Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Översyn av turistfrämjandets funktion, 
  
 Dir 
  
 organisation och rollfördelning 
  
 2003:60 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 30 april 2003. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppdrag att se över det nuva- rande turistfrämjandets funktion, organisation och rollfördel- ning samt utvärdera måluppfyllelsen. Översynen skall avse Turistdelegationen och det av staten och turistnäringen gemen- samt ägda bolaget, Sveriges Rese- och Turistråd AB. Utredaren skall 
  
 utvärdera den nuvarande verksamheten med beaktande av det övergripande målet för turistpolitiken och genomförandet av Framtidsprogrammet, 
  
 analysera möjligheterna till samordningsvinster med annan främjande verksamhet, t.ex. inom ramen för Nämnden för Sverigefrämjande i utlandet, 
  
 kartlägga turistfrämjandets mål och organisation i ett urval andra länder, samt 
  
 föreslå förändringar av turistfrämjandets funktion, verksam- het, rollfördelning och organisation om detta föranleds av översynen. 
  
 129 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bakgrund 
 Turistpolitikens nuvarande mål och organisation 
 I juni 1995 beslutade riksdagen om inriktningen och utform- ningen av turistpolitiken (prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395). 
 Det övergripande målet för turistpolitiken är att Sverige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkurrenskraftig turistnäring. 
 Beslutet innebar vidare att en särskild myndighet skulle inrät- tas med uppgift att dels förbättra samordningen av olika statliga insatser som kan medverka till att stärka turistnäringens utveck- ling, dels öka samverkan mellan staten, regionala organ, kom- muner och näringen. Myndigheten skulle få huvudansvaret för att följa utvecklingen inom turistnäringen och svara för kun- skapsutveckling på området. 
 Staten skulle vidare medverka i marknadsföringen av Sverige som turistland på vissa utlandsmarknader. Verksamheten skulle drivas i bolagsform och branschens företag inbjudas att bli del- ägare i bolaget. 
 För dessa ändamål inrättades den 1 juli 1995 en ny myndighet, Turistdelegationen. Samtidigt bildades ett av staten och näringen gemensamt ägt bolag, Sveriges Rese- och Turistråd AB, med uppgift att utomlands marknadsföra och informera om Sverige som turistland. 
 Sveriges Rese- och Turistråd AB har, förutom ansvaret för marknadsföringen av Sverige som turistland utomlands, fr.o.m. 2002 även ansvar för varumärket Sverige och för "Sverigebilden" gentemot den inhemska marknaden. 
 130 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 1 
  
 Sverigefrämjande i utlandet 
 Nämnden för Sverigefrämjande i utlandet (NSU, tidigare Nämnden för Sverigeinformation i utlandet) inrättades genom ett regeringsbeslut 1995. NSU är ett forum för dialog, samråd och samarbete kring ett effektivt och långsiktigt Sverigefräm- jande med uppgift att ge råd till regeringen om inriktning, om- fattning och resursbehov. Verksamheten syftar till en nära sam- verkan mellan  
 NSU-organisationernas 
  företrädare i Sverige och utomlands samt med övriga aktörer inom det svenska interna- tionella nätverket. Sveriges Rese- och Turistråd AB är jämte Johnson, Delegationen för utländska investeringar i Cox rige (ISA), Svenska institutet och Utrikesdepartementet före- trädda i NSU. 
 Framtidsprogrammet 
 I juni 2001 överlämnade den s.k. Framtidsgruppen, där det in- gick representanter för såväl staten som turistnäringen, till stats- rådet Stanley och företrädare för den svenska rese- och turistindustrin sin rapport Framtidsprogrammet – strategier för tillväxt i den svenska rese- och turistindustrin. Tillsammans avses staten och turistnäringen ta ett ansvar för att successivt genom- föra Framtidsgruppens strategi och förslag till åtgärder utifrån en uppgjord ansvars- och rollfördelning. Denna process bedöms pågå under minst tre år och den skall kontinuerligt följas upp och utvärderas. Framtidsgruppens slutsats när det gäller främ- jandets organisatoriska struktur är att organisationen i sig inte bör ändras, men att fördelningen av ansvar och uppgifter mellan myndigheten och bolaget bör tydliggöras. 
 131 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:17 
  
 Övrigt 
 I riksdagen har motioner lagts fram med innebörden att det finns behov av att se över statens organisation av turistfrämjandet. Även från turistnäringens sida har det framförts önskemål om en organisatorisk översyn av statens arbete inom svensk turism. 
 Uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppgift att genomföra en översyn av turistfrämjandets funktion, organisation och rollför- delning samt utvärdera måluppfyllelsen. Översynen skall göras med beaktande av det övergripande målet för turistpolitiken och Framtidsprogrammets genomförande. En bedömning skall även göras av hur jämställdhets- och miljömål beaktas inom turistpoli- tiken. Översynen skall avse Turistdelegationen och Sveriges Rese- och Turistråd AB samt rollfördelningen och samverkan mellan dessa båda organ. 
 När det gäller Sveriges Rese- och Turistråd AB skall översy- nen ske i samråd Sveriges Rese- och Turistråd Intressenter AB. Denna del av översynen skall särskilt avse utlandsorganisationen samt arbets- och representationsformerna. Utredaren skall be- döma hur samarbetet med utrikesförvaltningen och andra svenska främjandeaktörer i utlandet fungerat med hänsyn till förordningen (1998:1380) om ändring i förordningen (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen. 
 Utredaren skall analysera möjligheterna till kostnadseffektiva samordningsvinster, bl.a. med annan främjandeverksamhet av betydelse för Sverigebilden, t.ex. inom ramen för NSU och ge- nom en utvecklad användning av informationsteknik. 
 Utredaren skall vidare kartlägga turistfrämjandets mål och or- ganisation i ett antal andra länder, främst i våra närmarknader och i Europeiska unionen. 
 132 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 1 
  
 Om utredaren anser att turistfrämjandets funktion, organisa- tion eller rollfördelning behöver förändras, skall utredaren lämna förslag inom ramen för det övergripande målet för turistpoliti- Proctor. 
 Förslagen skall vara statsfinansiellt neutrala. 
 Arbetets genomförande 
 Utredaren skall ha samråd med Turistdelegationen, Sveriges Rese- och Turistråd AB och andra offentliga och privata aktörer, bl.a. de som ingår i NSU. Utredaren skall vidare ha kontakt med rese- och turistnäringen i övrigt, bl.a. Rese- och Turistindustrin i Sverige, Nätverket Svensk Turism och lokala/regionala turistor- ganisationer. Utredaren skall också ha kontakt med Turism- forskningsinstitutet ETOUR. 
 Utredaren skall ta del av tidigare utredningar om svensk tu- rism och Sverigeinformation. 
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall redovisa uppdraget senast den 15 december 2003. 
 (Näringsdepartementet) 
 133 
 Bilaga 2 
 Regleringbrev för budgetåret 2003 avseende Turistdelegationen, m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv (rskr. 2002/03:74) 
 Riksdagen har beslutat om Turistdelegationens verksamhet för budgetåret 2003 (prop. 2002/03:1, utg.omr. 24, bet 2002/03:NU1, rskr. 2002/03:74). 
 1 Verksamhet 
  
 1.1 
  
 Verksamhetsstyrning 
  
 Följande gäller för verksamheten inom Turistdelegationens an- svarsområde. 
 Politikområde Näringspolitik 
 Målet är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sys- selsättning genom fler och växande företag. 
 Det övergripande målet för turistpolitiken är att Sverige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkur- renskraftig turistnäring. 
 Verksamhetsområde Entreprenörskap, information, rådgivning och kompetensutveckling 
 Målet är att bidra till ökad kompetens och skapa goda möjligheter för företagsutveckling och företagande. 
 135 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:17 
  
 Verksamhetsgren Samordning 
 Mål 
 Stärka turistnäringens utveckling genom att främja ökad tillgång till den offentliga arena olika statliga och kommunala insatser repre- senterar. 
 Återrapportering 
  
 Vilka insatser som gjorts och kostnaderna för dessa, 
  
 hur många myndigheter/bolag som tagit del av de olika informationsinsatserna, 
  
 hur myndigheterna/bolagen har uppfattat värdet och nyttan av Turistdelegationens insatser, 
  
 hur Turistdelegationen har uppfattats av närliggande marknads- aktörer, 
  
 vilka aktiviteter som gjorts tillsammans med Sveriges Rese- och Turistråd AB och kostnaderna för dessa, 
  
 hur företag/företagare och aktörer som arbetar med turism har uppfattat värdet och nyttan av insatserna , 
  
 en bedömning av i vilken omfattning Turistdelegationen har uppnått uppsatt mål. 
  
 Verksamhetsgren Kunskapsutveckling 
 Mål 1 
 Kompetensförsörjningen inom turistnäringen skall stärkas. 
 Mål 2 
 Öka förståelsen av turistnäringen genom att till myndigheter och företag med centrala uppgifter inom den ekonomiska politiken förmedla ekonomisk grundinformation om näringens utveckling. 
 136 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 2 
  
 Återrapportering 
  
 Vilka insatser som gjorts och kostnaderna för dessa, 
  
 hur många företag, myndigheter och andra intressenter som tagit del av informationsinsatserna, 
  
 hur värdet av Turistdelegationens insatser har uppfattats, 
  
 en bedömning av i vilken omfattning Turistdelegationen har uppnått uppsatta mål. 
  
 Verksamhetsgren Statistik 
 Återrapportering 
  
 Redovisning av turismens andel av BNP, antalet sysselsatta i turistnäringen, marknadsutveckling och tendenser vad gäller inhemsk och inkommande turism samt internationella rese- trenderanalys av omständigheter/faktorer som har påverkat ut- vecklingen. 
  
 Återrapporteringen redovisas översiktligt i årsredovisningen och utförligt senast den 31 mars 2004 i samband med att 2003 års stati- stiksammanfattning är färdigställd. 
 Övriga mål och återrapportering 
 Mål 
 Turistdelegationen skall bidra till utvecklingsarbete inom Euro- peiska unionen. 
 Återrapportering 
  
 Vilka insatser som gjorts. 
  
 I den mån informationsmaterial relevant för det europeiska samar- betet tas fram bör detta kunna presenteras på något av de euro- peiska huvudspråken. 
 137 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:17 
  
 Mål 
 Turismens utveckling skall ske på ett för miljön och naturen håll- bart sätt. 
 Återrapportering 
  
 Vilka insatser som gjorts och kostnaderna för dessa, 
  
 hur många företag och andra intressenter som omfattats av arbetet, 
  
 hur företag och aktörer som arbetar med turism har uppfattat värdet och nyttan av Turistdelegationens insatser, 
  
 en bedömning av i vilken omfattning Turistdelegationen har uppnått uppsatt mål. 
  
 Övrigt utredningsarbete 
 Återrapportering 
  
 Vilka utredningsinsatser som gjorts och kostnaderna för dessa, 
  
 hur företagen/företagare och andra intressenter inom turist- näringen har uppfattat värdet av utredningsarbetet, 
  
 hur utredningsarbetet har bidragit till att stärka samverkan mel- lan å ena sidan statliga och kommunala åtgärder och å andra sidan turistbranschens tjänster. 
  
 Regional utvecklingspolitik 
 Mål 
 Turistdelegationen skall bidra till att målet för den regionala ut- vecklingspolitiken, väl fungerande och hållbara lokala arbetsmark- nadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet, uppnås. Detta innebär att Turistdelegationen skall vara en samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen genom att bidra med  
 analys-, 
  metod- och kompetensstöd inom sitt ansvars- och kompetensom- råde. Turistdelegationen bör medverka till finansieringen av de regionala tillväxtavtalen och de regionala tillväxtprogrammen. 
 138 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 2 
  
 Återrapportering 
 Turistdelegationen skall senast den 17 februari 2004 redovisa myn- dighetens insatser och åtgärder inom ramen för regionala tillväxt- avtal och regionala tillväxtprogram. Av redovisningen inom ramen för de regionala tillväxtavtalen skall även framgå vilket eller vilka av myndighetens anslag som kommer i fråga samt beslutade och ut- betalda belopp. Den närmare utformningen av redovisningen kommer att framgå av särskilt underlag från Regeringskansliet (Näringsdepartementet). 
 Turistdelegationen skall: 
  
 redovisa insatser för genomförandet av Framtidsprogrammet, 
  
 redovisa samarbetet med rese- och turistindustrin i genomförandet av Framtidsprogrammet, 
  
 lämna en sammanfattande bedömning av tillståndet och utveck- lingen inom området, 
  
 redovisa de viktigaste statliga insatserna inom turistområdet, 
  
 lämna en redogörelse för de effekter de statliga insatserna inom turistområdet bedöms ha haft för utvecklingen inom området, 
  
 redogöra för samarbete med intresseorganisationer med anknytning till turismen, 
  
 redovisa insatserna i det mellanstatliga samarbetet i turistfrågor inom Agenda 21 för Östersjöområdet, Baltic  
  
 21-turistsektorn. 
  
 1.2 
  
 Uppdrag 
  
 Turistdelegationen skall redovisa utgiftsprognoser för åren 2003– 2006 för samtliga anslag/anslagsposter, inkl. äldre anslag som myn- digheten disponerar. 
 Redovisningen skall ske senast: 
  
 den 22 januari 2003 
  
 den 10 mars 2003 
  
 den 7 maj 2003 
  
 den 11 augusti 2003 
  
 den 3 november 2003 
  
 Turistdelegationen skall halvårsvis redovisa sin bedömning av de viktigare initiativ inom verksamhetsområdet som  
 EG-kommissio- 
  nen arbetat med under den aktuella tidsperioden. Redovisningen skall lämnas den 15 januari och den 15 augusti 2003. 
 139 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2004:17 
  
 2 Finansiering 
  
 2.1 
  
 Anslag 
  
 2.1.1 
  
 Tilldelat anslag 
  
 38:4 Turistfrämjandet 
  
 Ramanslag 
  
 91 066 000 kr 
  
 Anslaget disponeras av Turistdelegationen 
  
 (anslagspost 1)och Regeringskansliet 
  
 (anslagspost 2). 
  
 Underindelning av anslag: 
  
 1. Turistdelegationens verksamhet m.m. 
  
 (ram) 
  
 14 066 000 kr 
  
 2. Verksamheten i Sveriges Rese- och 
  
 Turistråd AB m.m. (ram) 
  
 77 000 000 kr 
  
 Summa 
  
 91 066 000 kr 
  
 Villkor 
 Anslagspost 2: Utbetalas till Sveriges Rese- och Turistråd AB kvartalsvis i förskott. 
  
 2.2 
  
 Övriga villkor 
  
 (tkr 
  
 Anslagskredit 
  
 Räntekonto 
  
 Belopp till 
  
 Låneram 
  
 kredit 
  
 räntekontot 
  
 Ap 
  
 211 
  
 600 
  
 14 066 
  
 600 
  
 Av anslagssparandet på anslagsposten till Turistdelegationens dis- position från 2002 får 950 000 kronor disponeras av myndigheten under 2003. 
 140 
 Bilaga 3 
 Riktlinjer för budgetåret 2003 avseende viss verksamhet i Sveriges Rese- och Turistråd AB inom utgiftsområde 24 Näringsliv (rskr.2002/03:74) 
 Riksdagen har beslutat om anslaget 38:4 Turistfrämjande för bud- getåret 2003 (prop.2002/03:1, utg.omr. 24, bet.2002/03:NU1, rskr.2002/03:74). 
 Regeringskansliet skall betala ut 77 000 000 kronor till Sveriges Rese- och Turistråd AB kvartalsvis i förskott. Bidraget finansieras från anslaget 38:4 Turistfrämjande, anslagspost 2 Verksamheten i Sveriges Rese- och Turistråd AB m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv. 
 Enligt det omförhandlade avtalet mellan turistnäringen och staten i maj 1999 vad avser finansieringen av bolaget verksamhet skall de aktieägartillskott som staten tillskjuter för verksamheten finansiera bolagets basverksamhet och den övergripande image- marknadsföringen, dvs. varumärket Sverige. Näringen skall finansi- era riktade aktiviteter dvs. produktmarknadsföringen i anslutning till bolagets verksamhet. Det förutsätts att finansieringen av denna produktmarknadsföring uppgår till minst samma belopp som staten tillskjuter för imagemarknadsföringen med inriktning att nivån på denna produktmarknadsföring bör ökas till motsvarande belopp som statens aktieägartillskott. 
 Regeringen beslutar att följande skall gälla för den verksamhet som finansieras av anslaget. Återrapportering skall lämnas till re- geringen senast 1 mars 2004. 
 Politikområde Näringspolitik 
 Målet är att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och en ökad sys- selsättning genom fler och växande företag. 
 Det övergripande målet för turistpolitiken är att Sverige skall ha en hög attraktionskraft som turistland och en långsiktigt konkur- renskraftig turistnäring. 
 141 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:17 
  
 Mål och återrapporteringskrav för det statliga uppdraget 
 Marknadsföring och information 
 Mål 1 
 Turismen skall öka genom övergripande marknadsföring av och information om Sverige som turistland utomlands. 
 Återrapportering 
  
 Omfattning, inriktning och prioriteringar avseende marknads- föringsinsatserna fördelat på marknader, produktområden och målgrupper, 
  
 kostnaden per genomförd insats och medfinansiering från turistnäringen, 
  
 omfattning, inriktning och prioriteringar avseende informa- tionsinsatserna fördelat på marknader, produktområden och målgrupper, 
  
 kostnaden för olika typer av informationsinsatser, 
  
 hur företagen och andra intressenter inom turistnäringen upp- fatta insatserna, 
  
 i vilken omfattning uppsatt mål har uppnåtts. 
  
 Mål 2 
 Marknadsföringen av varumärket Sverige och Sverigebilden gent- emot den inhemska marknaden skall påbörjas. 
 Återrapportering 
  
 Omfattning och inriktning av insatserna, 
  
 kostnaden per genomförd insats, 
  
 hur företagen och andra intressenter inom turistnäringen upp- fattat insatserna, 
  
 i vilken omfattning uppsatt mål har uppnåtts. 
  
 142 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 3 
  
 Informationsteknik 
 Mål 
 Utveckling och anpassning av informationsteknik för främst små och medelstora turistföretag skall öka. 
 Återrapportering 
  
 Vilka insatser som gjorts och kostnader för dessa, 
  
 andelen medfinansiering från turistnäringen, 
  
 hur företagen och andra intressenter inom turistnäringen upp- fattat insatserna, 
  
 i vilken omfattning uppsatt mål har uppnåtts. 
  
 Sverigefrämjande verksamhet 
 Mål 
 Samarbete med Turistdelegationen och andra statligt finansierade organ med Sverigefrämjande verksamhet skall fortsätta utvecklas. 
 Återrapportering 
  
 Vilka insatser som gjorts, 
  
 hur värdet av samarbetet uppfattats av berörda intressenter, 
  
 i vilken omfattning uppsatt mål har uppnåtts. 
  
 Omstrukturering av verksamheten 
 Mål 
 Omstrukturering av verksamheten skall fortsätta för att få större flexibilitet och lägre fasta kostnader. 
 143 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2004:17 
  
 Återrapportering 
  
 Vilka insatser som gjorts och kostnader för dessa, 
  
 hur företag och andra intressenter inom turistnäringen uppfat- tat värdet av omstruktureringen, 
  
 i vilken omfattning uppsatt mål har nåtts. 
  
 Övrig återrapportering 
 Framtidsprogrammet 
 Sveriges Rese- och Turistråd AB skall redovisa insatser för ge- nomförandet av Framtidsprogrammet och samarbetet med rese- och turistindustrin i detta. 
 Regionala tillväxtavtal och regionala tillväxtprogram 
 Mål 
 Sveriges Rese- och Turistråd AB skall bidra till att målet för den regionala utvecklingspolitiken, väl fungerande och hållbara arbets- marknadsregioner med en god servicenivå i alla delar av landet, uppnås. Detta innebär att bolaget skall vara samverkanspart i de regionala tillväxtprogrammen genom att bidra med  
 analys-, 
  metod- och kompetensstöd inom sitt ansvars- och kompetensområde. Bo- laget kan medverka till finansiering av de regionala tillväxtavtalen och de regionala tillväxtprogrammen. 
 Återrapportering 
 Sveriges Rese- och Turistråd AB skall senast den 17 februari 2004 redovisa bolagets insatser och åtgärder inkl. finansiering inom ramen för regionala tillväxtavtal och regionala tillväxtprogram. Den närmare utformningen av redovisningen kommer att framgå av sär- kilt underlag från Regeringskansliet (Näringsdepartementet). 
 144 
 Bilaga 4 
 Fakta om turism och turistnäringen i Sverige 
 En sammanställning gjord av Joseph, Turistdelegationen 
 Sverige har anslutit sig till den av Förenta Nationerna internatio- nellt vedertagna definitionen av turism. Detta ställer specifika krav på hur volymer och ekonomi ska mätas. Företeelsen turism och det vi kallar turistnäring skiljer sig markant från övriga aktiviteter och näringar eftersom företeelsen och därmed även näringen definieras utifrån konsumenternas beteende. Det går inte att, som i nästan alla andra näringar, förlita sig till enbart produktionsdata. Turist- näringen består av en mängd olika branscher som var och en bidrar med en större eller mindre andel av sin totala omsättning. 
 För att beskriva turismen och mäta utvecklingen behövs därför en mängd olika data. Det finns till exempel produktionsdata som mäter volymer och enskilda branschers totala omsättning. Dessa data måste sedan kompletteras med omfattande konsumentunder- sökningar för att kunna beskriva näringen. Sverige har som ett av de första länderna i världen anpassat sina beräkningar av turist- näringens konsumtion till World Tourism Organizations nya stan- dard som godkändes av FN i mars 2000. Man kan därför på natio- nell nivå ge en god beskrivning av turistnäringens effekter på eko- nomi och sysselsättning. Men som en följd av den heterogena struktur som kännetecknar näringen, återstår det fortfarande mycket arbete för att nå fram till ett tillförlitligt sätt att mäta näringens samlade effektivitet och lönsamhet. 
 145 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:17 
  
 Begreppsnyckeln 
 Turistdelegationens begreppsnyckel för turismen är en samman- ställning av World Tourism Organizations (WTO) rapport  
 Re- commendations on Tourism Statistics.  
 Översättning och anpassning till svenska förhållanden har skett i samråd med ett stort antal före- trädare för den svenska turistnäringen. Några av basbegreppen följer. 
 Turism 
  
 Turism omfattar  
 människors aktiviteter  
 platser utanför sin vanliga  
 omgivning  
 fritid, affärer eller andra syften. 
  
 Vanlig omgivning 
 när de reser till och vistas på för kortare tid än ett år för 
 Syftet med begreppet är att ge möjlighet att skilja ut  
 resenärer  
 som ska ingå i turiststatistiken från övriga resenärer. Den aktuella pro- blemställningen bestämmer hur begreppet vanlig omgivning ska avgränsas efter någon av tre faktorer: Avstånd, bortovarotid samt plats eller administrativt område. 
 Former av turism 
  
 Inhemsk turism, innefattar de som har sin hemvist i ett givet land och reser i det landet, 
  
 inkommande turism, innefattar de som reser i ett givet land och har sin hemvist i ett annat land, 
  
 utgående turism, innefattar de som har sin hemvist i ett givet land och reser i något annat land. 
  
 Syfte med besöket 
 En besökare kan ha många syften med en resa, men har alltid ett huvudsyfte utan vilket resan inte skulle ha blivit av. Acevedo rekommendationerna föreslår följande indelning. 
 146 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 4 
  
 Fritid, rekreation och semester, 
  
 besök hos släkt och vänner, 
  
 affärer och uppdrag, 
  
 hälso- och friskvård, 
  
 religionsutövning, 
  
 övrigt. 
  
 Exempel på övriga basbegrepp som finns definierade är; kategorier av turism, vistelsetid och besökare. 
 Affärer och uppdrag – Mötesindustrin 
 Som en första åtgärd i syfte att åskådliggöra mötesindustrins sam- lade värde och tydliggöra dess storlek och omfattning publicerade Turistdelegationen 2001, rapporten – Den svenska mötesindustrin. 
  
 Figur 1 
 . Affärsresandets totala omsättning (miljarder) 
  
 Källa 
 : Den svenska mötesindustrin, Turistdelegationen 2001. 
 I rapporten konstateras att svenskarnas affärsresande (inklusive mötesindustrin och individuellt affärsresande) totalt omsatte drygt 65 miljarder kronor (2000) varav den svenska mötesindustrin om- 
 147 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:17 
  
 satte ca 33 miljarder kronor år 2000 exkl. transporter med egen bil och traktamente (figur 1). 
  
 Figur 2.  
 Fördelning av omsättning inom mötesindustrin (miljarder) 
  
 Källa 
 : Den svenska mötesindustrin, Turistdelegationen 2001. 
 Mötesindustrin är fördelad på följande vis: 
  
 konferenser ca 21,5 miljarder varav 15 miljarder 
  
 i 
  
 Sverige och 6,5 miljarder utomlands, 
  
 mässor ca 7,5 miljarder varav 5,5 miljarder 
  
 i 
  
 Sverige och 2 miljarder utomlands, 
  
 kongresser 4 miljarder varav 3 miljarder 
  
 i 
  
 Sverige och 1 miljard utomlands (figur 2). 
  
 Världsturismen 
 Enligt World Tourism Organization (WTO) ökade världsturismen, mätt i antal internationella ankomster, med 2,7 procent 2002 till drygt 700 miljoner. I Europa, som tar emot nästan 57 procent av den internationella turismen i världen, ökade antalet ankomster 
 148 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 4 
  
 med 2,3 procent till drygt 400 miljoner och i Sverige ökade antalet utländska gästnätter 2002, med ca 7 procent till drygt 9,8 miljoner. 
  
 Figur 3.  
 Utlandsresor med minst en övernattning (WTO). Utländska gästnätter på hotell, stugbyar och vandrarhem i Sverige (Turistdelegationen/SCB) 
 Data i figur 3 ger en uppfattning om hus resandet i världen har ut- vecklats. Bilden visar hur den utländska turismen har utvecklats och utvecklingen av antalet utlandsresor i världen. Trots att kur- vorna inte är jämförbara, ger de dock en indikation på hur Sverige utvecklat sin inkommande turism från utlandet. 
 Turistsatelliträkenskaperna 2002 
 Sverige har som ett av de första länderna i världen anpassat sina be- räkningar av turistnäringens effekter på ekonomi och sysselsättning till WTOs nya standard som godkändes av FN i mars 2000. 
 År 2002 registrerades en svag tillbakagång av exportintäkterna, trots att de utländska besöksvolymerna hela tiden ökar, vilket beror på färre affärsresenärer (som spenderar mer) och fler fritidsrese- närer från närmarknaderna (som spenderar mindre). 
 149 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:17 
  
 Figur 4.  
 Utveckling av turismexporten jämfört med Sveriges totala export 1995 till 2002 
 Trots detta har turistnäringens exportvärde ökat snabbare än Sveriges totala export. Sedan 1995 har Sveriges totala export i lö- pande priser ökad med 46 procent och turismexporten med 72 procent (figur 4). Turismexport är också den enda exportnäring som skapar direkta momsintäkter till statskassan. För 2002 uppgick momsen på utländsk turismkonsumtion i Sverige till 6,8 miljarder kronor. 
  
 Figur 5.  
 Turismexporten och exportvärden för några viktiga varu- områden 2002 
 150 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 4 
  
 De svenska exportintäkterna på 43,5 miljarder kronor är lika stora som den svenska personbilsexporten eller större än möbel- och trä- varuexporten tillsammans (figur 5). 
  
 Figur 6.  
 Turistnäringens total omsättning i Sverige fördelat på olika branscher 2002 
 De branscher som får de största intäkterna från turism är: 
  
 handeln (drygt 41 miljarder kronor) varuinköp, livsmedel, sou- venirer och gränshandel, 
  
 luftfarten (drygt 24 miljarder kronor), 
  
 restauranger (knapp 22 miljarder kronor), 
  
 drivmedel (drygt 18 miljarder kronor), 
  
 boendeanläggningar (drygt 15 miljarder kronor) hotell, stug- byar, vandrarhem och camping (figur 6). 
  
