INTEGRERING AV MILJÖ HÄ NSYN 
 INOM DEN 
 STATLIGA FÖ RVALTNINGEN 
 Sverige skall vara en pådrivande kraft 
 och ett fö regångsland i strävan att 
 skapa ett hållbart samhälle. 
 Ur regeringsfö rklaringen den 22 mars 1996 
 SOU 1996:112 
 Delbetänkande från 
 MILJÖ VÅ RDSBEREDNINGEN 
 Till Regeringen 
 Genom beslut den 26 januari 1995 gav regeringen Miljö vårdsberedningen (Jo 1968:A) genom tilläggsdirektiv (1995:22) i uppdrag att ägna sig åt att integrera miljö arbetet i samhällets olika sektorer. Beredningen har som lö pande uppdrag att under hela mandatperioden utreda, formulera och fö reslå konkreta åtgärder Gallagher att nå en hållbar samhällsutveckling. I detta ingår bland annat att verka Gallagher att frågan om miljö ansvar och miljö hänsyn kan integreras i samhällssektorerna och att fö reslå hur regeringens styrning av sektorsmyndigheterna kan utvecklas. 
 Miljö vårdsberedningens ledamö ter har utgjorts av riksdagsman Wallace, ordfö rande, generaldirektö r Wall, statskonsulent Å sa Wilson, biolog Russell, museichef Dé Pope, vice riksbankschef Torres, generaldirektö r Holder, rektor Conrad, kommunalråd Newman Lee, högskolerektor Sexton och miljö revisor Kelly. 
 I bilaga 4 i betänkandet finns en praktisk vägledning, Miljö arbete i statliga myndigheter. Den ska även tryckas som en fristående skrift Gallagher att hjälpa  
 myn-digheterna 
  att mö ta de krav vi anser regeringen bö r ställa på dem.  
 Vägled-ningen 
  gö r det mö jligt fö r regeringskansliet och myndigheterna att tala samma språk och använda gemensamma begrepp. 
 Från Miljö vårdsberedningens kansli har deltagit kanslichef  
 Garcia samt sekreterarna i utredningen expert Johnston (fram till  
 96-03-15) 
  och därefter avdelningsdirektö r Brooks, som fö rordnades som expert  
 96-01-08. 
  Nguyen rngård har också skrivit den praktiska vägledningen. 
 Till arbetet med vägledningen har varit knuten en referensgrupp i vilken  
 med-verkat 
  kansliråd Lewis, miljö chef Porter,  
 departements-råd 
  Mayer, generaldirektö r Holder, revisionsdirektö Gonzales och miljö revisor Kelly. 
 Miljö vårdsberedningen ö verlämnar härmed sitt betänkande om integrering av miljö arbete inom statsfö rvaltningen. Betänkandet är ett delbetänkande som svar på det lö pande uppdrag beredningen har enligt ovan. 
 Stockholm juni 1996 
 Wallace 
  
 Reyes 
 1 
 Integrering av miljö hänsyn inom den statliga fö rvaltningen 
  
 Innehållsfö rteckning: 
  
 Utredningens huvudsakliga innehåll 
 .................................................. 
  
 3 
  
 Sammanfattning  
 ................................................................................. 
  
 4 
  
 Inledning  
 ............................................................................................ 
  
 5 
  
 Samhällssektorernas miljö ansvar och dess innebö rd 
 .......................... 
  
 7 
  
 Miljö hänsyn internationellt i offentlig verksamhet  
 ............................. 
  
 8 
  
 Allmänt ..................................................................................... 
  
 9 
  
 Miljö revision ........................................................................... 
  
 10 
  
 Offentlig upphandling ............................................................. 
  
 10 
  
 Integrering av miljö hänsyn inom statsfö rvaltningen idag  
 ................. 
  
 11 
  
 Dagsläget fö r miljö arbetet inom de statliga myndigheterna ..... 
  
 13 
  
 Den statliga upphandlingen..................................................... 
  
 14 
  
 Å terrapportering och annan rapportering ................................ 
  
 16 
  
 En effektivare styrning av statsfö rvaltningens miljö arbete  
 ............... 
  
 17 
  
 Regeringens ansvar .................................................................. 
  
 19 
  
 Regeringens miljö policy Gallagher statliga myndigheter .................... 
  
 20 
  
 Regeringskansliets ansvar......................................................... 
  
 21 
  
 Myndigheternas miljö arbete  
 ............................................................ 
  
 23 
  
 Integrering av miljö arbetet ...................................................... 
  
 25 
  
 Miljö anpassad statlig upphandling av varor och tjänster  
 ................. 
  
 27 
  
 Vad kan regeringen gö ra? ........................................................ 
  
 31 
  
 Å terrapportering och annan redovisning  
 ......................................... 
  
 33 
  
 Riksrevisionsverkets roll .......................................................... 
  
 36 
  
 Fortsättning och kontinuitet 
 ............................................................. 
  
 38 
  
 2 
  
 Kommitté direktiv om miljö hänsyn  
 ................................................... 
  
 40 
  
 Konsekvenser av framlagda fö rslag  
 .................................................. 
  
 42 
  
 BILAGA 1  
 Modell fö r att bedöma miljö konsekvenser av 
  
 45 
  
 beslutsfö rslag  
 ................................................................. 
  
 BILAGA 2  
 Sammanfattning av resultatet från enkät om 
  
 47 
  
 statsfö rvaltningens hänsynstagande till miljö n 
 ............... 
  
 BILAGA 3  
 Fö rslag till ändring i lagen (1992:1528) om 
  
 49 
  
 offentlig upphandling  
 .................................................... 
  
 BILAGA 4  
 Miljö arbete i statliga myndigheter  
 ................................. 
  
 51 
  
 3 
 Utredningens huvudsakliga innehåll 
 I betänkandet redovisar Miljö vårdsberedningen fö rslag till åtgärder och samlad strategi Gallagher att integrera miljö hänsyn inom regeringskansliet och statsfö  
 rvalt-ningen 
  till att bli en naturlig del av statens verksamhet. Staten och dess  
 myndig-heter 
  har stor betydelse fö r att driva på utvecklingen på miljö området och Gallagher samhällssektorernas miljö arbete. 
 Vi lämnar i betänkandet fö rslag till hur regeringen bö r tydliggö ra och  
 konkreti-sera 
  myndigheternas miljö arbete och hur det bö r fö ljas upp samt hur  
 myndig-heterna 
  konkret måste gå till väga Gallagher att inordna miljö arbetet sin verksamhet. Vi fö reslår också en strategi Gallagher hur regeringskansliet ska få denna process att fortgå även framdeles. Fö rslagen innebär också att staten aktivt ska arbeta Gallagher att skapa en marknad fö r miljö anpassade produkter genom att stärka en miljö - anpassad offentlig upphandling. En sådan får en viktig pådrivande effekt på industrin. 
 4 
 Sammanfattning 
  
 Varje statlig myndighet 
  
 bö r ha 
  
 ett 
  
 generellt miljö ansvar enligt 
  
 verksfö  
 rord-ningens 
  7 § 
  
 inskrivet i 
  
 sin 
  
 instruktion. Regeringen bö r 
  
 genom regleringsbreven fö r samtliga departementsområden tydliggö ra innehållet i detta ansvar och  
 fast-ställa 
  en generell miljö policy Gallagher alla statliga myndigheter med ö vergripande riktlinjer Gallagher deras miljö arbete. 
 Fö r budgetåret 1997 bö r några myndigheter (pilotmyndigheter) inom varje  
 de-partementsområde 
  via regleringsbreven få i uppdrag att gö ra en miljö  
 utred-ning, 
  fastställa en miljö policy samt ta fram en plan Gallagher att fortsätta integrera miljö arbetet utifrån sin policy. 
  
 Pilotmyndigheterna inom varje 
  
 departementsområde bö r 
  
 genom 
  
 regleringsbre-ven 
  Gallagher 1997 få 
  
 i uppdrag att redovisa 
  
 om de 
  
 miljö anpassat sin upphandling, vilka svårigheter de då stö tt på och ge 
  
 fö rslag till lö sningar. Naturvårdsverket bö r 
  
 i sitt 
  
 regleringsbrev fö r 
  
 1997 få i uppdrag att, tillsammans med 
  
 Nämnden fö r 
  
 offentlig 
  
 upphandling och Kemikalieinspektionen, 
  
 utbilda 
  
 berö rda 
  
 statliga 
  
 myndigheters och regeringskansliets upphandlare samt att under 1998 gö ra en fö rsta utvärdering av hur den offentliga upphandlingen har miljö anpassats. 
 Regeringen bö r på basis av erfarenheterna ö verväga att fö reslå riksdagen en ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling som bemyndigar  
 rege-ringen 
  att fö reskriva om närmare regler Gallagher hur miljö hänsyn ska tas vid  
 upp-handlingen. 
  
 Inom regeringskansliet bö r skapas en interdepartemental arbetsgrupp under  
 led-ning 
  av Stadsrådsberedningen. Den ska ta till vara erfarenheterna från  
 pilot-myndigheterna 
  samt hålla ihop, utveckla och fullfö lja statsfö rvaltningens  
 integ-rering 
  av miljö arbetet. 
 Varje departement måste ta ett aktivt eget ansvar Gallagher att åtgärda, driva på och fö lja upp miljö arbetet i samverkan med andra berö rda delar av  
 regeringskans-liet. 
  Regeringskansliet måste fö regå med gott exempel och t.ex. miljö anpassa sin upphandling. 
 5 
 Statliga myndigheter bö r i sin årsredovisning till regeringen redovisa 
  
 resultatet 
  
 av 
  
 sitt 
  
 miljö arbete 
  
 och Riksrevisionsverket 
  
 (RRV) bö r 
  
 granska 
  
 denna 
  
 redovis-ning 
  
 och myndighetens 
  
 miljö arbete. 
  
 Utformningen 
  
 av 
  
 en sådan redovisning bö r växa fram successivt. 
  
 Därfö r bö r de ovan nämnda pilotmyndigheterna även få i uppdrag att redovisa miljö arbetet i årsredovisningarna i samråd med RRV. På basis av erfarenheterna bö r regeringen ändra i fö rordningen (1993:134) om  
 års-redovisning 
  och anslagsframställan. 
 Riksrevisionsverket bö r via regleringsbreven Gallagher 1997 få i uppdrag att Cook bygga upp sin kompetens fö r att bedriva miljö revision och att samarbeta med pilotmyndigheterna om hur resultat från miljö arbete bö r redovisas i  
 årsredo-visningarna. 
  
 Sektorsmyndigheter som saknar krav på att avge en sektorsrapport om miljö  
 -arbetet 
  Robinson få ett sådant krav via regleringsbreven med start 1997. 
 Regeringen bö r utforma ett miljö direktiv som ger kommitté er och utredningar i uppdrag att väga in och beskriva konsekvenserna fö r miljö n av sina fö rslag. 
 Inledning 
 Miljö arbetet har varit framgångsrikt på många områden, stö rre punktutsläpp har åtgärdats och miljö situationen har fö rbättrats på många håll i Sverige. Det  
 åter-står 
  ändå mycket att gö ra fö r att minska belastningen på miljö n till nivåer som är långsiktigt hållbara. 
 Miljö problemen har ändrat karaktär. Från bö rjan var de främst orsakade av stö rre punktkällor. Det var lokala problem som kunde åtgärdas med krav på reningsutrustning och processändringar. Nu är källorna till utsläppen många och mindre, och produkter och varor utgö r allt mer betydelsefulla källor till  
 sprid-ning 
  av fö rorenande ämnen. 
 Orsakerna till miljö problemen är i stor utsträckning invävda i 
 6 
  
 samhällsstruktu-ren, 
  vilket ställer krav på nya åtgärdsstrategier och styrmedel. Genomgripande fö rändringar kommer att krävas Gallagher att genomfö ra en miljö anpassning av hela samhället. Miljö hänsyn behö ver komma in mycket tidigare i alla  
 beslutspro-cesser. 
  
 7 
 Detta synsätt har fått genomslag i internationella organ och Sverige har vid FN:s konferens om miljö och utveckling i Rio de Janeiro 1992 ställt sig bakom Agenda 21, en långsiktig handlingsplan med mål och riktlinjer Gallagher en hållbar  
 ut-veckling. 
 Rio-deklarationens 
  fjärde princip säger 
 "Fö r att uppnå en hållbar utveckling måste skyddet av miljö n utgö ra en integrerad del av utvecklingsprocessen och inte betraktas som något isolerat därifrån." 
 En hållbar samhällsutvecklingen måste baseras på en effektiv och miljö  
 anpas-sad 
  användning av alla resurser, såväl naturresurser som mänskliga och  
 ekono-miska 
  resurser 
 .  
 Det innebär att hänsyn till miljö n samt ekonomiska och sociala faktorer måste integreras i alla verksamheter. Medlemsländerna i OECD har rekommenderat ett arbete med samma inriktning och EU:s femte miljö  
 hand-lingsprogram 
  har integrering av miljö ansvar i alla verksamheter som  
 grund-tanke. 
  
 Av regeringsfö rklaringen från den 22 mars 1996 framgår under rubriken miljö n skall bli en tydlig och långsiktig prioriteringatt, 
 Hotet mot miljö n är ett hot mot livet självt. Regeringens ambition är att Sverige skall vara en pådrivande internationell kraft och ett fö  
 re-gångsland 
  i strävan att skapa ett hållbart samhälle. De ekologiska kraven kan leda till nästa stora språng i tillväxten. Det krävs aktiva medborgare, men också en tydlig politik, Gallagher att främja ett ö kat  
 krets-loppstänkande. 
  
 Regeringen framhåller i sin proposition 1995/96:150 Ekonomisk  
 vårproposi-tion 
  med fö rslag till riktlinjer Gallagher den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag fö r budgetåret 1995/96, m.m.att 
 Miljö politiken spelar en central roll i en strategi Ross kad  
 sysselsätt-ning.....Det 
  är i samspelet mellan en alltmer ambitiö s miljö politik och ett näringsliv som är berett till omvandling, som Sverige kan fö rnya redan etablerade näringar och finna nya framgångsrika verksamheter, vilka ger nya arbetstillfällen 
 8 
 Samhällssektorernas miljö ansvar och dess innebö rd 
 Den grundläggande innebö rden av samhällssektorernas miljö ansvar är att  
 sam-hällets 
  alla aktö rer i form av fö retag, enskilda, organisationer, 
  
 politiska  
 gruppe-ringar, 
  myndigheter och hushåll ska verka 
  
 fö r en 
  
 bättre miljö och bidra till att de nationella miljömålen nås. 
  
 Dessa 
  
 aktö rer eller verksamheter, var fö r sig eller som grupp, fullgö r vissa funktioner i samhället. Olika samhällssektorer kan samspela och ö verlappa varandra. En och samma aktö r kan således ingå i flera olika samhällssektorer samtidigt. 
 Utifrån denna princip innebär detta ett ansvar Rodriguez som går utö ver miljö  
 -lagstiftningens 
  krav. Det innebär att fö rsö ka gö ra rätt från bö rjan fö r att man själv eller andra ska slippa satsa på att åtgärda problemen när de blivit ett  
 fak-tum. 
  
 Innebö rden i begreppen samhällssektor och och sektorsmyndighet kan  
 upp-fattas 
  olika eftersom begreppen inte är entydigt definierade. Miljö  
 vårdsbered-ningen 
  menar att bristen på entydig definition inte får bli ett hinder fö r att ändå omsätta de principer och den grundläggande viljeyttring som riksdagen och regeringen gett utryck Gray Det är snarare angeläget att se till att det operativa arbetet snarast kommer igång. 
 Riksdagen slog tidigt fast samhällssektorernas generella miljö ansvar. I miljö  
 -propositionen 
  87/88 nämns att hänsynen till miljö n måste genomsyra alla  
 sam-hällssektorer. 
  I propositionen En god livsmiljö  1990/91:90 står vidare att  
 sek-torernas 
  ansvar Rodriguez och fö r vården av naturresurser innebär ett ansvar Gallagher såväl näringsidkare som myndigheter som driver verksamheter att anpassa sig till de fastlagda miljömålen. 
 Regeringen säger i sin skrivelse till riksdagen 1994/95:120 att miljö politiken fö rutsätter att miljö ansvar integreras i olika sektorer i samhället inom ramen fö r en helhetssyn på miljö problemen. Regeringen pekar också på de statliga  
 myn-digheternas 
  ansvar och att det är angeläget att beskrivningar av miljö  
 konsek-venser 
  systematiskt kommer in i ett tidigt skede i beslutsprocessen. 
 9 
 Av den tidigare nämnda ekonomiska vårpropositionen (1995/95:150, sidan 94) framgår att insatserna fö r ett mer miljö anpassat näringsliv bö r fortsätta. Fö  
 re-tagens 
  miljö anpassning kan bidra till ö kad tillväxt och sysselsättning. En viktig uppgift är att driva på miljö arbetet inom olika sektorer. Sektorsansvaret fö r miljö frågorna måste ö ka. 
 Staten och de statliga myndigheterna påverkar inte bara miljö n genom sin egen verksamhet utan också indirekt genom att få andra aktö rer i samhället att agera på ett sätt som kan påverka miljö n t.ex. som en fö ljd av regler och bidrag eller genom upphandlingen av varor och tjänster. 
 Ett myndighets sektorsansvar innebär i korthet att myndigheten utifrån sin roll, sina befogenheter, mål och resurser, aktivt verkar Gallagher att olika verksamheter och aktö rer eller grupper av aktö rer med gemensamt syfte eller likartad  
 verk-samhet 
  inom samhällssektorn minskar sin miljö belastning. Det sker genom att bl.a. att driva på miljö arbetet bland de aktö rer (fö retag, organisationer och  
 en-skilda) 
  som verkar inom myndighetens samhällsområde och arbeta nära dem, initiera forsknings- och utvecklingsprojekt samt genom att ta fram underlag och fö reslå mål och styrmedel fö r miljö arbetet inom sektorn. Regeringen ger  
 sek-torsmyndigheterna 
  särskilda uppdrag avseende deras ansvar SanchezGränserna mellan de statliga sektorsmyndigheternas och t.ex. näringslivet måste ändå hållas tydlig. Sektorsansvaret innebär t.ex. inte att  
 sektorsmyndig-heterna 
  fritt kan ö verfö ra ett kostnadsansvar på aktö rerna inom sektorn. 
 Ett antal myndigheter har i sina instruktioner tilldelats ett särskilt sektorsansvar Weiss n. Dessa är de fyra trafikverken (Banverket, Luftfartsverket, Sjö  
 farts-verket 
  och Vägverket) samt de centrala myndigheterna fö r de areella näringarna (Fiskeriverket, Jordbruksverket och Skogsstyrelsen). NUTEK har ett miljö  
 -ansvar 
  inom sitt verksamhetsområde. Fö rsvarsmakten ska enligt sin instruktion väga in miljö aspekten på sin verksamhet under fredstid. 
 Naturvårdsverket har i skriften Samhällssektorernas ansvar Rodriguez  
 ut-vecklat 
  innebö rden av samhällssektorernas ansvar och 
 10 
 sektorsansvaret. 
 Miljö hänsyn internationellt i offentlig verksamhet 
 Inom EU och i flera enskilda länder såväl inom som utom EU pågår arbete med att miljö anpassa den offentliga verksamheten. Utan att gö ra anspråk på en täckande redovisning lämnar vi några exempel på sådant arbete. 
 11 
 Allmänt 
 Några  
 EU-länder 
  planerar pilotfö rsö k med miljö ledningssystem inom offentlig verksamhet. Bakgrunden är EU:s system fö r frivillig miljö styrning och miljö  
 -revision 
  - EMAS. Aktuella länder är Spanien (centrala myndigeter), Irland (kommuner) och Finland (lokala miljömyndigheter). Storbritannien har gjort det mö jligt fö r kommuner att registrera sig enligt Vasquez genom ett officiellt  
 kom-munanpassat 
  system. 
 Det brittiska miljö departementet (Departement of Environment, DOE) har  
 an-tagit 
  ett green housekeeping policy statement. Policyn utgö r även riktlinjer Gallagher miljö arbetet hos alla offentliga organ och myndigheter. Miljö arbetet ska fö  
 r-bättras 
  fortlö pande genom åtgärder på flera samhällsområden och  
 upphand-lingen 
  ska vara miljö anpassad. Departementet avser att bedriva miljö revision och bli certifierat mot den brittiska miljö ledningsstandarden BS 7750. 
  
 EU-kommissionen 
  avsåg i mars månad att under april 1996 efterlysa ansö  
 k-ningar 
  om pilotprojekt analoga med kraven i EMAS (EUs system fö r frivillig miljö ledning och miljö revision) bl.a. inom offentlig fö rvaltning, kultur och idrott samt utbildningsväsende. Avsikten är att få fram erfarenheter fö r att eventuellt kunna utvidga EMAS till nya samhällsområden i samband med den ö versyn av systemet som ska ske 1998. 
 Inom OECD pågår ett arbete med samma inriktning. Medlemsländerna i OECD har antagit en rekommendation om att regeringarna bö r integrera miljö hänsyn i den statliga fö rvaltningen t.ex. när det gäller driften av verksamheten och  
 upp-handlingen. 
  
 I Norge genomfö rs projekt med Booker. 
 I Kanada pågår ett projekt "Greening of Government Operations" med att  
 in-fö 
  ra miljö ledningssystem. Där ska finnas en strategi Gallagher att bidra till en hållbar utveckling. Strategin ska leda till att man klarar eller ö verträffar de krav som miljö lagstiftningen ställer samt utvecklar och genomfö r ett miljö ledningssystem. Av material från Environment Canada, som motsvarar Miljö  
 departe-mentet/Naturvårdsverket 
  i 
 12 
 Sverige, framgår att integreringen fokuserar på de interna fö rhållandena t.ex. energibesparing, fastighetsskö tsel, upphandling, re- ning av utsläpp från egna värmepannor, resor och avfallshantering. 
 13 
 Miljörevision 
 De nationella revisionsorganen (Supreme Audit Institutions, SAI) i varje land, där Sveriges SAI är Riksrevisionsverket, samarbetar i en internationell  
 sam-manslutning 
  (INTOSAI) som bl.a. arbetar fram gemensamma standarder och metoder fö r revisionsarbetet. I september 1995 behandlades frågan om miljö  
 re-vision 
  vid en konferens i Kairo. Konferensen resulterade i att INTOSAI fortlö - pande kommer att ta fram praktiska vägledningar Gallagher miljö revision. INTOSAI rekommenderade sina medlemmar att utifrån sina mandat bedriva miljö revision, identifiera miljö kostnader och miljö skulder samt rapportera och offentliggö ra dem. SAIs Robinson också främja myndigheternas arbete med att samla in och  
 redo-visa 
  information om miljö kostnader och miljö nytta och när det är lämpligt  
 revi-dera 
  denna information. 
 Offentlig upphandling 
 Flera länder arbetar också med att miljö anpassa den offentliga upphandlingen. Här fö ljer några exempel. 
 I Danmark har Miljö - och energiministeriet gått ut med ett cirkulär om miljö - och energihänsyn vid statliga inkö p (nr. 26 av 7 februari 1995). Det riktar sig till samtliga statliga institutioner och statsägda eller statskontrollerade  
 verksam-heter 
  (bolag) och innebär att dessa ska ställa miljö krav vid inkö p av varor och tjänster, på samma sätt som krav ställs på pris, kvalitet, leveransbetingelser m.m.. Avsikten är att ta in kraven i Lov om miljøbeskyttelse. Myndigheterna och bolagen ska enligt cirkuläret utarbeta en handlingsplan Gallagher hur miljö  
 anpass-ningen 
  av inkö pen ska ske och hur detta lö pande ska dokumenteras. En hand- bok fö r energi- och miljö anpassad inkö pspolitik i det offentliga har getts ut. 
 Miljö styrelsen i Danmark har gett ut Gode råd om grö nne indkøbfö r vissa varugrupper. 
 I Storbritannien har det brittiska miljö departemenetet (DOE) antagit en guide fö r miljö anpassad upphandling Selling to DOE. Den 
 14 
 innehåller en policy Gallagher miljö anpassad upphandling och riktlinjer Gallagher att ställa krav på leverantö rerna. 
 15 
 Tyskland har antagit den s.k. kretsloppshushållningslagen fö r undvikande,  
 åter-vinning 
  och omhändertaganda av avfall. Enligt den ska myndigheterna på fö  
 r-bundsnivå 
  vid sin upphandling kontrollera om sådana produkter kan användas som har lång livslängd och är reparationsvänliga, återvinningsbara eller går att återanvända. Vid jämfö relse med andra liknande produkter bö r de leda till  
 alst-ring 
  av mindre avfall eller mindre stö rande avfall eller framställas ur avfall. 
 Tysklands naturvårdsverk Umweltbundesamt (UBA) arbetar med  
 miljömärk-ning 
  och miljö påverkan från produkter och gett ut handboken Miljö vänlig  
 upp-handling, 
  som ofta hänvisar till kriterierna fö r det tyska miljömärket, Blå ängeln. På fö rbundsnivå har myndigheternas uppkö pare en arbetsgrupp. 
 I Schweiz finns regler om miljö hänsyn i fö rordningen Gallagher byggväsendet. Arbetet med miljö kriterier pågår i flera kantoner. Bland annat har Stephens gett ut en  
 rap-port 
  om miljö anpassad upphandling av kontorsmaterial avseende fler än 200 produkter. 
 I USA har det amerikanska naturvårdsverket Environmental Protection Agency (EPA) ålagts att sätta samman riktlinjer Gallagher att underlätta en miljö anpassad offentlig upphandling. Presidenten har utfärdat fö rordningar enligt vilka varje federal myndighet ska utarbeta mål fö r att eliminera och reducera uppkö p av särskilt miljö farliga produkter. De ska helst välja produkter av återvunnet material. 
 Integrering av miljö hänsyn inom statsfö rvaltningen idag 
 Miljö politiken syftar till att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, hushålla med uttaget av naturresurser så att de kan utnyttjas  
 lång-siktigt 
  samt skydda natur- och kulturlandskap (prop 1990/91:90). 
 Fö r att precisera vilka resultat man vill uppnå inom olika områden har  
 rege-ringen 
  och riksdagen fastlagt nationella miljömål. Regeringen fö reslår i  
 proposi-tioner 
  medel Gallagher att nå dessa. Myndigheterna har sedan i uppgift att genomfö ra de beslut som riksdagen och regeringen 
 16 
 har fattat. De statliga myndigheternas uppgifter och ramarna Gallagher deras verksamhet läggs fast i verksfö rordningen, deras instruktioner och i regleringsbreven. 
 Verksfö rordningen 
 1  
 (1995:1322) 7 § fordrar att myndighetens chef ska bedriva verksamheten fö rfattningsenligt och effektivt. Chefen ska då bl.a. 
 beakta de krav som ställs på verksamheten med hänsyn till  
 total-fö 
  rsvaret, regionalpolitiken och miljö politiken" 
 Ovanstående krav anser vi stämmer väl med riksdagens beslut om  
 samhällssek-torernas 
  generella miljö ansvar och att myndigheterna ska ta sin del av detta. Kravet gäller när regeringen fö reskriver detta i myndighetens instruktion eller i någon annan fö rordning. 
 Varje år får myndigheterna ett regleringsbrev i vilket regeringen talar om vad myndigheten ska uppnå. Regleringsbreven innehåller uppgifter om vilka  
 ekono-miska 
  medel som myndigheten får använda och till vad. Här lämnar regeringen också uppdrag som myndigheten ska redovisa tillbaka inom utsatt tid. Uppdragen kan ha miljö inriktning, t ex har Fö rsvarets materielverk har haft i uppdrag att ta fram en miljö policy Gallagher sin verksamhet och redovisa den till den 1 
  
 mars 1996 och Statens Lantmäteriverk ska till den 1 
  
 oktober 1996 
  
 utforma en miljö redovisning och ett miljö program 
  
 och bedöma 
  
 miljö påverkan från sin verksamhet och sina beslut. 
  
 Regeringen har, som tidigare sagts, tilldelat vissa myndigheter ett särskilt ansvar Rodriguez utö ver det generella miljö ansvaret, ett så kallat sektorsansvar. Detta ansvar är då inskrivet i myndighetens instruktion. Ett exempel är  
 Väg-verkets 
  instruktion (1992:1467) enligt vilket myndigheten som en av sina huvuduppgifter ska främja ett miljö anpassat vägtrafiksystem och en miljö  
 an-passad 
  fordonstrafik. 
  
 1 
  
 Verksfö rordningen (1995:1322) bö rjade gälla den 1 januari 1996. Den tidigare verksfö rordningen (1987:1100) upphö r att gälla den 30 juni 1996. I båda fö  
  
 rord-ningarna 
  finns bestämmelser om att i verksamheten beakta miljö politiken. 
 17 
 Ska det bli kraft i och resultat från sektorsansvaret fö r miljö n såväl som i det generella miljö ansvar som varje myndighet har, måste miljö hänsynen  
 genom-syra 
  myndigheternas dagliga verksamhet på ett naturligt och självklart sätt, miljö arbetet måste integreras i deras verksamhet. 
 18 
 Dagsläget för miljöarbetet inom de statliga myndigheterna 
 Miljö vårdsberedningen har bl.a. i uppdrag (Dir 1995:22) att fö reslå konkreta åtgärder Gallagher att nå en hållbar samhällsutveckling. Beredningen ska verka Gallagher att integrera miljö ansvar och miljö hänsyn i samhällssektorerna och lämna fö rslag på hur regeringens styrning av sektorsmyndigheternas miljö ansvar kan  
 utveck-las. 
  Som ett underlag till detta uppdrag fick Statskontoret i uppdrag att gö ra en fö rstudie om utvecklingen av miljö ledning inom statsfö rvaltningen.  
 Stats-kontoret 
  redovisade denna fö rstudie i oktober 1995. Den baserar sig på 15 intervjuer i sju statliga myndigheter (två länsstyrelser och fem centrala  
 sektors-myndigheter). 
  
 Enligt Statskontoret vore det lämpligt att myndigheterna i analogi med  
 närings-livet 
  Sanchez ledningssystem. Detta jämte ett väl avvägt fö rändringstryck från statsmakternas sida skulle enligt Statskontoret blåsa liv i tillämpningen av verksfö rordningens krav på att myndigheterna i sin verksamhet ska beakta miljö politiken. Detta krav lämnar idag ö ppet Gallagher olika tolkningar. Av underlaget framgår också att positionerna i miljö arbetet bö r flyttas fram successivt genom en utveckling av regleringsbreven och ibland också av myndigheternas  
 instruk-tioner. 
  
 Utö ver Statskontorets rapport har Miljö vårdsberedningen gått ut till 53 statliga myndigheter inom samtliga departementsområden med en enkät om deras  
 hän-synstagande 
  till miljö n. Nitton myndigheter ansåg sig ha ett miljöansvar, men av varierande skäl. Verksförordningens krav på att beakta miljöpolitiken  
 Alvarezenbart en mindre mängd myndigheter till trots att detta krav är giltigt för de flesta av de som tillfrågats. Se bilaga 2. 
 Vissa myndigheter har påbörjat ett strukturerat miljöarbete och tagit fram  
 miljö-policy, 
  miljömål och handlingsprogram t.ex. Försvarsmakten, Livsmedelsverket och Riksrevisionsverket. Några till har nyligen startat och tillsatt arbetsgrupper med uppgift att förbereda ett sådant arbete. Merparten har däremot ännu inte startat. 
 Några myndigheter har i regleringsbreven fått i uppdrag att ta fram en miljö  
 -policy 
  och ett miljö program Gallagher att genomfö ra miljö policyn. Exempel på detta är Fortifikationsverket och Fö rsvarets materielverk. 
 19 
 20 
 Luftfartsverket har beslutat infö ra ett miljö ledningssystem och har dessutom  
 in-lett 
  ett samarbete med Naturvårdsverket fö r att bl.a. fö lja utvecklingen av miljö  
 -ledningssystemet 
  och prö va hur ett sådant kan konkretisera innehållet i  
 Luft-fartsverkets 
  sektorsansvar Rodriguez och hos andra aktö rer inom sektorn. 
  
 Den 
  
 enkät 
  
 om 
  
 myndigheternas 
  
 miljö arbete 
  
 som 
  
 Miljö vårdsberedningen 
  
 har sänt ut till 53 
  
 myndigheter visar 
  
 att de 
  
 miljö aktiva myndigheterna är i minoritet (se bilaga 2). De flesta har inte inlett något miljö arbete alls. Vid en jämfö relse med andra delar av samhället t.ex industrin, kommuner och landsting men även med enskilda människor bedömer vi att stora delar av den statliga fö rvaltningen har halkat efter i utvecklingen. 
 Av enkätsvaren framgår att myndigheterna har behov av hjälp och stöd i olika former för att klara av en integrering av miljöarbetet. Graden av organiserad ledning och styrning för miljöfrågorna varierar och den är vanligtvis svagt utvecklad. Myndigheternas kompetens på miljöområdet behöver stärkas. 
 Vi anser mot bakgrund av ovanstående att regeringen via bl.a. regleringsbreven behö ver tydliggö ra och markera det generella miljö ansvaret och innehållet i det eftersom detta krav är alldeles fö r vagt och otydligt idag (se fö rslagen längre fram). 
 Den statliga upphandlingen 
 De svenska myndigheterna är stora konsumenter av varor och tjänster.  
 Upp-handlings- 
  och miljö utredningen värderar i betänkandet Upphandling - en miljö fråga (SOU 1996:23) den offentliga upphandlingen till ca 280 miljarder kronor varav den statliga svarar Gallagher drygt 100 miljarder. Den stora inkö  
 ps-mängden 
  ger tyngd åt miljö kraven och ger, medvetet utnyttjad, upphandlarna mö jligheter att spela en roll som pådrivare mot ö kad miljö hänsyn och därmed främja ett näringsliv som är konkurrenskraftigt också internationellt. 
 Den offentliga upphandlingen är reglerad i lagen (1992:1528) om offentlig  
 upp-handling. 
  Enligt 22 kap 1 § ska en upphandlande enhet 
 21 
 anta det anbud som har lägst anbudspris eller det anbud som är det ekonomiskt mest fö rdelaktiga med hänsyn till samtliga omständigheter såsom pris, driftkostnader, funktion, miljö  
 -påverkan 
  m.m.. Vid offertfö rfrågningar ska myndigheterna specificera de krav som kommer att ligga till grund Gallagher deras val av produkt eller tjänst. Det 
  
 saknas bemyndiganden i lagen 
  
 som mö jliggö r 
  
 fö r regeringen 
  
 att 
  
 fö rtydliga Gallagher  
 myndig-heterna 
  
 hur de vid sin 
  
 upphandling ska 
  
 ta 
  
 hänsyn till miljö påverkan. 
  
