SOU 2000:21 
  
 3 
  
 Till Statsrådet och chefen för 
 Försvarsdepartementet 
 Regeringen beslutade den 25 september 1997 (dir. 1997:106) att tillsätta en kommitté för att göra en översyn av systemet med totalförsvarsplikt m.m. 
 Med stöd av beslutet förordnade chefen för Försvarsdeparte- mentet den 13 januari 1998 som ledamöter landshövdingen Reynolds, även ordförande, f.d. riksdagsledamoten Barnett, riksdagsledamoten Gutierrez, byggnadsingen- jören  
 Miller, riksdagsledamoten Harris, riksdagsledamoten Wolf, numera kommunalrådet  
 White 
  Williams, riksdagsledamoten Hall och riks- dagsledamoten Cisneros. 
 Harris entledigades den 5 februari 1999. I stället för- ordnades som ledamot f.d. riksdagsledamoten Roy. Gutierrez ersattes den 9 februari av riksdagsledamoten Smith. Studeranden Craig förordnades den 27 januari 2000 i stället för Summers som ledamot av utred- ningen. 
 Barnett ersattes den 28 september 1999 av riks- dagsledamoten Reid.  
 Miller entlediga- des den 29 oktober 1999. I hans ställe förordnades f.d. riksdags- ledamoten Graham. 
 Till experter åt kommittén utsågs den 17 mars 1998 dåvarande översten av första graden Weiss, beredskapsplan- läggaren Martin, regionkontorschefen Evans, avdelningschefen Morrison, direktören Tran och konsulenten Thompson, den 25 mars 1998 generaldirek- tören Watson, den 8 maj 1998 hovrättsassessorn Osborne och departementssekreteraren Hernandez samt den 17 februari 1999 utredaren Hanna. 
 Weiss ersattes den 1 september 1998 av dåvarande översten Burns och Osborne av hovrättsassessorn 
  
 4 
  
 SOU 2000:21 
  
 Watkins. Burns ersattes i sin tur den 7 sep- tember 1999 av översten av första graden Robertson. I stället för Hanna förordnades den 3 juni 1999 säkerhetschefen Smith. 
 Experterna har bidragit med faktamaterial och synpunkter i frågor som omfattas av expertuppdraget. 
 Som sekreterare förordnades den 3 mars 1998 hovrätts- assessorn Collins, den 17 mars 1998 avdelningschefen Mccoy och den 7 april 1998 kommendören Roberts. Collins entledigades den 1 februari 1999 som sekreterare och förordnades i stället som expert. Till sekreterare utsågs den 1 mars 1999 kammarrättsassessorn  
 Howe 
  Green. Majoren Mckinney har deltagit i arbetet inom sekretariatet. 
 Kommittén har antagit namnet  
 1998 års pliktutredning.  
 Utredningen har i enlighet med de ursprungliga direktiven och 
 de senare av regeringen utfärdade tilläggsdirektiven (dir. 1998:49 och 1999:85) sett över olika delar av pliktsystemet, bl.a. skyldig- heterna för män och kvinnor att tjänstgöra, mönstring och inskriv- ning, uppskov och utbildning för internationella fredsfrämjande insatser. 
 Utredningen har i arbetet lagt stor vikt vid åtgärder som syftar till att förbättra inställningen till plikttjänstgöringen hos de tjänstgöringsskyldiga. Till dessa åtgärder hör en förbättring av de ekonomiska förmånerna. En viktig fråga som påverkar viljan att genomgå grundutbildning är in- och utryckningarnas förläggning i tiden med hänsyn till bl.a. högskoleterminerna. Utredningens överväganden har vidare omfattat personskadeskyddet, disciplin- påföljderna, påföljderna vid totalvägran och en särskild tjänste- plikt för insatser vid svåra påfrestningar på samhället i fred. 
 Sammanställning av fakta och annat bakgrundsmaterial har i stor utsträckning skett i arbetsgrupper sammansatta av företrädare för berörda myndigheter. 
 Synpunkter har inhämtats från företrädare för myndigheter, arbetsmarknadens organisationer och politiska ungdomsförbund i de referensgrupper som stått till utredningens förfogande. Överläggningar har ägt rum med företrädare för Civilpliktsrådet och Värnpliktsrådet. 
 Utredningen har studerat systemen för plikttjänstgöring i Dan- mark, Finland och Norge. 
 Utredningen anser att det finns goda förutsättningar att utveck- la det svenska pliktsystemet så att det även under perioder med en begränsad rekrytering från varje årskull går att upprätthålla respekten för reglerna. Detta är en grundläggande förutsättning 
  
 SOU 2000:21 
  
 5 
  
 för folkförankringen av totalförsvaret. Den utveckling av plikt- systemet som utredningens föreslår syftar till att både innehållet i utbildningen och villkoren för tjänstgöringen skall förbättras. Strävan måste vara att utforma systemet så att plikttjänstgöringen kommer att vara en lockande uppgift för unga människor. 
 Ledamöterna Craig, Wolf, Hill Salinas, Reid, Hall och Roy har lämnat reservationer samt ledamöterna Reid och Cisneros särskilda yttranden. 
 Utredningen får härmed överlämna betänkandet  
 Totalförsvars- plikten 
 . 
 Utredningens arbete är med detta slutfört. 
 Stockholm den 22 mars 2000 
 Reynolds 
  
 Craig 
  
 Wolf 
  
 White 
  Williams 
  
 Reid 
  
 Hall 
  
 Graham 
  
 Roy 
  
 Cisneros 
  
 /Sven Franco 
  
 Roberts 
  
 Hernandez 
  
 SOU 2000:21 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 Sammanfattning............................................................................. 
  
 19 
  
 Författningsförslag ........................................................................ 
  
 31 
  
 1 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande............... 
  
 77 
  
 1.1 Pliktsystemet i stora drag ................................................ 
  
 77 
  
 1.1.1 Något om volymerna och tillämpningen ............. 
  
 78 
  
 1.1.2 Statsmakternas principer för den framtida plikt- 
  
 tjänstgöringen ...................................................... 
  
 79 
  
 1.2 Utredningens uppdrag ..................................................... 
  
 80 
  
 1.2.1 De ursprungliga direktiven till utredningen......... 
  
 80 
  
 1.2.2 
  
 Tilläggsdirektiven år 1998................................... 
  
 82 
  
 1.2.3 
  
 Tilläggsdirektiven år 1999................................... 
  
 83 
  
 1.3 
  
 Försvarsmaktens underlag till regeringen den 19 maj 
  
 1999 
  
 ................................................................................. 
  
 84 
  
 1.4 
  
 Annat underlag för utredningens arbete.......................... 
  
 85 
  
 1.5 
  
 Utredningsarbetets ...................................genomförande 
  
 87 
  
 1.6 
  
 Betänkandets .................................................disposition 
  
 88 
  
 2 Totalförsvarspliktens ...............................................innehåll 
  
 91 
  
 2.1 
  
 Regelverket...................................................................... 
  
 91 
  
 2.1.1 ......................................................... 
  
 Tjänstgöring 
  
 91 
  
 2.1.2 ............................... 
  
 Förmåner och disciplinregler 
  
 91 
  
 2.1.3 .............................. 
  
 Myndigheternas instruktioner 
  
 92 
  
 2.1.4 Tillämpningsföreskrifter utfärdade av myndig- 
  
 ................................................................. 
  
 heterna 
  
 93 
  
 2.2 
  
 Skyldigheter .......................för den totalförsvarspliktige 
  
 94 
  
 2.2.1 ................................... 
  
 Skyldigheter att tjänstgöra 
  
 94 
  
 2.2.2 ....................................................... 
  
 Inskrivningen 
  
 97 
  
 2.3 
  
 Pliktutbildning................................................................. 
  
 98 
  
 2.3.1 ..........Utbildning för befattningar med civilplikt 
  
 98 
  
 2.3.2 ........Utbildning för befattningar med värnplikt 
  
 100 
  
 2.3.3 ......................................... 
  
 Snyder och avbrott 
  
 101 
  
 8  
 Innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 2.4 
  
 Krigsplacering ............................................................... 
  
 102 
  
 2.4.1 
  
 Principer ............................................................ 
  
 102 
  
 2.4.2 
  
 Ansvarig myndighet .......................................... 
  
 103 
  
 2.5 
  
 Den allmänna tjänsteplikten.......................................... 
  
 103 
  
 2.5.1 
  
 Tjänstepliktens omfattning ................................ 
  
 103 
  
 2.5.2 Tjänsteplikt hos statliga myndigheter................ 
  
 104 
  
 2.5.3 
  
 Uppgiftsskyldighet............................................. 
  
 104 
  
 3 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
  – en 
  
 statistisk översikt .................................................................. 
  
 105 
  
 3.1 
  
 Tillgången på pliktpersonal och användningen i stora 
  
 drag................................................................................ 
  
 105 
  
 3.1.1 Mönstringen under år 1998 ............................... 
  
 105 
  
 3.1.2 Förändringarna under  
 1990-talet ....................... 
  
 110 
  
 3.2 
  
 Inte lämpliga för lång grundutbildning.......................... 
  
 111 
  
 3.2.1 Skälen till bedömningarna under år 1998.......... 
  
 111 
  
 3.2.2 Förändringar under tidigare år........................... 
  
 112 
  
 3.3 
  
 Regionala och lokala förhållanden................................ 
  
 113 
  
 3.4 
  
 Inskrivna till olika verksamheter................................... 
  
 115 
  
 3.5 
  
 In- och utryckningar av värnpliktiga............................. 
  
 117 
  
 4 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder..... 
  
 121 
  
 4.1 
  
 Rekryteringen av pliktpersonal och yrkespersonal – 
  
 en översikt ..................................................................... 
  
 121 
  
 4.1.1 De civila och militära uppgifterna i stora drag.. 121 
  
 4.1.2 
  
 Försörjningen med personal .............................. 
  
 121 
  
 4.1.3 
  
 Stater med värnplikt .......................................... 
  
 122 
  
 4.1.4 Stater med både värnpliktiga och anställda 
  
 soldater .............................................................. 
  
 123 
  
 4.1.5 
  
 Stater med yrkesförsvar ..................................... 
  
 124 
  
 4.1.6 Stater som håller på att införa yrkesförsvar....... 
  
 125 
  
 4.2 
  
 Danmark........................................................................ 
  
 127 
  
 4.2.1 Det danska pliktsystemet i stora drag................ 
  
 127 
  
 4.2.2 Det praktiska genomförandet av eget val och 
  
 lottning ............................................................... 
  
 128 
  
 4.3 
  
 Finland........................................................................... 
  
 130 
  
 4.4 
  
 Norge 
  
 ............................................................................. 
  
 131 
  
 5 
  
 Statsmakternas riktlinjer – myndigheternas bedöm- 
  
 ningar och förslag ................................................................. 
  
 133 
  
 5.1 
  
 Grunderna ................i säkerhets- och försvarspolitiken 
  
 133 
  
 5.1.1 ................................. 
  
 Utvecklingen i omvärlden 
  
 133 
  
 SOU 2000:21 
  
 Innehåll  
 9 
  
 5.1.2 Den svenska säkerhetspolitikens mål ................ 
  
 135 
  
 5.1.3 
  
 Användningen av totalförsvarsresurserna ......... 
  
 136 
  
 5.2 
  
 Behovet av personal för totalförsvarets olika upp- 
  
 gifter 
  
 .............................................................................. 
  
 139 
  
 5.2.1 Anställda, avtalsbundna och pliktpersonal........ 
  
 139 
  
 5.2.2 Försörjningen med pliktpersonal enligt 
  
 ...................... 
  
 statsmakternas beslut våren 1999 
  
 142 
  
 5.2.3 Försvarsmaktens redovisning till regeringen 
  
 ................................................ 
  
 den 19 maj 1999 
  
 143 
  
 5.2.4 ÖCB:s redovisning av personalbehovet efter 
  
 ............................................................... 
  
 år 2001 
  
 148 
  
 5.3 
  
 Behovet av utbildning för de olika slagen av plikt- 
  
 personal ......................................................................... 
  
 151 
  
 5.3.1 .................................................. 
  
 Försvarsmakten 
  
 151 
  
 5.3.2 ............................................ 
  
 Civila myndigheter 
  
 154 
  
 6 
  
 Skyldigheterna ..............................................att tjänstgöra 
  
 155 
  
 6.1 
  
 Direktiven . ............................................................m.m 
  
 155 
  
 6.2 
  
 Utredningens .....uppfattning om den allmänna plikten 
  
 156 
  
 6.3 
  
 Skyldigheter .......................för de totalförsvarspliktiga 
  
 158 
  
 6.3.1 .................................... 
  
 Allmänna bestämmelser 
  
 158 
  
 6.3.2 ...................................Lång och kort utbildning 
  
 159 
  
 6.3.3 .......................................Rätt till vapenfri tjänst 
  
 160 
  
 6.4 
  
 Kvinnors .........................................roll i pliktsystemet 
  
 161 
  
 6.4.1 ........................................................... 
  
 Bakgrund 
  
 161 
  
 6.4.2 ...............Utvecklingen fram till dagens system 
  
 162 
  
 6.4.3 Antalet kvinnor som genomgått lång grund- 
  
 ........................................................... 
  
 utbildning 
  
 165 
  
 6.4.4 Allmänna erfarenheter av kvinnors tjänst- 
  
 ................................................................. 
  
 göring 
  
 165 
  
 6.4.5 ...........Utredningens överväganden och förslag 
  
 166 
  
 6.5 
  
 Värnplikt .......................................................för samer 
  
 168 
  
 6.5.1 ............................................................ 
  
 Inledning 
  
 168 
  
 6.5.2 
  
 Regeringsformen och diskrimineringsförbudet. 169 
  
 6.5.3 ..................................... 
  
 Lagstiftningen i Norden 
  
 169 
  
 6.5.4 ...........Utredningens överväganden och förslag 
  
 170 
  
 7 
  
 Folkförankring .........................................och information 
  
 173 
  
 7.1 
  
 Direktiven...................................................................... 
  
 173 
  
 7.2 
  
 Folkförankring............................................................... 
  
 173 
  
 7.3 
  
 Ansvar ..........och uppgifter för myndigheter och andra 
  
 175 
  
 7.3.1 ............................................................ 
  
 Inledning 
  
 175 
  
 10  
 Innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 7.3.2 
  
 Uppgifter för organisationer.............................. 
  
 176 
  
 7.3.3 Information till de mönstrande .......................... 
  
 176 
  
 7.4 Attityder till samhälle, totalförsvar och plikttjänst........ 
  
 178 
  
 7.4.1 Ungdomars attityder till samhället .................... 
  
 178 
  
 7.4.2 Ungdomars attityder till totalförsvar och plikt- 
  
 tjänstgöring........................................................ 
  
 179 
  
 7.4.3 Synen på olika samhällsfrågor inom 
  
 grupperna........................................................... 
  
 182 
  
 7.4.4 Vuxnas attityder till samhälle, försvar och plikt- 
  
 tjänstgöring........................................................ 
  
 184 
  
 7.5 Utredningens överväganden och förslag....................... 
  
 185 
  
 7.5.1 
  
 Syftet med informationsverksamheten.............. 
  
 185 
  
 7.5.2 En strategi för information om totalförsvar och 
  
 plikttjänstgöring................................................. 
  
 187 
  
 7.5.3 Organisatoriska åtgärder för genomförande av 
  
 förslaget till informationsstrategi ...................... 
  
 191 
  
 7.5.4 Åtgärder som ökar skolans användning av 
  
 materialet ........................................................... 
  
 194 
  
 7.6 
  
 En allmän totalförsvarsutbildning för alla tjänst- 
  
 göringsskyldiga ............................................................. 
  
 197 
  
 7.6.1 
  
 Bakgrund ........................................................... 
  
 197 
  
 7.6.2 
  
 Byggstenar......................................................... 
  
 198 
  
 7.6.3 
  
 Tre modeller ...................................................... 
  
 199 
  
 8 Rekrytering och inskrivning av pliktpersonal för grund- 
  
 utbildning 
  
 .............................................................................. 
  
 201 
  
 8.1 Direktiven...................................................................... 
  
 201 
  
 8.2 
  
 Nuvarande system för mönstring och inskrivning av 
  
 pliktpersonal.................................................................. 
  
 201 
  
 8.2.1 
  
 Utvecklingen från  
 1960-talet............................. 
  
 201 
  
 8.2.2 
  
 Tidigare förändringar nuvarande planer......... 
  
 203 
  
 8.2.3 
  
 Åldersgränser för rekrytering ............................ 
  
 205 
  
 8.3 Utgångspunkter för utredningens överväganden........... 
  
 208 
  
 8.3.1 Pliktverkets erfarenheter i stort av plikttjänst- 
  
 göringen och mönstringssystemet ..................... 
  
 208 
  
 8.3.2 Pågående förändringsarbete inom Pliktverket... 
  
 210 
  
 8.3.3 Försvarsmaktens förslag till nytt mönstrings- 
  
 och inskrivningssystem ..................................... 
  
 211 
  
 8.3.4 Den framtida tillgången på pliktpersonal .......... 
  
 213 
  
 8.4 Utredningens principiella överväganden....................... 
  
 216 
  
 8.4.1 Åldersgräns för rekrytering till väpnade 
  
 styrkor................................................................ 
  
 216 
  
 SOU 2000:21 
  
 Innehåll  
 11 
  
 8.4.2 Ett rekryteringsperspektiv på mönstringen och 
  
 inskrivningen av pliktpersonal .......................... 
  
 219 
  
 8.4.3 
  
 Faktorer som styr utformningen av systemet..... 
  
 220 
  
 8.5 
  
 Utredningens överväganden om ett system för 
  
 rekrytering av pliktpersonal i tre steg............................ 
  
 225 
  
 8.5.1 
  
 Bakgrund ........................................................... 
  
 225 
  
 8.5.2 
  
 Skälen för en förändring av rekryterings- 
  
 systemet ............................................................. 
  
 228 
  
 8.5.3 
  
 Utredningens modell för en rekrytering i tre 
  
 steg..................................................................... 
  
 229 
  
 8.5.4 
  
 Förberedelser för prövning (Steg 1) .................. 
  
 230 
  
 8.5.5 
  
 Prövningens genomförande (Steg 2) ................. 
  
 232 
  
 8.5.6 
  
 Slutligt val av utbildning (Steg 3) ..................... 
  
 240 
  
 8.6 
  
 Försöksverksamhetens genomförande .......................... 
  
 240 
  
 9 Förmåner och andra motivationshöjande åtgärder .......... 
  
 243 
  
 9.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 243 
  
 9.1.1 
  
 Direktiven.......................................................... 
  
 243 
  
 9.1.2 
  
 Behov, kvalitet och medinflytande.................... 
  
 243 
  
 9.1.3 
  
 Tre slag av åtgärder ........................................... 
  
 244 
  
 9.2 
  
 Ekonomiska förmåner ................................................... 
  
 245 
  
 9.2.1 
  
 Nuvarande regler ............................................... 
  
 245 
  
 9.2.2 
  
 Utredningens överväganden och förslag ........... 
  
 246 
  
 9.3 
  
 Kvalificering för  
 A-kassa.............................................. 
  
 251 
  
 9.3.1 
  
 Inledning............................................................ 
  
 251 
  
 9.3.2 
  
 Regler för rätt till ersättning .............................. 
  
 252 
  
 9.4 
  
 Utredningens överväganden och förslag....................... 
  
 255 
  
 9.4.1 
  
 Rätt till ersättning från grundförsäkringen ........ 
  
 255 
  
 9.4.2 
  
 Rätt till inkomstrelaterad ersättning .................. 
  
 258 
  
 9.4.3 
  
 Återkvalificeringsvillkoret ................................ 
  
 258 
  
 9.5 
  
 Andra motivationshöjande åtgärder .............................. 
  
 259 
  
 9.5.1 
  
 Inledning............................................................ 
  
 259 
  
 9.5.2 
  
 Civila skolpoäng................................................ 
  
 260 
  
 9.5.3 
  
 Utvecklade tjänstgöringsintyg........................... 
  
 261 
  
 9.5.4 
  
 Gratis högskoleprov........................................... 
  
 261 
  
 9.5.5 
  
 Antagning till utbildning för statlig verk- 
  
 samhet................................................................ 
  
 261 
  
 10 Grundutbildningens genomförande, m.m.......................... 
  
 263 
  
 10.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 263 
  
 10.1.1 
  
 Direktiven.......................................................... 
  
 263 
  
 10.1.2 
  
 Två grundläggande frågor.................................. 
  
 263 
  
 12  
 Innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 10.2 
  
 Utbildningstidens längd................................................. 
  
 264 
  
 10.2.1 Nuvarande regler och planering...................... 
  
 265 
  
 10.2.2 Myndigheternas bedömning av vilken 
  
 utbildningstid som fordras............................................. 
  
 266 
  
 10.2.3 Utredningens överväganden och förslag......... 
  
 274 
  
 10.3 
  
 Samordning av tiderna för totalförsvarets grundutbild- 
  
 ning med tiderna för annan utbildning ......................... 
  
 277 
  
 10.3.1 
  
 Nuläge ............................................................. 
  
 277 
  
 10.3.2 Antalet högskoleterminer som blir berörda..... 
  
 280 
  
 10.3.3 Tidpunkter för gymnasieutbildningens slut..... 
  
 282 
  
 10.3.4 Vad skall räknas till gymnasieutbildningen? .. 284 
  
 10.3.5 Grundutbildning inför studier utomlands........ 
  
 287 
  
 10.3.6 Anstånd med påbörjande av högskolestudier.. 288 
  
 10.3.7 
  
 Samverkan mellan utbildningsansvariga .............. 
  
 myndigheter inom totalförsvaret och 
  
 högskolan ........................................................ 
  
 291 
  
 10.4 
  
 Formerna för grundutbildningen (utbildningssystemet) 292 
  
 10.4.1 
  
 Försvarsmakten ............................................... 
  
 292 
  
 10.4.2 
  
 Civila myndigheter.......................................... 
  
 295 
  
 10.4.3 Utredningens överväganden och förslag......... 
  
 297 
  
 10.5 
  
 Värnpliktiga som efter inskrivningen begär vapenfri 
  
 tjänst .............................................................................. 
  
 300 
  
 10.6 
  
 Det pedagogiska innehållet i grundutbildningen........... 
  
 301 
  
 10.6.1 
  
 Kunskapsutvecklingen i samhället.................. 
  
 302 
  
 10.6.2 
  
 Försvarsmaktens utbildningsreglemente......... 
  
 302 
  
 10.6.3 Civila myndigheters pedagogiska utvecklings- 
  
 arbete............................................................... 
  
 304 
  
 10.6.4 Utredningens överväganden och förslag......... 
  
 305 
  
 11 Krigsplacering efter grundutbildning ................................ 
  
 311 
  
 11.1 
  
 Direktiven...................................................................... 
  
 311 
  
 11.2 
  
 Nuvarande regelsystem ................................................. 
  
 311 
  
 11.2.1 
  
 Bakgrund......................................................... 
  
 311 
  
 11.2.2 
  
 Pliktverkets registerverksamhet ...................... 
  
 313 
  
 11.3 
  
 Myndigheternas förslag till förändringar i systemen 
  
 för placering av grundutbildad personal........................ 
  
 313 
  
 11.3.1 
  
 Försvarsmaktens förslag.................................. 
  
 313 
  
 11.3.2 Pliktverkets synpunkter på Försvarsmaktens 
  
 underlag den 19 maj 1999............................... 
  
 315 
  
 11.3.3 ÖCB:s alternativa system för bemanning av 
  
 den kommunala krigsorganisationen............... 
  
 316 
  
 11.4 
  
 Utredningens överväganden och förslag....................... 
  
 318 
  
 SOU 2000:21 
  
 Innehåll  
 13 
  
 11.4.1 
  
 Allmänna principer ......................................... 
  
 318 
  
 11.4.2 
  
 Försvarsmakten ............................................... 
  
 320 
  
 11.4.3 
  
 Civila myndigheter.......................................... 
  
 322 
  
 11.5 
  
 Omsättning av pliktpersonal .......................................... 
  
 322 
  
 11.5.1 
  
 Försvarsmakten ............................................... 
  
 323 
  
 11.5.2 
  
 Civila myndigheter.......................................... 
  
 324 
  
 11.5.3 Utredningens överväganden och förslag ......... 
  
 325 
  
 12 Annan personalförsörjning inom pliktsystemets ram, 
  
 m.m 
  
 ......................................................................................... 
  
 327 
  
 12.1 
  
 Direktiven ...................................................................... 
  
 327 
  
 12.2 
  
 Inskrivning av pliktpersonal längre fram i livet ............ 
  
 327 
  
 ......................................................... 
  
 12.2.1 
  
 Bakgrund 
  
 327 
  
 ................................... 
  
 12.2.2 
  
 Nuvarande regelsystem 
  
 328 
  
 ......... 
  
 12.2.3 Utredningens överväganden och förslag 
  
 330 
  
 12.3 ......... 
  
 Frivillig utbildning för rekrytering till hemvärnet 
  
 331 
  
 ........................ 
  
 12.3.1 
  
 Försvarsmaktens bedömningar 
  
 332 
  
 ......... 
  
 12.3.2 
  
 Utredningens överväganden och förslag 
  
 334 
  
 12.4 
  
 Möjligheterna att genom pliktsystemet öka 
  
 ........ 
  
 rekryteringen till frivilliga försvarsorganisationer 
  
 337 
  
 ........................ 
  
 12.4.1 
  
 Försvarsmaktens bedömningar 
  
 338 
  
 ......... 
  
 12.4.2 Utredningens överväganden och förslag 
  
 339 
  
 12.5 ...................................... 
  
 Värnpliktiga i stödverksamhet 
  
 340 
  
 ......................................................... 
  
 12.5.1 
  
 Bakgrund 
  
 340 
  
 ......... 
  
 12.5.2 Utredningens överväganden och förslag 
  
 341 
  
 13 Utbildning och rekrytering för internationella freds- 
  
 främjande och humanitära insatser.................................... 
  
 343 
  
 13.1 ........................................................................ 
  
 Inledning 
  
 343 
  
 13.2 .................................................... 
  
 Utredningens direktiv 
  
 344 
  
 13.3 ............................................... 
  
 Personalförsörjning m.m 
  
 344 
  
 13.4 ....................... 
  
 Utredningens överväganden och förslag 
  
 349 
  
 ........................ 
  
 13.4.1 Allmänt om utbildningens mål 
  
 349 
  
 13.4.2 Utbildning och övning för fredsfrämjande 
  
 ...................................................... 
  
 verksamhet 
  
 354 
  
 13.4.3 Utbildningens praktiska och teoretiska 
  
 ............................................................ 
  
 innehåll 
  
 355 
  
 13.4.4 För deltagande i humanitära insatser 
  
 ........................................................ 
  
 utomlands 
  
 359 
  
 14  
 Innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 14 Snyder m.m. med tjänstgöringen ..................................... 
  
 361 
  
 14.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 361 
  
 14.2 
  
 Utredningens direktiv.................................................... 
  
 362 
  
 14.3 
  
 Allmänt om förutsättningarna för ändring av tiden för 
  
 tjänstgöring.................................................................... 
  
 362 
  
 14.4 
  
 Uppskovsreglerna.......................................................... 
  
 363 
  
 14.5 
  
 Praxis för uppskov på grund av studier, arbete eller 
  
 personliga skäl............................................................... 
  
 366 
  
 14.5.1 
  
 Lång grundutbildning ...................................... 
  
 366 
  
 14.5.2 Repetitionsutbildning och kort grund- 
  
 utbildning ........................................................ 
  
 372 
  
 14.6 
  
 Överväganden och förslag............................................. 
  
 376 
  
 14.6.1 Allmänt om möjligheterna att ändra tiden för 
  
 tjänstgöringen efter inskrivning, inkallelse 
  
 och påbörjad tjänstgöring ................................ 
  
 376 
  
 14.6.2 
  
 Arbetsmarknadsskäl och uppskov ................... 
  
 377 
  
 14.6.3 Erbjudande om fast anställning....................... 
  
 380 
  
 14.6.4 Erbjudande om anställning över huvud taget.. 381 
  
 14.6.5 
  
 Elitidrottare ..................................................... 
  
 383 
  
 14.6.6 Konsekvenser av utredningens övriga förslag 
  
 när det gäller uppskovspraxis .......................... 
  
 385 
  
 15 Personskadeskyddet för totalförsvarspliktiga ................... 
  
 387 
  
 15.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 387 
  
 15.2 
  
 Utredningens direktiv.................................................... 
  
 390 
  
 15.3 
  
 Risker 
  
 ............................................................................ 
  
 390 
  
 15.4 
  
 Utredningens överväganden och förslag....................... 
  
 394 
  
 15.4.1 ............................................... 
  
 Utgångspunkter 
  
 394 
  
 15.4.2 ................... 
  
 Ersättningsregler vid personskada 
  
 396 
  
 15.4.3 .......................... 
  
 Ansvaret för rehabiliteringen 
  
 401 
  
 15.4.4 Begränsningar av rehabiliteringsansvaret i 
  
 ................................................................. 
  
 tiden 
  
 404 
  
 15.4.5 .................................... 
  
 Ersättning till anhöriga 
  
 405 
  
 15.4.6 ...................................................... 
  
 Riskgaranti 
  
 406 
  
 16 Påföljdsval och straffmätning för totalvägran................... 
  
 409 
  
 16.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 409 
  
 16.2 
  
 Utredningens ....................................................direktiv 
  
 409 
  
 16.3 
  
 Begreppet ..................................................totalvägrare 
  
 410 
  
 16.4 
  
 Brott mot .......................................totalförsvarsplikten 
  
 411 
  
 SOU 2000:21 
  
 Innehåll  
 15 
  
 16.5 
  
 Principer för straffmätning och påföljdsval enligt 
  
 praxis 
  
 ............................................................................. 
  
 414 
  
 16.6 
  
 Nordisk lagstiftning....................................................... 
  
 417 
  
 16.7 
  
 Utredningens överväganden och förslag....................... 
  
 418 
  
 16.7.1 ............................................... 
  
 Utgångspunkter 
  
 418 
  
 16.7.2 .......Samma påföljd oavsett skälen för vägran 
  
 420 
  
 16.7.3 Behovet av sanktion bör inte göras beroende 
  
 ................ 
  
 av de återstående tjänstgöringstiden 
  
 422 
  
 16.7.4 ........................Fängelse eller böter i fredstid? 
  
 423 
  
 16.7.5 
  
 Intensivövervakning med elektronisk 
  
 ............................................................ 
  
 kontroll 
  
 426 
  
 16.7.6 ..................Ingen ny inkallelse efter en vägran 
  
 427 
  
 16.7.7 .................................. 
  
 En ändrad straffmätning 
  
 429 
  
 16.7.8 ........Medlemmar i samfundet Jehovas vittnen 
  
 430 
  
 17 Disciplinsystemet................................................................... 
  
 433 
  
 17.1 
  
 Utredningens ....................................................direktiv 
  
 433 
  
 17.2 
  
 Kort om .................bakgrunden till nuvarande ordning 
  
 433 
  
 17.3 
  
 Nuvarande ........................................................ordning 
  
 435 
  
 17.3.1 ....... 
  
 Disciplinlagens tillämpningsområde m.m 
  
 435 
  
 17.3.2 ...................................................... 
  
 Påföljderna 
  
 437 
  
 17.3.3 
  
 Handläggning av disciplinärenden  
  
 .......................................... 
  
 beslutanderätt m.m 
  
 438 
  
 17.4 
  
 Ersättningsärenden ........................................................ 
  
 441 
  
 17.5 
  
 Straffrättsliga ..........................................bestämmelser 
  
 441 
  
 17.6 
  
 Disciplinansvar för offentligt anställda en över- 
  
 siktlig ...........................................................jämförelse 
  
 445 
  
 17.7 
  
 Utredningens .......................överväganden och förslag 
  
 446 
  
 17.7.1 ......................................................... 
  
 Inledning 
  
 446 
  
 17.7.2 Vad är syftet med ett disciplinärt system för 
  
 ................................. 
  
 totalförsvarets personal? 
  
 446 
  
 17.7.3 Bör det göras skillnader i ansvaret för olika 
  
 personalkategorier och för fred respektive 
  
 ................................................................ 
  
 krig? 
  
 448 
  
 17.7.4 Generella krav på handläggningen av 
  
 .............................................. 
  
 disciplinärenden 
  
 457 
  
 17.7.5 ..........Allmänt om prövningen i första instans 
  
 458 
  
 17.7.6 ...................Vilka påföljder skall förekomma? 
  
 460 
  
 17.7.7 .................................................. 
  
 Val av påföljd 
  
 463 
  
 17.7.8 .............................. 
  
 Vissa verkställighetsfrågor 
  
 464 
  
 17.7.9 .......Var skall besluten i disciplinärenden tas? 
  
 467 
  
 16  
 Innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 17.7.10 
  
 Vem skall ha befogenhet att ta beslut i disciplinärenden och var bör gränserna för 
  
 den beslutandes självständighet gå?................ 
  
 471 
  
 17.7.11 Auditörernas medverkan ................................. 
  
 475 
  
 17.7.12 
  
 Bör rätten att använda tvångsmedel gälla 
  
 även inom den civila delen av totalförsvaret?. 477 
  
 17.7.13 
  
 Handläggningstider och regler för över- 
  
 klagande av beslut, m.m.................................. 
  
 479 
  
 18 Svåra påfrestningar på samhället i fred ............................. 
  
 487 
  
 18.1 
  
 Utredningens direktiv.................................................... 
  
 487 
  
 18.2 
  
 Bakgrund ....................................................................... 
  
 487 
  
 18.3 
  
 Räddningstjänst m.m..................................................... 
  
 492 
  
 18.3.1 
  
 Olycks- och skadeförebyggande verksamhet.. 493 
  
 18.3.2 Myndigheters och enskildas skyldighet att 
  
 medverka i en räddningstjänst eller sanerings- 
  
 insats................................................................ 
  
 493 
  
 18.3.3 Befogenhet att göra ingrepp i annans rätt........ 
  
 494 
  
 18.3.4 
  
 Räddningstjänstbegreppet ............................... 
  
 494 
  
 18.3.5 Begreppet olyckshändelse i räddningstjänst- 
  
 lagens mening.................................................. 
  
 495 
  
 18.3.6 Begreppet överhängande fara i räddnings- 
  
 tjänstlagens mening......................................... 
  
 496 
  
 18.3.7 När upphör räddningsinsatserna att vara 
  
 räddningstjänst? .............................................. 
  
 497 
  
 18.4 Försvarsmaktens medverkan i civil verksamhet ........... 
  
 497 
  
 18.4.1 
  
 Förvaltningslagen............................................ 
  
 497 
  
 18.4.2 Förordningen om militär medverkan i civil 
  
 verksamhet ...................................................... 
  
 498 
  
 18.4.3 
  
 Försvarsmaktens instruktion ........................... 
  
 500 
  
 18.4.4 Våld eller tvång mot enskilda ......................... 
  
 501 
  
 18.4.5 Militär personal och materiel i polisens verk- 
  
 samhet? ........................................................... 
  
 502 
  
 18.4.6 
  
 Bestämmelser om totalförsvarspliktigas 
  
 skyldighet att medverka .................................. 
  
 503 
  
 18.5 Utredningens överväganden och förslag....................... 
  
 505 
  
 18.5.1 Behovet av en särskild tjänsteplikt vid svåra 
  
 påfrestningar på samhället i fred..................... 
  
 505 
  
 18.5.2 Behovet av en reglering i lag........................... 
  
 507 
  
 18.5.3 Val av begrepp vid en reglering...................... 
  
 508 
  
 18.5.4 
  
 Viktiga samhällsfunktioner ............................. 
  
 509 
  
 18.5.5 
  
 Regleringens syfte........................................... 
  
 511 
  
 SOU 2000:21 
  
 Innehåll  
 17 
  
 18.5.6 
  
 Vem kommer att tas i anspråk?....................... 
  
 512 
  
 18.5.7 
  
 Närmare om tillämpningsområdet för 
  
 tjänsteplikten ................................................... 
  
 512 
  
 18.5.8 
  
 Ledningsansvaret vid räddningstjänst och 
  
 allvarliga störningar ........................................ 
  
 518 
  
 18.5.9 
  
 Tjänsteplikt...................................................... 
  
 519 
  
 18.5.10 
  
 Ersättning m.m................................................ 
  
 520 
  
 18.5.11 
  
 Skydd för anställning ...................................... 
  
 521 
  
 18.5.12 
  
 Straff m.m. ...................................................... 
  
 522 
  
 18.5.13 
  
 Överklagande .................................................. 
  
 522 
  
 19 Konsekvenser av utredningens förslag ............................... 
  
 523 
  
 19.1 
  
 Ekonomiska konsekvenser ............................................ 
  
 523 
  
 19.1.1 
  
 Totalförsvarets kostnader i stora drag............. 
  
 523 
  
 19.1.2 
  
 Tillkommande kostnader till följd av utred- 
  
 ningens förslag ................................................ 
  
 523 
  
 19.1.3 
  
 Utredningens bedömning av möjligheterna 
  
 till minskade kostnader ................................... 
  
 525 
  
 19.2 
  
 Andra konsekvenser ...................................................... 
  
 529 
  
 19.2.1 
  
 Inledning ......................................................... 
  
 529 
  
 19.2.2 
  
 Konsekvenser för sysselsättning och offentlig 
  
 service ............................................................. 
  
 530 
  
 19.2.3 
  
 Jämställdhetspolitiska konsekvenser............... 
  