 151 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:17 
  
 Figur 7.  
 Nyckeltal för turistnäringen i Sverige, 1995 till 2002. Reviderande och slutgiltiga data för åren 1995 till 2000 samt preli- minära data för åren 2001 och 2002 (löpande priser) 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 02/01 
  
 prel. 
  
 prel. 
  
 % 
  
 Total 
  
 105 503 
  
 109 429 
  
 123 057 
  
 132 086 
  
 136 450 
  
 145 263 
  
 159 860 
  
 163 520 
  
 2,2 % 
  
 turistkon- 
  
 sumtion i 
  
 Sverige 
  
 Svenskars 
  
 80 231 
  
 84 504 
  
 93 679 
  
 98 988 
  
 101 726 
  
 107 850 
  
 115 831 
  
 120 065 
  
 3,6 % 
  
 turistkon- 
  
 sumtion i 
  
 Sverige 
  
 Utlänningars 
  
 25 272 
  
 24 925 
  
 29 378 
  
 33 098 
  
 34 724 
  
 37 412 
  
 44 030 
  
 43 455 
  
 1,3 % 
  
 turistkon - 
  
 sumtion i 
  
 Sverige 
  
 Förädlings- 
  
 36 509 
  
 39 432 
  
 42 717 
  
 45 006 
  
 47 645 
  
 48 493 
  
 52 913 
  
 53 672 
  
 1,4 % 
  
 värde 
  
 Andel av 
  
 2,353 % 
  
 2,481 % 
  
 2,581 % 
  
 2,644 % 
  
 2,645 % 
  
 2,534 % 
  
 2,677 % 
  
 2,631 % 
  
 BNP 
  
 Sysselsatta 
  
 94 407 
  
 96 922 
  
 99 999 
  
 100 315 
  
 106 138 
  
 111 693 
  
 124 001 
  
 126 427 
  
 1,9 % 
  
 årsverken 
  
 Källa:  
 Turistdelegationen  SCB/Nationalräkenskaperna. 
  
 Turistnäringens andel av BNP var ungefär lika stor som tidigare år ca 2,6 procent, 
  
 turismens 
  
 förädlingsvärde 
  
 var 
  
 53,8 miljarder 
  
 kronor, 
  
 +1,4 procent jämfört med 2001, 
  
 den totala 
  
 konsumtionen 
  
 var 
  
 163,5 miljarder 
  
 kronor, 
  
 +2,2 procent jämfört med 2001, 
  
 den utländska konsumtionen utgjorde 43,5 miljarder kronor, – 1,3 procent jämfört med 2001, 
  
 antalet sysselsatta uppgick till drygt 126 000 helårsverken, +1,9 procent jämfört med 2001. Sedan 1995 har sysselsätt- ningen ökat med 34 procent eller 32 000 årsverken (figur 7). 
 152 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 4 
  
 Inkvarteringsstatistik 2002 
 År 2002 genomfördes 42,9 miljoner övernattningar på hotell, stug- byar, vandrarhem och campingplatser i Sverige. En ökning med 4,2 procent jämfört med 2001. Hotell, plus 1,7 procent, stugbyar, plus 5,9 procent och vandrarhem, plus 4,7 procent och camping, plus 7,5 procent. 
 De  
 svenska  
 gästnätterna var 32,2 miljoner, plus 3,5 procent. 
 De  
 utländska  
 gästnätterna var 9,8 miljoner, plus 7 procent jäm- fört med 2001. Från utlandsmarknaderna var det en svag minskning i början av året, men från maj och framåt var det ökningar varje månad. Efter händelserna den 11 september 2001 skedde en kraftig omfördelning av resandet till förmån för närmarknaderna. Den utvecklingen har bestått under hela 2002. Den största ökningen visar Norge och Danmark som ökade med 24 resp. 10 procent. Tyskland som volymmässigt är näst störst ökade med 4,6 procent. 
 Figur 8. 
  
 Hotellen svarar för ca 50 procent av 
  
 gästnätterna 
  
 men generar 
  
 83 procent av boendeintäkterna. För 
  
 campingen är 
  
 förhållandet 
  
 37 procent av volymerna och 11 procent av intäkterna (figur 8). 
 153 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:17 
  
 Volymutveckling under 2003 
 Inkvarteringsstatistik sommaren 2003 
 För sommarmånaderna (juni, juli och augusti) var ökningen i bo- endet på hotell, stugbyar, och vandrarhem 0,4 procent. En ökning med drygt 1 procent för svenskar och en minskning med nästan 2 procent för utlänningar. De totala volymerna låg på samma nivå i juni (0 procent), minskade i juli (1 procent) och ökade igen i augusti (2 procent). Rumsbeläggningen på hotellen minskade under sommaren från 52 till 50 procent som ett resultat av att rumskapaciteten på hotellen ökade med 3,4 procent och rumsför- säljningen minskade med 1,4 procent. 
  
 Figur 9.  
 Utveckling av logiintäkter och gästnätter på hotell, stug- byar  vandrarhem, juni till aug,  
 1998–2003 
  
 Källa:  
 Turistdelegationen  SCB. 
 Logiintäkterna som i löpande priser ökade både 2001 och 2002, minskade under sommaren 2003 med drygt 3 procent (figur 9). 
 154 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 4 
  
 Inkvarteringsstatistik  
 januari–oktober 
  2003 
 Under perioden gjordes det totalt 23,7 miljoner övernattningar på hotell, stugbyar och vandrarhem i Sverige, oförändrat jämfört med samma period i fjol. Andelen utländska gästnätter minskade med 1 procent och svenska gästnätter ökade med 1 procent. 
 Inkvarteringsstatistik 1985 till 2002 
  
 Figur 10.  
 Gästnätter (tusental), helår  
 1985–2002, 
  hotell, stugbyar, vandrarhem och camping 
  
 Källa 
 : Turistdelegationen  SCB. 
 Turismen i Sverige har haft en stadig volymökning sedan 1996. Under de senaste fem åren (1998 till 2002) har den totala ökningen varit drygt 14 procent, från totalt 37 miljoner till drygt 42 miljoner gästnätter (figur 10). 
 155 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:17 
  
 IBIS – inkommande besökare i Sverige 
 Syftet med intervjuerna i  
 IBIS-undersökningen 
  är att vid gränserna få en god uppfattning om volymer, dvs. hur många utländska besö- kare som besöker Sverige, när och varför. Undersökningen har ge- nomförts på Turistdelegationens uppdrag av SCB. 
  
 IBIS-undersökningen 
  för 2002 visar att totalt 14,2 miljoner ut- ländska besök genomfördes i Sverige. Av dessa var drygt hälften, 7,5 miljoner, besökare som övernattade. Flest besökare kom från våra nordiska grannländer, 8,7miljoner, vilket är nära 2/3 av alla besökare. Av de övernattande besökarna kom drygt 4 miljoner från övriga Europa, varav tyskarna svarade för 1,7 miljoner. Resterande 0,8 miljoner kom från övriga delar av världen, varav ungefär hälften kom från Nordamerika. Endagsresenärerna utgjorde nästan hälften av alla utländska besökare. Störst andel endagsresenärer kom från Norge följt av Finland och Danmark. 
 IBIS 2002, Inkommande besökare i Sverige efter syfte med resan. 
  
 Figur 11.  
 Inkommande besökare i Sverige efter syfte med resan 
  
 Källa:  
 Turistdelegationen  SCB. 
 156 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 4 
  
 IBIS-undersökningen 
  för 2002 visar att det huvudsakliga syftet för övernattande besökare till Sverige var resor på fritiden 48 procent, affärsresor svarade för 32 procent och besök hos släkt och vänner svarade för 15 procent av resorna (figur 11). 
  
 Figur 12.  
 Jämförelse av inkommande besökare per invånare i några europeiska länder 2002 
  
 Källor 
 : ETC/Tourmis, Erickson och Kramer (för Sverige). 
 Vid en internationell jämförelse av antalet övernattande besökare från utlandet per invånare, ligger Sverige över europasnittet och mellan Rep. Irland och Nederländerna (figur 12). 
 Nordisk jämförelse 
 En sammanställning av de nordiska ländernas kommersiella gäst- nätter på hotell under de första sex månaderna 2003 visar att Sverige är de landet i Norden som visar den minsta minskning av utländska övernattningar, minus 1,4 procent. Snittet för Norden var minus 4,2 procent. 
 157 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:17 
  
 Figur 13. 
 Sverige har tagit marknadsandelar från övriga nordiska länder och har under de senaste tre åren ökat sin andel av det totala inkom- mande resandet till de nordiska länderna från 27,6 till 30 procent (figur 13). 
 158 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 4 
  
 Bytesbalansen 
 Figur 14. 
 För första gången på många år minskade resevalutaunderskottet 
  
 under 2001 
  
 till 26,7 miljarder kronor, 
  
 en förbättring med 
  
 8,9 miljarder 
  
 kronor jämfört med 2000. 
  
 Under 2002 fortsatte 
  
 underskottet att minska och resevalutanettot förbättrades med 0,8 miljarder kronor från 2001. Underskottet var 26,6 miljarder kronor 2002. Totalt bidrog exporten (utländsk konsumtion i Sverige) med 43,6 miljarder kronor. Importen (svensk konsumtion utomlands) var 70,2 miljarder kronor (figur 14). 
 I under första halvåret 2003 fortsatte resevalutaunderskottet att minska och resevalutanettot förbättrades med 3,9 miljarder kronor från 2002. Detta berodde i huvudsak på minskad svensk konsum- tion utomlands. Under första halvåret 2003 bidrog exporten (ut- ländsk konsumtion i Sverige) med 20,5 miljarder kronor, som var en minskning med 0,5 miljarder. Importen (svensk konsumtion utomlands) var 30,9 miljarder kronor, en minskning med 4,4 miljarder kronor. 
 159 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:17 
  
 Turismen är viktig för sysselsättningen i Sverige 
 Turistnäringen är en utpräglad småföretagsbransch med stor bety- delse för tillväxten och sysselsättningen i många regioner 
  
 Figur 15.  
 Jämförelse av antal sysselsatta 2002 
 Totalt bidrog turistnäringen med drygt 126 000 årsverken år 2002. Detta motsvarar fler sysselsatta än vad SAAB, Volvo personvagnar, HM, Atlas Copco och Scania sysselsätter tillsammans i Sverige (figur 15). 
 160 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 4 
  
 Figur 16.  
 Index över utvecklingen av antalet sysselsatta inom turist- näringen och totalt antal sysselsatta i Sverige 1995 till 2002 
 Förädlingsvärde inom turistnäringen 2002 
 De viktigaste branscherna (de som står för störst andelar av det totala förädlingsvärdet) inom turistnäringen var 2002 hotell och restaurang som står för 27 procent av näringens ekonomi, varu- handeln 20 procent, fritidshusboendet 16 procent, och flyget 11 procent. 
 161 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2004:17 
  
 Figur 17.  
 Förädlingsvärde för några branscher i turistnäringen 2002 
 De varor och tjänster som turister konsumerar produceras av före- tag i olika branscher. Figur 17. visar andelen av de olika branscher- nas förädlingsvärde som hänför sig till turism. 
 Det är intressant att värdera de olika branschernas beroende av turism, dvs. hur stor andel av respektive bransch förädlingsvärde som skapas av just turisters konsumtion. I topp finns resebyråer och researrangörer med 100 procent, dvs. all verksamhet skulle upphöra om det inte fanns turister. Andra branscher med hög andel turism är flyget med 90 procent. Hotell och restaurang har 47 procent av sitt förädlingsvärde från turism. Detta kan förefalla lågt, men det beror på att i Sverige hanteras hotell och restaurang som en bransch. Hotellen har sannolikt en mycket hög andel (nära 100 procent) turism, medan restaurangerna har en ganska låg andel då huvuddelen av kunderna är lokala. För varuhandeln är andelen turism endast 5 procent, vilket gör varuhandeln ganska lite bero- ende av turism. På platser med hög turistisk aktivitet kan handeln dock vara starkt beroende av intäkterna från turister. 
 De olika branschernas olika beroende av turism illustreras på ett mycket tydligt sätt av de dramatiska händelserna i USA hösten 2001, krig i Irak och Sarssmittan. Varuhandeln blev lite berörd av detta, medan flyg, resebyråer och hotell bitvis drabbats ganska eller mycket hårt. 
 162 
 Bilaga 5 
 Nationella turistfrämjande- organisationer i några europeiska länder 
 En studie sammanställd av The Travel Business Partnership januari 2004. 
 163 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Innehåll 
  
 Förord ............................................................................. 
  
 165 
  
 Introduktion .................................................................................... 
  
 169 
  
 Sammanfattning av resultat............................................................. 
  
 172 
  
 Turistmyndigheternas och turistfrämjandeorganisationernas 
  
 förändrade roller..................................................................... 
  
 179 
  
 Nationella turistfrämjandeorganisationer...................................... 
  
 182 
  
 Finansiering av nationella turistfrämjandeorganisationer............. 
  
 183 
  
 Övriga aktiviteter............................................................................. 
  
 191 
  
 Organisation .................................................................................... 
  
 193 
  
 Orsaksanalys .................................................................................... 
  
 197 
  
 Slutsatser – att hitta rätt balans....................................................... 
  
 201 
  
 Landstudier: 
  
 Danmark........................................................................................... 
  
 205 
  
 Finland.............................................................................................. 
  
 215 
  
 Frankrike.......................................................................................... 
  
 224 
  
 Grekland........................................................................................... 
  
 233 
  
 Ungern ............................................................................................. 
  
 246 
  
 Irland ................................................................................................ 
  
 260 
  
 Nederländerna ................................................................................. 
  
 270 
  
 Portugal............................................................................................ 
  
 280 
  
 164 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Förord 
 Projektbeskrivning 
 I direktiven (Dir 2003:60) för utredningen om turistfrämjandets funktion, organisation och rollfördelning ingår att kartlägga turistfrämjandets mål och organisation i ett urval andra länder. Inom utredningens ramar har Turistdelegationen i september 2003 givit The Travel Business Partnership i uppdrag att genomföra en studie av nationella turistfrämjandeorganisationer i några euro- peiska länder. 
 Syftet med studien var att: 
  
 få kunskap om turistmyndigheternas och turistfrämjandeorganisationernas organisation, roll och ansvar i de olika länderna, 
  
 genom analyser och intervjuer med viktiga privata och offent- liga aktörer fastställa hur framgångsrika dessa organisationer och myndigheter är,· 
  
 lära från de olika ländernas erfarenheter inom främjande av tu- rism samt lyfta fram de som lyckats anpassa sin verksamhet efter nya ekonomiska och politiska omständigheterna. 
  
 De länder som ingår i studien är Danmark, Finland, Frankrike, Grekland, Nederländerna, Portugal och Ungern. Även Irland har tagits med eftersom turistindustrin på Irland nyligen omorganise- rats och det var osäkert om det skulle gå att få bra information från övriga länder när studien beställdes. 
 De områden som studerats är: 
 Hur turistfrämjandeorganisationerna är uppbyggda och vilka resurser de har: 
  
 större institutioner och organisationer delaktiga i turismutveckling och marknadsföring på nationell nivå, 
  
 förhållande mellan statliga och regionala institutioner inom turismen, 
  
 fördelningen av uppgifter och kompetens mellan dessa institu- tioner, 
  
 den nationella turistorganisationens förhållande till regionala och lokala organisationer,· 
  
 total budget – inklusive den årliga statliga finansieringen,· 
  
 165 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 budget för marknadsföring i det egna landet,· 
  
 uppdelning av budgeten i fasta och rörliga kostnader (det vill säga för administration och marknadsföring),· 
  
 anställda. 
  
 Turistfrämjandeorganisationernas ansvar och verksamhet: 
  
 organisationsform – offentlig, privat eller blandad, 
  
 vilka departement som ansvarar för turistpolitiken,· 
  
 turistfrämjandeorganisationens mål inom ramen för turistpolitiken, 
  
 statliga program för rese- och turistindustrin, 
  
 mätbara mål för turismen, 
  
 marknadsföringsverksamhet, 
  
 forskning och utveckling, 
  
 inblandning i utbildning, kvalitetskontroll, teknisk förnyelse och investeringsfrämjande. 
  
 Samarbeten med: 
  
 andra offentliga institutioner,· 
  
 branschorganisationer och andra organ,· 
  
 övriga intressenter. 
  
 Turismens ekonomiska betydelse: 
  
 analys av turismens bidrag till landets ekonomi, 
  
 förhållandet mellan turistnäringens och turistfrämjandeorgani- sationens budget och utgifter vad beträffar BNP, befolkning, inkommande turister, gästnätter och internationella turismin- täkter, 
  
 analys av turistfrämjandeorganisationens budget i förhållande till utvecklingen av den inkommande turismen på nationell nivå. 
  
 Utvärdering av turistfrämjandeorganisationens verksamhet med hjälp av olika mätredskap: 
  
 turismens tillväxt på olika marknader och inom olika marknadssegment, 
  
 jämförelse med konkurrenter, till exempel årliga marknadsfö- ringsutgifter jämfört med antal besökare och den privata sek- torns inflytande på marknadsföringen av turism,· 
  
 166 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 mätning av orsakssamband, till exempel marknadsföringskostnader per turistutlägg och turistintäkt, 
  
 intervjuer med viktiga aktörer inom rese- och turistindustrin. 
  
 Intervjuer genomfördes med minst fem aktörer från rese- och tu- ristnäringen i varje land, både från offentlig och privat sektor. Det var regionala och lokala turistorganisationer, flygbolag, hotellked- jor, resebyråer, forskningsinstitut och konsulter. 
 Intervjupersonerna ombads att ge sin uppfattning om turist- näringen i sina respektive länder, om stödsystemen generellt, sam- arbetet mellan den nationella turistfrämjandeorganisation och övriga intressenter – regionala och kommunala turistfrämjandeor- ganisationer och privata företag – samt hur man uppfattar effekti- viteten i verksamheten. 
 Metod 
 Studien utfördes i två etapper: 
 Etapp 1: Undersökning och analys 
 Studien började med att söka efter information om strukturen för turistfrämjandet i varje land. I detta ingick både skriftlig informa- tion och källor på internet. Ett frågeformulär skickades ut till de olika nationella turistfrämjandeorganisationerna. Dessa följdes upp med  
 e-post 
  och telefonsamtal för att samla in den grundinforma- tion som behövdes för den första beskrivande delen av studien. Detta visade sig mycket svårare än väntat då en del var ovilliga att lägga ner tid på vår undersökning utan någon garanti att få någon- ting i gengäld. 
 Etapp 2: Personliga samtal och telefonintervjuer samt slutlig analys 
 Den inledande studien följdes upp med telefonsamtal och person- liga intervjuer med experter från rese- och turistindustrin i varje land samt med anställda vid de nationella turistfrämjandeorganisa- tionerna, såväl på huvudkontoret som på utlandskontoren. The Travel Business Partnership drog fördel av Turistdelegationens deltagande i World Tourism Organizations möte och andra inter- 
 167 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 nationella sammankomster för att genomföra personliga intervjuer med viktiga offentliga och privata aktörer i turistnäringen. 
 Tack 
 Alla siffror i den här rapporten har tillhandahållits av turistmyn- digheterna och turistfrämjandeorganisationerna i respektive land. Vi vill särskilt tacka det danska turistrådet och Nederländernas tu- ristråd som har delat med sig statistik från sina nyligen genomförda turistundersökningar. Detta gav oss möjlighet att jämföra våra re- spektive resultat. 
 Av olika anledningar finns det skillnader i resultaten och där vi funnit skiljaktigheter har vi hållit fast vid våra resultat efter att i de flesta fall kontrollerat med våra källor. 
 Vi har gjort stora ansträngningar för att försäkra oss om riktig- heten i vår rapport och att intervjuobjekten citerats korrekt. The Travel Business Partnership kan dock inte hållas ansvarig för inne- hållet i denna rapport, för eventuella tolkningar av den eller för skada som uppstått vid dess användning. 
 Definitioner 
 Nationell turistmyndighet innebär: 
  
 specifik statlig myndighet med ansvar för turismen på den allra högsta nivån eller,· 
  
 specifik statlig myndighet som har ett direkt inflytande över turismen eller,· 
  
 alla regeringsorgan eller myndigheter som har direkt inflytande över turismen. 
  
 Turistdelegationen är den statliga turistmyndigheten i Sverige. 
 Med nationell turistfrämjandeorganisation, ibland även kallad na- tionellt turistråd avses: 
  
 en självständig offentlig, halvoffentlig eller privat organisation, etablerad eller erkänd av staten som den organisation som ska bedriva turistfrämjande verksamhet på nationell nivå, i vissa fall med ansvar för marknadsföring och analys av inkommande turism. 
  
 168 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Sveriges Rese- och Turistråd är Sveriges nationella turistfrämjande- organisation. 
 Mått som används i turiststatistiken 
 De mått som används i turiststatistiken är: 
  
 VF 
  
 antal inkommande besökare vid gränsen, inklusive endagsbe- 
  
 sök, 
  
 TF 
  
 antal inkommande flerdagsbesökare vid gränsen, dvs. som 
  
 tillbringar minst en natt i landet, 
  
 TCE 
  
 antal inkommande flerdagsbesökare eller gästnätter på alla 
  
 former av kommersiella anläggningar, 
  
 THS 
  
 antal inkommande flerdagsbesökare eller gästnätter som 
  
 spenderar flera dagar på hotell och liknande anläggningar, 
  
 NA 
  
 ej tillgänglig, 
  
 Neg 
  
 obetydlig. 
  
 Introduktion 
 Orsaken till ländernas engagemang i turism 
 Turism är en verksamhet som i huvudsak upprätthålls av privata aktörer, men staten har traditionellt spelat en nyckelroll i utveck- lingen och marknadsföringen av turismen. Statens roll är mer bety- delsefull i utvecklingsländer eller i länder där turismen befinner sig i en övergångsfas. I dessa länder kan statligt stöd vara avgörande för att komma igång. I ekonomiskt högutvecklade länder är be- hovet av offentligt stöd till turistnäringen mindre. 
 Det är allmänt känt att det behövs ett fysiskt, skattemässigt och socialt regelverk för att turismen ska utvecklas på ett hållbart sätt. Staten tillhandahåller vanligtvis den grundläggande fysiska infra- strukturen som behövs för turismen, exempelvis vägar, flygplatser och kommunikationer, liksom det regelsystem inom vilket rese- och turistindustrin arbetar. 
 169 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Ökande tecken på frigörelse 
 De senaste 15 åren har det offentliga engagemanget i turismen minskat, i synnerhet på den nationella eller statliga nivån. Detta har medfört att ett antal traditionellt statliga ansvarsområden och verk- samheter inom turistnäringen har överlåtits till lokala myndigheter och till den privata sektorn. 
 På grund av att så få länder ingår i studien finns det inte ut- rymme för svepande generaliseringar. Det framgår dock klart från vår generella översyn av nationella turistfrämjandeorganisationer världen över att den här trenden med minskat statligt engagemang för turismen växer och sprider sig. 
 Detta bekymrar internationella, halvstatliga organisationer som World Tourism Organization (WTO) eftersom antalet medlemmar i vissa delar av världen minskar i takt med att de nationella turist- myndigheterna upphör att existera. Varken självstyrande regioner, till exempel Flandern eller nationella turistfrämjandeorganisationer kan ersätta staten som fullvärdiga medlemmar i WTO och de kan inte heller bli associerade medlemmar. Vissa tror att detta kommer att leda till en översyn av WTO:s författning och en eventuell om- organisation av dess verksamhet. 
 Fortsatta budgetåtstramningar i den offentliga sektorn 
 Det kan tyckas paradoxalt att statens engagemang i turismen ifrågasätts allt mer samtidigt som kunskapen om turismens eko- nomiska betydelse aldrig varit större än nu. 
 Denna trend beror delvis på statens ökade ansträngningar att hålla nere de offentliga utgifterna, en ökande liberalisering det se- naste årtiondet och inte minst den politiska och ekonomiska över- gången till mer marknadsdrivna ekonomier, vilket har lett till en omvärdering av den offentliga sektorns traditionella verksamheter. 
 Detta har varit speciellt märkbart i Europa och Nordamerika. Med hjälp av förmånliga låneregler hos internationella hjälporgani- sationer som Internationella valutafonden och Världsbanken blir det vanligare även i andra delar av världen att göra sig av med statlig ägda tillgångar inom turismen. Ansträngningar görs aktivt för att involvera lokala myndigheter och privat företag i turismens ut- veckling. 
 170 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Decentraliseringen har gjort att många länder har flyttat över be- slut till regionala och kommunala myndigheter. Ett lands speciella historiska, politiska och kulturella omständigheter påverkar därför starkt hur den nationella turistmyndigheten är organiserad. 
 Trycket på att begränsa statens utgifter har ökat. En huvudfråga är därför hur staten ska kunna rättfärdiga ett fortsatt användande av skattemedel till utveckling och marknadsföring av turism, i syn- nerhet som det statliga stödet till övriga näringar har minskat. 
 Ett förändrat politiskt och ekonomiskt klimat 
 Undersökningar som genomförts av OECD och WTO de senaste tio åren visar att dessa frågor försvåras ytterligare av att traditio- nella politiska, sociologiska eller ekonomiska förhållanden inte längre gäller. Statligt stöd till rese- och turistindustrin ligger till exempel inte längre nödvändigtvis i nationens intresse eftersom rese- och turistföretagen blir allt mer multinationella. 
 Det finns en oro i vissa länder att statens marknadsföring av tu- rismen – som i andra näringar främst ses som ett ansvar för de pri- vata företagen – kan uppfattas som felaktigt utnyttjande av statliga medel. Dessutom kan detta resultera i en marknadsföringsorgani- sation som är mindre lyhörd och entreprenörsbenägen än den borde. Den privata sektorn förväntar sig därför att den ska ta sig an vissa marknadsföringsfunktioner som staten tidigare ansvarat för, ofta i något slags samarbete med den offentliga sektorn. 
 De flesta nationella turistorganisationer som samarbetar med den privata sektorn förlitar sig på att turistnäringen förser dem med bidrag till marknadsföring, annonsering och till finansiering av speciella kampanjer, eller till och med utbyte i form av varor eller tjänster, till exempel gratis hotell och flyg för journalister. Andra förlitar sig på att den privata sektorn också bidrar till den administrativa budgeten. Detta leder ofta till att privata företag får ett allt större inflytande på turismens utveckling och på turistorga- nisationernas strategier, liksom på hur budgeten används. 
 Av intervjuer med hotellpersonal och lokala turistchefer i Dan- mark och Finland framgick att den privata sektorn bidrar aktivt i beslut om nationella marknadsföringskampanjer i länder där de själva är kunder till den nationella turistfrämjandeorganisationen och betalar för att kunna påverka. 
 171 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Skillnader över Europa 
 Det finns markanta skillnader mellan de norra och södra, centrala och östra delarna av Europa. Trenden i norra Europa går mot ett ökat samarbete mellan offentlig och privat sektor och det finns tecken på en liknande utveckling i södra och östra Europa även om den i vissa fall går ganska långsamt. 
  men ökad privat medverkan på alla nivåer 
 Trenden mot ökad offentlig och privat samverkan vad gäller ut- veckling och marknadsföring av turismen märks inte enbart på na- tionell nivå. Detta sprider sig mer och mer till regionala och kom- munala nivåer, speciellt i länder med federala eller decentraliserade politiska system. I vissa länder har regeringens strategi vad gäller samarbete mellan offentlig och privat sektor påverkats av vad som hänt på lokal nivå. 
 Denna rapport lägger fokus på nationella trender i några euro- peiska länder. Det är dock intressant att många kommuner har mycket mer sofistikerade samarbeten mellan offentlig och privat verksamhet än vad man har på nationell nivå. Många av dem får två tredjedelar av sin budget från kommersiell verksamhet som inbe- griper privata företag. Klart är att det finns mycket att lära av dessa exempel. 
 Sammanfattning av resultat 
 Turismens ekonomiska utveckling 
 2003 har varit ett svårt år. 
 2003 har varit ytterligare ett svårt år för den internationella turis- men. Året började bra, men sedan drabbades den globala turismen av förberedelserna för kriget i Irak, det fortsatta hotet om terro- rism, den ekonomiska nedgången och  
 SARS-epidemin. 
  Det tar tid att överblicka de negativa effekterna och många av aktörerna kom- mer inte kunna berätta om sina erfarenheter på grund av att de inte längre finns kvar. 
 Trots detta var deltagarna vid det tionde årliga forumet i Pisa (29  
 oktober–2 
  november 2003) överens om att det nu finns klara 
 172 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 tecken på en återhämtning, vilket visar på branschens återhämt- ningsförmåga och det uppdämda resebehovet bland kunderna efter en av de största förtroendekriserna i turismens historia. 
 De senaste siffrorna från WTO:s världsturismbarometer visar på förbättrade resultat för turismen de senaste fyra månaderna, men skillnaderna är stora mellan olika länder och världsdelar. Det är tydligt att de senaste terroristattackerna haft betydligt mindre på- verkan på resandet än väntat, då det verkar som om människor vant sig vid att leva i en osäker värld. 
  