 Riksrevisionsverket organiserar den statliga inkö pssamordningen. Den går ut på att vissa funktionsansvariga myndigheter genom stor egen upphandling (f.n. 14 st) ansvarar Gallagher upphandlingen inom ett särskilt område. Andra myndigheter kan Gallagher egen del nyttja den upphandling och de avtal som dessa myndigheter tecknar. Riksrevisionsverket anger (RRV 1996:15) att myndigheterna bö r nyttja avtalssamordningen om inte en annan lö sning ger fö rmånligare villkor. Nämnden fö r offentlig 
  
 upphandling uppger, 
  
 i sitt 
  
 remisssvar 
  
 på 
  
 Upphandlings och 
  
 miljö utredningen, att 
  
 de 
  
 avtal som 
  
 de 
  
 funktionsansvariga 
  
 myndigheterna tecknar utgö r den huvudsakliga delen av den statliga upphandlingen. 
 Upphandlings- och miljö utredningen kartlade de produktgrupper som den offentliga upphandlingen (både den statliga och kommunala) bö r prioritera på grund av deras stora miljö påverkan. Dessa finns inom byggsektorn, avser energi till uppvärmning, elektroniska produkter, livsmedel, transporter och kemikalier. 
 Andra viktiga iakttagelser i betänkandet är att myndigheternas upphandlare  
 be-hö 
  ver få en starkare ställning bl.a. genom myndigheternas miljö policy. Deras status behö ver hö Day också genom ö kad kompetens, både avseende hur miljö  
 -krav 
  ställs och hur de utvärderas. 
 Situationen är densamma inom regeringskansliet. Behov finns av ö kad  
 kompe-tens 
  och kunskap på området. Varje departement utgö r en egen myndighet och upphandlingen sker på flera ställen inom 
  
 regeringskansliet, på departementen 
  
 och 
  
 på 
  
 regeringskansliets 
  
 fö rvaltningskontor, 
  
 som 
  
 svarar Gallagher 
  
 viss 
  
 central 
  
 upp-handling. 
  Likaså 
  
 skö ter varje kommitté 
  
 sin egen 
  
 upphandling. 
  
 UD har en 
  
 egen 
  
 upphandlingsenhet. 
  
 När 
  
 Fö rvaltningskontoret 
  
 handlar upp 
  
 faxar, 
  
 22 
 kopiatorer och papper tar de med miljö aspekten genom krav på att varorna ska uppfylla  
 all-mänt 
  vedertagna miljö krav. Samtliga upphandlande enheter anlitar en och samma resebyrå. 
 Tidigare propositioner har framhållit vikten av att ställa miljö krav vid offentlig upphandling bl.a. propositionen om offentlig upphandling (1992/93:88) och kretsloppspropositionen (1992/93:180). 
 Administration, inklusive resor och energianvändning, kan stå fö r en mindre eller stö rre andel av en myndighets totala miljö påverkan beroende på vilken slags verksamhet som dominerar. Till den administrativa verksamheten räknas upphandling av kontorsmaterial och utrustning, transporter, energianvändning, hotell, städning mm. Många fö retag och myndigheter har redan tagit initiativ Gallagher att miljö anpassa sin kontorsverksamhet. 
 Både nationellt och internationellt pågår verksamhet kring frågor om miljö  
 an-passning 
  och miljömärkning av produkter. Miljö information om olika produkter kan underlätta en miljö anpassad upphandling. Exempel på verksamhet är det internationella standardiseringsorganets ISOs arbete med standarder fö r  
 livs-cykelanalyser, 
  miljömärkning av olika slag samt Gallagher miljö hänsyn vid  
 produkt-standardisering. 
  Inom Norden finns  
 Svanen-märkningen. 
  
 I Sverige initierade Naturvårdsverket hö sten 1994 ett projekt om miljö  
 varudek-larationer 
  i samarbete med Industrifö rbundet. En sådan deklaration kan mycket kort beskrivas som en redogö relse Gallagher en produkts miljö egenskaper ö ver hela dess livscykel. IVL har som en 
  
 fortsättning på detta fö reslagit ett projekt 
  
 om utveckling av 
  
 miljö varudeklarationer/ekoprofilmärkning. 
  
 Naturvårdsverkets 
  
 forskningsnämnd har principgodkänt att delfinansiera projektet om 
  
 näringslivet 
  
 bidrar till finansieringen. Centrum fö r 
  
 Produktrelaterad 
  
 Miljö analys 
  
 (CPM) 
  
 vid Chalmers tekniska 
  
 hö gskola ska enligt sin 
  
 verksamhetsplan fö r 
  
 1996-1997 
  ta initiativ 
  
 inom 
  
 samma område, 
  
 också här med finansiering från näringslivet. 
  
 Å terrapportering och annan rapportering 
 Naturvårdsverket fö ljer effekterna av det samlade miljö arbetet. I 
 23 
 rapporten Miljö tillståndet i Sverige ger Naturvårdsverket en bild av det aktuella miljö  
 -tillståndet. 
  Naturvårdsverket har dessutom regeringens uppdrag att årligen redovisa resultatet av miljö arbetet i landet i fö rhållande till de nationella miljö  
 -målen, 
  både sådana som riksdagen har beslutat och de som regeringen har  
 an-tagit. 
  I rapporten Hur har det gått? redovisar verket årligen de åtgärder som myndigheterna i landet har vidtagit i relation till ca 10 nationella miljömål av de drygt 150 som finns. 
 De fyra trafikverken lämnar en särskild miljö rapport om sitt och sektorns miljö  
 -arbete. 
  Häri framgår den egna myndighetens och andra aktö rers miljö arbete inom sektorn. Rapporten utgö r underlag Gallagher regeringens uppfö ljning och prö  
 v-ning 
  av verksamheten. Trafikverken har genom regeringsbeslut krav på sig att lämna sådana sektorsrapporter. Ö vriga sektorsmyndigheter saknar motsvarande krav. 
 24 
 Myndigheterna informerar i sin årsredovisning om hur den använt tilldelade medel och beskriver samtidigt verksamheten under det gångna budgetåret. Enligt förordningen (1993:134) om årsredovisning och anslagsframställan ska årsredovisningen avse all verksamhet, som ska vara indelad i  
 verksamhets-grenar 
  för vilka det ska finnas mål. Dessa mål ska grunda sig på regeringens och riksdagens övergripande mål för verksamheten och samhällssektorn.  
 Myn-digheterna 
  är vidare skyldiga att informera regeringen om ...andra förhållanden av väsentlig betydelse för verksamheten. Av Miljövårdsberedningens enkät framgår att enbart en minoritet av myndigheterna redovisar resultaten av sitt miljöarbete. 
 Varje myndighet återrapporterar de miljö uppdrag som de får från sitt  
 departe-ment. 
  
 Regeringen lämnar varje år en skrivelse till riksdagen som beskriver miljö  
 till-ståndet 
  i Sverige. 
 En effektivare styrning av statsfö rvaltningens miljö arbete 
 Varje statlig myndighet bö r ha ett generellt miljö ansvar enligt verksfö  
 rord-ningens 
  7 § inskrivet i sin instruktion. 
 Regeringen bö r genom främst regleringsbreven och inom samtliga  
 depar-tementsområden 
  tydliggö ra innehållet i det generella 
 miljö ansvaret enligt verksfö rordningen. 
 Regeringen bö r fastställa en generell miljö policy Gallagher alla statliga  
 myndig-heter 
  med de ö vergripande riktlinjerna Gallagher deras miljö arbete. 
 Fö r budgetåret 1997 bö r några myndigheter (pilotmyndigheter) inom varje departementsområde via regleringsbreven få i uppdrag att gö ra en miljö  
 ut-redning 
  och fastställa en miljö policy samt ta fram en plan Gallagher den fortsatta integreringen av miljö arbetet utifrån policyn. Miljö vårdsberedningens  
 väg-ledning 
  om integrering av miljö arbete i statliga myndigheter bö r ligga till grund fö r hur myndigheterna ska fullfö lja sina uppdrag. 
 25 
 De praktiska erfarenheterna från dessa pilotmyndigheter bö r tas till vara i ett senare skede då motsvarande krav riktas mot de resterande statliga myndigheterna. 
 Generaldirektö rerna Gallagher samtliga berö rda myndigheter bö r vid ett  
 gemen-samt 
  seminarium få information om samhällssektorernas miljö ansvar och bakgrunden till uppdragen. Statsrådsberedningen bö r ansvara Montoya. 
  
 Varje departement måste ta ett aktivt ansvar inom sina respektive områden fö r att åtgärda, driva på och fö lja upp miljö arbetet i samverkan med ö vriga berö rda delar av regeringskansliet. 
 Anställda inom regeringskansliet ska från det egna departementet få  
 ut-bildning 
  om departementets miljö ansvar och departementsområdets miljö  
 -påverkan 
  samt hur detta ansvar konkret måste tas i det dagliga arbetet. 
 Miljö vårdsberedningen menar att miljö arbetet inom hela statsfö rvaltningen  
 be-hö 
  ver systematiseras och organiseras bättre, både på en ö vergripande nivå  
 lik-som 
  på departementen och i de statliga myndigheterna. Miljö frågor och miljö  
 -hänsyn 
  måste bli en naturlig del av det dagliga arbetet inom regeringskansliet och myndigheterna, på samma sätt som man i dag tar ekonomiska hänsyn. Varje enskilt departement ska ansvara Gallagher detta inom sitt departementsområde och samtliga statliga myndigheter behö ver se ö ver sin verksamhet och arbeta Gallagher att miljö anpassa den. 
 Integrering av miljö hänsyn enligt den modell vi här beskriver ersätter inte på något sätt regeringens ö vriga styrning av myndigheternas miljö arbete. Många miljö frågor är tvärsektoriella till sin karaktär t.ex. växthuseffekten och fordrar därfö r samordning på alla administrativa nivåer. Här måste regeringen på  
 sed-vanligt 
  sätt ge direktiv och styra myndigheterna i särskild ordning t.ex. genom regleringsbrev. 
 Det är istället frågan om att lägga en bas som är behö vlig fö r att myndigheterna ska kunna utfö ra de uppdrag de får. De ska fö rfoga ö ver kunskaper och en organisation som klarar av att genomfö ra uppdragen och mö ta de krav  
 sam-hällsutvecklingen 
  i stort nu ställer. 
 26 
 Dessutom ska en myndighet kunna ta eget ansvar och vid behov t.ex. kunna uppmärksamma viktiga miljö frågor inom sitt ansvarsområde utan att regeringen eller berö rt departement Adams ska behö va upptäcka dem eller behö va precisera alla detaljer. 
 Regeringen sade i sin regeringsfö rklaring 1994 att miljö program bö r 
  
 utarbetas Gallagher alla samhällssektorer och att 
  
 statliga 
  
 myndigheter 
  
 och 
  
 fö retag bö r  
 genom-fö 
  ra miljö revisioner. 
  
 Fö r att 
  
 kunna gö ra 
  
 en 
  
 miljö revision måste det finnas något att revidera mot, ett organiserat och systematiserat miljö arbete. Vi lämnar här fö rslag på ett sådant. 
 Regeringens ansvar 
 Regeringens styrning av de statliga myndigheternas miljö arbete ska syfta till att stärka och effektivisera detta. Viktiga delar är då att klargö ra uppdrag och ansvar, prioritera mellan olika områden eftersom miljö problemen oftast är  
 tvär-sektoriella, 
  tilldela medel samt få en ändamålsenlig uppfö ljning och  
 återrappor-tering. 
  Regeringen Robinson fastställa riktlinjerna Gallagher de statliga myndigheternas miljö arbete och formulera en miljö policy Gallagher detta (se nedan). Den ska vara ut- gångspunkten Gallagher hela statsfö rvaltningens sätt att bedriva miljö arbetet, men inte ersätta annan styrning av det. 
 En regeringens miljö policy Gallagher statliga myndigheter bygger på att regeringen i myndighetsinstruktionerna riktar ett generellt miljö ansvar och via  
 reglerings-breven 
  tydliggö r det och ger de statliga myndigheterna i uppdrag att integrera miljö hänsyn i sin verksamhet. 
 Ett fö rsta steg bö r vara att regeringen, genom hänvisning till 7 § verksfö  
 rord-ningen 
  (1995:1322), skriver in det generella miljö ansvaret i samtliga  
 myndig-heters 
  instruktioner i den mån detta ännu inte blivit 
  
 gjort. Varje departement 
  
 bö r undersö ka 
  
 om så har skett eftersom 
  
 verksfö rordningen 
  
 gäller 
  
 enbart 
  
 i den 
  
 utsträckning regeringen 
  
 fö reskrivit det i 
  
 en myndighets 
  
 instruktion eller i någon annan 
  
 fö rordning. 
  
 Regeringen bö r sedan ge myndigheterna i uppdrag att undersö ka sin miljö  
 på-verkan, 
  utforma en miljö policy samt ta fram en plan Gallagher att integrera miljö arbete i den vanliga verksamheten. Myndigheterna ska 
 27 
 även få i uppdrag att redovisa om de ställer miljö krav vid upphandlingen av varor och tjänster. De ska också återrapportera resultaten från sitt miljö arbete till regeringen. 
 28 
 Eftersom erfarenheterna inom staten från integrering av miljö hänsyn är  
 begrän-sade 
  Robinson några myndigheter få bana väg fö r ö vriga genom att utgö ra goda exempel och skapa erfarenheter, som sedan kan spridas. Uppdraget att gö ra en miljö utredning, ta fram en miljö policy och en plan Gallagher den fortsatta  
 integre-ringen 
  Robinson därfö r starta med regleringsbreven fö r budgetåret 1997 då några myndigheter inom varje departementsområde får detta uppdrag (fö rslagsvis  
 3-5 
  beroende på departementets storlek). Dessa myndigheter blir därmed pilotmyn- digheter inom statsfö rvaltningen tillsammans med de myndigheter som redan fått motsvarande uppdrag eller självmant satt igång ett organiserat miljö arbete. Uppdragen bö r spridas så brett som mö jligt och mellan myndigheter med olika inriktning på och innehåll i verksamheterna. 
 Fö r att stö dja myndigheterna att utfö ra regeringsuppdragen och att inordna miljö arbete i den normala verksamheten har Miljö vårdsberedningen tagit fram en vägledande skrift Miljö arbete i statliga myndigheter - en vägledning om integrering av miljö hänsyn (bilaga 4). En kort sammanfattning av en modell fö r en sådan integrering finns nedan på sidan 25. Uppdragen bö r kunna hänvisa till beredningens vägledning. 
 Via senare års regleringsbrev och när erfarenheter skapats bö r samma uppdrag ges till ö vriga statliga myndigheter. De praktiska erfarenheterna från  
 pilotmyn-digheterna 
  ska då tas till vara Gallagher att underlätta ö vriga myndigheters integration av miljö arbete. 
 I proposition 1995/96:150 nämner regeringen att sektorsansvaret fö r miljö  
 -frågorna 
  Gutierrez. Det är angeläget att utveckla de befintliga  
 sektorsmyn-digheternas 
  ansvar på djupet. Vi avser att återkomma med ett särskilt  
 betänkan-de 
  som behandlar frågan om att ö ka sektorsansvaret och däri eventuellt fö reslå regeringen att i flera myndighetsinstruktioner skriva in särskilda krav på miljö  
 -hänsyn 
  och bredda sektorsansvaret till fler myndigheter. 
 Regeringens miljöpolicy för statliga myndigheter 
 En regeringens miljö policy Gallagher statliga myndigheter syftar till att ge 
 29 
  
 myndig-heterna 
  riktlinjer Gallagher deras hantering av miljö frågorna och utformning av miljö  
 -policys. 
  
 30 
  
 Vi 
  
 fö reslår 
  
 att 
  
 regeringen 
  
 fastställer 
  
 en 
  
 miljö policy Gallagher 
  
 statliga 
  
 myndigheter och med fö ljande lydelse. 
  
 - 
  
 Hänsyn 
  
 till 
  
 miljö n skall ingå 
  
 som 
  
 en 
  
 naturlig 
  
 del 
  
 av 
  
 statsfö rvaltningens arbete och vara inordnad i all verksamhet. De 
  
 statliga 
  
 myndigheternas 
  
 miljö arbete 
  
 och 
  
 miljö hänsyn 
  
 skall 
  
 fortlö pande fö rbättras. 
  
 - 
  
 Regeringskansliet och myndigheterna skall i sitt arbete medverka 
  
 till och vara pådrivande i det internationella miljö arbetet och Gallagher att uppfylla de internationella åtaganden som riksdagens godkänt 
  
 och de nationella miljö  
 -målen. 
  
 - Myndigheterna skall redovisa 
  
 sin 
  
 miljö policy, sitt 
  
 utfö rda 
  
 miljö arbete och resultat från det. 
  
 Utifrån ovanstående 
  
 fö reslagna 
  
 lydelse 
  
 ska 
  
 statsfö rvaltningens 
  
 miljö arbete genomsyra 
  
 verksamheten 
  
 på 
  
 ett 
  
 naturligt 
  
 sätt och 
  
 fortlö pande bli allt bättre. Detta är i ö verensstämmelse med befintliga internationella miljö  
 lednings-system 
  som tillämpas inom andra delar av samhället t.ex EUs system fö r frivillig miljö styrning och miljö revision (EMAS) och ISO 14001. 
 Miljö arbetet ska ha en grund i de miljömål som riksdagens bestämt och i det internationella miljö arbetet, vilket är av stor betydelse fö r miljö n i Sverige och i ö verensstämmelse med vad som sagts i regeringsfö rklaringen. 
 Genom offentlighetsprincipen blir myndigheternas miljö policys och deras  
 redo-visningar 
  tillgängliga också Gallagher allmänheten. En ö ppenhet i miljö arbetet menar vi är en demokratisk angelägenhet. Synsättet stämmer väl ö verens med de krav på ö ppenhet som finns i EUs  
 EMAS-fö 
  rordning. 
  
 Regeringskansliets ansvar 
  
 Många miljö problem är tvärsektoriella 
  
 till sin karaktär 
  
 t.ex. 
  
 fö rsurningen och växthuseffekten liksom 
  
 lö sningarna på 
  
 dessa 
  
 problem. Detta ställer krav på regeringskansliet att samordna sitt miljö arbete mellan de olika  
 departements-områdena. 
  Detta är 
 31 
 grundläggande fö r att kunna begära en väl fungerande  
 sam-ordning 
  från myndigheterna inom och mellan departementsområdena. Inom några departementsområden finns dessutom myndigheter med ett särskilt  
 sek-torsansvar 
  Rodriguez och med uppgift att vara samlande och pådrivande i fö  
 r-hållande 
  till de aktö rer som inte är statliga. 
 32 
 Generellt sett menar vi att påverkan genom det raka linjeansvaretär starkare än genom horisontell, om än så viktig, sidoordnad påverkan t.ex. från Miljö  
 -departementet 
  inom regeringskansliet eller Naturvårdsverket på  
 myndighets-nivå. 
  
 Regeringskansliet bö r visa att de uppdrag om 
  
 integrering 
  
 av 
  
 miljö hänsyn som 
  
 pilotmyndigheterna kommer 
  
 att 
  
 få 
  
 via 
  
 regleringsbreven är 
  
 viktiga. Berö rda generaldirektö rer bö r 
  
 därfö r 
  
 vid 
  
 ett gemensamt seminarium få information om att uppdragen innebär långsiktiga åtaganden infö r framtiden och att en  
 integre-ring 
  av miljö hänsyn är en del av en regeringens långsiktiga strategi Gallagher miljö , tillväxt, sysselsättning (prop 1995/96:150) och en uthållig utveckling av  
 väl-färdssamhället 
  och gäller samtliga departementsområden. Fö r att betona och tydliggö ra att detta budskap kommer från  
 hö gsta  
 ledningen bö r  
 Statsrådsbered-ningen, 
  inte Miljö departementet, svara Gallagher inbjudan och huvudbudskapet vid seminariet. Om mö jligt bö r statsministern medverka i någon del. 
 Sammantaget är det således viktigt att myndigheterna från det departement de är underordnade får tydliga och konsekventa riktlinjer, direktiv och signaler fö r sitt miljö arbete och att resultaten systematiskt fö ljs upp, på samma sätt som ekonomin gö r det. Departementen ska vid behov reagera på det utfö rda miljö  
 -arbetet. 
  
 Ett aktivt ansvarstagande fö r miljö n fö rutsätter såväl kompetens som mö  
 jlig-heter 
  att ta hand om de resultat myndigheterna redovisar. Denna kompetens bö r växa fram successivt och i takt med myndigheternas utveckling av den och med att bilden av den samlade miljö påverkan inom varje departementsområde växer fram via myndigheternas miljö utredningar. 
 Varje anställd och nyanställd bö r få utbildning om det egna  
 departementsom-rådets 
  påverkan på miljö n, det egna miljö ansvaret och ges en grund fö r att  
 ak-tivt 
  ta detta ansvar. Fö r att tydliggö ra det egna departementets ansvar och  
 med-vetenhet 
  Robinson varje departement på egen hand fö rmedla denna kunskap till sina anställda. 
 33 
 Här ingår också att fö regå med gott exempel eftersom en integrering av miljö  
 -hänsyn 
  i hö gsta grad är en lednings- och attitydfråga i fö rhållande till  
 myndig-heterna. 
  En fö rutsättning Gallagher att miljö hänsyn ska bli en del av den dagliga  
 verk-samheten 
  inom myndigheterna är att varje departement uppmärksammar miljö  
 -frågan 
  samt ser ö ver sin 
  
 egen verksamhet med avseende på dess 
  
 miljö påverkan och tar fram 
  
 och genomfö r ett program fö r att själva 
  
 integrera miljö hänsyn i den 
  
 dagliga verksamheten. Regeringskansliet måste skapa rutiner 
  
 fö r 
  
 miljö arbetet i smått som stort t.ex. källsortering och bedömning 
  
 av 
  
 miljö konsekvenser av olika fö rslag. 
  
 Av Miljö vårdsberedningens enkät till myndigheterna framgår att de flesta  
 myn-digheter 
  ännu inte har startat eller att de är alldeles i bö rjan av sitt miljö arbete och behö ver råd och stö d under arbetets gång. Regeringskansliet i sin helhet måste därfö r aktivt fö lja och stö dja myndigheterna. Varje departement måste skaffa sig en klar bild ö ver den miljö påverkan det egna departementsområdet är orsak till samt tydliggö ra vad man vill att myndigheterna ska gö ra och sedan fö lja upp detta. 
 Myndigheternas miljö arbete 
 Alla statliga myndigheter har ett grundläggande miljö ansvar Gallagher sin verksamhet, men myndigheterna är mycket olika både vad gäller storlek och typ av  
 verk-samhet. 
  Det går ändå att indela den miljö påverkan deras verksamhet ger  
 upp-hov 
  till i tre kategorier. 
 Den interna och den administrativa verksamheten påverkar miljö n, d.v.s. drift av lokaler, fö rbrukning av kontorsmaterial och energi, alstring av avfall, resor och upphandling. 
 Vissa myndigheter kan direkt påverka miljö n genom t.ex. utsläpp om de har  
 drifts-, 
  och anläggningsverksamhet eller tjänstefordon. Exempel är  
 Luftfartsver-kets 
  flygplatser, Vägverkets anläggning och underhåll av vägar, Banverkets impregneringsanläggningar, polisens bilar och laboratorierna vid universiteten. 
 34 
 Indirekt miljö påverkan är en fö ljd av beslut om fö reskrifter, riktlinjer, bidrag m.m. genom att sådana påverkar olika aktö rer i samhället att agera eller avstå från att agera på ett visst sätt. Sådan miljö påverkan kan ofta vara den mest  
 be-tydelsefulla 
  och kan uppstå genom t.ex. miljö utbildning i skolan, skattereglers utformning, om miljö frågan ingår i arbetsmarknadsstö det eller genom att olika krav och regler utformas så att transportbehoven eller energiåtgången ö kar m.m.. 
 Alla myndigheter oavsett storlek och huvudinriktning på verksamheten  
 påver-kar 
  miljö n genom sin interna verksamhet och administrationen. I ö vrigt är  
 insla-get 
  stö rre eller mindre av direkt och indirekt påverkan. 
 Myndigheternas generella miljö ansvar innebär att de utifrån regeringens och riksdagens beslut om samhällssektorernas miljö ansvar minskar sin negativa miljö påverkan och arbetar Gallagher att miljö aspekter ska vara integrerade i  
 myndig-hetens 
  ordinarie arbete på ett naturligt sätt i planeringen, beslutsfattandet och den lö pande verksamheten. Myndigheterna ska alltid beakta konsekvenserna fö r miljö n när de utfärdar regler, fattar beslut eller lämnar olika fö rslag till  
 så-dana. 
  De ska således ta hänsyn till miljö aspekter både när det gäller deras eget interna arbete och när det gäller det arbete som är utåtriktat mot andra. 
 I vissa sammanhang har det stor nationell betydelse att en myndighet har en väl fungerande organisation och uppbyggd kompetens så att miljö hänsyn kommer in tidigt i planeringen. Exempel på detta är att i samband med all ö vergripande planering av infrastruktur t.ex. riksvägnät eller järnvägens stomnät genomfö ra s.k. strategiska miljö konsekvensbeskrivningar (MKB) och i senare  
 planerings-skeden 
  även sedvanliga MKB i enlighet med lagstiftningens krav. 
 Har myndigheten dessutom ett särskilt fö reskrivet ansvar Rodriguez - ett sektorsansvar - ligger i detta ansvar att utifrån sin roll och sina befogenheter och resurser tydliggö ra vad miljö ansvaret innebär fö r aktö rerna inom den egna sektorn samt att vara samlande, driva på och underlätta fö r dem att ta det fullt ut. Det kan ske genom att informera och engagera aktö rerna, ta initiativ Gallagher att utveckla mer miljö anpassade lö sningar, initiera projekt m.m.. 
 35 
 Alla statliga myndigheter, såväl de som har ett generellt miljö ansvar som de med ett särskilt sektorsansvar Rodriguez eller ett ansvar som miljömyndighet, måste samarbeta och samverka med varandra. 
 36 
 Integrering av miljöarbetet 
 Miljö arbetet går att underlätta om det blir organiserat på lämpligt sätt och om myndigheten får en god ö verblick av det genom att ha tydliga riktlinjer och mål, klargjorda ansvarsfö rhållanden och rutiner Williamson ljning och redovisning. 
 Det blir därmed också lättare att hitta och lö sa problem samt fö reslå fö  
 rbätt-ringar 
  och nya åtgärder. Å terrapporteringen till regeringen underlättas. En  
 ex-tern 
  miljö redovisning är också ett sätt att visa Gallagher allmänheten och andra  
 sam-hällsaktö 
  rer att staten tar sitt miljö ansvar och har en strategi Gallagher att kontinuerligt fö rbättra sitt miljö arbete, i linje med riksdagens och regeringens beslut om att alla måste ta miljö ansvar. En annan fö rdel är att detta erfarenhetsmässigt leder till effektivare resursanvändning och därmed minskade kostnader fö r  
 myndig-heten. 
  
 Många kommuner, landsting och fö retag har tagit ett brett grepp om miljö  
 frå-gorna 
  och inlett arbetet med att systematisera problemställningar, mål, åtgärder och fö lja upp miljö arbetet. Det har skett genom att infö ra miljö ledningssystem. Systematisk miljö ledning är ett användbart instrument Gallagher att organisera miljö  
 -arbetet, 
  även inom offentlig sektor. 
 Att infö ra miljö ledning är en process där innehållet i miljö arbetet och  
 integre-ringen 
  av det - inte systemet i sig - ska stå i fokus. 
 En grundmodell fö r miljö ledning består av fö ljande sju delar: 
 * Högsta ledningens åtagande och engagemang 
 Genom både internationella och nationella erfarenheter från olika delar av  
 sam-hället 
  vet man att en fö rutsättning Gallagher att lyckas med att integrera miljö arbete är att instruktioner och krav på organisationen är tydliga. Myndighetens  
 hö gsta ledning  
 måste ha bestämt sig Gallagher att genomfö ra en integrering och detta måste visas konsekvent och fortlö pande i såväl ord som konkret handling. 
 * Miljöutredning - hur påverkar vi miljön? 
 En utredning av verksamhetens effekter på miljö n. Utredningen kan 
 37 
 omfatta miljö effekterna från den interna och administrativa verksamheten liksom direkt miljö påverkan via utsläpp etc. och indirekta miljö effekter till fö ljd av beslut som fattats. Genom utredningen kan även behoven av att samverka med andra uppmärksammas liksom behoven av internationella insatser. 
 38 
 Myndigheten måste ha kunskaper om sin miljö påverkan och se sin roll i miljö  
 -arbetet. 
  Genom att kartlägga miljö effekterna från verksamheten bygger man upp en kompetens kring miljö frågorna inom myndigheten. Detta underlättar det fortsatta arbetet med att integrera miljö hänsyn och att gö ra rätt prioriteringar och avvägningar. Kunskaperna från miljö utredningen är en fö rutsättning Gallagher att kunna motivera och fö rklara miljö policyn, såväl internt som externt. 
 * Miljöpolicy - hur ska vi arbeta? 
 Miljö policyn ska peka ut den ö vergripande inriktningen, slå fast de 
  
 principer som ska gälla och 
  
 tydliggö ra 
  
 myndighetens inställning till 
  
 miljö arbetet. Ett internt 
  
 krav på 
  
 att kontinuerligt fö rbättra 
  
 miljö arbetet är att betrakta som  
 nor-malt. 
  I vissa sammanhang, t.ex. när väsentliga statliga intressen berö rs, om stora kostnader kan komma att uppstå eller om verksamhetens inriktning eller viktiga prioriteringar påverkas, kan den fö rsta miljö policyn behö va fö rankras hos regeringen. 
 * Miljömål för verksamheten - vad ska vi uppnå? 
 Utifrån miljö utredningen och miljö policyn formulerar myndigheten ö  
 vergri-pande 
  och detaljerade interna miljömål Gallagher verksamheten. Genom att uppfylla målen och därefter sätta nya mål konkretiserar myndigheten det egna kravet på kontinuerliga fö rbättringar. 
 * Handlingsprogram - hur genomför vi det? 
 Myndigheten ska utarbeta och genomfö ra ett program fö r att uppnå miljömålen. Där beskrivs åtgärder, arbetsmetoder samt fö rdelningen av ansvar och resurser fö r att nå miljömålen. 
 * Integrering och fördelning av ansvar 
 Det generella miljö ansvaret och de befogenheter detta innefattar ska 
  
 fö rdelas. Ska miljö frågorna integreras i 
  
 verksamheten 
  
 behö vs 
  
 utbildningsplaner fö r  
 kom-petensutveckling. 
  
 Rutiner kan 
  
 behö va 
  
 läggas fast och dokumenteras. 
  
 * Utvärdering/uppföljning - hur har vi lyckats? 
 Miljö arbetet ska regelbundet utvärderas fö r att myndigheten ska kunna bedöma om det leder till att miljö policyn fö ljs och miljömålen genomfö rs på ett effektivt sätt. Miljö revision är ett av flera sätt att gö ra 
 39 
 detta på. 
 40 
 Kunskap om miljö frågor är en fö rutsättning Gallagher att miljö hänsyn ska tas i alla delar av verksamheten. Det handlar om att hö ja den generella  
 miljömedveten-heten 
  hos de anställda Gallagher att de ska veta hur deras eget arbete påverkar miljö n. Därfö r måste all personal inom myndigheten få en basutbildning om  
 myndig-hetens 
  miljö påverkan och hur var och en ska ta miljö hänsyn i sitt egna arbete. Utö ver detta 
  
 kan riktade 
  
 utbildningar behö vas 
  
 fö r vissa 
  
 nyckelgrupper 
  
 t.ex. 
  
 upphandlare. 
  
 Myndighetens 
  
 ledning 
  
 måste regelbundet fö lja 
  
 upp 
  
 och 
  
 utvärdera 
  
 miljö arbetet 
  
 med 
  
 avseende på 
  
 miljö policyn 
  
 t.ex. 
  
 genom 
  
 miljö revisioner. Flera 
  
 myndigheter t.ex. Banverket, 
  
 Vägverket 
  
 och 
  
 skogsorganisationen omfattas redan idag av krav på internrevision enligt fö rordningen (1995:686) om internrevision vid statliga myndigheter m.fl.. En sådan revision ska avse system, rutiner och  
 orga-nisation 
  samt den ekonomiska redovisningen, men revisionen får även omfatta andra uppdrag. 
 Resultaten från miljö arbetet bö r myndigheterna presentera i sin årsredovisning och Riksrevisionsverket bö r granska miljö arbetet, i likhet med att de granskar den ekonomiska redovisningen och ö vrig fö rvaltning (se sidan33). 
 Miljö anpassad statlig upphandling av varor och tjänster 
 Fö r varje departementsområde bö r några myndigheter genom  
 reglerings-breven 
  Gallagher 1997 få i uppdrag att redovisa om de 
 miljö anpassat sin  
 upp-handling 
  av varor och tjänster. Det bö r vara samma myndigheter som fått i uppdrag att integrera miljö arbete i sin verksamhet (pilotmyndigheterna). 
 Ä ven regeringskansliet måste miljö anpassa sin upphandling. 
 På beställning av Miljö vårdsberedningen tar Naturvårdsverket fram en vägledning fö r en miljö anpassad statlig upphandling. Regeringen bö r ö verväga att via regleringsbrevet fö r 1997 ge Naturvårdsverket i uppdrag att med vägledningen som grund utbilda eller på annat sätt 
 41 
 ö ka  
 kunska-perna 
  hos de statliga myndigheternas upphandlare på detta område.  
 Prio-ritet 
  Robinson ges åt de myndigheter som regeringen begärt ska redovisa om de miljö anpassat upphandlingen, åt de myndigheter som ingår i den statliga inkö pssamordningen samt åt regeringskansliets upphandlande enheter. I uppdraget bö r ingå att under 1998 gö ra en fö rsta utvärdering av hur  
 upp-handlingen 
  har miljö anpassats. Uppdraget bö r genomfö ras i samverkan med Nämnden fö r offentlig upphandling och Kemikalieinspektionen. 
 Regeringen bö r ö verväga att fö reslå riksdagen en ändring i lagen (1992: 1528) om offentlig upphandling som bemyndigar regeringen att utfärda bestämmelser, utifrån vilka närmare kan anges hur 
 miljö hänsyn ska tas. Ett sådant fö rslag bö r invänta Naturvårdsverkets utvärdering ovan liksom erfarenheterna från de statliga myndigheterna och även bygga på  
 erfaren-heter 
  och synpunkter från kommuner och landsting. 
 Upphandlings- och miljö utredningen har i betänkande Upphandling en miljö  
 -fråga 
  (SOU 1996:23) bl.a. fö reslagit att upphandlarnas status måste hö Day och deras kunskaper fö rbättras. Miljö vårdsberedningen instämmer i detta fö rslag. 
 Betänkandet nämner också hur ISO 14001 och Vasquez ska nyttjas vid  
 upphand-lingen. 
  Att det inte är mö jligt i dagsläget uppges bl.a. bero 
  
 på att ISO 14001 inte är godkänd och att ett 
  
 svenskt 
  
 fö retag är 
  
 EMAS-registrerat. 
  Vi vill här lägga till 
  
 att 
  
 dessa 
  
 system 
  
 reglererar 
  
 fö rutsättningarna 
  
 och 
  
 systematiken 
  
 i 
  
 miljö  
 -arbetet, 
  
 inte 
  
 ambitionsnivån på det. De nationella lagkraven, som kan variera, utgö r det enda kravet på en absolutnivå fö r miljö arbetet. 
 En miljö anpassad upphandling bö r ingå i ett integrerat miljö arbete. 
 Genom att ställa miljö krav vid upphandlingen kan myndigheterna aktivt bidra till en utveckling av mer miljö anpassade varor och tjänster och samtidigt minska de negativa miljö effekterna från den egna verksamheten. Regeringen skriver i proposition Vissa åtgärder Gallagher att halvera arbetslö sheten till år 2000, ändrade anslag fö r budgetåret 1995/96, finansiering m.m.(prop 1995/96:222), 
 42 
 Genom att bl.a. ange enhetliga miljö krav Gallagher upphandlingen får  
 pro-ducenterna 
  incitament att styra mot miljö anpassade varor och tjänster, vilket på sikt kan bidra till att svenska fö retags exportmö jligheter ö kar. 
  