 530 
  
 19.2.4 
  
 Integrationspolitiska konsekvenser ................. 
  
 531 
  
 19.2.5 
  
 Konsekvenser för brottsligheten och det 
  
 brottsförebyggande arbetet.............................. 
  
 531 
  
 20 Författningskommentar....................................................... 
  
 533 
  
 20.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i regeringsformen........... 
  
 533 
  
 20.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1809) om 
  
 totalförsvarsplikt ........................................................... 
  
 534 
  
 20.3 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:265) om 
  
 statligt personskadeskydd.............................................. 
  
 544 
  
 20.4 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1977:266) om 
  
 statlig ersättning vid ideell skada m.m.......................... 
  
 546 
  
 20.5 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om 
  
 arbetslöshets- försäkring ............................................... 
  
 547 
  
 20.6 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:588) om 
  
 utbildning för fredsfrämjande verksamhet .................... 
  
 548 
  
 20.7 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1811) om 
  
 disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m...................... 
  
 549 
  
 18  
 Innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 20.8 
  
 Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1995:241) om disciplinansvar inom totalförsvaret, 
  
 m.m................................................................................ 
  
 554 
  
 20.9 
  
 Förslaget till lag om tjänsteplikt vid allvarliga 
  
 störningar i viktiga samhällsfunktioner......................... 
  
 555 
  
 Reservationer och särskilda yttranden...................................... 
  
 559 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Direktiv ......................................................................... 
  
 571 
  
 Bilaga 2 
  
 Utredningens arbetsgrupper .......................................... 
  
 593 
  
 Bilaga 3 
  
 Huvuddragen i gällande ordning................................... 
  
 597 
  
 Bilaga 4 
  
 Plikttjänstgöringen i andra nordiska länder................... 
  
 619 
  
 Bilaga 5 
  
 Principer för översyn av befattningsbeskrivningarna 
  
 och metoderna för rekryteringsproven .......................... 
  
 641 
  
 Bilaga 6 
  
 Detaljer i steg 2 av rekryteringen .................................. 
  
 649 
  
 Bilaga 7 
  
 Försörjningen med förstärkningspersonal vid olika 
  
 slag av svåra påfrestningar på samhället i fred.............. 
  
 661 
  
 SOU 2000:21 
  
 19 
  
 Sammanfattning 
 Ett ansvar för alla 
 Det svenska försvaret skall som statsmakterna framhållit i t.ex. kontrollstationsbeslutet våren 1999 vara så utbyggt och organi- serat att det är en angelägenhet för hela befolkningen. 
 Ett starkt folkligt engagemang är en förutsättning för att sam- hället skall stå rustat att uthärda och motstå allvarliga hot, risker och påfrestningar i både fred och krig. Enligt utredningens mening skall försvaret grundas på ett system med allmän totalför- svarsplikt. 
 Alternativet till ett försvar byggt på plikt är för den militära delen ett renodlat yrkesförsvar. Utredningen avvisar ett sådant alternativ. 
 En allmän totalförsvarsplikt gör det möjligt att under höjd beredskap mobilisera ett stort antal människor med många olika kunskaper och färdigheter. Den allmänna totalförsvarsplikten är avgörande för att kvaliteten i verksamheten skall kunna upprätt- hållas. 
 De nuvarande skyldigheterna att tjänstgöra med totalför- svarsplikt skall således gälla även i fortsättningen. Det innebär att totalförsvarsplikten skall bestå av civilplikt, värnplikt och allmän tjänsteplikt. Den skall gälla alla i åldern 16 70 år som är bosatta i Sverige även personer som inte är svenska medborgare. 
 Utredningen föreslår vidare att den nuvarande skyldigheten för män i åldern 19 47 år, som är svenska medborgare, att fullgöra värnplikt eller civilplikt som kräver grundutbildning under mer än 60 dagar skall bestå. Detsamma gäller skyldigheten att mönstra under det kalenderår som han fyller 18 år. För den som blir svensk medborgare senare gäller mönstringsskyldigheten från den dag som detta sker. 
 Någon förändring skall inte ske i rätten att få göra vapenfri tjänst. 
  
 20  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:21 
  
 Värnplikt för kvinnor 
 Utredningen föreslår att de skyldigheter att mönstra och fullgöra civil- och värnplikt som gäller för män skall gälla även kvinnor. 
 Enligt utredningens mening har det nya försvaret ett behov av den kompetens som kvinnor kan tillföra försvaret. Ökad rekryte- ring av kvinnor kommer också att bidra till att totalförsvaret kan upprätthålla hög kvalitet i flera slag av befattningar, bl.a. sådana som fordrar bred teknisk kompetens. 
 Behovet av kvinnors kompetens ökar genom ominriktningen och den tekniska utvecklingen inom det militära försvaret. 
 Dimensioneringen 
 Utredningens ursprungliga direktiv angav att alla som bedömdes lämpliga att genomgå grundutbildning skulle göra det. Rege- ringen har senare i uppdrag till Försvarsmakten angett att ut- gångspunkten bör vara 18 000 värnpliktiga år. ÖCB har beräknat behovet av civilpliktiga till 900 årligen. 
 När endast en begränsad del av en årskull skrivs in för grundutbildning med plikt fordras det åtgärder som motiverar så många som möjligt att frivilligt genomgå denna utbildning. Ut- redningen föreslår i betänkandet ett antal sådana motivations- höjande åtgärder. 
 Folkförankring och information 
 Den folkliga förankringen av totalförsvaret har stor betydelse för försvarsviljan och därmed för vår försvarsförmåga. Ännu vikti- gare blir folkförankringen när endast en mindre del av årskullen kallas in för pliktutbildning. 
 Undersökningar som gjorts under senare år visar att ungdomar har begränsade kunskaper om totalförsvaret. Det räcker inte med traditionellt myndighetsarbete, om situationen skall kunna för- bättras. Upplysning och information måste ske på stor bredd i samarbete mellan frivilliga försvarsorganisationer, andra folkrö- relser, bildningsorganisationer och myndigheter. 
 Utredningen föreslår att en strategi skall utarbetas för åtgärder som syftar till att öka kunskaperna om totalförsvar och plikttjänstgöring i samhället. Arbetet skall ske i samråd mellan myndigheter och frivilliga försvarsorganisationer, Centralförbun- 
  
 SOU 2000:21 
  
 Sammanfattning  
 21 
  
 det Folk och Försvar, Civilpliktsrådet, Värnpliktsrådet och andra informatörer. 
 Utredningen föreslår vidare att ett informationssekretariat skall byggas upp för framställning av informationsmaterial. Sam- ordning av tillgängliga medel skapar ökad effektivitet i arbetet. Sekretariatet skall i sitt arbete utgå från hur ungdomar tar till sig information, bearbetar den och tar ställning i frågor som har bety- delse för deras framtida liv. 
 Skolans totalförsvarsdag 
 Informationssekretariatet skall, som myndigheterna hittills gjort, inrikta en stor del av arbetet på att förse skolan med material om totalförsvar och plikttjänstgöring. 
 Utredningen föreslår att en Skolans totalförsvarsdag genom- förs i landets gymnasieskolor. Informationssekretariatet skall i samråd med myndigheterna och frivilligorganisationerna ta fram underlag och i den utsträckning som skolorna önskar med- verka med personal som informerar eller demonstrerar materiel. 
 Till den uppföljning, utvärdering och utveckling av informa- tionsverksamheten som fordras hör bl.a. att klargöra vilken bild unga människor med invandrarbakgrund får av totalförsvaret och hur de ställer sig till att genomgå lång grundutbildning. 
 Rekrytering i tre steg till grundutbildning 
 Utredningen anser att det nuvarande mönstrings- och inskriv- ningssystemet behöver förenklas. Utredningen föreslår därför att en försöksverksamhet med rekrytering i tre steg genomförs i en av Pliktverkets fem regioner. Mönstring bör i försöksverksamheten ske lokalt, dvs på ett stort antal orter i landet. 
 Om rekryteringsmyndigheten får möjligheter att använda t.ex. gymnasieskolans lokaler, kan verksamheten bedrivas i en miljö som de prövningsskyldiga är vana vid. Det innebär också att prövningen sker på avsevärt fler orter än för närvarande och blir betydligt mer synlig. 
 Underlag för försöksverksamheten kan vara den modell för ett rekryteringssystem i tre steg som utredningen redovisar. Modellen innebär: 
  
 22  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:21 
  
 1. 
  
 Förberedelser för prövning; 
  
 2. 
  
 Prövning; 
  
 3. 
  
 Slutlig placering på en befattning eller i en verksamhet. 
  
 Fördjupad mönstring kommer att fordras för ett antal särskilt krä- vande befattningar eller verksamheter. 
 Motivationen skall väga tungt vid avgörandet om en tjänst- göringsskyldig skall skrivas in eller inte och till vilken befatt- ning eller verksamhet som detta skall ske. 
 Den slutliga placeringen på en befattning eller i en verksamhet sker vid förband eller skolor två tre månader efter inryckningen. 
 Enligt utredningens mening bör det som är en skyldighet också vara en rättighet. Utredningen föreslår därför att den som är lämplig och vill genomgå grundutbildning men inte får plats bland de tjänstgöringsskyldiga skall erbjudas att genomgå tre månaders utbildning för t.ex. hemvärnet. 
 Utbildningstidens längd 
 Utbildningen för pliktpersonalen inom både civila och militära verksamheter har efter hand blivit kortare. Skälen har i allmänhet varit förändrade ekonomiska förutsättningar för verksamheten. 
 Utredningen har noga övervägt möjligheterna till ytterligare begränsningar av utbildningstiderna men stannat för att inte nu föreslå någon allmän minskning. Längden på utbildningen bör emellertid inte vara lika låst som hittills. En fortlöpande prövning av hur lång tjänstgöringen skall vara leder till en flexibilitet i systemet. För en del befattningar eller verksamheter är det sanno- likt möjligt att minska utbildningstiden för andra blir det nöd- vändigt att öka den. 
 Högst två terminers förskjutning av studier 
 Grundläggande för motivationen att genomgå civil eller militär grundutbildning är att det inte dröjer alltför länge innan de tjänst- göringsskyldiga som avser att studera på högskolan kan påbörja sina studier eller att ett eventuellt uppehåll i studierna inte blir alltför långt. 
 Utredningen föreslår därför att ingen skall behöva skjuta upp sina högskolestudier mer än högst två terminer. Utredningen utgår från att både Försvarsmakten och civila utbildningsansvariga 
  
 SOU 2000:21 
  
 Sammanfattning  
 23 
  
 myndigheter planerar grundutbildningen så att detta kan förverk- ligas. Undantag från principen om högst två terminers dröjsmål eller uppehåll med studier skall vara mycket väl motiverade. 
 Om högskolestudier eller motsvarande inte skall skjutas upp i mer än två terminer, måste grundutbildningen som regel påbörjas i juni eller augusti samma år som gymnasiestudierna avslutas. 
 Elever som har påbörjat gymnasieutbildning eller annan lik- artad utbildning skall ha rätt att avsluta den, innan de genomgår grundutbildning inom totalförsvaret. Utredningen anser vidare att en del utbildningsformer fristående gymnasier, Komvux, folk- högskolor och arbetsmarknadsutbildning vid tillämpning av pliktreglerna skall jämställas med gymnasieutbildning. 
 Anstånd med påbörjande av högre utbildning 
 Utredningen anser att den som tas in till högre utbildning skall få anstånd med att påbörja studierna eller få göra uppehåll i stu- dierna till dess att grundutbildningen med civil- eller värnplikt är avslutad. 
 Bestämmelserna om anstånd bör gälla all statlig eftergymna- sial utbildning och övrig eftergymnasial utbildning som står under statlig tillsyn t.ex. högskoleutbildning, påbyggnadsutbildning inom kommunal vuxenutbildning, s.k. kvalificerad yrkesutbild- ning och utbildning i regi av enskilda utbildningsanordnare som står under statlig tillsyn. 
 Ekonomiska förmåner 
 Endast en mindre del av årskullen kommer i fortsättningen att kallas in till grundutbildning. Det gör att skillnaderna ekonomiskt sett mellan den som skall tjänstgöra och den som inte gör det kommer att upplevas som mer orättvisa än som hittills varit fallet. 
 Det finns i dagens system ett antal ekonomiska förmåner som syftar till att den civil- eller värnpliktige inte skall lida ren eko- nomisk förlust under tjänstgöringen. Det är fråga om hyresbidrag, familjebidrag och reseersättningar. Utredningen anser att dessa förmåner skall finnas kvar. 
 Utredningen har jämfört den som genomgår pliktutbildning med en högskolestuderande. Utredningen föreslår att dagersätt- ningen för den pliktige skall motsvara det belopp som den hög- skolestuderande får i studiebidrag. Ersättningen skall enligt 
  
 24  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:21 
  
 utredningens förslag höjas från 50 kronor per dag (gäller från den 1 juli 2000) till 66 kronor per dag, vilket gör 2 000 kronor per månad. 
 Utredningen anser att tyngdpunkten i den förbättring av de ekonomiska förmånerna som är en nödvändig kompenserande och motivationshöjande åtgärd skall läggas på en utbildningspremie som de totalförsvarspliktiga får efter genomförd grundutbildning. 
 Utredningen har även här jämfört med studiemedelssystemets ekonomiska förmåner och föreslår en utbildningspremie, som skall beräknas genom att antalet tjänstgöringsdagar multipliceras med dagersättningen. Till var och en som genomgår grundutbild- ning under minst 400 dagar föreslår utredningen att det dessutom ska utgå en långtidspremie på 10 000 kronor. 
 Den sammanlagda utbildningspremien för den som genomgår 15 månaders utbildning blir därmed ca 40 000 kronor. Den som gör 12 månaders utbildning får omkring 24 000 kronor och den som ligger inne 7,5 månader ca 15 000 kronor. 
 För att de som efter genomförd grundutbildning söker sig ut på arbetsmarknaden och drabbas av arbetslöshet skall få ekonomiskt stöd föreslår utredningen att plikttjänstgöringen skall ge rätt till ersättning enligt  
 a-kassans 
  grundförsäkring. Plikttjänstgöringen skall betecknas som förvärvsarbete om grundutbildningen är minst sex månader och den totalförsvarspliktige har slutfört den. Ersättningen enligt grundförsäkringen är för närvarande omkring 6 000 kronor per månad. 
 Andra åtgärder som höjer motivationen 
 Utredningen anser att grundutbildningen skall ges ett civilt merit- värde. Många kurser som ingår i grundutbildningen bör kunna avgränsas så att de svarar mot civila utbildningar. Totalförsvarets myndigheter samarbetar sedan flera år med högskolor och univer- sitet om detta. Utredningen föreslår att Försvarsmakten och Hög- skoleverket får i uppdrag att redovisa en lösning som kan tilläm- pas för samtliga förband och skolor inom totalförsvaret. 
 Det tjänstgöringsintyg som den totalförsvarspliktige får efter genomförd grundutbildning kan utvecklas vidare. Det sker bl.a. om intygen ger besked om det som är viktigt när den som genom- gått grundutbildning söker anställning, t.ex. förmågan att arbeta i grupp, att ta initiativ och att leda andra. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Sammanfattning  
 25 
  
 Många förband och skolor inom totalförsvaret låter de civil- och värnpliktiga som ligger inne för grundutbildning gratis få genomgå högskoleprovet. Utredningen föreslår att detta skall tillämpas inom hela totalförsvaret. 
 Utredningen anser vidare att genomförd pliktutbildning skall ge förtur vid antagningen till utbildningen för den som skall bli t.ex. polis eller tulltjänsteman. 
 Formerna för själva grundutbildningen 
 Med de delvis nya uppgifterna för totalförsvaret inte minst kra- ven på medverkan i internationella fredsfrämjande insatser finns det skäl att överväga om principerna för det militära utbildnings- systemet skall förändras. 
 Enligt utredningens mening bör det i beredningen av utred- ningens förslag till principer för plikttjänstgöringen finnas ett underlag som visar hur ett eller flera alternativa utbildnings- system skulle kunna se ut. Utredningen föreslår att Försvars- makten skall få i uppdrag att analysera även sådana system för utbildningen. 
 Den pedagogiska effektiviteten 
 Att öka den pedagogiska effektiviteten i utbildningen innebär framför allt att ge stöd till och stimulera människors vilja att lära. Detta fordrar stor pedagogisk kunskap och medvetenhet i organi- sationen. 
 Utredningen föreslår att de utbildningsansvariga myndigheter- na skall få i uppdrag att skapa ett forum som gör det möjligt för dem att tillsammans gå igenom och utvärdera det pedagogiska innehållet i utbildningen. 
 Försvarshögskolans ansvar och befogenheter, som gäller den pedagogiska utvecklingen inom totalförsvaret, bör även omfatta grundutbildningen inom både den civila och den militära delen av totalförsvaret. Försvarshögskolans åtgärder leder sammantaget till en kvalitetssäkring, som innebär att pedagogiken i grundutbild- ningen fortsätter att utvecklas och att tiden som de värnpliktiga ligger inne används på ett så ändamålsenligt sätt som möjligt. 
 Det är naturligt att Nämnden för personalvård för totalför- svarspliktiga (Personalvårdsnämnden) inom ramen för sin verk- 
  
 26  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:21 
  
 samhet följer upp genomförandet av grundutbildningen framför allt ur de totalförsvarspliktigas perspektiv. 
 Krigsplacering efter grundutbildning 
 Uppgifter om den som genomgått godkänd grundutbildning för en befattning eller verksamhet under höjd beredskap skall lämnas till rekryteringsmyndigheten, som beslutar om krigsplacering. 
 För värnpliktiga i de militära förband med hög beredskap som alltid måste vara mobiliseringsbara i huvudsak den s.k. insats- organisationen föreslår utredningen att det nuvarande systemet för krigsplacering skall tillämpas. Värnpliktiga utbildade för övriga militära förband som alltså har låg beredskap krigspla- ceras efter grundutbildningen i en verksamhet. 
 Utredningen föreslår att principen skall vara densamma för civilpliktiga. De som med den nuvarande säkerhetspolitiska hot- bilden grundutbildas för uppgifter i krigsorganisationen hos kommunerna skall tills vidare kunna krigsplaceras som en kol- lektiv resurs för förstärkningar i ett anpassningsskede. 
 Omsättning av personal i förbanden 
 Omsättningen av pliktpersonal i förband och andra enheter hand- lar ytterst om förmågan att lösa de uppgifter som totalförsvarets olika myndigheter har. Ingen skall vara krigsplacerad som inte har förmåga att fullgöra de uppgifter som han eller hon är krigsplace- rad för. 
 Med den syn på omsättningen som Försvarsmakten har blir det möjligt att på ett flexibelt sätt utnyttja de resurser som pliktperso- nalen utgör. Utredningen anser att uppföljningar och utvärde- ringar efter hand får visa om detta ger en tillfredsställande bered- skap eller om principerna för omsättningen bör förändras. 
 Annan rekrytering av personal inom pliktsystemets ram 
 Utredningen föreslår att mönstrande som genomgår eller avser att genomgå utbildning för uppgifter som är särskilt viktiga för total- försvaret skall kunna undantas från inskrivning. Frågan om inskrivning prövas på nytt något år efter mönstringen. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Sammanfattning  
 27 
  
 Utredningen föreslår vidare att Försvarsmakten skall få i upp- drag att klargöra behovet av personal med kompetens inom civila specialområden och att utveckla principer för inskrivning och eventuell grundutbildning efter att dessa har genomgått en kvali- ficerad civil utbildning. 
 Försvarsmakten bör få möjligheter att för denna rekrytering skriva in personal med värnplikt även för grundutbildning under högst 60 dagar. 
 Information om frivilligverksamheten 
 Försvarsmakten, de bemanningsansvariga civila myndigheterna och de frivilliga försvarsorganisationerna bör i samband med mönstringen informera de mönstrande om frivilligverksamheten och uppmuntra dem som inte blir inskrivna med civil- eller värn- plikt att i stället ansöka om medlemsskap i någon av frivillig- organisationerna. 
 Utbildning för internationella insatser 
 Utredningen anser att utbildningsmoment som behövs för tjänst- göring i samband med internationella fredsfrämjande insatser kan läggas in i grundutbildningen under förutsättning att de också stärker den totalförsvarspliktiges förmåga att fullgöra uppgifter som han eller hon behöver vid beredskaps- eller krigstjänstgöring. 
 I grundutbildning och repetitionsutbildning skall också kunna ingå att med plikt delta i internationella operativa insatser, t.ex. på grund av bilaterala avtal om minröjning och liknande. Förutsätt- ningen är att deltagandet kan inordnas i utbildningsplanen för den totalförsvarspliktiges grundutbildning och att regeringen har läm- nat sitt medgivande. 
 Uppskov m.m. med tjänstgöringen 
 Arbetsmarknadsskäl skall enligt utredningens förslag ges samma tyngd vid prövningen av uppskov som studier. Någon särskild regel som ger den tjänstgöringsskyldige rätt till uppskov med tjänstgöringen vid erbjudande om fast anställning föreslås emel- lertid inte. Snyder skall däremot kunna beviljas om tjänst- göringen medför allvarliga svårigheter för den tjänstgöringsskyl- 
  
 28  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:21 
  
 diges möjligheter till anställning, dvs för möjligheterna att etab- lera sig på arbetsmarknaden. 
 Elitidrottsutövning på landslagsnivå skall kunna vara grund för uppskov på samma sätt som arbetsmarknadsskäl. 
 Personskadeskydd för totalförsvarspliktiga 
 Totalförsvarspliktiga som skadas under tjänstgöringen skall så långt det är möjligt ha motsvarande skydd som den som tjänstgör i utlandsstyrkan. Samma regler skall gälla för de civil- eller värn- pliktiga som skadas under tjänstgöringen, oavsett om det är fråga om kortare eller längre grundutbildning. 
 Vid beräkning av livränteunderlaget skall detta inte i något fall beräknas till lägre belopp än som motsvarar 7,5 gånger prisbas- beloppet enligt lagen om allmän försäkring. De föreslagna reg- lerna skall också omfatta den som på frivillig grund fullgör en sådan kortare militär grundutbildning hos Försvarsmakten som utredningen föreslår. 
 När det gäller rehabiliteringsansvaret skall Försvarsmakten ha samma ansvar för den som fullgör värnplikt som myndigheten i dag har för den som tjänstgör i utlandsstyrkan. Rehabiliterings- ansvaret skall bestå under tre år. Det skall enligt förslaget kunna förlängas med ytterligare två år. Anhöriga till den som skadas skall också kunna få ersättning för vissa kostnader från Försvars- makten för att underlätta för dem att engagera sig i rehabilite- ringen av den skadade. Det som nu sagts om Försvarsmakten skall också gälla den myndighet eller kommun som svarar för utbildningen av den som fullgör civilplikt. 
 Utredningen föreslår vidare en riskgaranti för den som under tjänstgöringen ådrar sig svårare skador eller förolyckas. Vid full- ständig invaliditet betalas ersättning enligt riskgarantin ut med 22 prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Vid dödsfall skall ersättning betalas ut med 22 prisbasbelopp till dödsboet. Dessutom betalas tre prisbasbelopp ut till varje efterlevande barn som vid dödsfallet var under 21 år. 
 Påföljdsval och straffmätning för totalvägran 
 Utredningen föreslår att den som vägrar fullgöra vapenfri tjänst skall straffas. Påföljden vid vägran skall i normalfallet vara fän- 
  
 SOU 2000:21 
  
 Sammanfattning  
 29 
  
 gelse i två månader. Den som en gång dömts för vägran skall inte kallas in i igen. 
 Utredningen anser inte att någon åtskillnad i princip skall göras beroende på skälen för vägran. Inte heller bör hänsyn tas till omfattningen av den återstående tjänstgöringstiden. Samhälls- tjänst skall inte användas som ett alternativ till fängelse. 
 Disciplinärenden 
 Civilpliktiga, värnpliktiga, och viss annan personal som tjänstgör inom totalförsvaret lyder under ett disciplinärt ansvarssystem när de tjänstgör. Disciplinära påföljder blir aktuella som tillrättavis- ningsmedel vid förseelser som inte är av den karaktären att de utgör brott som skall anmälas till åtal. Påföljderna utgörs av var- ning, löneavdrag, extratjänst och utegångsförbud. 
 Utredningen föreslår att disciplinreglerna skall gälla även för dem som frivilligt tjänstgör inom den civila delen av total- försvaret. Utegångsförbudet tas bort som disciplinär påföljd. Utredningen föreslår vidare att löneavdrag endast får verkställas med en fjärdedel av lönen per avlöningstillfälle för dem som genomgår grundutbildning med värnplikt eller civilplikt. Yttrande från auditör skall alltid inhämtas i ett disciplinärende om den disciplinansvarige begär det. Prövningstillstånd krävs enligt utredningens förslag för att hovrätt skall kunna pröva ett avgörande i ett disciplinärende. 
 Utredningen föreslår även ändringar som kan väntas leda till en snabbare handläggning av disciplinärenden vid tingsrätt samt en viss skärpning när det gäller förutsättningarna för att en dis- ciplinär påföljd skall kunna verkställas utan att beslutet vunnit laga kraft. 
 Svåra påfrestningar på samhället i fred 
 Utredningen föreslår i en särskild lag ett pliktsystem för tjänst- göring vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Syftet är att trygga personalförsörjningen vid sådana situationer och att däri- genom ytterligare förstärka samhällets beredskap mot den typen av påfrestningar. 
 Med allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner avses i den föreslagna lagen omfattande avbrott i kommunikationerna eller i försörjningen med livsnödvändiga förnödenheter eller 
  
 30  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:21 
  
 tjänster, om avbrottet medför allvarlig fara för många människors liv, personliga säkerhet eller hälsa. 
 Om en sådan störning har inträffat får regeringen besluta om tjänsteplikt, om det är nödvändigt för att skydda liv, personlig säkerhet eller hälsa. Ett sådant beslut om tjänsteplikt kan bli ak- tuellt först när ordinarie åtgärder inte är tillräckligt effektiva eller redan på förhand bedöms som otillräckliga för att undanröja en störning eller lindra dess verkningar för befolkningen. 
 Skyldigheten att fullgöra tjänsteplikt föreslås gälla var och en som är bosatt i Sverige och som under kalenderåret fyller lägst 18 och högst 65 år. 
 Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag 
 Utredningen har i betänkandet redovisat förslag till åtgärder som i några fall innebär ökade kostnader. De flesta förslagen fordrar däremot ingen särskild finansiering. De kan rymmas inom de ramar som myndigheterna enligt den nuvarande ekonomiska planeringen förfogar över för de berörda verksamheterna. 
 Ökade kostnader får totalförsvarets myndigheter däremot för ersättningarna till de civil- och värnpliktiga. Detsamma gäller kostnaderna för mönstring och inskrivning av kvinnor och för förbättringen av personskadeskyddet. Utredningen föreslår dess- utom ett antal besparingar. 
 Resultatet av den bedömning av de ekonomiska konsekven- serna som kan göras på det här stadiet visar att utredningens för- slag är underfinansierade med 150 milj. kronor. Denna kostnad kan enligt utredningens mening inte täckas inom den del av de totala försvarsutgifterna som pliktverksamheten orsakar. Ett skäl är att de stora besparingarna för det militära försvarets del har genomförts under tiden som utredningen arbetat framför allt de stora effekter som den kraftiga minskningen av antalet värnplik- tiga i grundutbildning får. 
 När endast en begränsad del av varje åldersklass skrivs in för grundutbildning fordras det kraftiga motivationshöjande åtgärder. Annars kommer principen om att motivationen skall väga tungt inte att kunna upprätthållas. Om detta inte kommer att kunna ske urholkas pliktsystemet och måste på sikt ersättas av något annat. 
  
 SOU 2000:21 
  
 31 
  
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till lag om ändring i regeringsformen 
  
 Härigenom  
 föreskrivs  
 att 2 kap. 16 § regeringsformen skall ha följande lydelse 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 kap. 
 Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon med- borgare missgynnas på grund av sitt kön, om ej föreskriften utgör led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor  
 eller avser värnplikt eller motsva- rande tjänsteplikt 
 . 
 16 § 
 Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon med- borgare missgynnas på grund av sitt kön, om ej föreskriften utgör led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan män och kvinnor. 
 Denna lag träder i kraft ... 
  
 32  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 2 
  
 Förslag till lag om upphävande av lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning 
  
 Härigenom föreskrivs att lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grund- utbildning skall upphöra att gälla den .... 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 33 
  
 3 
  
 Förslag till förordning om upphävande av förordningen (1995:240) ) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning 
  
 Härigenom föreskrivs att förordningen (1995:240) om möjlig- het för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning upphör att gälla den ... 
  
 Skyldigheten att fullgöra värnplikt omfattar endast svenska medborgare och gäller från början av det kalenderår när den totalför- svarspliktige fyller nitton år till slutet av det kalenderår när han  
  
 eller hon  
  
 fyller fyrtiosju år. 
  
 34  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 4 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1809) om total- försvarsplikt 
  
 dels  
 att rubrikerna i 3 kap. närmast före 1, 4 och 5 §§ skall upphävas, 
  
 dels  
 att 1 kap. 5 §, 2 kap. 2 och 3 §§, 3 kap. 1 12 och 15 §§, 4 kap. 2 och 3 §§, 5 kap. 3 och 8 §§, 8 kap. 1 § och 10 kap. 8 § skall ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i lagen skall införas sju nya paragrafer, 3 kap. 16 §, 8 kap. 6 11 §§, samt närmast före 8 kap. 6 och 11 §§ nya rubriker av följande lydelse 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 kap. 
 5 § 
 Värnplikten skall fullgöras hos Försvarsmakten och skall alltid inledas med grundutbildning. 
 Skyldigheten att fullgöra värnplikt omfattar endast  
 män som är  
 svenska medborgare och gäller från början av det kalenderår när den total- försvarspliktige fyller nitton år till slutet av det kalenderår när han fyller fyrtiosju år. 
 Av 5 § lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civil- plikt med längre grundutbild- ning följer dock att en kvinna som efter antagningsprövning enligt den lagen skrivits in för värnplikt därefter är skyldig att fullgöra värnplikten. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 35 
  
 2 kap. 
 Varje svensk man som är totalförsvarspliktig är för ut- redning som avses i 1 § skyl- dig att vid Totalförsvarets pliktverk genomgå mönstring, om det inte är uppenbart att han saknar förmåga att full- göra värnplikt och civilplikt. 
 Skyldigheten inträder det kalenderår när den total- försvarspliktige fyller arton år eller, för den som förvärvar svenskt medborgarskap sena- re, från och med den dag när han blir svensk medborgare. Om det inte finns särskilda skäl, är ingen skyldig att genomgå mönstring efter det kalenderår när han fyller tjugofyra år. 
 Mönstringen skall ske i den totalförsvarspliktiges per- sonliga närvaro. Den skall omfatta medicinska och psykologiska undersökningar samt annan utredning av hans personliga förhållanden. 
 2 § 
 Varje svensk man  
 och kvinna  
 som är totalförsvars- pliktig är för utredning som avses i 1 § skyldig att vid Totalförsvarets pliktverk ge- nomgå mönstring, om det inte är uppenbart att han  
 eller hon  
 saknar förmåga att fullgöra värnplikt och civilplikt  
 som är längre än 60 dagar 
 . 
 Skyldigheten inträder det kalenderår när den total- försvarspliktige fyller arton år eller, för den som förvärvar svenskt medborgarskap sena- re, från och med den dag när han  
 eller hon  
 blir svensk med- borgare. Om det inte finns särskilda skäl, är ingen skyl- dig att genomgå mönstring efter det kalenderår när han  
 eller hon  
 fyller tjugofyra år. 
 Den som har blivit svensk medborgare efter det att han eller hon har fyllt 24 år och önskar fullgöra värnplikt eller civilplikt, har rätt att genom- gå mönstring. 
 3 § 
 Mönstringen skall ske i den totalförsvarspliktiges per- sonliga närvaro. Den skall omfatta medicinska och psykologiska undersökningar samt annan utredning av hans  
 eller hennes  
 personliga för- hållanden. 
  
 36  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 3 kap. 
 Inskrivning efter mönstring 
 Om resultatet av mönst- ringen visar att den total- försvarspliktige har förutsätt- ningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt, skall Total- försvarets pliktverk placera honom i en eller flera befatt- ningsgrupper samt skriva in honom för värnplikt eller civilplikt eller i en utbild- ningsreserv. Befattningsgrup- per skall finnas för chefer, för specialister och för övriga. 
 1 § 
 För värnplikt och civilplikt  
 får endast  
 det antal total- försvarspliktiga skrivas in som i krig behövs i För- svarsmakten och det civila försvaret eller för Försvars- maktens fredstida beredskap. 
 För värnplikt och civilplikt skall det antal total- försvarspliktiga skrivas in som i krig behövs i Försvars- makten och det civila försva- ret eller för Försvarsmaktens fredstida beredskap. Ur varje befattningsgrupp skall de som är bäst lämpade skrivas in för tjänstgöring 
 2§ 
 Om resultatet av mönst- ringen visar att den total- försvarspliktige har förutsätt- ningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt  
 som omfattar längre grundutbildning än 60 dagar 
 , skall Totalförsvarets pliktverk placera honom  
 eller henne  
 i en eller flera befatt- ningsgrupper samt skriva in honom  
 eller henne  
 för värn- plikt eller civilplikt eller  
 registrera honom eller henne i ett beredskapsregister 
  
 .  
 Be- fattningsgrupper skall finnas för chefer, för specialister och för övriga. Ur varje befatt- ningsgrupp skall de som är bäst lämpade skrivas in för tjänstgöring. 
 Totalförsvarspliktig som genomgår eller avser att West utbildning för befatt- ning av särskild betydelse för 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 37 
  
 Om resultatet av mönst- ringen visar att den total- försvarspliktige saknar förut- sättningar att fullgöra värn- plikt och civilplikt, skall Totalförsvarets pliktverk be- sluta att han inte är skyldig att fullgöra sådan tjänstgöring. 
 Inskrivning efter annan utred- ning 
 Den som efter annan utred- ning än mönstring bedöms lämplig för civilplikt får av Totalförsvarets pliktverk skri- vas in för sådan tjänstgöring, dock inte för civilplikt som omfattar längre grundutbild- ning än 60 dagar. 
 totalförsvaret får undantagas från inskrivning för värnplikt och civilplikt som är längre än 60 dagar eller från re- gistrering i beredskaps- registret. Har utbildningen inte påbörjats inom två år från mönstringen skall, om särskilda skäl inte föreligger, inskrivning ske för värnplikt eller civilplikt eller registr- ering ske i beredskaps- registret. 
 3 § 
 Om resultatet av mönst- ringen visar att den total- försvarspliktige saknar förut- sättningar att fullgöra värn- plikt och civilplikt  
 som omfattar längre grundutbild- ning än 60 dagar 
 , skall Totalförsvarets pliktverk be- sluta att han  
 eller hon  
 inte är skyldig att fullgöra sådan tjänstgöring. 
 4 § 
 Den som efter annan utredning än mönstring be- döms lämplig för  
 värnplikt eller  
 civilplikt får av Total- försvarets pliktverk skrivas in för sådan tjänstgöring, dock inte för  
 värnplikt eller  
 civil- plikt som omfattar längre grundutbildning än 60 dagar. 
  
 38  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 Gemensamma bestämmelser om inskrivning 
 För den som skrivs in för värnplikt eller  
 för sådan  
 civil- plikt som omfattar grund- utbildning, skall följande be- stämmas vid inskrivningen: 
  
 1. den  
 befattning eller  
 typ av befattning som han eller hon skall utbildas till, 
  
 5 § 
 För den som skrivs in för värnplikt eller civilplikt som omfattar grundutbildning, skall följande bestämmas vid inskrivningen: 
 1. den typ av befattning som han eller hon skall ut- bildas till, 
  
 2. 
  
 de förband, skolor, myndigheter eller andra organisationer där grundutbildningen huvudsakligen skall fullgöras, 
  
 3. 
  
 grundutbildningens längd, och, 
  
 4.om grundutbildningen skall pågå mer än 60 dagar, året och månad en när grundutbildningen är planerad att börja. 
 7 § 
 I den utsträckning det kan ske skall vid inskrivningen hänsyn tas till önskemål från den som skrivs in. 
 Den som avses att registre- ras i beredskapsregistret skall erbjudas att hos Försvars- makten få fullgöra viss grund- utbildning för värnplikt. 
 Av ett beslut om inskriv- ning skall det framgå vad som har bestämts enligt 5 eller 6 §. Ett beslut om inskrivning i  
 utbildningsreserven  
 skall  
 inn- hålla uppgift om  
 den totalför- svarspliktiges befattnings- grupp. 
 Den som genomgår mönst- ring skall  
 vid mönstringen  
 underrättas om beslut som avses i första stycket eller i 3 §. 
 8 § 
 Av ett beslut om inskriv- ning skall det framgå vad som har bestämts enligt 5 eller 6 §. 
 Av registreringen i  
 b 
 ered- skapsregistret  
 skall  
 framgå  
 den totalförsvarspliktiges be- fattningsgrupp. 
  
 Den som genomgår mönst- ring skall  
 senast fyra månader efter  
 mönstringen underrättas om beslut som avses i första stycket eller i 3 §. 
  
 SOU 2000:21  
 Författningsförslag  
 39 
  
 9 § 
 Ett beslut enligt 1, 3 eller 4 § får ändras av Totalförsvarets pliktverk. Om den som har skrivits in har påbörjat en grundutbildning, får beslutet också ändras av den myndighet som verket bestämmer. Om det behövs för bedömningen, är den som 
  
 är totalförsvarspliktig skyldig att genomgå förnyad mönstring 
  
 eller annan utredning enligt 2 kap. 
  