 Figur 1.  
 Den internationella turismens utveckling 2003 
  
 30 
  
 år 
  
 föregående 
  
 20 
  
 10 
  
 månad 
  
 0 
  
 samma 
  
 -10 
  
 med 
  
 Ev 
  
 -20 
  
 World 
  
 jämfört 
  
 Europe 
  
 -30 
  
 Asia/Pacific 
  
 i % 
  
 Brown 
  
 Skillnad 
  
 -40 
  
 Africa/Middle East 
  
 -50 
  
 Bishop 
  
 Feb 
  
 Mar 
  
 Apr 
  
 May 
  
 Jun 
  
 Jul 
  
 Aug 
  
 Källa:  
 World Tourism Organization. 
 men det finns klara tecken på återhämtning 
 Redan i augusti 2003 visade Europa, Mellanöstern och Afrika åter- igen på en tillväxt i resandet även om det fortfarande är för tidigt att säga hur utfallet blev för hela 2003. 
 Även om antalet ankomster stiger kraftigt i vissa regioner så är lönsamheten fortfarande dålig och den nuvarande återhämtningen sker mot bakgrund av en relativt svag konjunktur. Världsekonomin anses vara i en lågkonjunktur när BNP växer med mindre än 
 173 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 2 procent. Aktuella prognoser pekar trots allt mot fortsatt ekono- misk återhämtning under 2004. 
  
 Figur 2.  
 Tillväxt i världsekonomin  
 1988–2003 
  och prognos för  
 2004–2009 
  (årlig förändring i procent) 
  
 6 
  
 5 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 -1 
  
 Real GDP 
  
 Industrial Production 
  
 Prognos 
  
 -2 
  
 -3 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 2008 
  
 Källa:  
 Global Insight. 
 Blandade resultat för länderna i undersökningen 
 Resultaten för de första  
 sju–åtta 
  månaderna 2003 var mycket blan- dade för länderna i denna studie. Enligt de uppgifter som de natio- nella turistfrämjandeorganisationerna lämnat in till European Tra- vel Commission var det bara två länder, Irland och Portugal, som visade ett förbättrat resultat jämfört med samma period 2002, båda hade ökat med ca 2 procent. Danmark, Sverige och Finland hade minskat med 1 procent. Grekland visade på  
 -2,5 
  procent och Nederländerna, Ungern och Frankrike på  
 –6 
  procent till – 8 procent. Beräkningar för hela år 2003 överensstämmer med det ovan nämnda utfallet. Irland förväntar sig den största tillväxten (3 procent) och Frankrike den största nedgången (ca  
 –8 
  procent). 
 Det är väldigt svårt att hänföra ländernas skilda resultat direkt till turistfrämjandeorganisationernas insatser, eller brist på insatser. Möjligen kan man i Frankrikes fall dra slutsatsen att olika statliga insatser skulle kunna har förbättrat turismens utfall. Men det skulle troligtvis vara att gå lite väl långt i sina slutsatser. 
 174 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Frankrike har ojämförligt den största andelen ankomster, gästnätter 
 Figur 3 summerar turismens ekonomiska utfall för 2001 och 2002. Utvecklingstrenderna är redan väl kända och visar inte på några överraskningar. Portugal var sämst i fråga om tillväxt under 2002 medan Ungern hade den bästa tillväxten. Frankrikes dominerande ställning på marknaden är uppenbar. 
  
 Figur 3.  
 Ankomster och övernattningar  
 2001–2002 
  
 Länder 
  
 Mått 
  
 2001 ('000) 
  
 Förändring 
  
 2002 
  
 förändring 
  
 % 
  
 ('000) 
  
 % 
  
 2001/00 
  
 2002/01 
  
 Ankomster 
  
 Danmark 
  
 TF 
  
 8,000 
 a 
  
 na 
  
 7,800 
 a 
  
 -2,5 
 a 
  
 TCE 
  
 2,028 
  
 -2,8 
  
 2,010 
  
 -0,9 
  
 Finland 
  
 TF 
  
 2,826 
  
 4,1 
  
 2,875 
  
 1,7 
  
 TCE 
  
 1,999 
  
 na 
  
 2,043 
  
 2,2 
  
 Frankrike 
  
 TF 
  
 75,202 
  
 -2,6 
  
 77.012 
  
 2,4 
  
 Grekland 
  
 TF 
  
 14,035 
  
 7,3 
  
 14,180 
  
 0,9 
  
 Ungern 
  
 TF 
  
 10,737 
 a 
  
 na 
  
 11,110 
 a 
  
 na 
  
 VF 
  
 15,333 
  
 -1,5 
  
 15,870 
 b 
  
 3,5 
  
 TCE 
  
 3,070 
  
 2,6 
  
 2,949 
  
 -3,9 
  
 Irland (Total) 
 c 
  
 TF 
  
 6,926 
  
 na 
  
 7,061 
  
 1,9 
  
 Irland (Repu- 
  
 TF 
  
 6,353 
  
 -4,4 
  
 6,477 
  
 1,9 
  
 bliken) 
  
 Nederländerna 
  
 TCE 
  
 9,500 
  
 -5,0 
  
 9,595 
  
 1,0 
  
 Portugal 
  
 TF 
  
 12,167 
  
 0,6 
  
 11,666 
  
 -4,1 
  
 Sverige 
  
 TF 
  
 7,479 
  
 na 
  
 7,590 
  
 1,5 
  
 VF 
  
 14,713 
  
 na 
  
 14,272 
  
 -3,0 
  
 Övernattningar 
  
 Danmark 
  
 TCE 
  
 9,748 
  
 -2,6 
  
 9,590 
  
 -1,6 
  
 N/total 
  
 23,125 
  
 -3,4 
  
 23,283 
  
 0,7 
  
 THS 
  
 5,958 
  
 -2,0 
  
 5,934 
  
 -0,4 
  
 Finland 
  
 TCE 
  
 4,183 
  
 2,9 
  
 4,290 
  
 2,6 
  
 THS 
  
 3,570 
  
 na 
  
 3,622 
  
 1,5 
  
 Frankrike 
  
 TCE 
  
 581,035 
  
 -0,8 
  
 586,673 
  
 1,0 
  
 THS 
  
 na 
  
 na 
  
 77,602 
  
 na 
  
 175 
 Bilaga 5 SOU 2004:17 
  
 Grekland 
  
 TCE 
  
 na 
  
 na 
  
 94,000 
 a 
  
 na 
  
 THS 
  
 46,574 
  
 -0,1 
  
 47,055 
 a 
  
 1,0 
 a 
  
 Ungern 
  
 TCE 
  
 10,984 
  
 3,6 
  
 10,114 
  
 5,8 
  
 THS 
  
 7,640 
  
 3,7 
  
 na 
  
 na 
  
 Irland (Total) 
 c 
  
 TCE 
  
 na 
  
 na 
  
 46,900 
  
 na 
  
 Republiken 
  
 THS 
  
 14,960 
  
 -13,4 
  
 14,551 
  
 -2,7 
  
 Irland 
  
 Nederländerna 
  
 TCE 
  
 25,502 
  
 -6,5 
  
 26,368 
  
 3,4 
  
 Portugal 
  
 TCE 
  
 81,843 
  
 0,9 
  
 72,599 
 a 
  
 -11,3 
 a 
  
 THS 
  
 23,578 
  
 -2,2 
  
 20,915 
  
 -11,3 
  
 Sverige 
  
 TCE 
  
 9,133 
  
 5,5 
  
 9,768 
  
 6,9 
  
 THS 
  
 4,927 
  
 5,3 
  
 4,868 
  
 -1,2 
  
 Källor 
 : Respektive lands turistmyndigheter och turistfrämjandeor- ganisationer; European Travel Commission under TourMIS; World Tourism Organization (WTO). 
  
 a 
  
 Travel Business Partnerships uppskattningar. 
  
 b 
  
 Ungerska Turistbyrån uppger 31,7 miljoner inkommande besökare vid gränsen. 
  
 c 
  
 Uppskattningar av Turism på Irland, Fáilte Ireland för republiken Irland och Nordirland 
  
 . 
  
 VF = Antal inkommande besökare vid gränsen, inklusive en- dagsbesök, 
 TF = Antal inkommande flerdagsbesökare vid gränsen, dvs. som tillbringar minst en natt i landet, 
 TCE = Antal inkommande flerdagsbesökare eller gästnätter på alla former av kommersiella anläggningar, 
 THS = Antal inkommande flerdagsbesökare eller gästnätter som spenderar flera dagar på hotell och liknande anläggningar. 
  och intäkter från internationell turism 
 Bilden ser likadan ut när det gäller intäkterna från inkommande turism. Frankrikes intäkter under 2002 var 3,7 gånger större än Greklands, som var näst störst. 
 Det finns vissa mindre skillnader mellan de siffror som redovisas i figur 4, av vilka de flesta kommer från respektive nationella turist- främjandeorganisation, och de senaste siffrorna från WTO. Detta 
 176 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 kan möjligen bero på att olika växelkurser använts för omvandling till  
 USA-dollar. 
  
 Figur 4.  
 Internationella turistintäkter, 2002 
  
 Land 
  
 Miljoner euro 
  
 Förändring % 
  
 on 2001 
  
 Danmark 
  
 5,483 
  
 13.2 
 a 
  
 Finland 
  
 1,664 
  
 3.4 
  
 Frankrike 
  
 34,500 
  
 7.8 
 b 
  
 Grekland 
  
 9,240 
  
 -9.8 
  
 Ungern 
  
 4,224 
  
 12.0 
  
 Irland (Total) 
  
 3,985 
 c 
  
 na 
  
 Irland (Republi- 
  
 3,480 
  
 10.7 
 b 
  
 Proctor) 
  
 Nederländerna 
  
 8,130 
  
 14.6 
  
 Portugal 
  
 6,259 
  
 7.5 
 b 
  
 Sverige 
  
 4,647 
  
 6.4 
  
 Källor:  
 Respektive lands turistmyndigheter och turistfrämjandeor- ganisationer; World Tourism Organizations, Internationella valu- tafonden, Förenta Nationerna. 
  
 a 
  
 Travel Business Partnerships uppskattningar. 
  
 b 
  
 World Tourism Organizations uppskattning baserat på separata, tidigare data. 
  
 c 
  
 Uppskattningar av Turism på Irland, Fáilte Ireland för Republic of Ireland och Nordirland. 
  
 Grunddata som använts för jämförelser i undersökningen 
 Figur 3 och 4 visar att tillgänglig statistik från de olika länderna inte helt stämmer överens. För att göra tabeller som är lättare att förstå har The Travel Business Partnership lagt in uppskattningar för en del av de uppgifter som saknas. Figur 5 visar de siffror (inklusive uppskattningar) som ligger till grund för de flesta efterföljande tabellerna i denna rapport. 
 177 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Figur 5.  
 Bassiffror för ekonomisk- och turiststatistik som används i tabellerna i denna rapport 2002 
  
 Länder 
  
 Invånare 
  
 BNP 
  
 Internationell turism 
  
 (miljoner) 
  
 (milja. euro) 
  
 Intäkter 
  
 Ankomster 
 a 
  
 Gästnätter 
 b 
  
 (milj. euro) 
  
 ('000) 
  
 ('000) 
  
 Danmark 
  
 5,3 
  
 182,5 
  
 5,483 
  
 7,800 
  
 9,590 
  
 Finland 
  
 5,2 
  
 139,7 
  
 1,664 
  
 2,875 
  
 4.290 
  
 Frankrike 
  
 59,7 
  
 1,510.0 
  
 34,500 
  
 77,012 
  
 586,873 
  
 Grekland 
  
 10,6 
  
 140,1 
  
 9,240 
  
 14,180 
  
 94,000 
  
 Ungern 
  
 9,9 
  
 64,7 
  
 4,224 
  
 11,100 
  
 10,114 
  
 Hela Irland 
  
 5,6 
  
 167,6 
  
 3,985 
  
 7,061 
  
 46,900 
  
 Republiken 
  
 3,9 
  
 129,7 
  
 3,259 
  
 6,477 
  
 45,346 
  
 Irland 
  
 Nederländerna 
  
 16,1 
  
 444,9 
  
 8,130 
  
 13,500 
  
 26,368 
  
 Portugal 
  
 10,0 
  
 129,3 
  
 6,259 
  
 11,666 
  
 72,599 
  
 Sverige 
  
 8,8 
  
 254,0 
  
 4,647 
  
 7,590 
  
 9,768 
  
 Källor:  
 Respektive lands turistmyndigheter och turistfrämjandeor- ganisationer, World Tourism Organization, Internationella valuta- fonden och Förenta Nationerna. 
  
 a 
  
 inkommande flerdagsbesökare vid gränsen (TF). Uppgifterna från Danmark, Ungern och Nederländerna är ungefärliga. 
  
 b 
  
 Antal inkommande flerdagsbesökare på alla former av kommersiella anläggningar (TCE). Uppgifter från Grekland, Ungern  
  
 och Portugal är ungefärliga. 
  
 Naturligtvis finns det bristande överensstämmelse i siffrorna från de olika länderna. Det beror på att man använder sig av olika meto- der och antaganden och på olika rättsliga, affärsmässiga och sociala omständigheter. Dessutom uppdateras statistiken ofta och siff- rorna som står i figur* 5 kanske inte är de senaste. Detta har emel- lertid ingen avgörande betydelse. 
 178 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Turistmyndigheternas och turistfrämjandeorganisationernas förändrade roller 
 Från direkt ingripande till samordning 
 I början av ett lands turismutveckling brukar staten ta sig an rollen som pionjär. Detta anses vanligen nödvändigt på grund av de enorma investeringar som krävs i form av infrastruktur och anläggningar för att öppna upp landet för turism och att skapa tillväxt. Den privata sektorn kan inte förväntas ta några risker innan dessa förutsättningar har skapats. 
 I takt med att turismen växer blir intresset från den privata sektorn större. Affärsmöjligheterna ökar och leder vanligen till ett uppsving i hotellbyggande och en snabb ökning av antalet rese- byråer och – arrangörer. För att dämpa det snabbt ökande utbudet och reglera näringen ser sig staten mer eller mindre tvingad att införa lagstiftning speciellt riktad mot rese- och turistnäringen. Tillstånd för att bedriva resebyrå och klassificering av hotell blir obligatoriskt och man inför omfattande priskontroller. 
 Samtidigt tenderar nya skatter att införas av regeringen för att få tillbaka en del av de ursprungliga investeringar som gjorts i infra- struktur. Detta är ofta ett resultat av de nationella turistmyndig- heternas oinskränkta befogenheter. 
 Låt marknadskrafterna ta över 
 Den tredje och sista fasen i de nationella turistfrämjandeorganisa- tionernas inblandning i turismen kan karaktäriseras av statens roll som koordinator eller katalysator för turismens utveckling. Här befinner sig de flesta av länderna idag. Möjliga undantag är Chavez land, Portugal och till en mindre del Ungern, där den statliga in- blandningen i turistnäringen fortfarande är stark. Landstudien visar dock att det är ändringar på gång i Portugal. Trots att Ungern har ett mycket byråkratiskt system är de nationella turistorganisatio- nerna och – myndigheterna väl medvetna om behovet av att till- handahålla den grundläggande infrastrukturen för turismens ut- veckling och samtidigt tillåta den privata sektorn att driva på den framtida tillväxten av turismen. 
 179 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 I de flesta länder som befinner sig i fas 3 har staten redan gjort sig av med sina intressen i turistanläggningar. Grekland är det enda landet i vår undersökning där de nationella turistaktörerna fortfa- rande har intressen i utbyggnad och skötsel av fast egendom, men det finns tecken på att man går mot en privatisering av dessa till- gångar. 
 På grund av en ekonomisk liberalisering, jämlik beskattning och förenklad byråkrati är rese- och turistindustrin i fas  
 3-länderna 
  i stort befriade från regleringar och föreskrifter. Alla dessa länder har en hög ekonomisk utvecklingsnivå. Den rådande trenden byg- ger på principen om de fria marknadskrafterna. Nya lagar och reg- ler, till exempel den nya europeiska paketreselagen, är mera utfor- made för att skydda turister och andra konsumenter än för att reglera branschen. 
 En enande kraft för en fragmenterad näring 
 Få regeringar verkar tvivla på det lämpliga i att staten är engagerad i turistnäringen. De rättfärdigar detta engagemang med att markna- den inte fungerar eller med att det är nödvändigt att minimera hin- der för tillväxt. Sådant hinder inbegriper onödiga regleringar och pålagor, ineffektivitet i transportväsendet, eller snedvridningar i skatte- eller regelsystem som diskriminerar turistnäringen. Staten kan också underlätta tillgången till kapital, markområden och ut- bildad arbetskraft. I korthet, endast staten kan säkerställa att tu- rismen utvecklas för landets bästa. 
 De nationella turistmyndigheterna är därför ofta inblandade i frågor som rör strategier, planering och tillväxt i turistnäringen. Myndigheten agerar som samordnare mellan regeringen, olika de- partement, lokala och regionala myndigheter samt den privata sektorn. Ett antal exempel från de olika länderna visar att departe- mentsövergripande kommittéer och rådgivande funktioner spelar en relativt viktig roll för verkställandet av turistpolitiken. Och även om det inte finns någon formell struktur för samordning på de- partementsnivå så tycks detta fungera bra ändå med hjälp av sunt förnuft. 
 I de flesta länder har de nationella turistmyndigheterna en roll i utbildning och imagemarknadsföring. Ett lands image ses ofta som en integrerad del av dess totala ekonomiska utveckling. Turism är inte bara en angelägen källa till utländsk valuta och viktig för att 
 180 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 skapa arbetstillfällen utan spelar även en viktig roll när det gäller att skapa bilden av landet utomlands. Många stater anser därför att marknadsföring av turism är ett legitimt sätt att utveckla export- marknader. 
 När det gäller utbildning är statens roll ofta att stödja små och medelstora företag, vilka utgör runt 90 procent av rese- och turist- industrin i de flesta länder. I Danmark, Nederländerna och i viss mån Finland anser de att de har en uppgift på detta område. 
 Marknadsföring av landet snarare än av specifika turistprodukter 
 Två huvudfrågor är fortfarande obesvarade. Ska staten främja tu- rismen i ett väl utvecklat, liberalt politiskt system? Bör detta i så fall enbart vara imagehöjande insatser eller kan staten motivera sin medverkan i andra typer av marknadsföringsaktiviteter också? 
 Resultaten av landstudierna visar att detta är en fråga som fort- sätter att bekymra staterna i väst. Framför allt Frankrike anser att de har en roll och ett moraliskt ansvar att förbli engagerade i främ- jandet av Frankrike som resmål. I de länder som studerat frågan om statlig finansiering av turistfrämjandet på djupet, till exempel Australien, visar det sig att orsakerna till statens fortsatta inbland- ning i främjandet av ett land eller en region är att detta inte bara gynnar turistnäringen utan också samhället som helhet. Eftersom turismen inte tillverkar produkter som andra industrier måste tu- risterna övertygas om att köpa en rad olika produkter och tjänster där landets ekonomi, miljö och kulturarv ingår som viktiga delar. 
 Få individuella aktörer kan påverka en människas beslut att be- söka ett visst land i stället för ett annat. Trots att turistnäringen gynnas kollektivt av marknadsföring av landet eller regionen är nyttan alltför spridd för att enskilda företag eller turistorganisatio- ner ska vara motiverade att göra sådana investeringar själva. 
 De nationella turistmyndigheterna kan agera som en enande kraft, samordna aktiviteter som genomförs av regionala och lokala myndigheter och den privata sektorn, samt stimulera till gemen- samma ansträngningar. 
 181 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Nationella turistfrämjandeorganisationer 
 Juridisk status 
 De flesta turistfrämjandeorganisationer i studien är statliga myn- digheter även om en del av deras budget kommer från den privata sektorn. Den ungerska turistbyrån är emellertid en marknadsfö- ringsorganisation medan Danska turistrådet och Nederländernas turistråd är privata stiftelser. 
 Turistfrämjandeorganisationerna i vissa andra länder som inte ingick i undersökningen är statliga nämnder, vilket betyder att de har större makt och möjlighet att påverka beslutsprocessen för tu- rismen än andra statliga organ. Även länder med starka traditioner av  
 icke-inblandning, 
  som Australien och Storbritannien, har turist- främjandeorganisationer som är statligt finansierade. I Storbritan- nien sker emellertid marknadsföringen i nära samarbete med näringslivet och i Australien, även i samarbete med de lokala sta- ternas och territoriernas regeringar. 
 Ägarskap och koppling till regionerna 
 Majoriteten av de undersökta turistfrämjandeorganisationerna ägs till 100 procent av staten – endast Danska turistrådet och Maison de la France är samägt mellan den privata och den offentliga sek- torn – även om de flesta får en ansenlig del av sina inkomster från den privata turistnäringen, huvudsakligen i form av bidrag till ge- mensamma marknadsförings- och säljkampanjer. 
 Turistfrämjandeorganisationerna i Frankrike, Grekland, Ungern och Portugal har en formell koppling till de regionala turistmyn- digheterna. Det finns emellertid tecken på att detta inte fungerar så bra i praktiken, särskilt i Grekland, Ungern och Portugal (i Portu- gal förväntas dock den nya departementschefen genomföra en del förändringar). 
 De klagomål som framförs av de regionala medlemmarna i Maison de la France tycks sakna verklig grund och kritiken liknar mest personligt gnäll. Problemen i Ungern kan förklaras av en otymplig turistfrämjandestruktur, en nästan ofrånkomlig situation i ett land som präglats av kommunistiskt styre. 
 I Nederländerna och Finland tycks relationerna fungera väl trots att det inte finns några formella samarbeten mellan den nationella turistfrämjandeorganisationen och de regionala och lokala myndig- 
 182 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 heterna. Även om den statliga medfinansieringen av Danska turist- rådet upphörde den 1 januari 2003, kan de regionala turistmyndig- heterna komma att få lika mycket statligt stöd som tidigare genom den statliga finansiering som är tillgänglig i den nya Handlings- planen för turism. 
 Utvecklingen mot fler halvstatliga turistfrämjandeorganisationer som involverar både privata företag och regionala turistmyndig- heter förväntas fortsätta. Australian Tourist Commission och Canadian Tourist Commission har arbetat på detta sätt en längre tid och anses som de mest framgångsrika i världen. Men, precis som Sandoval de la France, räknar de med att få både medlemsavgif- ter och bidrag till marknadsföringskampanjer från sina samarbets- partner. 
 Maison de la France skiljer sig från övriga organisationer genom att deras samarbetspartner inte enbart kommer från rese- och tu- ristindustrin utan representerar en rad olika branscher såsom bil- tillverkare, varuhus, mode- och parfymföretag. Vissa av dem har till och med bidragit till att finansiera utlandskontor. 
 Finansiering av nationella turistfrämjandeorganisationer 
 Totala budgetar 
 De långa förklaringarna till nedanstående tabeller speglar osäker- heten i de statistiska jämförelserna mellan turistfrämjandeorganisa- tionernas budgetar. Uppgifterna kommer direkt från berörda turistorganisationer men har i vissa fall modifieras och komplette- rats med information från årsberättelser och direkta intervjuer. 
 183 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Figur 6.  
 De nationella turistorganisationerna budgetar inklusive statliga anslag,  
 2002–2003 
  
 Länder 
  
 Budget 
  
 Budget 
  
 Statliga anslag 
  
 Statlig andel 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Föränd. 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Föränd. 
  
 (EUR mn) 
  
 (EUR mn) 
  
 % 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 (EUR 
  
 (EUR 
  
 % 
  
 mn) 
  
 mn) 
  
 Danmark 
  
 24,5 
  
 27,1 
  
 10,7 
  
 70 
  
 62 
  
 17,2 
  
 16,8 
  
 -2,4 
  
 Finland 
  
 24,1 
  
 24,2 
  
 0,3 
  
 67 
  
 66 
  
 16,1 
  
 16,0 
  
 -0,7 
  
 Frankrike 
  
 57,2 
  
 55,0 
  
 -3,8 
  
 45 
  
 46 
  
 25,7 
  
 25,3 
  
 -8,9 
  
 Grekland 
 b 
  
 45,0 
 a 
  
 45,0 
  
 na 
  
 100 
  
 100 
  
 45,0 
 a 
  
 45,0 
  
 na 
  
 Ungern 
  
 30,5 
  
 36,8 
  
 20,7 
  
 93 
  
 95 
  
 28,4 
  
 35,0 
  
 23,3 
  
 Irland 
 c 
  
 56,3 
  
 60,3 
  
 7,2 
  
 96 
  
 97 
  
 54,3 
  
 58,5 
  
 7,7 
  
 Neder- 
  
 35,6 
  
 34,1 
  
 -4,2 
  
 63 
  
 65 
  
 22,4 
  
 22,2 
  
 -1,2 
  
 länderna 
  
 Portugal 
 d 
  
 31,7 
 a 
  
 45,0 
 a 
  
 na 
  
 100 
  
 100 
  
 31,7 
 a 
  
 45,0 
 a 
  
 na 
  
 Sverige 
  
 15,8 
  
 14,3 
  
 -9,8 
  
 61 
  
 67 
  
 9,6 
  
 9,6 
  
 0,1 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership baserat på uppgifter från respektive lands turistfrämjandeorganisationer. 
  
 a 
  
 Travel Business Partners uppskattningar. 
  
 b 
  
 Uppgift saknas för Grekland 2002. I samråd med Greklands nationella turistorganisation är uppgifterna från 2002 baserade på samma budget som 2003 
  
 . 
  
 c 
  
 Endast Turism på Irland (Fáilte Ireland och Nordirlands Turistråd är inte inkluderade). 
  
 d  
 De enda tillgängliga uppgifterna från Portugal är statens marknadsföringskostnader, 19 miljoner euro för 2002 och 27 miljoner euro för 2003. För att få fram relevant informa- tion är de fasta kostnaderna uppskattade till 40 procent för båda åren. Det har skett en ök- ning av kostnader i samband med vissa  
 EU-projekt, 
  så det är osannolikt att kostnaderna är desamma för både 2002 och 2003. Jämförelser mellan Portugal och andra länder är sålunda inte tillförlitliga. 
 En hel del intressanta resultat framkommer av analysen. Bland annat visar den att det inte finns någon koppling mellan hur mycket pengar turistfrämjandeorganisationen, och i vissa fall även turistmyndigheten, har och det antal besökare eller de turistintäk- ter som registrerats i landet. 
 184 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Dessutom är årsbudgeten sällan fastlagd i detalj och det är van- ligt med halvårsvisa förändringar. Statlig tilldelning är beroende av tillgång på finansiering från finansdepartementet, som i sin tur är beroende av landets ekonomiska situation under året. Detta kan betyda en plötslig neddragning av de statliga anslagen med påföljd att planerade marknadsföringsaktiviteter eller andra åtgärder måste ställas in, vilket exempelvis Maison de la France råkat ut för. I vissa länder är den statliga finansieringen avhängig av att det finns en godkänd affärsplan. 
 Turistfrämjandeorganisationernas totala finansiering som visas i figur 6 gäller åren 2002 och 2003. Man bör studera noterna nog- grant när man läser tabellen. Länderna står i alfabetisk ordning. Det går inte att göra någon rangordning av länderna eftersom siffrorna inte går att jämföra sinsemellan. Maison de la France (se landbe- skrivningen för vidare detaljer) innehåller exempelvis inte bidrag till marknadsföringskampanjer från medlemmar och samarbets- partners och det statliga bidraget avser enbart finansiering från den centrala regeringen. 
 Statlig finansiering dominerar fortfarande 
 Den offentliga sektorn och de centrala myndigheterna står för den största andelen av turistfrämjandeorganisationernas intäkter, från lägst 46 procent i Frankrike (se reservation ovan) upp till 100 procent. 
 Budgetarna för 2003 är preliminära och bekräftas efter årsskiftet. Att döma av den information som finns tillgänglig verkar det som om den statliga finansieringen av Ungerns nationella turistorgani- sation ökat mest de senaste två åren. Det är också den organisa- tionen vars finansiering har ökat mest totalt sett, följt av Danmarks turistråd. Den statliga finansieringen i Danmark har emellertid minskat, i enlighet med den pågående utvecklingen bort från direkt statlig inblandning i och finansiering av turistnäringen. 
 Vikten av marknadsföring 
 Marknadsföring är den största enskilda utgiftsposten i en turist- främjandeorganisations budget och inbegriper vanligen också marknadsundersökningar. Detta beror emellertid på vilken roll och 
 185 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 verksamhet turistorganisationen har. En del turistfrämjandeorgani- sationer är till exempel inblandade i ett antal aktiviteter utöver marknadsföring. Nederländerna är ett sådant exempel där Neder- ländernas turistråd har tagit över ett antal arbetsuppgifter från det departement som man rapporterar till. Detsamma gäller för Finland där Centralen för turistfrämjande har en mängd sysslor som nor- malt inte hör till en turistfrämjandeorganisation. Som en följd av detta är kostnadsandelen för marknadsföring lägre för dessa organi- sationer. 
 Beräkningarna för Grekland och Portugal bör tolkas med för- siktighet. I budgeten för Greklands nationella turistbyrå ingår inte finansiering av verksamheter som har med offentliga investeringar att göra, vilket också faller inom dess ansvarsområde. Detta påver- kar hur stor andel som går till marknadsföring. 
 I Portugals fall verkar det som om en ansenlig del av de fasta kostnaderna inklusive en del lönekostnader kommer från en annan budget som inte har något med turistorganisationen att göra. 
 186 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Figur 7.  
 De nationella turistfrämjandeorganisationernas rörliga och fasta kostnader,  
 2002–2003 
  
 Länder 
  
 % del av 
  
 % del av 
  
 Marknadsförings- 
  
 Operativa kostn. 
  
 marknadsför.- 
  
 operativa kostn. 
  
 kostn. 
  
