténs riktlinjer fortskrider har en  
  
 förteckning över dammar i flödesdimensioneringsklass I som tillhör  
  
 Svensk Energis medlemsföretag upprättats. Förteckningen  
  
 uppdateras efterhand som anpassningsarbetet fortskrider. Tabell 1  
  
 är baserad på uppgifter från denna förteckning, daterad mars 2006.  
  
 Det är endast de dammanläggningar som tillhör Svensk Energis  
  
 medlemsföretag som ingår i sammanställningen.  
  
 Att anpassa dammarna till kraven i Flödeskommitténs riktlinjer  
  
 är ett omfattande arbete som innefattar beräkning av dimensionerande  
  
 flöden genom hydrologisk modellering, utredning,  
  
 projektering, tillståndsprövning och slutligen genomförande av  
  
 erforderliga ombyggnadsåtgärder. De stora kraftverksälvarna är  
  
 komplexa system med många dammar som påverkar varandra och  
  
 anpassningsarbetet kräver samverkan mellan flera intressenter. Man  
  
 bör därför se på anpassningen till Flödeskommitténs riktlinjer som  
  
 ett angeläget men långsiktigt arbete som successivt håller på att  
  
 genomföras.  
  
 En mera utförlig beskrivning av dammsäkerhetsarbetet i Sverige  
  
 idag lämnas i Svenska Kraftnäts rapport; Dammsäkerhetsutvecklingen  
  
 i Sverige (Bilaga 1). 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 9  
  
 11  
  
 Tabell 1 Uppgifter om anpassning till Flödeskommitténs (FLK) riktlinjer  
  
 Län Antal anläggningar  
  
 i flödesdimensio neringsklass  
  
 I  
  
 (riskklass I)  
  
 Antal klass Ianläggningar  
  
 där  
  
 FLKs riktlinjer lett  
  
 till konstaterat  
  
 åtgärdsbehov  
  
 Antal anläggningar  
  
 som åtgärdats  
  
 eller där åtgärder  
  
 pågår för att  
  
 säkert kunna  
  
 hantera ett klass Iflöde  
  
 Dalarna 13 10 6  
  
 Gävleborg 3 3 2  
  
 Jämtland 19 12 7  
  
 Jönköping 2 2  
  
 Halland 2 1 1  
  
 Kronoberg 3 2 2  
  
 Norrbotten 13 13 10  
  
 Uppsala 3 2  
  
 Värmland 12 9 5  
  
 Västerbotten 17 8 5  
  
 Västernorrland 13 10 6  
  
 Västmanland 1  
  
 Västra Götaland 10 3 1  
  
 Örebro 5 4 1  
  
 Jämtland + Västerbotten 2  
  
 Norrbotten + Västerbotten 3 3 3  
  
 Västerbotten +  
  
 Västernorrland  
  
 1  
  
 Summa 122 82 49  
  
 Pågående forskning och utveckling  
  
 Kraftindustrin och Svenska Kraftnät beställde år 2004 genom  
  
 Elforsk en studie av SMHI med syfte att göra en känslighetsanalys  
  
 av hur beräkningar enligt Flödeskommitténs riktlinjer för bestämning  
  
 av dimensionerande flöden för dammar i flödesdimensioneringsklass  
  
 I kan komma att påverkas av ett framtida förändrat  
  
 klimat. Studien har i samband med Klimat- och sårbarhetsutredningens  
  
 arbete kompletterats med analyser för Umeälven. Resultatet  
  
 av studien har redovisats i Elforsks rapport nr 07:15 med  
  
 titeln; Känslighetsanalys av Flödeskommitténs riktlinjer i ett framtida  
  
 förändrat klimat, andra upplagan, kompletterad med analyser  
  
 för Umeälven (Andréasson et al., 2007). Rapporten bygger på  
  
 beräkningar för sex dammar i olika delar av landet. Känslig 
  
 Bilaga B 9 SOU 2007:60  
  
 12  
  
 hetsanalysen ger inget entydigt besked om hur klimatförändringen  
  
 kommer at påverka dimensionerande flöden och visade på ett  
  
 behov av fortsatta studier om hur dimensioneringsberäkningar  
  
 påverkas av förändringar av det framtida klimatet. Kraftindustrin  
  
 och Svenska Kraftnät har via Elforsk av SMHI beställt ett fortsättningsprojekt  
  
 på känslighetsanalysen som kommer att pågå  
  
 20072010.  
  
 Ansvarsförhållanden och regelverk idag  
  
 I den svenska modellen för hantering av dammsäkerhet är  
  
 samhällets krav uttryckta i övergripande och allmänt hållna regler.  
  
 Det huvudsakliga regelverket för dammsäkerhet finns i miljöbalken  
  
 med tillhörande förordningar där dammägarna åläggs ett stort  
  
 ansvar att göra vad som krävs för att säkerställa dammsäkerheten.  
  
 Den underhållsansvarige (i regel ägaren) har dessutom strikt ansvar  
  
 för konsekvenserna av ett eventuellt dammbrott. Endast om den  
  
 underhållsskyldige visar att dammhaveriet orsakats av en krigshandling  
  
 eller liknande handling under väpnad konflikt, inbördeskrig  
  
 eller uppror är denne fri från ansvar.  
  
 En del dammar klassas som anläggningar med farlig verksamhet  
  
 enligt 2 kap. 4 § lagen om skydd mot olyckor. För dessa dammar  
  
 ställs krav på att dammägaren ska hålla eller bekosta en skälig  
  
 beredskap för dammbrott.  
  