 Om en ändring av ett 
  
 Om en ändring av ett 
  
 beslut om inskrivning innebär 
  
 beslut om inskrivning innebär 
  
 att tiden för grundutbild- 
  
 att tiden för grundutbild- 
  
 ningen blir längre än enligt 
  
 ningen blir längre än enligt 
  
 det tidigare beslutet, krävs att 
  
 det tidigare beslutet, krävs att 
  
 den som beslutet avser god- 
  
 den som beslutet avser god- 
  
 känner ändringen. 
  
 Om 
  
 inte 
  
 känner 
  
 ändringen. 
  
 Om 
  
 inte 
  
 annat följer av 10 §, skall 
  
 annat följer av 10 §, skall 
  
 detsamma gälla i fråga om 
  
 detsamma gälla i fråga om 
  
 ändring av  
 ett beslut om 
  
 ändring 
  
 av 
  
 registrering i 
  
 inskrivning 
  
 i 
  
 utbildnings- 
  
 beredskapsregistret 
  
 till 
  
 in- 
  
 reserven 
  
 till inskrivning 
  
 för 
  
 skrivning 
  
 för 
  
 värnplikt 
  
 eller 
  
 värnplikt 
  
 eller 
  
 för 
  
 sådan 
  
 civilplikt 
  
 som 
  
 omfattar 
  
 en 
  
 civilplikt 
  
 som 
  
 omfattar 
  
 en 
  
 längre grundutbildning än 60 
  
 längre grundutbildning än 60 
  
 dagar. 
  
 dagar. 
  
 10 § 
  
 Om det behövs med hän- 
  
 Om det behövs med hän- 
  
 syn till Sveriges försvars- 
  
 syn till Sveriges försvars- 
  
 beredskap, 
  
 får 
  
 regeringen 
  
 beredskap, 
  
 får 
  
 regeringen 
  
 föreskriva 
  
 att 
  
 totalförsvars- 
  
 föreskriva 
  
 att 
  
 totalförsvars- 
  
 pliktiga som  
 har skrivits in i 
  
 pliktiga som  
 är registrerade i 
  
 utbildningsreserven 
  
 i 
  
 stället 
  
 beredskapsregistret 
  
 i stället 
  
 skall skrivas in för värnplikt 
  
 skall skrivas in för värnplikt 
  
 eller  
 för sådan  
 civilplikt som 
  
 eller civilplikt 
  
 som 
  
 omfattar 
  
 omfattar en längre grund- 
  
 en längre grundutbildning än 
  
 utbildning än 60 dagar. 
  
 60 dagar. 
  
 11 § 
  
 Inskrivning i 
  
 utbildnings- 
  
 Registrering  
 i 
  
 beredskaps- 
  
 reserven  
 upphör vid utgången 
  
 registret  
 upphör  
 efter fem år 
 , 
  
 av det kalenderår när den 
  
 räknat från utgången  
 av det 
  
 totalförsvarspliktige 
  
 fyller 
  
 30 
  
 kalenderår när den totalför- 
  
 år. 
  
 svarspliktige  
 registrerades 
 . 
  
 Om det behövs med hänsyn 
  
 40  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 En totalförsvarspliktig som efter avslutad grundutbildning har förvärvat tillräckliga kun- skaper och färdigheter för en krigsuppgift skall krigsplace- ras i en befattning eller i en viss verksamhet som han eller hon är lämplig för. Den som har genomgått en länge grundutbildning är 60 dagar skall krigsplaceras i den verk- samhet där grundutbildningen fullgjordes, om det inte från totalförsvarets synpunkt är väsentligt bättre att han eller hon krigsplaceras i en annan verksamhet. 
 till Sveriges försvarsbered- skap får regeringen föreskriva att registreringen inte skall upphöra. 
 12 § 
 En totalförsvarspliktig som efter avslutad grundutbildning har förvärvat tillräckliga kun- skaper och färdigheter för en krigsuppgift skall krigsplace- ras i en befattning eller i en viss verksamhet  
 i eller för en krigsorganisation  
 som han eller hon är lämplig för. Den som har genomgått en länge grundutbildning är 60 dagar skall krigsplaceras i den verksamhet där grundutbild- ningen fullgjordes, om det inte från totalförsvarets syn- punkt är väsentligt bättre att han eller hon krigsplaceras i en annan verksamhet. 
 Om det inte finns särskilda skäl och mer än tio år har förflutit från det senaste tjänstgöringstillfället, skall beslutet om krigsplacering upphävas. 
 Beslut om krigsplacering fattas av Totalförsvarets plikt- verk efter framställningar från statliga myndigheter, kommu- ner, landsting,  
 kyrkliga kom- muner 
 , bolag, föreningar, samfälligheter eller andra en- skilda. Om ett beslut om krigsplacering upphävs, gäller 14 §. 
 15 § 
 Beslut om krigsplacering fattas av Totalförsvarets plikt- verk efter framställningar från statliga myndigheter, kommu- ner, landsting,  
 registrerade trossamfund 
 , bolag, före- ningar, samfälligheter eller andra enskilda  
 (bemannings- ansvariga) 
 . Om ett beslut om krigsplacering upphävs, gäller 14 §. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 41 
  
 Om en framställning enligt första stycket inte görs, skall anmälan om behov av plikt- personal anses som en fram- ställning om krigsplacering. Krigsplacering skall då ske i enlighet med anmälan. 
 16 § 
 Ett beslut om krigspla- cering får ändras av den som är bemanningsansvarig inom ramen för dennes krigsorga- nisation. Ett sådant beslut om ändrad krigsplacering skall anmälas till Totalförsvarets pliktverk. 
 Framställan om ändrad krigsplacering av den som är krigsplacerad i en för flera bemanningsansvariga gemen- sam organisation skall ske i samråd med den myndighet som regering bestämmer. Beslut om ändrad krigsplace- ring fattas i dessa fall av Totalförsvarets pliktverk. 
 4 kap. 
 Om den som skrivits in för värnplikt eller  
 för sådan  
 civil- plikt som omfattar en längre grundutbildning än 60 dagar inte har kallats in till grund- utbildning före utgången av det kalenderår när han fyller 24 år eller, i fall som avses i 3 kap. 10 §, före utgången av det kalenderår när han fyller trettio år, är han skyldig att fullgöra grundutbildningen 
 2 § 
 Om den som skrivits in för värnplikt eller civilplikt som omfattar en längre grundut- bildning än 60 dagar inte har kallats in till grundutbildning före utgången av det kalen- derår när han  
 eller hon  
 fyller 24 år eller, i fall som avses i 3 kap. 10 §, före utgången av det kalenderår  
 hans eller hen- nes registreringen i bered- skapsregistret upphör 
 , är han 
  
 42  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 endast om det finns särskilda skäl. 
  
 eller hon  
 skyldig att fullgöra grundutbildningen endast om det finns särskilda skäl. 
 En svensk man som är medborgare även i en annan stat än Sverige är inte skyldig att fullgöra en längre grund- utbildning än 60 dagar, om han antingen har fullgjort en motsvarande utbildning i den andra staten eller, innan han har fyllt nitton år, väljer att göra detta och det står klart att tjänstgöringen kommer att fullgöras i den andra staten och att den utbildningen till längd och effektivitet är minst likvärdig med den som krävs av honom i Sverige. 
 3 § 
 En svensk man  
 och kvinna  
 som är medborgare även i en annan stat än Sverige är inte skyldig att fullgöra en längre grundutbildning än 60 dagar, om han  
 eller hon  
 antingen har fullgjort en motsvarande ut- bildning i den andra staten eller, innan han  
 eller hon  
 har fyllt nitton år, väljer att göra detta och det står klart att tjänstgöringen kommer att fullgöras i den andra staten och att den utbildningen till längd och effektivitet är minst likvärdig med den som krävs av honom  
 eller henne 
  
 Sverige. 
  
 5 kap. 
  
 3 § 
  
 Grundutbildningen skall ge 
  
 Grundutbildningen skall ge 
  
 de kunskaper och färdigheter 
  
 de kunskaper och färdigheter 
  
 som krigsuppgiften kräver. 
  
 som krigsuppgiften 
  
 kräver.  
 I 
  
 denna 
  
 utbildning 
  
 ingår 
  
 att 
  
 delta i utbildning för freds- 
  
 främjande verksamhet inom 
  
 ramen för internationellt sam- 
  
 arbete i Sverige och utom- 
  
 lands. 
  
 Utbildningsmoment 
  
 i 
  
 grundutbildningen i övrigt får 
  
 ske utomlands med rege- 
  
 ringens medgivande. 
  
 Repetitionsutbildningen skall vidmakthålla och utveckla skick- ligheten för krigsuppgiften. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 43 
  
 I grundutbildningen och repetitionsutbildningen ingår även uppgifter som syftar till att upprätthålla Sveriges försvarsbered- skap. 
 8 § 
 En totalförsvarspliktig får efter ansökan beviljas uppskov med grundutbildning eller repetitionsutbildning som han eller hon har 
  
 kallats in till, 
  
 1. om tjänstgöringen med- 
  
 1. om tjänstgöringen med- 
  
 för avsevärda svårigheter med 
  
 för avsevärda svårigheter med 
  
 avseende på sökandens stu- 
  
 avseende på sökandens stu- 
  
 dier eller arbete eller i övrigt 
  
 dier eller arbete  
 eller möjlig- 
  
 för sökanden själv eller någon 
  
 heter till anställning  
 eller i 
  
 nära anhörig till honom eller 
  
 övrigt för sökanden själv eller 
  
 henne, eller 
  
 någon nära anhörig till honom 
  
 eller henne, eller 
  
 2. om sökandens fysiska eller psykiska prestationsförmåga är tillfälligt så nedsatt att det kan antas att tjänstgöringen inte kan fullgöras. 
 Snyder får beslutas för högst ett år i sänder. 
 8 kap. 
 1 § 
 En totalförsvarspliktig har vi inställelse för mönstring eller annan utredning enligt 2 kap. 1 § och när han eller hon fullgör värnplikt eller civilplikt rätt till 
  
 1. 
  
 reseförmåner 
  
 2. 
  
 fri förplägnad, 
  
 3. 
  
 fri inkvartering 
  
 4. 
  
 fri hälso- och sjukvård, 
  
 5. 
  
 fri grupplivförsäkring, samt 
  
 6. 
  
 begravningshjälp. 
  
 Den som fullgör värnplikt, 
  
 Den som fullgör värnplikt, 
  
 civilplikt eller allmän tjänste- 
  
 civilplikt eller allmän tjänste- 
  
 plikt enligt 6 kap. 2 § första 
  
 plikt enligt 6 kap. 2 § första 
  
 stycket 2 har även rätt till 
  
 stycket 2 har även rätt till 
  
 fri utrustning, 
  
 fri utrustning, 
  
 dagersättning eller dagpen- 
  
 dagersättning eller dagpen- 
  
 ning, 
  
 ning, 
  
 utryckningsbidrag 
  
 efter 
  
 utbildningspremie 
  
 efter 
  
 viss grundutbildning, 
  
 viss grundutbildning, 
  
 familjebidrag, 
  
 fria högskoleprov i 
  
 den 
  
 44  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 tandvård, samt vid bered- skapstjänstgöring och krigs- tjänstgöring, fälttraktamente och särskild ersättning för tjänstgöring i viss befattning. 
 omfattning regeringen be- stämmer, 
 familjebidrag, tandvård, samt vid beredskapstjänst- göring och krigstjänstgöring, fälttraktamente och särskild ersättning för tjänstgöring i viss befattning. 
 Rehabilitering 
 6 § 
 Om en totalförsvarspliktig skadas när han eller hon fullgör värnplikt eller civil- plikt, skall Försvarsmakten eller den utbildningsansva- riga myndigheten eller kom- munen i samråd med den skadade 
  
 1. 
  
 utreda behovet av åtgärder för att den skadade skall återfå full arbetsför- måga eller för att stärka den skadades möjligheter att i framtiden försörja sig genom förvärvsarbete, 
  
 2. 
  
 om det är möjligt, ge den skadade lämplig arbets- träning inom ramen för den egna verksamheten, samt 
  
 3. 
  
 medverka till att den skadade får tillgång till lämp- lig yrkesutbildning eller fort- bildning som är ägnad att stärka hans eller hennes för- värvsförmåga. 
  
 7 § 
 I fall som avses i 6 § 3 skall Försvarsmakten eller den utbildningsansvariga myndigheten eller kommunen 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 45 
  
 ge ekonomiskt stöd till en utbildning som föranleds av eller förlängs till följd av skadan. 
 Försvarsmakten eller den utbildningsansvariga myndigheten eller kommunen skall också ge stöd till andra åtgärder som främjar den skadades återgång till arbets- livet samt till anskaffande av hjälpmedel som den skadade behöver. 
 Stöd enligt första och andra stycket ges endast om det inte skall tillhandahållas av någon annan till följd av andra bestämmelser och om det framstår som skäligt med hänsyn till skadan och om- ständigheterna i övrigt. 
 8 § 
 Försvarsmakten eller den utbildningsansvariga myndig- heten eller kommunen har ett ansvar enligt 6 och 7 §§ under en tid av tre år från det att åtgärder enligt 6 § 2 och 3 kan inledas. Om det finns särskilda skäl, skall åtgärd- erna utsträckas under ytter- ligare två år. 
 9 § 
 Vid fullgörande av de uppgifter som avses i 6 och 7 §§ skall Försvarsmakten eller den utbildningsan- svariga myndigheten eller kommunen samarbeta med försäkringskassan, läns- arbetsnämnden och andra be- 
  
 46  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 rörda myndigheter. Försvarsmaktens eller den 
 utbildningsansvariga myndig- hetens eller kommunens åt- gärder bör samordnas med en eventuell arbetsgivares. 
 10 § 
 Försvarsmaktens eller den utbildningsansvariga myndig- hetens eller kommunens an- svar enligt 6 och 7 §§ innebär ingen inskränkning i det ansvar som den skadades arbetsgivare har enligt 2 kap. och 3kap. 2 a § arbetsmiljö- lagen (1977:1160) samt 22 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring. 
 Ersättning till anhöriga 
 11 § 
 Om en anhörigs med- verkan är av särskild bety- delse för den skadades reha- bilitering, skall Försvars- makten eller den utbildnings- ansvariga myndigheten eller kommunen efter ansökan ge den anhörige skälig ersätt- ning för kostnader som en sådan insats orsakar. 
 Om en totalförsvarspliktig när han eller hon fullgör värnplikt eller civilplikt för- olyckas eller skadas så svårt att sjukhusvård krävs, skall Försvarsmakten eller den ut- bildningsansvariga myndig- heten eller kommunen efter ansökan av de anhöriga er- sätta dem för skäligt antal 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 47 
  
 resor till den förolyckade eller skadade samt uppehälle och tidsspillan vid sådan resa efter samma grunder som gäller i fråga om ersättning av allmänna medel till vittnen. 
 I fall som avses i andra stycket skall Försvarsmakten eller den utbildningsansva- riga myndigheten eller kom- munen efter ansökan även ge skäligt bidrag till kostader för psykosocialt stöd till anhöriga som är i behov av det och om det framstår som skäligt med hänsyn till omständigheterna i övrigt. 
 10 kap. 
 Totalförsvarets pliktverk får  
 i särskilda fall  
 besluta att en totalförsvarspliktig tills vidare inte skall kallas till mönstring eller inkallas till värnplikt eller civilplikt, om han eller hon 
  
 1 
 . vägrar  
 eller  
 underlåter  
 att fullgöra vad som åligger honom eller henne eller  
 avviker  
 eller  
 uteblir  
 från tjänstgöringsstället och det kan antas att han eller hon inte kommer att fullgöra den värnplikt eller civilplikt som inskrivningen avser,  
 eller 
 8 § 
 Totalförsvarets pliktverk får 
 , om det inte föreligger särskilda skäl 
 , besluta att en totalförsvarspliktig tills vidare inte skall kallas till mönstring eller inkallas till värnplikt eller civilplikt, om han eller hon 
 på grund av vägran  
 eller  
 underlåtelse  
 att fullgöra vad som åligger honom eller henne eller  
 genom att avvika  
 eller  
 utebli  
 från tjänstgörings- stället  
 har dömts för brott mot totalförsvarsplikten  
 och det kan antas att han eller hon inte kommer att fullgöra den värnplikt eller civilplikt som inskrivningen avser. 
  
 48 
  
 Författningsförslag 
  
 2. 
  
 med hänvisning till sin anslutning till visst religiöst samfund förklarar att han eller hon inte kommer att full- göra vare sig värnplikt eller civilplikt. 
  
 Denna lag träder i kraft ... 
 SOU 2000:21 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 49 
  
 5 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt 
  
 dels  
 att 7 kap. 3 § skall upphävas, 
  
 dels  
 att 3 kap. 1, 3, 5 och 6 §§, 4 kap. 1 4 §§ och 5 kap. 3 § skall ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i förordningen skall införas en ny paragraf, 4 kap. 1 a §, och närmast före paragrafen en ny rubrik av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 3 kap. 
 Riksskatteverket skall före den 1 juli varje år lämna Totalförsvarets pliktverk upp- gifter om varje svensk man som är folkbokförd i länet och som under året fyller 17 år 
 1 § 
 Riksskatteverket skall före den 1 juli varje år lämna Totalförsvarets pliktverk upp- gifter om varje svensk man  
 och kvinna  
 som är folkbok- förd i länet och som under året fyller 17 år 
 Riksskatteverket skall underrätta Totalförsvarets pliktverk om de ändringar i aviseringsregistet enligt lagen (1995:743) om aviserings- register som är av betydelse för inskrivning eller redovis- ning av dem som är skyldiga att mönstra eller som skrivits in för värnplikt eller civilplikt eller i  
 utbildningsreserven 
 . 
 3 § 
 Riksskatteverket skall underrätta Totalförsvarets pliktverk om de ändringar i aviseringsregistet enligt lagen (1995:743) om aviserings- register som är av betydelse för inskrivning eller redovis- ning av dem som är skyldiga att mönstra eller som skrivits in för värnplikt eller civilplikt eller  
 registrerats  
 i  
 bered- skapsregistret 
 . 
  
 50  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 Den eller de nämnder i ett landsting eller i en kommun som ansvarar för verksam- heten enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt chefs- överläkare vid en vårdinrätt- ning där vård meddelas med stöd av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rätts- psykiatrisk vård, skall före den 1 juni varje år lämna Totalförsvarets pliktverk upp- gifter om varje svensk man som under året fyller 17 år och som den 15 maj 
 5 § 
 Den eller de nämnder i ett landsting eller i en kommun som ansvarar för verksam- heten enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt chefs- överläkare vid en vårdinrätt- ning där vård meddelas med stöd av lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård eller lagen (1991:1129) om rätts- psykiatrisk vård, skall före den 1 juni varje år lämna Totalförsvarets pliktverk upp- gifter om varje svensk man  
 och kvinna  
 som under året fyller 17 år och som den 15 maj 
  
 1. 
  
 erhöll insats enligt 9 § 8 eller 9 lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, eller 
  
 2. 
  
 var intagen på vårdinrättning med stöd av lagen om psykiatrisk tvångsvård eller lagen om rättspsykiatrisk vård. 
  
 Den som förestår vården vid ett hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall före den 1 juni varje år lämna Totalförsvarets pliktverk uppgifter om varje svensk man som den 15 maj var intagen i hemmet med stöd av 3 § nämnda lag och som under året fyller 17 år. 
 6 § 
 Den som förestår vården vid ett hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga skall före den 1 juni varje år lämna Totalförsvarets pliktverk uppgifter om varje svensk man  
 och kvinna  
 som den 15 maj var intagen i hem- met med stöd av 3 § nämnda lag och som under året fyller 17 år. 
  
 4 kap. 
  
 1 § 
  
 Totalförsvarets pliktverk 
  
 Totalförsvarets pliktverk 
  
 skall kalla en totalförsvars- 
  
 skall kalla en totalförsvars- 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 51 
  
 pliktig svensk man till mönstring senast det kal- enderår när han fyller 19 år, om han inte vistas utomlands eller det finns andra särskilda skäl att inte kalla honom. 
 pliktig svensk man  
 och kvinna  
 till mönstring senast det kalenderår när han  
 eller hon  
 fyller 19 år, om han  
 eller hon  
 inte vistas utomlands eller det finns andra särskilda skäl att inte kalla honom  
 eller henne 
 . 
 Undantag från inskrivning på grund av viss utbildning 
 1 a § 
 Av 3 kap. 2 § andra stycket lagen (1994:1809) om total- försvarsplikt framgår att totalförsvarspliktig som genomgår eller avser att genomgå viss utbildning får undantas från inskrivning. 
 Med sådan utbildning av- ses utbildning vid högskola till läkare, sjuksköterska, brandingenjör och polis. 
 Totalförsvarets pliktverk skall vid mönstringen lämna de totalförsvarspliktiga råd och upplysningar om värn- plikten, civilplikten och  
 utbildningsreserven  
 samt om rätten att vara vapenfri. 
 2 § 
 Totalförsvarets pliktverk skall vid mönstringen lämna de totalförsvarspliktiga råd och upplysningar om värn- plikten, civilplikten och  
 beredskapsregistret  
 samt om  
 möjligheten  
 att  
 hos För- svarsmakten fullgöra minst 90 dagar grundutbildning för värnplikt och rätten att  
 vara vapenfri. 
 Totalförsvarets pliktverk skall vidare vid mönstringen bereda de totalförsvarsplik- tiga möjlighet att ta del av information om frivillig för- svarsverksamhet. 
  
 52  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 För varje totalförsvars- pliktig som har skrivits in i  
 utbildningsreserven  
 skall det antecknas 
  
 1. 
  
 i vilken befattnings- grupp han är placerad och 
  
 2. 
  
 om han har rätt att vara vapenfri. 
  
 Den som är medborgare även i en annan stat och inte är bosatt här får skrivas in för värnplikt 
 ,  
 civilplikt med läng- re grundutbildning än 60 dagar eller i  
 utbildnings- reserven  
 endast om han begär det. 
 3 § 
 För varje totalförsvars- pliktig som har  
 registrerats  
 i  
 beredskapsregistret  
 skall det antecknas 
  
 1. 
  
 i vilken befattnings- grupp han  
  
 eller hon  
 är pla- cerad och 
  
 2. 
  
 om han  
  
 eller hon  
 har rätt att vara vapenfri. 
 4 § 
 Den som är medborgare även i en annan stat och inte är bosatt här får skrivas in för värnplikt och civilplikt med längre grundutbildning än 60 dagar eller i  
 registreras  
 i  
 beredskapsregistret  
 endast om han  
 eller hon  
 begär det. 
  
 5 
  
 kap. 
  
 3 § 
 Grundutbildningen för en totalförsvarspliktig som har skrivits in för värnplikt skall vara lägst 80 dagar. 
 I fråga om varje befattning eller typ av befattning som totalförsvarspliktiga grundutbildas för skall bestämmas grund- utbildningens längd och i vilken utsträckning den får genomföras i omgångar. 
 För den som avses att registreras i beredskaps- registret och i samband där- med antagit erbjudande om att fullgöra kortare grund- utbildning för värnplikt skall grundutbildningen vara lägst 90 dagar. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 53 
  
 7 
  
 kap. 
  
 3 § 
 Det religiösa samfund som avses i 10 kap. 8 § 2 lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt är sekten Jehovas vittnen. 
 Denna förordning träder i kraft ... 
  
 54  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 6 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga 
 dels att 2 kap. 1, 6 och 7 §§, samt rubriken närmast före 6 § skall ha följande lydelse, 
 dels att i kap. 10 skall införas tre nya paragrafer, 9 11, samt närmast före 9 § en ny rubrik av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 kap. 
  
 1 § 
  
 En totalförsvarspliktig har 
  
 En totalförsvarspliktig har 
  
 under grundutbildning som är 
  
 under grundutbildning som är 
  
 längre än 60 dagar rätt till 
  
 längre än 60 dagar rätt till 
  
 dagersättning med  
 40  
 kronor 
  
 dagersättning med  
 66  
 kronor 
  
 per tjänstgöringsdag. 
  
 per tjänstgöringsdag. 
  
 Efter 230 
  
 tjänstgörings- 
  
 dagar har den totalförsvars- 
  
 pliktige rätt till tillägg till 
  
 dagersättningen. Tillägget ut- 
  
 går per tjänstgöringsdag en- 
  
 ligt följande uppställning 
  
 Tjänstgöringsdag Tillägg/- 
  
 dag 
  
 231-300 
  
 15 kr 
  
 301-360 
  
 30 kr 
  
 361-450 
  
 60 kr 
  
 451- 
  
 90 kr 
  
 Utryckningsbidrag 
  
 Utbildningspremie 
  
 6 § 
  
 En totalförsvarspliktig som rycker ut från grundut- bildningen har rätt till  
 utryck- ningsbidrag med 4 500 kro- nor,  
 om han eller hon har 
 En totalförsvarspliktig som rycker ut från grundut- bildningen har rätt till  
 utbild- ningspremie med ett belopp motsvarande vad han eller 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 55 
  
 slutfört grundutbildning som är längre än 60 dagar  
 eller i övrigt tjänstgjort minst 120 dagar. 
  
 En totalförsvarspliktig som skadas under grundutbildning som är längre än 60 dagar och tjänstgöringen av den anled- ningen avbryts  
 efter kortare tid än 120 dagar har rätt till utryckningsbidrag med 4 500 kronor. 
  
 Utryckningsbidrag lämnas endast en gång till varje totalförsvarspliktig. 
 När tjänstgöringstiden för rätten till  
 utryckningsbidrag  
 skall bestämmas medräknas inte sådana tjänstgöringsdagar under vilka den total- försvarspliktige enligt 4 § inte har rätt till dagersättning eller dagpenning. 
 hon erhållit i dagersättning under grundutbildningen 
 , om han eller hon har slutfört grundutbildning som är längre än 60 dagar.  
 Är grundutbild- ningen längre än 400 dagar utgår ett tillägg med 10 000 kronor. 
 En totalförsvarspliktig som skadas under grundutbildning som är längre än 60 dagar och tjänstgöringen av den anled- ningen avbryts har rätt till  
 utbildningspremie enligt de grunder som anges i första stycket. 
  
 7 § 
 När tjänstgöringstiden för rätten till  
 utbildningspremie  
 skall bestämmas medräknas inte sådana tjänstgöringsdagar under vilka den total- försvarspliktige enligt 4 § inte har rätt till dagersättning eller dagpenning. 
 8 § 
 En totalförsvarspliktig har under grundutbildningen rätt till två avgiftsfria högskol- eprov. 
 10 kap. 
 Statlig riskgaranti 
 9 § 
 Staten lämnar en risk- garanti, som är ett dödsfalls- och invaliditetskapital, för den som har skadats under grundutbildning eller repeti- tionsutbildning. 
  
 56  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 10 § 
 Vid fullständig invaliditet betalas ersättning enligt risk- garantin ut med tjugotvå pris- basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän för- säkring. Vid annan invaliditet betalas ersättning ut med det lägre belopp som svarar mot invaliditetsgraden. 
 11 § 
 Vid dödsfall betalas er- sättning enligt riskgarantin ut med tjugotvå prisbasbelopp enligt lagen (1962) om allmän försäkring till dödsboet, om den avlidne efterlämnar arvingar som nämns i 2 kap. 1 och 2 §§ ärvdabalken. Dess- utom utgår tre prisbasbelopp till varje efterlevande barn som vid dödsfallet är under tjugoett år. 
 Har ersättning tidigare betalats ut som ersättning vid invaliditet, skall ersättningen till dödsboet minskas med motsvarande belopp 
 Denna förordning träder i kraft ... 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 57 
  
 7 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd 
  
 dels  
 att 1, 12 och 13 a §§ skall ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i lagen skall införas en ny paragraf, 12 a, av följande lydelse 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 § 
 Denna lag gäller ersättning av staten vid personskada och tillämpas på 
 1. den som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om total- försvarsplikt eller inställer sig till mönstring, eller annan uttagning enligt den lagen  
 eller till antagningsprövning enligt lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att full- göra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning, 
  
 2. 
  
 den som medverkar i räddningstjänst eller övning med räddningskår enligt rädd- ningstjänstlagen (1986:1102) eller i räddningstjänst enigt 11 kap. 1 § andra stycket luft- fartslagen (1957:297), 
  
 3. 
  
 den som är intagen för vård i kriminalvårdsanstalt, i ett hem som avses i 12 § 
  
 2. 
  
 den som fullgör tjänste- plikt enligt lagen (0000:00) om tjänsteplikt vid allvarliga störningar i viktiga samhälls- funktioner, 
  
 3. 
  
 den som medverkar i räddningstjänst eller övning med räddningskår enligt rädd- ningstjänstlagen (1986:1102) eller i räddningstjänst enigt 11 kap. 1 § andra stycket luft- fartslagen (1957:297), 
  
 4. 
  
 den som är intagen för vård i kriminalvårdsanstalt, i ett hem som avses i 12 § 
  
 58  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 lagen (1990:52) med särskilda 
  
 lagen (1990:52) med särskilda 
  
 bestämmelser 
  
 om 
  
 vård 
  
 av 
  
 bestämmelser 
  
 om 
  
 vård 
  
 av 
  
 unga, i ett hem som avses i 
  
 unga, i ett hem som avses i 
  
 22 § lagen 
  
 (1988:870) 
  
 om 
  
 22 § lagen 
  
 (1988:870) 
  
 om 
  
 vård av missbrukare i vissa 
  
 vård av missbrukare i vissa 
  
 fall samt den som är häktad 
  
 fall samt den som är häktad 
  
 eller anhållen eller i annat fall 
  
 eller anhållen eller i annat fall 
  
 intagen eller tagen i förvar i 
  
 intagen eller tagen i förvar i 
  
 kriminalvårdsanstalt, 
  
 häkte 
  
 kriminalvårdsanstalt, 
  
 häkte 
  
 eller polisarrest, 
  
 eller polisarrest, 
  
 4. den som utför sam- 
  
 5.  
 den som utför sam- 
  
 hällstjänst på grund av en 
  
 hällstjänst på grund av en 
  
 föreskrift som meddelats med 
  
 föreskrift som meddelats med 
  
 stöd av 27 kap. 2 a § eller 
  
 stöd av 27 kap. 2 a § eller 
  
 28 kap. 2 a § brottsbalken, 
  
 28 kap. 2 a § brottsbalken, 
  
 5. den som utför ung- 
  
 6.  
 den som utför ung- 
  
 domstjänst på grund av en 
  
 domstjänst på grund av en 
  
 föreskrift 
  
 som har 
  
 meddelats 
  
 föreskrift 
  
 som har 
  
 meddelats 
  
 med stöd av 31 kap. 1 § tredje 
  
 med stöd av 31 kap. 1 § tredje 
  
 stycket 2 brottsbalken, 
  
 stycket 2 brottsbalken, 
  
 6. den som utför oavlönat 
  
 7.  
 den som utför oavlönat 
  
 arbete enligt en föreskrift som 
  
 arbete enligt en föreskrift som 
  
 har meddelats med stöd av 8 § 
  
 har meddelats med stöd av 8 § 
  
 första 
  
 stycket 
  
 2 
  
 lagen 
  
 första 
  
 stycket 
  
 2 
  
 lagen 
  
 (1994:451) 
  
 om 
  
 intensiv- 
  
 (1994:451) 
  
 om 
  
 intensiv- 
  
 övervakning 
  
 med 
  
 elektronisk 
  
 övervakning 
  
 med 
  
 elektronisk 
  
 kontroll. 
  
 kontroll. 
  
 Regeringen får föreskriva att lagen skall tillämpas även på den som  
 i  
 annat fall än som avses i första stycket frivilligt deltar i verksamhet inom totalförsvaret eller i verksamhet för att avvärja eller begränsa skada på människor eller egendom eller i miljön. 
 För den som avses i 1 § första stycket 1 och som har skadats under grundutbildning  
 som är längre än 60 dagar  
 skall sjukpenningunderlag  
 och livränteunderlag  
 inte beräk- nas till lägre belopp än vad som motsvarar fyra gånger  
 basbeloppet  
 enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän 
 12 § 
 För den som avses i 1 § första stycket 1 och som har skadats under grundutbildning skall sjukpenningunderlag inte beräknas till lägre belopp än vad som motsvarar fyra gånger  
 prisbasbeloppet  
 enligt 1 kap. 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring för tid före 21 årsålder, fyra och en 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 59 
  
 försäkring för tid före 21 års- ålder, fyra och en halv gånger basbeloppet för tid mellan 21 och 25 års ålder och fem gånger basbeloppet för tid från och med 25 års ålder. 
 För den som avses i 1 § första stycket 3 och som när skadan inträffade hade varit intagen längre än sex måna- der skall sjukpenningunderlag och livränteunderlag inte beräknas till lägre belopp än som anges i 4 kap. 10 § anda stycket lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Detta gäller även för den som avses i 1 § andra stycket om reg- eringen föreskriver det 
 Den som avses i 1 § första stycket 1 och som har skadats under grundutbildning  
 som är längre än 60 dagar 
 , har efter skyddstidens utgång rätt till ersättning för nödvändiga 
 halv gånger basbeloppet för tid mellan 21 och 25 års ålder och fem gånger basbeloppet för tid från och med 25 års ålder. 
 För den som avses i 1 § första stycket 1 och som har skadats under grundutbild- ning eller repetitionsutbild- ning utgör livränteunderlaget sju och ett halvt basbelopp. 
 12 a § 
 För den som avses i 1 § första stycket 3 och som när skadan inträffade hade varit intagen längre än sex mån- ader skall sjukpenning- underlag och livränteunder- lag inte beräknas till lägre belopp än som anges i 4 kap. 10 § anda stycket lagen (1976:380) om arbetsskade- försäkring. Detta gäller även för den som avses i 1 § andra stycket om regeringen före- skriver det 
 13 a § 
 Den som avses i 1 § första stycket 1 och som har skadats under grundutbildning, har efter skyddstidens utgång rätt till ersättning för nödvändiga kostnader för läkarvård, sjuk- 
  
 60  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 kostnader för läkarvård, sjuk- vårdande behandling, sjuk- husvård samt läkemedel under högst tre års tid. I kostnader för vård inräknas nödvändiga kostnader för resor. 
 Denna lag träder i kraft den .... 
 vårdande behandling, sjuk- husvård samt läkemedel under högst tre års tid. I kostnader för vård inräknas nödvändiga kostnader för resor. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 61 
  
 8 
  
 Förlag till lag om ändring i lagen (1977:266) om statlig ersättning vid 
  
 ideell skada m.m. 
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. att 1 § skall ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 § 
  
 Den som ådrar sig skada som omfattas av lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd har rätt till ersättning av staten enligt 
  
 denna lag. 
  
 Om 
  
 skadan 
  
 har 
  
 ådragits 
  
 Om 
  
 skadan 
  
 har 
  
 ådragits 
  
 under 
  
 ledighet 
  
 eller annan 
  
 under 
  
 ledighet 
  
 eller annan 
  
 fritid vid vistelse utanför för- 
  
 fritid vid vistelse utanför för- 
  
 läggningsplats 
  
 eller 
  
 annan 
  
 läggningsplats 
  
 eller 
  
 annan 
  
 plats där verksamheten i fråga 
  
 plats där verksamheten i fråga 
  
 bedrivs, och skadan inte har 
  
 bedrivs, och skadan inte har 
  
 orsakats av olycksfall vid färd 
  
 orsakats av olycksfall vid färd 
  
 till eller från nämnda plats då 
  
 till eller från nämnda plats då 
  
 färden 
  
 föranleddes 
  
 av och 
  
 färden 
  
 föranleddes 
  
 av 
  
 och 
  
 stod i nära samband med 
  
 stod i nära samband med 
  
 verksamheten, 
  
 utges 
  
 ersätt- 
  
 verksamheten, 
  
 utges 
  
 ersätt- 
  
 ning  
 endast  
 till den som 
  
 ning till den som  
 tjänstgör 
  
 fullgör 
  
 längre 
  
 grundutbild- 
  
 enligt 
  
 lagen (1994:1809) 
  
 om 
  
 ning än 60 dagar  
 enligt lagen 
  
 totalförsvarsplikt och som har 
  
 (1994:1809) om totalförsvars- 
  
 skadats under tjänstgöringen. 
  
 plikt och som har skadats 
  
 under tjänstgöringen. 
  
 Denna lag träder i kraft den ... 
  
 62  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 9 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring 
  
 dels  
 att 19 § skall ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i lagen skall införas en ny paragraf, 18 a §, samt närmast före paragrafen en ny rubrik av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 Plikttjänstvillkoret 
  
 18 a § 
  
 Sökande är 
  
 berättigad till 
  
 ersättning enligt grundförsäk- 
  
 ringen utan att ha uppfyllt 
  
 arbetsvillkoret, 
  
 om 
  
 de 
  
 har 
  
 slutfört 
  
 grundutbildning 
  
 som 
  
 är minst sex månader enligt 
  
 lagen (1994:1809) om total- 
  
 försvarsplikt. 
  
 Om grundutbildningen inte 
  
 har kunnat slutföras på grund 
  
 av skada eller av omstän- 
  
 digheter 
  
 som 
  
 sökande 
  
 inte 
  
 själv råder över, är sökanden 
  
 berättigad till ersättning från 
  
 grundförsäkringen 
  
 om 
  
 minst 
  
 sex månader av tjänst- 
  
 göringen har fullgjorts. 
  