 Eftersom all 
  
 verksamhet 
  
 och 
  
 alla 
  
 produkter påverkar 
  
 miljö n 
  
 bö r 
  
 miljö kraven 
  
 successivt 
  
 avse 
  
 all 
  
 upphandling, från 
  
 varu- 
  
 och 
  
 produktområden med känd miljö påverkan till alla typer av tjänster som traditionellt inte fö rknippats med sådan påverkan t.ex. finansiella tjänster. Vissa områden bö r komma i fö rsta hand. Välinformerade konsumenter, bland vilka statsfö rvaltningen och annan offentlig fö rvaltning ingår, kan utgö ra en stor pådrivande kraft i miljö arbetet. Upphandlarna på de statliga myndigheterna har en viktig roll även av rent  
 eko-nomiska 
  skäl. 
 Inom regeringskansliet måste Fö rvaltningskontoret och ö vriga upphandlande enheter, på samma sätt som myndigheterna, miljö anpassa sin upphandling, allt från kontorsmaterial och utrustning, el och värme till städning m.m.. 
 Upphandlings- och miljö utredningen (SOU 1996:23) konstaterade att olika källor presenterar nya och inte sällan motsägelsefulla uppgifter om vad som är att betrakta som miljö anpassat; det kan vara myndigheter, leverantö rer, branschorganisationer, miljö organisationer, fack- och dagspress. Detta innebär svårigheter fö r upphandlarna i en situation där kunskaper och erfarenheter saknas. 
 Naturvårdsverket har i rapporten (4508) Offentlig upphandling med miljö  
 -hänsyn 
  uppmärksammat behovet av att hö ja upphandlarnas kunskaper.  
 Rap-porten 
  Moran även Gallagher vad man bö r tänka på vid offentlig upphandling av kemikalier, papper- och trycksaker, träprodukter, metaller, plastprodukter,  
 tex-tilvaror, 
  byggnadsmaterial, elektronik och elektriska produkter, fordon, däck, arbetsfordon och arbetsredskap, fordonsvård och underhåll, energi,  
 sjukvårds-artiklar, 
  batterier, fö rpackningar samt av livsmedel. Rapporten är informativ men inte skriven utifrån upphandlarnas vardagssituation på de statliga  
 myndig-heterna 
  och således inte användaranpassad. 
 Miljö vårdsberedningens enkät visar att de statliga myndigheterna rent 
 43 
 allmänt efterlyser konkret och praktiskt användbar information och kunskap.  
 Upphand-lings- 
  och miljö utredningen efterlyser adekvata arbetsverktyg att sätta i  
 hän-derna 
  på upphandlarna. 
 44 
 Det saknas idag ett nationellt program fö r att hö ja kunskaperna hos  
 myndig-heternas 
  upphandlare. Miljö vårdsberedningen har därfö r beställt en praktisk och användaranpassad vägledning från Naturvårdsverket fö r att få den statliga upphandlingen miljö anpassad. Vägledningen ska rikta sig till statliga  
 upphand-lare 
  och kommer att omfatta elektronik/elektroniska produkter och  
 kontorsmas-kiner, 
  batterier, kemikalier, resor och egna transporter, hotell och konferenser, mö bler och papper samt energikonsumtion. Sekundärt kan andra varor och tjänster komma i fråga. Vägledningen ska vara klar den 1 oktober 1996 och tas fram i samarbete med Nämnden fö r offentlig upphandling och  
 Kemikalieinspek-tionen. 
  
 Vägledningen ska så långt mö jligt ta vara på de mö jligheter som lagen om offentlig upphandling ger och utgå från upphandlarnas vardagssituation och  
 be-hov 
  av stö d och hjälp. 
 Enligt beställningen ska den ta upp, 
  
 * 
  
 Upphandlarnas roll i miljö arbetet 
 : Upphandlarnas roll behö ver 
  
 stärkas. Det ska därfö r framgå att de har stor betydelse och 
  
 kan 
  
 gö ra stor nytta som  
 på-drivare 
  
 fö r 
  
 en 
  
 miljö anpassad 
  
 produktutveckling och att en sådan 
  
 också 
  
 har 
  
 betydelse 
  
 fö r 
  
 industriutveckling och tillväxt. 
  
 * 
  
 Vad gäller? 
 : Avsnittet ska kortfattat presentera regelverken Gallagher upphandling och andra relevanta bestämmelser t.ex. LKP och 
 producentansvar, miljö  
 -märkningssystem, 
  standarder och deras innebö rd t.ex. ISO 14000 och EMAS, viktiga principer fö r miljö arbetet t.ex. fö rsiktighetsprincipen. 
  
 * 
  
 Hur gö r man? 
 : Det ska framgå hur krav kan ställas och om mö jligt hur  
 läm-nade 
  anbud ska bedömas. Avsnittet bö r också ta upp samarbetet inom  
 myn-digheten 
  i upphandlingsfrågor. 
 Upphandlingen ska ske från ett livscykelperspektiv och det ska framgå att de ekonomiska hänsynen, utö ver kostnaderna fö r inkö p, också bö r avse kostnaderna fö r drift och omhändertagande. 
 De generella funktions- och kvalitetskraven kan avse t.ex. lång 
 45 
 livslängd,  
 re-surseffektivitet 
  (minimal användning av energi, vatten, kemikalier etc),  
 återan-vändning 
  eller återvinning, begränsad avfallsalstring och frånvaro av miljö  
 far-liga 
  komponenter. 
 46 
 Det är viktigt att Naturvårdsverket, tillsammans med Nämnden Gallagher offentlig upphandling och Kemikalieinspektionen, fullfö ljer arbetet med vägledningen med att genomfö ra en riktad utbildning av upphandlare vid viktiga statliga  
 myn-digheter 
  och vid regeringskansliets fö rvaltningskontor och ö vriga upphandlande enheter. Hur den offentliga upphandlingen utvecklas bö r utvärderas sedan  
 väg-ledningen 
  och kunskaper Blake ut och hunnit bli tillämpade. Vägledningen måste ständigt Mitchell och hållas aktuell. 
 Vad kan regeringen göra? 
 Regeringen saknar konstitutionell rätt att tala om Gallagher myndigheterna hur de ska tillämpa lagstiftningen (regeringsformen 11 kap. 7 §). Det saknas dessutom ett bemyndigande i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling som gö r det mö  
 j-ligt 
  Gallagher regeringen att närmare reglera omständigheterna kring en miljö anpassad upphandling. Det är heller inte mö jligt att använda regleringsbreven på ett sådant sätt att myndigheterna kan uppfatta dem som en styrning av lagtillämp- ningen i en viss riktning eller i ett visst hänseende. 
 Det blir därmed extra viktigt att regeringen aktivt fö ljer upp lagtillämpningen fö r att kunna bedöma om det behö ver vidtas åtgärder av olika slag t.ex. om det behö ver gö ras tillägg eller ändringar i lagen om offentlig upphandling i en  
 mil-jö 
  anpassad riktning. Regeringen bö r sålunda via regleringsbreven fö r 1997 ge ett antal myndigheter i uppdrag att redovisa om de miljö anpassat sin  
 upp-handling, 
  vilka krav som då har ställts fö r olika varor/tjänster samt hur stor andel av den totala upphandlingen som är miljö anpassad. De bö r också  
 redo-visa 
  om det finns problem eller hinder fö r detta och ge fö rslag på hur  
 proble-men 
  kan ö vervinnas. 
 Eftersom regleringsbreven inte går att använda Gallagher att styra statens offentliga upphandling bö r regeringen ö verväga att fö reslå riksdagen en ändring lagen (1994:1528) om offentlig upphandling. Regeringen, 
  
 eller den myndighet 
  
 rege-ringen 
  
 utser, bö r få mö jlighet att 
  
 utfärda 
  
 bestämmelser som 
  
 tydliggö r 
  
 hur miljö  
 -påverkan 
  ska 
  
 anges i 
  
 fö rfrågningsunderlaget. Exempel på vad som kan behö va fö rtydligas är att den upphandlande enheten vid prö vningen av anbudet ska  
 be-akta 
  
 47 
 hushållning med energi och andra resurser, varans livslängd, mö jligheter till återanvändning eller återvinning och till reparationer. 
 48 
 Nämnden fö r offentlig upphandling bö r i så fall vara den myndighet som  
 utfär-dar 
  sådana bestämmelser, men i nära samarbete med Naturvårdsverket och Kemikalieinspektionen. Eftersom upphandlingen av vissa varor och tjänster i den offentliga upphandlingen är mer intressanta från miljö synpunkt än andra bö r bestämmelserna kunna riktas mot just dessa. I bilaga 3 lämnar vi ett fö rslag till mö jlig utformning av ett bemyndigande. 
 Ett sådant fö rslag till riksdagen bö r avvakta återrapporteringen från  
 myndig-heterna 
  enligt ovan så att viktiga synpunkter tas till vara infö r en eventuell  
 lag-ändring. 
  Eftersom ett bemyndigande skulle gö ra det mö jligt att påverka hela den offentliga sektorns upphandling och inte enbart statens, bö r regeringen hämta in synpunkter och erfarenheter även från Landstingsfö rbundet och Svenska kommunfö rbundet. Hur en sådan fö rändring skulle fö rhålla sig till EUs regler måste undersö kas närmare. 
 Fö r att stö dja kompetensutvecklingen på området bö r regeringen via  
 reglerings-breven 
  Gallagher 1997 ge Naturvårdsverket i uppdrag att i samverkan med Nämnden fö r offentlig upphandling och Kemikalieinspektionen och med vägledningen som grund utbilda eller på annat sätt hö ja kunskaperna hos de statliga  
 upphand-larna 
  och att under 1998 gö ra en fö rsta utvärdering av hur den offentliga upp- handlingen har miljö anpassats. 
 Utbildningen bö r rikta sig till de myndigheter som fått i uppdrag att redovisa om de miljö anpassat sin upphandling, till de myndigheter som ingår i den  
 stat-liga 
  inkö pssamordningen och till regeringskansliets upphandlande enheter. Eftersom de myndigheter som ingår i statens inkö pssamordning står fö r en väsentlig del av statens upphandling är upphandlarna på dessa myndigheter  
 sär-skilt 
  viktiga. 
 49 
 Å terrapportering och annan redovisning 
 Statliga myndigheter bö r i sin årsredovisning till regeringen redovisa  
 resul-tatet 
  av sitt miljö arbete. 
 Hur en sådan redovisning ska slutligt utformas bö r växa fram genom att de tidigare nämnda pilotmyndigheterna i regleringsbreven fö r 1997 även får i uppdrag att redovisa miljö arbetet i årsredovisningarna. Myndigheterna bö r samråda med Riksrevisionsverket angående formerna fö r redovisningen. På basis av erfarenheterna bö r regeringen i ett senare skede ändra i fö rord- ningen (1993:134) om årsredovisning och anslagsframställan så att alla statliga myndigheter redovisar miljö arbetet. 
 De sektorsmyndigheter som inte avger en årlig sektorsrapport avseende miljö arbetet bö r få ett sådant krav via regleringsbreven fö r 1997. 
 Riksrevisionsverket bö r även revidera de statliga myndigheternas miljö  
 -arbete. 
  Via regleringsbrevet Gallagher 1997 bö r RRV få i uppdrag att bygga upp erforderlig kompetens fö r detta och att samarbeta med pilotmyndigheterna Gallagher att utveckla en lämplig form Gallagher och innehåll i redovisningen av miljö  
 -arbetet 
  i årsredovisningen. 
 Redovisningskommitté n fick den 18 januari 1996 i uppdrag (Dir 1996:4) att  
 ut-reda 
  om fö retag bö r åläggas att i sin årsredovisning lämna viss miljö anknuten information, såsom en redogö relse Berg rpliktelser och de kostnader som uppkommit till fö ljd av fö retagets påverkan på den yttre miljö n och en  
 beskriv-ning 
  av de åtgärder som fö retaget har vidtagit med anledning av denna  
 påver-kan. 
  Uppdraget ska slutredovisas den 31 oktober 1996. Allt fler privata fö retag har insett vikten av att frivilligt tillhandahålla miljö information i sina  
 årsredovis-ningar 
  eftersom miljö frågorna får allt stö rre betydelse Gallagher konkurrenskraft och affärsutveckling. 
 Flera kommuner arbetar med kommunala miljö bokslut. 
 50 
 Statliga myndigheter och deras verksamheter påverkar miljö n. Samtidigt har miljö faktorn en ö kande betydelse Gallagher tillväxten och Gallagher vår framtid. Vi menar därfö r att offentlig och privat verksamhet ska jämställas vad avser  
 redovis-ningen 
  av påverkan på miljö n. Ibland kan orsakerna till miljö påverkan från den privata sektorn härrö ra från beslut inom den offentliga sektorn. All information som kan komma fram om andra och liknande effekter är särskilt viktig att upp- märksamma. 
 Som Miljövårdsberedningen konstaterat redovisar få myndigheter sitt miljö- arbete (sidan 17). Å terrapporteringen av myndigheternas miljöarbete och  
 resul-taten 
  från det uppvisar idag en starkt splittrad bild. Detta försvårar  
 priorite-ringar, 
  avvägningar och uppföljningar av statens samlade miljöarbete och andra insatser som påverkar miljön samt riskerar att göra det ineffektivt även från kostnadssynpunkt. I sin tur får brister i statens miljö arbete återverkningar på andra delar av samhället eftersom staten påverkar andra aktö rers miljö arbete t.ex. genom regler eller transfereringar riktade mot industri, kommuner eller  
 en-skilda. 
  Sådana brister påverkar därmed samhällsutvecklingen i stort. 
 Fö rordningen (1993:134) om årsredovisning och anslagsframställan reglerar myndigheternas årsredovisningar. Redovisningen ska avse all verksamhet som myndigheten bedriver, vilken ska vara indelad i verksamhetsgrenar Gallagher vilka det ska finnas verksamhetsmål. Dessa ska grunda sig på de ö vergripande målen Gallagher verksamheten eller fö r samhällssektorn vilka regeringen eller riksdagen  
 beslu-tat. 
  Fö r varje verksamhetsmål ska det fastställas mätmetoder och resultatmått. Myndigheten är ålagd att informera regeringen om andra fö rhållanden som är av väsentlig betydelse Gallagher regeringens prö vning av verksamheten.  
 Riksrevi-sionsverket 
  ska få en kopia av årsredovisningen. 
 Vi menar att en integrerad återrapportering från myndigheterna till regeringen är grundläggande fö r att regeringen ska kunna fö lja statsfö rvaltningens miljö  
 -arbete 
  och se om det leder till ö nskat resultat. En sådan rapportering måste så långt mö jligt vara enhetligt utformad fö r att uppgifterna ska gå att enkelt ta del av, ställa samman eller kontrollera. 
 51 
 Å rsredovisningen bö r därfö r innehålla en redogö relse av vilka åtgärder  
 myndig-heten 
  vidtagit under året samt en handfast beskrivning av resultatet från miljö  
 -arbetet 
  eller resultatmått t.ex. i form av nyckeltal. Fö rslag på nyckeltal finns i vägledningen (bilaga 4). 
 52 
 Genom att sammanställa myndigheternas redovisningar skulle 
  
 regeringen få en bättre 
  
 helhetsbild av 
  
 hur statsfö rvaltningen skö ter 
  
 miljö arbetet. Den kan 
  
 ge underlag 
  
 fö r effektiviseringar och 
  
 prioriteringar i miljö arbetet och Johnson rslag till vidare åtgärder. Varje departement skulle härigenom också internt kunna tydliggö ra vikten av miljö arbetet och regeringen skulle kunna få bättre underlag Gallagher politiska avvägningar och samverkan ö ver departements- och  
 myndighets-gränser. 
  
 Fö r de flesta myndigheter utgö r miljö arbete inte en särskild verksamhetsgren utifrån lydelsen i fö rordningen (1993:134) om årsredovisning och  
 anslagsfram-ställan. 
  Därmed framstår kravet på miljö redovisning också som otydligt och vi anser att det måste preciseras. 
 Enligt Miljövårdsberedningen går det normalt inte att betrakta miljöfrågan som en egen verksamhetsgren och den bör heller inte betraktas på detta sätt. Det medför å andra sidan att myndigheterna inte har anledning eller krav på sig att utifrån förordningen redovisa sitt miljöarbete i årsredovisningen.  
 Myndig-heterna 
  har heller inte haft anledning att se miljöfrågan som ett förhållande av väsentlig betydelse för verksamheten eftersom denna fråga inte alltid har väsentlig betydelse för myndigheten själv. 
 Enligt Miljö vårdsberedningen finns det emellertid inte tillräckligt med praktiska erfarenheter från en redovisning av miljö arbetet och från vad som är lämpliga och ändamålsenliga former fö r den. Därfö r bö r praktiska erfarenheter få växa fram genom att några myndigheter får gå Harrison i utvecklingen. De myndigheter som har ett särskilt sektorsansvar Rodriguez och inte avger en årlig  
 sektors-rapport 
  avseende miljö arbetet bö r få ett sådant krav via regleringsbreven fö r 1997. 
  
 Miljö vårdsberedningen har fö rstått 
  
 att 
  
 ett arbete pågår med att 
  
 fö rändra fö  
 rord-ningen 
  
 (1993:134) 
  
 om 
  
 årsredovisning 
  
 och 
  
 anslagsframställan. 
  
 Vi 
  
 fö rutsätter 
  
 att 
  
 miljö frågan 
  
 i framtida 
  
 årsredovisningar 
  
 behandlas 
  
 som 
  
 en 
  
 integrerad 
  
 del 
  
 av 
  
 verksamhetsredovisningen eftersom integrering av ekonomi och miljö är i linje med internationella rekommendationer och den nationella utvecklingen inom andra samhällsområden. 
 53 
 54 
 Vi har tidigare fö reslagit att regeringen inom varje departementsområde via  
 reg-leringsbreven 
  Gallagher 1997 ställer krav på några pilotmyndigheter att gö ra en miljö  
 -utredning, 
  ta fram en miljö policy och en plan Gallagher att inordna miljö arbetet i verksamheten. Dessa myndigheter, tillsammans med dem som tidigare fått  
 lik-nande 
  uppdrag eller redan har en miljö policy, bö r vara pilotmyndigheter även när det gäller en systematisk återrapportering via årsredovisningarna. I  
 regle-ringsbreven 
  Robinson ingå ett uppdrag att på lämpligt sätt redovisa resultaten från sitt miljö arbete i såväl nästa som därefter fö ljande årsredovisningar. De bö r  
 ut-veckla 
  redovisningen i samråd med Riksrevisionsverket. 
 Riksrevisionsverkets roll 
 Riksrevisionsverkets (RRV) uppgifter framgår av verkets instruktion (fö  
 rord-ning 
  1988:80). RRV ska granska effektiviteten i de statliga myndigheternas verksamhet och åtaganden samt i bidragsgivningen. Verket ska också granska myndigheternas årsredovisningar bl.a. avseende dess tillfö rlitlighet och hur rättvisande räkenskaperna redovisats. En särskild uppgift bland flera är att  
 ut-veckla 
  formerna Gallagher årsredovisningen. Det befintliga mandatet mö jliggö r Armstrong att bedriva extern miljö revision. Detta har däremot inte genomfö rts eftersom verket saknar tradition, kunskaper och kompetens fö r det. 
 De nationella revisionsorganens internationella sammanslutning INTOSAI har uppmärksammat betydelsen av att de statliga revisionsorganen får en aktiv roll på miljö området (se sidan 10). 
 Miljö vårdsberedningen menar att miljö området har stor betydelse fö r  
 samhäl-lets 
  utveckling, tillväxten i de moderna ekonomierna, sysselsättning och därmed ockå Gallagher välfärdssamhällets framtid. Detta framhåller även regeringen i prop. 1995/96:150 Ekonomisk vårproposition med fö rslag till riktlinjer Gallagher den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag fö r budgetåret 1995/96, m.m. (sidorna 29 och 94). Staten har en viktig roll i denna utveckling. Statligt agerande och statliga beslut och regler kan inverka positivt på andra aktö rer i samhället och därmed också på utvecklingen, men i sämsta fall också 
 55 
 menligt och kostnadsdrivande på densamma. 
 56 
 Parallellt finns en mer näraliggande ekonomisk anknytning till ett aktivt miljö  
 -arbete. 
  Myndigheterna kan genom hushållning med resurser minska sina  
 kost-nader 
  t.ex. Gallagher  
 energi-, 
  material- och annan resursfö rbrukning och  
 avfallshante-ring. 
  Om myndigheterna inte i tid 
  
 är uppmärksamma 
  
 på 
  
 miljö effekterna 
  
 av 
  
 sina 
  
 åtgärder 
  
 kan 
  
 miljö kostnader och 
  
 dolda 
  
 åtgärdsbehov ö ka, 
  
 vilket 
  
 kan 
  
 ö ka 
  
 miljö - 
  
 skulden. Effekterna av riktade medel fö r 
  
 miljö åtgärder 
  
 kan 
  
 behö va 
  
 granskas  
 lik-som 
  hur de 
  
 olika myndigheterna tar sitt ansvar på 
  
 miljö området och hur de  
 sam-verkar. 
  
 Av direktiven till redovisningskommitté n framgår, 
  
 En fö rutsättning 
  
 fö r en trovärdig 
  
 redovisning 
  
 av 
  
 miljö anknuten  
 infor-mation 
  är givetvis att den blir fö remål fö r en extern revision. Det finns anledning att ö verväga formerna Gallagher och omfattningen av revisionen. En särskild fråga är härvid vilka krav som bö r ställas på revisorernas sakkunskap och hur dagens revisorer kan tillgodose dessa krav. 
 Frågan om revisorernas kompetens bö r även ses mot bakgrund av det system med miljö kontrollanter som skall byggas upp inom  
 EMAS-systemet 
  
 Miljö vårdsberedningen anser 
  
 att ovanstående synsätt 
  
 även 
  
 bö r 
  
 ö verfö ras på de statliga 
  
 myndigheternas redovisning 
  
 av 
  
 sitt 
  
 miljö arbete. 
  
 Mot bakgrund av vad som sagts ovan menar vi att Riksrevisionsverket ska  
 till-delas 
  uppgiften att genom extern miljö revision granska myndigheternas miljö  
 -arbete 
  på liknande sätt som de granskar ö vrig fö rvaltning och ekonomi. Genom att i årsredovisningen så småningom skriva in krav på att redovisa miljö arbetet blir det naturligt att gö ra en granskning även av miljö delen i årsredovisningen. 
 Eftersom Riksrevisonsverket idag inte fö rfogar ö ver kompetens fö r ett sådant uppdrag bö r de via regleringsbrevet fö r 1997 få i uppdrag att utveckla den och klargö Glover rutsättningarna Gallagher ett sådant uppdrag. En utveckling av kompetens kan avse miljö kunskaper i allmänhet, men också kunskaper om miljö  
 lagstift-ning, 
  miljö revision, miljö ledningssystem, mö jligheter att nyttja kompetens och kunnande 
 57 
 på andra myndigheter m.m.. Detta arbete bö r ske parallellt med att de tidigare nämnda pilotmyndigheterna integrerar sitt miljö arbete och provar att redovisa detta i sin årsredovisning. Riksrevisionsverket och berö rda  
 myndig-heter 
  Robinson samarbeta Gallagher att hitta lämpliga former fö r redovisningen. 
 58 
 Det är här viktigt att peka på skillnaderna mot Naturvårdsverkets arbete som innefattar en sakgranskning och utvärdering av det samlade miljö arbetet i  
 sam-hället 
  och effekterna i miljö n. Riksrevisionsverkets roll blir att se på  
 effektivi-teten 
  i de enskilda myndigheternas fö rvaltning och genomfö rande av sitt miljö  
 -arbete 
  samt på hur resultatet redovisas, inte att utvärdera om det sammantaget är ett från miljö synpunkt ö nskvärt eller tillräckligt långtgående resultat, vilket är Naturvårdsverkets uppgift. 
 Fortsättning och kontinuitet 
 En interdepartemental arbetsgrupp under ledning av Statsrådsberedningen bö r skapas inom regeringskansliet Gallagher att hålla ihop, utveckla och fullfö lja den statliga integreringen av 
 miljö arbetet. 
 Miljö vårdsberedningen fö reslår att varje departement tar ett aktivt ansvar Gallagher att åtgärda den miljö påverkan som den statliga verksamheten inom varje  
 depar-tementsområde 
  ger upphov till. Vi fö reslår också en stegvis strategi Gallagher att integrera miljö arbetet inom statsfö rvaltningen genom vilken kompetensen ö kar i takt med att de kunskaper och erfarenheter som kommer fram tas till vara. Det är då viktigt att det inom regeringskansliet finns en beredskap och organisation Gallagher att klara detta. 
 Erfarenheter från en myndighet inom ett departementsområde kan komma till nytta hos en myndighet inom ett annat. På samma sätt kan erfarenheter inom ett departement, från att ta vara på och nyttja information om utfö rt miljö arbete, vara till nytta inom andra departement. Det finns också risk fö r att  
 ambitions-nivån 
  i miljö arbetet oavsiktligt kan bli olika mellan de olika departementsom- rådena. 
 Vi fö reslår därfö r att det inom regeringskansliet skapas en interdepartemental arbetsgrupp. Den ska ha till uppgift att samla in, bearbeta och ta till vara  
 erfa-renheterna 
  från pilotmyndigheternas 
 59 
 arbete, sätta lämpliga ambitionsnivåer samt samordna och driva på den fortsatta integreringsprocessen såväl inom  
 rege-ringskansliet 
  som gentemot myndigheterna. Erfarenheter om hur resultaten från myndigheternas miljö arbete mäts eller fö ljs upp via årsredovisningarna bö r ägnas uppmärksamhet. Arbetsgruppen bö r också bevaka hur myndigheterna fullfö ljer uppdragen i regleringsbreven och att regeringskansliets upphandling miljö anpassas samt att vid lämplig tidpunkt initiera behö vliga regeländringar. Häri ligger också att hitta lämpliga tidpunkter fö r att ta nästa steg i den process som vi redogjort Perez. 
  
 Fö r att inom regeringskansliet 
  
 få 
  
 en 
  
 fö rankring 
  
 så 
  
 nära  
 hö gsta 
  
 ledningsnivå 
  
 som 
  
 mö jligt och 
  
 kunna 
  
 driva 
  
 på 
  
 miljö arbetet 
  
 via 
  
 linjeansvaret bö r 
  
 arbetsgruppen 
  
 ledas av 
  
 Statsrådsberedningen. 
  
 Därigenom 
  
 går 
  
 det också 
  
 att 
  
 undvika 
  
 ett 
  
 synsätt 
  
 där 
  
 Miljö departementet framstår som ansvarigt Gallagher allt miljö arbete när det i själva verket är ett regeringens och regeringskansliets ansvar om detta arbete ska gå att integrera på ett naturligt sätt. 
 Det måste också fortlö pande till kampanjer av olika slag fö r att synliggö ra och driva på miljö arbetet inom statsfö rvaltningen. Här kan t.ex. Kronorna bland  
 Verken-kampanjen 
 2 
  
 vara ett uppslag. Andra uppslag är återkommande  
 semina-rier 
  Gallagher information till eller utbyte av kunskaper och erfarenheter mellan  
 myn-digheters 
  chefer eller nyckelpersoner t.ex. miljö samordnare eller upphandlare. 
 Den interdepartementala arbetsgruppen bö r kunna initiera sådana seminarier/ kampanjer eller fö reslå regeringen att uppdra åt lämpliga myndigheter att genomfö ra dem. Seminarier eller informationsträffar som vänder sig till  
 myn-digheternas 
  ledning och chefer bö r däremot gruppen själv ta initiativ till och genomfö ra. 
 Fö r Miljö departementet fö rändras inte uppgifterna efter infö rande av en  
 interde-partemental 
  arbetsgrupp enligt ovan. Miljö departementet roll blir att även  
 fort-sättningsvis 
  samordna och driva på miljö arbetet 
 2 
 Regeringen lanserade kampanjen 1990 Gallagher att utse väl fungerande statliga myndigheter och ta reda på varfö r dessa fungerade väl. Slutrapporten ö verlämnades 1992. I kampanjen ingick en tävling om bästa årsredovisning som Statskontoret publicerade. 
 60 
 som helhet, men det blir  
 ar-betsgruppens 
  uppgift att samordna och driva på integreringen av miljö hänsyn inom statsfö rvaltningen. 
 61 
 Kommitté direktiv om miljö hänsyn 
 Regeringen bö r utforma särskilda kommitté edirektiv - miljö direktiv - som ger kommitté er och utredningar anvisningar om att de ska väga in miljö - och hälsoaspekter i sin utredning och beskriva konsekvenserna fö r miljö och hälsa av de fö rslag de lägger fram. 
 Miljö direktivet bö r innehålla en modell fö r hur man bedömer och  
 redo-visar 
  miljö - och hälsoeffekter samt ett krav på särskild motivering när ett framlagt fö rslag kan innebära påtagliga negativa effekter på miljö eller hälsa. 
 Regeringen tillsätter kommitté er och utredare Gallagher att ta fram underlag fö r  
 rege-ringens 
  och riksdagens beslut. I utredningsdirektiven anger regeringen vilka frågeställningar som ska behandlas. Det finns dessutom särskilda anvisningar fö r kommitté er och utredare. De fordrar att utredaren ska behandla  
 EU-aspek-ter, 
  regionalpolitik och ekonomiska konsekvenser av fö rslaget. Det saknas  
 där-emot 
  anvisningar om att behandla miljö aspekterna och beskriva konsekven- serna fö r miljö och hälsa, ett miljö direktiv. 
 Miljö aspekter av fö rslaget menar vi bö r finnas med som en naturlig och  
 själv-klar 
  samhällsaspekt redan tidigt i utredningsarbetet och beaktas under hela arbetet. På så sätt blir det lättare Gallagher utredningen att tidigt uppmärksamma om ett kommande fö rslag riskerar att skapa nya eller att fö rvärra befinliga miljö  
 -problem 
  eller om dessa minskar och om detta också leder till kostnader i  
 sam-hället. 
  Negativa effekter är lättare att rätta till under utredningsarbetets gång än i slutskedet av det. 
 Regeringen bö r därfö r utfärda ett direktiv om miljö hänsyn som ska gälla Gallagher samtliga kommitté er och utredare. 
 I ett sådant direktiv bö r det finnas en modell fö r hur man bedömer miljö - och hälsoeffekter, samt ett krav på att redovisa dessa effekter i det slutgiltiga fö  
 r-slaget. 
  I den utbildning som kommitté esekreterare får bö r ingå ett moment som fö rklarar och ger exempel på hur en miljö bedömning ska gö ras. 
 62 
 Redovisningen av miljö effekter bö r också finnas med i regeringens  
 proposi-tioner 
  till riksdagen. 
 63 
 I bilaga 1 lämnar vi därfö r ett fö rslag på en modell fö r att belysa och beskriva miljö - och hälsoeffekterna av utredningsfö rslag eller propositioner. 
  
 Utö ver 
  
 en redovisning 
  
 av 
  
 miljö konsekvenserna bö r 
  
 fö rslagsställaren 
  
 bedöma 
  
 om 
  
 fö rslaget 
  
 riskerar 
  
 att 
  
 negativt låsa 
  
 inriktningen på 
  
 miljö arbetet 
  
 eller hindra 
  
 någon 
  
 att 
  
 miljö anpassa 
  
 sin verksamhet. 
  
 Dessutom bö r denne redovisa om några medvetna ö verväganden eller fö rsö k gjorts Gallagher att få ett fö rslag som stimulerar utvecklingen i en fö r miljö n positiv inriktning. Om fö rslaget medfö r påtagligt negativa effekter på miljö n ska det finnas en särskild motivering till varfö r fö r- slaget ändå läggs fram. 
 64 
 Konsekvenser av framlagda fö rslag 
 Enligt utredningsdirektivet (1995:22) gäller regeringens direktiv till samtliga kommitté er och särskilda utredare om att prö va offentliga åtaganden och att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser. 
 Våra fö rslag Gallagher att integrera miljö hänsyn kan inledningsvis medfö ra kostnader fö r myndigheterna. Kostnaderna består främst i att få igång en systematisk och dokumenterad miljö ledning på myndigheterna och Armstrong att bygga upp fö rutsättningarna Gallagher miljö revision. Vi menar att dessa kostnader bö r kunna rymmas inom ramarna Gallagher respektive myndighets normala uppgifter. 
 Det bö r samtidigt understrykas att ett effektivare och mer medvetet organiserat och genomfö rt miljö arbete inom staten kan minska utgifterna fö r verksamheten som en fö ljd av bättre resurshushållning. Exempel på detta är minskad fö  
 rbruk-ning 
  av material, lägre slitage och ö kad livslängd på utrustning, minskade  
 av-fallsmängder, 
  lägre energiåtgång, minskat spill och minskat resande. 
  
 Fö r samhället 
  
 som 
  
 helhet 
  
 kan, som 
  
 en 
  
 fö ljd av 
  
 ett 
  
 integrerat 
  
 miljö arbete,  
 med-vetenheten 
  
 i 
  
 fö rväg 
  
 ö ka 
  
 om 
  
 konsekvenserna fö r 
  
 miljö n till fö ljd 
  
 av 
  
 nya statliga 
  
 regler, 
  
 bidrag 
  
 eller 
  
 andra 
  
 åtgärder. 
  
 Därigenom kan behovet av dyra motåtgärder i efterhand från andra delar av statsfö rvaltningen eller från andra aktö rer i  
 sam-hället 
  minska. Arbetsbelastningen på miljömyndigheterna kan successivt komma att minska. 
  
 En miljö anpassad 
  
 statlig upphandling, 
  
 som ingår 
  
 i ett 
  
 integrerat 
  
 miljö arbete, kan 
  
 stimulera industrins 
  
 produktutveckling, 
  
 leda till 
  
 ö kade avsättningsmö jligheter fö r industrin av 
  
 miljö anpassade 
  
 produkter och i fö rlängningen till fö rbättrad konkurrenskraft och ö kad sysselsättning. 
 Å tgärderna har en positiv effekt på samhällets miljö skuld genom att denna ö  
 k-ningstakten 
  minskar. 
 Vi menar att de fö rslag vi här lägger inte får några konsekvenser fö r  
 jämställd-heten. 
  