 Den huvudsakliga myndighetstillsynen av dammsäkerheten  
  
 ligger sedan 1984 på länsstyrelserna som är operativa tillsynsmyndigheter  
  
 för vattenverksamheter (där dammsäkerhet ingår) enligt  
  
 miljöbalken. Centralt i denna tillsyn är att kontrollera att dammägarna  
  
 har utarbetat och följer lämpliga rutiner för egenkontroll av  
  
 dammsäkerheten. Tillsyn över att dammägarna håller en skälig  
  
 beredskap vid dammar som klassats som anläggning med farlig  
  
 verksamhet enligt lagen om skydd mot olyckor utövas av kommunen.  
  
 Svenska Kraftnät har sedan 1998 en central myndighetsroll inom  
  
 dammsäkerhetsområdet som bl.a. innefattar att främja dammsäkerheten  
  
 i landet, följa och medverka i utvecklingen, rapportera till  
  
 regeringen och vid behov förslå åtgärder samt uppmärksamma  
  
 behovet av forskning. Svenska Kraftnät har det centrala ansvaret  
  
 för tillsynsvägledning vad gäller frågor om dammsäkerhet enligt  
  
 11 kap. miljöbalken. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 9  
  
 13  
  
 Kraftindustrin har utarbetat riktlinjer för dammsäkerhet,  
  
 RIDAS, och särskilda riktlinjer för gruvdammar, GruvRIDAS, har  
  
 utarbetats av gruvindustrin. I detta arbete har branschorganisationerna  
  
 Svensk Energi och Bryant viktiga roller. För flödesdimensionering  
  
 av dammar finns Flödeskommitténs riktlinjer som  
  
 tidigare beskrivits i avsnittet Systembeskrivning.  
  
 Den pågående anpassningen av dammarna till extrema flöden i  
  
 dagens klimat sker på initiativ av dammägarna själva. Erforderliga  
  
 anpassningsåtgärder med anledning av framtida klimatförändringar  
  
 är också dammägarnas ansvar och även dessa förutses ske på  
  
 ägarnas initiativ, speciellt med tanke på deras strikta ansvar enligt  
  
 miljöbalken. I dagsläget förutses inget behov av ändringar i ansvarsförhållanden  
  
 och regelverk med anledning av en klimatförändring.  
  
 En viss justering av Flödeskommitténs riktlinjer pågår bl.a. med  
  
 anledning av farhågorna för ett förändrat klimat.  
  
 Konsekvenser av klimatförändringar  
  
 Bedömningen av vilka konsekvenser en klimatförändring skulle  
  
 kunna få på dammsäkerheten baseras i huvudsak på resultat från  
  
 rapporten Känslighetsanalys av Flödeskommitténs riktlinjer i ett  
  
 framtida förändrat klimat, andra upplagan, kompletterad med  
  
 analyser för Umeälven (Andréasson et al., 2007). Resultaten ger  
  
 inget entydigt besked om ifall klimatförändringen generellt sett  
  
 kommer att öka eller minska dimensionerande flöden för klass I  
  
 dammar. Beräkningar för de utvalda testområdena visar att förändrade  
  
 klimatförhållanden i de flesta fall ökar den dimensionerande  
  
 nederbördssekvensen. Det dimensionerande snötäcket  
  
 minskar däremot. Beroende på hur ändringar i dimensionerande  
  
 nederbördssekvens och dimensionerande snötäcke samspelar kan  
  
 dimensionerande flöden både öka och minska beroende på plats  
  
 och val av scenarier. Spridningen är speciellt stor mellan olika  
  
 klimatmodeller i detta avseende, se figur 2. Det är följaktligen svårt  
  
 att dra generella slutsatser om hur de dimensionerande flödena  
  
 påverkas av en klimatförändring. En generell slutsats är dock att  
  
 klimatfrågan tillför en extra osäkerhet som behöver beaktas vid den  
  
 slutliga dimensioneringen. 
  
 Bilaga B 9 SOU 2007:60  
  
 14  
  
 Figur 2 Figuren visar spridningen beroende på klimatscenarie i den procentuella  
  
 förändringen i de beräknade maximala klass I-flödena  
  
 Källa: SMHI.  
  
 Den årliga uppföljning som görs i Flödeskonferensen för ett antal  
  
 platser i landet har hittills inte visat någon ökning av högsta  
  
 observerade flöde som andel av beräknat klass I-flöde. Uppföljningen  
  
 är dock baserad på ett förhållandevis begränsat material.  
  
 En utveckling av metodiken pågår vilket innebär att SMHI  
  
 framgent kommer att göra en analys för alla platser för vilka man  
  
 har tillgång till dimensioneringsberäkningar och flödesmätningar.  
  
 Andra analyser antyder dock att det finns vissa tendenser till att  
  
 förekomsten av extrem nederbörd har ökat något. Se figur 3 nedan  
  
 som visar fördelningen av 24-timmars regnmängder större än  
  
 90 mm på arealen 1 000 km2 under perioden 19262006. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 9  
  
 15  
  
 Figur 3 Fördelning av 24-timmars regnmängder större än 90 mm på  
  
 arealen 1000 km2 under perioden 1926 till 2006  
  
 Källa: SMHI.  
  
 SMHI:s rapport Framtidens översvämningsrisker som SMHI gjort  
  
 åt Bolton (Carlsson et al., 2006) pekar på att 100årsflöden  
  
 kan komma att bli högre i vissa delar av landet. Detta  
  
 skulle möjligen kunna tyda på att risken för dammbrott vid mindre  
  
 dammar och invallningar ökar. Dock bör man ha i åtanke att  
  
 rapporten inte är framtagen med tanke på dammar. T.ex. är  
  
 beräknade flöden baserade på mindre avrinningsområden än vad  
  
 som normalt är aktuellt för dimensionering av dammar. Även  
  
 analyserna för Umeälven som redovisas i Elforsks rapport 07:15  
  
 tyder på att högre 100-årsflöden kan förväntas i framtidens klimat.  
  
 Dock poängteras i rapporten att beräkningarna har stora osäkerheter.  
  