 19 § 
 För sökande som en gång har påbörjat en ersättningsperiod enligt denna lag gäller följande. När det arbetsvillkor skall uppfyllas som skall ligga till grund för en ny ersättningsperiod skall med tid under vilken sökande enligt 12 14 §§ skall ha förvärvsarbetat jämställas den tid då de 
 1. deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt en arbetsmarknadsutbildning eller yrkesinriktad rehabilitering enligt 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 63 
  
 förordningen (1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter, för vilka statligt utbildningsbidrag lämnats, 
  
 2. 
  
 bedrivit näringsverksamhet som avses i förordningen (1998:1784) om arbetsmarknadspolitiska aktiviteter 
  
 3. 
  
 deltagit i och, om inte särskilda skäl hindrat det, fullföljt utbildning för vilken utbildningsbidrag lämnats enligt förord- ningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag, 
  
 4. 
  
 fullgjort tjänstgöring 
  
 enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt  
 eller fått föräldrapenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, i båda fallen dock tillsammans högst 2 månader 
  
 5. 
  
 utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med stöd av 
  
 förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller 
 förordningen (1987:411) om beredskapsarbetet, eller 
  
 6. 
  
 fullföljt verksamhet där ersättning enligt 3 a § läm- nats. 
  
 5. 
  
 fått föräldrapenning enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dock högst 2 månader 
  
 6. 
  
 utfört förvärvsarbete som arbetsgivaren finansierat med stöd av 
  
 förordningen (1997:1275) om anställningsstöd, eller 
 förordningen (1987:411) om beredskapsarbetet, eller 
  
 7. 
  
 fullföljt verksamhet där ersättning enligt 3 a § läm- nats. 
  
 Denna lag träder i kraft den ... 
  
 64  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 10 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet 
  
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:588) om utbildning för fredsfrämjande verksamhet 
  
 dels  
 att 3 § skall upphöra att gälla,  
 dels  
 att 2 § skall ha följande lydelse. 
 Nuvarande lydelse 
 Den som i Sverige eller utomlands skall delta i utbildning för fredsfrämjande verksamhet inom ramen för internationellt samarbete och som inte är anställd i För- svarsmakten skall ha samtyckt till att delta i utbildningen. 
 Om en totalförsvarspliktig som fullgör grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt under sin grundutbildning deltar i ut- bildning för fredsfrämjande verksamhet, skall han eller hon även under denna utbild- ning anses fullgöra grund- utbildningen. 
 En totalförsvarspliktig som i andra fall än som sägs i första stycket deltar i utbild- ning för fredsfrämjande verksamhet skall anses full- göra repetitionsutbildning. 
 Denna lag träder i kraft den ... 
 Föreslagen lydelse 
 2 § 
 Den som i Sverige eller utomlands skall delta i utbildning för fredsfrämjande verksamhet inom ramen för internationellt samarbete och som inte är anställd i Försvarsmakten  
 eller fullgör grundutbildning enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt  
 skall ha samtyckt till att delta i utbildningen. 
 3 § 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 65 
  
 11 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. 
  
 Härigenom föreskrivs beträffande lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. 
  
 dels  
 att 14 och 37 §§ skall upphöra att gälla, 
  
 dels  
 att 1, 10, 15, 21, 24, 29, 34 - 36, 38 - 40, 52 och 62 §§ skall ha nedan angivna lydelse, 
  
 dels  
 att i lagen skall införas en ny 54 § av nedan angivna 
  
 lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 Denna lag gäller för 
  
 1 § 
  
 1. 
  
 totalförsvarspliktiga under den tid de är skyldiga att fullgöra värnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 
  
 2. 
  
 dem som genomgår utbildning för att få militär anställning i Försvarsmakten, 
  
 3. 
  
 hemvärnsmän under den tid då de är tjänstgöringsskyldiga, 
  
 4. dem som genom krigs- 
  
 4. dem som genom krigs- 
  
 frivilligavtal 
  
 eller annat avtal 
  
 frivilligavtal eller 
  
 annat 
  
 avtal 
  
 åtagit sig att tjänstgöra fri- 
  
 åtagit sig att tjänstgöra fri- 
  
 villigt i befattningar i För- 
  
 villigt i befattningar i För- 
  
 svarsmaktens 
  
 krigsorganisa- 
  
 svarsmaktens 
  
 krigsorganisa- 
  
 tion, under den tid då de är 
  
 tion  
 eller hos annan huvud- 
  
 tjänstgöringsskyldiga, 
  
 man 
  
 enligt 
  
 förordningen 
  
 (1994:524) om frivillig för- 
  
 svarsverksamhet, 
  
 under 
  
 den 
  
 tid då de är tjänstgörings- 
  
 skyldiga, 
  
 5. anställda i utlandsstyrkan i Försvarsmakten, när de tjänstgör 
  
 utomlands. 
  
 10 § 
  
 Disciplinpåföljderna 
  
 är 
  
 Disciplinpåföljderna 
  
 är 
  
 varning, extratjänst, löneav- 
  
 varning, extratjänst  
 och  
 löne- 
  
 drag  
 och utegångsförbud 
 . 
  
 avdrag. 
  
 Vid val av påföljd 
  
 är 
  
 66  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 varning att anse som en lind- rigare påföljd än extratjänst och löneavdrag. Särskilt av- seende skall fästas vid om- ständigheter som talar för att påföljden kan stanna vid varning. 
 Löneavdrag får åläggas tillsammans med  
 utegångs- förbud 
 , om det krävs av hänsyn till ordningen inom den verksamhet där disciplin- förseelsen har begåtts. 
 15 § 
 Löneavdrag får åläggas tillsammans med  
 extratjänst 
 , om det krävs av hänsyn till ordningen inom den verksam- het där disciplinförseelsen har begåtts. 
 21 § 
 En chef som avses i 20 § får överlämna åt andra chefer som tjänstgör under honom eller henne, dock lägst en kompanichef eller motsvarande chef, att pröva frågor om disciplinansvar för personal som står under deras befäl, under förutsättning att 
  
 1. 
  
 förfarandet inte kan antas utgöra brott, 
  
 2. 
  
 förseelsen har erkänts och 
  
 3. 
  
 förseelsen 
  
 inte 
  
 bör 
  
 3. 
  
 förseelsen 
  
 inte 
  
 bör 
  
 medföra 
  
 svårare 
  
 påföljd 
  
 än 
  
 medföra 
  
 svårare 
  
 påföljd än 
  
 varning, 
  
 extratjänst 
  
 eller 
  
 varning, 
  
 extratjänst 
  
 eller 
  
 utegångsförbud i 
  
 högst 
  
 fem 
  
 löneavdrag i högst tio dagar 
 . 
  
 dagar 
 . 
  
 24 § 
  
 Innan 
  
 en 
  
 disciplinpåföljd 
  
 Innan 
  
 en 
  
 disciplinpåföljd 
  
 beslutas eller en åtalsanmälan 
  
 beslutas eller en åtalsanmälan 
  
 görs i fråga om en disciplin- 
  
 görs i fråga om en disciplin- 
  
 ansvarig, skall yttrande in- 
  
 ansvarig, skall yttrande in- 
  
 hämtas 
  
 från 
  
 auditören. 
  
 Ett 
  
 hämtas 
  
 från 
  
 auditören. 
  
 Ett 
  
 sådant 
  
 yttrande behövs 
  
 dock 
  
 sådant 
  
 yttrande behövs 
  
 dock 
  
 inte när ärendet prövas  
 enligt 
  
 inte när ärendet prövas under 
  
 21 § eller,  
 under de förutsätt- 
  
 de förutsättningar som anges i 
  
 ningar som anges i 21 § 
 , av 
  
 21 §  
  
 1-3 
  om inte den 
  
 någon 
  
 annan 
  
 myndighet 
  
 än 
  
 disciplinansvarige begär det. 
  
 Försvarsmakten, 
  
 en kommun 
  
 eller ett landsting. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 67 
  
 Auditören är medansvarig för de beslut  
 som myndig- heten, kommunen eller lands- tinget fattar  
 på hans eller hennes tillstyrkan. 
 Auditören är medansvarig för de beslut som  
 fattas  
 på hans eller hennes tillstyrkan. 
 Den disciplinansvarige skall  
 innan ärendet avgörs få del av vad som kommit fram under utredningen och ges tillfälle att yttra sig över det, om det inte är uppenbart obehövligt. 
  
 29 § 
 Den disciplinansvarige skall erinras om sin rätt enligt 24 § att begära att yttrande från auditör tas in i ärendet. 
 Han eller hon  
 skall  
 också  
 innan ärendet avgörs få del av vad som kommit fram under utredningen och ges tillfälle att yttra sig över det, om det inte är uppenbart obehövligt. 
  
 34 § 
 Beslut om disciplinpåföljd skall verkställas snarast möjligt efter det 
 att beslutet vunnit laga kraft. 
 Om det behövs av hänsyn till ordningen inom den verksamhet där disciplin- förseelsen har begåtts eller av någon annan särskild anled- ning, får det i beslut om extratjänst eller utegångs- förbud bestämmas att beslutet skall verkställas trots att det inte vunnit laga kraft. 
 I beslut om extratjänst får det bestämmas att beslutet skall verkställas trots att det inte vunnit laga kraft om det behövs av hänsyn till ord- ningen inom den verksamhet där disciplinförseelsen har begåtts. 
 Extratjänst får inte verk- ställas på tjänstefria dagar. 
 Detsamma gäller utegångs- förbud i högst fem dagar 
 . 
  
 35 
  
 § 
  
 Extratjänst får inte verkställas på tjänstefria dagar. 
 Löneavdrag får verkställas med högst en fjärdedel av lönen per avlöningstillfälle för de totalförsvarspliktiga som fullgör grundutbildning 
 . 
  
 68  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 Verkställigheten av extra- tjänst  
 eller utegångsförbud  
 får skjutas upp eller avbrytas, om det finns särskilda skäl. Den dag då avbrott sker skall i sin helhet räknas som verkställig- hetstid. 
 36 § 
 Verkställigheten av extra- tjänst får skjutas upp eller avbrytas, om det finns sär- skilda skäl. Den dag då avbrott sker skall i sin helhet räknas som verkställighetstid. 
 Om den som har ålagts  
 utegångsförbud  
 efter över- klagande slutligen blir ålagd löneavdrag, skall avräkning ske för den tid under vilken  
 förbudet  
 har verkställts.  
 En dags utegångsförbud skall anses motsvara två dagars löneavdrag 
  
 38 § 
 Om den som har ålagts  
 extratjänst  
 efter överklagande slutligen blir ålagd löne- avdrag, skall avräkning ske för den tid under vilken  
 extratjänsten  
 har verkställts. 
 Två timmars extratjänst motsvarar en dags löne- avdrag. 
  
 Extratjänst  
 bortfaller i den del den inte har verkställts innan  
 den disciplinansvariges pågående tjänstgöringsskyl- dighet har upphört. 
  
 39 § 
  
 Extratjänst  
 får inte ver- kställas efter det att  
 den disciplinansvariges pågående tjänstgöringsskyldighet har upphört. 
  
 Om extratjänst inte kan verkställas skall den som meddelat beslutet omvandla det till löneavdrag med tillämpning av 38 § andra meningen. 
 40 § 
 Utegångsförbud får inte verkställas efter det att den disciplinansvariges pågående tjänstgöringsskyldighet har upphört. 
 Om utegångsförbud inte kan verkställas, skall den som har meddelat beslutet om- vandla det till löneavdrag 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 69 
  
 med tillämpning av 38 § andra meningen. 
 Om löneavdrag inte kan göras och motsvarande belopp inte betalas, gäller om verkställighet vad som är föreskrivet om uppbörd och indrivning av böter. Obetalda belopp får dock inte förvandlas till fängelse. 
 Löneavdrag bortfaller i den mån det inte har verkställts inom tre år från det beslutet om disciplinpåföljd vann laga kraft. 
 52 § 
 Vid överklagande gäller lagen (1996:242) om domstolsärenden om inte annat föreskrivs i denna lag. 
 Ärenden om disciplin- ansvar skall handläggas skyn- dsamt av domstolen. 
 har upphävts genom lag (1996:269). 
 Ett beslut om ersättnings- skyldighet som fattats av en sådan chef i Försvarsmakten som avses i 20 §, av en annan myndighet än Försvars- makten, eller av en kommun eller ett landsting får över- klagas av den disciplin- ansvarige till tingsrätten. Bestämmelserna i 50 53 och 
 54 § 
 Hovrätten får inte pröva ett överklagande av ett beslut av en tingsrätt, om inte hovrätten meddelat pröv- ningstillstånd. 
 Prövningstillstånd behövs inte om överklagandet avser beslut som rör någon annan än en part, beslut i vilket tingsrätten ogillat jäv mot en domare eller beslut genom vilket ett överklagande avvisats. 
 62 § 
 Ett beslut om ersättnings- skyldighet som fattats av en sådan chef i Försvarsmakten som avses i 20 §, av en annan myndighet än Försvars- makten, eller av en kommun eller ett landsting får över- klagas av den disciplinan- svarige till tingsrätten. Bestämmelserna i  
 50 55 §§ 
  
 70  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 55 §§ gäller vid sådant 
  
 gäller vid sådant överklag- 
  
 överklagande. 
  
 ande. 
  
 Prövningstillstånd i 
  
 hov- 
  
 rätt behövs dock inte om 
  
 yrkandet om ersättning över- 
  
 stiger prisbasbeloppet 
  
 enligt 
  
 lagen (1962:381) om allmän 
  
 försäkring eller om ersätt- 
  
 ningsärendet handlagts i sam- 
  
 band med ett disciplinärende 
  
 och prövningstillstånd 
  
 med- 
  
 delats i det ärendet. 
  
 Övergångsbestämmelser 
 Denna lag träder i kraft den 
  
 1. 
  
 Tidigare beslutat utegångsförbud skall omräknas till löneavdrag i den del det inte verkställts före ikraftträdandet. Vid omräkningen skall en dags utegångsförbud motsvara två dagars löneavdrag. 
  
 2. 
  
 Tidigare beslut om extratjänst som inte verkställts före ikraftträdandet och inte heller kan verkställas därefter bortfaller enligt 38 § i dess äldre lydelse 
  
 3. 
  
 Har beslut i disciplinärende eller i ärende om ersättning meddelats före ikraftträdandet skall äldre bestämmelser beträffande talan mot beslutet tillämpas. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 71 
  
 12 
  
 Förslag till förordning om ändring i förordningen (1995:241) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. 
  
 Härigenom föreskrivs beträffande förordningen (1995:241 om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. 
  
 dels  
 att 3 kap. 1 - 4 §§ samt 5 kap. 2 § skall ha nedan angiven lydelse, 
  
 dels  
 att första underrubriken till 3 kap. (1 - 5 §§) skall lyda Extratjänst. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 3 kap. 
 Ett beslut om extratjänst  
 eller utegångsförbud  
 får verkställas omedelbart, om den disciplinansvarige skrift- ligen begär det 
 Den som beslutat om extratjänst  
 eller utegångs- förbud  
 skall se till att påföljden verkställs och att bestämma om verkställig- hetstidens början och slut. 
 Innan ett beslut om utegångs- förbud verkställs skall det utredas om det samtidigt finns andra beslut om utegångs- förbud för den disciplin- ansvarige som ännu inte verk- ställts. 
 1 § 
 Ett beslut om extratjänst får verkställas omedelbart, om den disciplinansvarige skrift- ligen begär det. 
 2 § 
 Den som beslutat om extratjänst skall se till att påföljden verkställs och att bestämma om verkställig- hetstidens början och slut. 
  
 3 § 
  
 Verkställighet av beslut om 
  
 Verkställighet av beslut om 
  
 extratjänst  
 eller utegångs- 
  
 extratjänst skall ske i en följd 
  
 72  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 förbud  
 skall ske i en följd 
  
 utan uppehåll om inte annat 
  
 utan uppehåll om inte annat 
  
 följer av 35 § lagen 
  
 följer av 35 § lagen 
  
 (1994:1811) 
  
 om 
  
 disciplin- 
  
 (1994:1811) 
  
 om 
  
 disciplin- 
  
 ansvar 
  
 inom 
  
 totalförsvaret, 
  
 ansvar 
  
 inom 
  
 totalförsvaret, 
  
 m.m. 
  
 m.m. 
  
 En dag är tjänstefri om den disciplinansvarige enligt fastställd 
  
 tjänstgöringsplan inte skulle ha tjänstgjort någon del av den 
  
 dagen. 
  
 Verkställigheten 
  
 av 
  
 beslut 
  
 Verkställigheten av beslut 
  
 om extratjänst  
 eller utegångs- 
  
 om extratjänst får inte på- 
  
 förbud i högst fem dagar  
 får 
  
 börjas eller, om avbrott har 
  
 inte påbörjas eller, om avbrott 
  
 skett, fortsätta vid sådan tid 
  
 har skett, fortsätta vid sådan 
  
 att den 
  
 disciplinansvariges 
  
 tid att den disciplinansvariges 
  
 möjligheter att 
  
 utnyttja 
  
 en 
  
 möjligheter 
  
 att 
  
 utnyttja 
  
 en 
  
 påföljande tjänstefri dag för- 
  
 påföljande 
  
 tjänstefri 
  
 dag 
  
 svåras i avsevärd grad. 
  
 försvåras i avsevärd grad. 
  
 4 § 
  
 Den 
  
 som 
  
 beslutar 
  
 om 
  
 Den 
  
 som 
  
 beslutar 
  
 om 
  
 verkställighet 
  
 av 
  
 beslut 
  
 om 
  
 verkställighet 
  
 av 
  
 beslut 
  
 om 
  
 extratjänst 
  
 eller 
  
 utegångs- 
  
 extratjänst skall skriftligen ge 
  
 förbud 
  
 skall 
  
 skriftligen 
  
 ge 
  
 besked 
  
 om 
  
 verkställighets- 
  
 besked 
  
 om 
  
 verkställighets- 
  
 tiden till den disciplinansva- 
  
 tiden till den disciplinansva- 
  
 rige och till den som skall 
  
 rige och till den som skall 
  
 kontrollera verkställigheten. 
  
 kontrollera verkställigheten. 
  
 Den som kontrollerar verk- 
  
 ställigheten av ett utegångs- 
  
 förbud får ålägga den dis- 
  
 ciplinansvarige att 
  
 anmäla 
  
 sig eller på annat sätt visa att 
  
 han eller hon underkastar sig 
  
 påföljden. Ett sådant åläg- 
  
 gande får inte medföra någon 
  
 väsentlig 
  
 olägenhet 
  
 utöver 
  
 vad själva påföljden innebär. 
 Formulär till sådant skriftlig besked som anges i första stycket fastställs av Försvarsmakten efter hörande av Överstyrelsen för civil beredskap. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 73 
  
 5 kap. 
  
 2 § 
  
 Till 
  
 överklagande 
  
 som 
  
 Till 
  
 överklagande 
  
 som 
  
 överlämnas till 
  
 tingsrätten i 
  
 överlämnas till tingsrätten i 
  
 ett disciplinärende skall fogas 
  
 ett disciplinärende skall fogas 
  
 en uppgift  
 om när den 
  
 uppgifter  
 om 
  
 disciplinansvarige fick del av 
  
 1.  
 när den disciplin- 
  
 beslutet  
 och  
 när överklag- 
  
 ansvarige fick del av beslutet, 
  
 andet kom in till den myndig- 
  
 2.  
 när 
  
 överklagandet kom 
  
 het, den kommun eller det 
  
 in till den myndighet, den 
  
 landsting 
  
 som 
  
 har 
  
 fattat 
  
 kommun 
  
 eller det landsting 
  
 beslutet. 
  
 som har fattat beslutet,  
 och 
  
 3. när den disciplin- 
  
 ansvariges pågående 
  
 tjänst- 
  
 göring beräknas upphöra. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 
  
 74  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 13 
  
 Förslag till lag om tjänsteplikt vid allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner 
  
 Härigenom föreskrivs följande. 
 Lagens tillämpningsområde 
  
 1 §  
 I denna lag ges föreskrifter om tjänsteplikt vid allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner. Lagen är inte tillämplig under höjd beredskap. 
  
 2 §  
 Med allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner avses i denna lag omfattande avbrott inom landet i kommunikationerna eller försörjningen med livsnödvändiga förnödenheter eller tjänster om avbrottet medför allvarlig fara för många människors liv, personliga säkerhet eller hälsa. 
  
 3 §  
 Regeringen får besluta om tjänsteplikt vid allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner, om det är nödvändigt för att skydda liv, personlig säkerhet eller hälsa. Ett sådant beslut får avse viss del av landet eller en viss verksamhet. 
  
 4 §  
 Ett beslut enligt 3 § får inte göras mer omfattande eller ingripande än vad som krävs för att tillgodose behovet av personal. 
  
 5 §  
 När sådana förhållanden som avses i 2 § inte längre råder, skall regeringen besluta om att tjänsteplikten inte länge skall gälla. 
 Tjänsteplikt 
  
 6 §  
 Skyldigheten att fullgöra tjänsteplikt gäller var och en som är bosatt i Sverige och som under kalenderåret fyller lägst arton och högst sextiofem år, i den mån hans eller hennes kunskaper, hälsa och kroppskrafter tillåter. 
 Tjänsteplikt enligt första stycket gäller inte den som har ålagts att fullgöra tjänsteplikt enligt 44 § räddningstjänstlagen (1986:1102) 
  
 SOU 2000:21 
  
 Författningsförslag  
 75 
  
 7 §  
 Tjänsteplikten fullgörs genom att den som är tjänstepliktig 
  
 1. 
  
 kvarstår i sin anställning eller fullföljer ett uppdrag, 
  
 2. 
  
 tjänstgör enligt avtal om frivillig tjänstgöring vid allvarliga störningar i viktiga samhällsfunktioner, eller 
  
 3. 
  
 utför arbete som anvisas honom eller henne av den myndighet som regeringen bestämmer. 
  
 8 §  
 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer skall besluta 
  
 1. 
  
 hos vilken arbetsgivare och uppdragsgivare som tjänste- plikten skall fullgöras, och 
  
 2. 
  
 vilka arbetstagare och uppdragstagare som skall omfattas av tjänsteplikten. 
  
 Ersättning 
  
 9 §  
 Den som fullgör tjänsteplikt enligt 7 § 3 har rätt till skälig ersättning för kostnader för resa och uppehälle samt för arbete och tidspillan enligt bestämmelser som meddelas av regeringen. Han eller hon har också rätt till ersättning för skada på kläder och andra personliga tillhörigheter. 
  
 10 §  
 Vad som sägs i 9 § om kostnader för resa och uppehälle och rätt till ersättning för skada på kläder och andra personliga tillhörigheter skall även gälla den som tjänstgör enligt avtal om frivillig tjänstgöring vid allvarliga störningar i viktiga sam- hällsfunktioner. 
  
 11 §  
 Ersättning enligt 9 och 10 §§ skall betalas av staten. 
 Personskadeskydd 
  
 12 §  
 Bestämmelser om rätt till ersättning för personskada finns i lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd och lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m.. 
 Skydd för anställning m.m. 
  
 13 §  
 Ingen arbetstagare får sägas upp eller avskedas på grund av att han eller hon fullgör tjänsteplikt enligt denna lag. 
  
 76  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2000:21 
  
 Om den som fullgör tjänsteplikt enligt denna lag därigenom hindras att utföra ett arbete som han eller hon har åtagit sig, får detta inte åberopas mot honom eller henne som grund för skadestånd eller liknande anspråk. 
  
 14 §  
 En arbetstagares förmåner i anställningen får inte i vidare mån än som följer av uppehållet i arbetet försämras med anledning av att han eller hon fullgör tjänsteplikt enligt denna lag. 
  
 15 §  
 Om uppsägning eller avskedande sker i strid mot bestämmelserna i denna lag, skall åtgärden förklaras ogiltig på yrkande av arbetstagaren. 
 Straff m.m. 
  
 16 §  
 Den som utan att ha laga förfall uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att fullgöra tjänsteplikt som har ålagts honom eller henne enligt 6 8 §§ döms till böter eller fängelse i högst sex månader. 
 I ringa fall skall inte dömas till ansvar. 
 Till ansvar enligt första stycket skall inte dömas, om ansvar för gärningen kan ådömas enligt brottsbalken. 
  
 17 §  
 Om den som har ålagts att fullgöra tjänsteplikt utan giltigt skäl uteblir, får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer besluta att han eller hon på egen bekostnad skall hämtas genom polismyndighetens försorg. 
 Överklagande 
  
 18 §  
 Om regeringen har beslutat om fullgörande av tjänsteplikt enligt  
 6-8 
  §§ får beslutet inte överklagas. 
 Har beslutets fattats av annan än regeringen får beslutet överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. 
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
  
 19 §  
 Ett beslut om fullgörande av tjänsteplikt enligt  
 6-8 
  §§ gäller även om det överklagas. 
 Denna lag träder i kraft den ... 
  
 SOU 2000:21 
  
 77 
  
 I INLEDNING 
  
 1 
  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande 
  
 1.1 
  
 Pliktsystemet i stora drag 
  
 Totalförsvarspliktens grunder 
 Det svenska försvarets folkliga förankring har en mycket stark tradition. Folkförankringen är en av grunderna för totalförsvaret. Den stärker säkerhets- och försvarspolitikens trovärdighet och är en naturlig grund för försvarsviljan. Förutsättningen är, som stats- makterna har framhållit i olika sammanhang, att en stor del av befolkningen kommer i kontakt med och känner samhörighet med totalförsvaret. 
 Att få möjligheter att engagera sig är i själva verket nödvändigt för att samhället skall stå rustat att uthärda och motstå allvarliga hot, risker och påfrestningar i fred och krig. Strävan måste vara att så många som möjligt skall bli delaktiga och kunna hjälpa till att lösa de uppgifter som totalförsvaret har. 
 De nu gällande totalförsvarsplikten infördes år 1995, när  
 lagen  
 (1994:1809)  
 om totalförsvarsplikt  
 trädde i kraft. En skyldighet att tjänstgöra hade då funnits mycket länge. I det krigsomställda samhället skulle en stor del av den svenska befolkningen kunna kallas in till tjänstgöring för civila eller militära uppgifter. 
 Lagen om totalförsvarsplikt – och förordningen som rege- ringen beslutade om – ersatte ett flertal författningar med bestäm- melser för olika slag av pliktpersonal inom totalförsvaret. Syftet 
  
 78  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande 
  
 SOU 2000:21 
  
 med den nya lagstiftningen var framför allt en flexiblare använd- ning av dem som myndigheterna kunde ta i anspråk med plikt. Hur många som skall skrivas in och hur lång utbildning de är skyldiga att genomgå skall styras av behovet under höjd bered- skap. Tjänstgöringsskyldigheten skall fullgöras som värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Skyldigheten att göra allmän tjänsteplikt föreligger endast under höjd beredskap. 
 De män som vid mönstringen har förutsättningar att fullgöra civilplikt eller värnplikt skall placeras i en eller flera befattnings- grupper och skrivas in för plikttjänstgöring eller i en utbildnings- reserv. De som skrivs i en utbildningsreserv skall senare kunna tas i anspråk när det behövs för försvarsberedskapen. 
 Den vapenfria tjänsten är inte som tidigare ett undantag från värnpliktstjänstgöringen utan ett av flera tjänstgöringsalternativ inom totalförsvarspliktens ram. 
 Skyldigheten att mönstra och att fullgöra lång grundutbildning med civilplikt eller värnplikt gäller endast för svenska män i åldern  
 19–47 
  år. Svenska  
 kvinnor  
 är skyldiga att om det behövs genomgå kort grundutbildning med civilplikt. De kan också be- gära att få bli prövade för inskrivning till lång grundutbildning med civilplikt eller värnplikt. En kvinna som blir antagen till en sådan grundutbildning är skyldig att fullgöra civilplikt eller värn- plikt enligt de bestämmelser som gäller för männen. 
 Alla män och kvinnor i åldern  
 16–70 
  år som inte tagits i anspråk för andra uppgifter får skrivas in för befattningar som fordrar kort grundutbildning med civilplikt. 
 En mer detaljerad redogörelse för myndigheternas ansvar och befogenheter och för den enskildes skyldigheter följer i  
 kapitel 2. 
  
 1.1.1 
  
 Något om volymerna och tillämpningen 
  
 Antalet mönstrade var under de första åren sedan lagen om totalförsvarsplikt hade trätt i kraft år 1995 i genomsnitt ca 50 000 per år. Under senare år har antalet inskrivna till lång grund- utbildning med värnplikt emellertid minskat kraftigt. En viss inskrivning har i stället skett till lång grundutbildning med civil- plikt. 
 Planeringen för år 2000 innebär att omkring 15 000 värn- pliktiga skall genomgå grundutbildning. Grundutbildning för det civila försvaret kommer under året att omfatta ca 1 500 personer. Minskningen av antalet värnpliktiga från den ram på 25 000 som fastställdes i 1996 års totalförsvarsbeslut har lett till att inskriv- 
  
 SOU 2000:21 
  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande  
 79 
  
 ningen i utbildningsreserven ökat i en utsträckning som inte var planerad när utbildningsreserven inrättades år 1995. 
 Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att utreda behovet av militär pliktpersonal efter år 2001. Utgångspunkten för över- vägandena skall vara en inskrivning av ca 18 000 värnpliktiga per år. ÖCB beräknar behovet av civilpliktiga efter år 2001 till 900 per år. 
 Enligt direktiven till utredningen har flera myndigheter med centrala uppgifter inom totalförsvaret pekat på brister av olika slag i tillämpningen av totalförsvarsplikten.  
 Pliktverket  
 anser att systemet för mönstring och inskrivning bör ses över. Regleringen av inskrivningsbesluten bör förändras, så att besluten inte behöver vara så detaljrika och definitiva. Enligt  
 Försvarsmakten  
 skapar det stora antalet uppskov före och avbrott under grundutbild- ningen betydande problem. 
 Nämnden för personalvård för totalförsvarspliktiga  
 har i en skrivelse till regeringen redovisat liknande synpunkter på tillämp- ningen. Nämnden har bl.a. sagt att arbetslösheten bland dagens ungdomar nu är ett av de största samhällsproblemen. Vid bedöm- ningen av möjligheten till uppskov bör hänsyn av det skälet tas till om den totalförsvarspliktige har arbete. Nämnden anser vidare att de totalförsvarspliktiga bör få möjlighet till körkortsutbildning under grundutbildningen. 
  
 Civilpliktsrådet  
 och  
 Värnpliktsrådet  
 har bl.a. framfört kritik mot innehållet i grundutbildningen och mot reglerna för påföljder vid disciplinförseelser. 
  
 1.1.2 
  
 Statsmakternas principer för den framtida plikttjänstgöringen 
  
 Statsmakterna har vid med den säkerhetspolitiska kontroll- stationen våren 1999 (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99: UFöU1, rskr. 1988/99:222, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99 :224) slagit fast att totalförsvarets personalförsörjning även i fortsättningen i huvudsak skall tryggas genom plikttjänstgöring. 
 Det svenska försvaret skall vara så utbyggt och organiserat att det är en angelägenhet för hela befolkningen. Det har stor bety- delse att medborgarna känner ansvar för och efter förmåga med- verkar till Sveriges försvar. Detta sker bäst genom ett system med plikttjänstgöring, som gör det möjligt att utnyttja människors egenskaper och civila kunskaper. 
  
 80  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande 
  
 SOU 2000:21 
  
 Ett yrkesförsvar kan inte skapa den motståndsvilja och styrka som ett försvar av hela landet kräver. Genom att pliktpersonalen kommer från helt olika sektorer i samhället bidrar systemet enligt statsmakterna till kunskapsbredd och allmän erfarenhet inom totalförsvaret. 
 Statsmakterna anser att grunden för utformningen och tillämp- ningen av ett framtida pliktsystem skall vara behoven, som i sin tur är baserade på de uppgifter som skall lösas inom total- försvarets ram. Både antalet civil- och värnpliktiga som varje år skall utbildas och innehållet i utbildningen skall grundas på dessa behov. Uppgiften att möta ett väpnat angrepp skall vara dimen- sionerande. 
 De som årligen genomgår grundutbildning skall emellertid även kunna vara en bas för de enheter som skall ställas till för- fogande för fredsfrämjande och humanitära internationella insat- ser. Statsmakterna anser vidare att det bör övervägas om en del av pliktpersonalen behöver utbildas för att kunna medverka vid insatser mot svåra påfrestningar på samhället i fred. 
  
 1.2 
  
 Utredningens uppdrag 
  
 1.2.1 
  
 De ursprungliga direktiven till utredningen 
  
 Utredningen skall enligt sina ursprungliga direktiv (dir. 1997:106) se över tillämpningen av systemet med totalförsvarsplikt. Till detta hör att överväga vilka ändringar som bör ske i 
  
 G  
  
 Inskrivningssystemet  
  
 -- 
  bl.a. kraven för att skrivas in på olika befattningar; 
  
 G  
  
 Informationen  
 om plikttjänstgöringen; 
  
 G  
 Pliktutbildningen  
 -- 
  bl.a. frågor om  
 utbildningens längd  
 och  
 omsättningen av krigsorganisationen; 
  
 G  
 Möjligheterna för  
 kvinnor  
 att efter ansökan få fullgöra plikt- tjänstgöring; 
  
 G  
 Möjligheterna att ge grundutbildningen ett  
 civilt meritvärde; 
  
 G  
  
 Uppskovsreglerna  
 och åtgärder som minskar antalet  
 av- gångar  
 före och under grundutbildningen; 
  
 G  
  
 Utbildningsreserven  
 (om den skall finnas kvar) med hänsyn till de totalförsvarspliktigas kvalifikationer och hemvist i landet; 
  
 SOU 2000:21 
  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande  
 81 
  
 G  
 Reglerna som gör det möjligt att inte skriva in personer som tillhör ett  
 visst religiöst samfund;  
 och 
  
 G  
  
 Påföljderna vid  
 disciplinförseelser. 
 Utredningen skall vidare utvärdera försöksverksamheten med tre månaders frivillig pliktutbildning för rekrytering till hemvärnet. Utredningen skall i det sammanhanget överväga om denna utbild- ning – eller någon kort civilpliktsutbildning – även kan ligga till grund för rekrytering till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret. 
 Regeringen framhåller i direktiven till utredningen att många människor sannolikt kommer att frivilligt vilja medverka för att minska risken för  
 fredstida svåra påfrestningar på samhället  
 och för att begränsa effekterna av sådana påfrestningar, om de skulle inträffa. Om det är fråga om räddningstjänst kan personer kallas in med stöd av föreskriften om tjänsteplikt i räddningstjänstlagen. Skyldigheten gäller var och en som under året fyller mellan 18 och 65 år, i den mån kunskaper, hälsa och kroppskrafter tillåter. 
 Som en ytterligare förstärkning av samhällets beredskap mot svåra påfrestningar finns det enligt regeringen anledning att över- väga om det också bör införas en skyldighet att tjänstgöra vid sådana påfrestningar. Utredningen skall överväga 
  
 G  
  
 I vilka situationer  
 en sådan plikt kan vara möjlig att använda; 
  
 G  
 Behovet att med plikt  
 utbilda personal  
 som skall hantera svåra påfrestningar på samhället i fred; och 
  
 G  
 Behovet av en plikt att  
 tjänstgöra  
 vid svåra påfrestningar i fred. 
 Till uppgiften hör att bedöma om skyldigheten att tjänstgöra kan rymmas inom totalförsvarsplikten eller om den bör vara särskild. 
 Utredningen skall redovisa de konsekvenser som ett plikt- system får för samhället och den enskilde. Förslagen skall inne- hålla kostnadsberäkningar och underlag för bedömning av finan- sieringen. Den rättsliga, ekonomiska och praktiska innebörden av förslagen skall också belysas. 
 Direktiven i dess helhet framgår av  
 Bilaga 1. 
  