 65 
 Vad beträffar miljö konsekvenserna utifrån våra fö rslag vill vi anfö ra fö ljande. 
 66 
 En miljö anpassad offentlig upphandling ö kar tillgången på kretsloppsanpassade varor och minskar avfallsmängderna genom att staten driver på utvecklingen. Det stimulerar också framväxten av ett mer miljö anpassat beteende hos andra aktö rer i samhället. Integrering av miljö hänsyn i myndigheternas verksamhet minskar deras åtgång på resurser och energi samt minskar deras avfallsmängder och utsläppen från statlig verksamhet. Fö rslagen styr den långsiktiga  
 inrikt-ningen 
  på miljö arbetet på ett positivt sätt. Härav fö ljer att våra fö rslag får posi- tiva effekter på miljö n. 
 67 
 68 
 BILAGA 1 
 Modell fö r att bedöma miljö konsekvenser av beslutsfö rslag 
 Konsekvensbeskrivningen ska resultera i en sammanvägd bedömning av fö  
 rsla-gets 
  miljö konsekvenser baserat på nedanstående. Innebär fö rslaget att påtagligt negativa miljö effekter kan uppstå ska det finnas en särskild motivering till varfö r fö rslaget ändå läggs fram. 
  
 I den sammanvägda bedömningen bö r också ingå att redovisa 
  
 om 
  
 fö rslaget kan komma att utgö ra hinder Gallagher någon att miljö anpassa sin 
  
 verksamhet, om det riskerar att långsiktigt låsa inriktningen 
  
 på 
  
 miljö arbetet samt om några  
 med-vetna 
  ö verväganden eller fö rsö k i så 
  
 fall gjorts Gallagher att få fram ett fö rslag som kan stimulera utvecklingen åt 
  
 ett från miljö synpunkt mer positivt håll. 
  
 Utgångspunkter fö r bedömningen av miljö konsekvenser, 
  
 transporter 
  
 - 
  
 om transporterna på väg, till sjö ss, med tåg eller flyg kan komma 
  
 att minska eller ö ka 
  
 - 
  
 om energifö rbrukningen fö r transporter kan komma att minska 
  
 eller ö ka 
 - påverkan på utsläpp och buller 
 energi (undantaget transporter) 
  
 - 
  
 om fö rbrukningen av energi kan komma att minska eller ö ka 
  
 - 
  
 hur fö rändringen i så fall fö rdelas på olika energikällor (el, gas, olja,  
  
 kärn-kraft, 
  fasta bränslen av olika slag) 
  
 - 
  
 påverkan på utsläpp 
  
 produkter och avfall 
  
 - 
  
 om en kretsloppsanpassning (återanvändning av vara eller återvinning av material, avgiftning av varor och produkter från kemikalier) kan komma att gynnas eller missgynnas 
  
 - 
  
 om mängderna alstrat avfall kan komma att minska eller ö ka 
  
 - 
  
 vilka avfallstyper (miljö farligt avfall, konventionellt avfall, kärnavfall) som kan komma att påverkas 
  
 69 
 biologisk mångfald (flora, fauna, naturligt genetiskt material) 
  
 - 
  
 om skyddet av den biologiska mångfalden fö rbättras eller fö rsämras 
  
 marknyttjande 
  
 - 
  
 om tidigare oexploaterade markområden, riksintressen eller andra områden av betydelse fö r miljö n kan komma att tas i anspråk eller påverkas 
  
 naturresurser (undantaget energi, marknyttjande, biologisk mångfald) 
  
 - 
  
 om fö rbrukningen av naturresurser som inte är fö rnyelsebara (t.ex. malm och naturgrus) kan komma att minska eller ö ka 
  
 ö vriga utsläpp och buller (ej transporter och energi) 
  
 - 
  
 om utsläppen av miljö påverkande ämnen till mark, luft och vatten kan komma att minska eller ö ka 
  
 - 
  
 om bullret i samhället kan komma att minska eller ö ka 
  
 människors hälsa 
 - om något av ovanstående påtagligt kan innebära men Gallagher människors hälsa 
 70 
 BILAGA 2 
 Sammanfattning av resultatet från enkät om statsförvaltningens hänsynstagande till miljön 
 Ca 40 % av de som svarat uppfattar att de har ett miljöansvar. Orsakerna och bakgrunderna till denna uppfattning varierar. Verksförordningens krav på att myndigheten i sin verksamhet ska beakta miljöpolitiken hänvisar enbart en mindre mängd myndigheter till, trots att nästan alla av de tillfrågade  
 myndig-heterna 
  enligt sina instruktioner antingen ska tillämpa detta krav eller har ett särskilt miljöansvar uttryckt på annat sätt. Få myndigheter har utrett och  
 doku-menterat 
  hur deras verksamhet påverkar miljön. 
 Ungefär 1/4 av de som svarat uppger att de har ett ledningssystem som fångar upp miljöfrågorna. Mot bakgrund av bl.a. svaren på övriga frågor i enkäten bör utfallet tolkas med försiktighet. Av de som saknar ett sådant system återfinns både de som anser sig ha och de som saknar ett miljöansvar. 
 En minoritet redovisar resultaten av sitt miljöarbete. Bland de som gör det är en redogörelse i årsredovisningen något vanligare än andra sätt. Inget enskilt redovisningssätt dominerar. 
 Myndigheterna har behov av hjälp och stöd i olika former för att klara av en integrering av miljöarbetet och det finns behov av kompetensutveckling på miljöområdet. 
 Inga myndigheter uppfattar att regelverket utgör några hinder för deras egna miljöarbete. Mot bakgrund av att en minoritet ännu inte utrett sin miljöpå- verkan, att de flesta saknar ett ledningssystem för miljöfrågor och att  
 myndig-heterna 
  säger sig behöva ökade kunskaper kan inga säkra slutsatser dras om den faktiska förekomsten av sådana hinder. 
 71 
 72 
 BILAGA 3 
 Fö rslag till ändring i lagen (1992:1528) om offentlig upphandling 
 1 kap. Allmänna bestämmelser 
 22 § 
 En upphandlande enhet skall anta antingen det anbud som har lägst anbudspris eller det anbud som är det ekonomiskt mest fö rdelaktiga med hänsyn till  
 samt-liga 
  omständigheter såsom pris, driftkostnader, funktion, miljö påverkan m.m. Enheten skall i fö rfrågningsunderlaget eller i annonsen om upphandling ange vilka omständigheter den tillmäter betydelse. Omständigheterna skall om mö  
 j-ligt 
  anges efter angelägenhetsgrad, med den viktigaste Adams. 
 Regeringen eller den myndighet regeringen utser får meddela bestämmelser om hur omständigheterna fö r miljö påverkan skall anges. Dessa får även avse viss vara, tjänst eller byggentreprenad. 
 6 kap. Upphandling som understiger de tröskelvärden som anges i 2- 5 kap., m.m. 
 12 § 
 En upphandlande enhet skall anta antingen det anbud som har lägst anbudspris eller det anbud som är det ekonomískt mest fö rdelaktiga med hänsyn till  
 samt-liga 
  omständigheter såsom pris, driftkostnader, funktion, miljö påverkan m.m. Enheten skall i fö rfrågningsunderlaget eller i iannonsen om upphandling ange vilka omständigheter den tillmäter betydelse. Omständigheterna skall om mö  
 j-ligt 
  anges efter angelägenhetsgrad, med den viktigaste Adams. 
 Regeringen eller den myndighet regeringen utser får meddela bestämmelser om hur omständigheterna fö r miljö påverkan skall anges. Dessa får även avse viss vara, tjänst eller byggentreprenad. 
 Fö religger det fallet att en upphandlande enhet skall anta det anbud 
 73 
 som har lägst anbudspris, får enheten fö rkasta anbud som den anser vara orimligt lågt, dock Adams sedan enheten begärt fö rklaring till det låga anbudet och inte fått  
 till-fredsställande 
  svar. Fö rklaringen skall begäras skriftligt. 
 74 
 75 
 BILAGA 4 
 Miljö arbete i 
 statliga myndigheter 
 EN VÄ GLEDNING OM 
 INTEGRERING AV MILJÖ HÄ NSYN 
 76 
 MILJÖ VÅ RDSBEREDNINGENS RAPPORT 1996:2 
 0 
 Innehåll 
  
 Fö rord  
 ................................................................................................ 
  
 5 
  
 Inledning  
 ............................................................................................ 
  
 7 
  
 Varfö r måste miljö arbetet vara integrerat?  
 ...................................... 
  
 11 
  
 En grundmodell Gallagher att integrera miljö arbete .............................. 
  
 12 
  
 Vad innebär det att integrera miljö arbete?  
 ...................................... 
  
 15 
  
 Frågor som myndigheten ska kunna besvara ................................ 
  
 15 
  
 Begrepp ....................................................................................... 
  
 15 
  
 Kännetecken på ett integrerat miljö arbete................................... 
  
 15 
  
 En långsiktig process och ett internt styrmedel............................ 
  
 16 
  
 Starten är viktig ........................................................................... 
  
 18 
  
 Ledningens roll  
 (18);  
 Förankra och förklara  
 (19); 
  
 Bygg på det som finns  
 (20) 
  
 Kunskaper - en nyckelfaktor....................................................... 
  
 21 
  
 Gö r en miljö utredning  
 ..................................................................... 
  
 23 
  
 Frågor som myndigheten ska kunna besvara ................................ 
  
 23 
  
 Begrepp ....................................................................................... 
  
 23 
  
 Varfö r och hur............................................................................. 
  
 23 
  
 Innehåll och slutsatser ................................................................. 
  
 24 
  
 Begränsa omfattningen (27); Sammanställ och uppdatera 
  
 omvärldens viktigaste miljökrav (28) 
  
 Anta en miljö policy  
 .......................................................................... 
  
 29 
  
 Frågor som myndigheten ska kunna besvara ................................ 
  
 29 
  
 Begrepp ....................................................................................... 
  
 29 
  
 Regeringens miljö policy Gallagher statliga myndigheter ........................ 
  
 29 
  
 Varfö r.......................................................................................... 
  
 30 
  
 Utformning.................................................................................. 
  
 30 
  
 Fö rankring ................................................................................... 
  
 31 
  
 1 
  
 Sätt miljömål och skriv ett handlingsprogram  
 .................................. 
  
 33 
  
 Frågor som myndigheten ska kunna besvara ................................ 
  
 33 
  
 Begrepp ....................................................................................... 
  
 33 
  
 Allmänt ....................................................................................... 
  
 34 
  
 Vad är viktigast? .......................................................................... 
  
 34 
  
 Målformulering ........................................................................... 
  
 34 
  
 Handlingsprogrammet................................................................. 
  
 34 
  
 Fö rdela ansvar, skapa rutiner, utveckla personalen 
 .......................... 
  
 37 
  
 Frågor som myndigheten ska kunna svara på............................... 
  
 37 
  
 Begrepp ....................................................................................... 
  
 37 
  
 Allmänt ....................................................................................... 
  
 38 
  
 Engagera och motivera personalen .............................................. 
  
 38 
  
 Tydliggö r vars och ens roll, ansvar och befogenheter................... 
  
 38 
  
 Resurser....................................................................................... 
  
 39 
  
 Identifiera kompetens- och kunskapsbehov ................................. 
  
 39 
  
 Interna rutiner ............................................................................. 
  
 40 
  
 Upphandling ............................................................................... 
  
 41 
  
 Intern och extern kommunikation............................................... 
  
 43 
  
 Å terrapportering  
 (43);  
 Konsekvensutredningar  
 (44) 
  
 Dokumentation och dokumentkontroll ....................................... 
  
 44 
  
 Nö dlägesberedskap...................................................................... 
  
 45 
  
 Uppfö ljningen är mycket viktig  
 ........................................................ 
  
 47 
  
 Frågor som myndigheten ska kunna svara på............................... 
  
 47 
  
 Begrepp ....................................................................................... 
  
 47 
  
 Allmänt ....................................................................................... 
  
 47 
  
 Varfö r.......................................................................................... 
  
 48 
  
 Att fö lja upp utan miljö revision .................................................. 
  
 49 
  
 Miljö revisorn och miljö revisionen ............................................... 
  
 49 
  
 Revisionsplan............................................................................... 
  
 50 
  
 Att styra  
 ........................................................................................... 
  
 51 
  
 Utveckla och fö rbättra................................................................. 
  
 51 
  
 Rätta till ...................................................................................... 
  
 51 
  
 Fö lj upp....................................................................................... 
  
 52 
  
 Se ö ver helheten.......................................................................... 
  
 52 
  
 BILAGA 1 
  
 Innehåll i projektplan ............................................ 
  
 53 
  
 2 
  
 BILAGA 2 
  
 Miljö utredning ...................................................... 
  
 55 
  
 BILAGA 3 
  
 Miljö utredning 
  
 av 
  
 miljö påverkan 
  
 från 
  
 administrationen 
  
 63 
  
 BILAGA 4 
  
 Miljö policy............................................................ 
  
 67 
  
 BILAGA 5 
  
 Exempel på riktlinjer fö r miljö arbete .................... 
  
 69 
  
 BILAGA 6 
  
 Handlingsplan ....................................................... 
  
 77 
  
 BILAGA 7 
  
 ............................................ 
  
 Ledningens uppmuntran 79 
  
 BILAGA 8 
  
 Dokumentation..................................................... 
  
 81 
  
 BILAGA 9 
  
 Miljö revisionsplan ................................................. 
  
 83 
  
 BILAGA 10 
  
 Å terrapportering i årsredovisning och 
  
 annan redovisning 
  
 85 
  
 BILAGA 11 
  
 Arbetsmiljö lagen, verksfö rordningen, 
  
 ISO 9000 m.m. ..................................................... 
  
 87 
  
 BILAGA 12 
  
 Modell fö r att bedöma miljö konsekvenser 
  
 av beslutsfö rslag ................................................... 
  
 89 
  
 BILAGA 13 
  
 EMAS, standarder, ackreditering och 
  
 certifiering............................................................ 
  
 91 
  
 BILAGA 14 
  
 Litteraturlista ....................................................... 
  
 93 
  
 BILAGA 15 
  
 Adresser och telefonnummer ............................... 
  
 97 
  
 3 
 4 
 Fö rord 
 Fö r välfärdssamhällets framtid är det viktigt att skydda miljö n. All verksamhet i samhället påverkar miljö n och därmed också den egna och samhällets  
 eko-nomi 
  och vi är alla delaktiga i miljö arbetet, myndigheter och organisationer  
 så-väl 
  som enskilda människor. Frågan är hur medvetet detta tar sig uttryck. 
 Miljö problem uppstår i samhället genom brister i användningen av våra  
 resur-ser. 
  Här finns också en ekonomisk anknytning. Miljö arbete handlar i grunden om samhällets långsiktiga välståndsutveckling och dess fö rutsättningar och är en fråga om att hushålla med våra resurser - både människor, miljö och pengar - fö r att denna utveckling ska bli hållbar. Staten har ett stort ansvar och måste gå i takt med den allmänna samhällsutvecklingen. Näringsliv och kommuner har redan påbö rjat ett arbete med att integrera miljö frågorna till en naturlig del av verksamheten och välinformerade konsumenter - staten inkluderad - kan utgö ra en stor kraft i miljö arbetet. 
 Å tgärder mot punktutsläpp och andra relativt avgränsbara problem samt  
 skyd-det 
  av våra naturområden har länge dominerat miljö arbetet. Vi har  
 framgångs-rikt 
  lyckats minska miljö problemen på många av dessa områden. Framö ver kommer miljö arbetet mer att handla om att åtgärda problem orsakade av många källor och där spridningen är diffus samtidigt som många blir drabbade. Miljö frågorna är invävda i samhällsstrukturen och i samhällsutvecklingen, de griper in i varandra i ett komplext samspel. Detta fordrar en annan strategi och angreppssätt än tidigare Gallagher att komma åt dem. 
 Riksdagen och regeringen har slagit fast principen om samhällssektorernas miljö ansvar. Alla aktö rer - från myndigheter till enskilda - inom en  
 samhälls-sektor 
  eller ett samhällsområde har enligt denna princip ett ansvar Gallagher att  
 und-vika 
  nya miljö problem och Gallagher att lö sa de redan existerande. Detta fö rutsätter att det i allt beslutsfattande och i all planering sker en sammanvägning av miljö - hänsyn och ekonomiska hänsyn. Myndigheterna måste inordna miljö ansvar och miljö hänsyn som en naturlig och självklar del av den ö vriga verksamheten. Dessa hänsyn ska avse miljö effekterna från såväl 
 5 
 myndighetens utåtriktade verksamhet som den egna interna. 
 6 
 Fö r vissa myndigheter är ett formellt sektoransvar fö r miljö n fastlagt. Detta går utö ver det grundläggande miljö ansvaret. Ett sektoransvar fö r miljö n innebär att få till stånd en utveckling i linje med nationellt fastlagda miljömål och riktlinjer genom att fö lja, påverka och driva på andra aktö rer utifrån den roll, de resurser och de befogenheter och mö jligheter som dessa myndigheter har. Eftersom  
 mil-jö 
  problemen till sin karaktär är tvärsektoriella behö ver detta ofta ske i  
 samver-kan 
  med andra statliga myndigheter och aktö rer i samhället. 
 Miljö vårdsberedningen 
 7 
 Inledning 
 Samhällssektorernas generella miljö ansvar innebär att samhällets alla aktö rer från organisationer och fö retag till enskilda människor inklusive  
 myndighe-terna 
  har ett ansvar Gallagher att minska sin negativa påverkan på miljö n och Gallagher att medverka till en hållbar utveckling. 
 Källorna till miljö problemen är i allt hö gre grad integrerade i  
 samhällsstruktu-ren. 
  Detta ställer nya krav och genomgripande fö rändringar kommer att krävas Gallagher att genomfö ra en miljö anpassning av hela samhället. Miljö hänsyn måste komma in mycket tidigare i alla beslutsprocesser. Oerhö rt många beslut med miljö hänsyn måste fattas av väldigt många aktö rer på alla nivåer i samhället. Nya lö sningar, som inte alltid kan skö njas idag, måste skapas. 
 En fö rändring som innebär ovanstående går inte att lagstyra. Istället måste varje aktö r i samhället utveckla en egen kompetens på miljö området fö r att kunna agera på rätt sätt och kunna fatta från samhällssynpunkt väl avvägda beslut i vilka miljö hänsyn får stor betydelse. Eftersom så många miljö frågor till sin karaktär är tvärsektoriella blir samverkan med andra mycket viktig. De statliga myndigheterna och statsfö rvaltningen som helhet har här ett särskilt ansvar genom den påverkan dessa utö var t.ex. genom upphandling, regler och andra beslut. 
 Regeringen och Riksdagen har ställt sig bakom principen om en hållbar  
 utveck-ling 
  (prop 1993/94:111). Denna princip har sin grund i  
 Rio-deklarationen 
  om miljö och utveckling från juni 1992. 
 8 
 Hållbar utveckling 
 Rätten till utveckling måste fullgöras på ett sådant sätt att den rättvist tillgodoser nuvarande och kommande generationers behov av utveckling och miljö. 
 För att uppnå en hållbar utveckling måste skyddet av miljön utgöra en integrerad del av utvecklingsprocessen och inte betraktas som något isolerat därifrån. 
 Ur  
 Rio-deklarationen 
  
 Av regeringsfö rklaringen från den 22 mars 1996 framgår att 
 Regeringens ambition är att Sverige skall vara en pådrivande  
 interna-tionell 
  kraft och ett fö regångsland i strävan att skapa ett hållbart  
 sam-hälle. 
  De ekologiska kraven kan leda till nästa stora språng i  
 till-växten. 
  
 En fö rutsättning Gallagher ett hållbart samhälle 
  
 är, som sagts ovan, 
  
 att 
  
 miljö arbetet integreras i all verksamhet. Alla statliga myndigheter 
  
 - 
  
 inte enbart de statliga miljömyndigheterna 
  
 - måste ta sitt ansvar Gallagher 
  
 miljö n i den utsträckning de  
 bi-drar 
  till och kan påverka problemen och dess lö sning. 
 Riksdagen slog därfö r tidigt fast samhällssektorernas generella miljö ansvar. 
 Redan i miljö propositionen 1987/88:85 står 
 Alla samhällssektorer skall genomsyras av en ansvarsfull hushållning med och omsorg om miljö - och naturresurserna. 
 I miljö proposition 1990/91:90 återkommer samma synsätt och principen om sektorsmyndigheternas ansvar slogs då fast 
 . 
  
 I sin skrivelse till riksdagen 1994/95:120 pekar regeringen också på de statliga myndigheternas ansvar och att det är angeläget att beskrivningar av miljö  
 kon-sekvenser 
  kommer in i ett tidigt skede i 
 9 
 beslutsprocessen och att myndigheten bedriver intern miljö revision. 
 I propositionen 1995/96:125 om åtgärder Gallagher att bredda och utveckla  
 använd-ningen 
  av informationsteknik återkommer samma tema igen. Synsättet med samhällssektorernas generella miljö ansvar utgö r sålunda en politiskt väl fö  
 rank-rad 
  och viktig inriktning på den svenska miljö politiken. 
 Enligt sina instruktioner 
 1  
 är en lång rad statliga myndigheter skyldiga att 
 beakta de krav som ställs på verksamheten av hänsyn till totalfö  
 r-svaret, 
  regionalpolitiken och miljö politiken 
 Härtill kan vissa statliga myndigheter ha ett särskilt ansvar Rodriguez fastlagt i sin instruktion - ett sektoransvar. 
 Som en fö ljd av ovanstående måste miljö frågan därfö r bli en naturlig och  
 själv-klar 
  del även av myndigheternas verksamhet på samma sätt som ekonomin är det. Detta blir mö jligt genom att leda och organisera miljö arbetet på ett  
 målin-riktat, 
  systematiskt och strukturerat sätt både vad avser den utåtriktade och den interna verksamheten. Myndighetens ledning måste initiera och fullfö lja detta arbete. Ledningens roll beskrivs på sidan 18. 
 Denna skrift riktar sig i fortsättningen till den eller de som på en statlig  
 myndig-het 
  ska arbeta med att på ledningens uppdrag genomfö ra ovanstående. Den ger dem vägledning om hur de ska gå till väga och den består av en allmänt  
 beskri-vande 
  grundtext med hänvisningar till bilagor i vilka mer konkreta fö rslag, tips och konkret information finns. Regeringen kan via regleringsbrev eller på annat sätt ha ställt krav på myndigheten att integrera miljö arbetet i verksamheten. 
  
 1 
  
 Gäller om en hänvisning till verksfö rordningen sker i instruktionen eller 
  
 i någon annan fö rordning. 
  
 10 
 11 
 Varfö r måste miljö arbetet vara integrerat? 
 Synsättet att integrera miljö ansvar i all verksamhet har fått genomslag  
 inter-nationellt 
  bl.a. vid FNs konferens om miljö - och utveckling i Rio de Perez. En hållbar samhällsutveckling måste basera sig på en effektiv och miljö anpassad användning av alla resurser, såväl naturresurser som mänskliga och  
 ekonomi-ska 
  resurser. Inom OECD pågår arbete med samma inriktning och EUs femte handlingsprogram fö r miljö har integrering av miljö ansvar i alla verksamheter som grundtanke. 
 Statliga verk och myndigheter påverkar miljö n som administrativa  
 organisa-tioner 
  genom inkö p, resursfö rbrukning, avfallshantering, resor m.m.. 
 De beslut varje verk och myndighet fattar kan härutö ver påverka miljö n  
 in-direkt 
  genom att någon annan aktö r bö rjar agera på ett visst avsett sätt eller fö rhindras att gö ra det som ett resultat av utfärdade regler, bidragssystem eller myndighetsbeslut. Utredningsfö rslag får konsekvenser fö r miljö  
 utveck-lingen 
  såväl som Gallagher berö rda aktö rers kostnader. 
 Vissa myndigheter och verk har en produktion och verksamhet som  
 påver-kar 
  miljö n även genom utsläpp, råvarufö rbrukning, buller m.m. 
 Genom att i strukturerade former inordna miljö arbetet på ett naturligt sätt i den normala verksamheten, vilket också kallas miljö ledning, kan myndigheten 
 * ta behö vliga miljö hänsyn och efterleva riksdagens och regeringens krav och intentioner, 
  
 * 
  
 fö rekomma miljö problemen istället fö r att efterkomma dem, 
  
 * 
  
 aktivt arbeta Gallagher att fö rverkliga sin miljö policy och sina miljömål, 
  
 * 
  
 fortlö pande fö rbättra sitt miljö arbete och fortlö pande bli effektivare på miljö området 
  
 * 
  
 prioritera rätt och arbeta kostnadseffektivt 
  
 12 
 När sättet att leda myndigheten på innefattar miljö ledning finns en modell fö r hur miljö frågorna kan bli integrerade (inordnade) i ö vrig verksamhet. Modellen ska vara ett stö d fö r integrationen och får inte bli ett formkrav i sig. 
 Syftet med denna skrift är att ge en introduktion till och hjälpa myndigheterna att bygga upp sitt miljö arbete till den miniminivå som varje myndighet ska klara av samt vad en myndighet då bö r beakta. 
 Vissa myndigheter kan härutö ver vilja inrätta miljö ledningssystem som går att certifiera mot en miljö ledningsstandard. Den myndigheter som ö nskar få  
 verk-samheten 
  miljö certifierad, måste leva upp till betydligt mer än som anges här t.ex. avseende rutiner, kontrollåtgärder, dokumentation och dokumentstyrning. Kostnaderna ö kar då samtidigt. Mer information om detta finns i bilaga 13. 
 En grundmodell Gallagher att integrera miljö arbete 
  
 13 
  
 Regeringens miljö- 
  
 policy för statliga 
  
 myndigheter 
  
 Högsta ledningens 
  
 engagemang 
  
 Miljöutredning 
  
 (var finns våra miljö- 
  
 problem?) 
  
 Miljöpolicy 
  
 (hur ska vi arbeta?) 
  
 Förbättrande 
  
 Miljömål 
  
 åtgärder 
  
 (vad ska vi uppnå?) 
  
 Regelbunden offentlig 
  
 Uppföljning eller 
  
 miljöredovisning 
  
 miljörevision 
  
 Handlingsprogram 
  
 (hur blev det) 
  
 (hur ska det gå till?) 
  
 Organisation och 
  
 fördelning av ansvar 
  
 och befogenheter 
  
 En fö rutsättning Gallagher att lyckas med en integrering är att myndighetens  
 hö gsta  
 ledning bestämt sig Gallagher att genomfö ra den, vilket måste visas konsekvent och fortlö pande i såväl ord som handling. 
  
 Miljö utredningen 
  
 ger 
  
 svar 
  
 på 
  
 vilka de 
  
 egna 
  
 bidragen till 
  
 miljö problemen 
  
 är. 
  
 Som 
  
 en 
  
 logisk 
  
 fö ljd 
  
 av 
  
 resultaten 
  
 från 
  
 miljö utredningen 
  
 och 
  
 av 
  
 regeringens 
  
 mil-jö 
  policy 
  
 ska 
  
 en 
  
 intern 
  
 miljö policy 
  
 utformas 
  
 som 
  
 drar 
  
 upp 
  
 riktlinjerna 
  
 fö r 
  
 det 
  
 egna 
  
 miljö arbetet. 
  
 Miljö policyn ska 
  
 sedan konkretiseras och bli operativ 
  
 genom interna miljömål och ett handlingsprogram fö r att nå dem. I vissa situationer kan regeringen behö va fastställa miljö policyn (se sidan 
 14 
 31). 
 Ansvar och befogenheter ska gö ras tydliga. Ledningen måste fö lja upp miljö  
 -arbetet 
  Gallagher att ta reda på hur det har gått i relation till den policy som finns och de interna miljömål denna resulterade i. 
 Regeringen och allmänheten bö r få information om hur miljö arbetet fortskrider och om resultaten från det. 
 Det är här viktig att påpeka att modellen inte får ses som ett  
 steg-fö 
  r-  
 steg-fö 
 r-farande 
  i vilket det ena momentet tar vid Adams när det fö regående är avslutat. I själva verket lö per flera moment parallellt. T.ex. ingår utbildning och  
 kompe-tensutveckling 
  i organisationssteget, men denna process startar redan under arbetet med miljö utredningen och vid framtagandet och fö rankringen av miljö  
 -policyn. 
  
 15 
 16 
 Vad innebär det att integrera miljö arbete? 
 Frågor som myndigheten ska kunna besvara 
 Nedanstående frågor ska myndigheten kunna svara ja på, 
  
  Har vi ett genomtänkt, målmedvetet och systematiskt miljö arbete som både vi och andra kan beteckna som integrerat i den ordinarie verksamheten? 
  
  Klarar vi av att redovisa hur vi systematiskt bedriver miljö arbetet och vilka resultat vi når? 
  
  Har all personal ett personligt miljö ansvar och utfö r de miljö arbetet som en naturlig del av det ordinarie arbetet? 
 Begrepp 
 En miljö samordnare är en person som har till uppgift att integrera miljö  
 -arbetet 
  i den dagliga verksamheten samt att samordna och eventuellt  
 genom-fö 
  ra uppfö ljningen av det. 
 Kännetecken på ett integrerat miljö arbete 
 Fö r att kunna betrakta en myndighets miljö arbete som integrerat måste det ingå i den ordinarie verksamheten som en naturlig och självklar del oavsett besluts- eller handläggningsnivå. Det innebär att, 
 - myndigheten är medveten om hur den påverkar miljö n och kan utan behov av extra utredningar och vid fö rfrågan redogö Bryant detta och Gallagher hur den bedriver miljö arbetet samt visa resultaten från det 
  
 - 
  
 miljö frågan normalt ingår i linjeansvaret om inte särskilda skäl talar mot det, t.ex. att myndigheten eller dess verksamhet är så liten att 
  
 17 
  
 det i praktiken 
  
 är svårt att tala 
  
 om en linje. 
  
 Detta är 
  
 en 
  
 fö rutsättning Gallagher 
  
 att fö rhindra ett 
  
 syn-sätt 
  där 
  
 ansvaret 
  
 fö r 
  
 miljö frågorna betraktas som någon annans bord 
 - chefer och personal har den kunskap var och en behö ver fö r att utfö ra sin del av miljö arbetet och ta det miljö ansvar som de är ålagda 
  
 - 
  
 utveckling av personalens miljö kompetens ingår som en del av ö vrig  
  
 kompe-tensutveckling 
  
 - 
  
 miljö ansvaret gäller alla och ingen särskild organisatorisk enhet har miljö  
  
 -ansvaret 
  utpekat som sitt särskilda område. Någon kan däremot ha ett  
 sam-manhållande 
  ansvar. (Myndigheten bö r här se upp med hur titlar som miljö  
 -chef, 
  miljö ansvarig eller miljö enhet används. Sådana leder lätt tanken till att allt miljö ansvar är fö rlagt hos en viss utpekad person eller organisatorisk enhet och inte berö r någon annan) 
  
 - 
  
 planering och genomfö rande av miljö arbetet sker som en naturlig och  
  
 själv-klar 
  del av det ordinarie arbetet 
 En långsiktig process och ett internt styrmedel 
 Att integrera miljö arbete i ö vrig verksamhet är ett långsiktigt åtagande och en process inom organisationen. Den bygger på myndighetsledningens stö d och på dess medvetenhet, kunskap och ansvarskännande. Detta ska sedan  
 återspeg-las 
  hos var och en inom myndigheten. Insikten om det egna ansvaret och hur den egna insatsen bidrar till helheten är betydelsefull. Den kompetens och det engagemang fö r miljö frågan som ofta kan finnas inom myndigheten bö r få  
 ut-rymme 
  och utvecklas. 
 Med en omvärld som är i ständig fö rändring måste fö rutsättningarna och  
 led-ningens 
  intresse Gallagher miljö arbetet fortlö pande upprätthållas och synliggö ras. 
 Genom att på ett genomtänkt och systematiskt sätt leda, planera och fö lja upp miljö arbetet kan myndighetens ledning styra och fö rbättra 
 18 
 miljö arbetet så att miljö policyn och fattade beslut genomfö rs. Det är också ett sätt att fö rsäkra sig om en fortsatt efterlevnad av den. Myndighetens ledning avser här normalt verkschefen (jfr 3 § verksfö rordningen). I vissa avseenden kan myndighetens styrelse, om sådan finns, omfattas av begreppet (jfr 13 § verksfö rordningen). 
 Det finns inga generella lö sningar på hur denna integration i alla detaljer ska gå till. Varje myndighet måste finna sitt eget sätt anpassat fö r den aktuella  
 verk-samheten. 
  Däremot Robinson systematiken baseras sig på den grundmodell som finns presenterad i fö regående kapitel med fö rklaringar i de fö ljande. 
 Systematiken i arbetet, den struktur som myndigheten bygger upp och den  
 ord-ning 
  och reda som då skapas kan få positiva effekter även på andra områden inom myndigheten t.ex på arbetsmiljö arbetet eller genom effektivisering och besparingar. 
 Exempel på mö jligheter till samordning, besparingar och effektivise- ringar 
  
 · 
  
 minskad fö rbrukning av materiel och fö rbrukningsmaterial innebär fö  
  
 r-utom 
  lägre kostnader också mindre mängder avfall och därmed också färre lyft Gallagher berö rd personal, 
  
 · 
  
 dubbelsidig kopiering minskar slö seri med papper, sparar porto och minskar avfallsmängderna, 
  
 · 
  
 elektronisk post och fax kan minska pappersåtgången samt ö ka  
  
 tillgäng-ligheten 
  och servicen, 
  
 · 
  
 ö kad livslängd på maskinell utrustning till fö ljd av skö tselrutiner och ansvar Gallagher att fö lja rutinerna minskar slitaget, ö kar livslängden och  
  
 mins-kar 
  behov av nyanskaffning vilket medfö r lägre kostnader, 
  
 · 
  
 minskade utsläpp som en fö ljd av tydliga rutiner och ansvar medfö r bättre resursanvändning och mindre spill, vilket leder till minskade kostnader Williams, reningsåtgärder och avfallshantering, 
  
 · 
  
 minskat resande till fö rmån fö r andra sätt att hålla kontakter och 
  
 19 
 mö ten (t.ex. genom ö kad användning av IT) minskar resekostnaderna och  
 inne-bär 
  effektivare och framtidsanpassad kommunikation (Den offentliga fö  
 r-valtningen 
  ska vara ett 
 fö redöme som  
 IT-användare 
  och alla offentliga organ bö r utnyttja IT:s mö jligheter (prop 1995/96:125)), 
  
 · 
  
 minskad kemikaliehantering och samordnade rutiner fö r inkö p av  
  
 kemika-lier 
  kan leda till färre risker Gallagher den yttre miljö n, i arbetsmiljö n och till lägre kostnader, 
  
 · 
  
 minskad energifö rbrukning genom t.ex. belysningsvakter, skärmsläckare eller annan automatisk avstängning av maskinell utrustning leder till lägre  
  
 el-kostnader, 
  
 · 
  
 medvetenhet i fö rväg om konsekvenserna fö r miljö n till fö ljd av nya  
  
 reg-ler 
  eller bidrag kan minska behovet av dyra motåtgärder från andra delar av statsfö rvaltningen eller samhället i ö vrigt. 
 Exemplen ovan kan flerfaldigas och erfarenheterna från andra delar av  
 samhäl-let, 
  främst industrin, visar att ett genomtänkt och ambitiö st miljö arbete  
 inne-håller 
  mö jligheter till effektiviseringar och bättre resursanvändning, till glädje inte bara Rodriguez utan också Gallagher den egna organisationen och dess ekonomi. 
 En fö rutsättning är att sättet att leda miljö arbetet på blir en genomtänkt del av det ordinarie ledningsarbetet. Myndighetens ledningen och miljö samordnaren Robinson gemensamt se till att miljö arbetet blir en verksamhet som inte lever ett eget liv vid sidan om eller utanpå den ordinarie verksamheten. 
 Starten är viktig 
 Ledningens roll 
 Det är ledningen som beslutar om miljö policy, ö vergripande miljömål,  
 organi-serar 
  ansvar och befogenheter samt fö rdelar medlen fö r miljö arbetet, men det är viktigt att organisationen är med och arbetar 
 20 
 fram policyn och underlagen Gallagher besluten. Det är också ledningen som fö ljer upp miljö arbetet och visar att åtagandet är långsiktigt och inte en dagslända. Erfarenheterna visar att det sätt ledningsansvaret tas på är avgö rande fö r en lyckosam integration av miljö  
 -arbetet. 
  