 Klimatförändringar kommer också att innebära att vattenkraftsystemet  
  
 kommer att drivas på ett annat sätt än idag. T.ex. är det  
  
 möjligt att tänka sig att förväntat högre vintertillrinningar leder till  
  
 minskat krav på att ligga med fulla magasin inför vintern. Klimatförändringar  
  
 kommer också att innebära att behoven av elektricitet  
  
 kommer att ändras. I det fall somrar blir varmare kan förväntas ett  
  
 0 
  
 50 
  
 100 
  
 150 
  
 [mm]  
  
 1920 1930 1940 1950 1960 1970 1980 1990 2000 2010 
  
 g 
  
 Bilaga B 9 SOU 2007:60  
  
 16  
  
 ökat behov av kylning, vilket skulle öka elbehoven. I det fall  
  
 vintrarna blir varmare kan tänkas att elbehoven minskar under  
  
 vintrarna. Alla dessa frågeställningar innebär med nödvändighet  
  
 inte att marginaler för den hydrologiska säkerheten reduceras. Det  
  
 omvända kan också visa sig vara fallet.  
  
 Troligt är att en förändring av kraftsystemet i sig, med mer  
  
 förnybara kraftslag som t.ex. biokraftvärme och vindkraft påverkar  
  
 vattenkraften i större grad än vad klimateffekterna gör.  
  
 När det gäller gruvdammar för deponering av gruvavfall i  
  
 driftskedet byggs de ofta på i etapper och utskov flyttas eller byggs  
  
 om i samband med detta och kan därmed löpande anpassas till nya  
  
 förhållanden.  
  
 Dimensioneringsberäkningar av extrema flöden innehåller stora  
  
 osäkerheter, även utan att särskild hänsyn tas till klimatfrågan. När  
  
 det gäller att förutse effekterna för dimensionerande flöden för  
  
 dammar i ett framtida förändrat klimat finns det också många  
  
 osäkerhetsfaktorer. Förutom de grundläggande osäkerheterna i  
  
 klimatscenarierna och i de globala och regionala klimatmodellerna  
  
 finns osäkerheter i de metoder som använts för att överföra  
  
 klimatscenarierna till den hydrologiska modell som används vid  
  
 flödesdimensionering. Fortsatt forskning och utveckling inom  
  
 området när det gäller effekterna av en klimatförändring på  
  
 extrema flöden bör därför bedrivas.  
  
 Även om extrema flöden är den helt dominerande klimatfaktorn  
  
 för dammsäkerheten kan även andra klimatfaktorer som vind, tjäle  
  
 och is påverka dammsäkerheten i varierande grad. I nuläget finns  
  
 inga signaler som pekar på att en klimatförändring skulle leda till  
  
 ökade problem för dammsäkerheten med hänsyn till dessa faktorer.  
  
 De framtagna scenarierna över max byvind visar så pass små  
  
 förändringar att det inte ger någon indikation på ökade problem ur  
  
 dammsäkerhetssynpunkt och med ett varmare klimat torde  
  
 generellt sett inte dammsäkerhesproblem med is och tjäle öka.  
  
 Andra faktorer som indirekt kan ha betydelse för dammsäkerheten  
  
 i ett klimat i förändring kan vara att tillgängligheten till  
  
 dammarna försvåras i samband med extrema väderhändelser. Det  
  
 kan t.ex. handla om skador på vägar till följd av skyfall.  
  
 Ett annat indirekt hot mot dammsäkerheten kan vara att ökade  
  
 avrinningar och instabila vintrar leder till ökade översvämningsproblem  
  
 i samhället i övrigt och att detta leder till ökade förväntningar  
  
 från allmänheten på flödesdämpning dvs. innehållande  
  
 av vatten i magasinen uppströms för att minska översvämningar 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 9  
  
 17  
  
 nedströms. Detta skulle kunna leda till ökad risk för dammbrott  
  
 genom att man utnyttjar magasinens dämpningskapacitet innan  
  
 tillflödet kulminerat. Flödesdämpning är en komplicerad åtgärd  
  
 som kräver stora säkerhetsmarginaler och stor kunskap för att bli  
  
 effektiv och säker. Dammsäkerheten måste prioriteras framför  
  
 intresset att dämpa flöden för att minska översvämningsproblem.  
  
 Kostnader för skador  
  
 Konsekvenserna av om ett dammbrott skulle inträffa skiljer sig från  
  
 damm till damm och beror bl.a. på magasinets storlek, dammens  
  
 höjd, typ av damm och förhållandena nedströms. Vid vissa dammar  
  
 handlar det om katastrofala konsekvenser med förlust av många  
  
 människoliv och mycket stora skador på infrastrukturen längs en  
  
 hel älvdal medan det vid andra dammar handlar om endast  
  
 obetydliga konsekvenser.  
  
 I dagsläget finns inte underlag för att göra en bedömning av om  
  
 en klimatförändring kommer att leda till ökad frekvens av dammbrott.  
  
 Det går således inte att bedöma om en klimatförändring  
  
 kommer att leda till ökade kostnader för skador till följd av  
  
 dammbrott. Riskbilden kan dock sägas ha förändrats något genom  
  
 den osäkerhet i dimensioneringsunderlaget som klimatfrågan tillfört.  
  
 Anpassningsåtgärder samt kostnader för dessa  
  
 Dammsäkerhet handlar om komplexa system och stora investeringar.  
  
 För att kunna vidta rätt åtgärder som verkligen höjer  
  
 dammsäkerheten krävs att man har tillräcklig kunskap om vad man  
  
 ska anpassa sig till.  
  
 Strategi för anpassning  
  
 I nuläget finns inte tillräckligt underlag för att kunna uppskatta om  
  
 och i så fall hur dammarna behöver anpassas med anledning av en  
  
 klimatförändring. Däremot vet vi med säkerhet att farhågorna om  
  
 ett förändrat klimat har skapat ytterligare osäkerheter som motive 
  
 Bilaga B 9 SOU 2007:60  
  
 18  
  
 rar fortsatta studier av effekterna på dimensionerande flöden och  
  
 ökade säkerhetsmarginaler vid dimensioneringsarbetet.  
  