 (milj. euro) 
  
 kostn. 
  
 (milj. euro) 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Danmark 
  
 65,9 
  
 60,2 
  
 34,1 
  
 39,8 
  
 16,1 
  
 16,3 
  
 8,4 
  
 10,8 
  
 Finland 
  
 50,0 
  
 52,0 
  
 50,0 
  
 48,0 
  
 12,1 
  
 12,6 
  
 12,1 
  
 11,6 
  
 Frankrike 
  
 73,8 
  
 71,2 
  
 26,2 
  
 28,8 
  
 42,2 
  
 39,2 
  
 15,0 
  
 15,8 
  
 Grekland 
 b 
  
 66,7 
 a 
  
 66,7 
  
 33,3 
 a 
  
 33,3 
  
 30,0 
 a 
  
 30,0 
  
 15,0 
 a 
  
 15,0 
  
 Ungern 
  
 73,8 
  
 76,4 
  
 26,2 
  
 23,6 
  
 22,5 
  
 28,1 
  
 8,0 
  
 8,7 
  
 Irland 
 c 
  
 62,4 
  
 66,2 
  
 37,6 
  
 33,8 
  
 35,1 
  
 39,9 
  
 21,2 
  
 20,4 
  
 Neder- 
  
 48,5 
  
 42,4 
  
 51,5 
  
 57,6 
  
 17,3 
  
 14,5 
  
 18,3 
  
 19,6 
  
 länderna 
  
 Portugal 
 d 
  
 60,0 
 a 
  
 60,0 
 a 
  
 40,0 
 a 
  
 40,0 
 a 
  
 19,0 
  
 27,0 
  
 9,5 
 a 
  
 13,5 
 a 
  
 Sverige 
  
 81,3 
  
 81,7 
  
 18,7 
  
 18,3 
  
 12,8 
  
 11,7 
  
 3,0 
  
 2,6 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership baserat på uppgifter från respektive lands turistfrämjande organisationer. 
  
 a 
  
 Travel Business Partners uppskattningar. 
  
 b 
  
 Uppgift saknas för Grekland 2002. I samråd med Greklands nationella turistorganisation är uppgifterna från 2002 baserade på samma budget som 2003 . 
  
 c 
  
 Endast Turism på Irland (Fáilte Ireland och Nordirlands Turistråd är inte inkluderade). 
  
 d  
 De enda tillgängliga uppgifterna från Portugal är statens marknadsföringskostnader, 19 miljoner euro för 2002 och 27 miljoner euro för 2003. För att få fram relevant informa- tion är de fasta kostnaderna uppskattade till 40 procent för båda åren. Det har skett en ök- ning av kostnader i samband med vissa  
 EU-projekt, 
  så det är osannolikt att kostnaderna är desamma både 2002 och 2003. Jämförelser mellan Portugal och andra länder är sålunda inte tillförlitliga. 
 Fastän den privata finansieringen ökar som en del av marknads- föringsbudgeten är denna fortfarande ganska blygsam i vissa länder. Det är inte så lätt som man skulle kunna tro att få bidrag från pri- vata företag. Huvuddelen av de ekonomiska bidragen från olika samarbetspartner, privata eller offentliga, måste tjänas in och i vissa 
 187 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 fall ansökas om på projektbasis inför varje nytt program eller ny kampanj. 
 Rutinerna vad gäller bokföring av marknadsföringsaktiviteter skiljer sig åt mellan länderna. Därför måste man vara särskilt för- siktig när man analyserar finansiering av marknadsföringsakti- viteter. Det finns också dold finansiering – eller finansiering som inte syns i balansräkningen – eftersom privat finansiering av an- nonskampanjer ofta går direkt till annonsbyråer eller till medie- företag snarare än till respektive turistorganisation. 
 Femårstrender i de nationella  
 turist-organisationernas 
  budgetar 
 Man kan göra en del intressanta jämförelser av de nationella turist- främjandeorganisationernas budgetsiffror för 1997 som publicerats av WTO. Det finns inga siffror för Grekland men av de övriga sju länderna var det sex som hade fått större budget 2002 än 1997 och ett land, Danmark, hade fått 7,5 procents lägre budget. Ungern och Irland hade ökat mest. 
 I verkligheten har budgetarna urholkats av inflationen. Om man räknar in inflationen är det bara Finland, Ungern och Irland som fått större budget sedan 1997. Danmarks och Nederländernas bud- getar har minskat med mer än en fjärdedel. Portugal är i stort sett oförändrat. 
 I Ungerns ses turismen som en stor bidragsgivare till den ungerska ekonomin och regeringen lägger stor vikt vid att stimu- lera turistnäringens tillväxt. Detta återspeglas också i det faktum att Ungerns nationella turistbyrå rapporterar direkt till premiärmi- nisterns kansli. 
 Vad gäller Irland, kan den synbart enorma budgetökningen för- klaras med att Turism på Irland numera tar hand om marknads- föringen för hela Irland, medan budgeten för 1997 endast avsåg Sanchez och republiken Irland. Ökningen är trots det bety- dande, fast det är fortfarande osäkert om den nya organisations- strukturen är bättre än den gamla. 
 188 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Figur 8.  
 Jämförelse mellan turistfrämjandeorganisationers (NTO) budgetar, 1997 
  
 Länder 
  
 Budget 
  
 (Milj. 
  
 Föränd. % 
  
 NTO:s 
  
 Rörliga 
  
 Andel off. 
  
 (milj. 
  
 euro) 
 a 
  
 1996 
  
 andel av 
  
 kostn. i 
  
 finansie- 
  
 USD) 
  
 totalt 
  
 % av 
  
 ring av 
  
 turismbudg. 
  
 budget 
  
 NTO:s 
  
 (%) 
  
 budget 
  
 (%) 
  
 Danmark 
  
 30,0 
  
 26,5 
  
 7,1 
  
 100,0 
  
 63,0 
  
 70,0 
  
 Finland 
 b 
  
 18,0 
  
 14,2 
  
 1,3 
  
 84,1 
  
 na 
  
 na 
  
 Frankrike 
  
 57,4 
  
 50,6 
  
 -10,1 
  
 98,6 
  
 75,0 
  
 52,0 
  
 Grekland 
  
 na 
  
 na 
  
 na 
  
 na 
  
 na 
  
 na 
  
 Ungern 
  
 11,6 
  
 10,2 
  
 23,4 
  
 56,0 
  
 75,0 
  
 na 
  
 Irland (Re- 
  
 18,6 
  
 16,4 
  
 21,1 
  
 75,5 
  
 65,3 
  
 83,0 
  
 publik) 
  
 Neder- 
  
 43,4 
  
 34,2 
  
 -12,6 
  
 88,2 
  
 na 
  
 na 
  
 länderna 
 b 
  
 Portugal 
  
 27,4 
  
 24,2 
  
 -5,4 
  
 70,3 
  
 na 
  
 95,3 
  
 Sverige 
  
 na 
  
 na 
  
 na 
  
 na 
  
 na 
  
 na 
  
 Källor:  
 The Travel Business Partnership, uppgifter från ländernas turistmyndigheter och turistfrämjandeorganisationer. 
  
 a  
 Miljoner ecu, omräknat från  
 USA-dollar 
  enligt följande valutakurser: US$0.882/ECU 
 1997, US$0.789/ECU 1996).  
 b  
 Uppgifter från 1996. 
 Ingen större förändring har skett vad gäller de rörliga marknads- förings- kostnaderna mellan 1997 och 2002. Däremot avsåg de rör- liga kostnaderna 1997 nästan enbart marknadsföringskostnader ef- tersom berörda departement eller turistmyndigheter ansvarade för de flesta andra uppgifter vad gäller turismen. 
 189 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Främjande av inhemsk turism 
 Centralen för turistfrämjande i Finland upphörde med att ansvara för marknadsföringen av turismen i Finland 1999. 
 Greklands nationella turistbyrå har aldrig haft till uppgift att främja inhemsk turism eftersom över 90 procent av grekerna redan spenderar huvuddelen av sin semester i det egna landet. 
 Både Danska turistrådet och Maison de la France säger att de inte är engagerade i den inhemska marknadsföringen, men Danska turistrådet medger att det finns vissa medel avsatta i budgeten för främjande av den inhemska turismen. Frankrikes nationella turist- främjandeorganisation medverkar i tillfälliga kampanjer under led- ning av Turistdirektionen. 
  
 Figur 9.  
 Turistorganisationers budgetar för inhemsk turistmark- nadsföring,  
 2002–2003 
  
 Länder 
  
 Den inhemska marknadsföringen jämfört med den totala mark- 
  
 nadsföringsbudgeten 
  
 (% av totala) 
  
 (milj. euro) 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Danmark 
 a 
  
 neg 
  
 neg 
  
 neg 
  
 neg 
  
 Finland 
 b 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Frankrike 
 a 
  
 neg 
  
 neg 
  
 neg 
  
 neg 
  
 Grekland 
 b 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Ungern 
  
 17 
  
 27 
  
 3,8 
  
 4,8 
  
 Irland 
  
 na 
  
 33 
  
 na 
  
 13,3 
  
 Neder- 
  
 na 
  
 na 
  
 2,8 
  
 2,0 
  
 länderna 
  
 Portugal 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Sverige 
 b 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership. 
  
 a 
  
 Ytterst liten budget för inhemsk marknadsföring (neg = obetydlig). 
  
 b 
  
 Turistfrämjandeorganisationen har inget ansvar för den inhemska marknadsföringen i dessa länder. 
  
 190 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Något som försvårar analysen är att Turism på Irland endast för- Phillips ägna sig åt internationell marknadsföring medan ansvaret för den inhemska marknadsföringen ligger på Fáilte Ireland och Nordirlands turistråd. Dock påstår sig Fáilte Ireland ändå utföra en del riktade marknadsföringsaktiviteter utomlands och Turism på Irland påstår att 33 procent av deras totala marknadsföringsbudget går till inhemsk marknadsföring. 
 För de övriga nationella turistfrämjandeorganisationerna är andelen som går till inhemsk marknadsföring relativt blygsam. 
 Övriga aktiviteter 
 En mängd olika uppgifter 
 Få av de medverkande turistfrämjandeorganisationerna är i den gynnsamma positionen att de kan koncentrera sig på marknadsfö- ring. Bland de lyckosamma finns Maison de la France, vars ansvars- område enbart består av marknadsföring vilket också omfattar marknadsundersökningar, varumärkessamarbete och allt som rör nya media (från utveckling till elektronisk marknadsföring). Turism på Irland verkar också ha ett avundsvärt ansvarsområde eftersom det är så renodlat, åtminstone på papperet. Förutom att genomföra marknadsföringsaktiviteter äger man Varumärket Irland och allt tillhörande kommunikationsmaterial. 
 Både Grekland och Ungern har många olika ansvarsområden som inkluderar produktutveckling, fast egendom (Grekland), ut- bildning, teknisk utveckling, kvalitetskontroll etc. I Grekland har detta skapat en ansenlig förvirring när det gäller vilka roller Greklands nationella turistråd, Sekretariatet för turism och närings- departementet egentligen har. Detta har lett till dubbelarbete på vissa områden, en total försummelse av andra viktiga områden och en brist på förtroende för systemet från turistnäringens sida. 
 Portugal system för turistfrämjande håller på att göras om och det är ännu för tidigt att ha någon åsikt om vad detta kommer att leda till. På samma sätt som i Grekland har systemet hittills varit alltför byråkratiskt. Turistinstitutet är den nya organisationen som skall ersätta ICEP Portugal från 2004. Det kommer att ha ansvaret för finansiering och marknadsföring. Den planerade sammanslag- ningen av utlandskontoren med portugisiska ambassader innebär också nya förändringar. Troligen kommer marknadsföring av 
 191 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 turism att sammanföras inte bara med finansiering utan också med investerings- och handelsfrämjande åtgärder. 
 Det finns både skillnader och likheter mellan turistfrämjandeor- ganisationerna i Danmark, Finland och Nederländerna. De är alla resultatet av respektive departements successiv tillbakadragande från direktinblandning i turismens angelägenheter. Alla utför för- valtningsuppgifter som i mer traditionella turistfrämjandeorganisa- tioner hör hemma på departementsnivå. 
 Uppgifter som utförs bättre av privata företag 
 Några av dessa uppgifter, som kvalitetskontroll, klassificering av hotell och attraktioner m.m. kan komma att läggas ut på entrepre- nad till självständiga organisationer. Detta har redan skett i vissa länder, till exempel Irland. 
 Bord Fáilte, den tidigare turistorganisationen i republiken Irland, lade ut ansvaret för hotellklassificering och publikationer på den privata sektorn i slutet på  
 90-talet. 
  Samtidigt fördes ett Rena städer  
 -projekt 
  över till miljödepartementet. Dessutom skars Hughes roll som administrativt organ åt den irländska regeringen och EU i genomförandet av EU:s strukturfondsprogram och andra program ner drastiskt. Trots att Fáilte Ireland och Nordirlands turistråd har stått kvar som första kontakt för sökande av medel från programmen så fattas besluten om stöd av oberoende organi- sationer med representanter från den privata sektorn. 
 Stimulera investeringar i turism och stödja lokala företag 
 En viktig trend som vuxit de senaste åren är de nationella turistor- ganisationernas stöd till och marknadsföring av lokala företag. Detta är ett sätt att stimulera affärsutveckling i det lokala närings- livet och ge ett generellt stöd till den privata sektorn. 
 Målet är inte att konkurrera med den privata sektorn utan att istället genomföra förstudier på nya marknader, studier som små företag inte skulle kunna utföra i egen regi, i syfte att hitta nya affärsmöjligheter. 
 192 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Organisation 
 Litet samband mellan antal kontor och total finansiering 
 Frankrike är det enda land där det finns ett samband mellan antalet kontor och storlek på budget. Frankrike har det största antalet kontor, den största budgeten och genererar flest antal ankomster och gästnätter och mest intäkter. 
 För tio år sedan var det många turistfrämjandeorganisationer i Europa som skulle skära ner på antalet anställda och utgifter i hemlandet och istället öka sin närvaro på marknaderna. Man ansåg att det var det bästa sättet att använda pengarna på. På grund av den fortsatta åtstramningen under de senaste åren har turistfrämjande- organisationerna även tvingats minska på antalet utomlandskontor och i vissa fall (se Finlandsstudien) även på antalet egna anställda landsmän i utlandet. I stället har man valt att anställa lokal personal för att minska kostnaderna ytterligare och förbättra kommunika- tionen med den lokala marknaden. 
  
 Figur 10 
 . Turistorganisationernas kontor, 2003 
  
 Länder 
  
 Totalt 
  
 Inrikes 
  
 Utomlands 
  
 Utanför Europa 
  
 (no.) 
  
 (no.) 
  
 (no.) 
  
 (no.) 
  
 (%) 
  
 Danmark 
  
 10 
  
 1 
  
 9 
  
 2 
  
 22 
  
 Finland 
  
 16 
  
 2 
  
 14 
  
 4 
  
 29 
  
 Frankrike 
  
 34 
  
 1 
  
 33 
  
 17 
  
 52 
  
 Grekland 
  
 25 
  
 1 
  
 24 
  
 6 
  
 25 
  
 Ungern 
  
 24 
  
 1 
  
 23 
  
 3 
  
 13 
  
 Irland 
 a 
  
 16 
  
 2 
  
 14 
  
 3 
  
 21 
  
 Nederländerna 
  
 18 
  
 1 
  
 17 
  
 8 
  
 47 
  
 Portugal 
  
 54 
  
 4 
  
 50 
  
 24 
  
 48 
  
 Sverige 
  
 11 
  
 1 
  
 10 
  
 na 
  
 na 
  
 Källor: Respektive lands turistmyndigheter och turistorganisationer. 
  
 a  
 Endast Turism på Ireland (Fáilte Ireland och Nordirlands Turistbyrå är ej inkluderade). 
 193 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bearbetning av traditionella och nya marknader 
 Var utlandskontoren ligger är en bra indikator på vilka marknader som är viktiga för respektive turistorganisation. Vissa turistfräm- jandeorganisationer har dock skurit ner antalet kontor på traditio- nella huvudmarknader för att främja och marknadsföra sig på nya och framväxande marknader. 
 Mellan 13 och 52 procent av alla utlandskontor ligger utanför Europa. Frankrike har störst andel kontor utanför Europa och är också ett av de länder med störst andel långdistansturister, till stor del beroende på släkt- och vänresandet från tidigare kolonier. Men det finns flera länder som har en ännu större andel turistnätter från avlägsna marknader, särskilt Irland och Finland, men deras andel utlandskontor utanför Europa är lägre. Alltså är anledningen till att Sandoval de la Cruz har så många kontor utanför Europa långt ifrån självklar. 
 Intervjuer med turistfrämjandeorganisationerna pekar mot att en del kommer att minska ner antalet kontor på sina huvudmarknader för att istället öppna nya kontor på marknaderna under utveckling. Det växande intresset för Kina som en marknad för turism har fått till exempel Centralen för turistfrämjande i Finland att fundera på att skära ner på utgifter, kontor och personal i Europa för att kunna satsa mer i Kina. Man inser emellertid att ett sådant agerande inte är så klokt. För några år sedan skar Österrikiska turistbyrån ner i Tyskland för att lösgöra finansiering för marknadsföring i Asien. Det slutade med att man förlorade fler besökare och mer intäkter från Tyskland än vad man vann från Asien. 
 Internationella gästnätter 
 Europa står för cirka 85 procent av alla gästnätter bland länderna i studien. Grekland har högst andel europeiska gästnätter. Lägst andel har Irland som får så mycket som 20 procent av sina gästnät- ter från Nord- och Sydamerika, huvudsakligen släkt- och vänresor. Portugal har också en större andel amerikanska gästnätter än ge- nomsnittet tack vare en stark efterfrågan från portugisisktalande brasilianare. Också för Nederländerna och Frankrike är den ameri- kanska kontinenterna viktigare än genomsnittet. 
 194 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Finland drar till sig en mycket högre andel gästnätter från Asien och Stillahavsområdet. Detta beror troligtvis på goda direktförbin- delser mellan Helsingfors och Japan. Dessutom är Helsingfors an- tagligen den närmaste punkten i Europa från nordöstra Asien. Nederländerna och Frankrike får också ett en större andel besökare från Asien och Stillahavsområdet, vilket troligen beror på de lång- variga förbindelserna mellan dessa länder (Nederländerna med Indonesien och Frankrike med sina gamla kolonier). 
  
 Figur 11 
 . Internationella gästnätter, 2001 (%) 
  
 Destination 
  
 Europa 
  
 Amerika 
  
 Asien 
  
 Andra 
  
 Danmark 
  
 90 
  
 4 
  
 2 
  
 4 
  
 Finland 
  
 81 
  
 6 
  
 7 
  
 6 
  
 Frankrike 
  
 83 
  
 8 
  
 5 
  
 4 
  
 Grekland 
 a 
  
 95 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 Ungern 
  
 86 
  
 5 
  
 2 
  
 7 
  
 Republiken Irland 
  
 74 
  
 20 
  
 3 
  
 3 
  
 Nederländerna 
  
 85 
  
 9 
  
 5 
  
 1 
  
 Portugal 
  
 87 
  
 10 
  
 2 
  
 1 
  
 Sverige 
  
 85 
  
 5 
  
 2 
  
 8 
  
 Källor:  
 Respektive lands turistmyndigheter och turistorganisatio- ner och World Trade Organization. 
  
 a  
 analys av ankomster, inte gästnätter. 
 Det är svårt att bekräfta antalet anställda 
 Utlandskontoren upptar en mycket större andel av de anställda än de som arbetar på huvudkontoren. Både Grekland och Ungern har många anställda i sina hemländer, något som är vanligt i mindre ut- vecklade turistländer där turismen fortfarande befinner sig i fas två i utvecklingsprocessen. 
 195 
 Bilaga 5 SOU 2004:17 
  
 Figur 12.  
 Anställda i respektive länders turistfrämjandeorganisa- tion, 2003 
  
 Länder 
  
 Totalt 
  
 Inrikes 
  
 Utomlands 
  
 (no.) 
  
 (no.) 
  
 (no.) 
  
 (% av totalt) 
  
 Danmark 
  
 118 
  
 60 
  
 58 
  
 49 
  
 Finland 
  
 99 
  
 36 
  
 63 
  
 64 
  
 Frankrike 
  
 283 
  
 81 
  
 202 
  
 71 
  
 Grekland 
  
 464 
 b 
  
 389 
  
 75 
 c 
  
 16 
 c 
  
 Ungern 
  
 287 
  
 223 
  
 64 
  
 22 
  
 Irland 
 a 
  
 150 
  
 50 
  
 100 
  
 67 
  
 Nederländerna 
  
 214 
  
 141 
  
 73 
  
 34 
  
 Portugal 
  
 850 
  
 350 
  
 500 
  
 59 
  
 Sverige 
  
 54 
  
 32 
  
 22 
  
 41 
  
 Källor:  
 Respektive lands turistmyndigheter och turistfrämjandeor- ganisationer. 
  
 a 
  
 Endast Turism på Irland (Fáilte Ireland och Nordirlands Turistbyrå är inte inkluderade). 
  
 b 
  
 Greklands turistbyrå har rapporterat att de har 863 anställda, inklusive de regionala turist- kontoren som inte ingår i turistorganisationen. 
  
 c 
  
 Travel Business Partnerships uppskattningar, i samråd med Greklands turistbyrå, är Sanders rade på en huvudansvarig och två assistenter på respektive utlandskontor. 
  
 och ännu svårare att försöka mäta de anställdas effektivitet 
 Uppgifterna över utgifter per kontor och anställd bör ses som en statistisk övning av begränsat värde och inte som en meningsfull beräkning av respektive turistorganisations kostnadseffektivitet. Det finns helt enkelt för många avvikelser och okända faktorer, vilket också framgår av länderbeskrivningarna, för att göra ett all- varligt försök att bedöma dem. 
 Om man ser till utgifter per kontor så ligger Ungern och Finland bäst till med 1,3 respektive 1,5 miljoner euro vardera. Portugal och Grekland har lägst utgifter per anställd.. Men säger detta oss verk- ligen något? 
 196 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Figur 13.  
 Budgeterade utgifter för de nationella turistorganisatio- nerna per kontor och anställd, 2003 
  
 Länder 
  
 Per kontor (milj euro) 
  
 Per anställd ( '000 euro) 
  
 Totalt 
  
 Totalt 
  
 Fasta 
  
 Rörliga 
  
 (adm.) 
  