 Initiativet till att arbeta systematiskt och strukturerat med miljö frågorna måste komma från myndighetens ledning. Ledningen måste tydliggö ra detta i såväl ord som handling och måste fortsättningsvis visa sin beslutsamhet i frågan t.ex. genom att se till att samma beslutsamhet återfinns och upprätthålls på chefs- och beslutsnivåer längre ner i organisationen. Ledningen ska se till att brister i miljö arbetet rättas till samtidigt som den skapar fö rutsättningar Gallagher att så blir fallet. 
 Det är också en ledningsuppgift att avgö ra om olika policys samverkar och om de fortfarande är relevanta samt att uppmärksamma behov av fö rändringar i sättet att styra och organisera miljö arbetet om verksamheten fö rändras. 
 Erfarenhetsmässigt kan tiden fö r att infö ra och organisera ett miljö arbete  
 beräk-nas 
  till minst ett år och oftast längre, beroende på 
  
 omständigheterna. Det 
  
 är  
 där-fö 
  r lämpligt att ledningen 
  
 utser 
  
 en 
  
 miljö samordnare Gallagher det 
  
 dagliga arbetet. Samordnaren Robinson 
  
 vara 
  
 väl 
  
 insatt i myndighetens ordinarie arbete och  
 organisa-tion 
  och fö rstå syftet med och vikten av att integrera miljö arbetet. Ett viktigt plus är om denne person också fö rstår vikten av att rätt hantera processen med integrationen fö r att skapa engagemang och motivera personal. 
 Miljö samordnarens fö rsta uppgift blir att ta fram en projektplan, som  
 led-ningen 
  beslutar om. Vad som kan ingå i denna framgår av bilaga 1. 
 Förankra och förklara 
 Fö r att skapa ett engagemang och fö rståelse inom organisationen måste ö vriga chefer och personalen få information om den planerade integrationen och bli motiverade på ett tidigt stadium. Information om detta och om hur var och en berö rs, gärna muntlig, i samband med att projektplanen är klar kan vara  
 lämp-ligt. 
  
 21 
 Myndighetens ledning måste därfö r tidigt tydliggö ra varfö r det är viktigt att  
 in-ordna 
  och ta ansvar Gallagher miljö frågorna samt meddela vars och ens egna ansvar Gallagher sin del av miljö arbetet. 
 Miljö samordnaren Robinson informera om hur miljö arbetet ska inordnas i ö vrigt arbete och hur personalen kommer att bli berö rd. Ofta kan det finnas ett latent intresse fö r miljö frågor hos personalen eller delar av den. Många gånger kan personal också ha påtalat miljö frågan i tidigare skeden utan att ha nått  
 fram-gång. 
  Uppmärksamma i så fall var och hos vilka så att deras intresse får  
 ut-vecklas 
  och engagemanget komma till användning. 
 En viktig del av fö rankringen och Gallagher att integreringen ska lyckas är att så långt mö jligt nyttja den egna personalen. Enbart när detta inte är mö jligt eller fö r att få hjälp med processen bö r extern hjälp anlitas. 
 Ta tveksamheter och tvivel som kan finnas och komma till utryck i form av frågor och invändningar på allvar och bemö t dem sakligt. 
 Myndighetens ledning och chefer har en viktig uppgift att spela Gallagher att 
  
 moti-vera 
  de 
  
 anställda. Det kan ske 
  
 t.ex. genom att 
  
 fö rklara 
  
 myndighetens 
  
 roll i miljö arbetet och de 
  
 värderingar som 
  
 ligger till 
  
 grund Gallagher dess miljö arbete. 
  
 All personal måste fö rstå och uppmuntras till att acceptera vikten av att nå de miljömål som de ska verka Gallagher, tillsammans och var fö r sig. (Jfr 8 § verksfö  
 r-ordningen 
  (1995:1322)). 
 Positiv uppmärksamhet när de anställda uppnår satta mål kan motivera till fortsatta fö rbättringar. Uppmuntra gärna personalen till att fö reslå fö rändringar som kan leda till ett bättre miljö resultat. 
 Bygg på det som finns 
 Sättet att leda miljö arbetet på ska bli en integrerad men samtidigt tydligt  
 ur-skiljbar 
  del av den ö vriga verksamheten. Detta innebär att personalen ska genomfö ra miljö arbetet målmedvetet och systematiskt som en självklar del av verksamheten samtidigt som det ska gå lätt att 
 22 
 återfinna en genomtänkt struktur och ordning som beskriver hur det hela går till. En integration av miljö arbetet bö r därfö r bygga på system och rutiner som redan kan finnas, antingen på det vanliga arbetsområdet eller på miljö området eller på andra områden. 
 Ibland kan det vara så att miljö arbete sker i viss utsträckning sedan tidigare, men detta är inte dokumenterat och därmed inte synliggjort och heller inte satt i system. 
 Alla myndigheter och verk är skyldiga att ha ett internkontrollsystem 
  
 fö r  
 arbets-miljö 
  frågorna 
  
 (Arbetsmiljö lagen 
  
 3 kap 2a 
  
 §). 
  
 Arbetarskyddsstyrelsen har 
  
 utfär-dat 
  fö reskrifter 
  
 och allmänna 
  
 råd 
  
 (AFS 1992:6) om utformningen av  
 internkon-trollen. 
  
 Verksfö rordningen (1995:1322) ställer krav på organisationen och på hur  
 verk-samheten 
  ska bedrivas. Fö rordningen är tillämplig på myndigheter under  
 rege-ringen 
  i den omfattning som är fö reskriven i myndighetens instruktion eller i någon fö rordning. De krav som ett miljö ledningssystem kan integreras med framgår av bilaga 11. 
 Ett flertal myndigheter omfattas av kraven i fö rordningen (1995:686) om  
 intern-revision 
  vid statliga myndigheter m.fl.. Denna revision ska avse system, rutiner och organisation samt den ekonomiska redovisningen men får även avse andra uppdrag. 
 Vissa myndigheter har frivilligt etablerat ett kvalitetssäkringsystem enligt någon standard i ISO  
 9000-serien 
  eller behö ver av något skäl ha ett sådant. 
 Det är meningsfullt att tidigt jämfö ra de grundelement, som den på sidan 10 redovisade modellen Gallagher att leda miljö arbetet bö r innehålla, med vad som redan finns, fö r att se vad som går att samordna, vad som saknas helt och vad som kan behö va modifieras. Samtidigt är det lämpligt att kartlägga personalens  
 kun-skaper 
  om miljö frågor i allmänhet och myndighetens egna miljö arbete i  
 synner-het. 
  Detta gäller även då det finns miljö beslut tagna av ledningen eftersom tagna beslut inte är likvärdigt med kända och efterlevda beslut, vilket kan vara fallet om rutinerna inom myndigheten brister. Därefter kan nö dvändiga  
 komp-letteringar 
  gö ras. 
 23 
 Kunskaper - en nyckelfaktor 
 Fö rståelse och insikt är grundläggande fö r att skapa engagemang och vilja hos såväl personalen som hos ledningen. Fö r detta behö vs kunskaper om miljö  
 situa-tionen 
  och dess orsaker, om principen om samhällssektorernas miljö ansvar och dess bakgrund samt om den egna 
  
 myndighetens bidrag 
  
 till 
  
 och 
  
 ansvar Gallagher miljö  
 -problemen. 
  Därfö r 
  
 måste myndigheten 
  
 fästa 
  
 stor 
  
 vikt 
  
 vid 
  
 att 
  
 hö ja  
 kunskaps-nivån 
  i 
  
 miljö frågor. Detta bö r komma 
  
 in 
  
 tidigt 
  
 i 
  
 processen och så snart 
  
 miljö  
 ut-redningen 
  är gjord. 
  
 Så långt det är praktiskt och ekonomiskt mö jligt bö r all personal få vissa gemensamma baskunskaper, men därutö ver bö r myndigheten ö verväga hur  
 ut-bildningen 
  ska riktas Gallagher att nå stö rsta mö jliga effekt. Observera att det är lika viktigt att utbilda myndighetens ledning som att utbilda personalen och att detta bö r ske parallellt. I annat fall kan det bli allt svårare att tala samma språk. 
 Förslag till basutbildning 
 Fö r att få fö rståelse och motivation bö r all personal under t.ex. en halv dag få kunskap om 
  
 1 
  
 den egna myndighetens miljö påverkan och orsakerna till den baserat på resultaten från den egna miljö utredningen 
  
 2 
  
 hur myndigheten måste arbeta och vad det innebär fö r var och en 
  
 Ovanstående omfattning bö r vara tillräcklig i de myndigheter som  
 uteslu-tande 
  påverkar miljö n genom administrationen (resor, upphandling,  
 material-fö 
  rbrukning m.m.). Gö r utbildningen så konkret och jordnära som mö jligt. Upphandlare kan behö va särskilda kunskaper om miljö anpassad  
 upphand-ling. 
  
 Beroende på omfattningen på och typen av miljö påverkan kan denna grund behö va byggas på antingen generellt eller riktat mot nyckelgrupper. Sådan påbyggnad kan t.ex. avse 
 3 miljö situationen i världen och i Sverige 
 24 
  
 4 
  
 vad som är gjort och vad som nu behö ver gö ras 
  
 5 
  
 miljö politikens och miljö arbetets inriktning och principen om vars och ens ansvar och dess bakgrund 
  
 6 
  
 miljö lagstiftningens krav och miljömyndigheternas roll och arbete 
  
 Genomfö r utbildningen efterhand och olika omfattande beroende på  
 perso-nalgrupp. 
  Så långt det är mö jligt bö r egen personal t.ex. 
 miljö samordnaren kunna hålla i utbildningen. Ibland kan det vara lämpligare att ge  
 nyckelper-soner 
  eller nyckelgrupper en djupare utbildning fö r att dessa i sin tur ska kunna fö ra kunskaper vidare. 
 Huruvida all personal eller enbart delar av den ska få viss miljö utbildning kan variera mellan olika myndigheter, men det är viktigt att alla får något. 
 Fö r att utforma ett baspaket till miljö utbildning behö vs information 
  
 om miljö  
 -situationen 
  
 och 
  
 dess orsaker. Denna 
  
 finns 
  
 på 
  
 Naturvårdsverket 
  
 och 
  
 fö r 
  
 kemika-lieområdet 
  
 även 
  
 hos 
  
 Kemikalieinspektionen. Länsstyrelserna har information om den regionala miljö situationen och dess orsaker och kommunerna om den lokala. Statens Strålskyddsinstitut har information om radioaktiv strålning och annan strålning. I utbildningen bö r myndigheten kunna samverka med miljö  
 -myndigheterna. 
  
 Resultatet från miljö utredningen är ett viktigt underlag fö r att kunna hö ja  
 kun-skaperna 
  om det egna bidraget till miljö problemen och Gallagher att skapa fö rståelse Gallagher det fortsatta miljö arbetet (se nästa kapitel). Om personalen dessutom  
 med-verkar 
  i att gö ra miljö utredningen har detta i sig ett kunskapshö jande värde. 
 25 
 Gö r en miljö utredning 
 Frågor som myndigheten ska kunna besvara 
  
  Kan vi fö r oss själva och Gallagher omvärlden redovisa hur vi påverkar miljö n och i vilken omfattning vi gö r det och har vi underlag fö r att fö rklara och  
 moti-vera 
  vår miljö policy? 
  
  Påverkar vi miljö n huvudsakligen genom vår interna  
 verksamhet/administra-tion, 
  genom direkta utsläpp till omgivningen eller indirekt genom regler, riktlinjer, beslut och bidrag/transfereringar och känner vi till orsakerna till denna fö rdelning? 
  
 Har vi ett 
  
 särskilt ansvar/sektoransvar 
  
 fö r miljö n enligt 
  
 vår 
  
 instruktion 
  
 eller 
  
 ett grundläggande 
  
 miljö ansvar 
  
 enligt 
  
 vår 
  
 instruktion 
  
 och 
  
 verksfö rordningen eller andra 
  
 uppdrag 
  
 på 
  
 miljö området att fullfö lja? 
 Begrepp 
 En miljö utredning är en kartläggning och utvärdering av myndighetens miljö  
 -påverkan 
  och dess orsaker samt av omvärldens krav och 
 fö rväntningar på myndigheten i detta avseende. 
 Den är särskilt viktig och grundläggande fö r en lyckosam fortsatt integrering av miljö arbetet och Gallagher att lägga fast inriktningen på detta arbete samt Gallagher att internt och externt kunna informera om och motivera det. 
 Varfö r och hur 
 Fö r att veta hur och i vilken riktning myndigheten ska utveckla sitt miljö arbete och med avseende på vad måste det finnas ett underlag av vilket framgår hur myndigheten påverkar miljö n idag. En 
 26 
 miljö utredningen utgö r en av de  
 vikti-gaste 
  grunderna Gallagher att formulera den egna miljö policyn. Här finns också  
 under-laget 
  Gallagher att fö rklara och motivera innehållet i den. 
 Miljö utredningen ska beskriva vilken miljö påverkan som verksamheten i huvudsak ger upphov till t.ex. genom att relatera till de hot mot vår miljö som finns. Det ska gå att få fram en bild av hur myndigheten idag medverkar till att hoten blir mindre eller om det fö rekommer verksamhet eller beslut som bidrar till att de blir stö rre. 
 Myndigheten bö r så långt mö jligt utfö ra miljö utredningen med egen personal i mån av egen tillgänglig kompetens. Det kan ibland vara nö dvändigt och fö  
 r-delaktigt 
  att anlita någon utomstående, som ser verksamheten med nya ö gon. 
 Innehåll och slutsatser 
 Myndigheternas verksamhet kan utifrån sin miljö påverkan delas in i tre  
 katego-rier. 
  Fö r att primärt avgränsa miljö utredningen bö r myndigheten därfö r redan inledningsvis ta ställning till verksamheten utifrån fö ljande tre beskrivningar. 
  
 I) Miljö påverkan 
  
 som 
  
 en 
  
 fö ljd 
  
 av 
  
 den 
  
 interna 
  
 verksamheten/administrationen 
  
 Här avses hur myndigheten påverkar miljö n genom sitt interna arbete och sin kontorsverksamhet i form av upphandling, resande, materiel,- material,- och energifö rbrukning, underhåll av kontorsutrustning och lokaler, alstring och hantering av avfall m.m.. 
 Viktiga sakområden är t.ex. data- och informationsteknik, kontorsutrustning och annan utrustning och dess skö tsel (apparater, inredning och fö  
 rbruk-ningsvaror), 
  resor (mängd, resmål, transportmedel, ö vernattning, fö rläggning av kurser/utbildningar), fastighetsfö rvaltning och lokaler. Jämfö r vad som sägs i 7 § andra stycket, 1 och 4 pkt verksfö rordningen. 
 Genomgången bö r också avse andra aktö rer som myndigheten har 
 27 
 avtal eller samarbete med och deras miljö arbete t.ex. resebyrårer och banker. 
 Alla myndigheter påverkar miljö n via den interna verksamheten. Den måste alltid finnas med i miljö utredningen. Fortsätt utifrån bilaga 3 fö r att fullfö lja denna del. Där finns även exempel på nyckeltal fö r myndighetens miljö  
 på-verkan 
  genom sitt interna arbete och kontorsverksamheten. 
 28 
 II)  
 Direkt miljö påverkande verksamhet 
  
 Här avses om och i så fall hur myndighetens egen  
 verksamhet/anlägg-ningar 
  påverkar miljö n i form av direkta utsläpp, buller, ingrepp i naturen m.m.. Jämfö r vad som sägs i 7 § fö rsta stycket verksfö rordningen. 
  
 Merparten av 
  
 statens 
  
 myndigheter fö rorsakar inte någon direkt 
  
 miljö  
 påver-kan 
  
 utifrån 
  
 kategori II). Fö r de flesta bö r denna del 
  
 därfö r kunna utgå. 
  
 Exempel på myndigheter i denna kategori är Vägverket som har  
 anlägg-ningar 
  Gallagher vägproduktion och vägunderhåll, Rikspolisstyrelsen som har polisfordon eller universitet med laboratorier. 
  
 III) 
  
 Indirekt miljö påverkande verksamhet 
  
 Här avses om och i så fall hur myndigheten indirekt påverkar eller kan tänkas påverka miljö n genom att den tvingar eller påverkar andra aktö rer/ verksamheter i samhället och internationellt att agera/utfö ras på ett visst sätt t.ex. genom de regler myndigheten utfärdar. Sådan miljö påverkan kan vara den mest betydelsefulla. 
  
 Analysen bö r 
  
 omfatta en 
  
 genomgång av 
  
 den indirekta 
  
 miljö påverkan 
  
 från sådana 
  
 befintliga regler 
  
 (fö reskrifter och 
  
 allmänna råd), riktlinjer och  
 bi-drag 
  som bedöms relevanta i sammanhanget liksom hur miljö frågan  
 be-aktas 
  i de utbildningar som myndigheten arrangerar. Jämfö r vad som sägs i 7 § andra stycket 3 och 4 pkt och 27 § fö rsta stycket 2 pkt verksfö rord- ningen. 
 Miljö utredningen avser en kartläggning av reglernas/bidragens och andra åtgärders miljö effekter, inte att ifrågasätta dem och heller inte att i miljö  
 ut-redningen 
  bedöma om de ska ändras. Myndigheten bö r lägga ner omsorg på att på lämpligt sätt avgränsa denna delen av miljö utredningen. 
 Bö rja med att ö versiktlig och utan ingående analyser identifiera de 
  
 29 
  
 regler/ bidrag m.m. som uppenbart är 
  
 eller 
  
 kan vara 
  
 mest 
  
 miljö påverkande. Efter en fö rsta sortering 
  
 är det 
  
 lämpligt 
  
 att ta 
  
 ställning till om något väsentligt är missat eller om de viktigaste finns med. De viktigaste är sådana  
 regler/bi-drag/åtgärder 
  m.m. som medfö r stora negativa miljö effekter och i någon omfattning påverkar något av miljö hoten. 
 30 
 Det kan vara ändamålsenligt att därefter lista sådana  
 regler/riktlinjer/bi-drag 
  m.m. där en ö versiktlig bedömning är otillräcklig, svår eller omö jlig att gö ra och där fö rdjupade eller mer omfattande analyser därfö r är behö  
 v-liga. 
  Dessa analyser kan i så fall ske i ett senare skede om t.ex.  
 myndig-heten 
  själv bestämmer så eller om regeringen ger myndigheten i uppdrag att gö ra dem. 
 Beskrivningen av en myndighets indirekta miljö påverkan bö r kunna avse hur den ser ut (karaktären på den) t.ex. mot bakgrund av utgångspunkterna i bilaga 12. Om det är mö jligt kan beskrivningen relatera till miljö hoten (bilaga 2). Däremot behö ver inte storleken på aktö rernas miljö påverkan uppges eftersom detta kan vara fö renat med stö rre kostnader och  
 svårig-heter. 
  Om t.ex. en regel, ett fö rslag eller ett bidrag får andra aktö rer att ö ka sin energifö rbrukning räcker det att ange vilken typ av aktö rer det rö r sig om och vilken typ av energi samt vilket miljö problem som fö ljer därav. Ä r det mö jligt att på ett enkelt sätt eller med en enkel metod uppskatta eller beräkna hur stort problemet är bö r detta ske, annars inte. 
 Genomgången Robinson också omfatta myndighetens deltagande i andra  
 orga-nisationer 
  t.ex. standardiseringsorganen eller kommitté er inom EU eller i andra myndigheters styrelser och kommitté er, och hur de egna  
 represen-tanterna 
  då beaktar miljö frågan. Med tanke på att så många miljö problem är tvärsektoriella, d.v.s. har sin orsak i flera olika samhällssektorer  
 sam-tidigt, 
  Robinson myndigheten identifiera med vilka andra myndigheter och organ som en samverkan är behö vlig fö r att ge de egna åtgärderna stö rsta mö jliga effekt. 
 Exempel på myndigheter med verksamhet som kan tänkas ha en indirekt miljö  
 -påverkan 
  är Arbetsmarknadsverket, Skolverket och Riksskatteverket. 
 Länsstyrelserna och sektormyndigheterna måste lägga särskild tyngd på att kartlägga hur de utifrån sina respektive roller arbetar för att driva på andra aktörer att ta sitt miljöansvar, över sektorsgränserna respektive inom dem. I en miljöutredning för myndigheter med ett sektoransvar för miljön gäller  
 där-för 
  särskilt att 
 31 
  
  kartlägga sektorns samlade miljöpåverkan och miljöarbete 
  
  så långt möjligt relatera sektorns miljöpåverkan till befintliga miljömål 
  
  värdera medlen för styrning och påverkan 
 Det kan vara lämpligt att sektormyndigheten samråder med Naturvårdsverket inför och under arbetet med miljöutredningen. 
 För länsstyrelsernas miljöutredning gäller särskilt att 
  
  kartlägga den regionala miljöpåverkan och det regionala miljöarbetet 
  
  så långt möjligt relatera den regionala miljöpåverkan till befintliga  
 miljö-mål 
  
  värdera medlen för styrning och påverkan och om miljöfrågan genom- syrar det sektorsövergripande regionala arbetet. 
 Ovanstående punkter ingår delvis i  
 STRAM-arbetet 
  (Strategi fö r regional miljö ). 
 Av bilagorna 2 och 3 framgår närmare vad en miljö utredning kan innehålla och vilka utgångspunkter den kan ha. 
 Begränsa omfattningen 
 Ambitionsnivån på en miljö utredning kan snabbt och lätt bli omfattande.  
 Där-fö 
  r måste myndigheten själv ta ansvar Gallagher att på ett lämpligt sätt avgränsa den och noga ö verväga var dess gränser ska sättas. Hur utredningen är avgränsad ska emellertid vara redovisat och motiverat i utredningen. 
 Miljö utredningen ska vara relevant fö r verksamhetens art och inriktning så att kostnaderna fö r att gö ra den hålls nere. Om det inom myndigheten t.ex. saknas producerande anläggningar eller tjänstebilar 
 32 
 kan en analys av myndighetens direkta miljö påverkan genom utsläpp normalt utgå. Om myndigheten t.ex. ger ut regler riktade mot få aktö rer (enskilda, andra myndigheter eller  
 organisa-tioner) 
  eller aktö rer som uppenbart har liten betydelse från miljö synpunkt kan en analys av den indirekta miljö påverkan utgå. 
 Koncentrera arbetet på de områden där myndigheten mest påverkar miljö n. 
 Sammanställ och uppdatera omvärldens viktigaste miljökrav 
 Myndighetens hänsynstagande till miljö n går, utifrån principen om  
 samhälls-sektorernas 
  ansvar och kravet på att i sin verksamhet beakta miljö politiken,  
 ut-ö 
  ver vad som synliggjorts i lagar och regler. Det egna miljö ansvaret innebär att på egen hand agera rätt i fö rhållande till den sammantagna bilden av  
 omgiv-ningens 
  behov och krav. 
 Myndigheten bö r analysera eller låta analysera vilka fö rväntningar och krav som omvärlden har eller kan tänkas få inom en ö verblickbar framtid. 
 Omvärlden omfattar här miljö n i sig, de som myndigheten bedriver sin  
 verk-samhet 
  mot, uppdragsgivarna, andra myndigheter, allmänheten och dess fö  
 re-trädare 
  samt inte att fö rglömma, den egna personalen. Kommer t.ex. framtida arbetskraft att fö redra anställning hos den arbetsgivare som skö ter miljö  
 frå-gorna 
  framfö r hos den som misskö ter dem eller saknar detta betydelse? 
 Kartläggningen av vad som påverkar miljö n i myndighetens verksamhet bö r  
 på-gå 
  fortlö pande och innefatta såväl äldre, pågående som sådan miljö påverkan som potentiellt finns. Den kan även inkludera hälso och säkerhetsfrågor. 
 Myndigheten ska som en självklar bas fö r miljö arbetet utgå från kraven i  
 lag-stiftningen 
  och ska därfö r sammanställa vilka miljö rättsliga och andra liknande krav som ställs på verksamheten eller på delar av dem. Rutiner bö r finnas Gallagher att hålla sammanställningen à jour så att fö rändrade krav blir utfö rda. 
 33 
 Kraven kan finnas i myndighetens instruktion, miljö lagstiftningen,  
 reglerings-brev, 
  upphandlingsregler etc. Naturvårdsverket ger ut en lagpärm (Miljö lagar) med den viktigaste miljö lagstiftningen. 
 34 
 Anta en miljö policy 
 Frågor som myndigheten ska kunna besvara 
 Fö ljande frågor ska myndigheten kunna svara ja på, 
 Kan vi på ett tydligt och enkelt sätt gö ra klart Gallagher såväl vår egen personal som Gallagher omvärlden utifrån vilka principer vi skö ter vårt miljö arbete? 
 Ä r de principer vi fö ljer relevanta Gallagher hur vår verksamhet påverkar miljö n? 
 Begrepp 
 Regeringens miljö policy Gallagher statliga myndigheter syftar till att ge statsfö  
 rvalt-ningen 
  riktlinjer Gallagher hanteringen av miljö frågorna och myndigheternas  
 ut-formning 
  av miljö policys. 
 En miljö policy är ett skriftligt uttalande från myndighetens ledning om  
 myn-dighetens 
  avsikter och principer fö r det ö vergripande 
 miljö arbetet, vilken ger ramarna Gallagher myndighetens agerande och Gallagher hur ö vergripande och detaljerade miljömål ska sättas. 
 Regeringens miljö policy Gallagher statliga myndigheter 
 Som ett exempel fö ljer miljö  
 vårds-beredningen 
  1996:112): 
 nedan det fö rslag till sådan miljö policy som lämnade till regeringen i juni 1996 (SOU 
  
 - Hänsyn 
  
 till miljö n ska 
  
 ingå som 
  
 en 
  
 naturlig del 
  
 av 
  
 statsfö rvaltningens arbete och vara inordnad i all verksamhet. De 
  
 statliga 
  
 myndigheternas 
  
 miljö arbete 
  
 och 
  
 miljö hänsyn 
  
 ska 
  
 fortlö pande fö rbättras. 
  
 35 
  
 - 
  
 Regeringskansliet och myndigheterna ska i sitt miljö arbete medverka till och vara pådrivande fö r att de internationella åtaganden som riksdagen godkänt och de nationella miljömålen uppfylls. 
  
 - 
  
 Myndigheternas miljö policy, utfö rda miljö arbete och resultatet ska  
  
 redo-visas. 
  
 Observera att ovanstående är ett fö rslag. Regeringen kan komma att avvisa fö  
 r-slaget, 
  anta det som det är utformat eller utforma det på ett annat sätt.  
 Myndig-heten 
  måste på egen hand kontrollera vad som gäller. Avsaknad av en sådan policy fö rändrar däremot inte myndighetens grundläggande miljö ansvar. 
 Varfö r 
 Myndighetens miljö policy ska slå fast den långsiktiga inriktning, de principer och det fö rhållningssätt som ska gälla Gallagher myndighetens egna miljö arbete och utgö ra grunden fö r hur målen ska sättas. Därigenom utgö r miljö policyn ett rättesnö re fö r verksamhetens och personalens insatser på området. 
 Det är bl.a. genom miljö policyn som ledningen kommunicerar och synliggö r sitt miljö budskap och sin syn på miljö arbetet. 
 Hänsyn till miljö n går att betrakta som en viktig kvalitetsaspekt bland alla andra på myndighetens verksamhet. 
 Utformning 
 Miljö policyn ska fö lja regeringens miljö policy Gallagher statliga myndigheter (om en sådan finns). Den bö r bygga på resultaten av miljö utredningen och på den  
 om-världsanalys 
  som myndigheten själv har gjort. 
 Utforma den så att den är tydlig och kommunicerbar (kortfattad och lättläst) till såväl personalen som externt utanfö r myndigheten och kan tjäna som en grund fö r allt miljö arbete som är relevant fö r 
 36 
 myndigheten och dess verksamhet. Den ska däremot inte vara alltfö r detaljerad eller kortsiktig. 
 Ett annat viktigt krav är att den på ett balanserat sätt ska återspegla vad som framkommit i miljö utredningen. 
 Vissa krav är att betrakta som obligatoriska i en miljö policy. Dessa krav avser att fö lja regeringens miljö policy och fortlö pande fö rbättra miljö arbetet samt att återkommande se ö ver policyn. Av bilaga 4 framgår vad en miljö policy bö r ta upp och vad som kan vara lämpligt att beakta. 
 Myndigheter med ett sektoransvar för miljön måste i sin miljöpolicy särskilt beakta 
  
  myndighetens pådrivande, stödjande och uppföljande roll inom sektorn. 
 Länsstyrelserna måste i sin miljöpolicy särskilt beakta 
  
  länsstyrelsens sektorsövergripande, stödjande, koordinerande,  
 pådrivan-de 
  och uppföljande roll inom länet samt uppgiften som miljömyndighet enligt speciallagstiftning 
 I bilaga 5 finns riktlinjer och viktiga principer som kan vara till hjälp vid  
 ut-formningen 
  av en miljö policy. 
 Myndigheter som sedan tidigare har en miljö policy och arbetar efter denna bö r fortsätta på den redan inslagna vägen. En fö rutsättning är att den inte avviker från vad regeringen eller riksdagen slagit fast eller bygger på en bristfällig eller ej utfö rd analys av hur myndigheten påverkar miljö n. Myndigheten bö r  
 regel-bundet 
  se ö ver sin miljö policy och eventuellt omarbeta den t.ex. i samband med en ö versyn av miljö arbetet, som bö r ske med jämna mellanrum (jfr sidan 52). 
 Fö rankring 
 Fö r vissa myndigheter kan miljö utredningen ha visat att myndighetens miljö  
 på-verkan 
  har stor betydelse i samhället eller har stor betydelse 
 37 
 på annat sätt. När detta återspeglas i miljö policyn kan genomfö randet av den få återverkningar på viktiga delar av verksamheten och de avvägningar som behö ver gö ras framö ver. Myndigheten bö r då fö rankra miljö policyn hos regeringen innan den fastställs. Som exempel har regeringen lagt fast Fö rsvarsmaktens miljö policy. 
 En miljö policy är meningsfull enbart om den är känd hos de som ska fö lja den och om den konkret tillämpas. Det ställer krav på ledningen att fö rvissa sig om att kunskapen om och innebö rden av miljö policyn blir känd internt och att det finns en genomtänkt fortsättning på miljö arbetet när miljö policyn blivit  
 utfor-mad 
  och i samband med att den fö rs ut internt så väl som externt. 
 Det är viktigt att samma miljö budskap fö rs ut i såväl ord som handling oavsett från vilken ansvarsnivå det sker. 
 Det är angeläget att myndigheten engagerar den egna personalen redan vid miljö utredningen och utformningen av miljö policyn. Det bidrar till att ö ka  
 kun-skaperna 
  och fö rståelsen Gallagher det miljö arbete som sedan blir fö ljden. 
 TIPS 
  
 - 
  
 Fö rsvarsmaktens miljö policy 
  
 - 
  
 Fö rsvarets forskningsanstalts miljö policy 
  
 - 
  
 Livsmedelsverkets miljö policy 
  
 - 
  
 Naturvårdsverkets miljö policy 
  
 - 
  
 NUTEKs miljö policy 
  
 - 
  
 Riksrevisionsverkets miljö policy 
  
 38 
 Sätt miljömål och skriv ett handlingsprogram 
 Frågor som myndigheten ska kunna besvara 
 Fö ljande frågor ska myndigheten kunna svara ja på, 
  
  Har vi mål fö r miljö arbetet som är fastställda utifrån riktlinjerna i vår miljö  
 -policy 
  och som är tydliga och kända Gallagher berö rd personal? 
  
  Avser målen de viktigaste miljö aspekterna? 
  
  Kan vi visa Gallagher oss själva och andra att vårt miljö arbete fortlö pande blir bättre? 
  
  Finns det ett program fö r att genomfö ra målen? 
  
  Ä r målen realistiska och genomfö rbara i relation till avsatta resurser och andra fö rutsättningar i programmet? 
 Begrepp 
 Fortlö pande fö rbättring avser en process som stärker miljö arbetet och  
 integ-reringen 
  av det i verksamheten så att myndighetens miljö arbete fö rbättras i enlighet med riktlinjerna i miljö policyn. 
 Ett ö vergripande miljömål utgår från miljö policyn. Myndigheten sätter det själv Gallagher att nå det och det är mätbart så lång detta är praktiskt 
 mö jligt. 
 Ett detaljerat miljömål är operativt och mätbart så långt detta är praktiskt mö jligt. Det är tillämpbart fö r antingen hela myndigheten eller fö r en del av den. Det utgår från de ö vergripande miljömålen och måste sättas och  
 upp-fyllas 
  Gallagher att dessa ska gå att nå. 
 Handlingsprogrammet visar hur målen ska nås, vem/vilka som ansvarar 
 39 
 fö r detta och med vilka medel. 
 Allmänt 
 Grunden fö r att formulera ö vergripande och detaljerade miljömål är kunskapen om vilka miljö aspekter som är viktigast och på vad sätt myndigheten och  
 verk-samheten 
  genom dessa aspekter påverkar miljö n. Kunskapen finns i miljö  
 utred-ningen. 
  
 De ö vergripande och detaljerade miljömålen måste ligga i linje med den miljö  
 -policy 
  som är beslutad. Handlingsprogrammet - lämpligen som en del av  
 myn-dighetens 
  verksamhetsplan - tydliggö r vem som ska gö ra vad Gallagher att nå målen och med vilka medel. 
 Myndighetens chefer måste se till att de anställda är väl fö rtrogna med målen Gallagher verksamheten. 
 Vad är viktigast? 
 Identifiera de miljö aspekter som är viktigast av de som framkommit under miljö utredningen (se bilaga 6) eftersom det inte går att fokusera på allt  
 sam-tidigt. 
  
 "Viktigaste miljö aspekter" är sådana som myndigheten måste åtgärda nu eller fortlö pande fö r att tillämplig lagstiftning och regeringens och riksdagens beslut ska fö ljas och sådana som ger stö rst positiv miljö effekt i det fortsatta miljö  
 -arbetet. 
  