 82  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande 
  
 SOU 2000:21 
  
 1.2.2 
  
 Tilläggsdirektiven år 1998 
  
 Efter att direktiven hade utarbetats lade Försvarsberedningen fram rapporten (Ds 1998:9)  
 Svensk säkerhetspolitik i ny omvärlds- belysning.  
 Försvarsberedningen gjorde bl.a. den bedömningen att ett större krig i Europa och ett angreppshot mot Sverige är ännu mer avlägset än inför det senaste totalförsvarsbeslutet. Krav kan emellertid komma att ställas på att Sverige skall medverka i krishantering i ett vidare globalt sammanhang. Enligt Försvars- beredningen bör det svenska totalförsvaret av det skälet lägga större vikt vid att ha kapacitet både för krishantering i det egna närområdet och för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser i andra delar av världen. 
 Med Försvarsberedningens rapport som grund beslutade stats- makterna år 1998 om ett nytt övergripande mål för Försvars- maktens beredskap. Beredskapen skall medge att valda delar av Försvarsmaktens organisation inom ett år efter beslut har uppnått full krigsduglighet. Den militära förmågan skall också långsiktigt kunna anpassas, dvs. utökas eller på annat sätt förändras för att motsvara framtida krav och behov. 
 Mot bakgrund av den säkerhetspolitiska utvecklingen och statsmakternas krav på förmåga till anpassning beslutade rege- ringen om  
 tilläggsdirektiv  
 (dir. 1998:49) till utredningen. Enligt tilläggsdirektiven bör Sverige i framtiden inrikta sig på ett plikt- system som är flexibelt och anpassat efter förmågan att lösa olika uppgifter med hänsyn till rådande säkerhets- och försvarspolitiska förutsättningar. 
 Utredningen skall därför utreda och föreslå de förändringar som behöver göras av det nuvarande utbildningssystemet för att det bättre skall möta de krav som kommer att ställas i framtiden. I sammanhanget skall enligt direktiven beaktas att ett mål bör vara att alla som har förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civil- plikt skall skrivas in för sådan tjänstgöring och att inskrivning i en utbildningsreserv endast undantagsvis bör tillgripas. Som framgår av  
 följande avsnitt  
 kom uppdraget i denna del att förändras genom nya tilläggsdirektiv år 1999. 
 Utredningen skall enligt tilläggsdirektiven år 1998 överväga förändringar som innebär en ökad flexibilitet i utbildningstidernas längd. Utredningen skall också utreda och föreslå de eventuella förändringar som behöver göras i pliktsystemet för att det skall kunna möta ett kvarstående behov av att långsiktigt kunna anpassa försvarsförmågan till en ändrad säkerhetspolitisk situa- tion. Till uppgiften hör att analysera för- och nackdelar med ett 
  
 SOU 2000:21 
  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande  
 83 
  
 utbildningssystem som gör att en andra del av grundutbildningen kan genomföras först i ett anpassningsskede. 
 Strävan bör slutligen vara att skapa ett system som innebär att den enskilde kan fullgöra sin plikttjänstgöring i eller så nära hemorten som möjligt och att utbildningsperioderna kan förläggas så att de i mindre utsträckning än i dag kolliderar med univer- sitets- och högskoleterminerna. 
 Utredningen skall vidare uppmärksamma de effekter som utredningens förslag kan få på de förmåner som utgår till dem som fullgör totalförsvarsplikten och överväga om personskade- skyddet för de totalförsvarspliktiga bör förändras med avseende på rehabiliteringsansvar och stöd till anhöriga. 
 För att pliktsystemet skall kunna upprätthållas måste det finnas fungerande och trovärdiga påföljder för den som vägrar att full- göra tjänstgöring, framhåller regeringen. Utredningen skall över- väga om de olika alternativen till fängelse i anstalt kan användas i större utsträckning än i dag som påföljd för totalvägran. 
 Tilläggsdirektiven i dess helhet framgår av  
 Bilaga 1. 
  
 1.2.3 
  
 Tilläggsdirektiven år 1999 
  
 Efter statsmakternas beslut med anledning av den säkerhets- politiska kontrollstationen våren 1999 (prop. 1998/98:74, bet. 1998/99:UFöU1, rskr. 1988/99:222, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224) beslutade regeringen på nytt om tilläggsdirektiv till utredningen. 
 Utredningen skall enligt de nya tilläggsdirektiven beakta vad statsmakterna i sitt beslut har anfört om totalförsvarspliktens inriktning. 
 Det innebär att utredningen i fråga om pliktens omfattning skall beakta att grunden för det framtida pliktsystemet skall vara de uppgifter som totalförsvaret skall lösa och att uppgiften att kunna möta ett väpnat angrepp skall vara dimensionerande. Det innebär – till skillnad mot vad som sagts i tidigare direktiv – att alla som har förutsättningar att fullgöra värnplikt eller civilplikt inte behöver skrivas in för plikttjänstgöring. 
 Försvarsmakten har i sitt underlag till framtida struktur för Försvarsmakten föreslagit förändringar i tillämpningen av total- försvarsplikten. Försvarsmakten har i det sammanhanget förordat ett ändrat inskrivningssystem grundat på ett ökat inslag av fri- villighet. Utredningen skall mot den bakgrunden överväga lämp- ligheten av ett inskrivningssystem som tar större hänsyn till 
  
 84  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande 
  
 SOU 2000:21 
  
 frivillighet än som i dag är fallet och, om detta visar sig lämpligt, föreslå ett sådant system. 
 Utredningen skall vidare överväga hur Försvarsmakten kan minska antalet totalförsvarspliktiga som fullgör värnplikt i sådana befattningar som i huvudsak används för stöd till bl.a. beredskap och produktion av flygtid samt till utbildningen. Till uppdraget hör också att pröva frågan om värnpliktsutbildningen kan an- passas till ökningen av förmågan till internationella insatser och om systemet för krigsplacering av de totalförsvarspliktiga kan bli mer flexibelt. 
 Tilläggsdirektiven i dess helhet framgår av  
 Bilaga 1. 
  
 1.3 
  
 Försvarsmaktens underlag till regeringen den 19 maj 1999 
  
 Försvarsmakten utgår i sitt underlag till regeringen med anledning av kontrollstationspropositionen våren 1999 från att grunden för det militära försvarets utveckling även i framtiden skall vara förmåga till väpnad strid. Målet för den långsiktiga utvecklingen är en flexibel försvarsmakt med insatsförmåga och anpassnings- förmåga mot de nya hot och risker som kan uppstå i framtiden. Den beskrivning som Försvarsmakten gav i det s.k.  
 ominrikt- ningsunderlaget den 12 december 1998  
 var baserad på den mål- bild för år 2010 som utgick från den förändrade omvärldsutveck- lingen och statsmakternas säkerhetspolitiska bedömning. 
 Försvarsmakten har i underlaget den 19 maj 1999 ytterligare utvecklat målbilden och relaterat den till de fyra huvudupp- gifterna för totalförsvaret och de av regeringen ställda kraven på operativ förmåga. De fyra huvuduppgifterna innebär att myndig- heterna genom användning av totalförsvarsresurserna skall 
  
 G  
 Försvara landet mot  
 väpnat angrepp; 
  
 G  
  
 Hävda vår  
 territoriella integritet; 
  
 G  
  
 Bidra till  
 fred och säkerhet i omvärlden; 
  
 G  
  
 Stärka samhället  
 vid svåra påfrestningar i fred. 
 Det militära försvaret bör enligt Försvarsmakten utvecklas mot en  
 insatsorganisation  
 bestående av krigsförband med beredskap för de uppgifter som är aktuella i närtid. Försvarsmakten skall vidare utveckla de särskilda kompetenser som i framtiden kommer att krävas för att det militära försvaret skall kunna möta mer 
  
 SOU 2000:21  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande  
 85 
  
 omfattande eller andra former av väpnade angrepp. Grund- organisationen skall anpassas till detta. 
 Insatsorganisationen skall innehålla förband med hög operativ rörlighet och kvalitet. Den skall kunna sättas samman av ope- rativa insatsstyrkor efter aktuella behov. Insatserna skall kunna genomföras integrerat mellan olika typer av stridskrafter. I den nuvarande säkerhetspolitiska situationen styrs insatsorganisa- tionens tillgänglighet framför allt av behoven att hävda den territoriella integriteten och att kunna genomföra internationella fredsfrämjande insatser. 
 Territorialförsvar, hemvärn och andra delar av dagens militära försvar organiseras som  
 nationella skyddsstyrkor 
 . Dessa skall med varierande beredskap kunna skydda befolkningen och infra- strukturen och ha möjligheter att stödja de operativa förbanden. 
 Även den militära utvecklingen i omvärlden visar på en för- ändring mot ökad kvalitet på bekostnad av kvantitet. Snabb- insatsförmåga och ökad tillgänglighet för internationella kris- dämpande insatser prioriteras före satsningar på nationellt och territoriellt bundet försvar. Utvecklingen går mot ökad rörlighet och eldkraft, en flexiblare förbandsstruktur och ökad förmåga till precisionsbekämpning på långt håll. 
 Försvarsmakten redovisar en planering för åren  
 2000–2004 
  som möjliggör en utveckling mot målbilden för år 2010. Strävan i avvägningen har varit att så snart det är möjligt och lämpligt av- veckla de delar av den nuvarande organisationen och materielen som inte bär mot målbilden. Det ger utrymme för att redan under perioden  
 2000–2004 
  påbörja den strukturella förnyelsen. Takten i förnyelsen kommer enligt Försvarsmakten att vara långsam. 
 En redogörelse för Försvarsmaktens bedömning av personal- behov och utbildningsstruktur finns i  
 kapitel 5. 
  
 1.4 
  
 Annat underlag för utredningens arbete 
  
 Regeringen har under utredningsarbetets gång beslutat att följan- de skrivelser och rapporter skulle överlämnas till utredningen: 
  
 G  
 Från  
 Pliktverket  
 den 27 mars 1996 om erfarenheter av plikt- lagstiftningen, den 29 april 1997 med förslag till ändringar i lagen (1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre grundutbildning och den 4 november 1999 med yttrande över Försvarsmaktens kom- 
  
 86  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande  
 SOU 2000:21 
  
 pletterande underlag till den säkerhetspolitiska kontroll- stationen; 
  
 G  
 Från  
 Riksrevisionsverket  
 den 9 juni 1997 om brister i värn- pliktsutbildningen (rapporten Värnpliktssystemet – Försvarets hushållning med värnpliktig personal) 
 ; 
  
 G  
  
 Från  
 Nämnden för personalvård för totalförsvarspliktiga  
 den 7 oktober 1996 om tillämpningen av pliktsystemet, den 10 juni 1997 om körkortsutbildning under värnpliktsutbild- ningen och den 19 januari 1999 om personskadeskyddet för totalförsvarspliktiga; 
  
 G  
 Från  
 Värnpliktsrådet  
 den 15 juli 1997 om innehållet i värn- pliktsutbildningen (rapporten  
 Grå arbetskraft 
 ) och den 9 ok- tober 1997 om översyn av reglerna för tjänst- och permis- sionsledigheter; 
  
 G  
 Till  
 Värnpliktsrådet  
 (från regeringen) med anledning av rådets hemställan den 15 december 1998 om åtgärder rörande totalförsvarspliktiga som genomgår grundutbildning vid Sjöfartsverket; 
  
 G  
  
 Från  
 Bibel- och Traktatsällskapet Vakttornet  
 den 19 juni 1997 om att medlemmar i Jehovas Vittnen inte längre har någonting emot att utföra samhällsnyttig tjänst i stället för värnplikt; 
  
 G  
 Från  
 major Anderson  
 den 9 december 1997 om krigsplacering av bevaknings- och depåvärnpliktiga; 
  
 G  
 Från  
 ÖCB den 2 mars 1998  
 om utbildningsplaner för utbild- ning av civila beredskapsstyrkor; 
  
 G  
  
 Från  
 Espinoza  
 och  
 Morgan  
 den 22 juni 1998 om inrättande av ett värnpliktscentrum; 
  
 G  
 Från  
 SEKO  
 den 9 juli 1999 om den allmänna värnplikten; 
  
 G  
 Från  
 Sametinget  
 den 27 november 1999 om värnplikt för samer. 
 Värnpliktsrådet har till utredningen överlämnat rapporterna Grå arbetskraft (1997) och Nu för det vara nog! (mars 1998). 
 Från Civilpliktsrådet har utredningen erhållit rapporterna Fletcher i utvecklande syfte! (april 1998) och Regeringens age- rande i beredskapsmannafrågan (1998) samt civilpliktsprogram- men som rådet antagit åren 1998 och 1999. Civilpliktsrådet har 
  
 SOU 2000:21 
  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande  
 87 
  
 vidare i skrivelser till utredningen redovisat synpunkter på dis- ciplinlagstiftningen och en uppföljning av rapporten Fletcher i utvecklande syfte! (juni 1998). 
 Den s.k.  
 miljöbrigaden i Borås  
 har till utredningen överlämnat ett material som beskriver en planering för svensk medverkan i internationella miljöskyddsinsatser. 
 Ett  
 tiotal enskilda personer  
 har till utredningen framfört syn- punkter på plikttjänstgöringens innehåll och i det sammanhanget argumenterat för en civil fredstjänst. Synpunkter har också inkommit till utredningen om formerna för krigsplacering. 
  
 1.5 
  
 Utredningsarbetets genomförande 
  
 En rad frågor i utredningens arbete har behandlats i  
 arbets 
 -  
 grupper 
 , som bestått av företrädare för utredningens sekretariat och berörda myndigheter. Arbetsgrupperna har sammanställt faktamaterial och erfarenheter, inventerat problemställningar och föreslagit förändringar i pliktsystemet. En förteckning över arbetsgrupperna – och deltagarna som ingått i dem – finns i 
 Bilaga 2. 
 I  
 referensgrupper  
 knutna till utredningen har ingått företrädare för Arbetsmarknadsstyrelsen, Högskoleverket, Rikspolisstyrelsen, Socialstyrelsen, Styrelsen för psykologiskt försvar, civilbefäl- havarna, länsstyrelserna, Svenska Arbetsgivareföreningen, Sve- riges Reservofficersförbund, Officersförbundet, Svenska Värn- pliktsofficersförbundet, SACO, SEKO, Försvarets Civila Tjänste- mannaförbund, de politiska ungdomsförbunden samt Civilplikts- rådet och Värnpliktsrådet. Ledamöterna i grupperna har vid de överläggningar som ägt rum redovisat uppfattningar i olika frågor som utredningens arbete omfattat. 
  
 Företrädare för  
 Civilpliktsrådet  
 och  
 Värnpliktsrådet  
 har del- tagit i överläggningar med utredningen och en del av arbets- grupperna. 
  
 Utredningen har vidare vid överläggningar med företrädare för 
 Försvarshögskolan, Försvarets forskningsanstalt, Skolverket, Riksrevisionsverket, Statskontoret och Svenska Kommunförbundet  
 fått del av synpunkter i olika frågor som har med utformningen av pliktsystemet att göra. 
  
 Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten  
 inom Försvars- makten (MUST) har lämnat underlag för utredningens översikt- liga beskrivning av systemen för försvarets personalförsörjning i ett antal stater. 
  
 88  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande 
  
 SOU 2000:21 
  
 Utredningen har inhämtat underlag från berörda myndigheter i Danmark, Finland och Norge om pliktsystemen i dessa länder. Vid ett besök hos det danska Indenrigsministeriet och det danska Forsvarskommandot har utredningen studerat mönstringspro- cessen. Utredningen har bl.a. tagit del av hur danska myndig- heterna tillämpar bestämmelserna om frivillighet vid inskriv- ningen. 
  
 1.6 
  
 Betänkandets disposition 
  
 Redovisningen i betänkandet fortsätter närmast med fyra deskrip- tiva kapitel. 
 Utredningen beskriver i  
 kapitel 2  
 i starkt sammanfattad form det nuvarande regelverket. En mer detaljerad redogörelse för gällande rätt finns i Bilaga 3.  
 Kapitel 3  
 är en statistisk översikt över totalförsvarets försörjning med pliktpersonal under 1990- talet. Systemen för försörjning med pliktpersonal i andra länder framgår stora drag av  
 kapitel 4 
 . Detaljerade redogörelser för förhållandena i Danmark, Finland och Norge finns i Bilaga 4. 
  
 Kapitel 5,  
 som är det sista deskriptiva kapitlet, beskriver de riktlinjer för totalförsvarets utveckling som statsmakterna beslutat om. I kapitlet ingår också redogörelser för de bedömningar som Försvarsmakten och civila myndigheter gjort om behovet av pliktpersonal och hur det kan tillgodoses. 
 Utredningens  
 överväganden  
 börjar i  
 kapitel 6  
 med bedöm- ningar av skyldigheterna att tjänstgöra. Kapitlet innehåller bl.a. en redogörelse för utredningens förslag till värnplikt för kvinnor. I  
 kapitel 7  
 analyserar utredningen möjligheterna att genom utökad information förbättra totalförsvarets folkförankring och ge de totalförsvarspliktiga en allsidig information om tjänstgörings- alternativ och annat som har med grundutbildningen att göra. 
  
 Kapitel 8  
 är en beskrivning av utredningens förslag system för rekrytering av pliktpersonal. Förändringar föreslås bl.a. i orga- nisationen för mönstring och inskrivning. Bättre ekonomiska förmåner och andra åtgärder som är nödvändiga för att höja de totalförsvarspliktiga motivation i samband med tjänstgöringen behandlas i  
 kapitel 9 
 . Därefter följer i  
 kapitel 10  
 en redovisning av de åtgärder som utredningen anser nödvändiga för att själva utbildningen skall ge resultat. Utredningen behandlar bl.a. frågor om utbildningens längd, tidpunkterna för in- och utryckning i förhållande till högskoleterminernas början och slut, utbildnings- systemets form och det pedagogiska innehållet i verksamheten. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Utredningsarbetets bakgrund och genomförande  
 89 
  
 Frågor om krigsplacering och annan personal försörjning inom pliktsystemets ram överväger utredningen i  
 kapitel 11  
 respektive  
 12 
 .  
 Kapitel 13  
 innehåller utredningens förslag till åtgärder inom pliktsystemets område som syftar till att förbättra möjligheterna för Försvarsmakten att genomföra internationella fredsfrämjande insatser. 
 Förutsättningarna för den som skrivits in för tjänstgöring att få uppskov med grundutbildningen behandlas i  
 kapitel 14 
 . I  
 kapi- tel 15  
 redovisar utredningen sina bedömningar av hur person- skadeskyddet kan förbättras.  
 Kapitel 16  
 är en redogörelse för de förändringar i påföljderna för totalvägrare som utredningen före- slår. I  
 kapitel 17  
 behandlas handläggningen av disciplinärenden. 
 Ett förslag till särskild tjänsteplikt vid insatser i samband med svåra påfrestningar på samhället i fred redovisar utredningen i  
 kapitel 18. 
  
 Kapitel 19  
 innehåller en redogörelse för följderna av utred- ningens förslag i de tidigare kapitlen. Kvalitet beskriver eko- nomiska, jämställdhetspolitiska och integrationspolitiska kon- sekvenser samt följderna för sysselsättningen och den offentliga servicen och för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. 
 Utredningen redovisar slutligen i  
 kapitel 20  
 en kommentar till de författningsändringar som fordras med anledning av utred- ningens förslag i betänkandet. 
  
 SOU 2000:21 
  
 91 
  
 II NULÄGE 
  
 2 
  
 Totalförsvarspliktens inne- håll 
  
 2.1 
  
 Regelverket 
  
 2.1.1 
  
 Tjänstgöring 
  
 Totalförsvarsplikten regleras i 
  
 G  
 Lagen  
 (1994:1809)  
 om totalförsvarsplikt;  
 och 
  
 G  
 Förordningen  
 (1995:238)  
 om totalförsvarsplikt. 
 Det finns särskilda bestämmelser för kvinnors medverkan i det civila och det militära försvaret i 
  
 G  
 Lagen  
 (1994:1810)  
 om möjligheter för kvinnor att fullgöra värnplikt eller civilplikt med längre utbildning;  
 och 
  
 G  
 Förordningen  
 (1995:240)  
 om möjligheter för kvinnor att full- göra värnplikt eller civilplikt med längre utbildning. 
  
 2.1.2 
  
 Förmåner och disciplinregler 
  
 Frågor om ekonomiska och andra förmåner samt om med- inflytande för de totalförsvarspliktiga regleras i 
  
 G  
 Förordningen  
 (1995:239)  
 om förmåner till totalförsvars- pliktiga; 
  
 92  
 Totalförsvarspliktens innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 G  
 Förordningen  
 (1995:649)  
 om ledighet och fritid för totalför- svarspliktiga under tjänstgöring;  
 och 
  
 G  
 Förordningen  
 (1995:808)  
 om medinflytande för totalför- svarspliktiga. 
 Handläggningen av ärenden om ersättningar sker enligt 
  
 G  
 Lagen  
 (1991:1488)  
 om handläggning av vissa ersättningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret. 
 Anstånd med skatteinbetalningar vid tjänstgöring inom totalför- svaret kan beviljas enligt en bestämmelse i  
 skattebetalningslagen  
 (1997:483). 
 Disciplinregler finns i 
  
 G  
 Lagen  
 (1994:1811)  
 om disciplinen inom totalförsvaret, m.m;  
 och 
  
 G  
 Förordningen  
 (1995:241)  
 om disciplinansvar inom total- försvaret, m.m. 
  
 2.1.3 
  
 Myndigheternas instruktioner 
  
 En del förhållanden som reglerar inskrivning och utbildning av totalförsvarspliktiga regleras i instruktioner för de statliga myn- digheter som handlägger ärenden om totalförsvarets personal- försörjning. 
 Instruktionerna för de mest berörda myndigheterna är 
  
 G  
 Förordningen  
 (1995:648)  
 med instruktion för Totalförsvarets pliktverk; 
  
 G  
 Förordningen  
 (1994:642)  
 med instruktion för Försvars- makten; 
  
 G  
 Förordningen  
 (1988:1122)  
 med instruktion för Överstyrelsen för civil beredskap;  
 och 
  
 G  
 Förordningen  
 (1988:1040)  
 med instruktion för Statens rädd- ningsverk. 
 Räddningsverkets instruktion reglerar t.ex. beslut om ersättning vid skador på personal som tjänstgör enligt lagen om total- försvarsplikt, om tjänstgöringsförhållandena har orsakat skadan. Det framgår av instruktionen för Överstyrelsen för civil beredskap 
  
 SOU 2000:21 
  
 Totalförsvarspliktens innehåll  
 93 
  
 (ÖCB) att myndigheten har uppgifter även enligt  
 förordningen 
  
 (1995:128)  
 om civilt försvar, förordningen om totalförsvarsplikt  
 och  
 förordningen om disciplinansvar. 
 Särskilda frågor behandlas av Nämnden för personalvård för totalförsvarspliktiga och av Överklagandenämnden för totalför- svaret. Arbetsuppgifter och organisation för dessa myndigheter regleras i 
  
 G  
 Förordningen  
 (1994:648)  
 med instruktion för Nämnden för personalvård för totalförsvarspliktiga;  
 och 
  
 G  
 Förordningen  
 (1995:625)  
 med instruktion för Överklagande- nämnden för totalförsvaret. 
  
 2.1.4 
  
 Tillämpningsföreskrifter utfärdade av myndigheterna 
  
 Till de tillämpningsföreskrifter som myndigheterna har utfärdat hör 
  
 G  
 Totalförsvarets pliktverks föreskrifter om totalförsvarsplikt (TPVFS 1995:1); 
  
 G  
 Överstyrelsens för civil beredskap föreskrifter om utbildning och krigsplacering av totalförsvarspliktiga (ÖCBFS 1995:3, ändr. ÖCBFS 1997:2); 
  
 G  
 Överstyrelsens för civil beredskap föreskrifter om ledighet och fritid för totalförsvarspliktiga (ÖCBFS 1995:4); 
  
 G  
 Överstyrelsens för civil beredskap föreskrifter om arvoden för auditörer inom det civila försvaret (ÖCBFS 1995:5). 
  
 Pliktverkets  
 föreskrifter anger bl.a. vilka handlingar den total- försvarspliktige skall visa vid mönstringen och vilka uppgifter han skall uppmanas att lämna i samband med förrättningen. Det framgår också vad den medicinska och den psykologiska under- sökningen skall omfatta och vilka uppgifter en myndighet eller ett annat organ som vill få totalförsvarspliktiga inskrivna i sin verk- samhet skall lämna till Pliktverket. Föreskrifterna anger vidare bl.a. förutsättningarna för de beslut om avbrott som utbildnings- ansvariga statliga myndigheter, kommuner och landsting får fatta. 
  
 ÖCB:s  
 föreskrifter reglerar bl.a. utbildningstidens längd för olika befattningar eller typer av befattningar. 
  
 94  
 Totalförsvarspliktens innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 Texten som följer i detta kapitel innehåller en översikt över regelverket. En mer detaljerad redogörelse för  
 gällande rätt  
 finns i  
 Bilaga 3. 
  
 2.2 
  
 Skyldigheter för den totalförsvarspliktige 
  
 2.2.1 
  
 Skyldigheter att tjänstgöra 
  
 Skyldigheter för samtliga totalförsvarspliktiga 
 Totalförsvarspliktens syfte är att trygga personalförsörjningen inom totalförsvaret. Plikten gäller för varje svensk medborgare  
 mellan 16 och 70 år.  
 Den gäller också under samma tid för var och en som utan att vara svensk medborgare är bosatt i Sverige. 
 En totalförsvarspliktig är skyldig att 
  
 1. 
  
 Medverka vid föreskriven utredning om sina personliga för- hållanden; 
  
 2. 
  
 Tjänstgöra inom totalförsvaret i den omfattning som hans eller hennes kroppskrafter och hälsotillstånd tillåter; och 
  
 3. 
  
 Iaktta de föreskrifter i övrigt som meddelas i lagen om total- försvarsplikt. 
  
 Tjänstgöringen omfattar  
 civilplikt, värnplikt  
 och  
 allmän tjänste- plikt.  
 Civilplikten och värnplikten består av 
  
 G  
 Grundutbildning;  
 G  
 Repetitionsutbildning; 
  
 G  
 Beredskapstjänstgöring;  
 och  
  
 G  
 Krigstjänstgöring. 
 Den  
 allmänna tjänsteplikten  
 innebär en skyldighet att tjänstgöra endast under höjd beredskap. 
 Skyldigheten att fullgöra  
 värnplikt  
 omfattar män i åldern 19– 47 år som är svenska medborgare. Den som inte har kallats in till grundutbildning inom det militära försvaret innan han fyller 24 år är skyldig att genomgå utbildningen endast om det finns särskilda skäl. Samma sak gäller den som skall genomgå en grundutbild- ning inom det civila försvaret som är längre än 60 dagar. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Totalförsvarspliktens innehåll  
 95 
  
 Om 
  
 en totalförsvarspliktig har en så allvarlig personlig över- 
  
 tygelse att inte vilja bruka vapen att övertygelsen är oförenlig med en tjänstgöring som innebär bruk av vapen har han efter ansökan  
 rätt att vara vapenfri. 
  
 Utredning av personliga förhållanden 
 En totalförsvarspliktig är skyldig att lämna uppgifter om hälsotill- stånd, utbildning, arbete och andra personliga förhållanden, så att en myndighet kan bedöma vilka förutsättningar han eller hon har att fullgöra civilplikt eller värnplikt. Uppgifterna skall lämnas på myndighetens begäran. Det skall ske skriftligt eller muntligt  
 –vid 
  personlig inställelse, om det behövs. 
 Skyldigheten för män att mönstra 
 En man som är svensk medborgare är skyldig att mönstra, om det inte är uppenbart att han saknar förutsättningar att fullgöra an- tingen civilplikt eller värnplikt. Skyldigheten inträder det kalen- derår han fyller 18 år eller – för den som blir svensk medborgare senare  
 –från 
  den dag som han blir svensk medborgare. 
 Ingen är skyldig – om det inte finns särskilda skäl – att genomgå mönstring efter det kalenderår han blir 24 år. 
 Särskilt om kvinnors tjänstgöring 
 Skyldigheten för kvinnor att fullgöra totalförsvarsplikt är begrän- sad till befattningar med civilplikt som fordrar en grundutbildning på högst 60 dagar. En kvinna som vill göra värnplikt – eller som vill tjänstgöra med civilplikt i en befattning som kräver mer än 60 dagars grundutbildning – har möjligheter att frivilligt efter an- sökan få genomgå en sådan utbildning. 
 Om kvinnan skrivs in för värnplikt eller för civilplikt med mer än 60 dagars grundutbildning gäller samma bestämmelser som för en man som skrivits in för samma utbildning. Hon blir således skyldig att vid straffansvar fullgöra grundutbildning, repetitions- utbildning, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring. 
 Kvinnor som vill bli anställda som yrkes- eller reservofficerare skall genomgå grundutbildning med värnplikt. 
  
 96  
 Totalförsvarspliktens innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 Tjänstgöring inom hälso- och sjukvården 
 Tillgången på hälso- och sjukvårdspersonal som skall tillgodose den civila och militära krigsorganisationens behov är begränsad. Den anställda personalen skall fördelas mellan sjukvårdshuvud- männen. En begäran om krigsplacering av hälso- och sjukvårds- personal skall enligt ÖCB:s föreskrifter grundas på planerings- underlag från civilbefälhavaren. Denne skall i utformningen av underlaget följa Socialstyrelsens riktlinjer för fördelningen av hälso- och sjukvårdspersonal inom civilområdena. 
 Hälso- och sjukvårdspersonalen omfattas – liksom andra arbetstagare – av totalförsvarsplikten. Eftersom landstingen och kommunerna skall upprätthålla sin verksamhet under höjd bered- skap har det emellertid inte varit nödvändigt att skriva in t.ex. läkare och sjuksköterskor med plikt i det civila försvaret. De tjänstgör normalt hos arbetsgivaren inom ramen för sin anställ- ning i både fred och krig. Landsting och kommuner skall enligt  
 förordningen  
 (1995:128)  
 om civilt försvar  
 se till att den personal som ingår i krigsorganisationen får den utbildning som behövs för att kunna tjänstgöra under höjd beredskap. 
 Möjligheter finns för Pliktverket att med civilplikt skriva in och krigsplacera den hälso- och sjukvårdspersonal som skall disponeras inom ett annat landsting eller en annan kommun än där de tjänstgör i fred. Samma sak gäller den hälso- och sjuk- vårdspersonal som inte är anställd hos landsting och kommuner. Det kan vara anställda inom den privata hälso- och sjukvården som sjukvårdshuvudmannen vill ta i anspråk för sin krigsorga- nisation eller personer med utbildning inom hälso- och sjuk- vården som har slutat yrkesarbeta men fortfarande omfattas av totalförsvarsplikten. Ett sådant beslut fattas på begäran av det bemanningsansvariga organet. 
 Civilplikten kan vidare utnyttjas för den personal som  
 inte  
 har hälso- och sjukvårdsutbildning men som är viktig för verk- samheten och bör ingå i organisationen under höjd beredskap. Om det blir nödvändigt att under höjd beredskap – i ett läge med krav på snabba förändringar – omdisponera delar av hälso- och sjukvårdspersonalen går det att använda den allmänna tjänste- plikten. 
 Regeringen har föreskrivit att det skall finnas ett samlat register över hälso- och sjukvårdspersonal 
 .  
 Pliktverket svarar för driften av detta register enligt avtal med Socialstyrelsen. I regist- ret – som kallas PLIS/INTEGER – finns all legitimerad och viss annan personal inom hälso- och sjukvården. En årlig uppdatering 
  
 SOU 2000:21 
  
 Totalförsvarspliktens innehåll  
 97 
  
 som avser den anställda personalen sker genom sjukvårdshuvud- männens rapportering och med ledning av uppgifter från Social- styrelsens register över legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. 
  
 2.2.2 
  
 Inskrivningen 
  
 Allmänna principer 
 Inskrivning av de flesta totalförsvarspliktiga sker efter  
 mönstring.  
 För pliktpersonal som skall skrivas in för civilplikt som kräver högst 60 dagars grundutbildning får prövning av lämpligheten ske i enklare former och inskrivning göras efter  
 annan utredning  
 än mönstring. 
 Även personliga förhållanden och intresset för en viss utbild- ning eller tjänstgöring vägs in vid inskrivningsbeslutet. Resultatet avgör om den totalförsvarspliktige skall skrivas in för civilplikt eller värnplikt – eller placeras i utbildningsreserven. 
 Som regel bestämmer inskrivningsmyndigheten i omedelbar anslutning till mönstringen vilken befattning – eller typ av befatt- ning – som den mönstrande skall utbildas till, grundutbildningens längd och om möjligt tid och plats för utbildningen. Det finns ca 500 befattningar i totalförsvaret. Den som skall ingå i  
 utbildningsreserven  
 får veta vilken befattningsgrupp han eller hon tillhör. Inskrivningen i utbildningsreserven upphör vid slutet av det år den inskrivne fyller 30 år. 
 Inskrivning av  
 kvinnor  
 för värnplikt eller för civilplikt i befatt- ningar som fordrar grundutbildning under mer än 60 dagar sker efter antagningsprövning 
 .  
 Det är principiellt sett inga större skill- nader i förfarandet mellan mönstring och antagningsprövning. De utredningar som Pliktverket gör skall klargöra kvinnans fysiska och psykiska förutsättningar att tjänstgöra inom totalförsvaret. 
 Kvinnor som prövats för att fullgöra värnplikt eller civilplikt i befattningar med mer än 60 dagars grundutbildning skall sam- tycka för att inskrivning skall kunna ske. 
 Information till de totalförsvarspliktiga 
 De totalförsvarspliktiga har rätt att vid mönstringen få råd och upplysningar om värnplikten, civilplikten och utbildningsreser- ven. Samma sak gäller rätten att vara vapenfri. 
  
 98  
 Totalförsvarspliktens innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 Ansvariga myndigheter 
  
 Pliktverket  
 svarar för mönstring, antagningsprövning och inskriv- ning efter mönstring, antagningsprövning eller annan utredning. Det innebär att verket prövar, väljer ut, skriver in och krigs- placerar samt på olika sätt registrerar och redovisar både manliga och kvinnliga totalförsvarspliktiga. 
 Vid Pliktverket skall det finnas en eller flera  
 inskrivnings- nämnder  
 som på nytt prövar ett inskrivningsärende, om den som beslutet gäller begär detta.  
 Överklagandenämnden för totalför- svaret  
 prövar överklaganden av beslut som gäller totalförsvars- pliktiga och annan personal inom totalförsvaret. 
 Det skall finnas auditörer som biträder de myndigheter, kom- muner eller landsting som handlägger disciplinärenden. Audi- törerna skall vara jurister och förordnas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 
  
 Försvarsmakten  
 fastställer de befattningar och befattningstyper för vilka grundutbildning skall genomföras. Till uppgiften hör att bestämma utbildningstidernas längd.  
 ÖCB  
 beslutar om längden på utbildningen för den tjänstgöring som är grundad på civilplikt och om principer för krigsplacering. Detta skall ske efter hörande av de centrala statliga myndigheter som har ett sektoransvar. 
 Statliga myndigheter, kommuner  
 och  
 landsting  
 som vill få totalförsvarspliktiga inskrivna skall lämna Pliktverket det under- lag som fordras. I underlaget ingår uppgifter om antalet personer som inskrivningen skall omfatta och de krav som skall ställas på dem som skall skrivas in för olika befattningar. 
  
 2.3 
  
 Pliktutbildning 
  
 2.3.1 
  
 Utbildning för befattningar med civilplikt 
  
 Allmänt om utbildningen 
 Civilplikt får enligt  
 förordningen om totalförsvarsplikt  
 fullgöras inom någon av följande verksamheter i det civila försvaret: 
  
 G  
 Polisverksamhet 
  
 G  
 Befolkningsskydd  
 G  
 Hemskydd 
  
 G  
  
 Räddningstjänst  
 (inkl. räddningstjänst vid flygplatserna) 
  
 G  
 Hälso- och sjukvård 
  
 SOU 2000:21 
  
 Totalförsvarspliktens innehåll  
 99 
  
 G  
 Tandvård 
  
 G  
 Kommunal tillsyn inom miljö- och hälsoområdet  
 G  
 Underhåll och reparationer av järnvägar och vägar  
 G  
 Veterinärverksamhet 
  
 G  
 Flyktingmottagning 
  
 G  
 Drift och underhåll inom elproduktion och nätverksamhet  
 G  
 Kommunal teknisk verksamhet 
  
 G  
 Kommunal informationsverksamhet  
 G  
 Barn- och familjeomsorg 
  
 Davis och äldreomsorg  
 Gonzalez och sociala insatser  
 G  
 Begravningsverksamhet 
 Ansvaret för bemanning av krigsorganisationen och för den grundutbildning som fordras är uppdelat mellan en rad olika myn- digheter och andra organ. Staten har genom en överenskommelse med Svenska Kommunförbundet åtagit sig att genomföra grund- utbildning med civilplikt för den kommunala krigsorganisa- tionens behov. Som regel ligger ansvaret för repetitionsutbildning däremot på bemanningsansvariga myndigheter och andra organ. 
 Tjänstgöring med civilplikt får ske även inom  
 Försvars- makten.  
 Den militära civilpliktstjänstgöringen kan gälla 
  
 G  
 Hälso- och sjukvård  
 G  
 Tandvård 
  
 G  
 Veterinärverksamhet  
 G  
 Posthantering 
  
 G  
 Gränsövervakning  
 G  
 Väghållning 
  
 G  
 Flygtrafikledning 
 Civilplikten får inte omfatta annan verksamhet som är förenad med egentliga stridsuppgifter än  
 ordnings- och bevakningsupp- gifter. 
  
 100  
 Totalförsvarspliktens innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 Utbildningens längd 
  
 Grundutbildningen  
 för en totalförsvarspliktig som har skrivits in med civilplikt får uppgå till högst 320 dagar.  
 Repetitionsutbild- ning  
 får för varje totalförsvarspliktig omfatta sammanlagt högst 240 dagar. Tiden kan fördelas mellan flera tjänstgöringstillfällen. 
 ÖCB har beslutat om föreskrifter för utbildningstidens längd för den pliktpersonal som skall genomgå grund- eller repeti- tionsutbildning med civilplikt. Föreskrifterna gäller olika typer av befattningar för vilka utbildning och krigsplacering får ske, t.ex. beredskapspolisman, hemskyddsgruppchef, räddningsman, elnäts- reparatör och beredskapsman för sociala uppgifter, stabs- och informationsuppgifter och sociala uppgifter i den kommunala verksamheten. 
 En totalförsvarspliktig är enligt lagen om totalförsvarsplikt skyldig att under ett och samma kalenderår fullgöra repe- titionsutbildning vid högst två tillfällen. Tiden får uppgå till högst 34 dagar, om det inte finns skäl för något annat. 
  
 2.3.2 
  
 Utbildning för befattningar med värnplikt 
  
 Utbildning för befattningar med värnplikt äger rum inom  
 För- svarsmakten. 
  