 Mot bakgrund av bl.a. de osäkerheter som klimatfrågan tillför  
  
 bör beräkningsförutsättningarna ses över regelbundet. Jämförelser  
  
 mellan inträffade flödessituationer och beräknade dimensionerande  
  
 flöden bör utföras fortlöpande. Systemets känslighet för klimatförändringar  
  
 bör analyseras genom utnyttjande av klimatscenarier.  
  
 Nya förutsättningar kan leda till att dimensioneringsberäkningarna  
  
 behöver revideras.  
  
 Osäkerheter kring det framtida klimatet får inte hindra att  
  
 nödvändiga dammsäkerhetshöjande åtgärder vidtas. På grund av  
  
 dessa osäkerheter bör dessutom flexibilitet och marginaler skapas  
  
 där så är lämpligt.  
  
 Sedan Flödeskommitténs riktlinjer gavs ut görs fortlöpande  
  
 jämförelser mellan inträffade klimathändelser och beräknande  
  
 flöden enligt riktlinjerna. Den känslighetsanalys av Flödeskommitténs  
  
 riktlinjer i ett framtida förändrat klimat som genomförts  
  
 kommer att följas upp av fler forskningsstudier. Genom uppföljningar  
  
 av inträffade klimathändelser, fortsatt stöd till och medverkan  
  
 i forskning och utveckling och fortsatta känslighetsanalyser  
  
 följs frågan bl.a. inom Flödeskonferensens ram av Svensk Energi,  
  
 Svemin, Svenska Kraftnät och SMHI och eventuella anpassningsåtgärder  
  
 kan vidtas om/när man identifierar ett sådant behov.  
  
 Anpassningsåtgärder kan innebära såväl ombyggnadsåtgärder på  
  
 dammägarnas initiativ som revidering av riktlinjerna. Genom denna  
  
 strategi minskar risken för att överraskas av effekter av en klimatförändring  
  
 och man ökar successivt kunskapen för att kunna vidta  
  
 rätt åtgärder.  
  
 Kostnader för anpassning  
  
 Hittills gjorda analyser visar inte om en klimatförändring generellt  
  
 kommer att öka eller minska de dimensionerande flödena för  
  
 dammar. Eftersom det med den kunskap som finns i nuläget inte  
  
 går att säga om och i så fall hur dammarna behöver anpassas till ett  
  
 förändrat klimat går det inte heller att uppskatta kostnaderna för  
  
 anpassningsåtgärder. Däremot kan man redan idag säga att man får  
  
 ökade kostnader för att fortlöpande följa frågan till exempel genom  
  
 utveckling av beräkningsmetoder och ytterligare beräkningar för  
  
 att studera systemets känslighet för klimatförändringar. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 9  
  
 19  
  
 Det råder stor osäkerhet om hur de dimensionerande flödena  
  
 enligt Flödeskommitténs riktlinjer kan komma att förändras i ett  
  
 förändrat klimat. Det kan dock inte uteslutas att kostnader för att  
  
 anpassa dammarna till en förändring kan komma att bli av samma  
  
 storleksordning som kostnaderna för de åtgärder som nu genomförs  
  
 baserat på ett oförändrat klimat. Ställt i relation till det  
  
 normala underhållsbehovet bedöms inte kostnader för anpassning  
  
 till klimatfrågan få dominerande betydelse.  
  
 Pågående åtgärder för att minska dammarnas sårbarhet i dagens  
  
 klimat  
  
 Genom de åtgärder som pågår för att minska dammarnas sårbarhet  
  
 i dagens klimat fås totalt sett en minskad sårbarhet även i ett  
  
 förändrat klimat.  
  
 Förutom den pågående anpassningen av dammar till Flödeskommitténs  
  
 riktlinjer och andra uppgraderingar kan t.ex. nämnas  
  
 den utveckling av samordnad beredskap för dammbrott som pågår i  
  
 de stora kraftverksälvarna samt bildandet av Svenskt vattenkraftcentrum  
  
 (SVC) En mera utförlig beskrivning av dammsäkerhetsarbetet  
  
 i Sverige idag lämnas i Svenska Kraftnäts rapport (2007);  
  
 Dammsäkerhetsutvecklingen i Sverige (bilaga 1).  
  
 År 2005 avslutades ett pilotprojekt för utveckling av samordnad  
  
 beredskapsplanering för dammbrott som bedrivits för Ljusnan. I  
  
 projektet har ett gemensamt planeringsunderlag tagits fram med  
  
 GIS-skikt, kartor och tabeller som visar flodvågsutbredningen av  
  
 dammbrott längs älven. Genom detta fås en bild av vilka konsekvenser  
  
 som skulle kunna uppstå vid dammbrott i de olika  
  
 dammarna i älven. En larmplan har också tagits fram som beskriver  
  
 vilka aktörer som ska larmas i olika situationer. Vidare har ett  
  
 exempel på informationsbroschyr för kommuninvånarna längs  
  
 älven utarbetats. Men det kanske allra viktigaste resultatet av  
  
 projektet är de berörda aktörernas beredskapsplanering och den  
  
 samverkan som utvecklats mellan aktörerna, främst dammägarna,  
  
 de kommunala räddningstjänsterna och länsstyrelserna. Med  
  
 Ljusnan som förebild är ambitionen att beredskapsplanering för  
  
 dammbrott ska utvecklas i alla de stora kraftverksälvarna och i  
  
 dagsläget har arbetet med detta påbörjats i Luleälven, Ljungan,  
  
 Dalälven och Göta älv. 
  