 (marknadsföring) 
  
 Danmark 
  
 2,5 
  
 230 
  
 91 
  
 138 
  
 Finland 
  
 1,5 
  
 244 
  
 117 
  
 127 
  
 Frankrike 
  
 1,7 
  
 194 
  
 56 
  
 138 
  
 Grekland 
  
 1,8 
  
 97 
  
 32 
  
 65 
  
 Ungern 
  
 1,3 
  
 128 
  
 30 
  
 98 
  
 Irland 
 a 
  
 3,1 
  
 402 
  
 136 
  
 266 
  
 Nederländerna 
  
 2,0 
  
 159 
  
 92 
  
 68 
  
 Portugal 
  
 0,6 
  
 37 
  
 15 
  
 22 
  
 Sverige 
  
 1,4 
  
 265 
  
 48 
  
 216 
  
 Källor:  
 Respektive lands turistmyndigheter och turistorganisatio- ner. 
  
 a  
 Endast Turism på Irland (Fáilte Ireland och Nordirlands Turistbyrå är inte inkluderade). 
 Orsaksanalys 
 Som tidigare påpekats bör följande analys tas med stor försiktighet. Det finns så många metodskillnader när det gäller insamling av data att de slutliga siffrorna inte går att jämföra. 
 Förhållandet mellan antalet invånare och inkommande turister 
 Antalet inkommande turister vid gränsen, eller en uppskattning av antalet, har använts i nedanstående analys. Siffrorna avser inkom- mande turister som bor minst en natt i landet. Detta inbegriper turister som nyttjar ett  
 icke-kommersiellt 
  och  
 icke-registrerat 
  boende. Uppgifter från Nederländernas turistbyrå har tagits med för jämförelsens skull. 
 197 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Figur 14.  
 Antalet inkommande turister per invånare och antal invå- nare per inkommande turist, 2002 
  
 Länder 
  
 Ankomster 
  
 Invånare per ankomst 
  
 per invånare 
  
 STA studie 
  
 Holländsk analys 
  
 Danmark 
  
 1,5 
  
 0,7 
  
 2,7 
  
 Finland 
  
 0,6 
  
 1,8 
  
 1,8 
  
 Frankrike 
  
 1,3 
  
 0,8 
  
 0,8 
  
 Grekland 
  
 1,3 
  
 0,7 
  
 na 
  
 Ungern 
  
 1,1 
  
 0,9 
  
 3,4 
  
 Irland (totalt) 
  
 1,3 
  
 0,8 
  
 na 
  
 Irland 
  
 (Repu- 
  
 1,7 
  
 0,6 
  
 0,6 
  
 bliken) 
  
 Nederländerna 
  
 0,8 
  
 1,2 
  
 1,7 
  
 Portugal 
  
 1,2 
  
 0,9 
  
 0,9 
  
 Sverige 
  
 0,9 
  
 1,2 
  
 1,2 
  
 Källor:  
 The Travel Business Partnership; Nederländernas Turist- byrå (holländska analysen). 
 Finland och Nederländerna (och faktiskt Sverige) följer inte nor- men. Detta kan bero på uppskattningen av ankomster vid gränsen. Generellt ser det ut som om Danmark har flest inkommande turister per invånare. 
 Turismens bidrag till landets ekonomi 
 Figur 15 visar uppskattningar av turismens bidrag till ländernas ekonomier, exklusive betalning för flygresor och annan transport. 
 Det finns stora variationer mellan länderna i studien när man tittar på turismens andel av BNP. I landbeskrivningarna har vi också tagit med beräkningar för 2003 enligt World Travel  Tourism Councils senaste årliga undersökning. Dessa beräkningar gäller enbart rese- och turistindustrins direkta andel av BNP och inte turismens indirekta påverkan på andra näringar. 
 198 
 SOU 2004:17 Bilaga 5 
  
 Figur 15.  
 Turismens ekonomiska bidrag, 2002 
  
 Länder 
  
 Bidrag från internationell turism (euro): 
  
 som % 
  
 per utländsk 
  
 per 
  
 per 
  
 av BNP 
  
 ankomst 
  
 övernattning 
  
 invånare 
  
 Danmark 
  
 3,0 
  
 703 
  
 572 
  
 1,025 
  
 Finland 
  
 1,2 
  
 579 
  
 388 
  
 320 
  
 Frankrike 
  
 2,3 
  
 448 
  
 59 
  
 578 
  
 Grekland 
  
 6,6 
  
 652 
  
 98 
  
 870 
  
 Ungern 
  
 6,5 
  
 380 
  
 418 
  
 427 
  
 Irland (totalt) 
  
 2,4 
  
 564 
  
 85 
  
 714 
  
 Irland 
  
 (Repu- 
  
 2,7 
  
 537 
  
 77 
  
 897 
  
 bliken) 
  
 Nederländerna 
  
 1,8 
  
 602 
  
 308 
  
 504 
  
 Portugal 
  
 4,8 
  
 537 
  
 86 
  
 623 
  
 Sverige 
  
 1,8 
  
 612 
  
 476 
  
 527 
  
 Källor:  
 The Travel Business Partnership (data från respektive län- ders turistmyndigheter och turistorganisationer, World Trade Organization, Internationella valutafonden och Förenta Natio- nerna). 
 I Ungern och Grekland bidrar turismen mest till bruttonational- produkten. Lägst andel av BNP har turismen i Finland, enligt The Travel Business Partnerships beräkningar. Danmark och Grekland ligger bäst till vad gäller intäkter per utländsk ankomst, Danmark, Sverige och Grekland för intäkter per gästnatt och Danmark långt före övriga länder när det gäller intäkter per invånare, före både republiken Irland och Grekland. Nederländernas turistråds beräk- ningar visar på liknande skillnader mellan länderna. 
  
 Turist-organisationernas 
  lönsamhet 
 The Travel Business Partnership har även studerat vilken effekt de nationella turistorganisationernas budgetar och marknadsförings- utgifter hade på antalet internationella ankomster och turistintäk- ternas storlek. Analysen är i stort sett akademisk då den inte tar hänsyn till att en del av marknadsföringsbudgeten går till inhemsk turism. Å andra sidan representerar de nationella turistfrämjande- 
 199 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 organisationernas budgetar inte de totala utgifterna för internatio- nell marknadsföring i landet. 
 Man skulle kunna dra slutsatsen att Sandoval de la France är den ojämförligt mest lönsamma turistfrämjandeorganisationen om man ser till kostnad per ankomst. Budgeten för Frankrikes turistfräm- jandeorganisation är emellertid bara en liten del av den totala ut- giften för marknadsföring, som också inbegriper det som privata företag och regionala och kommunala turistorganisationer lägger ner på marknadsföring. 
 Tourism Ireland på Irland och Centralen för turistfrämjande i Finland tycks ha de allra största kostnaderna per ankomst, och Sverige ligger någonstans i mitten av turistfrämjandeorganisatio- nerna, bland de mest kostnadseffektiva. 
 Som figur 16 visar är turistintäkterna per spenderad marknadsfö- rings uro störst i Frankrike och minst på Irland och i Finland. 
 200 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Figur 16.  
 Nationella turistorganisationers budgeterade utgifter per ankomst och internationella intäkter per spenderad Euro, 2002 
  
 Länder 
  
 Total 
  
 Mark- 
  
 Turist- 
  
 Budget per 
  
 Turism- 
  
 Intäkt per 
  
 budget 
  
 nads- 
  
 an- 
  
 ankomst 
  
 intäkter 
  
 spenderad euro 
  
 (milj. 
  
 för. 
  
 komster 
  
 euro 
  
 euro 
  
 (milj. 
  
 Total 
  
 Mark- 
  
 euro) 
  
 budget 
  
 (milj.) 
  
 euro) 
  
 (euro) 
  
 nads- 
  
 (milj. 
  
 för 
  
 euro)) 
  
 (euro) 
  
 Danmark 
  
 24,5 
  
 16,1 
  
 7,8 
  
 3,1 
  
 2,1 
  
 5,483 
  
 223 
  
 340 
  
 Finland 
  
 24,1 
  
 12,1 
  
 2,9 
  
 8,4 
  
 4,2 
  
 1,664 
  
 69 
  
 138 
  
 Frankrike 
  
 57,2 
  
 42,2 
  
 77,0 
  
 0,7 
  
 0,5 
  
 34,500 
  
 603 
  
 817 
  
 Grekland 
 a 
  
 45,0 
  
 30,0 
  
 14,2 
  
 3,2 
  
 2,1 
  
 9,240 
  
 205 
  
 308 
  
 Ungern 
  
 30,5 
  
 22,5 
  
 11,1 
  
 2,7 
  
 2,0 
  
 4,224 
  
 138 
  
 188 
  
 Irland 
 b 
  
 56,3 
  
 35,1 
  
 7,1 
  
 8,0 
  
 5,0 
  
 3,985 
  
 71 
  
 113 
  
 Neder- 
  
 35,6 
  
 19,0 
  
 11,7 
  
 2,7 
  
 1,6 
  
 6,259 
  
 220 
  
 366 
  
 länderna 
  
 Sverige 
  
 15,8 
  
 12,8 
  
 7,5 
  
 2,1 
  
 1,7 
  
 4,647 
  
 294 
  
 362 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership, data från respektive länders turistmyndigheter och turistorganisationer eller andra källor. 
  
 a 
  
 Siffror från 2003 års budget. 
  
 b 
  
 Hela Irland, det vill säga både Nordirland och Republiken Irland; uppgifterna från turist- organisationen kommer från Turism på Irland (Fáilte Ireland och Nordirlands Turistråd är inte inräknade). 
  
 Slutsatser – att hitta rätt balans 
 Från stark statlig påverkan på turismen 
 Den statliga inblandningen i turismen varierar stort bland länderna. Men även i de hårdast styrda länderna har man gått från en stark statlig styrning till en mera liberal inställning. Denna omsvängning har accelererat under de senaste tio åren, inte bara på grund av en ökad åtstramning av offentliga utgifter, utan också på grund av en större liberalisering av det ekonomiska klimatet, fler privatiseringar samt det politiska och ekonomiska skiftet mot marknadsdrivna ekonomier. 
 201 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Nuvarande inställning är att staten bör vara ansvarig för att skapa en infrastruktur för turismen. Däremot bör den göra sig av med alla intressen och investeringar i anläggningar och annan turistservice. Staten ska enbart vara en katalysator och stimulera tillväxt på marknaden och samtidigt stödja den privata sektorn genom skat- temässiga och andra investeringsfrämjande åtgärder. 
  till en rationalisering av statens ansvar 
 Statens ansvar för och dess verksamhet inom turismen har rationa- liserats. Ofta har man valt att separera aktiviteter och marknadsfö- ring från strategi och planering. De nationella turistfrämjandeorga- nisationerna blir mer och mer självständiga och tar fullt ansvar för marknadsföring tillsammans med regionala och lokala myndigheter och den privata sektorn. 
 I mycket decentraliserade länder har fler verksamheter inom turismen och turistnäringen, i synnerhet de som rör den lokala turismutvecklingen, blivit de regionala och lokala myndigheternas ansvar, eller så har de lagts ut på oberoende organ. Detta har för- stärkt den centrala statliga rollen som en enande kraft som sam- ordnar de olika aktörernas insatser i en splittrad näring. 
 ..men vissa länder har kanske gått för långt 
 Det ska tilläggas att det inte är många nationella turistfrämjandeor- ganisationer som har minskat den statliga inblandningen i turismen så mycket som Nederländerna, Belgien och en del nordiska länder har gjort. Detta tycks ha lagt en extra och ovälkommen börda på turistfrämjandeorganisationerna, som tagit över verksamheter som traditionellt ligger utanför deras ansvarsområde. 
 Turismens stora bidrag till statsfinanserna ökar argumenten för statens engagemang i turismen. Den kan till exempel stödja till- växten i små och medelstora företag och i fattigare regioner i landet. Dessa har annars liten ekonomisk tillväxtpotential på kort eller medellång sikt. 
 Varför staten ska vara inblandad i marknadsföring är svårare att motivera. Statliga utgifter och användningen av offentliga medel blir mer och mer öppna för granskning, transparens och kontroll. 
 202 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Därför blir det allt viktigare med resultatmätningar och utvärde- ringar av de statliga insatserna. 
 Ojämn spridning av nyttan om den privata sektorn har kontrollen 
 När den privata sektorn har full kontroll över marknadsföringen på regional och lokal nivå blir det de stora aktörerna som dominerar. Dessutom fördelas nyttan ojämnt, vilket Frankrike och Storbritan- nien är bra exempel på. Det är heller inte lika lätt nuförtiden att få ledande aktörer i rese- och turistindustrin intresserade av den in- hemska marknadsföringen. Hotell och flygbolag har inte bara det egna landets intressen för ögonen. Mindre än 10 procent av British Airways reklam och marknadsföring gynnar exempelvis Storbri- tannien. Dessutom går den nuvarande trenden inom resebranschen och i turistnäringen mot koncentration och globalisering. Till och med resebyråer och turoperatörer blir i allt ökande grad multina- tionella koncerner. 
 Det finns också de som tror att den privata sektorns kostnader för nationell, regional eller lokal marknadsföring så småningom skulle läggas på konsumenten i form av högre priser på hotell och restauranger eller högre kostnader för hyrbilar etc. 
 Ett starkt argument som framfördes av regeringsföreträdare vid intervjuerna var att om nationell marknadsföring helt lämnas till den privata sektorn skulle det resultera i en obalanserad utveckling av såväl infrastruktur som marknadsexpansion. Det skulle kunna leda till överbelastning och ökat tryck på miljön. 
 Turismen är en tvärsektoriell näring. Turistnäringen påverkar och påverkas av många olika sektorer i samhället. Därför är det också rimligt att staten behåller sitt inflytande över turismen och säkerställer banden mellan turistorganisationerna, myndigheterna och regeringen. 
 203 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 För många pågående förändringar för en meningsfull utvärdering 
 Det är väldigt svårt att ge någon meningsfull utvärdering av de olika turistorganisationernas lönsamhet och effektivitet eller av varje lands nationella turistfrämjandesystem på grund av alla pågå- ende och kommande förändringar. 
 Dessutom har avsaknaden av konsekventa, jämförbara satellit- konton för turism varit ett handikapp i det avseendet. 
 Även Frankrike tycks gå mot en omstrukturering av sitt system för turistfrämjande 
 Minskade anslag till turismen har lett till omstruktureringar av vissa länders turistorganisationer och deras roller och verksamheter. Det tycks även som om Frankrike kommer att genomföra större om- struktureringar, under förutsättning att nuvarande regering sitter kvar. Det troligaste är att en nivå i turistfrämjandesystemet skärs bort för att göra det nationella turistfrämjandet mer kostnadsef- fektivt. 
 men Maison de la Cruz klubbkoncept förebild för partnerskap mellan offentlig och privat sektor 
 Den franska arbetsmodellen har kopierats av många turistorganisa- tioner runt hela världen, nu senast av Danska turistrådet, och kommer troligen att förbli en av förebilderna för ett lyckosamt partnerskap mellan offentlig och privat sektor när det gäller mark- nadsföring av turism. Konceptets framgång tycks bero på det fak- tum att enbart aktörer med verkligt intresse deltar. De är därför villiga att betala för att få vara med och kunna komma med syn- punkter om vilka insatser och aktiviteter som ska genomföras. 
 204 
 SOU 2004:17 Bilaga 5 
 Danmark 
  
 Nyckeltal 2002 
  
 Invånare 
  
 5,3 mnkr 
  
 BNP 
  
 154,8 mdkr euro 
  
 Inkommande turism 
  
 inkommande besökare vid gränsen 
  
 minst en övernattning 
  
 7,8 mnkr 
  
 inkommande flerdagsbesökare 
  
 eller gästnätter, alla former av anläggn. 
  
 2,0 mnkr 
  
 gästnätter totalt, inklusive släkt- och 
  
 vänboende 
  
 23,3 mnkr 
  
 gästnätter, kommersiella anläggningar 
  
 9,6 mnkr 
  
 Genomsnittlig vistelsetid, kommersiella 
  
 anläggningar 
  
 4,8 
  
 Antal inkommande besökare per invånare 
  
 1,5 
  
 Inhemska besökare 
  
 Uppgift saknas 
  
 Inhemska gästnätter 
  
 19,1 mnkr 
  
 Inhemska intäkter 
  
 6,6 mnkr euro 
  
 Internationella intäkter 
  
 5,5 mdkr euro 
  
 i % av BNP 
  
 3,5 % 
  
 per besökare 
  
 703 euro 
  
 per övernattning 
  
 572 euro 
  
 per invånare 
  
 1,025 euro 
  
 Turismens totala bidrag till BNP 
  
 11,6 % 
  
 French beräkning av rese- och 
  
 turistindustrins andel av BNP 
  
 3,0 % 
  
 205 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Danmarks system för turistfrämjande 
 Danmarks nationella turistfrämjandeorganisation är Danska Turist- rådet som lyder under Näringsdepartementet. I enlighet med statens långsiktiga mål att lämna sitt engagemang i turismen har Danska Turistrådet gradvis tagit över uppgifter som tidigare sköttes av departementet. Denna trend har påskyndats sedan den nuvarande regeringen kom till makten 2002. 
 Danmarks system för turistfrämjande 
 NÄRINGSDEPARTEMENTET 
 DANSKA TURISTRÅDET 
 REGIONALA TURIST- 
 ORGANISATIONER 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership. 
 Samtidigt har statens finansiering av Danska Turistrådet och Danmarks åtta regionala turistorganisationer minskat markant. Från 1996 till 2002 föll andelen statligt stöd till de åtta regionala turistorganisationerna från 50 till 16 procent. Förutom stöd till Köpenhamn så har all statlig finansiering av dessa verksamheter upphört från den 1 januari 2003. 
 Näringsdepartementet 
 Det danska näringsdepartementet ansvarar för att ta fram strategier och riktlinjer dansk turism. En del av dessa uppgifter, inklusive in- ternationell representation i EU, OECD och det nordiska ministerrådet, har emellertid delegerats till det danska Turistrådet. 
 Handlingsplan för turismen 
 Sedan 2002 har samarbetet med turistnäringen och andra intres- senter grundat sig på regeringens handlingsplan Dansk Turism – en handlingsplan för tillväxt. Planen sammanfattar regeringens ny- 
 206 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 tänkande vad gäller dess roll i utveckling och marknadsföring av dansk turism. Utdrag från planen: 
 Liksom är fallet med övriga näringar kommer inga direkta företagsstöd på fråga när det gäller turistnäringen. I stället föreslår regeringen samar- beten med privata företag som aktiva aktörer, ägare och medfinansiärer i projekt tillsammans med den offentliga sektorn. 
 I maj 2002 presenterade den då nya  
 liberal-konservativa 
  regeringen en tillväxtstrategi –  
 Bestämd tillväxt 
 . Det omfattande och långsik- tiga reformprogrammet skulle skapa fler jobb och högre produkti- vitet i Danmark. Strategin följdes upp med konkreta initiativ och i mitten av 2002 lanserade regeringen sin Handlingsplan för turis- men. Detta var ett av de första strategiska initiativen för tillväxt och inriktar sig på tre insatsområden:· 
  
 privat-offentliga 
  
  samarbeten inom produktutveckling 
 : Målet är att strategiska samarbeten och spjutspetsprojekt ska bidra till för- nyelse och tillväxt. Detta ska leda till bättre lönsamhet och konkurrenskraft i företagen, 
  
 effektiv företagsservice och profilering av Danmark som resmål: 
  
 Målet är att göra effektiv företagsservice till alla företag och andra intressenter inom turistnäringen,· 
  
 minska kostnader och administrativa pålagor:  
  
 Målet är att göra det lättare att driva företag i Danmark. Regeringen kommer att lägga vikt vid sådana initiativ som gynnar turistnäringen. 
  
 Regeringens primära syften med handlingsplanen är att öka turis- men i Danmark och att bidra till ökade intäkter, bättre produktivi- tet och förbättrad kompetens i turistnäringen. Samarbeten mellan offentlig och privat sektor ses som det bästa sättet att stärka pro- duktutvecklingen inom dansk turism och säkra sektorns fortsatta tillväxt och förnyelse. 
  
 Budget 
 : Departementet har ingen egen budget för turism, trots sin direkta inblandning i näringen. Men regeringens nuvarande ståndpunkt är att staten ska minska sina direkta åtaganden i näringen och istället samfinansiera specifika projekt tillsammans med turismens samtliga intressenter, inklusive privata företag. 
 Cirka 60 miljoner danska kronor, eller 8,1 miljoner euro med nuvarande kronkurs, öronmärktes av den danska regeringen 2002 för samfinansiering av åtgärder i Handlingsplanen för turism under 
 207 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 en fyraårsperiod. Samfinansieringen ska ske inom fyra affärsområ- den: storstad, sol- och badsemester, aktiv semester samt konfe- renser, möten och mässor. De statliga resurserna kommer att kom- pletteras med medel från regionala och lokala myndigheter och den privata sektorn på projektbasis. 
 De fyra affärsområdena bildades i slutet av år 2002 och sam- manför intressenter i olika branscher som är intresserade av att satsa på en gemensam och innovativ strategi, bland annat Danska Turistrådet, lokala myndigheter, branschorganisationer  
 och-före- 
  ningar, kulturinstitutioner och utbildningsanstalter, dvs. offentliga och privata aktörer som alla är viktiga för utvecklingen av den danska turismen. 
  
 Spjutspetsprojekt:  
 Den andra fasen som kommer att pågå fram till 2005 ska ses som en samarbetsfas. Den innehåller specifika strategi- och handlingsprogram som kommer att fokusera på samverkan inom respektive affärsområdes värdekedja. Affärsområdena kan också åta sig att genomföra spjutspetsprojekt inom konceptut- veckling för att stödja utvecklingen av hela området. 
 Under samarbetsfasen kan samfinansiering tillhandahållas för in- novativa spjutspetsprojekt som intressenterna själva inte har möj- lighet eller kunskap att genomföra. Man kan ansöka om kostnads- täckningen i samband med utvecklingen av koncept, produkter eller kunskap där också fördjupade efterfråge- och marknadsanaly- ser ingår. Som regel kan tre till fem spjutspetsprojekt rymmas inom ett affärsområde under perioden  
 2002–2005. 
  Projekten måste passa in i affärsområdets strategi och handlingsplan men även företag som inte är direkt inblandade i affärsområden kan komma med för- slag till spjutspetsprojekt. 
 Det finns ännu ingen detaljerad information tillgänglig om de projekt som redan påbörjats, men ett antal förfrågningar om samfi- nansiering av projekt har redan kommit in. Regeringen är beredd att samfinansiera upp till 50 procent av kostnaden för spjutspets- projekt. Det ekonomiska taket för dessa ligger normalt på 2 miljoner danska kronor, 269 000 euro, per projekt. Regeringens samfinansiering går i första hand till kunskapscenter som universi- tet, Danska turistrådet och regionala turistorganisationer. 
 Några av de fristående kunskapscentran kan komma att bli 100 procent statligt finansierade, men tyngdpunkten när det gäller utvecklingsarbetet kommer att ligga på samfinansierade projekt inom affärsområdena. Företag och andra aktörer kan delta i ett 
 208 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 projekt genom att bidra med kapital, affärskunskap, produkttester eller feedback från användare etc. Sådana tjänster kan i vissa fall ersätta samfinansiering. Kravet från regeringens sida vad gäller samfinansiering är att det finns ett dokumenterat åtagande från företagets sida att medverka i projektet. Spjutspetsprojekt har vanligtvis en löptid på ett till två år. 
  
 Andra utvecklingsprojekt:  
 Den danska regeringen har också ge- nomfört ett antal initiativ som är av särskild strategisk betydelse för dansk turism. Några exempel är: 
  
 märkningssystem för danska turistattraktioner 
  
 : Regeringen samfi- nansierar utvecklingen av ett märkningssystem för turistattrak- tioner och muséer. Målet är att ge turisterna bättre tillgång till tillförlitlig, relevant och jämförbar information vad gäller ser- vice och faciliteter som erbjuds vid de olika attraktionerna. Märkningssystemet ska fungera som ett effektivt marknads- förings- och utvecklingsverktyg som kan öka en attraktions produktkvalitet och konkurrenskraft och ge ökade intäkter,· 
  
 kvalitetsmärkningssystem för handikappanpassning 
  
 : Regeringen har samfinansierat utvecklingen av en kvalitetsmärkning för handikappanpassning. Målet är att göra danska turistmål och attraktioner mera tillgängliga för människor med fysiska funk- tionshinder samt för barn och gamla. Detta system är även en tillförlitlig konsumentvägledning för turister och andra kon- sumenter,· 
  
 marknadsföring av Danmark:  
 Regeringen arbetar sedan en tid med att ge Danmark en mer fokuserad och konsekvent inter- nationell image. Landet ska inte bara ses som ett turistmål utan även som en  
 handels-partner, 
  ett kulturland och vara ett at- traktivt investeringsland. Den gemensamma internetportalen www.visitdenmark.com har förbättrats och utökats. En gemen- sam plattform har utvecklats för  
 export-, 
  turist- och in- vesteringsfrämjande och för information om kultur och service där danska företag kan marknadsföra sina produkter och tjänster,· 
  
 nära samverkan med kulturlivet:  
  
 I samband med H Adams tvåhundraårsjubileum 2005 vill regeringen lyfta Danmarks internationella image som  
  
 kultur-, 
  
  turist- och före- tagsland,· 
  
 209 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 kostnads- och strukturanalys av dansk turism:  
  
 Det danska näringsdepartementet håller för närvarande på med att analy- sera strukturen i och kostnaderna för den danska turistsektorn. Målet är att utvärdera turismens ekonomiska betydelse och dess struktur för att kunna fatta bättre strategiska beslut. Studien tittar närmare på turistnäringens anpassnings- och för- nyelseförmåga, likväl som på dess resurser, kompetens och kostnader. Studien utförs i samarbete med relevanta partner som Danska turistrådet. Den slutliga rapporten förväntades komma i slutet av 2003. 
  
 Regionala turistorganisationer 
 Danmark har åtta regionala turistorganisationer som är samägda av den offentliga och den privata sektorn. Deras roll och ansvar är att ta fram regionala riktlinjer för turismen och att genomföra lämpliga handlingsplaner som tillvaratar turistnäringens affärsintressen i respektive region. Dessa åtta turistorganisationer etablerades 1996 och täcker nästan alla delar av Danmark. Målet från början var först och främst att utveckla regionens turistattraktioner, produkter och faciliteter för att attrahera turister. Marknadsföring och kampanjer prioriterades i andra hand. De senaste sju åren har de regionala or- ganisationerna vidgat sin roll som nu även inbegriper marknads- föring och kampanjer, vilket förmodligen är deras huvudsakliga sysselsättning numera. De påstår att denna ändrade inriktning gett dem bättre förutsättningar att generera egna intäkter. 
 Från 1996 till och med 2002 finansierades de regionala turistor- ganisationerna av staten, regionala och lokala myndigheter, privata företag och med egna intäkter. Enligt undersökningar som ge- nomförts av dem själva stod staten i genomsnitt för 16 procent av intäkterna under 2002, jämfört med nästan 50 procent sex år tidi- gare. Den statliga samfinansieringen upphörde den 1 januari 2003 och det finns idag ingen ekonomisk eller formell koppling mellan dem. De regionala turistorganisationerna kommer emellertid att få ta del av samfinansieringen i den nya Handlingsplanen för turism. 
 Den danska staten fortsätter att ge ekonomiskt stöd till Won- derful Copenhagen, det regionala utvecklingsorganet för turism i Köpenhamnsregionen. Detta stöd förklaras med öppnandet av Öresundsbron mellan Köpenhamn och Malmö vilket skapat en ny marknadsföringsregion, Öresundsregionen. Den svenska 
 210 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 regeringen har däremot inte bidragit till den gemensamma kam- panjen enligt marknadschefen för Öresundsregionen. 
 Finansieringen av Wonderful Copenhagen kommer delvis från privata företag i turistnäringen, delvis från lokala, regionala och na- tionella myndigheter och genom egen kommersiell verksamhet. 
 Danska Turistrådet 
 Roll och ansvar 
 Danska Turistrådet startade 1967 som en stiftelse med två funk- tioner, marknads- och affärsutveckling. Dessa omfattar turist- främjande och marknadsföring på nationell nivå, ansvar för viss af- färs- och konsumentservice samt genomförande och samordning av stora samfinansierade utvecklingsprojekt. Den är också ansvarig för stöd och uppmuntran till förnyelse och produktutveckling i turist- näringen. 
 Danska Turistrådets huvudsakliga uppgifter är: 
  
 att utveckla, genomföra och administrera regeringens strategier och handlingsprogram för turism, 
  
 att främja och marknadsföra dansk turism på utländska marknader, främst genom egna kontor på landets huvudmark- nader. 
  
 I samarbete med näringsministern, de regionala turistorganisatio- nerna och den privata sektorn har Danska Turistrådet också utar- betat  
 Dansk Turism – en handlingsplan för tillväxt,  
 som sjösattes 2002 (se nedan). 
 Organisation 
 Danska turistrådet har totalt tio kontor, ett i Danmark och nio ut- omlands, varav två (22 procent) ligger utanför Europa. Man har 118 anställda, 60 i Danmark och 58 (49 procent) utomlands. 
 Danska turistrådet har en styrelse bestående av nio ledamöter som är utsedda av Näringsdepartementet. 
 211 
 Bilaga 5 SOU 2004:17 
 Resurser och finansiering 
 Turistrådets huvudsakliga inkomstkälla är anslag ur den statliga budgeten. I årliga samarbetsavtal med departementet regleras hur de statliga medlen ska användas. Resten av finansieringen kommer från den privata sektorn i form av bidrag till annonser och mark- nadsföringskampanjer, medverkan i mässor etc. plus egna intäkter från kommersiell verksamhet. 
 Danska Turistrådets totala budget uppskattas till 27,1 miljoner 
  
 euro för 2003, vilket är 
  
 10,1 procent mer än tidigare år 
  
 (24,5 miljoner euro). Det 
  
 statliga anslaget har minskat från 
  
 70 procent 2002, 17,2 miljoner euro, till 63 procent, 16,8 miljoner euro. Denna nedgång ligger i linje med regeringens vilja att minska sin direkta inblandning i och finansiering av turismen. 
 Cirka 60,2 procent av budgeten 2003, 16,3 miljoner euro, går till kampanjer och marknadsföring, jämfört med 65,9 procent 2002. 
 Marknadsföring av dansk turism 
 Danska Turistrådet säger att de är ansvariga för inhemsk såväl som internationell marknadsföring, men budgeten är mycket liten och det finns inga uppgifter om exakta belopp vad gäller inhemsk turism. 
 Affärsområden 
 Basen för den danska handlingsplanen består av samarbetsprojekt som täcker de viktigaste affärsområdena inom turism. De fyra affärsområdena är storstad, sol- och badsemester, aktiv semester samt möten, konferens och mässor. Affärsområdenas primära upp- gift är att främja förnyelse, produktutveckling och samarbete mellan företag, offentliga organisationer och andra intressenter. 
 Alla projekt som söker statlig finansiering måste lämna in en ansökan till ett så kallat beviljningsutskott för turism. Utskottet lämnar i sin tur rekommendationer till näringsdepartementet om de anser att statlig finansiering bör beviljas. 
 Utskottet består av åtta medlemmar, två från näringsdeparte- mentet, en från miljödepartementet, en professor i marknadsföring, två konsulter och en regional representant. Utskottsordförande är koncernchefen för en dansk hotellkedja. 
 212 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Verksamhet 
 Bland alla de uppgifter som Danska turistrådet ansvarar för bör följande nämnas: 
  
 märkningssystem för danska turistattraktioner och muséer, 
  
 kvalitetsmärkningssystem för handikappanpassning, 
  
 marknadsföring av Danmark och dansk turism, 
  
 närmare utbyte mellan turist- och kulturlivet i samband med Hunter tvåhundraårsjubileum 2005. 
  