 Utbildningstidens längd 
  
 Grundutbildningen  
 för en totalförsvarspliktig som har skrivits in för värnplikt får enligt lagen om totalförsvarsplikt uppgå till högst 615 dagar. 
 Regeringen har i förordningen om totalförsvarsplikt beslutat att grundutbildningen för värnplikt skall omfatta lägst 80 dagar. Utbildning som avses leda till tjänstgöring i hemvärnet skall emellertid vara lägst 85 dagar. 
  
 Repetitionsutbildning  
 får för varje totalförsvarspliktig omfatta sammanlagt högst 240 dagar. Tiden kan fördela mellan flera tjänstgöringstillfällen. 
 En värnpliktig är skyldig att under ett och samma kalenderår fullgöra repetitionsutbildning vid högst två tillfällen. Tiden får uppgå till högst 34 dagar, om det inte finns skäl för något annat. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Totalförsvarspliktens innehåll  
 101 
  
 2.3.3 
  
 Snyder och avbrott 
  
 Uppskov 
 Det kan finnas omständigheter i den enskildes liv som gör att han eller hon har svårt att infinna sig till grundutbildning eller repetitionsutbildning vid den tid som kallelsen avser. En total- försvarspliktig kan av det skälet efter ansökan få uppskov med utbildningen. 
 Uppskov får beviljas om 
  
 1. 
  
 Tjänstgöringen orsakar avsevärda svårigheter med hänsyn till studier, arbete eller andra omständigheter för sökanden själv eller någon nära anhörig; eller 
  
 2. 
  
 Sökandens fysiska eller psykiska prestationsförmåga tillfälligt är så nedsatt att tjänstgöringen sannolikt inte kan fullgöras. 
  
 Snyder får beslutas för högst ett år i sänder. 
 Den som är riksdagsledamot, ersättare för riksdagsledamot eller statsråd har utan särskilt beslut uppskov med grundutbild- ning eller repetitionsutbildning så länge uppdraget varar. Samma sak gäller den som tjänstgör inom en internationell organisation – och som på grund av en överenskommelse som Sverige har slutit med en främmande stat  
  
 -- 
  
 inte bör tjänstgöra i totalförsvaret under tiden som uppdraget pågår. 
 En totalförsvarspliktig som har ansökt om rätt att vara vapenfri skall beviljas uppskov med grundutbildning eller repetitions- utbildning, om tjänstgöringen innebär att han skall bruka vapen. Snyder skall medges om det inte finns särskilda skäl att göra någon annan bedömning. Uppskovet skall gälla till dess ansökan om att få vara vapenfri blivit slutligt avgjord. 
 Om uppskov vägras får den som fullgör tjänstgöring inte åläggas att bruka vapen eller att bära vapen eller ammunition innan ansökningen slutligt har prövats. 
  
 Pliktverket  
 prövar ärenden om uppskov med grundutbildning eller repetitionsutbildning. 
 Avbrott 
 Det kan också finnas omständigheter som gör att den totalför- svarspliktige måste avbryta utbildning eller tjänstgöring som han har påbörjat. 
  
 102  
 Totalförsvarspliktens innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 Tjänstgöring med civilplikt eller värnplikt skall avbrytas om 
  
 G  
 Tjänstgöringen innebär bruk av vapen och den som fullgör tjänstgöringen  
 ansöker om rätt att vara vapenfri  
 (och det inte finns särskilda skäl för att tjänstgöringen skall fortsätta så länge ansökan prövas); eller 
  
 G  
 Den som fullgör tjänstgöringen  
 vägrar eller underlåter att fullgöra sina skyldigheter  
 (och det kan antas att han eller hon även i fortsättningen kommer att göra det). 
 Grundutbildning eller repetitionsutbildning skall vidare avbrytas, om den som genomgår utbildning 
  
 G  
 Har  
 varit borta från tjänsten  
 under så lång tid att utbildnings- målet inte kommer att kunna uppnås; eller 
  
 G  
  
 På grund av tillfälligt  
 nedsatt fysisk eller psykisk prestations- förmåga  
 kan antas komma att vara frånvarande under så lång tid att utbildningsmålet inte kommer att kunna uppnås. 
  
 Grundutbildning eller repetitionsutbildning skall också avbrytas om tjänstgöringen leder till avsevärda svårigheter för studier, arbete eller annat för sökanden själv eller någon nära anhörig. Detta sker efter ansökan från den som genomgår utbildning. 
  
 Pliktverket  
 prövar ärenden om avbrott i tjänstgöringen. Verket får emellertid bestämma att en annan statlig myndighet, en kommun, ett landsting eller en kyrklig kommun skall besluta i ärendena. Beslut om avbrott som beror på avsevärda svårigheter för studier, arbete eller annat skall alltid prövas av Pliktverket. 
  
 2.4 
  
 Krigsplacering 
  
 2.4.1 
  
 Principer 
  
 Den som efter grundutbildning har fått tillräckliga kunskaper och färdigheter för en uppgift i krigsorganisationen skall krigs- placeras. Det kan ske i en befattning eller i en verksamhet som den utbildade är lämplig för. 
 Den som efter grundutbildning inte blir krigsplacerad får skrivas in för civilplikt utan grundutbildning eller för civilplikt med en grundutbildning på högst 60 dagar. 
  
 Den som har genomgått en  
 grundutbildning som är längre än 60 dagar  
 skall krigsplaceras i den verksamhet där utbildningen 
  
 SOU 2000:21 
  
 Totalförsvarspliktens innehåll  
 103 
  
 har ägt rum. Förutsättningen är att det inte från totalförsvarets synpunkt är väsentligt bättre att placeringen sker i en annan verk- samhet. 
 En totalförsvarspliktig som har skrivits in för civilplikt som inte omfattar grundutbildning eller grundutbildning under högst 60 dagar skall krigsplaceras i den befattning som han eller hon skall upprätthålla. 
  
 2.4.2 
  
 Ansvarig myndighet 
  
 Pliktverket  
 beslutar om krigsplacering efter framställningar från bemanningsansvariga statliga myndigheter, kommuner, landsting, företag, föreningar, samfälligheter eller andra enskilda. 
  
 2.5 
  
 Den allmänna tjänsteplikten 
  
 2.5.1 
  
 Tjänstepliktens omfattning 
  
 Regeringen får under höjd beredskap besluta om allmän tjänste- plikt, om det behövs för att en verksamhet som har särskild betydelse för totalförsvaret skall kunna upprätthållas. Beslutet kan avse en del av landet eller en bestämd verksamhet. 
 Den allmänna tjänsteplikten gäller alla mellan 16 och 70 år som inte redan är krigsplacerade med stöd av lagen om total- försvarsplikt. Allmän tjänsteplikt kan fullgöras genom att den totalförsvarspliktige 
  
 1. 
  
 Kvarstår  
 i sin anställning eller fullföljer ett uppdrag; 
  
 2. 
  
 Tjänstgör enligt avtal om frivillig tjänstgöring  
  
 inom totalför- svaret; eller 
  
 3. 
  
 Utför arbete som anvisas honom eller henne  
  
 av den myndighet som regeringen bestämmer. Sådant arbete får inte vara förenat med bruk av vapen, om inte den som tjänstgör samtycker till det. 
  
 104  
 Totalförsvarspliktens innehåll 
  
 SOU 2000:21 
  
 Regeringen  
 eller den myndighet som regeringen bestämmer – enligt regeringens förordning Arbetsmarknadsstyrelsen – beslutar 
  
 G  
 Hos vilka arbetsgivare eller uppdragsgivare  
 som allmän tjänsteplikt skall fullgöras; och 
  
 G  
 Vilka arbetstagare och uppdragstagare  
 som skall omfattas av allmän tjänsteplikt. 
  
 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar också om undantag från den allmänna tjänsteplikten. 
  
 2.5.2 
  
 Tjänsteplikt hos statliga myndigheter 
  
 Statliga myndigheter där allmän tjänsteplikt skall fullgöras beslutar själva om vilka arbets- eller uppdragstagare som skall omfattas av tjänsteplikten. 
  
 2.5.3 
  
 Uppgiftsskyldighet 
  
 Arbetsgivare, uppdragsgivare, arbetstagare och uppdragstagare är skyldiga att till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer redovisa förhållanden som har betydelse för tillämp- ningen av bestämmelserna om tjänsteplikten. 
  
 SOU 2000:21 
  
 105 
  
 3 
  
 Försörjningen med pliktpersonal under 1990- talet – en statistisk översikt 
  
 3.1 
  
 Tillgången på pliktpersonal och användningen i stora drag 
  
 3.1.1 
  
 Mönstringen under år 1998 
  
 De mönstringsskyldiga männen i den årskull som skulle prövas under år 1998 uppgick till något mer än 51 000. Pliktverket bedömde i förväg att nära 2 600 av dessa av medicinska eller psy- kiska skäl hade en sådan nedsättning i förmågan att de inte behövde inställa sig till mönstring. Något mer än 300 klassificera- des av samma skäl i samband med mönstringen som ej tjänst- göringsskyldiga. 
 Till detta kom 600 kvinnor som önskade genomgå lång grundutbildning med civil- eller värnplikt och som blev godkända vid antagningsprövningen. 
 Inskrivning och inryckning till utbildning 
 De redovisade siffrorna framgår av  
 tabell 3.1 
 , som också visar att i runt tal 28 500 män och kvinnor skrevs in för lång grundutbild- ning under år 1998 – 3 300 med civilplikt och 25 200 med värn- plikt. Det sammanlagda antalet motsvarade 58 % av de tjänst- göringsskyldiga männen och antagningsprövade godkända kvin- norna under året. Den återstående delen – 42 % – placerades i utbildningsreserven i samband med mönstring. Pliktverket kallar dem direktinskrivna till utbildningsreserven. För en del av dem som skrevs in till utbildning vid mönstringen ändrades senare besluten. Även dessa placerades som regel i utbildningsreserven. 
 Utredningen vill framhålla att inskrivningen under år 1998 svarade mot ramen i 1996 års försvarsbeslut. Antalet inskrivna 
  
 106  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
  
 SOU 2000:21 
  
 reducerades år 1999 och kommer år 2000 att uppgå till drygt 16 000. En inskrivning i den omfattningen fordras för att För- svarsmakten skall nå den av statsmakterna för år 2000 beslutade utbildningsvolymen på 15 000 värnpliktiga. 
 Estrada in gjorde under år 1998 ca 21 800 personer – 2 600 till utbildning med civilplikt och 19 200 till utbildning med värnplikt. Skillnaden i förhållande till de ovan redovisade 28 500 inskrivna uppgick till 6 700. Inskrivna som inte ryckte in var för det första civil- och värnpliktiga som sökte och fick uppskov med grundut- bildningen eller som av andra skäl skrevs in till grundutbildning under något av de följande åren. För det andra ingår i siffran också de civil- och värnpliktiga som vid mönstringen hade skri- vits in för utbildning hos militära förband som senare reducerades i omfattning eller helt lades ned. 
 För de flesta inskrivna som fick sina ursprungliga inskriv- ningsbeslut ändrade fanns det inga andra utbildningsplatser. Som redan framgått av redogörelsen placerades dessa i utbildnings- reserven. 
 Uppgifterna om tillgången på personal och om antalet in- skrivna avser inskrivningsåret 1998 (kalenderåret) och svarar mot varandra. Både antalet inryckande och antalet uppskov eller på andra grunder ändrade inskrivningsbeslut omfattar emellertid även personer  
 i en tidigare årskull.  
 Förändringarna är å andra sidan inte så stora från år till år och statistiken ger en godtagbar bild av proportionerna i stort mellan olika delmängder. Det finns enligt Pliktverket inget annat sätt att enkelt beskriva förhållan- dena. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
 107 
  
 Tabell 3.1.  
 Tillgången på pliktpersonal i en årskull och använd- ningen av den i stora drag under år 1998. 
  
 Kategori 
  
 Antal 
  
 Andel i % 
  
 personer 
  
 av personal- 
  
 tillgångar 
  
 1. 
  
 Personaltillgångar 
  
 G  
 Mönstringsskyldiga män 
  
 51 100 
  
 G  
 Ej tjänstgöringsskyldiga av 
  
 medicinska eller psykiska skäl 
  
 - Ej kallade till mönstring 
  
 - 2 600 
  
 - Bedömda i samband med 
  
 mönstring 
  
 - 300 
  
 G  
 Antagningsprövade inskrivna 
  
 100 
  
 kvinnor 
  
 600 
  
 48 800 
  
 2. 
  
 Inskrivna 
  
 G  
 Till grundutbildning 
  
 - Med civilplikt 
  
 3 300 
  
 58 
  
 - Med värnplikt 
  
 25 200 
  
 28 500 
  
 G  
 Till utbildningsreserven 
 1) 
  
 - Lämpliga för lång grundutbild- 
  
 ning med civil- eller värnplikt 
  
 4 700 
  
 42 
  
 - Övriga tjänstgöringsskyldiga 
  
 15 300 
  
 20 000 
  
 3. Snyder och andra ändrade 
  
 inskrivningsbeslut 
 2) 
  
 G  
 För utbildning med civilplikt 
  
 700 
  
 14 
  
 G  
 För utbildning med värnplikt 
  
 6 000 
  
 6 700 
  
 4. 
  
 Inryckande 
  
 G  
 För utbildning med civilplikt 
  
 2 600 
  
 45 
  
 G  
 För utbildning med värnplikt 
  
 19 200 
  
 21 800 
  
 1) 
  
 Inskrivna till utbildningsreserven  
  
 i samband med mönstringen  
 (s.k. direkt- inskrivna). 
  
 2) 
  
 Med andra ändrade inskrivningsbeslut avses som regel förändringar på 
  
 grund av  
 reduceringar i utbildningsorganisationen.  
 De flesta som hade skrivits in till en utbildningsplats men inte kallades in blev placerade i utbildnings- reserven. 
  
 Källa:  
 Pliktverket. 
  
 108  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
  
 SOU 2000:21 
  
 Bedömningar av egenskaper och förmåga 
 Som framgår av  
 figur 3.1  
 bedömdes 7 % av antalet inskrivna under år 1998 lämpliga för de sammantaget fysiskt och psykiskt sett mest krävande utbildningsgrenarna inom det militära för- svaret – framför allt värnpliktiga som skulle bli jägare. Drygt 20 % uppfyllde kraven för de näst mest krävande grenarna. Det var fråga om räddningsmän inom det civila försvaret och t.ex. brigadsoldater, stridsfordonsförare och minröjare inom det mili- tära försvaret. 
 Något mer än hälften bedömdes som lämpliga för den breda kategorin av befattningar. Det gäller framför allt dem som skulle utbildas för militära befattningar i t.ex. underhållstjänst och transporter. Den återstående andelen på nästan 20 % uppfyllde kravprofilerna för de minst krävande befattningarna, som var militära bevaknings- och depåtjänstbefattningar och beredskaps- män inom det civila försvaret. 
 Inskrivning till utbildningsreserven 
 Av de 20 000 direktinskrivna som gick till utbildningsreserven under år 1998 bedömde Pliktverket efter prov och tester att 4 700 kunde skrivas in till lång grundutbildning. De återstående 15 300 var enligt verket lämpliga endast för kort grundutbildning med civilplikt (högst 60 dagar). 
 Utbildningsreserven bestod i april 1998 av drygt 120 000 per- soner. Något mer än 75 000 av dessa uppfyllde kraven för inskrivning till lång grundutbildning med civil- eller värnplikt. 
  
 Tabell 3.2  
 visar fördelningen på åldrar av dem som var place- rade i utbildningsreserven. De flesta som under år 1998 ingick i utbildningsreserven var, som framgår av tabellen, förhållandevis unga. Inskrivning till reserven i dess nuvarande form sker sedan den 1 juli 1995. Vid starten tillfördes emellertid utbildningsreser- ven ett antal totalförsvarspliktiga som var lämpliga för lång grundutbildning men som tidigare hade ingått i andra slag av reserver. Detta förklarar det förhållandevis stora antalet i åldern över 24 år som uppfyllde kraven för lång grundutbildning. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
 109 
  
 Figur 3.1.  
 Antal tjänstgöringsskyldiga som uppfyller hälso- och kapacitetskraven för att bli inskrivna till olika typer av befatt- ningar och antal ej fördelningsbara år 1998. 
  
 Jägarkvalitet 
  
 2.300 
  
 2.300 (7%) 
  
 Brigad- och 
  
 räddningstjänst- 
  
 kvalitet 
  
 9.200 
  
 6.900 (21%) 
  
 Övrig kvalitet 
  
 17.400 (53%) 
  
 26.600 
  
 Depå- och 
  
 beredskapsmanna- 
  
 kvalitet 
  
 32.800 
  
 6.200 (19%) 
  
 Antal ej fördelningsbara 
  
 Totalt 
  
 till lång grundutbildning 
  
 (Tjänstbarhet Y och Z) 
  
 mönstrade 
  
 15.500 (32%) 
  
 48.500 
  
 Källa:  
 Pliktverket. 
  
 Tabell 3.2.  
 Inskrivna i utbildningsreserven med fördelning på ålder och kraven för kort och lång grundutbildning år 1998. 
  
 Ålder 
  
 Uppfyller kraven för 
  
 Uppfyller kraven för 
  
 Summa 
  
 lång  
 grundutbildning 
  
 enbart kort  
 grund- 
  
 utbildning 
  
 –20 
  år 
  
 14 000 
  
 27 400 
  
 41 400 
  
 21–23 
  år 
  
 23 500 
  
 17 000 
  
 40 500 
  
 24–26 
  år 
  
 26 600 
  
 2 000 
  
 28 600 
  
 27–29 
  år 
  
 10 100 
  
 100 
  
 10 200 
  
 30 år– 
  
 1 300 
  
 0 
  
 1 300 
  
 Samtliga 
  
 75 500 
  
 46 400 
  
 122 000 
  
 Källa:  
 Pliktverket. 
  
 110  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
  
 SOU 2000:21 
  
 3.1.2 
  
 Förändringarna under  
  
 1990-talet 
  
 Förändringarna under  
 1990-talet 
  för de flesta i föregående avsnitt redovisade slagen av uppgifter framgår av  
 figur 3.2. 
  
 Trenden för antalet mönstrade var svagt vikande mellan åren 1990 och 1998. Den kraftiga nedgången under år 1997 berodde på en uppgradering av datasystemet. Mönstringen låg nere under ett par månader i slutet av året men steg under år 1998 till nästan den volym som mönstringen hade åren närmast före 1997. 
 Även antalet inskrivna med värnplikt minskade i stort sett varje år under den redovisade perioden. Nedgången blev särskilt stor år 1997. Gapet mellan antalet mönstrade och inskrivna värn- pliktiga ökade framför allt under år 1998. Både antalet inskrivna med civilplikt och antalet direktinskrivna till utbildningsreserven steg under det sista året inom den redovisade perioden. 
  
 Figur 3.2.  
 Mönstrade och inskrivna med plikt åren  
 1990–1998. 
  
 60 000 
  
 50 000 
  
 40 000 
  
 30 000 
  
 20 000 
  
 10 000 
  
 0 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
  Mönstrade 
  
  Inskrivna med värnplikter 
  
  Inskrivna med civilplikt 
  
  Direktinskrivna till utbildningsreserv 
 Utbildningsreserven i sin nuvarande form kom till år 1996. En del av de mellan knappt 15 000 och drygt 20 000 tjänstgöringsskyl- diga som åren innan inte skrevs in till utbildning placerades i per- sonalreserver av olika slag. Mellan 1 000 och 2 000 vapenfria tjänstepliktiga hade möjligheter att genomgå grundutbildning hos civila myndigheter varje år. 
 De allra flesta som Pliktverket inte bedömde som lämpliga för värnpliktstjänstgöring under första delen av den i figuren redo- visade perioden blev emellertid befriade. Denna grupp placeras numera i utbildningsreserven som lämpliga för endast kort grund- utbildning. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
 111 
  
 3.2 
  
 Inte lämpliga för lång grundutbildning 
  
 3.2.1 
  
 Skälen till bedömningarna under år 1998 
  
 Antalet mönstrade som Pliktverket inte bedömde som lämpliga för lång grundutbildning var under år 1998 i runt tal 15 600. Skälen var som regel medicinska eller psykiska. 
 Den sammanställning för nära 14 000 av dessa som redovisas i  
 tabell 3.3  
 säger att psykiska förhållanden i knappt 7 000 av fallen var orsaken. Det var fråga om psykologiska, psykosociala och psykiatriska nedsättningar. Störningar som hade med sinnesorga- nen att göra – framför allt syn och hörsel var – skälet för drygt 2 200 av dem som inte bedömdes lämpliga för lång grundutbild- ning. Nedsättningar i andningsorganen svarade för omkring 1 200 ärenden, medan hud och muskler var orsaken till att knappt 1 300 av de mönstrade inte bedömdes som lämpliga. 
  
 Tabell 3.3.  
 Totalförsvarspliktiga som efter mönstring inte be- dömts som lämpliga med fördelning på medicinska och psykiska orsaker år 1998. 
  
 Störningar 
  
 Antal mönstrade 
  
 Fördelning i % 
  
 Sinnesorganen 
  
 2 232 
  
 16 
  
 Hud och muskler 
  
 1 275 
  
 9 
  
 Andningsorganen 
  
 1 178 
  
 9 
  
 Skador 
  
 638 
  
 5 
  
 Psykiska förhållanden 
  
 6 986 
  
 50 
  
 Övriga förhållanden 
  
 1 552 
  
 11 
  
 Samtliga 
  
 13 861 
  
 100 
  
 Källa:  
 Pliktverket. 
  
 112  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
  
 SOU 2000:21 
  
 Figur 3.3.  
 Mönstrade och bedömda som ej tjänstgöringsskyldiga åren  
 1990–1998. 
  
 70 000 
  
 60 000 
  
 50 000 
  
 40 000 
  
 30 000 
  
 20 000 
  
 10 000 
  
 0 
  
 1970 
  
 1972 
  
 1974 
  
 1976 
  
 1978 
  
 1980 
  
 1982 
  
 1984 
  
 1986 
  
 1988 
  
 1990 
  
 1992 
  
 1994 
  
 1996 
  
 1998 
  
 Mönstrade 
 Ej tjänstgörings- skyldiga 
  
 3.2.2 
  
 Förändringar under tidigare år 
  
 Det finns uppgifter ända från  
 1970-talets 
  början om antalet mönstrade och antalet mönstringsskyldiga som på grund av medi- cinska eller psykiska förhållanden inte godkändes för värnplikt (numera lång grundutbildning). Dessa uppgifter är underlaget för beskrivningen i  
 figur 3.3 
 , som visar att antalet ej tjänstgörings- skyldiga ökade förhållandevis kraftigt vid i stort sett två tillfällen 
 – år 1989 när inskrivningen av handräckningsvärnpliktiga upp- hörde och år 1990 när Försvarsmakten införde nya bestämmelser för bullerkänslighet. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
 113 
  
 Figur 3.4.  
 Ej tjänstgöringsskyldiga efter mönstring med fördel- ning på medicinska och psykiska orsaker åren  
 1987–96. 
  
 7 000 
  
 6 000 
  
 Psykiska 
  
 förhållanden 
  
 5 000 
  
 Sinnes- 
  
 4 000 
  
 organen 
  
 Andnings- 
  
 3 000 
  
 organen 
  
 Hud och 
  
 2 000 
  
 muskler 
  
 Skador 
  
 1 000 
  
 0 
  
 Övriga 
  
 orsaker 
  
 1987 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 Källa:  
 Pliktverket. 
 Det relativa antalet mönstrade som inte bedömdes lämpliga för grundutbildning låg på samma nivå relativt – ungefär 10 % – under hela  
 1970-talet 
  och en stor del av  
 1980-talet. 
  Efter en för- dubbling i relativa tal i början av  
 1990-talet 
  steg andelen som inte bedömdes lämpliga för lång grundutbildning till 32 % år 1998. 
 Uppdelningen på orsaker under perioden  
 1986–96 
  i  
 figur 3.4  
 visar att psykiska nedsättningar svarade för den största delen av ökningen. Störningar i sinnesorganen ökade bl.a. under år 1990 när Försvarsmakten som framgått införde nya bestämmelser för bullerkänslighet. 
  
 3.3 
  
 Regionala och lokala förhållanden 
  
 Antalet mönstrade är årligen relativt jämnt fördelat mellan de flesta av Pliktverkets fem regioner i landet. Som framgår av  
 tabell 3.4  
 hade var och en av de fyra regionerna i södra och mellersta Sverige under år 1998 i runt tal 10 000 mönstrande. Mönstringen i Norrland omfattade nästan 7 000 prövningsskyldiga. 
 Spridningen mellan regionerna av antalet mönstrade som  
 inte  
 godkändes för lång grundutbildning var förhållandevis stor. Tabellen visar att Norrland låg närmast andelen för hela landet, som var 32 %. Den högsta siffran redovisade region Kristianstad, 
  
 114  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
  
 SOU 2000:21 
  
 medan region Göteborg hade betydligt färre relativt sett som inte var lämpliga för lång grundutbildning än övriga regioner. 
  
 Tabell 3.4.  
 Mönstrade och andel ej lämpliga för lång grund- utbildning med fördelning på regionkontor år 1998. 
  
 Region 
  
 Antal 
  
 Fördelning i % 
  
 Andel ej godkända för 
  
 mönstrade 
  
 lång grundutbildning 
  
 Stockholm 
  
 10 614 
  
 22 
  
 34 
  
 Göteborg 
  
 10 395 
  
 22 
  
 24 
  
 Kristianstad 
  
 10 847 
  
 22 
  
 37 
  
 Karlstad 
  
 9 769 
  
 20 
  
 36 
  
 Norrland 
  
 6 874 
  
 14 
  
 31 
  
 Samtliga 
  
 48 499 
  
 100 
  
 32 
  
 Källa:  
 Pliktverket. 
  
 Som framgår av  
 tabell 3.5  
 hade region Göteborg under år 1998 också den största andelen direktinskrivna till utbildningsreserven. Orsakerna är framför allt att det är ont om militära förband i västra Sverige, som kan ta hand om dem som Pliktverket be- dömer som lämpliga för lång grundutbildning. Det förhållandet att regionkontoret i Göteborg, som framgått, godkände förhållan- devis många av de mönstrade för sådan utbildning bidrog till att öka direktinskrivningen till utbildningsreserven i denna region. 
 Skillnaderna mellan olika delar av landet i andelen lämpliga för lång utbildning framgår också av  
 figur 3.5,  
 som beskriver för- hållandena inom de olika kommunerna. Stora ljusa partier – som markerar höga värden på lämplighet – finns enligt kartbilden i framför allt västra och norra Sverige. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
 115 
  
 Tabell 3.5.  
 Inskrivna med civil- eller värnplikt och direkt- inskrivna till utbildningsreserven år 1998. 
 Måttenhet:  
 Andel i %. 
  
 Region 
  
 Civil- och 
  
 Utbildnings- 
  
 Summa 
  
 värnplikt 
  
 reserven 
  
 Stockholm 
  
 61 
  
 39 
  
 100 
  
 Göteborg 
  
 47 
  
 53 
  
 100 
  
 Kristianstad 
  
 59 
  
 41 
  
 100 
  
 Karlstad 
  
 62 
  
 38 
  
 100 
  
 Norrland 
  
 62 
  
 38 
  
 100 
  
 Samtliga 
  
 58 
  
 42 
  
 100 
  
 Källa:  
 Pliktverket. 
  
 3.4 
  
 Inskrivna till olika verksamheter 
  
 Armén tog under år 1998 emot de flesta värnpliktiga – i stort sett dubbelt så många som marinen och flygvapnet tillsammans. Detta framgår av  
 figur 3.6 
 , som också visar att armén svarade för prak- tiskt hela den minskning av antalet inskrivna med värnplikt under  
 1990-talet 
  som redovisades i figur 3.2. 
  
 116  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
  
 SOU 2000:21 
  
 Figur 3.5.  
 Andel godkända för lång grundutbildning i olika kom- muner år 1998. 
  
 Källa:  
 Pliktverket. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
 117 
  
 Tabell 3.6.  
 Inskrivna med civilplikt åren  
 1996–98. 
  
 Utbildningsansvarig 
  
 År 1996 
  
 År 1997 
  
 År 1998 
  
 myndighet 
  
 Typ av befattning 
  
 G  
 Räddningsverket 
  
 - Räddningsman 
  
 447 
  
 612 
  
 1 031 
  
 - Ammunitionsröjare 
  
 30 
  
 - 
  
 27 
  
 - Sanerare 
  
 39 
  
 - 
  
 32 
  
 - Beredskapsman 
  
 - 
  
 516 
  
 - 
  
 612 
  
 1 555 
  
 2 645 
  
 Lawson 
  
 - Flygplatsbrandman 
  
 399 
  
 399 
  
 378 
  
 378 
  
 493 
  
 493 
  
 G  
 Svenska kraftnät 
  
 - Linjereparatör 
  
 75 
  
 69 
  
 94 
  
 - Driftbiträde 
  
 44 
  
 35 
  
 62 
  
 - Ställverksreparatör 
  
 - 
  
 119 
  
 - 
  
 104 
  
 18 
  
 174 
  
 G  
 Banverket 
  
 - Banverksreparatör 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 26 
  
 26 
  
 G  
 Övriga 
  
 21 
  
 21 
  
 38 
  
 38 
  
 - 
  
 - 
  
 Samtliga 
  
 1 055 
  
 1 132 
  
 3 338 
  
 Källa:  
 Pliktverket. 
  
 Enligt fördelningen av de civilpliktiga som skrevs in under år 1998 – siffrorna finns i  
 tabell 3.6  
 – var  
 Räddningsverket  
 den ledande utbildningsansvariga myndigheten inom det civila områ- det. Verksamheten ökade förhållandevis snabbt åren  
 1996–98. 
  Genom tillkomsten av utbildningen för beredskapsmän år 1998 steg antalet inskrivna för Räddningsverkets del från drygt 500 år 1996 till något mer än 2 600 år 1998. 
 Utbildningen av flygplatsbrandmän hos  
 Luftfartsverket  
 ökade från i det närmaste 400 år 1996 till nästan 500 två år senare. 
  
 3.5 
  
 In- och utryckningar av värnpliktiga 
  
 De hittills i kapitel 3 redovisade uppgifterna har beskrivit voly- men tjänstgöringsskyldiga fram till inryckningen. Underlaget är den statistik som Pliktverket sammanställer för att i det löpande arbetet kunna analysera mönstringen och inskrivningen. Som 
  
 118  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
  
 SOU 2000:21 
  
 framgått av tidigare tabeller och figurer reduceras volymerna efter mönstringen genom uppskov och andra förändringar i inskriv- ningsbesluten fram till inryckningen. 
  
 Figur 3.6.  
 Inskrivna med värnplikt till olika försvarsgrenar åren  
 1990–98. 
  
 35 000 
  
 30 000 
  
 25 000 
  
 20 000 
  
 Armén 
  
 Marinen 
  
 15 000 
  
 Flygvapnet 
  
 10 000 
  
 5 000 
  
 0 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 Uppgifter som beskriver vad som sker med mängden inryckta under grundutbildningen finns hos de utbildningsansvariga myn- digheterna. Enligt den statistik som Försvarsmakten redovisade för år 1998 genomförde knappt 21 000 av de inryckande drygt 25 000  
 hela  
 grundutbildningen. Detta framgår av  
 tabell 3.7 
 , som också visar att skillnaderna mellan de båda talen – något mer än 4 000 avbrott – utgjorde 17 % av antalet inryckta. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
 119 
  
 Tabell 3.7.  
 Inryckande, utryckande och krigsplaceringsbara värn- pliktiga under år 1998. 
  
 Kategori 
  
 Antal personer 
  
 G  
 Inryckande 
  
 25 300 
  
 G  
 Utryckande 
  
 20 900 
  
 G  
 Abrott: 
  
 Absoluta tal 
  
 4 400 
  
 Andel i % av antalet 
  
 17 
  
 inryckande 
  
 G  
 Krigsplaceringsbara: 
  
 Absoluta tal 
  
 20 400 
  
 Andel i % av antalet 
  
 98 
  
 utryckande 
  
 Källa:  
 Försvarsmakten. 
 Ytterligare 2 % av de utryckta kunde inte användas för de upp- gifter i krigsorganisationen som de under utbildningen förbered- des för och var följaktligen inte krigsplaceringsbara. 
 Utredningen vill framhålla att antalet inryckande enligt denna tabell inte var detsamma som i de föregående redovisade avsnit- ten. Skälet är att Försvarsmakten och Pliktverket tillämpar olika principer för den statistiska redovisningen. En del av skillnaderna beror på att Försvarsmaktens siffror avser utbildningsår. Pliktver- kets uppgifter, som ligger lägre än Pliktverkets, omfattar kalen- derår. Utbildningsåret börjar för Försvarsmaktens del den 1 juni men inkluderar statistiskt den förstegsutbildning som börjar tidi- gare under kalenderåret. 
  
 Figur 3.7  
 illustrerar slutligen förändringarna under  
 1990-talet 
  av antalet in- och utryckta. Bilden visar att de båda talen följdes åt relativt väl år från år. Avbrotten låg på i stort sett samma nivå under hela den redovisade perioden. 
  
 120  
 Försörjningen med pliktpersonal under  
 1990-talet 
  
 SOU 2000:21 
  
 Figur 3.7.  
 In- och utryckta värnpliktiga åren  
 1991–1997. 
  
 50 000 
  
 45 000 
  
 40 000 
  
 35 000 
  
 30 000 
  
 Inryckta 
  
 25 000 
  
 Utryckta 
  
 20 000 
  
 Avbrott 
  
 15 000 
  
 10 000 
  
 5 000 
  
 0 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 SOU 2000:21 
  
 121 
  
 4 
  
 Försörjningen med plikt personal m.m. i andra länder 
  
 4.1 
  
 Rekryteringen av pliktpersonal och yrkespersonal – en översikt 
  
 4.1.1 
  
 De civila och militära uppgifterna i stora drag 
  
 Alla stater skall enligt Genèvekonventionen upprätthålla terri- toriell integritet. Huvuduppgiften för det militära försvaret – och dimensionerande för verksamheten – är i de flesta länder inom NATO och i en del alliansfria europeiska länder det väpnade angreppet. Planeringen och organisationen varierar emellertid mellan länderna. Det beror framför allt på olikheterna i de geo- grafiska och politiska förutsättningarna. 
 Medverkan i internationella, fredsfrämjande och humanitära insatser har inom alla dessa länder efter hand fått en mer fram- trädande roll. Stöd till civila myndigheter är också i många länder en viktig uppgift. Militära styrkor deltar ofta i räddningsinsatser vid större olyckor. Stödet är i några länder också till för att lag och ordning skall kunna upprätthållas. Det är i dessa fall fråga om polisiära uppgifter. 
  
 4.1.2 
  
 Försörjningen med personal 
  
 Krigsorganisationens storlek är i allmänhet avgörande för omfatt- ningen av det i fred organiserade  
 militära försvaret  
 och av utbild- ningsverksamheten. Hotbilden krävde tidigare i de flesta länder stora väpnade styrkor. Rekryteringen ansågs fordra en allmän värnplikt. Den säkerhetspolitiskt förändrade situationen har gjort det möjligt att minska styrkorna. Utvecklingen har också blivit en följd av de nya vapnens ökade slagkraft, de allt större försvars- 
  
 122  
 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder 
  
 SOU 2000:21 
  
 kostnaderna och behovet av omprioriteringar i den statliga verk- samheten. 
 Några stater anser att den allmänna värnplikten är en så viktig förutsättning för folkförankringen av det militära försvaret att de utbildar även värnpliktiga som inte behövs i krigsorganisationen. Andra vill inte överge värnpliktssystemet men har utvecklat olika slag av metoder för att åt en krympande organisation kunna välja ut de mest lämpliga. 
 Flera stater har inrättat yrkesförsvar eller håller på att göra det. Övergången till sådana system är inte problemfri. Personalkost- nadernas andel av försvarsutgifterna stiger. Det är ibland också svårt att rekrytera personal med de egenskaper och den förmåga som de militära styrkorna behöver. 
 Värnpliktiga medverkar i internationella, fredsfrämjande och humanitära insatser på frivillig grund. För de anställda i yrkesför- svaren är det i allmänhet reglerat i anställningskontrakten att de om det behövs skall tjänstgöra utomlands. 
 Personal som skrivs in för uppgifter åt  
 civila myndigheter  
 är i regel värnpliktiga som har begärt vapenfri tjänst. Inga andra stater har det system med särskild utbildning av civilpliktiga som före- kommer i Sverige. I flera länder är värnpliktiga som inte gör militärtjänst – eller inte tjänstgör inom det civila försvaret – skyl- diga att delta i någon form av civil verksamhet under minst den tid som tjänstgöringen i det civila eller militära försvaret skulle ha tagit. 
  
 4.1.3 
  
 Stater med värnplikt 
  
 Norge, Polen, Tjeckien, Ungern, Italien, Grekland, Turkiet, Finland, Schweiz och Österrike 
 Begreppet allmän i samband med värnplikt står under debatt i samtliga redovisade länder. Skälen är framför allt dessa: 
  
 G  
 Alla värnpliktiga behövs inte i krigsorganisationen; 
  
 G  
 Värnpliktssystemet passar inte för rekrytering av personal till förband med hög beredskap för internationella, fredsfräm- jande insatser; 
  
 G  
 Det är inte ekonomiskt effektivt att utbilda fler än som be- hövs. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder  
 123 
  
 De nya  
 NATO-länderna 
 Polen, Tjeckien  
 och  
 Ungern  
 aviserar ytterligare reducering av sina värnpliktsförsvar men avser i stället att öka antalet kontraktsanställda. 
  