 Bilaga B 9 SOU 2007:60  
  
 20  
  
 En av de viktigaste faktorerna för att säkerställa hög dammsäkerhet  
  
 är att vi lyckas upprätthålla god kompetens inom området  
  
 i landet. Efter vattenkraftens utbyggnadsepok, som kulminerade på  
  
 1960-talet, har såväl grundutbildning som forskning inom området  
  
 stadigt minskat vid våra tekniska högskolor. På initiativ av kraftindustrin,  
  
 Svenska Kraftnät, Statens energimyndighet och några  
  
 högskolor bildades därför Svenskt Vatttenkraftcentrum (SVC)  
  
 år 2005. Syftet är att bidra till kunskaps- och kompetensförsörjningen  
  
 inom dammsäkerhetsområdet genom utveckling av högskoleutbildnings-  
  
 och forskningsmiljö. Att säkerställa kompetensförsörjningen  
  
 i landet är troligtvis en av de största utmaningarna  
  
 när det gäller dammsäkerhet och förutom satsningen på SVC krävs  
  
 bland annat att dammägarna kontinuerligt nyanställer och erbjuder  
  
 intressanta arbetstillfällen inom dammsäkerhetsområdet. Även när  
  
 det gäller anpassning av dammar till ett förändrat klimat är kompetensfrågan  
  
 viktig. Det krävs hög kompetens hos såväl dammägare  
  
 som hos övriga aktörer, såsom konsulter, domstolar och myndigheter  
  
 för att kunna bedöma behovet av anpassning och säkerställa  
  
 att eventuella anpassningsåtgärder görs på ett insiktsfullt sätt.  
  
 Slutsatser  
  
 Extrema flöden är den helt dominerande klimatfaktorn för  
  
 dammsäkerhet. För närvarande pågår en anpassning av dammarna  
  
 enligt kraven i Flödeskommitténs riktlinjer. Denna anpassning  
  
 avser extrema flöden under dagens klimatförhållanden och har  
  
 ingen direkt koppling till frågan om en klimatförändring.  
  
 Konsekvenser av klimatförändringar  
  
 Hittills gjorda analyser ger inget entydigt besked om klimatförändringen  
  
 kommer att öka eller minska dimensionerande flöden för  
  
 klass I dammar. Beroende på hur ändringar i dimensionerande  
  
 nederbördssekvens och dimensionerande snötäcke samspelar kan  
  
 dimensionerande flöden både öka och minska beroende på plats  
  
 och val av scenarier. Det är därför svårt att dra generella slutsatser  
  
 om hur de dimensionerande flödena påverkas av en klimatförändring.  
  
 En generell slutsats är dock att klimatfrågan tillför en extra  
  
 osäkerhet som behöver beaktas vid den slutliga dimensioneringen. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 9  
  
 21  
  
 Mot bakgrund av bl.a. de osäkerheter som klimatfrågan tillför bör  
  
 beräkningsförutsättningarna ses över regelbundet. Jämförelser  
  
 mellan inträffade flödessituationer och beräknade dimensionerande  
  
 flöden bör utföras fortlöpande. Systemets känslighet för klimatförändringar  
  
 bör analyseras genom utnyttjande av klimatscenarier.  
  
 Nya förutsättningar kan leda till att dimensioneringsberäkningarna  
  
 behöver revideras. Osäkerheter kring det framtida klimatet får inte  
  
 hindra att nödvändiga dammsäkerhetshöjande åtgärder vidtas. På  
  
 grund av dessa osäkerheter bör dessutom flexibilitet och marginaler  
  
 skapas där så är lämpligt.  
  
 Kostnader för skador  
  
 Kostnaderna för en stor dammolycka kan bli mycket stora genom  
  
 förlust av liv och egendom, skadad infrastruktur och förlorad  
  
 elkraftproduktion.  
  
 Det går dock i dagsläget inte att bedöma om en klimatförändring  
  
 kommer att leda till ökade kostnader för skador till följd av  
  
 dammbrott.  
  
 Anpassningsåtgärder samt kostnader för dessa  
  
 I nuläget vet vi inte tillräckligt mycket om klimatförändringarna  
  
 och dess samspel med vattenregleringar i framtiden för att kunna  
  
 uppskatta om och i så fall hur dammarna behöver anpassas med  
  
 anledning av en klimatförändring. Kraft- och gruvindustrins strategi  
  
 för hantering av klimatfrågan vid flödesdimensionering är att  
  
 fortlöpande bevaka frågan och att skapa flexibilitet och marginaler  
  
 där så är lämpligt samtidigt som man fortsätter med det pågående  
  
 arbetet med anpassning till Flödeskommitténs riktlinjer. Genom  
  
 uppföljningar av inträffade klimathändelser, fortsatt stöd till och  
  
 medverkan i forskning och utveckling inom området samt fortsatta  
  
 känslighetsanalyser följs frågan av dammägare inom kraft- och  
  
 gruvindustrin, Svenska Kraftnät och SMHI, bl.a. inom Flödeskonferensens  
  
 ram, och eventuella anpassningsåtgärder kan vidtas  
  
 om/när man identifierar ett sådant behov. Genom denna strategi  
  
 minskar risken för att överraskas av effekter av en klimatförändring  
  
 och man ökar successivt kunskapen för att kunna vidta rätt  
  
 åtgärder. 
  
 Bilaga B 9 SOU 2007:60  
  
 22  
  
 Det råder stor osäkerhet om hur de dimensionerande flödena  
  
 enligt Flödeskommitténs riktlinjer kan komma att förändras i ett  
  
 förändrat klimat. Med den kunskap som finns i nuläget går det inte  
  
 att säga om och i så fall hur dammarna behöver anpassas till ett  
  
 förändrat klimat. Redan idag kan man säga att man får ökade  
  
 kostnader för att fortlöpande följa frågan till exempel genom  
  
 ytterligare beräkningar för att studera systemets känslighet för  
  
 klimatförändringar. Det kan inte uteslutas att kostnader för att  
  
 anpassa dammarna till en klimatförändring kan komma att bli av  
  
 samma storleksordning som kostnaderna för de åtgärder som nu  
  
 genomförs baserat på ett oförändrat klimat. Ställt i relation till det  
  
 normala underhållsbehovet bedöms dock inte kostnader för  
  
 anpassning till klimatfrågan få någon dominerande betydelse.  
  