 Målformulering 
 Genom att sätta mål, uppfylla och fö lja upp dessa och därefter sätt nya mål kan myndigheten fortlö pande fö rbättra miljö arbetet och resultaten från det. 
 Det är genom målen, tillsammans med ett handlingsprogram fö r genomfö randet av dem, som miljö policyn blir mö jlig att uppfylla och som den blir konkret. Målen och hur de genomfö rs är viktiga fö r att 
 40 
 också uppfö ljningen av miljö  
 -arbetet 
  ska bli konkret och konstruktiv. 
 41 
 Ö vergripande miljömål anger inriktningen på miljö arbetet i enlighet med miljö  
 -policyn 
  och de ska uppfyllas på lite längre sikt. De avser normalt hela  
 verksam-heten 
  och myndighetens ledning fastställer dem. De behö ver inte, men bö r så långt mö jligt, vara mö jliga att fö lja upp, d.v.s. mätbara och tidssatta. De ö  
 ver-gripande 
  miljömålen är betydelsefulla Gallagher resursplaneringen på lite sikt. Ett exempel på ett ö vergripande miljömål kan vara att vi ska minska vår miljö  
 på-verkan 
  från resor och vi ska inom två år ha ö kat vår andel av resorna med tåg med x %. 
 Detaljerade miljömål ska vara konkreta, mätbara, tidssatta och det ska vara mö jligt att konstatera om de är nådda. De utgö r en praktiserbar 
  
 nerbrytning 
  
 av 
  
 de 
  
 ö vergripande 
  
 miljömålen 
  
 och myndigheten 
  
 genomfö r 
  
 dem 
  
 med 
  
 en kortare 
  
 tidshorisont. 
  
 Olika delar av 
  
 myndigheten kan ha olika sådana här miljömål. De kan men behö ver inte vara fastställda av myndighetens ledning. Ett exempel på ett detaljerat miljömål kan vara våra resor på  
 A-enheten 
  ska  
 199y-yy-yy 
  till z % ske med tåg och inga resor inom orten ska längre ske med bil eller vår totala årliga ressträcka på  
 B-enheten 
  ska  
 199y-yy-yy 
  vara z % mindre i fö  
 rhål-lande 
  till  
 199x-xx-xx. 
  Utformningen av det sistnämnda detaljerade målet fö  
 rut-sätter 
  kännedom om ressträckan vid basåret. 
 Utveckla och formulera så lång mö jligt nyckeltal och använd dem i  
 formule-ringen 
  av miljömålen. Därigenom blir det lättare att mäta och fö lja upp miljö  
 -arbetet 
  och att konstatera om det fortlö pande blir bättre (sid 49 och bilagorna 2 och 3). 
 Det är viktigt att i samband med formuleringen av miljömål också avsätta  
 resur-ser 
  och arbetstid hos berö rd personal samt i ö vrigt ge fö rutsättningar Gallagher att nå dem. Målen ska vara mö jliga att nå genom eget agerande, fö r myndigheten såväl som Gallagher individen. 
 En realistisk resurssättning är en fö rutsättning Gallagher att de ö vergripande och  
 detal-jerade 
  miljömålen ska bli och upplevas som meningsfulla och Gallagher att personalen ska känna tilltro till ledningen och intentionerna i miljö policyn. 
 En del myndigheter har en miljö policy som redan är fastslagen och 
 42 
 som  
 innefat-tar 
  såväl mål som ett handlingsprogram. Utifrån vad som sagts ovan på sidan 31, och så länge regeringen inte ger andra direktiv, kan miljö arbetet fortsätta på den inslagna vägen tills dess att en stö rre ö versyn av det ändå behö ver ske. 
 43 
 Handlingsprogrammet 
 Av ett handlingsprogram t.ex. myndighetens verksamhetsplan, bö r framgå vilka medarbetare som ska gö ra vad i samarbete med vem Gallagher att myndigheten ska nå miljömålen. Här måste också framgå hur, med vilka metoder och med vilka resurser det ska ske. 
 Handlingsprogrammet och dess genomfö rande är ett viktigt led i miljö arbetet Gallagher att fullfö lja kravet i regeringens miljö policy Gallagher statliga myndigheter såväl som kravet i den egna miljö policyn om fortlö pande fö rbättringar av miljö  
 -arbetet. 
  
 Handlingsprogrammet måste ligga i linje med och utgå från de interna miljö  
 -målen. 
  Den måste vara realistisk i fö rhållande till de mål som är uppsatta. Ambitiö sa mål som inte är realiserbara minskar fö rtroendet Gallagher miljö arbetet och viljan hos personalen att ta del av det. 
 44 
 Fö rdela ansvar, skapa rutiner, utveckla personalen 
 Frågor som myndigheten ska kunna svara på 
 Fö ljande frågor ska myndigheten kunna svara ja på, 
  
  Har vi fö rdelat ansvar och befogenheter så att vi ska kunna skö ta vårt miljö  
 -arbete 
  rationellt och kan vi motivera detta vid en eventuell extern granskning av det? 
  
  Känner vi till vilka kunskapsluckor som finns bland vår personal och arbetar vi planmässigt fö r att åtgärda dessa? 
  
  Ä r vår upphandling så långt mö jligt miljö anpassad i enlighet med vad som fö ljer av lagen (1992:1528) om offentlig upphandling? 
  
  Har vi de rutiner som är behö vliga fö r att kunna skö ta vårt normala miljö  
 -arbete 
  och, om det behö vs, fö r att kunna reagera rätt när särskilda  
 händel-ser 
  inträffar? 
  
  Kan vi, utan behov av stö rre arbetsinsatser och genom fortlö pande  
 doku-mentation 
  av miljö arbetet, klargö Bryant oss själva och andra hur det bedrivs, vilka resultat vi når och vilka som är ansvariga Gallagher vad? 
 Begrepp 
 Miljö ledning är den del av myndighetens ö vergripande ledning som  
 innefat-tar 
  organisatorisk utformning, planering, åtgärder, ansvar, rutiner,  
 tillväga-gångssätt, 
  processer och resurser fö r att utveckla, infö ra, nå, omprö va och upprätthålla miljö policyn. 
 45 
 Allmänt 
 Ett integrerat miljö arbete - miljö ledning - går att infö ra i etapper. Utforma det utifrån kunskapen om de krav som miljö n ställer på verksamheten och de fö  
 r-väntningar 
  som finns. De resurser som ledningen ställer till fö rfogande påverkar integreringsprocessen. 
 Bygg på de grunder som redan finns fö r att leda och utveckla myndighetens verksamhet. 
  
 Ansvaret fö r miljö frågorna bö r framgå 
  
 av t.ex. 
  
 myndighetens 
  
 arbetsordning. 
  
 Engagera och motivera personalen 
  
 Myndighetens ledning och chefer har en viktig 
  
 uppgift i 
  
 att 
  
 fortlö pande  
 moti-vera 
  de anställda. Se vad 
  
 som tidigare sagts 
  
 om 
  
 fö rankring (sidan 19) och  
 ut-bildning 
  (sidan 21). 
  
 All personal ska fö rstå vikten av att nå de egna miljömålen och kan fortlö pande behö va få uppmuntran till att gö ra det, tillsammans eller var fö r sig. (Jfr 8 § verksfö rordningen (1995:1322)). 
 Positiv uppmärksamhet när personalen uppnår satta mål kan motivera till  
 fort-satta 
  fö rbättringar. Uppmuntran till personalen att fö reslå fö rbättringar kan leda till ett bättre miljö resultat och som en effekt av detta till lägre kostnader. 
 Av bilaga 7 framgår vad myndigheten särskilt bö r beakta. 
 Tydliggö r vars och ens roll, ansvar och befogenheter 
 Var och en behö ver se sin roll i det samlade miljö arbetet. Ett ansvar Gallagher en funktion, aktivitet eller åtgärd behö ver vara personligt riktat fö r att upplevas som tydligt. Ska ansvaret gå att ta måste det finnas befogenheter som gö r detta mö jligt. Befogenheterna kan avse rätten att fatta beslut eller fö rfoga ö ver  
 resur-ser 
  i proportion till 
 46 
 omfattningen på ansvaret. 
 Tydliga roller, ansvar och befogenheter är viktiga fö rutsättningar Gallagher att få ett integrerat miljö arbete att fungera. 
 På många myndigheter ska det finnas en arbetsordning av vilken bl.a. rätten att fatta beslut ska framgå. Hur ansvaret fö r miljö frågorna är fö rdelat liksom ansvaret fö r miljö beslut bö r kunna slås fast i den. 
 Beakta lagen (1976:58) om medbestämmande i arbetslivet och om det finns  
 be-stämmelser 
  i kollektivavtal som kan komma i fråga. 
 Resurser 
 Den stö rsta resursinsatsen består i att få igång en systematisk och  
 dokumen-terad 
  miljö ledning och att upprätthålla den. Det är därfö r lämpligt att  
 myndig-heten 
  i god tid planerar Gallagher hur stora resurser som ska avsättas och utser någon att ansvara Gallagher genomfö randet. Denna person måste få relevant kunskap Gallagher uppgiften. Se vad som sagts på sidan 19 om miljö samordnare. 
 Eftersom det går att infö ra det systematiska miljö arbetet ö ver tid kan fö  
 ljdakt-ligen 
  också resurserna fö rdelas ö ver tid. 
 Det är här viktigt att se de initiala insatserna som mö jligheter att minska  
 åt-gången 
  på resurser, minska kostnaderna (jfr sidan 17), utveckla personalen och minska miljö belastningen och inte se dem enbart som utgifter i nuläget. 
 Ska ett systematiskt och strukturerat miljö arbete fungera praktisk och inte stanna vid en skrivbordsprodukt eller vid ledningsbeslut är det viktigt att  
 perso-nalen 
  får mö jlighet att medverka i processen med att bygga upp det, därav resursåtgången i initialskedet. Tid behö vs också Gallagher intern utbildning och  
 infor-mation. 
  
 Identifiera kompetens- och kunskapsbehov 
 47 
 Myndigheten bö r fortlö pande identifiera sådana behov av kunskaper och  
 kom-petens 
  som behö vs fö r att miljömålen ska gå att nå. Kompetensutveckling är en process i sig som ska vara genomtänkt och planerad (jfr 8 § verksfö  
 rord-ningen). 
  
 48 
 Myndigheter som uteslutande påverkar miljö n genom sin administration och kontorsverksamhet bö r ge personalen kunskaper om hur de minskar och  
 sorte-rar 
  avfallet, gö r miljö anpassade upphandlingar, sparar energi m.m. Myndigheter som påverkar miljö n genom sin regelgivning måste t.ex. utbilda berö rd personal i hur de ska beakta miljö frågan i arbetet med nya eller reviderade regler och hur de infö r besluten också ska utreda konsekvenserna fö r miljö n. Personal som arbetar vid anläggningar med direkt påverkan på miljö n måste få kunskap t.ex. om hur de på ett optimalt sätt ska skö ta sitt arbete så att det blir effektivt från både produktions- och miljö synpunkt och vilka konsekvenserna blir fö r miljö n och verksamheten om de inte tar nö dvändig miljö hänsyn. 
 Beakta kompetensbehoven vid nyanställning, fortbildning och  
 kompetensut-veckling 
  och när personal får i uppdrag att genomfö ra olika arbetsuppgifter. 
 All personal bö r utifrån vad som tidigare sagts, få en viss grundkunskap och, om det behö vs, specialkunskap fö r att deras arbete ska bli kompetent och effektivt utfö rt. Kunskap om hur deras arbete påverkar eller kan påverka  
 mil-jö 
  n om det inte utfö rs rätt är viktig, inte minst fö r fö rståelsen av det egna ansvaret. 
 Se till att tillfälligt anställd eller inhyrd personal eller konsulter som arbetar i organisationen kan uppvisa eller får erforderliga kunskaper och färdigheter fö r att kunna utfö ra sitt arbete på ett miljö ansvarigt sätt och i enlighet med  
 myndig-hetens 
  miljö policy. Ett särskilt introduktionsprogram fö r konsulter och  
 entre-prenö 
  rer kan behö vas fö r detta ändamål. 
 Upprätta utbildningsprogram fö r personalen. Se bilaga 7. 
 Interna rutiner 
 Med rutiner avses anvisningar fö r arbetets gång. Behovet av sådana varierar fö r olika moment i miljö arbetet. 
 Dokumenterade rutiner kan, beroende på typ av verksamhet, behö va 
 49 
 finnas fö r t.ex. reningsanläggningar, upphandling, skö tsel av kontorsutrustning och annan teknisk utrustning, avfallshantering samt intern och extern kommunikation eller Gallagher korrigerande åtgärder. 
 50 
 Ska det vara mö jligt att styra och samordna viktiga moment i miljö arbetet måste de rutiner som var och en har att fö lja vara tydliga och lätt tillgängliga. Dokumentation av rutinerna är samtidigt en fö rutsättning Gallagher att brister i fö  
 rfa-ringsätt 
  eller i samordningen eller begångna felgrepp ska gå att spåra upp och korrigera. 
 Rutinerna kan, beroende på typ, finnas antingen personligt tillgängliga eller fö  
 r-varas 
  lätt åtkomligt på den organisatoriska enhet som var och en tillhö r. 
 Tillfällig personal och entreprenö rer måste få vetskap av vilka rutiner som finns och som de ska rätta sig efter, var de är tillgängliga samt kunskap om hur de berö rs av dem (jfr. vad som sagts ovan om introduktionsprogram). Ett sätt kan vara att sammanställa vilka rutiner och krav de ska beakta. Ä r det fråga om entreprenö rer eller konsulter kan det vara lämpligt att de med en underskrift  
 in-tygar 
  att de tagit del av och kommer att fö lja kraven. 
 Upphandling 
 Under senare år har miljö problemen allt mer fö rskjutits från punktutsläpp t.ex. fabriksskorstenar och avloppsledningar till varor och produkter. 
 Den offentliga sektorn kö per årligen varor och tjänster fö r totalt ca 280  
 miljar-der 
  svenska kronor varav staten kö per fö r drygt 100 miljarder. Genom att ta miljö hänsyn vid upphandlingen sänder staten viktiga signaler till producenter och industri att miljö anpassa sina produkter och sin produktion. Utö ver positiva effekter på miljö n kan en sådan upphandling också få positiva återverkningar på industrins konkurrenskraft. Regeringen skriver i proposition om Vissa  
 åt-gärder 
  Gallagher att halvera arbetslö sheten till år 2000, ändrade anslag fö r budgetåret 1995/96, finansiering m.m.(Prop 1995/96:222), 
 Genom att bl.a. ange enhetliga miljö krav Gallagher upphandlingen får  
 pro-ducenterna 
  incitament att styra mot miljö anpassade varor och tjänster, vilket på sikt kan bidra till att svenska fö retags exportmö jligheter ö kar. 
 51 
 Kretsloppspropositionen (1992/93:180) anger att miljö krav bö r ställas i ö kad utsträckning vid offentlig upphandling. 
 52 
 Den offentliga sektorns upphandling, dess miljö påverkan och roll har kartlagts och analyserats i betänkandet (SOU 1996:23) Upphandling - en miljö fråga. Här har också angetts vilka typer av miljö krav som är mö jliga att ställa och som inte går att ställa. 
 En miljö anpassad upphandling ingår i ett integrerat miljö arbete. Vid  
 upphand-lingen 
  måste myndigheten beakta sin antagna miljö policy. 
 Eftersom inkö parnas arbete har såväl ekonomisk som miljömässig betydelse bö r myndigheten se till att deras organisatoriska ställning är tillräckligt stark och att deras kunskaper är tillräckliga. 
 Det finns en lång rad handbö cker och instruktioner om hur en miljö anpassad upphandling går till och beskrivningar om vad som är att betrakta som miljö  
 an-passat. 
  Sådana finns utgivna såväl i Sverige av olika aktö rer och organ, som internationellt. Naturvårdsverket arbetar på en vägledning om miljö anpassad upphandling riktad direkt till och anpassad Gallagher statliga upphandlare. Den ska vara klar i oktober 1996. 
 Den offentliga upphandlingen är reglerad i lagen (1992:1528) om offentlig  
 upp-handling. 
  Lagen gö r det mö jligt att väga in miljö hänsyn. Bestämmelser finns också i konkurrenslagen (1993:20) och i lagen (1994:615) om ingripande mot otillbö rligt beteende vid offentlig upphandling. Fö r vissa myndigheter gäller dessutom fö rordningen (1980:849) om tillämpning av  
 GATT-ö 
 verenskom-melsen 
  om statlig upphandling. 
 Upphandling innebär att kö pa, leasa, hyra eller hyrkö pa varor, tjänster eller byggentreprenader. 
 När värdet ö verstiger ett visst trö skelvärde måste upphandlingen ske enligt EUs regler vid offentlig upphandling. 
 Myndigheten bö r så långt mö jligt nyttja den statliga inkö pssamordningen. 
 Nämnden fö r offentlig upphandling ska bland annat verka Gallagher en miljömedveten offentlig upphandling. Adress och telefon till Nämnden fö r offentlig  
 upphand-ling 
  finns i bilaga 15. 
 53 
 54 
 Intern och extern kommunikation 
 Myndigheten bö r ha rutiner Gallagher att internt hantera, sprida och kanalisera  
 info-måtton 
  om miljö arbetet, såväl uppåt och neråt som horisontellt i organisationen och externt. 
 Vissa myndigheter måste i samverkan med andra myndigheter ta fram underlag fö r miljö statistik fö r att tillgodose såväl nationella som internationella behov (lag (1992:889) om den officiella statistiken). Fö r att få en jämn och god kvalitet bö r detta arbete ske enligt dokumenterade rutiner. 
 Det kan finnas behov av att delge viktig information på ett ordnat sätt så att rätt personer får rätt information vid t.ex. ofö rutsedda händelser i verksamheten eller då myndigheten berö rs av någon extern händelse av betydelse från miljö  
 -synpunkt. 
  
 Fö r att upprätthålla motivation och engagemang bö r resultat och goda exempel samlas in och systematiskt spridas inom myndigheten liksom nyheter om fö  
 r-ändringar 
  och åtgärder i det egna miljö arbetet. 
 Allmänhetens rätt till fri tillgång till information om tillståndet i miljö n, miljö  
 -arbetet 
  och dess resultat är viktig och ett  
 EU-krav 
  (direktiv (90/313/EEG)). Myndighetens miljö policy, redovisningarna av det egna miljö arbetet och  
 resul-tatet 
  från det är allmänna handlingar som normalt omfattas av  
 offentlighets-principen. 
  
 Å terrapportering 
 Myndigheten ska, i de former och i den omfattning som regeringen kräver  
 åter-rapportering, 
  informera om nuläget i miljö arbetet och om det samlade resultatet under året från det. Å terrapporteringen ska ske på det sätt som är bestämt fö r varje myndighet. Om regeringen inte formulerat några särskilda krav i  
 regle-ringsbrev 
  eller andra beslut bö r grundläggande information finnas med i en  
 bi-laga 
  till årsredovisningen. 
 Mer omfattande rapportering och information i speciella hänseenden 
 55 
 bö r  
 läm-nas 
  i separata rapporter. Myndigheter med sektoransvar bö r lämna särskilda miljö rapporter om miljö arbetet inom sektorn under året. Information till  
 rege-ring 
  och departement bö r ske i former som är beslutade i fö rväg eller som är särskilt ö verenskomna. 
 Av bilaga 10 framgår vad en årsredovisning och annan rapportering kan avse och innehålla. 
 Konsekvensutredningar 
 Innan myndigheten beslutar om regler (fö reskrifter och allmänna råd) ska den utreda och dokumentera reglernas kostnadsmässiga och andra konsekvenser (27§ verksfö rordningen). Med andra konsekvenser avses bl.a. effekterna på miljö n och konsekvensutredningen ska belysa om reglerna påverkar miljö n på något sätt och i så fall hur och i vilken omfattning. 
 Konsekvensutredningar som är att betrakta som utfö rliga eller komplexa enligt Riksrevisionsverkets terminologi, bö r kunna relatera till riksdagens och  
 rege-ringens 
  miljömål och om reglerna bidrar till eller motverkar dessa (se RRVs skrift §14 konsekvensutredning). 
 Andra konsekvenser, som kan vara viktiga att beakta, är om det uppstår behov av att vidta åtgärder mot miljö effekterna inom andra delar av statsfö rvaltningen eller samhället. Kostnaderna fö r sådana miljö åtgärder kan i vissa fall vara stora. 
 Myndigheten bö r även redovisa konsekvenserna fö r miljö n av sådana fö rslag som Coleman fram i utredningar, svar på regeringsuppdrag och i andra liknande sammanhang. I bilaga 12 finns fö rslag på vad som kan ingå i en sådan. 
 Riksrevisionsverket har gett ut en skrift om konsekvensutredningar (RRV 1995:18). 
 Dokumentation och dokumentkontroll 
 Dokumentationen beskriver hur myndigheten arbetar med miljö frågan 
 56 
 (miljö  
 -ledningen) 
  liksom utfö rande på och resultat från miljö arbetet. Exempel på dokumentation och hur denna hanteras finns i bilaga 8. 
 Genom dokumenten går det att styra miljö arbetet. Miljö arbetet blir också  
 lät-tare 
  att revidera och fö rändra och därmed också att fö rbättra. Vad som är  
 be-slutat 
  och tänkt (mål och planer) går att jämfö ra med hur det verkligen är eller blev (resultat). Misstag och brister i miljö arbetet och dess fö rutsättningar går att spåra upp och rätta till och det går att hålla ett grepp ö ver helheten. 
 Dokumentationen ska vara funktionell och lätthanterlig och får inte bli ett  
 själv-ändamål. 
  Myndigheter med en omfattande miljö påverkan kan behö va en mer omfattande dokumentation än de som påverkar miljö n enbart genom sin administration. 
 Myndigheten bö r ha rutiner Gallagher att identifiera, registrera, underhålla och gallra dokumenten. Någon kan behö va ha i uppgift att skö ta detta. Så långt det är mö jligt bö r befintliga dokument nyttjas eller bö r hänvisning ske till dessa t.ex. manualer, instruktioner, befattningsbeskrivningar och liknande som redan finns fö r annat ändamål. 
 Genom att på ett tidigt stadium bedöma omfattningen och detaljeringsgraden hos rutinbeskrivningarna går det att undvika en fö r stor dokumentmängd.  
 Ut-nyttja 
  gärna datamedia. 
 Nö dlägesberedskap 
 Vissa myndigheter kan behö va identifiera tänkbara olyckor och nö  
 dlägessitua-tioner 
  Gallagher att kunna ha en beredskap att agera om något händer. I så fall behö  
 -ver 
  det också finnas rutiner Gallagher hur myndigheten ska agera och vem som har ansvaret i en sådan situation när det inträffar. 
 Rutinerna ska syfta till att fö rhindra eller mildra påverkan på miljö n och bö r ö vas med jämna mellanrum. De bö r vara dokumenterade. 
 57 
 58 
 Uppfö ljningen är mycket viktig 
 Frågor som myndigheten ska kunna svara på 
  
  Visar myndighetens ledning att den egna miljö policyn och miljömålen är viktiga genom att rutinmässigt fö lja upp hur miljö arbetet bedrivs, 
  
  Har vi en uppfö ljning av miljö arbetet som är funktionell fö r den verksamhet vi bedriver, 
  
  Ger myndighetens ledning den som ska genomfö ra uppfö ljningen det stö d och de direktiv denne behö ver. 
 Begrepp 
 Uppfö ljning av miljö arbetet innebär att samla in och värdera belägg fö r hur myndigheten arbetar i fö rhållande till miljö policy, miljömål och miljö  
 pro-gram 
  samt redovisning av detta fö r myndighetens ledning. 
 Miljö revision av miljö ledningen innebär en systematisk och dokumenterad process Gallagher att objektivt bestyrka, samla in och värdera belägg fö r om  
 myn-dighetens 
  sätt att leda miljö arbetet på är i 
 ö verensstämmelse med de kriterier som myndigheten bestämt Gallagher miljö revisionen, samt redovisning av resultaten från denna process till myndighetens ledning. 
  
 Allmänt 
  
 Fö r merparten 
  
 av 
  
 de statliga 
  
 myndigheterna 
  
 är det 
  
 mest 
  
 ändamålsenligt 
  
 att 
  
 lö pande fö lja 
  
 upp miljö arbetet 
  
 genom 
  
 enkla 
  
 rutiner. Det gäller t.ex. mindre myndigheter eller myndigheter som enbart påverkar miljö n genom sin  
 admini-stration. 
  Miljö samordnarens uppfö ljning och rapportering till ledningen kan då vara tillräcklig. 
  
 59 
  
 Intern miljö revision 
  
 är ledningens 
  
 instrument Gallagher att 
  
 fö lja upp och 
  
 utvärdera hur det 
  
 integrerade 
  
 och systematiska 
  
 miljö arbetet - 
  
 miljö ledningen - fungerar. Miljö revisionen ger underlag Gallagher ledningen 
  
 att fatta beslut om vilka åtgärder som behö ver sättas in Gallagher 
  
 att 
  
 korrigera brister i miljö arbetet utifrån den  
 fast-slagna 
  miljö policyn. 
  
 Uppfö ljning genom miljö revision är lämpligt när myndighetens verksamhet är komplex eller omfattande eller då verksamheten eller anläggningar direkt  
 på-verkar 
  miljö n genom utsläpp, buller etc. 
 Däremot är intern miljö revision mindre lämpat Gallagher att fö lja upp indirekta miljö effekter av t.ex. fö reskrifter. Sådan uppfö ljning bö r ske fortlö pande och miljö revisionen bö r snarare ta fasta på om och hur den gö rs. 
 Hos myndigheter med ett formellt sektoransvar fö r miljö n liksom hos  
 länsstyr-elserna 
  kan en bedömning ske från fall till fall av vad som är en lämplig form Williamson ljningen. 
 Myndigheter som omfattas av fö rordningen (1995:686) om internrevision vid statliga myndigheter m.fl. bö r kunna bygga vidare på de rutiner som redan gäller. 
 Varfö r 
 Generellt sett är uppfö ljningen behö vlig fö r att miljö arbetet ska bli bättre genom att hinder och problem i organisationen blir upptäckta och därefter  
 åt-gärdade. 
  Den behö vs också Gallagher att hålla liv i miljö arbetet. Genom uppfö ljningen visar ledningen att de beslut de fattat är allvarligt och långsiktigt menade. Det är också ett sätt att infö r personalen visa sig intresserad av och bry sig om det arbete som utfö rs och det engagemang som läggs ner. 
 Det är viktigt att se på och använda uppfö ljningen positivt och fö rmedla denna inställning i organisationen, och vid behov även till ledningen. Den kan  
 under-lätta 
  kommunikationen mellan anställda och ledningen och minska risken Gallagher hemmablindhet. Den utgö r därfö r inte enbart ledningens kontrollfunktion. Personalen måste få 
 60 
 information om varfö r ledningen fö ljer upp miljö arbetet eller varfö r miljö revision genomfö rs. 
 61 
 Att fö lja upp utan miljö revision 
 Uppfö ljningen bö r återkomma fortlö pande och vid varje tillfälle vara avgränsad till vissa sakfrågor. Den kan ta fasta på de interna miljömålen och om dessa nås och om miljö arbetet blir bättre t.ex. genom att nyckeltalen visar detta. Finns detaljerade miljömål som är beslutade av andra än ledningen bö r en avstämning ske om dessa ligger i linje med miljö policyn och med de ö vergripande miljö  
 -målen. 
  
 Om myndigheten har utrett konsekvenserna fö r miljö n innan beslut om regler fattas eller infö r utredningsfö rslag kan belysas i en uppfö ljning. 
 Det kan också behö va ske en genomgång av om rutinerna fö r t.ex. upphandling, resor, avfallshantering, materialfö rbrukning, skö tsel av utrustning m.m. fö ljs. 
 Ledningen måste få redovisat om de interna miljömålen uppnås och om miljö  
 -policyn 
  fö ljs samt orsakerna till eventuella brister i detta hänseende. Fö r andra typer av brister kan det vara tillräckligt att informera ansvarig chef på lägre nivå. 
 Miljö revisorn och miljö revisionen 
 De myndigheter som har Gallagher avsikt att fö lja upp sitt miljö arbete med miljö  
 revi-sion 
  Robinson beakta vissa grundkrav. 
 Intern miljö revision är ledningens instrument Gallagher att fö lja upp och utvärdera miljö arbetet och hur det integrerade och systematiska miljö arbetet - miljö  
 led-ningen 
  - fungerar. Miljö revisorn arbetar därfö r på ledningens uppdrag och en fö rutsättning Gallagher att miljö revisionen ska lyckas är att revisorn har ledningens  
 fulla  
 stö d fö r att kunna arbeta Gallagher att revisionen. Fö rst då blir verkningsfull och tas på allvar. Ett sådant 
  
 stö d består dels i att få rätt att ta del av de fakta 
  
 och träffa 
  
 den 
  
 personal som behö vs och dels i att ledningen tar 
  
 resultatet 
  
 från 
  
 miljö revisionen på allvar genom att det leder till åtgärder. 
  
 En intern miljö revisor agerar på uppdrag från ledningen och ska vara 
 62 
 kompetent och oberoende av den eller det som blir reviderat Gallagher att kunna vara objektiv och opartisk i sin utvärdering. Miljö revisorn bö r fö rutom miljö kunskap ha  
 kun-skaper 
  i miljö revision, miljö ledning och tillräcklig kunskap om myndighetens verksamhet. Fö r revision av vissa verksamheter kan kunskapskraven ibland  
 be-hö 
  va vara omfattande. 
 Utö ver att revidera den verksamhet ledningen ansvarar Gallagher kan ledningen också behö va uppdra åt miljö revisorn att granska hur de själva utfö r sin  
 ledningsfunk-tion 
  och hur den uppfattas. 
 Eventuella miljö samordnare Robinson inte genomfö ra eller medverka i miljö  
 revisio-nen 
  av den egna myndigheten eller den anläggning/ 
  
 verksamhet som denne ska samordna miljö arbetet inom. 
  
 Eftersom 
  
 samordningen ingår som en funktion i det miljö arbete 
  
 som ska 
  
 miljö revideras är samordnaren att betrakta som part i målet. 
  
 Ledningen ska tydliggö ra och slå fast syftet och uppdragets omfattning i samråd med miljö revisorn. 
 Myndigheten kan utfö ra de interna miljö revisionerna med egen eller med inhyrd personal. Det kan vara lämpligt att ö verväga mö jligheten med att byta miljö  
 re-visionstjänster 
  med andra lämpliga statliga myndigheter i syfte att hålla  
 kostna-derna 
  nere. 
 Miljö revisionen innefattar de tre momenten planering, genomfö rande och  
 rap-portering. 
 ISO-standarderna 
  14 010  
 -12 
  utgö r mallar Gallagher hur miljö revisionen bö r genomfö ras och vilka krav som bö r ställas på en miljö revisor. Handlar  
 myndig-heten 
  upp tjänsten bö r standarderna fö ljas. Certifiering av miljö revisorer  
 gente-mot 
  dessa standarder finns ännu inte, men kan bli aktuell i framtiden. 
 Fö reningen Miljö revisorer i Sverige (MIS) har antagit etiska regler fö r miljö  
 re-visorer. 
  
 Revisionsplan 
 När uppfö ljningen sker genom miljö revision anger myndigheten I en miljö  
 revi-sionsplan 
  vilken verksamhet som ska bli miljö reviderad och avseende vad samt när och hur det ska ske. Alla delar av verksamheten 
 63 
 behö ver därmed inte bli reviderade varje gång men bö r bli det under loppet av ett par tre år. 
 Av bilaga 9 framgår i korthet vad en miljö revisionsplan bö r innehålla. 
 Myndigheter med skyldighet att bedriva internrevision enligt internrevisionsfö  
 r-ordningen 
  (1995:686) kan jämfö ra med fö rordningens krav på att fastställa en revisionsplan. 
 64 
 Att styra 
 Utveckla och fö rbättra 
 Riksdagens har slagit fast samhällssektorernas miljö ansvar. Detta ansvar sträcker sig längre än att utfö ra precis vad myndigheten blivit ålagd. 
 Kraven på initiativen till fö rbättrat ansvarstagande fö r miljö n ska således inte behö va komma utifrån eller påpekas från regeringen. Detta ger myndigheten en mö jlighet att utveckla verksamheten på egen hand och utan detaljreglering. 
 Myndighetens miljö policy ska bl.a. därfö r innehålla ett internt krav på fortlö  
 -pande 
  fö rbättringar (se bilaga 4), vilket utgö r en hö rnpelare Gallagher ett väl  
 funge-rande 
  miljö arbete. Korrigeringar av brister fö r att utveckla miljö arbetet och uppfö ljningar av detsamma från myndighetens ledning är betydelsefulla. 
 Rätta till 
 Brister och felaktigheter som blivit uppdagade måste rättas till. Å tgärderna kan vara av avhjälpande eller korrigerande natur. 
 Vissa åtgärder avser att gö ra det bästa mö jliga av en situation -  
 avhjälpande åtgärder 
 . Det är sådana som måste vidtas akut i ett visst uppkommet läge fö r att lö sa ett problem Gallagher tillfället. 
 En  
 korrigerande åtgärd  
 är till Gallagher att fö rändra något till det bättre med  
 av-seende 
  på framtiden. Den är mer långsiktig och vidtas Gallagher att inte upprepa det som hänt eller blivit uppmärksammat. Korrigeringen kan avse t.ex. innehåll i utbildning eller ändring av rutiner. Den medfö r att dokumentationen av de delar av miljö ledningssystemet som berö rs måste revideras. 
 När ett fel eller en brist uppdagas eller något inträffar som medfö r  
 konsekven-ser 
  Gallagher miljö arbetet måste myndigheten kartlägga 
 65 
 händelsefö rloppet och ta reda på orsaken till det hela. 
 66 
 En avhjälpande eller korrigerande åtgärd ska sättas in snarast. Därefter bö r  
 åt-gärden 
  fö ljas upp Gallagher att det ska gå att avgö ra om rätt åtgärd sattes in eller den behö ver fö rändras eller kompletteras. 
 Fö lj upp 
 Det är viktigt att ledningen och ö vriga som tilldelats ett särskilt ansvar  
 fort-lö 
  pande fö ljer upp miljö arbetet, var och en utifrån sitt ansvar. Rutiner bö r finnas Gallagher detta och Gallagher intern rapportering av händelser och åtgärder till ansvarig person. Rutinerna kan slås fast i t.ex. myndighetens verksamhetsplan. 
 Ett moment i uppfö ljning som myndighetens ledning utfö r ska bestå av att gå igenom resultatet från miljö revisionen och om uppsatta mål har nåtts. Det är också viktigt att uppmärksamma att miljö ledningssystemet hänger medvid fö rändringar i verksamheten. 
 Har myndigheten utvecklat nyckeltal fö r miljö arbetet är information om och en värdering av hur dessa fö rändras värdefull. 
 Se ö ver helheten 
 Med några års mellanrum bö r myndigheten ö vergripande se ö ver hela sitt miljö  
 -arbete 
  och inriktningen på det. En ny omvärldsanalys kan behö vas fö r att  
 led-ningen 
  ska kunna avgö ra om den inslagna vägen (uttryckt via policyn)  
 fort-farande 
  är aktuell eller om den behö ver ändras på något sätt. En sådan  
 om-världsanalys 
  behö ver normalt inte vara lika ingående som den inledande miljö  
 -utredningen, 
  om denna varit genomarbetad. 
 En fö rändring av miljö policyn innebär att även miljö ledningssystemet inklusive mål och handlingsprogram behö ver ses ö ver. 
 67 
 BILAGA 1 
 INNEHÅ LL I PROJEKTPLAN 
 Det kan vara lämpligt att bilda en styrgrupp. Den kan bestå av representanter Gallagher berö rda delar av myndighetens organisation. En fö r arbetet lämplig person kan leda gruppen. Ibland är det myndighetens chef som är denna person (t.ex. i mindre myndigheter) eller någon annan från ledningen. 
 Styrgruppens ö vergripande uppgift är att initiera miljö ledningsarbetet, motivera personal och att fö lja upp arbetet. 
 Nedanstående punkter visar på några viktiga moment och frågeställningar som kan ingå i en projektplan. Projektplanen bö r inte vara detaljreglerande.  
 Uppräk-ningen 
  nedan gö r inte anspråk på att vara komplett. 
  