 Grekland  
 och  
 Turkiet  
 anser att hot och pågående konflikter i närområdet motiverar stora värnpliktsförsvar. Turkiet höll tidi- gare på att utveckla ett yrkesförsvar, men planeringen avbröts på grund av händelserna i de kurdiska områdena. 
 I  
 Italien  
 finns en preliminär plan för en övergång från värn- plikts- till frivilligförsvar. Fram till år 2005 skall det enligt planen finnas ett blandat system för värnplikt och yrkesförsvar. Inskriv- ningen av värnpliktiga skall i inledningen reduceras med hälften och efter sex år ersättas av kontraktsanställningar. 
 Kvinnor i Italien kommer enligt beslut under år 1999 att fri- villigt kunna fullgöra värnplikt. 
  
 4.1.4 
  
 Stater med både värnpliktiga och anställda soldater 
  
 Danmark och Tyskland 
 En särskild redogörelse för det danska pliktsystemet finns i  
 av- snitt 4.2. 
  
 Tysklands  
 militära försvar består av beredskapsförband (Kri- senreaktionskräfte 
 )  
 och huvudförsvarsstyrkor (Hauptverteidig- ungskräfte 
 ) 
 . De värnpliktiga i beredskapsförbanden har en något längre tjänstgöringstid än personalen i huvudförsvarsförbanden. Beredskapsförbandens personal kan begära att få förlänga tjänst- göringen för uppgifter inom landet eller i fredsfrämjande insatser utomlands. 
 Något mindre än 25 % av en årskull tyska män gör värnplikt. Drygt 35 % väljer vapenfri tjänst, medan resterande 40 % blir undantagna på grund av sina civila yrken eller brister i tjänst- göringsförmågan. Undantagen till följd av yrket gäller bl.a. poli- ser och präster. 
 De som har fått vapenfri tjänst behöver varken i fred eller i krig göra någon militärtjänst. De är däremot skyldiga att tjänst- göra i något slag av civil verksamhet. Tjänstgöringstiden är i dessa fall tre månader längre än den militära grundutbildnings- tiden. Någon ytterligare tjänstgöring fordras inte i fredstid. 
 Kontraktsanställda och andra har möjligheter att under tjänst- göringen genomföra högskolestudier. 
  
 124  
 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder 
  
 SOU 2000:21 
  
 Kvinnor kan endast tjänstgöra inom sjukvård eller musikkårer i det tyska försvaret. Det är inte aktuellt med någon värnplikt för tyska kvinnor. 
  
 4.1.5 
  
 Stater med yrkesförsvar 
  
 Storbritannien, Irland, Belgien, Nederländerna, Luxemburg, USA och Kanada 
 De flesta förbanden inom stater med yrkesförsvar har en hög insatsberedskap. De anställda soldaterna är väl utbildade för sina uppgifter. Förmågan att hantera komplicerade vapensystem ligger i allmänhet på en hög nivå. Alla kan också relativt enkelt vidare- utbildas för andra slag av verksamhet. De anställda soldaterna skriver kontrakt för ett begränsat antal år. Systemen bygger på att de skall kunna förnya kontrakten och avancera i de lägre befäls- graderna  
 (Non-Commissioned 
  Officers 
 ) 
 . 
 Personalen i yrkesförsvaren deltar i mycket stor utsträckning i utlandstjänst. Det kan ske i permanent stationerade utlands- förband (amerikanska soldater i Tyskland och Korea), i tillfälliga utlandsförband (brittiska soldater i Nordirland) eller i interna- tionella insatser i FN:s eller NATO:s regi på t.ex. Balkan. 
 Möjligheter till utlandstjänstgöring stimulerar i många fall rekryteringen till första kontraktet men gör det svårt att få an- ställda som bildat familj att förnya det. Detta minskar stabiliteten i bemanningen och kvaliteten på de anställda i lägre befälsgrader. De som behövs i organisationen erbjuds ibland ekonomiska förmåner för att stanna kvar i tjänst, medan andra får ersättningar för att sluta. Det amerikanska försvaret ger lägre befäl med mer än tio års tjänst en slags tillsvidareanställning och slipper den omständliga proceduren att förnya kontrakten. 
 Försvarsmakten i länder med yrkesförsvar har rekryterings- problem under perioder med ekonomisk högkonjunktur. 
  
 Belgien  
 avskaffade år 1995 den allmänna värnplikten och inrättade ett yrkesförsvar. Krigsorganisationen reducerades. An- talet värnpliktiga minskade övergångsvis med omkring hälften. Samtidigt upphävde parlamentet pliktlagarna. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder  
 125 
  
 Skälen till förändringarna i det belgiska systemet var framför allt dessa: 
  
 G  
 Något invasionsförsvar behövdes inte längre; 
  
 G  
 Verksamheten skulle nästan uteslutande omfatta fredsfräm- jande insatser; 
  
 G  
 Systemet ansågs orättvist, eftersom hälften av männen slapp tjänstgöra; 
  
 G  
 Det var svårt att hinna utbilda värnpliktiga under  
 sex–åtta 
  månader för uppgifter inom högteknologiska vapensystem. 
 Det nya belgiska systemet för personalförsörjning bygger på kort- tidsanställning för alla kategorier av befattningar under  
 två–fem 
  år. Andelen kvinnor uppgår till omkring 6 %. 
 Problemen under övergångsperioden är emellertid flera: 
  
 G  
 Svårigheter att rekrytera personal;  
 G  
 Överskott på främst officerare; 
  
 G  
 Olämplig ålderssammansättning – för få yngre officerare och för många äldre soldater (förbanden tog i början in äldre värnpliktiga för att snabbt kunna fylla organisationen); 
  
 G  
 Personalkostnadernas andel av försvarsutgifterna har ökat. 
  
 Nederländerna  
 införde ett yrkesförsvar år 1995. Rekryteringen gick bra och det nya systemet startade ett år före den planerade tidpunkten. De anställda soldaterna skriver kontrakt för minst två år och kan sedan antingen lämna verksamheten eller söka vidare- anställning. En del blir lägre befäl. 
 Den allmänna inställningen till yrkesförsvar är positiv i Nederländerna. Försvaret följer noga arbetsmarknadsläget för att vid behov kunna intensifiera rekryteringsåtgärderna. Värnplikts- lagarna är vilande. 
  
 4.1.6 
  
 Stater som håller på att införa yrkesförsvar 
  
 Frankrike, Spanien och Portugal 
  
 Frankrike  
 håller sedan år 1997 på att införa ett yrkesförsvar. Övergången skall vara helt genomförd år 2002. Syftet är framför allt att den franska armén med kort varsel skall kunna delta i internationella, fredsfrämjande och humanitära insatser. 
  
 126  
 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder 
  
 SOU 2000:21 
  
 Antalet värnpliktiga minskar efter hand under övergångsperio- den. Rekryteringen omfattar anställda och frivilliga värnpliktiga med 12 månaders tjänstgöring, som kan förlängas. 
 Den franska värnplikten kommer att vara vilande. En dags registrering och information – s.k. försvarsförberedelse – är obli- gatorisk för alla män i åldern  
 17–18 
  år. Fr.o.m. år 2000 gäller detta även kvinnor, som alltså är skyldiga att genomgå registre- ring och få information. 
 Den som inte före 25 års ålder har gjort sin försvarsförbere- delse får inte avlägga examen eller prov som är underställda offentlig kontroll (t.ex. körkortsprov). Den som inte registrerat sig kan inte heller få statliga stipendier. 
  
 Spanien  
 avser att börja införa ett yrkesförsvar år 2002. Infö- randet av det nya systemet kommer att ske stegvis. Under över- gångsperioden reduceras tiden för första tjänstgöringen från nio till sex månader. 
 Spanska soldater som tar anställning kommer att få ett kontrakt på tre år. Det skall kunna förlängas upp till 12 år eller till 35 års ålder. Planer finns på en frivillig värnplikt under omkring ett år för män och kvinnor. 
  
 Portugals  
 försvar består efter en omorganisation år 1991 av kontraktsanställda i förband med hög insatsberedskap och värn- pliktiga för behoven i fred och vid mobilisering. Den första tjänstgöringen för värnpliktiga i det portugisiska försvaret om- fattar fyra månader. Det finns dessutom en möjlighet till frivillig tjänstgöring under  
 8–18 
  månader. Avsikten är att de anställda skall skriva kontrakt för  
 två–nio 
  år. Strävan är att rekrytera 6 000 anställda om året. Andelen kvinnor bör vara 20 %. Kontrakts- anställning skall ge förtur till civila arbeten efter kontrakts- tidens slut. 
 Rekryteringen av värnpliktiga som frivilligt anmäler sig till tjänstgöring har emellertid blivit begränsad och utbildningstiden anses otillräcklig. Portugal har av de skälen beslutat att införa ett yrkesförsvar år 2003. 
  
 * 
  
 * * 
  
 Utredningen beskriver i de  
 följande tre avsnitten  
 systemen för försörjning med pliktpersonal i Danmark, Finland och Norge. En mer detaljerad redogörelse i matrisform – som ger möjligheter att för varje slag av uppgift jämföra systemen i de tre nordiska län- derna – finns i  
 Bilaga 4. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder  
 127 
  
 4.2 
  
 Danmark 
  
 4.2.1 
  
 Det danska pliktsystemet i stora drag 
  
 Alla danska män är skyldiga att fullgöra värnplikt och skall mönstra. Mönstringen äger rum i åldern  
 18–32 
  år. I mitten av  
 1970-talet 
  infördes ett system för prövning och inskrivning karaktäriserat av frivillighet och lottning. Samtidigt höjdes ersätt- ningarna väsentligt till dem som skall tjänstgöra. Bakgrunden var det då starkt minskade behovet av värnpliktiga. 
 De värnpliktiga blir vid mönstringen bedömda som  
 lämpliga 
 ,  
 begränsat lämpliga  
 eller  
 olämpliga 
 . De som bedöms lämpliga eller begränsat lämpliga drar en lott, som innebär antingen att de skall genomgå grundutbildning eller att de inte skall göra det. Under senare år har i stort endast de lämpliga skrivits in. För de begränsat lämpliga har lottnumret av det skälet i praktiken ingen betydelse. Lottningen avser inte värnpliktiga som avser att skaffa sig kunskaper och erfarenheter i yrken som försvaret har särskilt stort behov av. Det kan vara t.ex. tekniker av olika slag och sjukvårdspersonal, framför allt läkare. 
 Alla lämpliga och begränsat lämpliga kan  
 ingå ett avtal  
 med myndigheterna om värnpliktstjänstgöring. Det gör att även de som dragit ett s.k. frinummer kan få genomgå grundutbildning. Värnpliktiga som har ingått avtal kallas in före andra och kan i stor utsträckning få sina egna önskemål tillgodosedda. Det senare gäller t.ex. befattning, utbildningsort och tid för tjänstgöring. 
 Värnpliktstjänstgöringen består av 
  
 G  
 Tjänstgöring inom det militära försvaret; 
  
 G  
 Tjänstgöring inom räddningsberedskapen (det integrerade civilförsvaret och brandväsendet); 
  
 G  
 Biståndsarbete i utvecklingsländer;  
 G  
 Civilt arbete (vapenfri tjänst). 
 Grundutbildningstiden för meniga är  
 4–12 
  månader – de flesta tjänstgör  
 10-12 
  månader – och för befäl  
 17–24 
  månader. Kvinnor kan sedan år 1998 göra militärtjänst av i stort sett samma slag som männen. 
 En årskull mönstrande män uppgår enligt siffrorna för år 1997 (det senaste året med fullständig redovisning) till drygt 32 000 personer. Drygt två tredjedelar av antalet bedömdes som lämpliga eller begränsat lämpliga. Det militära försvaret tog i anspråk nära 9 000 värnpliktiga och den civila räddningsberedskapen ca 1 000 
  
 128  
 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder 
  
 SOU 2000:21 
  
 män. Resterande omkring 12 000 placerades i personalreserven eller i det civila försvarets beredskapsstyrka (som inte kallas in i fredstid). Upp emot 6 000 av dem som skulle göra tjänst i fred tecknade avtal, medan drygt 4 000 skrevs in med plikt, delvis genom lottning. 
 För befattningar som bl.a. jägare och specialister av olika slag fanns det år 1998 ca 8 000 kontraktsanställda meniga (kon- stabler). Anställningen omfattar fem år. Rekryteringen uppgår som regel till 1 500 kontraktsanställda per år. 
 Den som vill göra värnplikt genom biståndsarbete i utveck- lingsländer tjänstgör två år. Ingen har sedan år 1994 valt denna form av tjänstgöring. 
 Civilt arbete är en vapenfri tjänstgöring. Antalet har genom- snittligt under perioden  
 1994–97 
  varit knappt 800 personer per år. Tjänstgöringen sker i allmänhet inom den sociala eller kulturella verksamheten. Tjänstgöringstiden är lika lång som för de värn- pliktiga. 
 För ersättningar till de värnpliktiga som genomgår grundut- bildning finns det ett system med skattepliktig lön och kostersätt- ning. Det sammanlagda beloppet ökar fr.o.m. de fyra första månaderna från 6 300 Dkr till 12 300 Dkr per månad. Avgångs- ersättningen varierar mellan 4 000 och 8 000 Dkr. De som gör civil värnplikt (vapenfri tjänst) får en betydligt lägre ersättning än de värnpliktiga. 
  
 4.2.2 
  
 Det praktiska genomförandet av eget val och lottning 
  
 Systemet i stora drag 
 Inrikesministeriet – som har ansvaret för verksamheten – ser till att de sex kontor runt om i Danmark som skall genomföra inskrivningen i förväg för ett halvår i taget får ett antal lott- nummer. Antalet svarar mot det antal mönstrande som väntas komma att inställa sig på varje kontor. 
 Varje lott är inlagd i ett slutet kuvert. Kuverten som de värn- pliktiga får välja ligger i en kasse. Systemet är konstruerat på ett sådant sätt att alla värnpliktiga, oavsett var de infinner sig, har samma möjlighet att dra ett lågt eller ett högt nummer. 
 Även de som redan vid mönstringen uppger att de vill fullgöra tjänstgöring skall dra ett lottnummer. Skälet är att de efter mönst- ringen skulle kunna ändra inställning till den frivilliga tjänst- 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder  
 129 
  
 göringen. De skulle i så fall få infinna sig på nytt bara för att dra en lott. 
 Varje värnpliktig får i samband med mönstringen veta när beslutet om han skall tjänstgöra eller inte kommer att fattas. Sådana beslut sker två gånger om året – i mars och september. Avgörande för tidpunkten för den enskilde är om han håller på att genomföra studier eller genomgå annan utbildning. Beslutet fattas av  
 Forsvarets Værnepligt og Rekruttering,  
 som är fördelnings- myndighet för samtliga sex mönstringsområden. 
  
 Ett exempel  
 som belyser tidsförhållandena: En värnpliktig som mönstrade under första halvåret 1999, fick besked tidigast i september om eventuell tjänstgöring med inryckning under första halvåret 2000. Om han önskade genomgå tjänstgöring – och ville ingå avtal om detta – skulle anmälan vara inne hos fördelningsmyndigheten senast en månad före beslutstid- punkten (september 1999). 
 När fördelningsmyndigheten skall genomföra fördelningen är utgångspunkten behovet av värnpliktiga inom det militära för- svaret och den civila räddningsberedskapen. Fördelningsmyndig- heten har uppgifter om hur många som anmält sig frivilligt till tjänstgöring och vet av det skälet var lottnummergränsen kommer att ligga. De mönstrande som inte har anmält sig frivilligt och som vid mönstringen har dragit ett lottnummer under den fast- ställda gränsen blir skyldiga att fullgöra tjänstgöring. De som har fått ett nummer över gränsen blir befriade. 
 Tre grupper av lottnummer 
 I slutet av  
 1980-talet 
  förbättrades servicen till de mönstrande. Med ledning av uppgifter från  
 Forsvarets Værnepligt og Rekrut- tering  
 fastställer Inrikesministeriet för varje halvår i taget ett schema med några preliminära lottnummergränser. Enligt det schema som avser fördelningen av värnpliktiga i september 1999 är numren indelade i tre grupper. 
 Den som drar ett nummer i den  
 första gruppen  
 – som sträcker sig upp till 18 000 – får besked om att han kommer att kallas in. Den som i detta läge anmäler sig frivilligt för tjänstgöring kan till en del påverka tiden och platsen för tjänstgöringen. 
  
 130  
 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder 
  
 SOU 2000:21 
  
 För den som har dragit ett nummer i den  
 mellersta gruppen  
 – mellan 18 000 och 24 000 – beror utgången på var lottnummer- gränsen kommer att ligga. Avgörande blir fördelningsmyndig- hetens beslut i samband med fördelningen den 1 september. 
 Den som hamnar i den  
 sista gruppen  
 – mellan 24 000 och 36 000 – får vid mönstringen besked om att han tillhör räddnings- beredskapens personalreserv. Det innebär att han inte kommer att behöva tjänstgöra i fredstid. 
 Även mönstrande som dragit ett lottnummer mellan 18 000 och 36 000 kan anmäla sig frivilligt. Det förhållandet att fördel- ningsmyndigheten inte vet hur många mönstrande som under mönstringshalvåret kommer att anmäla sig frivilligt gör att hante- ringen av den mellersta gruppen måste vara flexibel. Det är nöd- vändigt för att fördelningsmyndigheten skall ha en viss handlings- frihet, när lottnummergränsen skall fastställas. 
 Det skall framhållas att lottnumren i schemat bara avser dem som skall kallas in under det första halvåret efter fördelningen. Numren gäller inte för värnpliktiga med speciell utbildning, stu- dieinriktning eller yrkesverksamhet som det militära försvaret och den civila räddningsberedskapen har särskilt behov av. De får oavsett vilken grupp lottnumret tillhör inget besked om att de kan bli undantagna från tjänstgöring. Avgörandet för deras del faller i samband med fördelningen i mars eller september. 
  
 4.3 
  
 Finland 
  
 Alla finska män i åldern  
 18–60 
  år omfattas av den allmänna värn- plikten. De kallas till mönstring – s.k. uppbåd – när de är 18 år. De som vill kan bli antagen som frivillig och rycka in redan vid 18 års ålder. 
 Uppbådet sker under hösten ute i kommunerna i närvaro av företrädare för bl.a. kommunen, polisen och kyrkan på orten. Före mönstringen har den lokala hälsovårdscentralen gjort en medi- cinsk undersökning av var och en. Alla har också i förväg lämnat uppgifter i ett formulär om bl.a. planerade civila studier och hur de ser på grundutbildningen. Några fysiska eller psykologiska prov sker inte före eller i samband med uppbådet. 
 Syftet med mönstringen är att de militära myndigheterna skall fastställa personuppgifterna som alla har lämnat, höra vilka önskemål de mönstrande har och besluta om var och när de skall rycka in till grundutbildning. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder  
 131 
  
 Vid uppbådet sker normalt ingen uppdelning av de mönstrande mellan befattningar som t.ex. meniga, befäl och specialister av olika slag. Den mönstrande kan av det skälet inte heller få något besked om hur länge grundutbildningen kommer att vara för hans del. 
 Beväringstjänsten börjar med en rekrytperiod på åtta veckor – en s.k. krigsmannakurs – som alla värnpliktiga genomgår. Under den tiden delas de värnpliktiga in i grupper med ledning av prov och tester. Resultaten och de egna önskemålen ligger till grund för besluten om fortsatt utbildning. Beväringstjänsten varierar mellan sex månader för en del kategorier av meniga och nio eller 12 månader för befäl och meniga med krävande specialuppgifter. För dem som skall tjänstgöra längre än sex månader fattas beslut om detta under beväringstjänsten. 
 Systemet med  
 6–12 
  månaders grundutbildning, som infördes under år 1998, innebar bl.a. att längden på utbildningen minska- des. Syftet var att försvaret skulle få ekonomiska möjligheter att även i fortsättningen ge  
 alla  
 vapenföra män utbildning. Enligt det finska försvaret har reformen visat sig ändamålsenlig. 
 Vapenfri tjänst förekommer inom det militära försvaret och i form av civiltjänst hos olika slag av civila myndigheter. 
  
 Kvinnor  
 kan på egen begäran antas till militär tjänstgöring enligt de regler som gäller för männen. 
 Omkring 30 000 eller omkring 85 % av männen i varje årskull genomgår grundutbildning. Nästan 27 000 av dessa gör militär- tjänst. 
  
 4.4 
  
 Norge 
  
 Norska män är värnpliktiga från 19 till 44 års ålder. Alla som inte befrias vid mönstringen – den s.k. sessionen – skrivs in för värn- pliktstjänstgöring. Sessionen äger rum på ett stort antal orter i landet och tar för varje mönstrande i allmänhet en dag. Alla får information om värnpliktstjänstgöringen, genomgår en medicinsk undersökning och deltar i skriftliga tester. 
 Myndigheterna har före sessionen samlat in uppgifter om de mönstrande från t.ex. folkbokföringsregistret, socialförsäkrings- registret och personalkontrollregistret. 
 De mönstrande som skall genomgå grundutbildning fördelas mellan de olika försvarsgrenarna och hemvärnet. Det sker en gång per år vid den s.k. huvudfördelningen, som äger rum under hösten. 
  
 132  
 Försörjningen med pliktpersonal m.m. i andra länder 
  
 SOU 2000:21 
  
 Grundutbildningstiden är sex, nio eller 12 månader. De flesta gör 12 månaders tjänst. Hemvärnstjänsten fordrar minst tre måna- ders tjänstgöring. Grundutbildningen inom sjö- och luftförsvaret börjar med tre månaders rekrytskola 
 .  
 Arméns utbildning är där- emot helt sammanhängande. 
 Utbildningen till värnpliktiga befäl sker inom den tidsram på 12 månader som gäller för de flesta som genomgår militär utbild- ning. De som skall bli befäl får besked om detta under utbild- ningens gång. Värnpliktiga kan vidare på begäran bli antagna till en tvåårig befälsskola. 
  
 Civilförsvaret  
 kan disponera värnpliktiga som har lämnat det militära försvaret eller som på grund av sina civila yrkeserfaren- heter behövs inom civilförsvaret. Möjligheter till civil tjänst före- ligger för dem som kommer i konflikt med sin allvarliga över- tygelse om de gör militärtjänst. Den civila tjänstgöringen, som omfattar 14 månader, sker utan anknytning till försvaret – i all- mänhet inom hälso- och sjukvården eller socialtjänsten. 
 Som ersättning för pliktutbildningen kan elever vidare skrivas in för yrkesutbildning inom något av de omkring 40 som regel tekniska yrkesområden, där det finns militära lärlingsplatser. Samma sak gäller dem som har kommit in på praktiska fortsätt- ningsskolor för att som lärlingar få en yrkesutbildning 
 .  
 Lär- lingarna kombinerar i båda fallen militär tjänstgöring med utbild- ning inom yrkesområdet. Det kan för dem som gå praktisk fort- sättningsskola vara fråga om utbildning till t.ex. fordonsmeka- niker, lastbilsförare, förare till anläggningsmaskiner, flygtekniker, servicemän inom elektronikområdet, kockar och kontorsassisten- ter. 
  
 Kvinnor  
 kan efter ansökan får göra militärtjänst. De som inom tre månader skriver på en förbindelse om fortsatt tjänstgöring fullgör de skyldigheter som gäller för männen. 
 Under  
 1990-talet 
  har omkring 20 000 värnpliktiga – av totalt omkring 30 000 mönstrande – årligen genomgått militär grundut- bildning. Antalet värnpliktiga kommer under år 2000 att minska till drygt 18 000. I det närmaste 4 000 ansökte under år 1998 om att få göra civil tjänst. Nära 2 300 fullgjorde sådan civil tjänst – i de flesta fallen inom hälso- och sjukvården eller socialtjänsten. 
 Något mer än 200 kvinnor ryckte under år 1998 in till grund- utbildning. Drygt 150 av dessa skrev efter tre månader under för- bindelsen om fortsatt tjänstgöring. 
  
 SOU 2000:21 
  
 133 
  
 5 
  
 Statsmakternas riktlinjer myndigheternas bedömningar och förslag 
  
 5.1 
  
 Grunderna i säkerhets- och försvarspolitiken 
  
 5.1.1 
  
 Utvecklingen i omvärlden 
  
 Statsmakterna konstaterade i samband med det försvarspolitiska kontrollstationsbeslutet våren 1999 (prop. 1998/99:74, bet. 1998/99:UFöU1, rskr. 1988/99:222, bet. 1998/99:FöU5, rskr. 1998/99:224) att de säkerhetspolitiska förändringarna varit i stort sett positiva. Den för Sverige grundläggande gynnsamma säker- hetspolitiska utvecklingen under  
 1990-talet 
  fortsätter, även om osäkerheten när det gäller utvecklingen i Ryssland består. Genom det fördjupade euroatlantiska säkerhetssamarbetet skapas bättre förutsättningar att hantera konflikter som kvarstår i Europa och dess närhet. 
 De gemensamma insatserna på Balkan fortsätter. Insatser kommer sannolikt att vara nödvändiga under lång tid framöver. Vår säkerhet och välfärd är i hög grad beroende av ett gemensamt ansvarstagande för fred och säkerhet i Europa och av att Sverige bidrar till detta, framgår det vidare av propositionen. 
 NATO och dess samarbete med partnerländerna spelar en central roll för krishanteringen i Europa.  
 NATO-medlemsskapet 
  för Ungern, Tjeckien och Polen tillmötesgår önskemålen från dessa länder. De överenskommelser som organisationen har träffat med Ryssland om samarbete, den återhållsamhet som NATO visat när det gäller gruppering av militära resurser och det fördjupade samarbetet inom Partnerskap för fred (PFF) har gjort att utvidgningsprocessen bidragit till en positiv säkerhetspolitisk utveckling i Europa. 
  
 134  
 Statsmakternas riktlinjer 
  
 SOU 2000:21 
  
 Det praktiska samarbetet inom olika samhällsområden i Öster- sjöområdet och de nordiska ländernas ökande säkerhetssamarbete och med främst de baltiska länderna ger ett väsentligt bidrag till säkerheten i regionen. 
 Det största hotet mot säkerheten i Nordeuropa sammanhänger enligt statsmakternas uttalande våren 1999 med den fortsatta instabiliteten i Ryssland. Osäkerheten kvarstår om Rysslands inrikespolitiska utveckling och de konsekvenser den kan få för relationerna till omvärlden. Den ekonomiska krisen i landet för- djupas. Utrymmet för vidmakthållande eller reformering av den militära kapaciteten i landet är mycket begränsat. 
 Ett invasionsföretag som syftar till en ockupation av Sverige ter sig inte möjligt att genomföra under de närmaste tio åren, förutsatt att vi har en grundläggande försvarsförmåga. Väpnade angrepp genom framför allt luften, insatser mot begränsade mål i Sverige eller andra typer av avsiktliga hot och påtryckningar är emellertid enligt statsmakternas bedömning möjliga att genom- föra även i nuvarande omvärldsläge. Sådana åtgärder skulle kunna aktualiseras i samband med akuta kriser i vårt närområde. Syftet skulle kunna vara att störa det svenska samhällets funktion eller att påverka Sveriges agerande. 
 De bedömningar som skett efter kontrollstationsbeslutet går i samma riktning. Försvarsberedningen konstaterade i rapporten (Ds 1999:55)  
 Europas säkerhet – Sveriges försvar  
 att vår säker- hetspolitik alltmer vävs in i ett brett internationellt samarbete om säkerhet i Europa. Detta breda samarbete är av grundläggande betydelse för de stora förbättringar i vårt säkerhetspolitiska läge som skett sedan det kalla krigets slut. 
 Ett invasionsföretag som syftar till ockupation av Sverige ter sig inte möjligt att genomföra under de närmaste tio åren, förut- satt att vi har en grundläggande försvarsförmåga. Aktörer som kan tänkas agera mot Sverige och hota vår säkerhet är enligt För- svarsberedningen inte i första hand stormakter med överväldigan- de militära resurser utan snarare stater eller organisationer och grupper, kanske geografiskt långt från Sverige, som med hot och påtryckningar, våld och skadegörelse kan tänkas vilja påverka oss. 
 Trots de jämfört med det kalla kriget mer begränsade hoten måste vi fortsätta våra säkerhetspolitiska ansträngningar. Avgö- rande för Sveriges säkerhet är att det internationella samarbetet fortsätter att utvecklas. Vårt bidrag måste ha hög prioritet. Sam- tidigt måste vi kunna hantera de hot och risker som kan riktas mot landet även i dagens situation och kunna anpassa våra resurser till 
  
 SOU 2000:21 
  
 Statsmakternas riktlinjer  
 135 
  
 de förändringar som kan komma att ske i omvärlden. Det kräver enligt Försvarsberedningen en helhetssyn på hela skalan av insatser från konfliktförebyggande genom krishantering till för- svar mot väpnat angrepp och en gemensam syn på våra insatser för nationell och internationell säkerhet. 
 Regeringens bedömning hösten 1999 
 Regeringens konstaterar i sitt förslag till riksdagen hösten 1999 (prop. 1999/2000:30)  
 Det nya försvaret  
 att Försvarsberedningens rapport stöder den tidigare under våren 1999 beslutade inrikt- ningen av totalförsvaret. Enligt regeringens bedömning kan Moore rige nu skapa ett modernt, flexibelt och rörligt försvar grundat på en allmän totalförsvarsplikt. De förband och system som behövs i framtiden skall kunna användas både för att försvara det egna landet och för internationella insatser. 
 Regeringen föreslår i propositionen att försvarsresurserna för- ändras och utformas så att de motsvarar de nya kraven. Försvars- makten har efter ett omfattande utredningsarbete i olika underlag lagt fram ett förslag till hur resurserna bör utformas för att svara mot de uppgifter och ekonomiska villkor som beslutades i kontrollstationen 1999. Som en följd av detta föreslår regeringen avsevärda förändringar i krigsorganisationens utformning, grund- organisationens storlek, personalbehov och utbildning av totalför- svarspliktiga. 
  
 5.1.2 
  
 Den svenska säkerhetspolitikens mål 
  
 Den svenska säkerhetspolitiken syftar enligt statsmakternas beslut våren 1999 ytterst till att bevara landets fred och självständighet. Vårt säkerhetspolitiska mål är att i alla lägen och i former som vi själva väljer trygga en handlingsfrihet att – som enskild nation och i samverkan – kunna utveckla vårt samhälle. 
  
 Nationellt  
 skall vi kunna möta militära hot som direkt berör Sverige. Vi skall också kunna förebygga och hantera situationer som utan att direkt hota landets fred och självständighet ändå skulle kunna innebära snabba och allvarliga försämringar av samhällets normala funktioner. 
 Om det säkerhetspolitiska läget försämras, skall vår säker- hetspolitik bidra till att begränsa spänningen i omvärlden, särskilt i vårt närområde. Vi skall kunna försvara vårt territorium mot 
  
 136  
 Statsmakternas riktlinjer 
  
 SOU 2000:21 
  
 kränkningar och angreppshandlingar var de än sker och vi skall kunna agera för att tillvarata svenska intressen. Vi skall kunna motstå hot och påtryckningar och möta insatser som riktas mot funktioner och värden i det svenska samhället och som syftar till att påverka vårt agerande och samhällets funktion. 
 Vi skall också genom den robusthet och förmåga till omställ- ning som byggs in i det fredstida samhället söka förebygga att samhället blir utsatt för svåra påfrestningar i fred. Det skall dess- utom finnas en beredskap som gör att vi kan hantera de påfrest- ningar som ändå uppstår. 
  
 Internationellt  
 skall vi enligt statsmakterna i samverkan med andra stater aktivt verka för fred och ökad säkerhet i omvärlden och därmed också för oss själva. 
 I Europa är vårt mål att varaktigt säkra ett förtroendefullt och nära samarbete mellan alla stater. Sverige skall bidra till gemen- samma fredsfrämjande och humanitära insatser både i och utanför Europa. Det är också ett svenskt mål att få till stånd en effektiv och väl fungerande  
 euro-atlantisk 
  krishanteringsförmåga som på begäran av FN eller efter beslut av OSSE kan bidra till att främja samarbete och fredlig konfliktlösning i Europa. 
  
 5.1.3 
  
 Användningen av totalförsvarsresurserna 
  
 Inledning 
 Totalförsvarets verksamhet – och uppbyggnaden av resurser – skall enligt statsmakterna ske med en helhetssyn på hanteringen av hot och risker inom alla delar av samhället. Strävan skall vara att åstadkomma ett så effektivt utnyttjande som möjligt av de resurser som samhället sammantaget satsar för att trygga sin säkerhet. 
 Totalförsvarsresurserna skall kunna användas för att 
  
 G  
 Försvara landet mot  
 väpnat angrepp; 
  
 G  
  
 Hävda vår  
 territoriella integritet; 
  
 G  
  
 Bidra till  
 fred och säkerhet i omvärlden; 
  
 G  
  
 Stärka samhället  
 vid svåra påfrestningar i fred. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Statsmakternas riktlinjer  
 137 
  
 Försvar av landet mot väpnat angrepp – hävdande av den territoriella integriteten 
 Sverige måste enligt statsmakterna ha en sådan beredskap att vi kan möta de mer begränsade väpnade hot som direkt kan beröra oss vid en kris som utvecklas ur det nuvarande omvärldsläget. Beredskapen inom totalförsvaret måste emellertid efter hand kunna höjas vid en krissituation i omvärlden. Åtgärder skall även kunna vidtas i ett längre tidsperspektiv mot förändrade hot. Det som statsmakterna kallar anpassningsfilosofin får en central betydelse i det här sammanhanget. 
 Sammantaget bör emellertid en relativt sett minskad vikt läggas vid förmågan att möta väpnat angrepp. Statsmakterna ute- sluter emellertid inte risker för våld eller hot om våld och skade- görelse mot viktiga funktioner och värden i det svenska samhället eller mot svenska intressen i omvärlden. Syftet skulle kunna vara att påverka Sveriges agerande i någon internationell fråga eller i en konflikt där vi är involverade. Omfattande sabotage eller terroraktioner mot viktiga infrastruktursystem kan ingå i en utveckling mot någon form av väpnat angrepp. 
 På lång sikt går det enligt statsmakterna inte att utesluta att ett invasionshot skulle kunna växa upp igen. Innan ett sådant hot uppstår kommer det säkerhetspolitiska läget att försämras. Utvecklingen kommer sannolikt att ta lång tid. Försvarspolitiken måste skapa en grund som gör det möjligt för oss att på ett betryggande sätt utveckla den egna försvarsförmågan i takt med hotande förändringar i omvärlden. En grundkapacitet måste finnas så att vi med stor flexibilitet kan möta olika slag av hot. 
 Fred och säkerhet i omvärlden 
 Sverige har efter det kalla kriget – inom ramen för det allt bredare internationella säkerhetssamarbetet – fått större möjligheter än tidigare att påverka förhållandena i omvärlden. Medlemskapet i EU spelar en central roll i det sammanhanget. Vi bedriver också ett ökande samarbete med NATO inom ramen för det euro- atlantiska partnerskapsrådet, Partnerskap i fred och de fredsfräm- jande insatserna på Balkan. 
 Som statsmakterna framhåller kan vi genom den freds- främjande internationella verksamheten direkt påverka säkerhets- läget. Vi medverkar aktivt till en utveckling som minskar risken 
  
 138  
 Statsmakternas riktlinjer 
  
 SOU 2000:21 
  
 för konflikter och krig och som bidrar till varaktigt förtroende- fulla och fredliga relationer mellan länder. 
 Sammantaget under åren har i runt tal 80 000 svenskar deltagit i olika slag av fredsfrämjande verksamhet. Sverige var ett av de första länder som ställde trupp till förfogande åt FN i Bosnien. Sverige deltar också i den  
 NATO-ledda 
  insatsen i Bosnien som syftar till att säkerställa efterlevnaden av Daytonavtalet. Totalför- svarsresurser används sedan flera år för att bistå de baltiska staterna när de bygger upp sina försvar. 
 Sverige har en betydande kompetens och omfattande resurser inom totalförsvaret. Detta är enligt statsmakterna en tillgång för den beredskap vi bör ha, så att vi kan bidra till det internationella samarbetet för ökad säkerhet med totalförsvarsresurser. De militära och civila insatserna bidrar direkt till att de dagsaktuella hoten mot säkerheten skall kunna hanteras. De svenska förbanden har visat god förmåga i det internationella samarbetet. Personalen får samtidigt handfasta och värdefulla erfarenheter, som har bety- delse för vår förmåga att försvara det egna landet mot angrepp. 
 Svåra påfrestningar på samhället i fred 
 Det finns hot och risker som följer av den tekniska utvecklingen och det moderna och alltmer komplexa samhällets sårbarhet. Detta kan i viss mån uppvägas av den robusthet som myndigheter och andra försöker bygga in i moderna system och av de stora resurser i övrigt som rätt organiserade kan användas när samhället måste hantera störningar av olika slag. 
 Statsmakterna pekar på katastrofartade olyckor och andra extraordinära situationer, som kan leda till svåra påfrestningar genom t.ex. allvarliga störningar i infrastrukturen. En av upp- gifterna för säkerhetspolitiken bör av det skälet vara att skapa en beredskap för hantering av extraordinära situationer som utan att direkt hota landets fred och självständighet kan innebära svåra påfrestningar på samhället. Detta innebär enligt statsmakterna å andra sidan inte att allt som kan påverka situationen i sådana lägen har säkerhetspolitisk relevans. 
 Åtgärder mot svåra påfrestningar i fred måste vidtas inom fler- talet sektorer av samhället. Enligt statsmakterna skall grundprin- cipen emellertid vara att varje sektor själv svarar för att kunna hantera det som drabbar sektorn. Genom försvarspolitiken skapas betydande resurser som kan stärka det normala fredssamhällets förmåga i det här sammanhanget. Försvarspolitiken bör utformas 
  
 SOU 2000:21 
  
 Statsmakternas riktlinjer  
 139 
  
 med hänsyn till detta och behovet av resurser beaktas i plane- ringen, anser statsmakterna. 
 Om totalförsvarsresurserna skall kunna användas vid svåra påfrestningar bör myndigheterna genomföra en kontinuerlig övnings- och utbildningsverksamhet som syftar till att underlätta deras medverkan. Det är särskilt viktigt att öva hur resurserna på bästa sätt skall underställas de ansvariga myndigheterna i deras reguljära myndighetsutövning. 
  