 Styrkor och svagheter i Danmarks turismfrämjande 
 Intervjuer med danska företag och andra aktörer, en lokal och en regional turistorganisation, ett hotell, en internationell organisation och ett forskningsinstitut samt med anställda vid Danska Turistrå- det gav väldigt blandade synpunkter. Nästan alla hade kritik att framföra och det nya systemet för turistfrämjande väckte många olika reaktioner. Det är inte heller möjligt att hänföra de olika syn- punkterna till specifika branscher inom turistnäringen. 
 Det är för tidigt att över huvud taget bedöma hur bra den nya strukturen med affärsområden fungerar. Bilden kommer att klarna mot slutet av 2004. 
 Brist på förståelse för turismens ekonomiska betydelse 
 Både intressenter i näringslivet och de som är bundna till de regionala turistorganisationerna upplever att turismen inte står högt på regeringens dagordning och att strukturerna inte är väl an- passade till branschens verkliga behov. Många anser att turismen har låg status också bland andra departement. Som en intervjuper- son sa: 
 Det beror delvis på avsaknaden av ett satellitkonto för turism, vilket skulle kunna ge ett bra mått på turismens bidrag till ekonomin. Men det tycks också spegla den växande trenden bland regeringar, speciellt i norra Europa, att överlåta ansvaret för turismen till regionala och lokala myndigheter och på den privata sektorn. 
 213 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Anställda vid Danska turistrådet upplever att de uppfattas som allt mindre betydelsefulla för den framtida utvecklingen av landets turism. Och några nämnde att de regionala turistorganisationerna snart kommer att försvinna eller bli representanter för affärsområ- dena. 
 Intressekonflikten mellan små och stora företag 
 Ett av de stora konfliktområdena är att stora företag är nöjda med den nya strukturen för turistfrämjande, det vill säga affärsområden som arbetar horisontellt eller på nationell nivå över hela landet. Däremot anser några av regionerna och de mindre företag att de lämnats åt sidan. Detta skulle kunna leda till att regioner som kan få ihop finansiering för internationella marknadsföringskampanjer skulle kunna börja köra egna race på internationella mässor. Det vore i så fall inte första gången det har hänt. Regionernas problem skulle också kunna förvärras om den nuvarande planen på att minska antalet turistregioner från åtta till tre eller fyra genomförs. 
 Mer affärsmässiga strategier 
 Glädjande är att hotellinnehavaren som intervjuades, det enda fem- stjärniga hotellet i Danmark utanför Köpenhamn, liksom sina kol- legor i hotellbranschen var positiv till den nya organisationen. Man anser att Danmark har alltför många så kallade turistregioner för att vara ett så litet land och att det är svårt att samordna mark- nadsföring och kampanjer. De flesta utlänningar vet inte vad som erbjuds utanför Köpenhamn och därför är det svårt att sälja en region internationellt. 
 Genom att fokusera på teman och aktiviteter i stället för på des- tinationer kan alla gynnas, vilket kommer att uppmuntra små aktörer att bli mer konkurrenskraftiga och att gå med i verkliga kommersiella samarbeten. 
 214 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Risk för självbelåtenhet 
 En intressant kommentar var att Danmark inte har lidit av någon större ekonomisk kris. Det finns därför en risk att regeringen blivit självbelåten och inte är i stånd att reagera snabbt om en kris skulle uppstå som påverkar turistnäringen. 
 Finland 
  
 Nyckeltal 2002 
  
 Invånare 
  
 5,2 mnkr 
  
 BNP 
  
 139,7 mdkr euro 
  
 Inkommande turism 
  
 inkommande besökare vid gränsen, inkl. 
  
 endagsbesök, 
  
 2,9 mnkr 
  
 inkommande flerdagsbesökare 
  
 eller gästnätter, alla kommersiella anläggn. 
  
 2,0 mnkr 
  
 gästnätter, inklusive släkt- och vänboende 
  
 4,3 mnkr 
  
 gästnätter, alla kommersiella anläggningar 
  
 3,6 mnkr 
  
 Genomsnittlig vistelsetid, kommersiella anläggningar 
  
 2,1 
  
 Antal inkommande besökare per invånare 
  
 0,6 
  
 Inhemska besökare 
  
 Uppgift saknas 
  
 Inhemska övernattningar 
  
 11,7 mnkr 
  
 Inhemska intäkter 
  
 4,7 mnkr euro 
  
 Internationella intäkter 
  
 1,7 mdkr euro 
  
 i % av BNP 
  
 1,2 % 
  
 per besökare 
  
 579 euro 
  
 per övernattning 
  
 388 euro 
  
 per invånare 
  
 320 euro 
  
 Turismens totala bidrag till BNP 
  
 2,4 % 
  
 French beräkning av  
 rese-och 
  
 turistindustrins andel av BNP 
  
 3,0 % 
  
 215 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Finlands system för turismfrämjande 
 Finlands nationella organisation är Centralen för turistfrämjande. Det är en statlig myndighet som lyder under Handels- och indu- striministeriet. Trots att det inte finns några juridiska eller admi- nistrativa band mellan Centralen för turistfrämjande och de regio- nala och kommunala turistorganisationerna är dessa viktiga samar- betspartner i Centralen för turistfrämjandets marknadsförings- aktiviteter. 
 Finlands system för turismfrämjande 
  
 STATLIG 
  
 HANDELS- OCH 
  
 SAMARBETSGRUPP 
  
 INDUSTRI- 
  
 INOM KOMMUNIKATION 
  
 DEPARTEMENTET 
  
 OCH TURISM 
  
 CENTRALEN 
  
 REGIONALA OCH 
  
 FÖR 
  
 KOMMUNALA 
  
 TURISTFRÄMJANDE 
  
 TURISTBYRÅER 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership. 
 Handels- och industridepartementet 
 Handels- och industridepartementet ansvarar för att utarbeta strat- egier för finsk turism, utveckla turismen i allmänhet, samordna stödåtgärder inom till exempel lagstiftning samt medverkan i inter- nationella organisationer (t.ex. EU, och OECD) gällande frågor som rör turismen. Departementet ansvarar också för att övervaka turistpolitikens effekter och för att anpassa politik och verksam- heten i övrigt då detta anses nödvändigt. 
 Regeringen ser en stor tillväxtpotential i den finska turist- näringen. Det är en arbetsintensiv näring där det behövs mycket kunskap och entreprenörskap bland små och medelstora företag. Trots att turistnäringen i huvudsak drivs av privata intressen ser regeringen därför en roll för den offentliga sektorn att stödja ut- vecklingen i turistnäringen. Turistnäringen behandlas och mark- nadsförs som vilken annan exportindustri som helst som har god tillväxtpotential. 
 216 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Regeringen har åtagit sig att investera i rese- och turistindustrins ut- veckling och har utarbetat en strategi som ska vägleda näringen framåt: 
  
 öka det geografiska och administrativa samarbetet, 
  
 främja användandet av offentliga medel för turismen för att göra den så effektiv som möjligt, 
  
 investera i utbildning och forskning, 
  
 främja tillgången till och utvecklingen av elektroniska distribu- tionskanaler för turismtjänster och produkter, 
  
 uppmuntra till fortsatt kvalitetsförbättring inom turismen genom att förbättra aktiviteter som stödjer hållbar utveckling. 
  
 Mål:  
 Huvudmålet är en efterfrågedriven, lönsam och ekonomiskt självständig turistnäring som är konkurrenskraftig både på den inhemska och internationella marknaden. 
 Turismpolitiken berör inte bara ekonomi- och i näringspolitiken utan också regionalpolitiken,  
 arbetsmarknads-, 
 transport-, 
  utbild-  
 nings-, 
 forsknings-, 
 kultur-, 
  miljö- och glesbygdspolitiken. 
 Målet är att den finska turistnäringen ska ha 15 miljoner inhemska övernattningar 2010 (år 2000 var antalet övernattningar 11,9 miljoner) och generera 5,9 miljarder euro i intäkter, jämfört med 4,7 miljarder euro 1998. 
 För inkommande turism är målet 7 miljoner övernattningar, jämfört med 4 miljoner år 2000, och 2,5 miljarder euro i internatio- nella intäkter, jämfört med 1,5 miljarder år 2000, exklusive transportinkomster. 
 Vad gäller sysselsättningen så är målsättningen 148 000 heltids- anställda eller motsvarande 2010, jämfört med 98 000 heltidsan- ställda 1998. 
  
 Åtgärder:  
 För att målen för den finska turismpolitiken ska uppnås ska den offentliga sektorn genomföra och stödja sådana åtgärder som kan leda till ökad tillväxt i turistnäringen. Dessa åtgärder genomförs alltid i samråd med turistnäringen. 
 Regionala och kommunala turistorganisationer 
 Det finns ingen juridisk eller administrativ koppling mellan Centralen för turistfrämjande och de regionala och kommunala turistorganisationerna. Däremot är dessa mycket viktiga samar- 
 217 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 betspartner i Centralen för turistfrämjandes marknadsföringsakti- viteter. 
 De regionala och kommunala turistorganisationerna finansieras av både den offentliga och privata sektorn. De medverkar i gemen- samma marknadsförings- och säljaktiviteter, mässor etc i Centralen för turistfrämjandes regi. 
 Rådgivande och andra organisationer 
 Statlig arbetsgrupp inom kommunikation och turism 
 : I arbetsgruppen ingår representanter från alla departement vars politik påverkar eller påverkas av turismen. Gruppen sammanträder ofta men oregelbundet. 
  
 Finska kongressbyrån 
 : Detta är snarare en förening än en turist- organisation och Centralen för turistfrämjande är medlem. Man bör ha i åtanke att Centralen för turistfrämjande icke desto mindre löpande arbetar med att marknadsföra möten, belöningsresor, konferenser och mässor. Ett exempel är de seminarier och andra utbildningstillfällen som anordnas varje år för att utbilda branschen och att hjälpa företagen att dra nytta av mötesindustrins affärsmöj- ligheter. 
 Centralen för turistfrämjande 
 Roll och ansvar 
 Centralen för turistfrämjande etablerades 1973 är en statlig myn- dighet som lyder under Handels- och industridepartementet. Centralen för turistfrämjande bistår departementet i frågor som gäller internationellt samarbete i turistnäringen. 
 Centralen för turistfrämjandes uppdrag är att utveckla nya och spännande turistprodukter och att marknadsföra dem på den inter- nationella marknaden. Verksamheten drivs för närvarande enligt den strategi som utarbetats för åren  
 2001–2003. 
  
 I september 2002 tillsattes en ny styrelse. Chefen för Handels- och industridepartementet behöll sin position som styrelse- ordförande. Övriga styrelsemedlemmar representerar olika depar- tement och turistnäringens privata intressenter. 
 218 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Strategi för verksamheten 
 Strategin antogs år 2000 efter samråd med nära 200 finska experter på turism. En uppdatering gjordes i september 2001. 
 Enligt strategin ska Centralen för turistfrämjande fungera som ett privat företag så långt detta låter sig göras enligt den finska lag- stiftningen. Liksom andra nationella turistorganisationer ansvarar Centralen för turistfrämjande för den övergripande marknads- föringen av Finland som resmål. 
 Detta inbegriper: 
  
 marknadsförings- och säljaktiviteter utomlands, 
  
 marknadsundersökningar och spridning av resultaten till den finska turistnäringen, 
  
 produktutveckling. 
  
 Övriga ansvarsområden:· 
  
 förbättra Finlands image och öka medvetenheten om turismens ekonomiska betydelse, 
  
 samordna åtgärder för produktutveckling, 
  
 stöd till paketering, 
  
 stödja turiststrategier i större regioner, 
  
 stödja finska turistnäringen med kommunikation och utbild- ning, 
  
 samordna insatser för att säkra kvalitetsutveckling i turist- näringen, 
  
 samarbeta med myndigheter, särskilt Arbetsmarknadsdeparte- mentet och med ekonomiska utvecklingscentra och regionala råd, för att stödja tillväxt och lönsamhet i turistföretag och  
  
 -or- 
  ganisationer och stimulera ett effektivt nyttjande av offentlig finansiering, 
  
 samarbeta med alla departement vars verksamhet har bäring på turism, 
  
 vara specialistmyndighet på alla frågor som rör turism på natio- nell nivå, 
  
 delta i internationella möten som handlar om turism. 
  
 219 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Organisation 
 Centralen för turistfrämjande har 16 kontor, varav två i Finland, ett för inhemsk och ett för internationell verksamhet, och fjorton ut- omlands. Av dessa fjorton kontor ligger fyra (29 procent) i länder utanför Europa. Sju av de utlandskontoren är  
 full-servicekontor 
  som erbjuder tjänster för den lokala turistnäringen och medierna. Dessutom har man marknadsföringsrepresentanter i Benelux och på Irland. 
 Centralen för turistfrämjande har 99 anställda varav 26 i Finland och 63 (64 procent) utomlands. 
 Resurser och finansiering 
 Budgeten uppgick till 24,2 miljoner euro 2003, vilket var 0, procent mer än 2002. Omkring två tredjedelar, 16,0 miljoner euro utgörs av statliga medel och resten är bidrag från rese- och turistindustrin till marknadsförings- och säljkampanjer, samt bidrag i form av tjänster eller produkter. 
 2003 användes 12,6 miljoner euro, vilket motsvarar omkring 
 52 procent av den totala budgeten, till marknadsföringsaktiviteter och kampanjer. Detta är en ganska låg andel jämfört med andra na- tionella turistfrämjandeorganisationer. 
 Inhemsk turism 
 Sedan 1999 har Centralen för turistfrämjande inte längre ansvar för marknadsföringen av den inhemska turismen. Enligt årsredovis- ningen 2002 hade Centralen för turistfrämjande närmare 70 000 inhemska besökare förra året och man besvarade uppskattningsvis 113 000 förfrågningar via telefon,  
 e-post 
  och fax. 
 Marknadsföring 
 Marknadsföringsaktiviteter genomförs i nära samarbete med rese- och turistnäringen och de regionala och kommunala turistorgani- sationerna. Fokus riktas mer och mer mot konsumenten snarare än mot företag vilket har att göra med Internets ökade betydelse som informations- och distributionskanal. 
 220 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Stora investeringar görs i informationsteknologi, i synnerhet Internet, i syfte att öka intresset för Finland som resmål på fram- växande marknader som Kina, liksom på traditionella marknader. 
 Forskningsverksamheten stödjer också den nuvarande mark- nadsföringsinriktningen mot storstadsturism, kulturturism, rund- turer, familjeresor och vinterturism. När det handlar om affärstu- rism är det marknaden för belöningsresor och konferenser/möten som prioriteras. 
 De viktigaste marknaderna är Tyskland, Ryssland, Sverige och Storbritannien följt av Frankrike, Italien och Nederländerna. 
 Som ett resultat av en stagnerande marknadsföringsbudget har man tvingats att avbryta all marknads- kampanjverksamhet på mindre marknader, huvudsakligen de som genererar mindre än 30 000 övernattningar per år. Detta har frigjort medel för inve- steringar i nya marknader och marknadssegment. 
 Resultatmätning 
 Enligt Centralen för turistfrämjande är det svårt att mäta de eko- nomiska effekterna av verksamheten på nationell nivå. Däremot går det att göra vissa antaganden. 
 Indikatorer som används är· 
  
 kundtillfredsställelse, 
  
 trender i finansiering bland intressegrupper, 
  
 mervärde från kampanjer, 
  
 antal besök på hemsidor, 
  
 samtalsstatistik från  
  
 call-center,· 
  
 noterade förändringar i Finlands image, 
  
 publicitet i media, 
  
 framgång på nya marknader inom tre år efter påbörjad mark- nadsföring. 
  
 Följande parametrar bevakas noga: 
  
 antal utländska och inhemska övernattningar, affärs- och fritidsresenärer, 
  
 nationella intäkter från turism, 
  
 utvecklingen av intäkter från utländsk turism jämfört med den totala exporten, 
  
 sysselsättningstillväxten i rese- och turistindustrin, 
  
 221 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 marknadsandelar för Finland och andra nordiska länder, 
  
 trender i turismens handelsbalans· 
  
 förändringar av Finlands turismintäkter jämfört med de andra nordiska länderna, EU:s genomsnitt och andra näringar i Finland. 
  
 Övriga kommentarer 
 Med tanke på den strama budgeten funderar styrelsen på att stänga flera utlandskontor i syfte att frigöra medel för aktiviteter på de mest lovande marknaderna. Kostnaderna är emellertid inte det enda kriteriet för om Centralen för turistfrämjandes närvaro på en marknad är motiverad eller inte. 
 I ett försök att förbättra utvärderingen av kontoren och olika marknadsföringsaktiviteter tänker man satsa mer på benchmarking, goda exempel, makroekonomiska utvecklingstrender, konkurrent- analyser och revisioner. Man planerar också att utvidga sitt nätverk av samarbetspartner och finansiärer till att omfatta företag och or- ganisationer utanför turistnäringen. 
 Det finns också planer på att reducera den stora andelen finska anställda på utlandskontoren både för att minska kostnaderna och för att öka förståelsen för kulturen på den lokala marknaden. (In- hemsk personal är bättre på att kommunicera med marknaden.) Utvecklingen går mot att använda finsk personal endast i kärnverk- samheten och att outsourca verksamhet närhelst det är möjligt. 
 Styrkor och svagheter i det finska turistfrämjandet 
 Redogörelsen ovan bygger bland annat på intervjuer med repre- sentanter för den finska rese- och turistindustrin och för offentlig- anställda på de regionala och lokala turistorganisationerna. Intres- sant att notera var att man i Finland var mycket mer positivt in- ställd till sin arbetsmiljö och till det stöd man får från Centralen för turistfrämjande och regeringen jämfört med de övriga nordiska länderna, trots att turistfrämjandesstrukturen inte skiljer sig nämn- värt länderna emellan. 
 222 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Att behandla intressenter som kunder ger resultat 
 Vi har förstått att Centralen för turistfrämjande lagt ner stor möda på att bygga sin image och undersökningar som genomförts visar att både konsumenter och turistnäring tycker att de har förbättrat sin kommunikation och sin stödverksamhet. I handlingsplaner och strategier betonas att Centralen för turistfrämjande bara finns till för att främja och stödja turistnäringen. 
 Marknadschefen på turistbyrån i Helsingfors sa vid intervjun att de agerar som en kund eftersom de betalar för den service de får. Detta får dem att känna att de kan ställa mer krav och att Centralen för turistfrämjande svarar upp bra på det förhållningssättet. Städer och regioner säger emellertid att de har mera direktkontakt med de utländska kontoren än med huvudkontoret. De försöker arbeta till- sammans för att utvärdera vilka behov som finns på varje marknad och vilken typ av produkter som går att sälja. Centralen för turist- främjande verkar lägga ner en hel del tid på rådgivning till de lokala och regionala turistorganisationerna. 
 Turistbyråer i städer söker finansiering från den privata sektorn 
 Turistbyråer i städer finansieras nästan helt av respektive kom- munala myndigheter, men nu görs det försök att få med den privata sektorn i finansieringen av olika aktiviteter som att producera bro- schyrer, delta i mässor (vanligtvis betalar städerna Centralen för turistfrämjande för att agera paraplyorganisation vid större mässor) eller genomföra annons- och säljkampanjer. 
 Ett försök gjordes i Helsingfors förra året då man anlitade  
 25–30 
  studerande för att hjälpa till att distribuera material till turister under sommarmånaderna. Enligt uppgift medverkade turist- näringen i finansieringen av denna aktivitet. 
 Finland går ur WTO 
 På grund av den finska regeringens minskade inblandning i turis- men gick Finland ur World Tourism Organisation 2002. Det är in- tressant att notera att man i Nederländerna, där stödet för turism från regeringshåll är betydligt svagare, har beslutat att fortsätta sitt medlemskap i WTO i åtminstone fem år till. 
 223 
 Bilaga 5 SOU 2004:17 
 Frankrike 
  
 Nyckeltal 2002 
  
 Invånare 
  
 59,7 mnkr 
  
 BNP 
  
 1 510,0 mdkr euro 
  
 Inkommande turism 
  
 inkommande flerdagsbesökare 
  
 vid gränsen, minst en övernattning 
  
 77,0 mnkr 
  
 inkommande gästnätter 
  
 kommersiella anläggningar 
  
 586,9 mnkr 
  
 Genomsnittligt vistelsetid 
  
 7,6 nätter 
  
 Antal inkommande besökare per invånare 
  
 1,3 
  
 Inhemska besökare 
  
 150,6 mnkr 
  
 Inhemska övernattningar 
  
 806,5 mnkr 
  
 Inhemska intäkter 
  
 55,4 mdkr euro 
  
 Internationella intäkter 
  
 34,5 mdkr euro 
  
 i % av BNP 
  
 2,3 % 
  
 per besökare 
  
 448 euro 
  
 per övernattning 
  
 59 euro 
  
 per invånare 
  
 578 euro 
  
 Turismens totala bidrag till BNP 
  
 6,7 % 
  
 WTTC: beräkning av rese- och 
  
 turistnäringens andel av BNP 
  
 4,7 % 
  
 Frankrikes system för turistfrämjande 
 Maison de la France är Frankrikes nationella turistfrämjandeorga- nisation som rapporterar direkt till  
 Kommunikations-, 
  bostads- och turistdepartementet. Maison de la France fungerar parallellt med Turistdirektionen, den statliga turistmyndigheten, och med Byrån för export- och investeringsfrämjande inom turism. 
 224 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Kommunikations-, 
  bostads- och turistdepartementet 
  
 Kommunikations-, 
  bostads- och turistdepartementet ansvarar för att främja och utveckla turismen i Frankrike. Även om posten som turistminister är relativt obetydlig så har den franska regeringen alltid insett turismens betydelse för den franska ekonomin, vilket trots allt ger posten som turistminister en viss status. 
 Genom Mellandepartementala kommittén för turism, som sam- manträdde för första gången på tjugo år i september 2003, har tu- rismen en direktkanal in till alla större departement såsom  
 finans-, 
 utrikes-, 
 utbildnings-, 
  kultur- och miljödepartementen, liksom till premiärministern. 
 Frankrikes system för turistfrämjande 
  
 MELLAN- 
  
 KOMMUNIKATIONS-, 
  BOSTADS- 
  
 och TURISTDEPARTEMENTET 
  
 DEPARTEMENTALA 
  
 KOMMITTÉEN 
  
 FÖR TURISM 
  
 MAISON 
  
 TURIST- 
  
 BYRÅN FÖR 
  
 DE LA FRANCE 
  
 DIREKTIONEN 
  
 INVESTERINGSFRÄMJANDE 
  
 FÖR TURISM 
  
 NATIONELLA 
  
 TURISMENS KUNSKAPS- 
  
 TURISTRÅDET 
  
 och FORSKNINGSRÅD 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership. 
 Turismens betydelse för Frankrike återspeglas också i det statliga anslaget till turism på hela 78,3 miljoner kronor euro 2003, vilket i och för sig var 4,3 procent mindre än för 2002 då anslaget låg på 81,8 miljoner euro. Det minskade anslaget kan delvis förklaras med att den tidigare regeringen satsade mer på så kallad social turism, dvs. uppmuntran och finansiellt stöd till inhemsk turism för lägre socialgrupper. Detta stöd skärs nu ner successivt. Den totala stat- liga anslaget till turism för 2004 förväntas minska ytterligare, till 75 miljoner euro, även om en extra tilldelning på 8 miljoner euro till marknadsföring kommer att tilldelas Maison de la France för 2003 och 2004. 
 Det statliga anslaget fördelas på Turistdirektionen, Maison de la France, Byrån för export- och investeringsfrämjande, Turismens kunskaps- och forskningsråd, Nationella turistrådet och den Mel- landepartementala kommittén för turism. Runt 2,6 miljoner euro 
 225 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 har också lagts åt sidan för att genomföra en ny gränsundersök- ning, Frankrikes huvudsakliga informationskälla för inkommande turism, som senast genomfördes 1997. 
 Anslaget inbegriper däremot inte finansiering av speciella kam- panjer. Det kan vara kampanjer för att få igång turismen igen efter större olyckor som med oljetankern Espinoza vars förlisning utanför den franska västkusten förorsakade stora oljeutsläpp (67 miljoner euro 2002/03), kampanjer för att stödja landbygdsregioner efter förödande stormar (1999) eller bergsområden där snöförhållandena blivit särskilt besvärliga. 
 I samarbete med Turistdirektionen och vid behov med andra de- partement ansvarar turistministern för den övergripande turist- politiken, för turistplanering, investeringsfrämjande åtgärder, skatter och andra stimulansåtgärder, utbildning och forskning, ut- veckling av Frankrikes varumärke och användningen av ny teknik. 
 Turistdirektionen 
 Turistdirektionen är den centrala myndigheten för turism. Turist- direktionen fungerar som turistministerns verkställande organ, man stödjer ministern och dennes medarbetare inom sådana områ- den som strategi och planering, utveckling av strukturer för turismen, underlättande av investeringar och stöd till näringen och dess internationella relationer,  
 EU-frågor 
  och nyttjande av ny teknik. Direktionen utför egna ekonomiska analyser och under- sökningar samt samordnar all turismforskning i den offentliga sektorn. 
 Turistdirektionen har mer än 200 anställda på sitt huvudkontor. Därutöver har man 26 regionala kontor eller statliga representanter i regionerna. Sedan tillkomsten av lagen om decentralisering 1992 delas ansvaret för turismen mellan de statliga och regionala turist- myndigheterna. Men man har en nära samverkan mellan den stat- liga och regionala nivån, särskilt när det gäller EU:s strukturfonds- program. 
 226 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Byrån för export- och investeringsfrämjande inom turism 
 Byrån för export- och investeringsfrämjande inom turism etable- rads 1993 och är en myndighet för expertkunskap om turism. Den är till 95 procent statligt finansierad och har två uppgifter. Inom landet försöker myndigheten stimulera den privata sektorn att in- vestera i turism, utomlands är dess uppgift att utvärdera franska företags affärsmöjligheter. Detta återspeglar departementets an- strängningar att stimulera alla exportsektorer, inte bara turismen. 
 Turismens kunskaps- och forskningsråd 
 Turismens kunskaps- och forskningsråd är en blandorganisation med ungefär 200 medlemmar: Där ingår representanter för alla branschföreningar och  
 -organisationer, 
  privata företag som flyg- bolag, hotell, researrangörer, forskningsinstitut och regionala och kommunala turistorgan. Forskningsrådet tillhandahåller fortgående bevakning och uppföljning av rese- och turistmarknaden, såväl vad gäller utbud som efterfrågan. 
 Turismens kunskaps- och forskningsråd beställer ett tjugotal studier och projekt varje år och tar också itu med nyckelfrågor som berör turistnäringen i ordinarie arbetsgrupper och kommittéer. 
 Rådgivande organ 
  
 Nationella turistrådet  
 är ett rådgivande organ som består av runt 300 representanter för den offentliga sektorn och näringslivet inom turism och närliggande områden, inklusive cheferna för turist- näringens olika branschorganisationer. Nationella turistrådet håller att allmänt årligt möte och sammankallar därutöver specialkom- mittéer vid behov. 
 Mellandepartementala kommittén för turism 
 : I kommittén ingår ministrar eller statssekreterare, eller båda, från 23 olika departe- ment. Kommittén sammanträdde för första gången på tjugo år i september 2003. 
  