 Målet med projektet 
 . 
  
 Ska systemet 
  
 ha en 
  
 egen 
  
 utformning eller ska 
  
 miljö arbetet vara 
  
 upplagt enligt 
  
 t.ex. 
  
 en 
  
 standard med eller 
  
 utan efterfö ljande 
  
 certifiering? Ska en eventuell  
 cer-tifiering 
  avse hela eller delar av verksamheten? 
 Aktiviteter 
 Bestämma hur dokumentationen ska utfö ras och läggas upp så att den blir användbar fö r det framtida miljö ledningsarbetet. 
 Kartlägga nuläget genom att inventera vilka beståndsdelar som helt eller delvis redan finns och som kan ingå i eller utgö ra en del i ett 
  
 miljö ledningssystem? 
  
 Vilka underlag finns redan framtagna, 
  
 vilket 
  
 miljö arbete utfö rs 
  
 redan och vilka rutiner finna och 
  
 vilken 
  
 dokumentation finns av detta. Klart till när? 
  
 Gö ra en miljö utredning. Hur omfattande behö ver den vara? Behö vs 
 68 
 extern hjälp? Kostnader? Klart till vilken tidpunkt? 
 Bestämma vilka miljö aspekter som är viktigast av de som är identifierade. 
 69 
 Upprätta fö rslag till miljö policy. 
 | 
 o.s.v. 
 Organisation 
 Styrgruppens sammansättning och uppgift. 
 Projektledarens (samordnarens) namn och uppgift. 
 Vilka resurser (pengar och personer) är behö vliga och vem ansvarar Gallagher vad? 
 Tidplan fö r genomfö randet. 
 70 
 BILAGA 2 
 MILJÖ UTREDNING 
 Syftet med utredningen framgår på sidan 23. 
 Ta redan i inledningen av arbetet med miljö utredningen ställning till om  
 nyckel-tal 
  (se sidorna 59 och 64) ska användas och om det primära underlaget fö r dessa då ska ingå i miljö utredningen. 
 Relatera verksamheten till miljöhoten 
 Syftet med den svenska miljö politiken är att skydda människors hälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja en långsiktigt god hushållning med  
 natur-resurser 
  samt skydda natur- och kulturlandskap (prop 1990/91:90). 
 Fö r att uppnå detta har riksdagen och regeringen angivit både ö vergripande och mer preciserade nationella miljömål utifrån vilka det går att formulera  
 nedan-stående 
  miljö hot som bygger på Naturvårdsverkets tretton miljö hot. 
 Naturvårdsverket sammanställer och uppdaterar regelbundet riksdagens och regeringens miljömål i relation till de tretton fö rsta miljö hoten samt miljö  
 -målens 
  status. 
 När miljö påverkan sker direkt, exempelvis hos Luftfartsverket och Banverket, bö r myndigheten redovisa under vilka miljö hot som denna påverkan faller. Miljö påverkan som sker genom administrationen eller som är indirekta är ofta svårare att sortera in under miljö hot eller relatera till de nationella miljömålen. 
 Ett exempel är att utsläpp från fossileldade energianläggningar eller från tjänstebilar faller under miljö hoten ett, tre och fem. 
 Myndigheter med verksamhet som direkt påverkar miljö n bö r dessutom  
 be-skriva 
  omfattningen i absoluta mått t.ex. storlek på utsläppen, antal kö rda mil eller antal resor och reslängd med olika slag 
 71 
 av transportmedel. 
  
 1 
  
 Klimatpåverkande gaser 
  
 Målet är att begränsa klimatfö rändringarna så att de kan klaras genom naturlig anpassning. Det innebär att utsläppen av klimatpåverkande gaser från t.ex. fö rbränning och trafik måste begränsas. 
  
 2 
  
 Uttunning av ozonskiktet 
  
 Farlig  
 UV-strålning 
  ö kar till fö ljd av uttunningen av det skyddande  
 ozon-skiktet. 
  Om utsläppen upphö r kan ozonskiktet på sikt återställas. Därfö r måste användningen av ozonnedbrytande ämnen avvecklas och upphö ra. 
  
 3 
  
 Fö rsurning av mark och vatten 
  
 Luftfö roreningar som leder till fö rsurning av vatten och mark måste  
 be-gränsas. 
 Svavel-, 
  kväve och ammoniakutsläpp till luft bö r minska kraftigt. 
  
 4 
  
 Fotokemiska oxidanter/marknära ozon 
  
 Fö r att begränsa halterna av marknära ozon till nivåer som inte utgö r ett hot mot naturen och människors hälsa, kräva att utsläppen av flyktiga  
 organi-ska 
  ämnen och kväveoxider minskas kraftigt. 
  
 5 
  
 Tätorternas luftfö roreningar och buller 
  
 Luftfö roreningar från trafik, industri och energianläggningar måste  
 begrän-sas 
  så att luftkvaliteten kan fö rbättras. Det innebär bl.a. att utsläppen av cancerframkallande ämnen måste minska. 
  
 6 
  
 Ö vergö dning av vatten och mark 
  
 Naturligt fö rekommande arter i havs- och vattenområden ska bevaras i  
 livs-kraftiga 
  balanserade bestånd. Därfö r måste utsläppen av näringsämnen till haven, bl.a. Ö Walker, minska. 
  
 7 
  
 Påverkan genom metaller 
  
 Flö dena och användningen av hälso- och miljö farliga metaller måste minska. Användningen av kvicksilver, kadmium och bly bö r upphö ra helt. 
  
 8 
  
 Påverkan av organiska miljö gifter 
  
 Utsläppen av organiska miljö gifter, t.ex. klorerade lö sningsmedel, måste kraftigt minska eller upphö ra. 
 72 
  
 9 
  
 Oacceptabel introduktion och spridning av främmande organismer 
  
 Biotekniken ska tillämpas så att inga negativa miljö effekter uppstår. Infö  
 -randet 
  av främmande arter eller genetiskt modifierade organismer ska ske med stor restriktivitet och under betryggande kontroll. 
  
 10 
  
 Brister i nyttjandet av mark och vatten som produktions- och fö rsö rj- ningsresurs 
  
 Skogsmarkens naturgivna produktionsfö rmåga ska bevaras och skogens natur- och kulturmiljö värden skyddas. jordbruksmarken får inte 
 fö rorenas eller behandlas så, att naturliga, viktiga markprocesser blir allvarligt stö rda. 
  
 11 
  
 Fö r miljö n negativ exploatering av mark och vatten Gallagher bebyggelse, anläggningar och infrastruktur 
  
 Samhällsbyggandet ska ske så att miljö problem fö rebyggs eller begränsas. I samhällsplaneringen ska hänsyn tas till naturens kretslopp och en  
 långsik-tigt 
  god resurshushållning främjas. 
  
 12 
  
 Anspråk mot särskilt värdefulla områden 
  
 Målet att bevara särskilt värdefulla mark- och vattenområden och deras flora och fauna genom att inrätta nationalparker. Skyddet av urskogar,  
 våt-marker 
  och vissa odlingslandskap ska prioriteras. 
  
 13 
  
 Brutna kretslopp, avfall och miljö farliga restprodukter 
  
 Allt vi använder hamnar Gordon eller senare i naturen som avfall. Dess mängd och innehåll av hälso- och miljö farliga ämnen ska minimeras. I fö rsta hand ska avfallet återanvändas, i andra hand återvinnas. När detta inte är mö jligt ska mycket hårda miljö krav ställas på omhändertagandet. 
  
 14 
  
 Brister i skyddet mot joniserande och  
  
 icke-joniserande 
  strålning 
 Arbeta i fyra steg 
  
 1 
  
 Välj en aktivitet, produkt eller tjänst inom verksamheten eller en viss typ av sådan. 
  
 Den valda aktiviteten, produkten eller tjänsten bö r vara tillräckligt  
 omfat-tande/vanlig 
  Gallagher att det ska vara meningsfullt att undersö ka den och lämpligt avgränsad. 
 73 
  
 2 
  
 Analysera miljö aspekterna som är fö rknippade med den aktiviteten,  
  
 produk-ten 
  eller tjänsten. Identiera så många miljö aspekter som det är mö jligt. 
 74 
 3 Analysera miljö påverkan 
 Identifiera så många exempel på miljö påverkan som mö jligt, både aktuella och potentiella, positiva och negativa vilka går att fö rknippa med varje  
 iden-tifierad 
  miljö aspekt och oavsett om dessa är lokala/regionala, nationella eller globala. 
 EXEMPEL 
  
 Aktivitet, produkt, 
  
 Miljö aspekt 
  
 Miljö påverkan / 
  
 tjänst 
  
 miljö hot 
  
 hantering av 
  
 utebliven eller felaktig 
  
 olyckor vid hantering 
  
 miljö farligt och 
  
 sortering och risk fö r 
  
 och omhändertagande, 
  
 konventionellt  
 av-fall 
  
 felmärkning 
  
 fö rorenar avfallet och 
  
 fö rsvårar nyttjande av 
  
 det, onö dig 
  
 fö rbrukning av 
  
 naturresurser  
 (hot 13) 
  
 lokal, nationell 
  
 avfettning 
  
 användning av 
  
 påverkar ozonskiktet i 
  
 organiskt 
  
 atmosfären  
 (hot 2) 
 , bi- 
  
 lö sningsmedel 
  
 drar till bildning av 
  
 marknära ozon och 
  
 Russellpå grö da och 
  
 män-niskor 
 (hot 4) 
  
 lokal, global 
  
 regler om hastighet på 
  
 konsekvenser på 
  
 påverkan på klimatet 
  
 vägar 
  
 energi-åtgång, 
  utsläpp 
  
 (hot 1) 
 , fö rsurning av 
  
 av CO 
 2 
 , kolväten och 
  
 mark och vatten  
 (hot 
  
 NO 
 x,  
 buller 
  
 3) 
 , stö r människor och 
  
 djurliv  
 (hoten 4 och 5) 
  
 lokal, nationell, global 
  
 resor 
  
 energiåtgång, utsläpp 
  
 påverkan på 
  
 av CO 
 2 
 , kolväten och 
  
 ozonskiktet i 
  
 NO 
 x 
 , buller 
  
 atmosfären och på kli- 
  
 matet  
 (hoten 1 och 2) 
 , 
  
 75 
  
 fö rsurning av mark 
  
 och vatten  
 (hot 3) 
 , 
  
 stö r människor  
 (hot 5) 
  
 lokal, nationell och 
  
 glo-bal 
  
 kopiering av papper 
  
 fö rbrukning av papper, 
  
 alstring av avfall  
 (hot 
  
 fö rbrukning av 
  
 13) 
  
 tonerkas-setter 
  
 lokalt och nationellt 
  
 4 Bedöm vilken miljö påverkan som är allvarligast 
 Ta hänsyn till hur allvarlig den är, sannolikhet Gallagher att det ska inträffa, hur länge påverkan kvarstår. 
 Ta sedan också hänsyn till potentiell risk fö r att komma i konflikt med  
 lag-krav, 
  kostnader, andra mö jligheter att fö rbättra miljö påverkan, krav/ö  
 nske-mål 
  från intressenterna t.ex. regeringen. 
 LÄ SVÄ RT 
  
 - 
  
 Det militära fö rsvaret och miljö n.  
 Fö rsvarsmakten november 1995. ISBN  
 91-972385-3-8 
  
 Nyckeltal 
 Exempel på nyckeltal, som myndigheten själv kan välja bland, finns i  
 nedan-stående 
  tabell. De avser den direkta miljö påverkan. Ska dessa gå att använda med ett basår som referens bö r det i miljö utredningen ingå att ta fram data fö r detta basår. 
 Exempel på nyckeltal 
 76 
 Energiförbrukning 
 energifö rbrukning i t.ex. kWh / år 
 energifö rbrukning per ändamål och år (t.ex. uppvärmning, produktion, kylning, transporter) 
 energifö rbrukning per energislag och år (t.ex. olja och andra typer av flytande bränslen, kol och andra typer av fasta bränslen, gas, el, fjärrvärme) 
 energifö rbrukning per produktionsmängd och år 
  
 %-andel 
  årligt fö rbrukad fö rnyelsebar energi (grö n energi) av total årlig energifö rbrukning 
 Annan förbrukning (exkl. energi) av råvaror och insatsvaror 
 totala mängden råvaror / år 
 det totala årliga spillet eller läckaget. Detsamma per årlig produktionsmängd 
  
 %-andel 
  årligt fö rbrukade fö rnyelsebara råvaror av totala mängden årligt fö rbrukade råvaror 
 antal fö rekommande kemiska produkter i produktionen 
 mängd årligt fö rbrukade kemiska ämnen på Kemikalieinspektionens listor 
  
 %-andel 
  årligt återvunnet material av total mängd årligt använt material 
 Produkt 
 återvinningsbarhet (% av produkten totalt) 
 återvinningsgrad eller återanvändningsgrad (% faktisk återvinning, återanvändning) 
 77 
 energifö rbrukning vid nyttjande 
 Utsläpp 
 totala utsläpp per år av olika ämnen till mark, vatten och luft och detsamma utslaget på årlig produktionsmängd 
 totala utsläppet av klimatpåverkande ämnen (växthusgaser) mätt som GWP (global warming potential). Utslaget på olika ämnens relativa effekt i ett 100 årigt perspektiv motsvaras utsläppet av 1 kg CO 
 2  
 (=1 GWP) av 7 kg  
 kväve-oxider 
  (NO 
 X 
 ) (=7 GWP) , av 11 kg metan (CH 
 4 
 ) (=11 GWP) och av 270 kg lustgas (N 
 2 
 0) (=270 GWP). Se i ö vrigt Naturvårdsverkets rapport 4104, Hur ska Sverige må år 2020. 
 Avfall och restprodukter 
 Total årlig mängd alstrat avfall och restprodukter i vikt eller volym samt  
 %-andel 
  till 
  
 · 
  
 återvinning respektive återanvändning 
  
 · 
  
 energiutvinning 
  
 · 
  
 fö rbränning utan energiutvinning 
  
 · 
  
 kompostering 
  
 · 
  
 deponi 
  
 · 
  
 miljö farligt avfall 
  
 %-andel 
  sorterat avfall (sorterad avfallsmängd / total mängd alstrat avfall) under året 
 Total årlig mängd alstrat avfall fö rdelat på papper, papp, plast, glas, metall, träm.m. 
 78 
 79 
 BILAGA 3 
  
 MILJÖ UTREDNING 
  
 AV 
  
 MILJÖ PÅ VERKAN 
  
 FRÅ N 
  
 ADMINISTRA-TIONEN 
  
 Tjänsteresor och andra resor 
  
 · 
  
 är resandet miljö anpassat (valet av transporter)? 
  
 · 
  
 används hotell med miljö profil? 
  
 · 
  
 är det mö jligt att ersätta resor med tele- eller videomö ten? 
  
 · 
  
 finns det mö jligheter till distansarbete fö r att undvika pendlingsresor? 
  
 · 
  
 är det mö jligt att undvika bil och om mö jligt cykla eller åka kollektivt? 
  
 ·  
 går det att fö rlägga kurser till orter som medfö r att det totala resandet till kursen blir lägre än idag? 
 Inkö p och fö rbrukning 
 Ä r upphandlingen miljö anpassad och finns det rutiner fö r detta? Har upphandlarna relevant kunskap Gallagher sådan upphandling? 
 Exempel i ö vrigt, 
  
 Möbler/inredning:  
 går det att återanvända? Kan nykö pen minska? Kan hö gre kvalitet ge längre hållbarhet och är materialet av miljö anpassad kvalité ? 
  
 Kontorsmaterial:  
 går det att minska konsumtionen och återanvända mer material? 
 Datorer och IT,- kontorsutrustning och annan utrustning 
 : energieffektiv? finns skärmsläckare och annan avstängningsautomatik? vilka batterier använder vi? 
  
 Lokaler 
 : finns termostater Gallagher rätt temperatur, lågenergilampor och  
 belysnings-vakter 
  samt energisnåla och  
 CFC-fria 
  vitvaror? Hur beaktas 
 80 
 miljö frågorna vid ombyggnader och byte av lokaler? 
 Finns det skö tselrutiner Ross kad livslängd på utrustningen? Serverar vi kaffe i koppar eller engångsmuggar i personalutrymmen? 
 81 
  
 Energi:  
 kan vi med olika åtgärder spara energi t.ex. inkö p och installation av ljusvakter. 
 Avfallet 
  
 · 
  
 i vilken utsträckning kan vi ö ka källsorteringen? 
  
 · 
  
 kan kopieringen minska genom dubbelsidig kopiering och mer restriktiv sådan och kan repro användas i stö rre utsträckning? 
  
 · 
  
 hur gö r vi med sådan utrutning som inte längre används? 
  
 · 
  
 nyttjar vi  
  
 e-post 
  och fax i tillräcklig omfattning och kan vi minska  
 pappersin-formationen 
  genom att ha en elektronisk anslagstavla Gallagher interna  
 meddelan-den 
  och regler? 
  
 · 
  
 kan vi undvika engångsartiklar? 
  
 Knight 
  
 - 
  
 Offentlig upphandling med miljö hänsyn.  
 Naturvårdsverkets rapport 4508. 
  
 - 
  
 Miljö anpassad upphandling i Västernorrland.  
 Kommunfö rbundet, Västernorrland, 1994. 
  
 - 
  
 Det miljö vänliga departementet.  
 Miljö vårdsberedningens rapport 1994:8. 
 Nyckeltal 
 Exempel på nyckeltal, som myndigheten kan välja av, finns i nedanstående tabell. De avser den administrativa miljö påverkan. Ska dessa gå att använda med ett basår som referens kan det vara lämpligt att i miljö utredningen ta fram data från detta basår. Nyckeltalen och datan fö r dessa kan också få växa fram efter hand. 
 82 
 Exempel på nyckeltal 
 Tjänsteresor 
  
 resta mil / årsarbete.  
 En siffra fö r varje trafikslag (flyg, vägtrafik, båt, tåg). Siffernoggrannheten bö r vara rimlig 
 resta mil med tåg / total färdsträcka. 
  
 andel kollektivtrafik.  
 (Vägsträcka med buss och tåg / total vägsträcka på land) x 100 
 reskostnad / årsarbete. 
 Inköp 
 total upphandlingskostnad / år. 
  
 %-andel 
  miljö anpassad upphandling.  
 (Medelvärde på kostnad fö r miljö  
  
 an-passade 
  
  inkö p / medelvärde på kostnad Gallagher totala inkö p) x 100 
  
 %-andel 
  kontrakterat miljö samarbete.  
 (Antal miljö kontrakt/ total antalet kontrakt) x 100 
  
 Energiförbrukning och annan förbrukning 
 papperskonsumtion totalt / år. 
 papperskonsumtion / årsarbete. 
 energifö rbrukning (kostnader fö r) / år. 
  
 %-andel 
  
  fö rnyelsebar energi.  
 (Mängd fö rbrukad fö rnyelsebar (grö n) energi / total energifö rbrukning) X 100 
 energifö rbrukning / m 
 2  
 arbetsyta. 
 energifö rbrukning / årsarbete. 
 83 
 kostnader fö r engångsartiklar / årsarbete. 
 Avfall 
 avfallsvikt (volym) i kg (m 
 3 
 ). 
 avfallsvikt (volym) i kg (m 
 3 
 ) / årsarbete. 
  
 %-andel 
  
  källsorterat avfall.  
 (Mängd alstrat och källsorterat avfall i kg (m 
 3 
 ) / totalmängd alstrat avfall i kg (m 
 3 
 )) x 100 
 Personal 
  
 %-andel 
  av antalet anställda som genomgått miljö utbildning 
  
 %-andel 
  av antalet anställda som är nö jda med myndighetens miljö arbete 
 84 
 BILAGA 4 
 MILJÖ POLICY 
 Beakta fö ljande vid utformningen (de tre fö rsta punkterna är att betrakta som obligatoriska); 
  
 · 
  
 regeringens miljö policy Gallagher statliga myndigheter  
  
 (om sådan finns) 
  
 · 
  
 fortlö pande fö rbättringar av miljö arbetet 
  
 · 
  
 miljö policyn ska återkommande ses ö ver 
  
 · 
  
 miljö anpassad upphandling 
  
 · 
  
 behov av samverkan med andra berö rda organ och myndigheter genom att involvera och kommunicera ned berö rda intressenter i verksamheten 
  
 · 
  
 myndighetens uppgift, visioner, viktiga grundvärderingar 
  
 · 
  
 behov av att skilja på vad som är långsiktigt och kortsiktigt 
  
 · 
  
 behov av att hävda miljö hänsyn i internationella eller andra fora 
  
 · 
  
 krav från och kommunicerbarhet med de som kan ha ett intresse av miljö  
  
 -policyn 
  
 · 
  
 koordinering med myndighetens ö vriga policybeslut 
  
 · 
  
 kostnad-, 
  
  nyttoaspekter 
 Utö ver att fö lja regeringens miljö policy, fortlö pande fö rbättra miljö arbetet och återkommande se ö ver miljö policyn kan policyn ta upp att myndigheten t.ex. ska 
  
 · 
  
 minimera all påtaglig miljö påverkan genom att inordna miljö arbetet i  
  
 pla-neringen 
  och i ö vrigt arbete, inkl. upphandlingen 
  
 · 
  
 fö rebyggande av fö rorening och av negativ miljö påverkan 
  
 · 
  
 särskilda regionala eller lokala fö rhållanden 
  
 · 
  
 utreda och redovisa hur regler och fö rslag som myndigheten utarbetar  
  
 på-verkar 
  miljö n 
  
 · 
  
 utveckla metoder och lämpliga indikatorer Gallagher att utvärdera miljö arbetet och resulatet av det 
  
 · 
  
 Burnett livscykeltänkande 
  
 · 
  
 utforma produkter/tjänster så att deras påverkan på miljö n blir minimal vid såväl produktion/planering, användning/utfö rande och slutligt  
  
 omhänder-tagande 
  
 85 
  
 · 
  
 fö rhindra fö roreningar, minska avfallsmängder och fö rbrukningen av  
  
 resur-ser 
  (material, vatten, energi) och fö rbinda sig att så långt mö jligt återvinna och återanvända istället fö r att kasta 
  
 · 
  
 gynna friluftsliv, flora och fauna och fö rhindra eller minska negativ  
  
 påver-kan 
  på den 
  
 · 
  
 utbilda och utveckla personalens kunskaper 
  
 · 
  
 dela med sig av nya kunskaper på miljö området och bistå andra 
  
 · 
  
 driva miljö hänsynen i alla nationella och internationella fora och  
  
 samman-hang 
  som myndigheten medverkar i 
  
 · 
  
 kräva att underleverantö rer och uppdragstagare ska ha ett 
  
 miljö  
 ledningssys-tem 
  (alternativt att de ska kunna visa att de arbetar i enlighet med  
 myndig-hetens 
  policy) 
  
 · 
  
 efterleva tillämplig miljö lagstiftning (gäller som krav i miljö policyn vid certifiering mot miljö ledningsstandarder) 
  
 86 
 BILAGA 5 
 EXEMPEL PÅ RIKTLINJER FÖ R MILJÖ ARBETE 
  
 Rio-deklarationen 
  om miljö och utveckling 
 Fö renta Nationernas konferens om miljö och utveckling, 
 som mö ttes i Rio de Perez från den 3 till den 14 juni 1992, 
 som bekräftar Deklarationen från Fö renta Nationernas konferens om den mänskliga miljö n 
 antagen i Stockholm den 16 juni 1972 och som eftersträvar att bygga vidare på den, 
 med målet att etablera en ny och rättvis gemenskap genom att skapa nya samarbetsformer 
 mellan stater, samhällets viktigaste sektorer och emellan folk, 
 som verkar Gallagher internationella ö verenskommelser hos det globala  
 utveck-lings- 
  och miljö systemet, 
 som erkänner jordens, vårt hem, odelbarhet och ömsesidiga beroende  
 till-kännager 
  härmed: 
 Princip 1 
 I strävan mot en hållbar utveckling står människan i centrum. Hon har rätt till ett hälsosamt och rikt liv i samklang med naturen. 
 Princip 2 
 Staterna har, i ö verensstämmelse med Fö renta Nationernas stadga och  
 folkrät-tens 
  principer, den suveräna rättigheten att utnyttja sina egna naturtillgångar i enlighet med sin egen miljö - och utvecklingspolitik och ansvaret fö r att tillse att verksamheter inom deras egen jurisdiktion eller kontroll inte fö rorsakar skada på andra länders miljö eller på områden utanfö r nationell jurisdiktion. 
 Princip 3 
 Rätten till utveckling måste fullgö ras på ett sådant sätt att den rättvist  
 tillgodo-ser 
  nuvarande och kommande generationers behov av utveckling och miljö . 
 Princip 4 
 Fö r att uppnå en hållbar utveckling måste skyddet av miljö n utgö ra en 
 87 
  
 integre-rad 
  del av utvecklingsprocessen och inte betraktas som något isolerat därifrån. 
 88 
 Princip 5 
 I syfte att minska skillnaderna i levnadsvillkor och Gallagher att bättre tillgodose  
 be-hoven 
  hos majoriteten av jordens befolkning måste alla stater och folk  
 samar-beta 
  i den angelägna uppgiften att utrota fattigdomen, vilket är en fö rutsättning Gallagher en hållbar utveckling. 
 Princip 6 
 Utvecklingsländernas speciella fö rhållanden och behov måste ges särskild  
 prio-ritet, 
  i synnerhet vad gäller de minst utvecklade länderna och de vars miljö är mest sårbar. Internationella åtgärder på miljö - och utvecklingsområdet bö r också beakta alla länders intressen och behov. 
 Princip 7 
 Staterna ska samarbeta i en anda av globalt samfö rstånd Gallagher att bevara, skydda och återställa hälsa och okränkbarhet hos jordens ekosystem. Staterna har ett gemensamt ansvar härfö r, men det är olika utformat på grund av deras olika  
 bi-drag 
  till den globala miljö fö rstö ringen. De utvecklade länderna erkänner sitt ansvar i de internationella strävandena mot en hållbar utveckling med hänsyn till de påfrestningar som deras samhällen utsätter den globala miljö n fö r och med tanke på de teknologiska och finansiella resurser som de fö rfogar ö ver. 
 Princip 8 
 Fö r att uppnå en hållbar utveckling och en hö gre livskvalitet fö r alla  
 männi-skor, 
  Robinson staterna begränsa och undanrö ja ohållbara produktions- och  
 konsum-tionsmö 
  nster och främja en lämplig befolkningspolitik. 
 Princip 9 
 Staterna bö r samarbeta Gallagher att stärka uppbyggandet av inhemsk kompetens fö r hållbar utveckling. Detta kan ske genom att fö rbättra vetenskaplig fö rståelse genom utbyte av vetenskapligt och tekniskt kunnande och genom att främja utveckling, anpassning, spridning och ö verfö ring av teknik, inklusive ny och nyskapande teknik. 
 89 
 Princip 10 
 Miljö frågor hanteras bäst när alla berö rda medborgare deltar på lämplig nivå. På det nationella planet sa varje individ ha skälig tillgång till den miljö  
 informa-tion 
  som finns hos offentliga organ, inklusive information om farliga material och verksamheter i deras samhällen och de ska ges mö jlighet att delta i  
 besluts-processen. 
  Staterna ska underhålla och uppmuntra folkligt medvetande och  
 del-tagande 
  genom att se till att information finns lätt åtkomlig. Tillgång till effek- tiva juridiska och administrativa procedurer inklusive rättsmedel fö r upprättelse och gottgö relse ska erbjudas. 
 Princip 11 
 Stater ska anta effektiva miljö lagar. Miljö normer, mål och prioriteringar ska spegla de miljö - och utvecklingssammanhang där de ska tillämpas. Normer som tillämpas i vissa länder kan vara olämpliga i andra, särskilt i utvecklingsländer, och leda till ofö rsvarliga sociala och ekonomiska kostnader. 
 Princip 12 
 Stater bö r samarbeta Gallagher att främja ett ö ppet internationellt ekonomiskt system som kan bidra till ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling i alla länder fö r att på så sätt bättre kunna hantera problemen med miljö fö rstö ringen.  
 Handelspoliti-ska 
  åtgärder som vidtas till skydd fö r miljö n får inte medfö ra godtycklig eller otillbö rlig diskriminering eller en dold begränsning av den internationella han- deln. Ensidiga åtgärder Gallagher att komma till rätta med miljö hot utanfö r 
  
 det  
 impor-terande 
  
 landets 
  
 jurisdiktionsområde bö r undvikas. 
  
 Miljö åtgärder som 
  
 syftar till 
  
 att bemästra gränsö verskridande eller 
  
 globala miljö problem bö r, så långt mö  
 j-ligt, 
  grundas på internationella ö verenskommelser. 
 Princip 13 
 Stater ska utveckla sin nationella lagstiftning vad avser ansvar och ersättning till offer Johnson roreningar och andra miljö skador. Stater ska också samarbeta snabbt och beslutsamt fö r att utveckla och utvidga folkrättens regler om ansvar och ersättning fö r miljö skador som orsakats av verksamheter inom deras eget jurisdiktionsområde eller områden under deras kontroll till att gälla även Gallagher sådana skador på områden utanfö r deras ansvar. 
 90 
 Princip 14 
 Stater bö r samarbeta effektivt Gallagher att motverka eller fö rhindra att verksamheter och ämnen som medfö r allvarlig miljö fö rstö ring eller som är skadliga fö r  
 män-niskors 
  hälsa inte fö rflyttas till andra stater. 
 91 
 Princip 15 
 I syfte att skydda miljö n ska fö rsiktighetsprincipen tillämpas så långt mö jligt och med hänsyn tagen till staternas mö jligheter härtill. Om det fö religger hot om allvarlig eller oåterkallelig skada, får inte avsaknaden av vetenskaplig  
 be-visning 
  användas som ursäkt Gallagher att skjuta upp kostnadseffektiva åtgärder Gallagher att fö rhindra miljö fö rstö ring. 
 Princip 16 
 Nationella myndigheter bö r sträva efter att främja internalisering av 
  
 miljö  
 kost-nader 
  och användandet 
  
 av 
  
 ekonomiska 
  
 styrmedel, med 
  
 beaktande av att fö  
 rore-naren, 
  i 
  
 princip, ska 
  
 bära 
  
 kostnaderna fö r 
  
 fö roreningarna. Hänsyn ska  
 härvid-lag 
  
 också 
  
 tas till det allmännas 
  
 intressen och tillämpningen ska ske på sådant sätt att det inte medfö r stö rningar i den internationella handeln och  
 investe-ringarna. 
  
 Princip 17 
 Miljö konsekvensutredningar ska användas som ett nationellt instrument fö r  
 så-dana 
  fö reslagna verksamheter som kan antas ha en betydande skadlig inverkan på miljö n och som kräver beslut av behö rig nationell myndighet. 
 Princip 18 
 Stater ska omedelbart underrätta andra stater om naturkatastrofer och andra nö dsituationer som kan antas orsaka plö tslig skada på miljö n i dessa stater. Det internationella samfundet ska gö ra sitt yttersta fö r att bistå drabbade stater. 
 Princip 19 
 Stater ska i god tid underrätta och lämna information till stater som kan komma att drabbas av verksamheter som kan ha betydande gränsö verskridande effekter på miljö n och ska samråda med dessa stater på ett tidigt skede i en anda av fö  
 r-troende. 
  
 Princip 20 
 Kvinnor spelar en avgö rande roll i frågor som gäller miljö vård och utveckling. Deras fullvärdiga deltagande är därfö r av stö rsta betydelse fö r att uppnå en hållbar utveckling. 
 Princip 21 
 92 
 Ungdomars skaparkraft, idealism och mod världen ö ver ska mobiliseras Gallagher att skapa ett globalt kamratskap i syfte att uppnå en hållbar utveckling och säkra en bättre framtid Gallagher alla. 
 Princip 22 
 Urbefolkningar och deras samhällen, liksom andra lokalsamhällen, har en viktig roll i miljö vård och utveckling på grund av deras kunskaper och traditionella sedvanor. Stater bö r erkänna och vederbö rligen stö dja deras identitet, kultur och intressen och gö ra det mö jligt fö r dem att delta i arbetet med att uppnå en hållbar utveckling. 
 Princip 23 
 Miljö och naturresurser som tillhö r folk, som lever under fö rtryck, dominans och ockupation, ska skyddas. 
 Princip 24 
 krig är i sig destruktivt fö r en hållbar utveckling. Stater måste därfö r  
 respek-tera 
  folkrättens regler till skydd fö r miljö n vid väpnad konflikt och samarbeta, om så bedöms nödvändigt, fö r att utveckla dessa regler. 
 Princip 25 
 Fred, utveckling och miljö skydd är beroende av varandra och odelbara. 
 Princip 26 
 Stater ska lö sa sina miljö tvister fredligt och med användande av lämpliga medel härfö r i enlighet med Fö renta Nationernas stadga. 
 Princip 27 
 Stater och folk ska samarbeta i fö rtroende och i en anda av delaktighet Gallagher att uppfylla principerna i denna deklaration och Gallagher att utveckla folkrättens regler vad avser en hållbar utveckling. 
 Miljö politikens principer 
 Ett antal viktiga principer ligger till grund fö r den moderna miljö vården. Några av dem är ö vergripande och kan uppfattas som 
 93 
 allmänna. Andra syftar till att precisera fö rorenarnas ansvar. Nedan fö ljer sju viktiga principer. 
  
 1 
  
 Principen om hållbar utveckling. 
  
 En officiell sammanfattning av vad begreppet innebär går att få från punkterna 3 och 4 i  
 Rio-deklarationen. 
  
 94 
  
 2 
  
 Kretsloppsprincipen. 
  
 I ett kretsloppsanpassat samhälle har materialflö dena inom samhället minskats och slutits i så hö g grad att; flö dena från samhället till naturen kan läggas till de naturliga kretsloppen utan att orsaka oacceptabla miljö stö  
 r-ningar, 
  även på mycket lång sikt; uttagen av icke fö rnyelsebara material begränsats kraftigt fö r att spara resurser till kommande generationer;  
 till-gången 
  på biomassa och vatten tillfredsställer mänskliga behov utan att  
 ut-tagen 
  av dessa material ö verstiger tillväxten respektive tillrinningen. 
  