 5.2 
  
 Behovet av personal för totalförsvarets olika uppgifter 
  
 5.2.1 
  
 Anställda, avtalsbundna och pliktpersonal 
  
 Inledning 
 Behovet av personal inom totalförsvaret skall tillgodoses i sådan utsträckning och med sådan personal att de olika verksamheterna fungerar på ett effektivt sätt. En stor del av arbetet i samhället under höjd beredskap kommer att bedrivas enligt samma prin- ciper som i fred. Många delar av totalförsvaret kommer att kraftigt utöka sin bemanning.Andra kommer omvänt att minska i omfattning. Kraven på en del verksamheter blir särskilt stora när hela krigsorganisationen eller delar av den skall sättas på fötter. Det gäller framför allt det  
 militära försvaret 
 . 
  
 Ansvar och uppgifter för de  
 civila delarna av totalförsvaret  
 är fördelade mellan statliga myndigheter, kommuner, landsting, kyrkliga samfund, företag och organisationer. De organ som har en uppgift i krig skall förbereda sig i fred, bl.a. genom att bygga upp en krigsorganisation. Ansvaret innebär att avväga behovet av personal med hänsyn till den uppgift krigsorganisationen har, de mål som har satts upp och tillgången på medel. Till detta hör att bedöma i vilken utsträckning försörjningen med personal skall ske med  
 anställda, avtalsbundna  
 eller  
 pliktpersonal. 
 Personalförsörjningen avser primärt de uppgifter som myndig- heter med ansvar för totalförsvarsuppgifter har inför ett väpnat angrepp eller i lägen när det blir nödvändigt att hävda landets territoriella integritet mot våld och skadegörelse eller hot om sådana åtgärder. Sekundärt kommer den rekryterade personalen emellertid att kunna tas i anspråk även för de andra uppgifter som totalförsvarsresurserna skall kunna användas till. Det handlar om 
  
 140  
 Statsmakternas riktlinjer 
  
 SOU 2000:21 
  
 insatser vid svåra påfrestningar på samhället i fred och freds- främjande och humanitära åtgärder utomlands. 
 Det skall understrykas att medverkan i internationella insatser för pliktpersonalens del endast kommer att kunna ske på frivillig grund. Dessa frågor om personal för insatser vid svåra påfrest- ningar och åtgärder utomlands behandlar utredningen i annat sammanhang. 
 Enligt den statistik över den svenska arbetskraften i krig som den förra Pliktutredningen redovisade i betänkandet (SOU 1992:139)  
 Totalförvarsplikt  
 bestod 88 % av personalen inom den krigsorganiserade och planlagda delen av det  
 civila  
 försvaret av anställda. Pliktpersonalen svarade för 10 % och de frivilliga för resterande 2 %. Inom det militära försvaret var pliktpersonalens andel 85 %, medan de anställda utgjorde 4 % och frivillig- personalen 10 %. 
 Anställda 
 De verksamheter inom totalförsvaret som samhället behöver skall fungera även efter omställningen till krigsförhållanden. De per- soner som inte tas i anspråk med plikt för det civila eller militära försvaret  
 –och 
  som inte heller har åtagit sig att medverka frivilligt 
 – fortsätter med sina fredstida arbetsuppgifter, om dessa skall utföras även i krig. Detta sker enligt anställningsavtal mellan arbetsgivaren och den enskilde. Föreskrifterna om allmän tjänste- plikt i lagen om totalförsvarsplikt ger bl.a. myndigheter och företag möjligheter att behålla anställda som avser att lämna sina arbeten. 
 Många kommer att få andra uppgifter hos sina arbetsgivare än de har i fred. Det gäller bl.a. åtskilliga av de anställda hos kom- munerna. En stor del av dessa kommer att arbeta inom kommu- nala områden som ökar i omfattning i krig, t.ex. barn- och äldre- omsorgen eller den kommunaltekniska verksamheten. 
 Personal genom avtal och andra frivilliga 
 Ett starkt intresse är för många det främsta motivet för att medverka som frivilliga i totalförsvaret. En stor del av dessa har tecknat avtal om att tjänstgöra i krig. Många har i fred genom sina frivilligorganisationer fått utbildning och blivit krigsplacerade i en civil eller en militär verksamhet. Andra tillhör de resurser som 
  
 SOU 2000:21 
  
 Statsmakternas riktlinjer  
 141 
  
 arbetsmarknadsmyndigheterna kan använda för att täcka brister när det militära försvaret under höjd beredskap kommer att ta i anspråk den ordinarie personalen. 
  
 Försvarsmakten  
 har i sin organisation ett antal frivilliga som utan att tillhöra en frivilligrörelse har ingått avtal med myndig- heten om att tjänstgöra som s.k. krigsfrivilliga. Genom samma typ av överenskommelser är personal på frivillig grund under höjd beredskap knuten till vissa civila myndigheters verksamhet. 
 Ett stort antal frivilliga ställer sig sannolikt till förfogande när behovet uppstår och får de uppgifter som det i det läget kommer att behövas personal till. 
 Pliktpersonal 
 Tjänstgöringen med totalförsvarsplikt omfattar, som tidigare framgått, en skyldighet att fullgöra 
  
 1. 
  
 Civilplikt, 
  
 2. 
  
 Värnplikt; eller 
  
 3. 
  
 Allmän tjänsteplikt. 
  
 Den  
 allmänna tjänsteplikten  
 innebär en skyldighet att tjänstgöra endast under höjd beredskap. 
  
 Civilplikten  
 och  
 värnplikten  
 utnyttjas framför allt när myndig- heter och andra i fred vill skriva in och utbilda personal. Fördelen med att rekrytera i fred är att personalen finns tillgänglig redan vid mobiliseringen. Sett till antalet personer grundar det militära försvaret, som framgått, en mycket stor del av sin personal- försörjning på värnpliktiga. 
 För huvuddelen av den civila verksamhet som skall bedrivas under höjd beredskap är avsikten däremot att använda den i fred anställda personalen inom myndigheter och andra organ och de frivilliga som dessa eventuellt har träffat överenskommelse med. Genom pliktlagstiftningen har framför allt de myndigheter och andra organ med uppgifter inom civilt försvar som tillkommer eller kraftigt utökas under höjd beredskap möjligheter att trygga försörjningen med personal. 
 Pliktbestämmelserna kan vidare användas om en myndighet eller ett annat organ vill skriva in personal med de yrkes- kunskaper som fordras i verksamheten under höjd beredskap och som skall tjänstgöra i en  
 annan  
 verksamhet än där han eller hon är anställd i fred. Det är normalt fråga om personal som längre 
  
 142  
 Statsmakternas riktlinjer 
  
 SOU 2000:21 
  
 fram i livet har skaffat sig de yrkeserfarenheter som behövs inom totalförsvaret. I dessa fall behövs det i detta skede ingen eller bara en begränsad utbildning i totalförsvarsmyndigheternas regi. 
  
 5.2.2 
  
 Försörjningen med pliktpersonal enligt statsmakternas beslut våren 1999 
  
 Statsmakterna beslutade våren 1999 att totalförsvarets personal- försörjning även i fortsättningen i huvudsak skall tryggas genom ett system med plikttjänstgöring. Kraven på förmåga att kunna möta ett väpnat angrepp skall vara dimensionerande för det framtida pliktsystemet. 
 Inriktningen för den  
 militära  
 delen av totalförsvaret skall vara att inte fler totalförsvarspliktiga skrivs in till grundutbildning än som Försvarsmaktens framtida organisation fordrar. För åren 2000 och 2001 skall utbildningsvolymen för det militära för- svarets del minskas till omkring 15 000 värnpliktiga per år. Detta är en minskning med ca 3 000 i förhållande till utbildningen under år 1999 och med 10 000 i förhållande till 1996 års totalför- svarsbeslut. 
 Regeringens bedömning hösten 1999 
 Regeringen har, som framgår av prop. 1999/2000:30  
 Det nya försvaret 
 , uppdragit åt Försvarsmakten att – i avvaktan på ett slutligt ställningstagande till den framtida värnpliktsvolymen – komplettera underlaget om behovet av totalförsvarspliktiga som gör värnplikt. Antalet bör enligt regeringen inte minska i för- hållande de värnpliktiga som under år 1999 gjorde värnplikt, omkring 18 000. Försvarsmakten skall särskilt belysa behovet av rekrytering till hemvärnet och av att utveckla kompetensen inom vissa delar av markstridskrafternas insatsförband. Det senare skall ske särskilt mot bakgrund av behovet att öka den internationella förmågan. 
 Inom den civila delen av totalförsvaret skall volymen utbildade som tillgodoser kommunernas behov reduceras från ca 3 000 civilpliktiga under år 1999 till omkring 1 500 per år under 2000 och 2001. Utbildningen för de statliga myndigheternas behov skall även i fortsättningen omfatta i runt tal 600 civilpliktiga. 
  
 SOU 2000:21 
  
 Statsmakternas riktlinjer  
 143 
  
 ÖCB  
 har på uppdrag av regeringen bedömt behovet av totalförsvarspliktiga för det civila försvaret efter år 2001. Se vidare  
 avsnitt 5.2.4. 
  
 Statsmakterna konstaterade vidare i samband med totalför- svarsbeslutet våren 1999 att längden på utbildningen inom fram- för allt det militära försvaret bör omprövas. Det kan ifrågasättas, betonade regeringen i propositionen, om inte de nuvarande utbild- ningstiderna överlag kan kortas. För en stor del av de värnpliktiga bör det kunna vara tillräckligt med sex månaders utbildning. För en del befattningar kan det emellertid komma att fordras längre utbildning. Försvarsmakten bör göra en genomgång av samtliga utbildningstider, framhöll regeringen i propositionen. 
  
 5.2.3 
  
 Försvarsmaktens redovisning till regeringen den 19 maj 1999 
  
 Försvarsmakten skulle till den 19 maj 1999 på uppdrag av rege- ringen redovisa ett förslag till system för utbildning av värn- pliktiga som under lång tid förmår att skapa balans i systemet för personalförsörjningen. 
 Grundläggande principer 
 Enligt den utredning som Försvarsmakten redovisade med anled- ning av uppdraget bör Försvarsmakten även i framtiden personal- försörjas av ett system grundat på allmän värnplikt. Försvars- maktens behov måste styra både det antal värnpliktiga som utbildas och utbildningens längd. 
 De förband i insatsorganisationen som skall tillgodose höga krav på förmåga – de operativa insatsstyrkorna – bör enligt För- svarsmakten försörjas med värnpliktiga som genomgår grund- utbildning för dessa uppgifter. De värnpliktiga som det är fråga om utgör en viktig grund också för rekryteringen av personal för internationell tjänstgöring och för officersyrket. Övriga förband kan personalförsörjas genom successiv överföring från de ope- rativa insatsstyrkorna. 
 I den modell för bedömning av dimensioneringen av orga- nisationen som Försvarsmakten skisserar är utgångspunkten en årlig värnpliktsvolym som både säkerställer statsmakternas krav på insatser och beredskap och som en grund för Försvarsmaktens kompetensutveckling. Med detta sätt att se på verksamheten styr 
  
 144  
 Statsmakternas riktlinjer 
  
 SOU 2000:21 
  
 de nära behoven, förmågan att genomföra internationella insatser, beredskap, territoriell integritet och kompetensutveckling den årliga produktionen av värnpliktiga före kraven att numerärt fullt ut uppfylla organisationen. 
 Uppgiften att hävda den territoriella integriteten kommer till- sammans med de internationella uppgifterna i den närmaste fram- tiden att ha större betydelse för dimensioneringen av utbildnings- och förbandsverksamheten än uppgifterna försvar mot väpnat angrepp och stöd till samhället. Skyddet av den territoriella integriteten innebär att förband skall ha beredskap under hela året. Om organisationen vid behov skall kunna genomföra anpassning genom tillväxt, måste systemet enligt Försvarsmakten medge en substantiell ökning av den årliga utbildningen av värnpliktiga. 
 Det årliga behovet av värnpliktiga skall kunna baseras på en balanserad avvägning av 
  
 G  
 Tillgängliga medel; 
  
 G  
 Krigsorganisationens behov; 
  
 G  
 Utbildningskvalitet och långsiktig kompetensutveckling;  
 G  
 Behovet av insats – nationellt och internationellt; 
  
 G  
 Grundorganisationens förutsättningar. 
 Behoven i siffror räknat bör enligt Försvarsmakten få variera om det är nödvändigt för att åstadkomma utbildningseffektiva voly- mer. Syftet är att få en minsta volym per förband eller funktion som säkrar kvaliteten i verksamheten. 
 Den indelning av pliktpersonalen i  
 KB-, 
 PB-, 
 GB-, 
  E och F- värnpliktiga som har tillämpats i många år är ändamålsenlig även i ett framtida system för personalförsörjningen, framhåller För- svarsmakten. 
 Insatsorganisationens behov, m.m. 
 Insatsorganisationen är ett sammanfattande uttryck för de förband och motsvarande enheter som skall uppfylla krigsorganisationen. Behovet av värnpliktiga för insatsorganisationen har beräknats med ledning av den struktur på krigsorganisationen som angavs i  
 MIL-underlag 
  (underlag till militärledningen)  
 1999-04-29–30 
  och de planeringsanvisningar som följde efter detta  
 MIL-underlag. 
  
 Det årliga behovet av värnpliktiga för krigsorganisationen fr.o.m. år 2002 har beräknats till 14 340. Särskilda resurser utöver detta med 2 010 värnpliktiga vill Försvarsmakten avdela för 
  
 SOU 2000:21 
  
 Statsmakternas riktlinjer  
 145 
  
 bevakning, högvakt, musikkårer och hemvärn. Antalet värnplik- tiga sammanlagt per år blir enligt dessa beräkningar 16 350. 
 Försvarsmakten avser enligt förslaget att upphöra med utbild- ningen av depåvärnpliktiga, mobiliserings- och förplägnadsvärn- pliktiga och värnpliktiga i idrottsplutoner. 
 Kompetensorganisationens behov 
 Försvarsmakten överväger att genomföra utbildning av värnplik- tiga även mot andra behov än insatsorganisationens. Det skulle kunna gälla även krigsförband som utgår, förutsatt att utbild- ningen är nödvändig för att möjliggöra anpassning eller tillväxt längre fram. Jägar- och artilleriutbildning på divisionsnivå är två exempel inom armén. För marinen skulle det kunna vara utbild- ning för rörligt sjömålsartilleri och kustrobotar och för flygvapnet specialister för underrättelsetjänst och teknisk tjänst. 
 Utbildning vid sidan om insatsorganisationens behov kan enligt Försvarsmakten behöva ske genom grundutbildning av hela förbandsenheter med värnpliktiga och befäl eller – genom kader- utbildning – för endast nyckelfunktioner. Ett annat exempel är begränsad befälsutbildning genom kursverksamhet. Kompetens kan vidare behöva utvecklas för förband som inte kommer att sättas upp i närtid, t.ex.  
 IT-skyddsförband, 
  attackhelikopter- förband och nya lednings- och underrättelseförband. 
 Behov av bevakningsvärnpliktiga 
 Stöldbegärliga vapen har under senare år flyttats från mobili- seringsförråd till kasernområden. Syftet är att åstadkomma en säkrare förvaring. Hoten mot förbanden har i stället ökat. Till detta kommer ökade krav på eskortering av olika slags militära transporter. Försvarsmakten anser mot den bakgrunden att det nuvarande systemet för utbildning av värnpliktiga i vakt- och eskorttjänst bör utvecklas. Det föreslås ske genom att statusen och kapaciteten på verksamheten höjs och genom förändringar i krav- profiler för de värnpliktiga som skall skrivas in. 
 Försvarsmakten framhåller i redovisningen att 1 300 värnplik- tiga per år bör avdelas för dessa fredstida bevakningsuppgifter. Antalet bör enligt Försvarsmakten fördelas med  
 50–60 
  värnplik- tiga per förband. Utbildningen bör planeras så att det finns en kontinuerlig beredskap hela året. 
  
 146  
 Statsmakternas riktlinjer 
  
 SOU 2000:21 
  
 Hemvärnets behov 
 Försvarsmakten bedriver en särskild utbildning för hemvärnets behov. Utbildningen pågår under tre månader och skall möjlig- göra placering och fortsatt utbildning inom hemvärnet. Samtliga som skrivs in i utbildningsreserven får ett erbjudande om att genomgå utbildningen. Åtagandet är frivilligt men utbildningen sker enligt pliktlagstiftningens bestämmelser. Verksamheten skulle enligt planeringen för år 1999 omfatta ca 400 värnpliktiga. 
 Basen för hemvärnets rekrytering kommer att minska när inskrivningen till den militära verksamheten begränsas. Försvars- makten anser att det nuvarande systemet med frivillig utbildning skall vara kvar. Syftet är att motverka minskningen av den natur- liga rekryteringsbasen och att åstadkomma en föryngring av orga- nisationen. De totalförsvarspliktiga som inte skrivs in till utbild- ning bör liksom hittills få tillfälle att genomgå den särskilda utbildningen för hemvärnets behov. 
 Volymen bör enligt Försvarsmaktens redovisning i maj 1999 vara ca 300 utbildade per år. 
 Internationella fredsfrämjande insatser 
 Försvarsmaktens uppgift att delta i internationell verksamhet är en angelägenhet för hela Försvarsmakten och dess personal. Hela insatsorganisationen bör på sikt utvecklas så att den kan verka i en internationell miljö, framhåller Försvarsmakten i sin redo- visning till regeringen. Uttagning av värnpliktiga för utlandstjänst bör emellertid även i fortsättningen ske på frivillig grund. 
 Enligt statsmakternas ambitionsnivå i kontrollstationsbeslutet kommer det att fordras maximalt 4  
 000–5 
  000 yrkesofficerare och värnpliktiga årligen för internationella insatser. Förutsättningen för beräkningen är att insatsstyrkorna roteras med sex månaders intervall. Erfarenheten hittills är enligt Försvarsmakten att om- kring 10 % av en åldersklass kan rekryteras. Även om Försvars- makten föreslår förändringar kommer detta enligt rapporten till regeringen inte att räcka för den redovisade politiska ambitionen. Försvarsmakten anser att utlandsstyrkan bör bestå av sammanlagt 1  
 000–1 
  500 officerare, civilt anställda och värnpliktiga. Detta fordrar enligt rapporten en årlig rekrytering på 2  
 000–3 
  000 personer. 
 Grundutbildning får för närvarande enligt lagen om total- försvarsplikt endast ske mot en krigsbefattning. Utbildning för 
  
 SOU 2000:21 
  
 Statsmakternas riktlinjer  
 147 
  
 olika slag av internationella uppgifter inom ramen för grund- utbildningen kan därmed endast genomföras med den enskildes godkännande. Försvarsmakten anser att bestämmelserna bör änd- ras så att en grundläggande soldatutbildning och förbandsutbild- ning kan genomföras mot internationella utbildningsmål. 
 Andra åtgärder som har förutsättningar att öka rekryteringen till den internationella verksamheten är höjda ersättningar och ett system för kontrakt om medverkan i utlandstjänst efter grund- utbildningen. Försvarsmakten anser att ersättningsbeloppen bör höjas med upp till 50 %. 
 Kontraktsanställda värnpliktiga 
 Den kontraktsanställning som Försvarsmakten föreslår omfattar beredskap för tjänstgöring och påverkar inte värnpliktsvolymen i grundorganisationen. Med kontraktsanställda menas personal som genom ett avtal åtar sig att vara tillgängliga för medverkan i insatser. 
 De kontraktsanställda är i första hand avsedda för utlands- styrkan. Systemet innebär att den värnpliktige förbinder sig att under t.ex. en tvåårsperiod delta i en eller två svenska insatser utomlands. Under beredskapsperioderna mellan insatserna genomgår den kontraktsanställde en viss utbildning. 
 Visstidsanställning av soldater 
 Den framtida militära verksamheten ställer enligt Försvarsmakten förändrade krav på personalen. Kraven på kompetens bedöms komma att öka för officerare, civilanställda och värnpliktiga. Framför allt kombinationen av högteknologisk materiel och kraven på uppträdande i förband gör att kraven på den enskildes förmåga ökar. Beredskapskraven fordrar kompetens på en hög nivå under längre tid. 
 En del kategorier av värnpliktiga bör enligt Försvarsmaktens mening utbildas under betydligt längre tid än som för närvarande sker. Med en planering som syftar till att allt färre skall skrivas in till grundutbildning är det emellertid inte rimligt att öka de längsta utbildningstiderna utöver de 15 månader som nu är gränsen uppåt. Försvarsmakten anser i stället att ett system med visstidsanställda soldater bör övervägas. 
  
 148  
 Statsmakternas riktlinjer 
  
 SOU 2000:21 
  
 Redovisningen till regeringen innehåller flera exempel på kate- gorier som skulle kunna omfattas av regler om visstidsanställ- ning. 
 En visstidsanställd soldat skall som regel först fullgöra sin värnplikt. Han skriver sedan ett avtal med Försvarsmakten om fortsatt tjänstgöring. Huvudregeln bör vara att avtalet skall gälla direkt efter avslutad grundutbildning. Direktrekrytering skall enligt förslaget kunna ske till militära verksamheter som helt saknar en bas av värnpliktiga. 
 Försvarsmakten bedömer behovet till omkring 1 000 visstids- anställda soldater. Antalet bör fastställas efter en försöksperiod. Systemet bör införas stegvis och varje steg följas av en utvär- dering. 
  
 5.2.4 
  
 ÖCB:s redovisning av personalbehovet efter år 2001 
  
 ÖCB har på uppdrag av regeringen utrett det kommunala och statliga behovet av civilpliktiga efter år 2001. Som framgår av redovisningen ( 
 Regeringsuppdrag avseende totalförsvarsplikt inom den civila delen av totalförsvaret, BehovCU02,  
  
 2000-02-24 
 ) 
  har ÖCB inhämtat underlag från kommuner, landsting och statliga funktionsansvariga myndigheter om behovet av civilpliktiga som tas i anspråk med civilplikt med grundutbildning längre än 60 dagar. Underlaget visar att det fortfarande är svårt att uppskatta behovet av förstärkningspersonal inom olika verksamheter. 
 Syftet med utredningsarbetet har varit att 
  
 G  
 Analysera vilka behov av personalförstärkning som före- ligger i förhållande till omvärldsutveckling och hotbilds- förändringar; 
  
 G  
 Tydliggöra krav på förmåga som den civilpliktige skall uppnå efter genomförd utbildning med utgångspunkt i krigs- organisationens behov; 
  
 G  
 För den enskilde civilpliktige säkerställa en god utbildning med uppfattad kvalitet och ett tydligt meritvärde. 
 Den övergripande dimensioneringsgrunden har varit dels den förstärkning av civilpliktiga med lång grundutbildning som det civila försvaret bedöms behöva – och har möjligheter att hantera 
 – för att klara sina uppgifter under höjd beredskap, dels förut- 
  
 SOU 2000:21 
  
 Statsmakternas riktlinjer  
 149 
  
 sättningarna för Pliktverket och de utbildningsansvariga myndig- heterna att klara denna inskrivning och utbildning. Behovet av förstärkningspersonal vid olyckor i fred, svåra påfrestningar m.m. har inte varit styrande. Om ett sådant behov föreligger, skall det tillgodoses på annat sätt än genom ianspråktagande enligt gällan- de pliktbestämmelser. Under det tid som de civilpliktiga genom- går grundutbildning bör de emellertid på ett tydligare sätt än i dag kunna utgöra en del av grundförmågan. Formerna för detta bör säkerställas, anser ÖCB. 
 De personella resurser som tillskapas genom mönstring och inskrivning till grundutbildning med civilplikt före en anpass- ningsperiod på fem år bör enligt redovisningen till regeringen ligga på minsta möjliga nivå som fordras för att de beman- ningsansvariga skall nå upp till krigsorganisationens behov efter en anpassning. 
 Beräkningen av behovet för olika krigsorganisationer bör utgå från möjligheten att omdisponera och detaljinrikta under en anpassningsperiod. Intill dess bör resurserna enligt ÖCB i ökad utsträckning vara nationellt gripbara genom krigsplacering i kom- petensorganisationer. För kommunernas del innebär det att de grundutbildade inte får en krigsplacering i den egna organisa- tionen. Kommunernas ansvar enligt ansvarsprincipen kvarstår emellertid. Kommuner och andra bemanningsansvariga bör i sam- råd med en central eller regional statlig myndighet komma överens om detaljerna i verkställigheten. 
 Resultatet av ÖCB:s bedömningar av utbildningsbehovet redo- visas i  
 tabell 5.1 
 . Behovet av civilpliktiga som genomgår lång grundutbildning kommer efter år 2001 att vara 900 personer per år. Antalet avser utbildning fram till en anpassning. Under en anpassningsperiod ökar utbildningsbehovet med 600 till 1 000 civilpliktiga per år. 
 Det beräknade behovet före anpassningsperioden är en minsk- ning med 1 150 utbildade eller nära 60 % jämfört med den nu- varande utbildningsverksamheten. 
  
 150  
 Statsmakternas riktlinjer 
  
 SOU 2000:21 
  
 Tabell 5.1.  
 Behov av civilpliktiga med lång grundutbildning efter år 2001. 
  
 Befattning 
  
 Behov en- 
  
 Bedömt 
  
 Nuvarande 
  
 Bedömd 
  
 Tillkom- 
  
 Övrigt 
  
 ligt 1996 
  
 behov 
  
 utbildnings- 
  
 utbild- 
  
 mande 
  
 års total- 
  
 efter år 
  
 volym 
  
 nings- 
  
 behov 
  
 försvars- 
  
 2001 
  
 per år 
  
 volym per 
  
 under en 
  
 beslut 
  
 år efter 
  
 femårig 
  
 2001 
  
 anpass- 
  
 ning 
  
 Räddningsman 
  
 15 000 
  
 7 200 
  
 700 
  
 500 
  
 2 200 
  
 Förändrad utbild- 
  
 ning. Ökad NBC- 
  
 inriktning. Föränd- 
  
 rad praktiktjänst- 
  
 göring. 
  
 Beredskapsman 
  
 ca 10 000 
  
 – 
  
 800 
  
 – 
  
 – 
  
 Befattningen utgår. 
  
 Behov hos kommu- 
  
 ner och landsting 
  
 tillgodoses på annat 
  
 sätt än genom ut- 
  
 bildning med civil- 
  
 plikt. 
  
 Flygplatsbrand- 
  
 2 100 
  
 1 500 
  
 390 
  
 300 
  
 – 
  
 Breddad utbildning. 
  
 man 
  
 Utbildningstiden 
  
 minskar från 306 
  
 till 189 dagar. 
  
 Särskilda utbild- 
  
 ningsflygplatser. 
  
 Banverksrepa- 
  
 900 
  
 600 
  
 16 
  
 -– 
  
 600 
  
 Grundutbildning 
  
 ratör 
  
 under anpassning 
  
 Linjereparatör 
  
 2 100 
  
 800 
  
 80 
  
 60 
  
 200 
  
 Förändrad inrikt- 
  
 ning. Utveckling av 
  
 utbildningsmål 
  
 teknisk utveckling 
  
 och lagbaskompe- 
  
 tens. 
  
 Driftbiträde 
  
 1 400 
  
 .. 
  
 40 
  
 40 
  
 .. 
  
 Förändrad praktik- 
  
 tjänstgöring. Behov 
  
 och förmåga bör 
  
 utredas ytterligare. 
  
 Ställverksrepa- 
  
 200 
  
 – 
  
 24 
  
 – 
  
 – 
  
 Nuvarande befatt- 
  
 ratör 
  
 ning utgår. Behov 
  
 och förmåga bör 
  
 utredas ytterligare 
  
 Summa 
  
 31 700 
  
 10 100 
  
 2 050 
  
 900 
  
 3 000 
  
 Källa: ÖCB 
  
 SOU 2000:21 
  
 Statsmakternas riktlinjer  
 151 
  
 5.3 
  
 Behovet av utbildning för de olika slagen av pliktpersonal 
  
 5.3.1 
  
 Försvarsmakten 
  
 Allmänna principer 
 Utbildningen av värnpliktiga är själva grunden i Försvarsmaktens personalförsörjningssystem. De i framtiden ökade kraven fordrar enligt Försvarsmakten en utveckling av utbildningen – för både anställda och värnpliktiga. 
 Försvarsmakten föreslår en modell för utbildning av värnp- liktiga som omfattar alla stegen i den värnpliktiges tjänstgöring – från inskrivningen till dess han inte längre tas i anspråk med värn- plikt. Den föreslagna utbildningsmodellen syftar till att tillgodose behoven inom alla områden där meniga och värnpliktiga befäl kan tjänstgöra – i grundorganisationen eller för internationella fredsfrämjande insatser på frivillig grund. 
 Det nya utbildningssystemet skall vara gemensamt för hela Försvarsmakten men kunna varieras med hänsyn till de krav på förändringar av tyngdpunkten i utbildningens volymer, utbild- ningsmål och ambitionsnivåer som kommer att föreligga. Det bör vara flexibelt men samtidigt ha relativt fasta ramar grundade på generella principer som inte rubbas alltför ofta. 
 Utbildningsmodellens huvudkomponenter 
 En utbildningsmodell som inte är volymberoende bör enligt Försvarsmaktens förslag bestå av följande huvudkomponenter: 
  
 G  
 Ett rekryterings- och urvalssystem, som är  
 enklare och mer flexibelt  
 i olika avseenden än dagens; 
  
 G  
  
 Grundutbildning för  
 nationella och internationella uppgifter,  
 som bygger på skyldigheten att fullgöra plikttjänst; 
  
 G  
  
 Fortsättningsutbildning  
 för i första hand nationella uppgifter, som också bygger på skyldigheten att fullgöra plikttjänst; 
  
 G  
  
 Övrig tjänstgöring  
 på olika befattningar för nationella eller internationella uppgifter som bygger på kontrakt eller avtal mellan Försvarsmakten och den enskilde. 
  
 152  
 Statsmakternas riktlinjer 
  
 SOU 2000:21 
  
 Grundutbildningen skall enligt förslaget bestå av tre delar, som genomförs sammanhängande i en följd: 
  
 1. 
  
 Ett  
  
 grundläggande block  
 på ca tre månader med tyngdpunkt på soldatförmåga och i förekommande fall sjömanskap; 
  
 2. 
  
 Ett  
  
 mellanblock  
 på  
 två–-fyra 
  månader med tyngdpunkt på befattningsutbildning; 
  
 3. 
  
 Ett  
  
 avslutande block  
 på  
 två–-tre 
  månader med tyngdpunkt på förbandsutbildning eller beredskapstjänst 
 . 
  
 Utbildningen i de tre delarna kommer att ske sammanhängande i en följd. 
 Alla befälsuttagna skall enligt förslaget genomgå en s.k. för- stegsutbildning enligt de principer som Försvarsmakten för när- varande tillämpar. 
 Utbildningstider 
 Försvarsmakten anser att utbildningstiderna i princip bör vara desamma som i det nuvarande utbildningssystemet. Utbildnings- tidernas längd kommer emellertid att prövas inom myndigheten. 
 Utbildningstiden kan komma att öka för en del särskilt krä- vande befattningar i tekniskt komplexa system men i stället minska för andra befattningar. 
 Flexibilitet 
 Flexibilitet går att åstadkomma på många sätt i den nya utbild- ningsmodellen, anser Försvarsmakten. Det kan vara fråga om att förändra grundutbildningens utbildningstider, utbildningsvoly- mer, utbildningsinriktning och utbildningsmål eller fortsättnings- utbildningen. Det blir på det sättet möjligt att tillgodose även sena beslut om ändrad ambition och inriktning av verksamheten. 
 En orsak kan vara att ekonomin förändras i förhållande till den långsiktiga planeringen. En annan orsak kan vara nya eller för- ändrade internationella åtaganden som gör det nödvändigt att öka eller minska det internationella inslaget i utbildningen. Dagens regelsystem tillåter knappast stora förändringar i dessa avseenden, framhåller Försvarsmakten. 
 Det bör vidare vara möjligt att byta inriktning mellan de olika blocken i grundutbildningen. Syftet kan vara att tillgodose enskil- 
  
 SOU 2000:21 
  
 Statsmakternas riktlinjer  
 153 
  
 da personers önskan att genomgå utbildning för internationella insatser eller att ta hänsyn till deras fallenhet för olika befatt- ningar. Det är först i det grundläggande blocket som den enskilde har förutsättningar att få en bild av vad militär verksamhet inne- bär och vad t.ex. en utbildning för internationella insatser skulle fordra. 
 Anpassning 
 Den förmåga Försvarsmakten skall ha för att kunna genomföra omedelbara insatser är avgörande för det årliga behovet av grund- utbildning och grundutbildade. Ett beslut om att Försvarsmakten inom t.ex. ett år skall växa till en angiven ny nivå fordrar ytterli- gare utbildning – s.k. anpassning. Även ett beslut om att anpassa verksamheten inom fem år kommer att kräva utbildning i närtid, anser Försvarsmakten. 
 Ett sätt att personalförsörja dessa s.k. tillväxtförband är att överföra värnpliktiga från förbanden i insatsorganisationen. Kra- ven på beredskap, förbandsduglighet och genomsnittsålder för personalen påverkar antalet värnpliktiga och utbildningssystemet. Under ett anpassningsskede bör förbandens förmåga utvecklas genom en  
 fortsättningsutbildning 
 . Systemet kräver både någon form av sådan utbildning och att överföringen till tillväxt- förbanden är tillräcklig. 
 Avgörande för förmågan till anpassning är bl.a. tillgången på officerare, utbildningsplatser, materiel och övningsterräng. För ett förband som skall vara insatsberett inom fem år måste huvud- delen av resurserna vara gripbara redan första året i ett anpass- ningsskede. 
 Internationella insatser 
 En utveckling av den internationella fredsfrämjande verksam- heten förutsätter enligt Försvarsmakten att utbildningen för in- satserna på ett helt annat sätt än för närvarande är integrerade i den ordinarie militära utbildningen. Synergieffekter bör kunna uppnås om inslag av internationell utbildning finns redan i den ordinarie grundutbildningen. Det kan vara fråga om språk, termi- nologi, metodik och organisation. Avvägningen mellan de olika slagen av utbildning utformas enligt Försvarsmakten lämpligen genom en försöksverksamhet 
 . 
  
 154  
 Statsmakternas riktlinjer 
  
 SOU 2000:21 
  
 Syftet med ett nytt utbildningssystem bör vara att personal vid alla utbildningsförband ges förmåga att genomföra begränsade internationella uppgifter inom sina verksamhetsområden. Det kan vara t.ex. att organisera och utbilda en enhet, som skall kunna delta i  
 PFF-verksamheten. 
  Planeringen bör också göra det möjligt att samla och förbereda de värnpliktiga som anmält sig frivilligt för utlandstjänst längre fram i livet. 
 Den s.k. missionsutbildningen – som syftar till att förbereda mer kvalificerade förband upp till bataljons storlek på medverkan i fredsframtvingande internationella operationer – bör läggas på ett av utbildningsförbanden, anser Försvarsmakten. 
 Försvarsmakten anser vidare att det tillfälligt eller permanent bör vara möjligt att styra fördelningen av personal – att öka utbildningen av värnpliktiga för sådana förband – som är i särskilt hög grad efterfrågade internationellt sett. Omskolning skall kunna ske för värnpliktiga som har genomgått annan utbildning men som vill komma i fråga för utlandstjänst. En tilläggsutbildning under tre till fem månader skulle enligt Försvarsmaktens bedöm- ning snabbt öka tillgången på personal för utlandsstyrkan. 
  
 5.3.2 
  
 Civila myndigheter 
  
 ÖCB framhåller i sin rapport till regeringen med anledning av det i avsnitt 5.2.4 redovisade uppdraget att den kompetens och duglighet som skall uppnås efter genomförd grundutbildning skall beskrivas i mål. Ansvaret för detta ligger på den bemannings- och utbildningsansvariga organen gemensamt. Genom att målbeskriva skapas en förståelse och helhetssyn hos alla, inklusive den civil- pliktige. 
 En bredare kompetens och användbarhet bör allmänt sett efter- strävas. Det bör ske genom en effektivisering av utbildningen och en utveckling av pedagogiken. NBC- och sjukvårdskompetens är exempel på utbildningsmoment som i ökad omfattning bör ingå i alla utbildningar, anser ÖCB. Utbildningen bör också tydligare än i dag ge förståelse för och kunskap om totalförsvaret. En tydlig meritvärdering skall följa av utbildningen. 
 Enligt ÖCB bör dessa åtgärder kunna genomföras utan att utbildningstiden utökas. En allmän översyn av de olika utbild- ningarnas längd i förhållande till behov av förmåga och kompe- tens bör ändå genomföras, framgår det av rapporten till rege- ringen.