 Bilagor:  
  
 1. Svenska Kraftnät (2007). Dammsäkerhetsutvecklingen i Sverige.  
  
 En sammanställning baserad bl.a. på dammägarnas årsrapportering  
  
 till länsstyrelserna om dammsäkerhet årsskiftena 2004/2005  
  
 och 2005/2006. Dnr 393-2006-BE90.  
  
 Referenser  
  
 [1] SMHI, 1994, Svenskt dammregister, södra Sverige. SMHI  
  
 rapporter Hydrologi, nr 55. Norrköping.  
  
 [2] SMHI, 1995, Svenskt dammregister, norra Sverige. SMHI  
  
 rapporter Hydrologi, nr 56. Norrköping.  
  
 [3] Flödeskommittén (1990). Riktlinjer för bestämning av  
  
 dimensionerande flöden för dammanläggningar  Slutrapport  
  
 från Flödeskommittén. Statens vattenfallsverk, Svenska  
  
 Kraftverksföreningen, Sveriges Meteorologiska och Hydrologiska  
  
 Institut.  
  
 [4] Bryant, Miller, Lucero, M., Austin, S.-S. och  
  
 Shepherd, S. (2007). Känslighetsanalys av Flödeskommitténs  
  
 riktlinjer i ett framtida förändrat klimat, andra  
  
 upplagan, kompletterad med analyser för Umeälven. Elforsk  
  
 rapport 07:15. 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 9  
  
 23  
  
 [5] Carlsson, Bowen, Shepherd, Lopez, Bryant, Miller och  
  
 Austin, S.-S. (2006). Framtidens översvämningsrisker.  
  
 SMHI, Reports Hydrology, No. 19, Norrköping.  
  
 [6] Svensk Energi, 2002, RIDAS – Kraftföretagens riktlinjer för  
  
 dammsäkerhet. Reviderad 2002.  
  
 [7] Svenska Kraftnät, 2007, Dammsäkerhetsutvecklingen i  
  
 Sverige. En sammanställning baserad bl.a. på dammägarnas  
  
 årsrapportering till länsstyrelserna om dammsäkerhet årsskiftena  
  
 2004/2005 och 2005/2006. Dnr 393-2006-BE90. 
  
 Bilaga B 10  
  
 Höga flöden i Umeälven i ett framtida  
  
 förändrat klimat  
  
  rapport till Elforsk och Klimat- och  
  
 sårbarhetsutredningen  
  
 SMHI  
  
 Smith, Harris, Martin,  
  
 Martinez  
  
 Underlagsrapport utarbetad för Klimat- och sårbarhetsutredningen,  
  
 2007-05-22 
  
 Bilaga B 10 SOU 2007:60  
  
 2 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 10  
  
 3  
  
 Innehåll  
  
 Inledning ............................................................................ 5  
  
 Umeälven som testområde ................................................................. 5  
  
 Metodik................................................................................................ 6  
  
 Resultat ................................................................................................ 9  
  
 Diskussion ......................................................................................... 11  
  
 Referenser.......................................................................................... 12 
  
 Bilaga B 10 SOU 2007:60  
  
 4 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 10  
  
 5  
  
 Inledning  
  
 Under arbete med underlag till Klimat- och sårbarhetsutredningen  
  
 har frågeställningen om hur ett förändrat klimat kan komma att  
  
 påverka risken för höga flöden i en större reglerad älv visat sig svår  
  
 att besvara. Av den anledningen har SMHI fått två uppdrag, ett  
  
 från Elforsk (Elforsk projekt nr 1875) och ett från Klimat- och  
  
 såbarhetsutredningen. Uppdraget från Elforsk bestod i att genomföra  
  
 en beräkning av ett dimensionerande klass-1 flöde enligt  
  
 Flödeskommitténs riktlinjer för dimensionerande flöden för  
  
 dammanläggningar, dels för dagens klimat och dels för ett  
  
 förändrat klimat enligt den metodik som utvecklats inom projektet  
  
 Känslighetsanalys av Flödeskommitténs riktlinjer i ett framtida  
  
 förändrat klimat (Andréasson et al., 2006). Från Klimat- och  
  
 sårbarhetsutredningen har SMHI fått i uppdrag att närmare studera  
  
 hur ett 100-års flöde kan komma att förändras om klimatet ändras i  
  
 en kraftigt reglerad älv.  
  
 Umeälven som testområde  
  
 Av praktiska skäl valdes Umeälven ut för båda dessa studier  
  
 (Fig. 1). Det är en stor älv med stora regleringsmagasin som  
  
 framgår av den schematiska bilden från Vattenregleringsföretagen  
  
 (Fig. 2). I figur 3 visas hur regleringarna påverkat de högsta flödena  
  
 i Stornorrfors längst ner i älven i historisk tid fram till och med  
  
 1998. Då ingår även vattenflöden från den oreglerade Vindelälven.  
  
 Bilden illustrerar svårigheterna att bestämma ett 100-års flöde i en  
  
 reglerad älv, med gradvis ökande påverkan av regleringar. För  
  
 Umeälven blir de högsta flödena oftast lägre på grund av  
  
 regleringen, men dock inte alltid. Höstflöden kan till och med  
  
 förstärkas, något som var fallet 1981. Denna problematik har  
  
 diskuterats ingående av Shepherd (1999).  
  