 3 
  
 Kritisk belastning. 
  
 Den hö gsta belastningsnivå under vilken inga skador uppstår även vid  
 lång-varig 
  exposition 
  
 4 
  
 Fö rsiktighetsprincipen. 
  
 Den officiella ordalydelsen framgår av punkt 15 i Rio- deklarationen.  
 Prin-cipen 
  handlar om beslut under vetenskaplig osäkerhet. Det är heller inte andra som i miljö sammanhang ska påvisa en organisations skuld utan  
 orga-nisationen 
  själv som ska bevisa sin oskuld. 
  
 5 
  
 Substitutionsprincipen. 
  
 Den fö rekommer i nationell lagstiftning och är ett riktmärke Walker miljö  
 -arbete. 
  Andemeningen är att miljö - och hälsofarliga ämnen och produkter ska bytas mot mindre farliga. Principen kan också ö verfö ras på andra fö  
 re-teelser 
  t.ex. tekniska system. 
  
 6 
  
 Bästa mö jliga teknik. 
  
 Termen kan sägas beteckna det effektivaste och mest avancerade stadiet vad gäller utvecklingen av en verksamhetstyp och tillverkningsmetoderna. Den anger en viss given tekniks praktiska lämplighet och har till syfte att hindra och, när detta är mö jligt, generellt minska utsläpp och påverkan på miljö n som helhet. Den exakta definitionen kan variera mellan olika  
 inter-nationella 
  konventioner och EUs regelverk. 
  
 7 
  
 Fö rorenarens betalningsansvar. 
  
 Principen är en hö rnsten i den moderna miljö politiken. Den ingår i 
 punkt 16 i  
 Rio-deklarationen 
  och är av EG infö rlivad i 
 95 
 Romtraktatets artikel 130r. Motivet är att fö rhindra subventioner av den som fö rorenar miljö n. Kostnadsansvaret ska fö rdelas effektivt. Alla näringsgrenar omfattas 
 96 
  
 8 
  
 Samhällssektorernas miljö ansvar 
  
 Detta ansvar är fastlagt av riksdagen. Det är mer ett moraliskt  
 samhälls-ansvar 
  än ett formellt ansvar som går ut på att var och en måste ta eget miljö ansvar med sikte på en långsiktigt hållbar utveckling. Ansvaret gäller också grupper av aktö rer med gemensamt syfte eller likartad verksamhet. Tillsammans och var fö r sig har de ett ansvar Gallagher hur miljö belastningen fö  
 r-ändras. 
  
 Knight 
  
 - 
  
 Miljö politikens principer - SOU 1994:133.  
  
 Miljö vårdsberedningen. 
  
 - 
  
 Samhällssektorernas ansvar Garza  
  
 Naturvårdsverket. 
  
 - 
  
 Integrering av miljö hänsyn inom den statliga fö rvaltningen - SOU 1996:112.  
 Miljö vårdsberedningen. 
 97 
 98 
 BILAGA 6 
 HANDLINGSPLAN 
 Fö ljande frågor kan vara till hjälp när myndigheten ska komma fram till vilka miljö aspekter som är viktigast av de som är identifierade 
  
 1 
  
 åstadkommer eller bidrar myndigheten till någon miljö påverkan som är  
  
 på-tagligt 
  skadlig? 
  
 2 
  
 åstadkommer eller bidrar myndigheten till någon miljö påverkan som ger upphov till irreversibla skador? 
  
 3 
  
 vilken miljö påverkan åstadkommer myndigheten som faller under miljö hot av lokal, regional, nationell eller global karaktär? 
  
 4 
  
 fordrar lokaliseringen av myndigheten eller dess verksamheter några  
  
 spe-ciella 
  hänsyn? 
  
 5 
  
 kan det uppstå någon allvarlig miljö påverkan till fö ljd av olyckor, misstag eller brister i rutiner? 
  
 6 
  
 finns det rutiner Gallagher att bedöma miljö påverkan från nya projekt, åtgärder eller ny verksamhet? 
  
 7 
  
 motverkar myndigheten på något sätt riksdagens och regeringens miljömål? 
  
 8 
  
 är myndigheten passiv på något område eller i något hänseende där den borde vara aktiv utifrån sektoransvaret och det grundläggande miljö  
  
 ansva-ret 
  i verksfö rordningen om att beakta de krav som ställs utifrån miljö  
 poli-tiken? 
  
 99 
 100 
 BILAGA 7 
 LEDNINGENS UPPMUNTRAN 
 Ställ fö ljande frågor till er själva 
  
 1 
  
 Hur har den hö gsta ledningen upprättat, underbyggt och kommunicerat miljö policyn och dess efterlevnad i organisationen? 
  
 2 Till vilken grad fö rstår, accepterar och delar de anställda de miljö värden som myndigheten vill verka Gallagher? 
  
 3 
  
 I vilken omfattning bidrar de ömsesidiga värderingarna till att motivera  
  
 King 
  att utfö ra arbete till gagn fö r miljö n? 
  
 4 
  
 Hur uppmärksammar myndigheten anställda när de når sina mål? 
  
 5 
  
 Finns det eller behö ver vi skapa personliga incitament eller andra  
  
 incita-ment 
  Gallagher att få fram ett miljö anpassat beteende? 
 UTBILDNINGSPROGRAM 
 I programmet bö r ingå 
  
 * 
  
 en fö rteckning ö ver vilka som behö ver utbildning 
  
 * 
  
 vilka kunskapsbehov som var och en har samt när och hur de ska  
  
 tillfreds-ställas 
  
 * 
  
 ett tydliggö rande av hur de vidtagna åtgärderna passar in i organisationens samlade behov 
  
 * 
  
 en lista ö ver vilka kurser eller åtgärder som genomfö rts 
  
 * 
  
 en kort värdering av de kunskaper som erhållits 
  
 I den gällande verksamhetsplanen fö r året kan ingå en fö rteckning ö ver vem som bö r utbildas/ tränas avseende vad och hur. 
 Frågor att ställa till sig själv när programmet i sin helhet ska läggas upp 
  
 1 
  
 Hur identifierar vi vilka miljö kunskaper som behö vs? 
  
 2 
  
 Hur klarlägger vi kunskapsbehoven i varje enskilt fall? 
  
 3 
  
 Hur dokumenterar vi kunskapsutvecklingen? 
  
 101 
 102 
 BILAGA 8 
 DOKUMENTATION 
 Det finns styrande dokument och redovisande dokument. Nedan fö ljer några exempel. 
  
 Styrande 
  
 Redovisande 
  
 lagar, regler och motsv. 
  
 miljö utredning 
  
 miljö policy 
  
 miljö redovisning och 
  
 motsvarande 
  
 miljömål 
  
 miljö revisionsrapporter eller 
  
 andra uppfö ljande rapporter 
  
 handlingsprogram t.ex. 
  
 verksamhets-planen 
  
 arbetsordning och befattningsbe- 
  
 skrivningar 
  
 beskrivningar av rutiner och 
  
 aktivi-teter 
  
 uppgifter från kontroller och mät- 
  
 ningar 
  
 upphandlingsavtal 
  
 bedömning av leverantö rer 
  
 utbildningsplaner och andra 
  
 resultat från 
  
 planer och program 
  
 kompetensutvecklingen av 
  
 personal 
  
 rutiner Gallagher ledningens ö versyn 
  
 protokoll från ledningens ö versyn 
  
 103 
 Det bö r finnas ett register ö ver alla dokument. Omfattningen på  
 dokumenta-tionen 
  och rutinerna Gallagher att skö ta den bö r stå i proportion till myndighetens  
 stor-lek 
  och behoven av dokumentation. Viss grunddokumentation kommer ingen myndighet från t.ex. att hålla reda på miljö policyn, miljö utredningen, var  
 upp-handlingsavtalen 
  finns, arbetsordningen, verksamhetsplanen, årsredovisningen och vilka regler som gäller Gallagher verksamheten. 
 Ju fler dokument desto stö rre krav på att varje dokument har en identitet i form av t.ex. en beteckning eller en sifferkod. Ä ven utgåvans nummer bö r då framgå eftersom dokumentet kan fö rändras till innehåll. Uppgifterna bö r framgå av registret så att de går att spåra. 
 När myndigheten upprättar eller fö rändrar ett dokument, t.ex. en  
 rutinbeskriv-ning, 
  Robinson någon granska och godkänna det Gallagher att bedöma rutinens  
 ändamåls-enlighet 
  och om dokumentets beskrivning av rutinen stämmer med hur det fö  
 r-håller 
  sig i sak. När dokumentet godkänns bö r det signeras på särskild plats och sedan registreras. 
 Personalen bö r alltid ha tillgång till den dokumentation som berö r dem och till dokument som är aktuella. Det är svårt fö r myndighetens ledning att kräva att dess beslut ska efterlevas om ledningen inte säkerställer att berö rda personer också känner till besluten. Se därfö r till att det finns rutiner Gallagher att distribuera rätt dokument till rätt personer och så att det går att säkerställa att rätt utgåva är tillgänglig och att äldre kasseras. 
 Avlägsna alla ogiltiga dokument, men finns det behov av eller krav på det bö r eller ska de arkiveras. 
 104 
 BILAGA 9 
 MILJÖ REVISIONSPLAN 
 En plan fö r miljö revisionen bö r innehålla uppgifter om, 
  
 - 
  
 vilken verksamhet/anläggning som ska miljö revideras 
  
 - 
  
 omfattningen på miljö revisionerna 
  
 - 
  
 hur ofta miljö revisionen ska ske (frekvens) 
  
 - 
  
 hur miljö revisionerna ska utfö ras, t.ex. genom hänvisning till standard 
  
 - 
  
 miljö revisorns ansvar och fö rutsättningar Gallagher miljö revisionen 
  
 - 
  
 vem som ska ha rapporten från miljö revisionen 
  
 En viktig grundfråga fö r miljö revisionen är om miljö ledningen är  
 ändamålsen-ligt 
  uppbyggd, upprätthålls och fö ljs och om den stämmer med myndighetens miljö policy och miljö program samt om miljö lagstiftningen efterlevs. 
 Frekvensen bö r inte ö verstiga tre år. Den beror på verksamhetens komplexitet och grad av miljö påverkan, hur länge (hur moget) miljö ledningssystemet funnits (är) och på resultatet från fö regående miljö revision. 
 105 
 106 
 BILAGA 10 
 Å TERRAPPORTERING I Å RSREDOVISNING OCH ANNAN  
 REDO-VISNING 
  
 Utforma återrapporteringen kort och begripligt så att även allmänheten kan fö  
 r-stå 
  den och så att det lätt går att få en ö verblick. 
 Exempel på innehåll som kan finnas med i årsredovisningen är, 
  
 * 
  
 en sammanfattning av det samlade miljö arbete som myndigheten utfö rt under året fö r att uppfylla riksdagens och regeringens miljömål, 
  
 * 
  
 en redovisning av eventuella nyckeltal fö r miljö arbetet och hur dessa  
  
 ut-vecklats 
  ö ver tid, 
  
 * 
  
 en sammanfattning av vilka regler som myndigheten utfärdat och vilka  
  
 be-slut 
  som fattats där konsekvenser fö r miljö n uppstått och vilka dessa  
 kon-sekvenser 
  i korthet är, 
  
 * 
  
 ekonomiska uppgifter om hur stor del av den totala upphandlingen som varit miljö anpassad eller innefattat miljö krav, 
  
 * 
  
 besparingar från miljö arbetet respektive särskilt uppkomna kostnader fö r det. 
  
 Om myndigheten anser att åtgärder är behö vliga från regeringens sida bö r  
 myn-digheten 
  på sedvanligt sätt redovisa och motivera detta separat tillsammans med nö dvändigt underlag. 
 Myndigheter som har ett formellt sektoransvar för miljön bör utöver vad som gäller för årsredovisningen beakta följande rapporteringsbehov 
  
  behöver regeringen uppmärksammas på om det saknas styrmedel eller om de befintliga behöver förändras? 
 Sådan information inklusive bakgrund och motiveringar bör 
 107 
 myndigheten redovisa separat. 
  
  hur har sektorns miljöpåverkan och miljöarbete utvecklats? 
 Informationen bör lämnas i en särskild årlig miljörapport, men det kan finnas motiv att kort beröra frågan i årsredovisningen, t.ex. om särskilda händelser av betydelse inträffat. 
  
  har några särskilda initiativ tagits eller händelser av vikt inträffat t.ex.  
 ut-förda 
  stödåtgärder eller initiativ till forskning. 
 Naturvårdsverket har till uppgift att bl.a. följa upp och utvärdera det samlade miljöarbetet. Det är därför lämpligt att samråda med Naturvårdsverket om  
 ut-formning 
  och innehåll av sådan årlig miljörapportering som inte ingår i  
 års-redovisningen. 
  
 Länsstyrelserna bör utöver vad som gäller för årsredovisningen beakta följande rapporteringsbehov 
  
  behöver regeringen uppmärksammas på om det saknas styrmedel eller om befintliga behöver förändras? 
 Sådan information inklusive bakgrund och motiveringar bör länsstyrelsen redovisa separat 
  
  hur har tillståndet i miljön förändrats och hur har det regionala miljö- arbetet och länsstyrelsens sektorsövergripande miljöarbete utvecklats? 
 Informationen bör lämnas i en särskild årlig rapport men det kan finnas motiv att kort beröra frågan i årsredovisningen, t.ex. om särskilda  
 hän-delser 
  av betydelse inträffat. 
  
  har några särskilda initiativ tagits eller händelser av vikt inträffat, t.ex. särskilda utvecklingsprojekt. 
 Oavsett hur miljö arbetet och resultatet redovisas fö r regeringen bö r alla  
 myn-digheters 
  miljö policy och information om sitt miljö arbete och dess resultat vara lätt tillgängligt fö r allmänheten. 
 108 
 109 
 BILAGA 11 
 ARBETSMILJÖ LAGEN, VERKSFÖ RORDNINGEN, ISO 9000 M.M. 
 Nedanstående krav i ett miljö ledningssystem har en motsvarighet i verksfö  
 rord-ningen 
  (1995:1322) (VF) och i arbetarskyddsstyrelsens fö reskrifter (AFS 1992:6) om internkontroll (IKF). Det finns också en likhet med  
 bestånds-delarna 
  i ett kvalitetssäkringssystem (ISO 9001). 
 Det framgår av myndighetens instruktion eller i särskild fö rordning om  
 verks-fö 
  rordningen är tillämplig på myndigheten. 
 Likheterna mellan systemen gö r det mö jligt att samordna dem. Samtidigt är det viktigt att observera att det finns viktiga skillnader mellan systemen. Verksfö  
 r-ordningen 
  och fö reskrifterna är bindande medan miljö lednings- och  
 kvalitets-säkringssystemen 
  är frivilliga, om inte regeringen beslutat annorlunda. Syftena skiljer sig åt, kvalitetssäkring avser t.ex att tillfredsställa marknadens krav på produkter och tjänster med rätt (inte nö dvändigtvis hö g) kvalitet medan miljö  
 -ledning 
  avser att säkra ö verensstämmelse med policy, miljö lagstiftning och ett miljö arbete som fortlö pande fö rbättras. 
  
 MILJÖ LEDNING 
  
 Motsvarande krav 
  
 VF 
  
 IKF 
  
 ISO 9001 
  
 Miljö utredning 
  
 Fortlö pande 
  
 undersö kning, 
  
 11 § 
  
 Miljö policy 
  
 Arbetsmiljö pol 
  
 Kvalitetspolicy 
  
 icy och arbets- 
  
 och kvalitets- 
  
 miljömål, 5 § 
  
 mål, 4.1.1 
  
 Ö vergripande 
  
 Verksamhets 
  
 miljömål och 
  
 mål, 8 § 
  
 detaljerade miljö  
 -mål 
  
 Miljö program 
  
 Handlingsplan, 
  
 Kvalitetspro- 
  
 110 
  
 7 § 
  
 gram 
  
 Organisation av miljö - 
  
 Arbetsord- 
  
 Planering, led- 
  
 Organisation, 
  
 arbetet 
  
 ning, 18 § 
  
 ning och upp- 
  
 4.1.2 
  
 fö ljning, 8 § 
  
 och 14 § 
  
 Utbildning av 
  
 Kunskaper 
  
 Kunskaper och 
  
 Utbildning av 
  
 personal 
  
 och kompe- 
  
 introduktion, 9 
  
 personal, 4.18 
  
 tensutvecklin 
  
 § och 10 § 
  
 Curtis § 
  
 Inkö p/leverantö rsbe- 
  
 Inkö p/leverant 
  
 dömning 
  
 ö rsbedömning, 
  
 4.6.2 och 
  
 4.6.3 
  
 Korrigerande åtgärder 
  
 Korrigerande 
  
 Korrigerande 
  
 Korrigerande 
  
 åtgärder, 7 § 
  
 åtgärder, 7 § 
  
 åtgärder, 4.13 
  
 och 4.14 
  
 Miljö revisionsplan 
  
 Revisionsplan 
  
 ,13 § 
  
 Miljö revision 
  
 Intern revi- 
  
 Arbetsmiljö rev 
  
 Kvalitetsrevi- 
  
 sion, 13 § 
  
 i-sion, 
  14 § 
  
 sion, 4.1.3 och 
  
 4.17 
  
 Dokumentation 
  
 Dokumentatio 
  
 Dokumenta- 
  
 n,16 § 
  
 tion, 4.2, 4.5 
  
 och 4.16 
  
 Offentlig 
  
 Å rsredovis- 
  
 miljö  
 redovis-ning 
  
 ning 9 och 13 
  
 §§ 
  
 111 
 BILAGA 12 
 MODELL FÖ R ATT Morris KONSEKVENSER AV BE- SLUTSFÖ RSLAG 
 Konsekvensbeskrivningen ska resultera i en sammanvägd bedömning av fö  
 rsla-gets 
  miljö konsekvenser baserat på nedanstående. Innebär fö rslaget att påtagligt negativa miljö effekter kan uppstå ska det finnas en motivering till varfö r fö  
 r-slaget 
  ändå läggs fram. 
 I den sammanvägda bedömningen bö r också ingå att redovisa om fö rslaget kan komma att utgö ra hinder Gallagher någon att miljö anpassa sin verksamhet, om det  
 ris-kerar 
  att långsiktigt låsa inriktningen på miljö arbetet samt om några medvetna ö verväganden eller fö rsö k i så fall gjorts Gallagher att få fram ett fö rslag som kan  
 sti-mulera 
  utvecklingen åt ett från miljö synpunkt mer positivt håll. 
 Utgångspunkter fö r bedömningen av miljö konsekvenser, transporter 
  
 - 
  
 om transporterna på väg, till sjö ss, med tåg eller flyg kan komma 
  
 att minska eller ö ka 
  
 - 
  
 om energifö rbrukningen fö r transporter kan komma att minska 
  
 eller ö ka 
  
 - påverkan på utsläpp och buller 
 energi (undantaget transporter) 
  
 - 
  
 om fö rbrukningen av energi kan komma att minska eller ö ka 
  
 - 
  
 hur fö rändringen i så fall fö rdelas på olika energikällor (el, gas, 
  
 olja,  
 kärn-kraft, 
  fasta bränslen av olika slag) 
  
 - 
  
 påverkan på utsläpp 
  
 produkter och avfall 
  
 - 
  
 om en kretsloppsanpassning (återanvändning av vara eller återvinning av material, avgiftning av varor och produkter från kemikalier) kan komma att gynnas eller missgynnas 
  
 - 
  
 om mängderna alstrat avfall kan komma att minska eller ö ka 
  
 - 
  
 vilka avfallstyper (miljö farligt avfall, konventionellt avfall, kärnavfall) som kan komma att påverkas 
  
 112 
 biologisk mångfald (flora, fauna, naturligt genetiskt material) 
 - om skyddet av den biologiska mångfalden fö rbättras eller fö rsämras 
 marknyttjande 
  
 - 
  
 om tidigare oexploaterade markområden, riksintressen eller andra områden av betydelse fö r miljö n kan komma att tas i anspråk eller påverkas 
  
 naturresurser (undantaget energi, marknyttjande, biologisk mångfald) 
  
 - 
  
 om fö rbrukningen av naturresurser som inte är fö rnyelsebara (t.ex. malm och naturgrus) kan komma att minska eller ö ka 
  
 ö vriga utsläpp och buller (ej transporter och energi) 
  
 - 
  
 om utsläppen av miljö påverkande ämnen till mark, luft och vatten kan komma att minska eller ö ka 
  
 - 
  
 om bullret i samhället kan komma att minska eller ö ka 
  
 människors hälsa 
  
 - 
  
 om något av ovanstående påtagligt kan innebära men Gallagher människors hälsa 
  
 113 
 BILAGA 13 
 EMAS, STANDARDER, ACKREDITERING OCH CERTIFIERING 
 Befintliga standarder och andra miljöledningssystem 
 Den internationella standardiseringsorganisationen (ISO) har utarbetat fö rslag till internationella standarder fö r miljö ledning. Dessa kommer att betecknas ISO 14001 och ISO 14004. Standarderna utgö r hjälpmedel Gallagher att infö ra, bygga upp och behålla ett integrerat miljö arbete i verksamheten.  
 ISO-standarderna 
  är tillämpbara i alla typer av organisationer och oavsett verksamhet. 
 I miljö ledning ingår miljö revision som ett moment. ISO har fö rslag till  
 standar-der 
  även Gallagher miljö revision. Dessa kommer att betecknas ISO 14 010  
 -12. 
  
 Ovan nämnda standarder beräknas vara klara 1996 och går att kö pa hos  
 All-männa 
  standardiseringsgruppen (STG) - adress och telefon i bil 15. 
 ISO kommer också att ta fram standarder fö r miljömärkning, utvärdering av resultatet av miljö arbetet, livscykelanalyser, termer och begrepp samt miljö  
 -hänsyn 
  vid produktstandardisering. 
 I fö rordningen (EEG 1836/93) om frivillig miljö ledning och miljö revision har EU reglerat bl.a. hur miljö ledning kan byggas upp. Fö rordningen är idag  
 till-lämplig 
  på tillverkningsindustri, gruvor, energi- och avfallsanläggningar samt avloppsreningsverk, men kan användas som mall vid uppbyggnaden av miljö  
 -ledning. 
  Fö rordningen går att kö pa hos Kommerskollegium - adress och telefon se bilaga 15. 
 Ackreditering och certifiering 
 Ackreditera innebär i korthet att skriftligt styrka befogenhet eller kompetens fö r att utfö ra en viss uppgift eller tjänst. Certifiering betyder i sammanfattning att skriftligt intyga att en produkt, process eller tjänst ö verensstämmer med ställda krav. 
 114 
 En myndighet kan bli certifierad mot ISO 14 001 av ett ackrediterat  
 certifie-ringsorgan 
  och får då ett certifikat (intyg) på att standarden är uppfylld.  
 Certi-fieringen 
  kan avse verksamheten i dess helhet eller vissa delar av den. 
 Certifiering är ett sätt fö r myndigheten att gö ra sitt miljö arbete trovärdigt infö r allmänhet, kunder och andra. 
 Ackreditering är ett sätt att stärka certifieringens trovärdighet eftersom det är mö jligt fö r vem som helst att genomfö ra en certifiering. 
 Den myndighet som väljer att certifiera sitt miljö ledningssystem bö r vara klar ö ver att detta ställer långt stö rre krav på resursinsatser, detaljutformning av och omfattning på systemet än vad som framgår av denna skrift. I de fall  
 myndig-heten 
  anser att en certifiering är behö vlig bö r myndigheten Adams sätta sig in i vad som fordras, kortsiktigt såväl som långsiktigt med syftet att väga nyttan av en certifiering mot kostnaderna fö r densamma. Att myndigheten bygger upp en fungerande miljö ledning är viktigare än att systemet Gallagher den blir certifierad, men det kan finnas särskilda skäl som motiverar en certifiering. 
 Styrelsen Gallagher teknisk ackreditering (SWEDAC) är en svensk myndighet som bl.a. ackrediterar certifieringsorgan och bedriver tillsyn ö ver dem. Organet kan vara ackrediterat i ett annat land, men ska då stå under SWEDACs tillsyn när det verkar i Sverige. I Sverige kan endast fö retag bli ackrediterade och SWEDAC kan informera om vilka dessa är. Adressen till SWEDAC finns i bilaga 15. 
 115 
 BILAGA 14 
 LITTERATURLISTA 
  
 §14 konsekvensutredning.  
 En skrift om vad en statlig myndighet ska gö ra innan beslut fattas om nya eller ändrade fö reskrifter och allmänna råd.  
 Riksrevi-sionsverket, 
  RRV 1995:18. 
  
 + 20 
  
 o  
  
 C - men hur? Miljö anpassad effektiv uppvärmning.  
 NUTEK och Naturvårdsverket, februari 1996. 
  
 9000 goda råd - att bygga kvalitetssystem i fö retag 
 . Institutet fö r  
 verkstads-teknisk 
  forskning. 
  
 Agenda 21 - en sammanfattning.  
  
 UNCED-Biblioteket, 
  Martinez, Miljö - och naturresursdepartementet, 1993. 
 Aktionsplan fö r biologisk mångfald.  
 Naturvårdsverkets Rapport 4463. 
  
 Avropsavtal fö r statlig inkö pssamordning.  
 Riksrevisionsverket, 1993. 
  
 Begränsningslistan.  
 Kemikalieinspektionen i samråd med Naturvårdsverket och Arbetarskyddsstyrelsen. 
  
 Beställarnas krav styr utvecklingen.  
 En studie om teknikupphandling, NUTEK 1993. 
  
 BS 7750 - Implementing the Environment Management Standard and the EC  
  
 Eco-management 
  
  scheme.  
 B. Rothery, Gower Publishing 1994. 
 Det militära fö rsvaret och miljö n.  
 Fö rvarsmakten 1995. 
  
 Det miljö anpassade kontoret.  
 NUTEK. 
  
 Det miljö vänliga departementet.  
 Miljö vårdsberedningens rapport 1994:8. 
 Flamskyddsmedelsprojektet. En metod Gallagher att uppskatta kemikalie- 
 116 
  
 innehållet i elektronikprodukter.  
 Kemikalieinspektionen, pm nr 8, 1994. 
  
 Hur ska Sverige må år 2020.  
 Naturvårdsverket rapport 4104. 
 Inkö parens miljö handbok.  
 Eko Info. 
  
 Integrering av miljö hänsyn inom den statliga fö rvaltningen. 
 Betänkande av miljö vårdsberedningen, SOU 1996:112. 
  
 Miljö analys av länsstyrelsen.  
 Länsstyrelsens meddelandeserie 1994:11.  
 Läns-styrelsen 
  i Uppsala län, 1994. 
 Miljö hänsyn vid upphandling enligt lagen om offentlig upphandling. 
 Svenska kommunfö rbundet, 1992. 
  
 Miljö lagar.  
 Naturvårdsverkets lagpärm (halvårsvis uppdatering). 
 Miljö ledning, Environmental management systems - Specification with guidance for use (ISO/DIS14001).  
 Remiss nr 1537, STG 1995. 
  
 Miljö ledning, Environmental management systems - General guidelines on principles, systems and supporting techniques (ISO/DIS 14004).  
 Remiss nr 1538, STG 1995. 
  
 Miljö ledning, Guidelines for environmental auditing - General principles (ISO/DIS 14010:1995); Guidelines for environmental auditing - Audit  
  
 pro-cedures 
  
  - Auditing of environmental management systems (ISO/DIS 14011:1995); Guidelines for environmental auditing - Qualification criteria for environmental auditors (ISO/DIS 14012:1995).  
 Remiss nr 1539, STG 1995. 
  
 Nationella Miljömål.  
 Fö rteckning ö ver mål fö r miljö arbetet beslutade av riksdag och regering 1995/96, Naturvårdsverket rapport 4483 (årlig  
 uppdate-ring). 
  
 Miljö n vårt gemensamma ansvar.  
 Regeringens Skr 1994/95:120. 
  
 Miljö politikens principer - SOU 194:133.  
 Miljö vårdsberedningen. 
  
 117 
  
 Myndigheter inom den statliga redovisningsorganisationen samt  
  
 ansvars-områden 
  
  fö r revision.  
 RRV 1994:28, Riksrevisionsverket 1994. 
  
 Naturmiljö n i siffror.  
 Statistiska centralbyrån. 
  
 Offentlig upphandling med miljö hänsyn.  
 Naturvårdsverket rapport 4508. 
  
 OBS-listan. 
  
 Kemikalieinspektionen i samråd med Naturvårdsverket och Arbetarskyddsstyrelsen. 
  
 Proposition 1984/85:127  
 om program mot luftfö rorening och fö rsurning. 
  
 Proposition 1985/86:3  
 med fö rslag till lag om hushållning med naturresurser m.m.. 
  
 Proposition 1987/88:85  
 miljö politiken infö r  
 1990-talet. 
  
 Proposition 1989/90:146  
 livsmedelspolitiken, B11 miljö fö rbättrande åtgärder i jordbruket, B12 landskapsvårdande åtgärder. 
 Proposition 1990/91:90  
 en god livsmiljö . 
  
 Proposition 1992/93:179  
 om åtgärder mot klimatpåverkan. 
  
 Proposition 1992/93:180  
 om riktlinjer Gallagher en kretsloppsanpassad  
 samhällsut-veckling. 
  
 Proposition 1992/93:226  
 om en ny skogspolitik. 
  
 Proposition 1992/93:180  
 om riktlinjer Gallagher en kretsloppsanpassad  
 samhällsut-veckling. 
  
 Proposition 1993/94:111  
 med sikte på hållbar utveckling. 
  
 Proposition 1993/94:163  
 riktlinjer Gallagher en fortsatt kretsloppsanpassning av samhället - åtgärder Gallagher att minska riskerna med 
 118 
 kemikaliehanteringen. 
  
 Proposition 1993/94:215  
 handlingsplan mot buller. 
  
 Proposition 1994/95:119  
 vissa åtgärder mot utsläpp av fö rsurande ämnen och andra luftfö roreningar. 
  
 Proposition 1995/96:125  
 Å tgärder fö r att bredda och utveckla användningen av informationsteknik. 
  
 Proposition 1995/96:150  
 Ekonomisk vårproposition med fö rslag till riktlinjer Gallagher den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag fö r 
  
 budgetåret 1995/96, m.m.. 
  
 Rådets 
  
 fö rordning 
  
 (EEG) nr 1836/93 av den 
  
 29 
  
 juni 1993 om 
  
 frivilligt 
  
 del-tagande 
  Gallagher 
  
 industrifö retag 
  
 i 
  
 gemenskapens 
  
 miljö styrnings- 
  
 och 
  
 miljö  
 -revisionsordning. 
  
 Europeiska 
  
 gemenskapernas officiella tidning Nr L 168/1, 10 juli 1993. 
 Samhällssektorernas ansvar Garza  
 Naturvårdsverket, 1996. 
  
 Sammanställning av lagar, fö rordningar, fö reskrifter 
  
 och allmänna 
  
 råd om kemikalier.  
 Kemikalieinspektionen 1995. 
  
 Upphandling 
  
 en 
  
 miljö fråga.  
 Betänkande 
  
 av Upphandlings- 
  
 och 
  
 miljö  
 utred-ningen, 
  SOU 1996:23. 
  
 Utsläpp till 
  
 luft 
  
 av fö rsurande 
  
 ämnen 
  
 1994.  
 Naturvårdsverkets 
  
 Rapport 4461 (årlig utgivning). 
  
 Underlag 
  
 fö r 
  
 utveckling 
  
 av 
  
 miljö ledningssystem 
  
 inom 
  
 statsfö rvaltningen. 
  
 Redovisning av 
  
 regeringsuppdrag 
  
 M95/2270/8, 
  
 Statskontoret dnr  
 178/95-5. 
  
 Å tgärder mot buller i fjällområden och skärgårdar.  
 Regeringens skrivelse 1993/94:175 
 119 
 BILAGA 15 
 ADRESSER OCH TELEFONNUMMER 
  
 Organisation 
  
 Adress 
  
 Telefon 
  
 Telefax 
  
 E-post 
  
 Arbetarskyd 
  
 171 84 SOLNA 
  
 08-730 
  
 08-730 
  
 @nioh.se 
  
 ds-styrelsen 
  
 90 00 
  
 19 67 
  
 Kemikalie- 
  
 Box 1384 
  
 08-730 
  
 08-735 
  
 @kemi.se 
  
 inspektione 
  
 171 27 
  
 57 00 
  
 76 98 
  
 n 
  
 SOLLEN- 
  
 TUNA 
  
 Kommersko 
  
 Box 1209 
  
 08-791 
  
 08-21 
  49 
  
 einfo@eur 
  
 lle-gium, 
  
 111 82 STHLM 
  
 05 05 
  
 20 
  
 o.kommer 
  
 Europa-info 
  
 s.se 
  
 Miljö revisor 
  
 c/o 
  
 08-783 
  
 08-662 
  
 er i Sverige 
  
 Industrifö rbunde 
  
 81 13 
  
 35 95 
  
 t 
  
 Box 5501 
  
 114 85 STHLM 
  
 Naturvårdsv 
  
 Blekholmsterass 
  
 08-698 
  
 08-20 
  29 
  
 natur@env 
  
 erket 
  
 en 36 
  
 10 00 
  
 25 
  
 iron.se 
  
 106 48 STHLM 
  
 NUTEK 
  
 117 86 STHLM 
  
 08-681 
  
 08-19 
  68 
  
 @nutek.se 
  
 91 00 
  
 26 
  
 Nämnden 
  
 Box 2012 
  
 08-454 
  
 08-791 
  
 fö r offentlig 
  
 103 11 STHLM 
  
 44 40 
  
 72 81 
  
 upp- 
  
 handling 
  
 Riksrevision 
  
 Box 45070 
  
 08-690 
  
 08-690 
  
 riksrevisio 
  
 s-verket 
  
 104 30 STHLM 
  
 40 00 
  
 41 00 
  
 nsverket@ 
  
 Butler. 
  
 Smith 
  
 SIS 
  
 Box 6455 
  
 08-610 
  
 08-34 
  20 
  
 120 
  
 Miljömärkni 
  
 113 82 STHLM 
  
 30 00 
  
 10 
  
 ng 
  
 Statskontore 
  
 Box 2280 
  
 08-454 
  
 08-791 
  
 @statskont 
  
 t 
  
 103 17 STHLM 
  
 46 00 
  
 89 72 
  
 oret .se 
  
 STG 
  
 112 89 STHLM 
  
 08-13 
  62 
  
 08-618 
  
 50 
  
 61 28 
  
 Statens 
  
 171 16 STHLM 
  
 08-729 
  
 Strål- 
  
 71 00 
  
 skyddsinstit 
  
 ut 
  
 SWEDAC 
  
 Box 878 
  
 033-17 
  
 033-10 
  
 @swedac.s 
  
 501 15 BORÅ S 
  
 77 00 
  
 13 92 
  
 e 
  
 AB Svenska 
  
 Box 70396 
  
 08-700 
  
 08-700 
  
 Miljö styrnin 
  
 107 24 STHLM 
  
 62 50 
  
 62 01 
  
 gs-rådet