 Franska semesterfonden 
 : Detta är en halvstatlig fond, officiellt kallad en gruppering av offentliga intressen, vars uppgift är hjälpa de lägre socialgrupperna i Frankrike att åka på semester, grupper som normalt inte har råd att semestra. 
 227 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Föreningen för semesterkuponger 
 : Föreningen ansvarar för använ- dandet av semesterkuponger. Anställda i ett växande antal privata och offentliga företag och organisationer uppmuntras att spara pengar varje månad. Sparade pengar matchas sedan ur offentliga fonder i form av kuponger som kan används för att köpa transport, boende eller hela semesterpaket. 
  
 Maison de la France 
 Maison de la France heter den nationella turistfrämjandeorganisa- tion som ansvarar för marknadsföring av Frankrike som turistland och av franska produkter och tjänster utomlands. Man samordnar också kampanjer utomlands för Frankrikes 22 regioner. Maison del la France bildades 1987. 
 Medlemskap 
 Maison de la France är en medlemsorganisation där medlemmarna bidrar med över 9 miljoner euro till dess årliga budget. Antalet medlemmar uppgår i dagsläget till cirka 1 200, en ökning från 900 i slutet av  
 90-talet, 
  uppdelade i fyra olika kategorier: ca 200 regionala och lokala turistmyndigheter, handelskammare, hotell, semester- orter och fritidsanläggningar, bokningsbyråer, resebyråer och in- kommande researrangörer. 
 Styrelse 
 Styrelsen för Maison de la France består av 27 medlemmar, av vilka sju är statligt tillsatta. Dess ordförande utses av turistministern. De övriga femton inkluderar representanter från regionala och lokala turistmyndigheter, branschföreningar, av ministern särskilt utsedda specialister på turism samt representanter för den privata sektorn. 
 228 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Organisation 
 Maison de la France har 283 anställda varav 81 är placerade på hu- vudkontoret i Paris och 202 (71 procent) är spridda på 33 kontor och representantkontor i 29 länder runt om i världen. Av dessa är 17 belägna utanför Europa. 
 Resurser och finansiering 
 Maison de la France hade en totalbudget på 57,2 miljoner euro 2002, varav 45 procent finansierades av staten (25,7 miljoner euro). 2003 beräknas budgeten sluta på 55 miljoner euro, 4 miljoner mer än den ursprungliga budgeten tack vare extra finansiering från staten i oktober 2003. Trots detta blir den totala budgeten 3,8 procent lägre jämfört med 2002 års nivå, med en  
 46-procentig 
  andel från staten. 
  
 Icke-statliga 
  bidrag under 2002 (54 procent av den totala bud- geten) utgjordes av medlemsavgifter (ca 9 miljoner euro), bidrag från partners, kommersiell verksamhet på en del marknader och bidrag i form av tjänster, till exempel hotellrum åt journalister och researrangörer vid studieresor. Det bör emellertid noteras att part- nerfinansiering för annons- och säljkampanjer går direkt till de som organiserar kampanjerna och därför inte ingår i budgeten. Dess- utom räknas av någon anledning inte heller inkomster från Maison de la France Madridkontor in (försäljning av inträdesbiljetter till muséer, turistkort m.m.). 
 Marknadsförings- och säljaktiviteter (rörliga kostnader) uppgick 
  
 till 73,8 procent av Maison de la France budget 2002, 
  
 eller 
  
 42,2 miljoner 
  
 euro. Motsvarande procentsats för 2003 
  
 blir 
  
 39,2 miljoner 
  
 euro. Enligt uppgift kommer denna andel att 
  
 öka 
  
 med  
 30–40 
  procent för 2004. Det totala statliga anslaget till turis- men kommer däremot inte att förändras. 
 Roll och verksamhet 
 Som redan påpekats är Maison de la France huvuduppgift försälj- ning och marknadsföring av resmålet Frankrike och franska pro- dukter och tjänster utomlands. Hela basen för dess verksamhet är samarbete genom partnerskap. 
 229 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Säljkampanjer innefattar att sprida information – genom bro- schyrer om destinationer och produkter, reklamkampanjer i tid- ningar och tv, etc – kommunikation med media, bransch och all- mänhet samt studier av traditionella och nya marknader. 
 Mer än 2 000 enskilda kampanjer inklusive 183 annonskampan- jer, 43 direktutskick, 32 Internetkampanjer genomfördes under år 2000 tillsammans med olika medlemmar, däribland de olika regionerna i Frankrike och  
 icke-turismföretag 
  såsom franska modehus, parfymföretag, varuhus och biltillverkare. Under Maison de la Cruz paraply deltog också medlemmarna i 137 turistmäs- Hale, varav 38 var fackmässor, 72 konsumentmässor och 27 blandade. 
 Totala utgifter (inklusive extra finansiering från utomstående som inte redovisas i Maison de la France böcker) redovisas nedan. 
 De anställdas löner har delats upp mellan de olika verksamheterna: 
  
 studier och analyser, 
  
 2,8 
  
 press, PR, 
  
 7,0 
  
 konsumentkampanjer, 
  
 32,4 
  
 branschkampanjer inklusive fackmässor, 
  
 19,2 
  
 övriga kostnader, 
  
 5,5 
  
 Totalt mnkr euro 
  
 66,9 
  
 Maison de la France huvudverksamhet är inriktad på 14 klubbar som täcker specifika marknadssegment och grupperar alla intres- senter som betalar medlemsavgifter för att finansiera verksamheter, inklusive marknadsföringskampanjer. Mer än 500 av medlemmarna deltar i åtminstone en av klubbarna. Dessa omfattar teman/segment som affärsresor, hälsa, vinterturism, ungdoms- och seniorresor, stadsturism och golf. Klubbkonceptet har blivit en modell som beundras världen över och har kopierats av många andra nationella turistorganisationer. 
 Nya medier spelar en viktig roll i Maison de la France mark- nadsföringsstrategi. Webbplatsen www.Franceguide.com täcker 40 marknader på nio språk. Under 2002 lästes 24 miljoner sidor vid sammanlagt sex miljoner träffar. 
 Fastän Maison de la France inte har något officiellt ansvar för marknadsföring av inhemsk turism, detta område tillhör Turistdi- rektionen, så gör man emellanåt enskilda kampanjer på denna orga- nisations uppdrag i syfte att stimulera efterfrågan på den franska marknaden. Inga detaljer över kostnader finns tillgängliga. 
 230 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Styrkor och svagheter i Frankrikes turistfrämjande 
 Många kommentarer i denna del av rapporten härrör från åtta in- tervjuer, personliga eller telefonintervjuer, med nyckelpersoner i Frankrikes turistnäring (en del kommentarer återkommer också i resten av rapporten). Eftersom många intervjupersoner ville vara anonyma bifogas ingen namnlista över de intervjuade. Bland dessa återfinns representanter för ett flygbolag, en hotellkedja, en hotell- förening en regionalkommitté för turism, en lokal turistbyrå och en turistkonsult. 
 Intressenterna är överkritiska 
 Kritiken mot det nationella turistfrämjandet var förvånansvärt omfattande, men efter diskussioner med andra aktörer i rese- och turistindustrin kom vi fram till att detta helt enkelt var ett uttryck för fransmännens benägenhet att kritisera offentliga institutioner och därför togs en del kommentarer med en nypa salt. 
 Den huvudsakliga kritiken var faktiskt riktad mot regeringen och dess uppfattade brist på verklig strategi för turismen, och inte mot Maison de la France. Det bör noteras att 2003 har varit ett svårt år för Frankrikes turistnäring. Kombinationen av president Chiracs ovilja att stödja USA:s invasion av Irak,  
 SARS-epidemin 
  och den svåra värmeböljan under sommaren påverkade alla viktiga marknader. Antalet besökare från USA och Japan har minskat med  
 20–30 
  procent jämfört med 2002. 
 Vad spelar det för roll att den Mellandepartementala kommittén sam- manträdde nyligen? Det är första gången på tjugo år, och det är inte tro- ligt att något kommer ut av det. 
 Fyra miljoner euro extra om året till Maison de la France för mark- nadsföringsaktiviteter kommer inte att ha någon nämnvärd effekt, efter- som det uppskattas att den privata sektorn och olika regionala och kom- munala organ redan kommer att spendera  
 15–20 
  miljarder euro om året. 
 Otillräckligt samarbete mellan olika nivåer 
 Intervjupersonerna tyckte att det rådde en brist på verkligt sam- arbete mellan regeringen och regionerna. Även om ministern har egna representanter i regionerna har de inget nära samarbete med 
 231 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 de regionala turistorganisationerna och departementens kommit- téer för turism som är utsedda eller valda lokalt. 
 Annan kritik riktades mot det som man uppfattade som re- geringens otillräckliga stöd till små och medelstora företag, till ex- empel för modernisering och återuppbyggnad av åldrande hotell och turistattraktioner, eller som stöd i form av skattelättnader. De privata aktörerna i den franska turistnäringen är speciellt arga över och avundsjuka på  
 35-timmarsveckan 
  som alla statsanställda åtnju- ter. Få inom den privata sektorn arbetar så lite som 35 timmar per vecka, men de anställda på Maison de la France arbetar aldrig på fredag eftermiddag! 
 Klubbkonceptet en vinnare 
 Till det positiva hör Maison de la France klubbkoncept som upp- skattas av alla som hade någon erfarenhet av det. Branschfolk som intervjuats säger att de fått mängder av nya affärer genom dessa klubbar, för att inte tala om hjälp att komma in på nya marknader och stöd till marknadsundersökningar och  
 -analyser. 
  
 liksom partnerskap med  
 icke-turismföretag 
  
 Ett annat initiativ som applåderas av många är Maison de la France innovativa samarbete med  
 icke-turismföretag 
  och  
 -organisationer 
  när det gäller att sälja varumärket Frankrike. De tror helt riktigt att Frankrikes berömmelse som skapare av exempelvis haut couture och parfymer spelar en viktig roll när det gäller att locka turister, vilka i sin tur spenderar pengar i Frankrike och utomlands på dessa varor och därigenom gynnar franska företags affärsintressen. 
 En viktig och mycket ovanlig strategi hos Sandoval de la France som senare förlorade kraft, var att finansiera turistkontor utom- lands utan statligt stöd. Taiwankontoret som öppnades i februari 1995 finansierades från början av valda medlemmar/partner till Maison de la France, inklusive regionkontoret för turism i Cham-  
 pagne-Ardennes, 
  franska järnvägen, varuhuset Galleries Lafayette, inkommande researrangören Paris Vision och Concord Hotels- gruppen. 
 232 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 De flesta från andra länder som tillfrågades om Frankrike under intervjuerna, inklusive anställda vid andra länders turistorganisa- tioner, betraktade Sandoval de la France som en av de mest fram- gångsrika nationella turistorganisationerna. Speciellt avundas man att deras uppgift enbart är marknadsföring och att de inte behöver fastna i strategier och utbildningsfrågor. 
 Grekland 
 Nyckeltal 2002 
  
 Invånare 
  
 10,6 mnkr 
  
 BNP 
  
 140,1 mdkr euro 
  
 Inkommande turism 
  
 inkommande besökare vid gränsen, inkl. endagsbesök 
  
 14,2mnkr 
  
 inkommande flerdagsbesökare 
  
 vid gränsen, minst en övernattning 
  
 94,0 mnkr 
  
 gästnätter på hotell och liknande 
  
 anläggningar 
  
 47,1mnkr 
  
 Genomsnittlig vistelse 
  
 6,6 nätter 
  
 Antal inkommande besökare per invånar 
  
 1,3 
  
 Inhemska besökare 
  
 Uppgift saknas 
  
 Inhemska gästnätter (2001), alla kommersiella 
  
 anläggningar 
  
 30,0 mnkr 
  
 Inhemska gästnätter (2001), alla kommersiella 
  
 anläggningar 
  
 0 mnkr 
  
 Inhemska intäkter (2001 
  
 10,3 mnkr euro 
  
 Internationella intäkter 
  
 9,2 mdkr euro 
  
 i % av BNP 
  
 6,6% 
  
 per besökare 
  
 652 euro 
  
 per övernattning 
  
 98 euro 
  
 per invånare 
  
 870 euro 
  
 233 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Turismens totala bidrag till BNP 
  
 8,0 % 
  
 WTTC beräkning av rese- och 
  
 turistindustrins andel av BNP 
  
 4,5 % 
  
 Greklands system för turistfrämjande 
 Greklands nationella turistfrämjandeorganisation lyder under Ut- vecklingsdepartementets sekretariat för turism. Den nationella tu- ristfrämjandeorganisationen fungerar parallellt med landets regio- nala turistorganisationer. Det finns ett antal andra organisationer och organ som arbetar med utvecklingen av turism i Grekland, som alla beskrivs nedan. De viktigaste är Greklands turistfastigheter AB, Centrum för investeringsfrämjande och Statistiska Central- byrån. De två senare täcker alla sektorer inom ekonomin, inte bara turism. 
 Sekretariatet för turisms 
 Sekretariatet för turism har funnits sedan 2001 och sorterar under Utvecklingsdepartementet som handhar energi, industri och turism och har en vice minister för turism. Vice ministerns och general- sekreteraren för turism ansvar och verksamhet tycks i många avse- enden överlappa varandra, speciellt i fråga om strategier och plane- ring. När sekretariatet bildades blev avdelningen speciellt ålagd att sköta de regionala turistkontoren. Andra arbetsområden, varav en del togs över från Greklands nationella turistfrämjandeorganisa- tion, innebär att utarbeta och införa ny lagstiftning på turismens område i samarbete med viceministern samt internationella relatio- ner. 
 Det bör noteras att det inte finns några officiella turistkontor på kommunal nivå. De lokala turistkontoren är helt oberoende. Där- emot finns det speciella kommittéer för marknadsföring på läns- nivå. 
 (I den  
 politisk-administrativa 
  strukturen i Grekland ingår staten, 13 regioner, 52 prefekturer och cirka 1 000 kommuner. Staten har överlåtit allt administrativt ansvar för turismen till regionerna med 
 234 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 undantag för Aten som kommer att kvarstå under statlig kontroll till efter de olympiska spelen.) 
 Greklands system för turistfrämjande 
  
 REGERINGENS 
  
 UTVECKLINGS- 
  
 TURISMKOMMITTÉ 
  
 DEPARTEMENTET 
  
 GREKLANDS SEKRETARIAT 
  
 NATIONELLA 
  
 FÖR TURISM 
  
 TURISTRÅDET 
  
 GREKLANDS NATIONELLA 
  
 REGIONALA 
  
 TURISTORGANISATION 
  
 TURISTKONTOR 
  
 GREKLANDS 
  
 GREKLANDS 
  
 HANDELSKAMMARE 
  
 TURISTFASTIGHETER AB 
  
 FÖR 
  
 CENTRUM FÖR 
  
 HOTELLBRANSCHEN 
  
 INVESTERINGS- 
  
 FRÄMJANDE 
  
 STATISTISKA 
 CENTRALBYRÅN 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership. 
 Rådgivande organ 
  
 I regeringens turismkommitté  
 ingår ett antal viktiga departement, bland andra departementen för kommunikationer och regional pla- nering, offentligt byggande, handel och sjöfart och miljö. Enligt uppgift sammanträder kommittén sällan. Ett sammanträde var pla- nerat till den 29 oktober 2003 med den grekiske premiärministern som ordförande. Nio olika departement förväntades delta inklusive utrikesdepartementet (som ansvar för utfärdande av visum) departementen för handel och sjöfart, kultur och offentligt byg- gande, som huvudsakligen kontrollerar utvecklingsprojekt. 
  
 Nationella turistrådet  
 sammanträder mera regelbundet. Där ingår statssekreterarna från de olika departementen. 
 Greklands Handelskammare för hotellbranschen och Statistiska Centralbyrån  
 är till synes samtidigt knutna till utvecklingsdeparte- mentet, sekretariatet för turism och Greklands nationella turist- främjandeorganisation. Det är oklart vilken anknytning som är starkast. 
  
 235 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Centrum för investeringsfrämjande 
 Centrum för investeringsfrämjande  
 ansvarar för att underlätta och stimulera investeringar inom alla större näringsgrenar. Antagligen samarbetar de nära med Greklands nationella turistfrämjandeorga- nisation angående investeringar i turism eftersom den senare också har ett ansvar på detta område. 
  
 Greklands turistfastigheter AB 
  
 Greklands turistfastigheter  
 bildades 2000 som förvaltande organ för Greklands statliga turisttillgångar som ägs direkt genom Greklands nationella turistfrämjandeorganisation. Företagets huvudsakliga uppgift är tillsynen av den grekiska statens turistfastigheter och affärsenheter. Samtidigt ska man säkerställa bästa möjliga ekono- miska avkastning för fastigheterna genom utnyttjandet av moderna finansieringsmetoder som främjar synergier mellan den statliga och privata sektorn. 
 Bolaget äger mer än 300 fastigheter på strategiska platser runt om i Grekland med en total yta på över 70 000 tunnland. Några av dessa fastigheter byggdes av Greklands nationella turistorganisa- tion på 60- och  
 70-talen, 
  de första utvecklingsprojekten inom på turismens område i efterkrigstidens Grekland. Många är fort- farande i stort behov av renovering. Förutom hotell finns småbåts- hamnar, stränder, campingplatser, hälso- och brunnsinrättningar, kasinon, turistkiosker och golfbanor. Företaget sköter också om cirka 180 långtidsarrenden för hotell, turistkiosker och butiker vid landets olympiska arenor och i andra områden. 
 Under dess treåriga existens har Greklands turistfastigheter fullföljt anbudsförfaranden för privatisering av stora fastigheter, kasinon och småbåtshamnar, och har påbörjat utvecklingen av ny turistisk infrastruktur inklusive kongress- och utställningslokaler, temaparker, golfbanor, en olympisk marina etc. 
 Företagets omsättning för 2002 uppgick till 137,4 mnkr euro, vilket var en ökning med 29,6 procent jämfört med 2001. Beräknad omsättning för 2003 är 152 miljoner euro. 
 236 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Greklands nationella turistfrämjandeorganisation 
 Roll och ansvar 
 Greklands nationella turistfrämjandeorganisation ägs och finan- sieras till 100 procent av staten. Organisationen bildades på  
 20-talet 
  och har haft samma juridiska ställning sedan 1950. Dess huvudsak- liga roll är att marknadsföra och sälja Grekland som resmål. 
 Organisationen ansvarar också för forskning och statistik, pro- duktutveckling, planering, investeringsfrämjande, främjandeaktivi- teter och kvalitetskontroll, i vissa fall parallellt med eller i konflikt med Sekretariatet för turism och andra statliga organ. 
 Organisation 
 Greklands nationella turistorganisation har 25 kontor, ett i Chavez land och 24 utomlands, av vilka sex (25 procent) är belägna utanför Europa. Det totala antalet anställda är 464, därav 389 på huvud- kontoret i Aten och 75 (16 procent) på utlandskontoren. Dessa siffror behöver emellertid verifieras. Det kan finnas betydligt fler lokalanställda på utlandskontoren med tidsbegränsade anställningar som inte räknas som fast anställda fast de i själva verket arbetar heltid. 
 Organisationen uppger att 863 personer är anställda av dem, men att vissa arbetar på de regionala turistkontoren i de 13 regionerna och att andra har statliga tjänster bland annat på Sekretariatet för turism. Bilden är således en väldigt förvirrande. 
 Resurser och finansiering 
 Det statliga anslaget för 2003 var 45 miljoner euro. Av detta gick 15 miljoner till fasta kostnader för löner etc. och 30 miljoner till marknadsföring. Utöver detta fick man ett separat anslag på 13 miljoner euro för de offentliga investeringar som man ansvarar för. 
 Kostnaderna för annonsering och PR förväntas uppgå till 7,5 miljoner euro 2003. Storleken på denna budget beror på hur stora intäkter staten får in från de offentligt ägda kasinona, två i Aten och två på Korfu, och utgör 30 procent av beräknade intäkter under året. 
 237 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Man kan konstatera att Greklands nationella turistorganisation hittills inte fått någon extra tilldelning för att främja turismen inför de olympiska sommarspelen 2004. Faktum är att det inte gjorts någon synbar ansträngning för att utnyttja OS till att främja turismen. Budgeten för marknadsföring av OS gavs till den grekiska olympiska kommittén. Rese- och turistindustrin ombads nyligen att lämna bidrag till annonsering och EU har gett, eller för- väntas ge, finansiellt bidrag till marknadsföring av  
 Attica-regionen, 
  men det finns inga uppgifter om hur pengarna används eller kommer att användas. 
 Marknadsföring av inhemsk turism 
 Greklans nationella turistorganisation ansvarar inte för marknads- föring av den inhemska turismen. Regeringen anser att marknaden redan är mycket väl utvecklad, uppskattningsvis 95 procent av grekerna tillbringar sin semester i Grekland och det anses inte meningsfull att lägga värdefulla resurser på den inhemska markna- den. 
 Verksamhet 
 Verksamheten är uppdelad på två huvudområden, utveckling och marknadsföring. Inom utvecklingsområdet ansvarar man för plane- ring och produktutveckling, utveckling av temaprodukter och för turistinvesteringar, vilket inbegriper godkännande av nya inve- steringar, planering av åtgärder för att främja investeringar och lag- stiftning på området. Hotellklassificering, kvalitetskontroll och marknadsövervakning finns också på listan över ansvarsområden för viceministern för turism och för generalsekreteraren för turism på Sekretariatet. 
 På marknadsföringsområdet ansvarar man för annonsering, PR, deltagande i branschmässor och utställningar, studier och analyser (Statistiska Centralbyrån har hand om turiststatistiken) samt annan relaterad verksamhet. 
 Förutom att genomföra nationella reklamkampanjer ska organi- sationen också försöka få medfinansiering från länsstyrelserna. Regionerna anser dock att detta inte sker i praktiken och att den 
 238 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 marknadsföring som görs är mera inriktad på egna nöjesresor till utländska resmål. 
 På samma sätt tycks insatserna på forskningsområdet vara mycket begränsade. 
 Kvalitetskontroll 
 Inom området för kvalitetskontroll ansvarar Greklands nationella turistorganisation för: 
  
 introduktionen av ett nytt hotellklassificeringssystem (stjärnkategorier) som också kommer att baseras på kvalitets- standarder och kriterier för den operativa verksamheten. Ett system för detta håller på att tas fram, 
  
 introduktionen av ett nytt klassificeringssystem för boende (nyckelkategorier), dvs. uthyrningsrum och  
  
 –lägenheter, 
  
 omarbetning och översyn av lagstiftningen som rör resebyråer och turoperatörer. Ett förslag har utarbetats som mötts med gillande av branschorganisationen och ett beslut förväntas inom kort, 
  
 statligt finansierade program för små och medelstora företag för olika åtgärder och investeringar och för stimulansbidrag till nya mellan- och lyxhotell, småbåtshamnar, golfbanor, konfe- rens- och spaanläggningar etc. Det finns också möjlighet att få bidrag för upprustning och modernisering av hotell, 
  
 flera inspektioner av turismpolisen och av den nationella turistorganisationens inspektionsgrupp på turistetablissemang och  
  
 –anläggningar, 
  
 genomföra att ett rekommenderat pris sätts på produkter 
  
 som mineralvatten och läsk för att undvika onödigt höga priser, 
  
 införandet av en reklamationsblankett för hotell- och restaurangbranschen. 
  
 utbildningsseminarier för såväl de anställda som för arbetsgi- varna i små och medelstora företag över hela Grekland för att höja kunskapsnivån och på så sätt förbättra kvaliteten. 
  
 239 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Miljön 
 Byggprojekt inom rese- och turistindustrin i Grekland måste följa samma lagstiftning som andra byggprojekt, till exempel måste en utvärdering av miljöpåverkan göras och andra nyetableringsproce- durer följas för att få tillstånd att fortsätta med nästa fas i byggna- tionen. 
 Greklands nationella turistorganisations projekt som rör hållbar ut- veckling är bland annat:· 
  
 en studie som leder till etableringen av pilotprojekt för eko- turism i två skyddade områden, som fokuserar på fördelning av besökare, säljaktiviteter, informationskampanjer och utbildning av lokala guider,· 
  
 rena stränder och Blå  
  
 Flagg-programmet. 
  Turistorganisationen deltar varje år i EU:s Blå  
 Flagg-program 
  för rena stränder och kustförvaltning, 
  
 en studie om ett nationellt system för småbåtshamnar. Syftet med studien är att: 
  
 – 
  
 etablera ett allomfattande program för småbåtshamnar av olika storlekar som ett verktyg för en integrerad förvaltning av turistdestinationer vid kusten och i grekiska inlandet, 
  
 – 
  
 skydda kusten och havsmiljön från okontrollerad tillväxt, 
  
 – 
  
 tillhandahålla ett juridiskt system för tillstånd och kontroll av småbåtshamnar. 
  