 Beräkningarna i de nu genomförda uppdragen från Elforsk och  
  
 Klimat- och sårbarhetsutredningen koncentrerades till Pengfors  
  
 alldeles ovanför sammanflödet med den oreglerade Vindelälven. På  
  
 så sätt gavs möjlighet att studera ett hårt reglerat system. 
  
 Bilaga B 10 SOU 2007:60  
  
 6  
  
 Figur 1 Umeälvens avrinningsområde uppströms Pengfors  
  
 Metodik  
  
 I beräkningarna användes en befintlig hydrologisk prognosmodell  
  
 som är anpassad till areella meteorologiska indata. Klass-1 flödet  
  
 beräknades enligt Flödeskommittén riktlinjer och den metod som  
  
 utvecklats av Andréasson et al. (2006). För scenarieberäkningarna  
  
 användes resultat från Rossby Centres regionala klimatmodell,  
  
 RCAO, med en horisontell upplösning på cirka 49 km. För att  
  
 driva RCAO har randvärden från två globala modeller, HadAM3H  
  
 från Taylor i England och ECHAM4/OPYC3 från Cain  
  
 Institutet för Meteorologi i Hamburg använts.  
  
 I beräkningarna representerar tidsperioden 19611990 dagens  
  
 klimat (referens) och det framtida klimatet avser tidsperioden  
  
 20712100 (scenario). Liksom i det tidigare arbetet av Bryant  
  
 et al. (2006) användes två scenarier över framtidens utsläpp av  
  
 växthusgaser, A2 respektive B2. Detta ger sammantaget fyra  
  
 Umeälven 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 10  
  
 7  
  
 scenarier, som i den fortsatta texten benämns RCAO-H/A2  
  
 (Modellen från Taylor, utsläpp A2), RCAO-H/B2,  
  
 RCAO-E/A2 (ECHAM-modellen, utsläpp A2) respektive  
  
 RCAO-E/B2.  
  
 För beräkning av 100-års flödet användes en regleringsstrategi,  
  
 som förenklat beskriver de genomsnittliga regleringsförhållandena  
  
 under perioden 196190. På så sätt beräknades först en trettioårserie  
  
 av reglerade flöden (19611990) i dagens klimat och med  
  
 dagens utbyggnad av älven. Därefter gjordes motsvarande beräkning  
  
 för flöden i ett förändrat klimat (20712100) enligt de fyra  
  
 klimatscenarier som beskrevs ovan. I denna beräkning gjordes en  
  
 justering av regleringsstrategierna, som innebär att datumet för  
  
 starten av påfyllnadsfasen tidigareläggs 46 veckor för de viktigaste  
  
 magasinen. Genom denna justering undviks de mest orealistiska  
  
 förhållandena, som annars skulle inträffa i scenarieberäkningarna. 
  
 Bilaga B 10 SOU 2007:60  
  
 8  
  
 Figur 2 Schematisk bild av Umeälven med dess regleringsmagasin och  
  
 kraftverk. (Publiceras med tillstånd från Vattenregleringsföretagen) 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 10  
  
 9  
  
 Figur 3 Sammanställning av maxflöden i Stornorrfors längst ner i Umeälven  
  
 nedströms sammanflödet med Vindelälven för perioden 19191998.  
  
 Röda pricker visar beräknade rekonstruktioner av de toppflöden,  
  
 som skulle ha inträffat om älven varit oreglerad. (Publiceras med  
  
 tillstånd från Vattenregleringsföretagen)  
  
 Slutligen genomfördes frekvensanalyser av de beräknade trettioårsserierna  
  
 för att ta fram 100-års flödet för dagens respektive framtidens  
  
 klimat. Därvid användes tre olika frekvensfördelningsfunktioner;  
  
 Gumbel, Lognormal 2 och Lognormal 3.  
  
 Resultat  
  
 I tabell 1 och tabell 2 redovisas resultatet av beräkningarna av snömagasinet  
  
 (Gumbelfördelningen) och det dimensionerande klass-1  
  
 flödet, tillsammans med de tidigare beräkningarna från Bryant  
  
 et al. (2006). Beräkningarna av 100-årsflödet för Pengfors redovisas  
  
 i tabell 3. Där redovisas även de högsta beräknade flödena i respektive  
  
 30-års period samt den månad då de tre högsta beräknade  
  
 värdena i denna period inträffat.  
  
 STORNORRFORS 
  
 Maxflöde åren 1919 - 1998 
  
 0 
  
 500 
  
 1000 
  
 1500 
  
 2000 
  
 2500 
  
 3000 
  
 3500 
  
 1919 1921 1923 1925 1927 1929 1931 1933 1935 1937 1939 1941 1943 1945 1947 1949 1951 1953 1955 1957 1959 1961 1963 1965 1967 1969 1971 1973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1989 1991 1993 1995 1997  
  
 m 
  
 3/s 
  
 0 
  
 500 
  
 1000 
  
 1500 
  
 2000 
  
 2500 
  
 3000 
  
 3500 
  
 m 
  
 3/s 
  
 Schultz naturligt 
  
 Vattenföringen reglerades 1958 
  
 Bilaga B 10 SOU 2007:60  
  
 10  
  
 Som framgår av tabell 1 så minskar det beräknade 30-års  
  
 snötäcket enligt alla fyra klimatscenarierna. Tabell 2 visar att det  
  
 dimensionerande klass-1 flödet i stort sett förblir oförändrat enligt  
  
 beräkningar baserade på HadAM3H medan det sker en ökning på  
  
 närmare 20 % om beräkningarna baseras på den globala  
  
 ECHAM4/OPYC3-modellen.  
  
 Beträffande 100-års flöden, som redovisas i tabell 3, så ger  
  
 beräkningarna som baseras på den globala ECHAM4/OPYC3modellen  
  
 en ökning av flödet med 1435 % i framtidens klimat.  
  
 Det högsta värdet i 30-års perioden minskar något för beräkningarna  
  
 enligt HadAM3H men trots det ger frekvensanalysen en  
  
 mindre ökning av 100-års flödet med 07 %.  
  
 Tabell 1 Förändring i det beräknade dimensionerande snötäcket (30 års  
  
 återkomsttid, Gumbelfördelningen) enligt fyra klimatscenarier (%)  
  
 Suorva Torpshammar Trängslet Vänern Torsebro Umeälven  
  
 Pengfors  
  
 RCAOH/A2  
  
 - 41 - 11 0 - 42 - 70 - 13  
  
 RCAOH/B2  
  
 - 33 - 3 - 1 - 34 - 54 - 10  
  
 Deleon/A2  
  
 - 11 - 35 - 21 - 56 -76 - 8  
  
 Deleon/B2  
  
 - 14 - 23 - 7 - 45 - 68 - 8  
  
 Tabell 2 Förändring i de beräknade dimensionerande klass-1 flödena (%)  
  
 enligt fyra klimatscenarier  
  
 Suorva Torpshammar Trängslet Vänern Torsebro Umeälven  
  
 Pengfors  
  
 RCAOH/A2  
  
 - 9 - 3 + 14 + 16 - 8 + 1  
  
 RCAOH/B2  
  
 - 6 0 + 9 - 5 - 19 + 1  
  
 Deleon/A2  
  
 + 20 - 3 - 14 + 13 -10 + 19  
  
 Deleon/B2  
  
 + 16 - 1 + 1 + 6 - 22 + 17 
  
 SOU 2007:60 Bilaga B 10  
  
 11  
  
 Tabell 3 Beräknat 100-årsflöde för Pengfors i Umeälven för dagens klimat  
  
 och enligt fyra klimatscenarier (m³/s respektive %) samt högsta  
  
 värde och månad då de tre högsta värdena beräknats inträffa för  
  
 dagens klimat och för respektive scenario. Frekvensanalysen är  
  
 gjord med tre olika frekvensfördelningar  
  
 100-års värde  
  
 Gumbel  
  
 100-års  
  
 värde  
  
 Logonormal 2  
  
 100-års värde 
  
 Logonormal 3  
  
 Högsta  
  
 värde  
  
 Månad för de tre  
  
 högsta värdena i  
  
 resp. serie  
  
 Dagens  
  
 klimat  
  
 908 854 894 847 aug, aug, juli  
  
 RCAO H/A2  
  
 947 (+ 4%) 911 (+ 7%) 952 (+ 7%) 809 nov, nov, aug  
  
 RCAO H/B2  
  
 907 (± 0%) 866 (+ 1%) 903 (+ 1%) 803 aug, nov, nov  
  
 RCAO E/A2  
  
 1209 (+ 33%) 1152 (+35%) 1201 (+ 34%) 1038 apr, okt, okt  
  
 RCAO E/B2  
  
 1034 (+ 14%) 993 (+ 16%) 1040 (+ 16%) 896 okt, nov, okt  
  
 Diskussion  
  
 De nu redovisade uppdragen har slutförts på mycket kort tid och  
  
 med utnyttjande av befintliga hydrologiska modeller och med en  
  
 schematisk beskrivning av vattenhushållningen. Detta gör att  
  
 beräkningsresultaten bör tolkas med försiktighet. En speciell  
  
 svårighet vid beräkning av 100-års flödet har varit att justera  
  
 regleringsstrategin, så att den skall var tänkbar för förhållanden i  
  
 ett framtida klimat. Det faktum att 100-års flödena i de flesta fall  
  
 beräknas inträffa under andra årstider i framtidens klimat än vad  
  
 som är fallet idag, ger anledning till försiktighet i tolkningen. En ny  
  
 hydrologisk regim får troligen stor påverkan på regleringsstrategin.  
  
 Justeringen av denna strategi har hittills bara kunnat göras för  
  
 förhållandena inför vårfloden.  
  
 Det är också uppenbart att det kan var helt andra faktorer som  
  
 styr vattenhushållningen i framtiden, såsom marknadens utveckling,  
  
 samspelet med andra kraftslag och nya regelverk. Fortsättningsvis  
  
 bör därför dessa studier fördjupas och då i ett närmare  
  
 samarbete med dem som ansvarar för regleringarna än som varit  
  
 möjligt under den korta tid som stått till förfogande för detta  
  
 uppdrag.  
  
 De beräkningar av klass-1 flöden som genomförts för Umeälven  
  
 uppvisar likheter med tidigare beräkningar för Suorva såtillvida att 
  
 Bilaga B 10 SOU 2007:60  
  
 12  
  
 valet av global klimatmodell har mycket stor betydelse. Det medför  
  
 att nya resultat från klimatforskningen kan leda till stora förändringar.  
  
 Beräkningarna visar att den stora ökningen av de framtida nederbördsvärden  
  
 i fjälltrakterna, som erhålles om de regionala klimatberäkningarna  
  
 baseras på den globala ECHAM4/OPYC3-modellen,  
  
 också påverkar flödena längre ner i Umeälven. Speciellt stor  
  
 blir effekten om A2-scenariet antas gälla. Det är dock svårt att  
  
 avgöra om förhållanden i Umeälven gäller generellt för fler reglerade  
  
 älvar. För att belysa detta krävs specifika beräkningar för  
  
 respektive vattendrag och dess reglering.  
  
 Referenser  
  
 Bryant, Miller, Lucero, M., Austin, Herrera och Shepherd, S.  
  
 (2006). Känslighetsanalys av Flödeskommitténs riktlinjer i ett  
  
 framtida förändrat klimat. Elforsk rapport 06:80. Stockholm.  
  
 Shepherd, S. (1999) Höga vattenflöden i reglerade älvar. SMHI  
  
 Fakta nr 1, Norrköping.