 För att uppnå ett mer ansvarsfullt utnyttjande av energi i turist- näringen har ett antal pilotprojekt som stimulerar till användning av förnyelsebara energikällor och effektiv energiförbrukning på tu- ristanläggningar och semesterorter fått stöd av EU:s energiprogram Save och Byrd. Ett antal stimulanspaket för miljöanpassning av hotell har också utvecklats av den grekiska regeringen och EU som inkluderar bidrag, skattelättnader m.m. 
 Samarbetet med de regionala turistkontoren 
 Alla ovanstående projekt för kvalitetskontroll och hållbar utveck- ling ska genomföras, eller åtminstone diskuteras, med de regionala turistkontoren och det Nationella turistrådet. Men enligt uppgift är 
 240 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 kommunikationen mellan de olika organen inte fullt så regelbun- den som man skulle kunna förvänta sig. 
 Regionerna deltar i internationella mässor och utställningar under den nationella turistorganisationens paraply och de medfi- nansierar prefekturernas turistkommittéers verksamhet. 
  och med privata företag 
 Enligt den nationella turistorganisationen sker samarbetet med den privata sektorn genom det Nationella turistrådet. Man har speciella möten med branschorganisationer och  
 -förbund 
  för att diskutera åtgärder och man samverkar i arbetsgrupper och kommittéer. Men man medger samtidigt att samarbetet varit svagt hittills. 
 För första gången någonsin håller man nu på att utvärdera samfi- nansieringsprojekt som föreslagits av den privata sektorn. Bland projekten ingår marknadsföring av temaprodukter som sporttu- rism, gastronomi, stadsturism etc. Hur omfattande den privata fi- nansieringen ska vara har ännu inte fastställts. 
 Övriga kommentarer 
 Det finns enligt uppgift planer på att bilda en ny organisation, del- vis privat och delvis offentlig, som ska ta över marknadsföringen. Detta har emellertid inte bekräftats av departementet. 
 Styrkor och svagheter i det grekiska turistfrämjandet 
 Som tidigare antytts finns det betydande kritik av den nationella turistorganisationen och den grekiska regeringens roll inom turis- men. Faktum är att det inte går att urskilja de negativa kommenta- rer som fällts av de intervjuade eftersom de omfattar båda. Det behöver knappast sägas att en framsynt nation som vill maximera partnerskap med alla intressenter inte bör välja en turistfrämjande- organisation av grekisk modell. Grekiska turistföretags förening har just kommit ut med en detaljerad rapport,  
 Grekisk Turism 2010 – Strategier och mål,  
 som belyser några av de områden som är i starkt behov av förbättringar. 
 241 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Brist på långsiktig planering och samordnade strategier 
 Föreningens kritik är väldigt bred och speglar de kommentarer som gjorts av olika offentliga och privata aktörer som vi intervjuat för denna studie, såväl som våra egna oberoende slutsatser. Det bran- schen oroar sig mest för är bristen på en långsiktig nationell plan för turismen och en samordnad strategi som inbegriper alla nyckel- intressenter. Dessutom kritiserar man det dåliga investerings- klimatet och regeringens brist på stöd i fråga om utveckling av infrastruktur, stimulans för modernisering och renovering av boendeinrättningar och attraktioner, samt bristen på utbildning. Man anser också att lagstiftningen behöver förenklas. 
 Andra kommentarer betonar frånvaron av samordning mellan olika aktörer inom turismen och det överdrivet stora antalet myn- digheter på olika nivåer. Departementets, generalsekretariatets och den nationella turistorganisationens roller och funktioner tycks överlappa varandra och det sker mycket dubbelarbete. Nationella turistrådet och den statliga samarbetsgruppen fungerar inte effek- tivt. 
 Det nationella turistrådets inblandning i fastighetsaffärer (genom Greklands turistfastigheter) och byggprojekt ses som ett gammaldags sätt att arbeta och passar inte för en turistorganisation i dagens samhälle. 
 Otillräcklig kunskapsutveckling 
 Bristerna i den nationella turistorganisationens marknadsstudier och rapporter, och särskilt dess bevakning av marknadstrender, poängteras också i rapporten. Det leder till att företagen inte har någon bra information att basera sina utvecklings- och marknads- planer på. 
 Den marknadsföring som bedrivs är inte genomtänkt. En inter- vjuad turoperatör för inkommande turist säger att det är ynkligt att Turkiet attraherar mer än en miljon ryska turister medan Grekland bara lockar 100 000. Skapandet av ett forskningsinstitut för turism har dryftats men det finns inga konkreta planer ännu. 
 242 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Motstånd inom den privata sektorn och regionerna mot att bidra till marknadsföring 
 Branschen och regionerna säger sig gärna vilja vara med och medfi- nansiera de nationella marknadsföringskampanjerna, men då vill de ha ett ord med i laget vad gäller marknadsföringen. De anser att den nationella turistorganisationen har otillräckliga kunskaper om marknader och produkter och de känner sig därför obekväma med att överlåta besluten på denna organisation. 
 Det viktigaste är emellertid att både regionerna och företagen i Greklands turistnäring anser att regeringen har svikit när det gäller att använda OS för att främja turismen och bilden av landet som en turistdestination. Detta är ett bortkastat tillfälle enligt generalsek- reteraren i Grekiska turistföretagens förening. 
 Bilaga: artikel från Reuters 
 Nedanstående artikel från Reuters från den 14 november 2003 sammanfattar problemen för den grekiska turismen: 
 Efter åtta år och dussintals tillståndsansökningar, är den brittiska gruppen Skinner fortfarande ett antal tillstånd ifrån att bryta mark för en ny turistanläggning på Kreta för 750 miljoner euro. Men Greklands investeringsbyrå kallar redan projektet för en succé, vilket säger allt om landets svårigheter att attrahera ut- ländska investerare. 
 Loyalwards koncernchef Jackson säger att invest- mentgruppen var på väg att ge upp när planen fördröjdes på grund av en långdragen ägarskapstvist. 
 Den tanken har vi ofta haft. Vi kunde ha genomfört det här mycket fortare i många andra länder, säger han men Grekland är troligen det bästa landet i Medelhavet för den sortens integrerad utveckling, oav- sett hur deras system för tillståndsgivning är utformat. 
 Gruppen tror nu att de största problemen är lösta och förväntar sig att det sista hindret för det planerade 7  
 000-bäddskomplexet 
  med tre golfbanor ska vara klart nästa år. 
 Alla investerare är inte lika tålmodiga. Resultat är att Grekland tappar mark jämfört med övriga länder i EU och Östeuropa. Detta trots en solida valuta, en snabbväxande ekonomi och åtta månaders sol per år. 
 243 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Medan grekiska statsobligationer står högt i kurs hos utländska investerare förblir direktinvesteringar på en låg nivå. Euroområdets snabbast växande medlem har dragit till sig mindre finansiering under de senaste fem åren än Portugal gör på ett år. Med ett ge- nomsnittligt inflöde på 700 miljoner dollar om året ligger Grekland efter ett antal centraleuropeiska länder som kommer att gå med i EU nästa år. 
 Bankfolk och diplomater som hjälper utländska bolag i Grekland säger att företag med ett starkt varumärke och djupa fickor, eller de som har en partner med goda förbindelser, är de som har chansen att lyckas. Men många avskräcks av det komplicerade skattesyste- met, byråkratin, militanta fackföreningar, korruption och ett oge- nomträngligt nät av sammanflätade affärs- och politiska intressen, samtidigt som Grekland sedan länge tappat sin dragningskraft som lågkostnadsland. 
 Vårt största problem är att Grekland har en offentlig administration som ett  
 u-land 
  och ett  
 i-lands 
  löner och priser,säger Johnston, högt uppsatt rådgivare vid Piraeus Bank. 
 Vissa säger att byråkratin och korruptionen inte ensamt kan förklara Greklands dåliga rykte och tror att ett djupt rotat motstånd mot de förändringar som utlänningar medför spelar en stor roll. Så medan re- geringen basunerar ut sina skattelättnader gör lokala samhällen vad de kan för att hålla utländska företag borta och inflytelserika företag mot- sätter sig att nya aktörer kommer in. 
 Regeringen använder sig av ett antal metoder för att skydda statligt ägda och lokala företag med bra politiska förbindelser från konkur- rens, säger Economist Intelligence Unit i sin rapport för oktober. Det finns en utbredd misstro mot utländska, och i synnerhet ameri- kanska företag. 
 Greklands privatiseringsprogram är ett exempel på detta. Medan staten har sålt ut statliga tillgångar är den samtidigt obenägen att släppa kontrollen över nyckelföretag och säljer därför bara små- poster som vanligen undviks av stora utländska aktörer. Hittills tycks ingen sakna deras frånvaro. 
 Hjälpta av en uppåtgående aktiemarknad och rika inhemska in- vesterare, som Latsis- gruppen som köpte en mindre aktiepost i raffinaderiet Hellenic Petroleum, är regeringen på god väg att uppnå sitt mål på 3 miljarder euro i intäkter i år. 
 244 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Med tunga investeringar inför OS i Aten 2004, till stor del finan- sierade med  
 EU-bidrag 
  på  
 4–5 
  miljarder per år, går ekonomin på högvarv medan en uppblåst offentlig sektor fortsätter att vara en källa till nya jobb. 
 Ekonomer och internationella institutioner som Moodys påpekar att detta inte kommer att fortsätta och att privata investeringar måste komma igång efter 2006 när EU:s transfereringar börjar minska. Tjänstemän tror att förbättrade vägar och telekommunika- tioner tillsammans med stimulansåtgärder för investeringar redan gjort Grekland mer attraktivt och fäster sitt hopp till OS för att bevisa det. Men en nyligen publicerad rapport om global konkur- rens av World Economic Forum där Grekland hamnade på trettio- nionde plats när det gäller företagsvillkor, sist bland  
 EU-länderna, 
  visar att Grekland har en lång väg att gå. 
 I vårt fall, som ju bara är ett turistprojekt och inte en atomkraftverk, har mellan fem och sju olika departement varit inblandade i proces- sen, 
 säger Liu. 
  
 Skeptiker tvivlar på att den inhemska marknaden på 11 miljoner kan dra till sig tillräckligt med utländskt kapital för att kompensera för förlusten av  
 EU-finansieringen. 
  Och medan regeringen försö- ker bredda Greklands attraktionskraft med att framställa landet som en språngbräda för expansion på Balkan och i mellanöstern, är det många som tvivlar på att det kommer att lyckas. 
 Om någon är beredd att ta den risken kommer han att gå direkt och till exempel i Bulgarien hitta en mera investeringsvänligt klimat än i Grekland, 
 som en diplomat uttryckte det. 
  
 245 
 Bilaga 5 SOU 2004:17 
 Ungern 
 Nyckeltal 2002 
  
 Invånare 
  
 9,9 mnkr 
  
 BNP 
  
 58,2 mdkr euro 
  
 Inkommande turism 
  
 inkommande flerdagsbesökare vid gränsen 
  
 minst en övernattning 
  
 11,1 mnkr 
  
 Iikommande flerdagsbesökare 
  
 alla kommersiella anläggningar 
  
 mnkr 
  
 gästnätter, alla kommersiella anläggningar 
  
 10,1 mnkr 
  
 Genomsnittlig vistelsetid, kommersiella 
  
 anläggningar 
  
 3,5 nätter 
  
 Antal inkommande besökare per invånare 
  
 1,1 
  
 Inhemska besökare 
  
 3,0 mnkr 
  
 Inhemska gästnätter 
  
 7,7 mnkr 
  
 Genomsnittligt vistelsetid, kommersiella 
  
 anläggningar 
  
 2,6 nätter 
  
 Inhemska intäkter 
  
 Ingen uppgift 
  
 Internationella intäkter 
  
 4,2 mdkr euro 
  
 i % av BNP 
  
 7,3 % 
  
 per besökare 
  
 380 euro 
  
 per övernattning 
  
 418 euro 
  
 per invånare 
  
 427 euro 
  
 Turismens totala bidrag till BNP 
  
 8,4% 
  
 WTTC: beräkning av rese- och 
  
 turistindustrins andel av BNP 
  
 5,0%. 
  
 246 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Ungerns system för turistfrämjande 
 Ungerns nationella turistfrämjandeorganisation heter Ungerska turistbyrån och lyder under finans– och kommunikationsdeparte- mentet. Sedan den 1 juli 2002 ligger sektorsansvaret för turismen i praktiken på premiärministerns kansli. 
 Premiärministerns kansli /finans- och kommunikations- departementet 
 I samarbete med olika berörda departement är en särskild turistmi- nister på premiärministerns kansli ansvarig för allt som rör turis- men samt för att utarbeta strategier. Ministern samordnar depar- tementens och regionernas aktiviteter – eftersom turismen berör många olika sektorer i samhället – och definierar vilka näringsvill- kor som ska gälla, till exempel minimikrav vad gäller utbildning, tillstånd etc. 
 Via regionala turistkommittéer och deras underliggande organi- sationer har departementet ett direkt inflytande över den regionala turismen. 
 Ungerska turistbyrån är helägt av staten och turistministern ut- övar äganderätten över detsamma för att kunna genomföra natio- nella och regionala marknadsföringsaktiviteter. 
 Turistministern utövar sitt sektorsansvar för turismen genom en Statssekreterare för turism. 
 Ungerns turistfrämjandeorganisationer 
  
 PARLAMENTETS 
  
 PREMIÄRMINISTERNS 
  
 FINANS- OCH 
  
 TURISTUTSKOTT 
  
 KANSLI 
  
 KOMMUNIKATIONS- 
  
 DEPARTEMENTET 
  
 DET UNGERSKA 
  
 REGIONALA TURIST- 
  
 UNGERSKA 
  
 TURISTKONTORET 
  
 KOMMITTÉER 
  
 INVESTERINGS- 
  
 och 
  
 HANDELSRÅDET 
  
 NATIONELLA 
  
 TURISTNÄRINGENS 
  
 UNGERSKA 
  
 LOKALA 
  
 REGIONALA MARKNADS- 
  
 TURISTRÅDET 
  
 SAMORDNANDE 
  
 KONGRESSBYRÅN 
  
 TURISTBYRÅER 
  
 FÖRINGSKONTOR 
  
 och REGIONALA TURIST- 
  
 ORGAN FÖR TURISM 
  
 PROJEKTBYRÅER 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership. 
 247 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Allmänna mål för turismens utveckling: 
 Regeringen har definierat följande mål för turistnäringen:· 
  
 förbättra den ungerska ekonomin,· 
  
 förbättra den ungerska ekonomins internationella konkurrens- kraft, 
  
 förbereda för medlemskapet i EU,· 
  
 stimulera snabb och balanserad ekonomisk tillväxt,· 
  
 öka antalet anställda inom turistnäringen,· 
  
 anpassa det ekonomiska regelverket efter de länder som har en mer utvecklad turism,· 
  
 säkerställa att turismen utvecklas på ett hållbart sätt och elimi- nera dess negativa inverkan,· 
  
 minska säsongsvariationer och regionala variationer,· 
  
 öka turisternas utlägg,· 
  
 öka intäkterna från turismen. 
  
 Strategiska mål: 
 För att hjälpa turistnäringen att uppnå dessa mål tänker regeringen:· 
  
 sänka skatten för företag i turismen och lämna investeringsbi- drag och kreditgarantier till små och medelstora turistföretag för att hjälpa dem utvecklas och förbättra sin konkurrenskraft,· 
  
 främja internationellt och inhemskt samarbete mellan tjänstefö- retag och viktiga turistmarknader (som Ryssland, Kina och Tyskland), 
  
 utveckla infrastrukturen och turistattraktionerna med hjälp av statlig finansiering, huvudsakligen i de delar av landet där tu- rismen inte är väl utvecklad,· 
  
 bygga ut regionala flygplatser, 
  
 introducera ett anbudsförfarande (centralt och regionalt, i samarbete med andra departement) inom ramen för Széchenyi turistutvecklingsplan,· 
  
 samordna och övervaka de regionala turistkommittéerna,· 
  
 samarbeta med andra myndigheter, till exempel polisen,· 
  
 samla in och analysera statistik och mäta turismens ekonomiska inverkan. 
  
 Fördjupad information om den ungerska regeringens mål för tu- rismen finns i den Nationella utvecklingsplanen som är tillgänglig på följande webbsida,  
 www.nfh.hu 
 . 
 248 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Nationella utvecklingsplanen:  
 Ungern inlemmas i EU den 1 maj 2004 och blir därefter berättigad till stöd från EU:s strukturfonder. Målet för dessa fonder är i första hand att hjälpa till att minska skillnaderna i utveckling mellan medlemsstater och  
 -regioner 
  för att på så sätt stärka ekonomin och den sociala sammanhållningen. 
 Ungern räknar med dessa fonder som stöd för utvecklingen av turistnäringen, särskilt i de fattigare delarna av landet. 
 Regionala turistkommittéer 
 Det finns nio turistregioner i Ungern, var och en med en egen re- gional turistkommitté. Kommittéerna lyder under finans- och kommunikationsdepartementet och fungerar som ett samordnande organ där representanter från turistnäringen medverkar. 
 Kommittéerna verkställer regeringens turistpolitik på regional nivå och hjälper de lokala myndigheterna med deras turistiska upp- gifter. 
 De regionala turistkommittéerna utarbetar turiststrategin för regionen, samordnar handlingsprogram, bistår med utveckling av turistisk infrastruktur samt ansvarar för viss rapportering och över- vakning. De samordnar också ideella marknadsföringsaktiviteter, produktutveckling och informationsverksamhet samt hjälper till med lokala utbildningsprogram. Kommittéerna främjar också sam- arbetet mellan turistregionerna och tillhörande underregioner och bidrar till Ungerns deltagande i EU:s regionala program. 
 De regionala turistkommittéerna samarbetar med lokala myn- digheter, handelskammare, råd för områdesutveckling, turistbyråer på lokal och regional nivå och med Tourinforms kontor. 
 249 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Mellandepartementala kommittéer 
 Det finns ett antal mellandepartementala kommittéer som fungerar som arbetsgrupper för vissa frågor. 
 Här är några exempel där statsekreteraren för turism måste samarbeta med andra departement: 
  
 social-, 
  
  familje- och hälsodepartementet (hälsoturism, anbud, förslag och rapporter till regeringen), 
  
 Jordbruksdepartementet (landsbygdsturism, anbud, förslag och rapporter till regeringen), 
  
 Kulturdepartementet (kulturturism, till exempel turistevene- mang, muséer, festivaler, världsarv). 
  
 Andra närbesläktade organisationer 
  
 Parlamentets turistutskott:  
 Lagar som rör turismen utfärdas av re- geringen, av finans- och kommunikationsministern, i form av en departements- eller regeringsproposition, och av turistutskottet. Exempel där de ekonomiska och juridiska förutsättningarna för turismen har blivit fastställda i lag är turistskatten, offentliga anslag till turistsektorn och driftsnormer för juridiska instanser som är viktiga för i turismen (till exempel skötseln av systemet med se- mesterkuponger, ett inhemskt bidragssystem). 
 Sommaren 1998 upphörde turistutskottet att fungera som ett underutskott och blev ett av parlamentets permanent utskott med uppgift att ta hand om turistiska frågeställningar. Upphöjningen från underutskott till ett permanent utskott är ett tecken på parla- mentet anser att turismen spelar en viktig roll för landets ekonomi. 
 Turistutskottets huvudsakliga uppgift är att företräda turistsek- torns intressen vid förberedelserna till ny lagstiftning och att över- vaka införandet av nya lagar och deras sociala och ekonomiska ef- fekter. 
 Utskottet har fem underutskott: 
  
 underutskottet för övervakning, 
  
 underutskottet för europeisk integration, 
  
 underutskottet för hälsoturism, 
  
 underutskottet för slott och fästningar, 
  
 underutskottet för landsbygdsturism. 
  
 250 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Turistnäringens samordnande organ för turism:  
 Medlemmarna i detta organ består av 19 föreningar och organisationer som representerar olika intressen och sektorer inom turismen. Målen för detta organ är att skapa ett forum för dess medlemmar att hålla varandra in- formerade om viktiga händelser och frågeställningar, att diskutera frågor som rör turismen och att skapa en gemensam ståndpunkt i dessa frågor. 
  
 Budapest turistbyrå  
 är en ideell förening med uppgift att mark- nadsföra den ungerska huvudstaden. Turistbyrån etablerades i april 1996 i syfte att bidra turismens utveckling i Budapest och att hjälpa turister och turistföretag genom att skapa ett system för informa- tion med skrifter och andra produkter. 
 Budapests turistbyrå har byggt upp ett system för turistinfor- mation i Budapest bestående av en turistbyrå, informationstermi- naler, skyltar, skrifter, pressmeddelanden, videofilmer och diabilder samt har utvecklat ett antal turistiska produkter som Budapest- kortet. 
 Ungerska investerings- och handelsrådet:  
 Denna organisation bildades 1993 och är en stödorganisation till finans- och kommuni- kationsdepartementet och utrikesdepartementet. Det fungerar som en länk mellan ungerska företag, centrala och regionala myndighe- ter och utländska aktörer. Dess formella och informella kontakter mellan statsförvaltningen och andra aktörer har utvecklats betyd- ligt under de senaste åren. 
  
 Rådets roll liknar den hos motsvarande statliga organ i avance- rade marknadsekonomier. Det har till uppgift att främja inve- steringar och handel, en verksamhet som är av utomordentlig vikt i en tid av ökande globalisering och Ungerns förberedelser för inträ- det i EU. Ungerska investerings- och handelsrådet har ett stort nätverk med kontor både i Ungern och utomlands, man har 34 kontor i 29 olika länder och 14 regionala kontor runt om i Ungern. Man har också en omfattande databas. 
 Några av kontoren drivs i samarbete med Ungerns nationella turistkontor. Faktum är att det varit på tal att slå ihop de båda organisationernas utlandskontor, men de planerna tycks ha lagts åt sidan tills vidare.Verksamheten går i allt väsentligt ut på att under- söka möjligheterna för utländska bolag att investera i Ungern och för ungerska bolag att gå in på utländska marknader, antingen direkt eller indirekt. Rådet tillhandahåller information och kon- sulttjänster utan kostnad, det är en  
 icke-vinstdrivande 
  organisation. 
 251 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Centrum för marknadsföring av ungerska jordbrukprodukter  
 – of- fentligt företag tillhörande departementet för jordbruk och regio- nal utveckling, etablerat i syfte att utvidga marknaden för ungerska jordbruks- och livsmedelsprodukter. Detta inbegriper stöd till för- säljning av ungerska jordbruksprodukter på utländska och in- hemska marknader genom gemensamma marknadsföringsåtgärder, införande av moderna affärs- och marknadsföringsmetoder i den ungerska livsmedelssektorn samt öka exportmöjligheterna för ungerska produkter. Övriga verksamhet inkluderar att delta i branschmässor i Ungern och utomlands, organisera konferenser och affärsmöten, säljkampanjer, och utbildning. 
  
 Nationella turistrådet  
 bildades av finansministern 1996 som ett rådgivande organ vars medlemmar utgörs av olika branschorgani- sationer som Ungerns Hotellförening, och styrelseordförande i utvalda regionala turistkommittéer. 
 Nationella turistrådet tar olika initiativ, gör rekommendationer och observationer och deltar i kontrollen av den statliga turistverk- samheten. Rådet ser till att nya lagar som rör turismen tillämpas och övervakar deras ekonomiska och sociala inverkan. Dess huvud- sakliga ansvar är att företräda turistnäringen i lagsammanhag samt att övervaka utvecklingen i turistsektorn. 
 Ungerns nationella turistkontor 
 Roll och ansvar 
 Ungerns turistkontor, Powers, bildades 1994 som efterföljare till den tidigare Nationella turistbyrån. Det är en mark- nadsföringsorganisation och inte en myndighet. Det är också en paraplyorganisation med det övergripande ansvaret för olika branschspecifika byråer. Dessa inkluderar Ungerska kongressby- rån, och Byrån för hälsoturism och byråerna för kulturturism aktiv semester och lantbruksturism. 
 Ungerns turistkontor ansvarar också för forskning, inklusive ut- vecklingen av ett nationellt satellitkonto för turism samt ansvarar för att sprida denna kunskap vidare till allmänheten, turistnäringen och till beslutsfattare. 
 Turistkontoret har till uppgift att hjälpa till med lanseringen av nya produkter och tjänster och på så sätt öka Ungerns intäkter från den internationella och inhemska turismen. Detta kommer att 
 252 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 skapa sysselsättning, bidra till en balanserad  
 BNP-tillväxt 
  och att ha en positiv inverkan på betalningsbalansen. 
 För att nå sina mål ska Ungerns turistkontor: 
  
 marknadsföra Ungern som turistland och förbättra bilden av landet utomlands, 
  
 förbättra Ungerns status som turistland bland ungrare, 
  
 stimulera till en bättre servicenivå, 
  
 genomföra marknadsföringskampanjer och  
  
 PR-verksamhet 
  i Ungern och utomlands, 
  
 tillhandahålla beslutsunderlag för beslutsfattare i turistnäringen genom omfattande forskning och kunskapsutveckling och genom att välja ut de mest effektiva marknadsföringsverktygen, 
  
 tillhandahålla marknadsinformation för att kunna besluta om produktutveckling och identifiera marknadstrender, 
  
 tillhandahålla turistinformation till inhemska och internatio- nella turister, potentiella besökare, beslutsfattare och till rese- och turistindustrin i Ungern och i andra länder, 
  
 hjälpa till att marknadsföra produkter och tjänster från den ungerska rese- och turistindustrin såväl inom landet som i andra länder på ett sätt som respekterar principen om rättvis konkurrens och hjälper till att etablera och utvidga distribu- tionskanaler, 
  
 bygga upp och underhålla relationer med samarbetspartner i turistnäringen både i Ungern och utomlands, 
  
 stödja regionalt samarbete inom området turismmarknads- föring, 
  
 bidra till bevarandet av miljön, turistattraktioner och det ungerska kulturarvet och tillgodose kravet på en långsiktigt hållbar utveckling. 
  
 Ungerns turistkontorn erbjuder sina samarbetspartner i det privata näringslivet och i regionala och kommunala turistorganisationerna: 
  
 fri registrering i Tourinforms databas, 
  
 fri registrering på den nya databasportalen för turism·, 
  
 gratis eller mycket låga priser på annonser i inhemska och internationella broschyrer, och samannonsering i internatio- nella medier, 
  
 deltagande i internationella och nationella rese- och turistmäs- sor,  
  
 work-shops 
  etc till mycket låga priser, 
 253 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 möjligheten att uttrycka sina synpunkter på marknadsförings- planer genom sina branschföreningar och  
  
 –organisationer, 
  
 en tre månaders handlingsplan med möjlighet att medverka i den nationella turistbyråns marknadsföringskampanjer och i kampanjer som genomförs av dess regionala marknadsförings- organisationer eller av dess utländska samarbetspartner (distri- bution  
  
 on-line), 
  
 samarbete med det ungerska flygbolaget Malev, Ungerska rese- byråers och researrangörers samarbetsorganisation och Ungerns hotellförening i speciella säljkampanjer, vid studie- resor etc., 
  
 samarbete med organisationer, föreningar och klubbar inom sport, kultur och naturskydd, 
  
 samarbete med de större transportbolagen, Ungerska järn- vägen, MAHART Passnave, Volánbusz och Budapest flygplats (till exempel Tourinform) 
  
 samarbete med andra turistorganisationer och kulturella före- ningar, till exempel vandrarhemsföreningen 
  
 samarbete med Ungerska investerings- och handelsrådet, AMC, BTH osv., 
  
 samarbete med Kulturdepartementet, 
  
 samarbete med Hungaricum Club (ungerska specialiteter), 
  
 samarbete med utbildningsinstitutioner (föreläsningar och praktikanter), 
  
 samarbete med Statistiska centralbyrån, som tillhandahåller un- gersk turiststatistik medan nationella turistkontoret bidrar med data och finansiering till Statistiska centralbyråns turismunder- sökningar, 
  
 spridning av forskningsresultat. 
  
 Organisation 
 Ungerns nationella turistkontor har 24 kontor, exklusive turistin- formationskontoren, ett i Ungern och 23 utomlands. Tre av dem (13 procent) ligger utanför Europa. Turistkontoret har också ge- mensamt kontor Ungerns investerings- och handelsbyrå i sju länder. 
 Nio regionala marknadskontor och mer än 120 lokala turistby- råer sorterar dessutom under Ungerns turistkontor. 
 254 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Antalet anställda uppgår för närvarande till 287, varav 223 i Ungern (171 inom internationell marknadsföring) och 64 (22 procent) utomlands. I antalet utlandsanställda tycks inte ut- ländska deltidsanställda ingå som inte arbetar direkt med 
 Resurser och finansiering 
 Det nationella turistkontorets totala budget uppgick till 36,8 miljoner euro 2003, vilket var 20,7 procent mer än 2002. Cirka 95 procent är statsanslag och resten kommer från egna kommer- siella aktiviteter och turistnäringens bidrag till marknadsförings- kampanjer och rese- och turistmässor. Marknadsföringsaktiviteter står för 76,4 procent av budgeten, eller 28,1 miljoner euro under 2003. Av den totala marknadsföringsbudgeten går 17 procent till inhemsk marknadsföring. 
 Det finns andra statliga anslag till turism som inte går direkt till det sekretariat som handhar turism. 
 Dessa är: 
  
 25 miljoner euro till semesterkuponger för att främja inhemsk turism, 
  
 1,7 miljoner euro hos  
  
 hälso-, 
  social- och familjedepartementet till semesterkuponger för inaktiva personer, 
  
 22,9 miljoner euro till försäkringar till stöd för hälsobehand- lingar. 
  
 Marknadsföring av inhemsk turism 
 Marknadsföring på den inhemska marknaden ingår också i det na- tionella turistkontorets uppgifter. Den ger också stöd till utveck- ling av produkter och tjänster för den inhemska marknaden och sprider information om och ger bidrag till investeringar. Målet är att stimulera utbud och efterfrågan och därmed öka intäkterna från turismen. 
 Som en del av ansvarsområdet för den inhemska turismen sam- ordnar man också driften och underhållet av webbsidan. 
 255 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Övriga uppgifter 
  
 Produktutveckling 
 : Öka effektiviteten i den inkommande turismen genom att utveckla internationellt konkurrenskraftiga produkter med speciell ungersk prägel, till exempel hälsoturism, konferens- turism, temaanläggningar, ridläger och hästsport,  
 kultur-, 
 cykel-, 
  vin och  
 gastronomi-, 
  vattensport- och ungdomsturism. Utveckla potentiella turistresmål till fungerande attraktioner och turistpro- dukter. Öka kapaciteten för att ta emot turister. 
 Utveckling av besökscentra, naturum och naturstigar i national- parker. 
 Utveckling av turistmottagandet kring Ungerns världsarv. Om- vandling av slott och fästningar till turistattraktioner. Utveckling av turistmottagandet vid muséer och monument. Bygga cykelvägar. 
  
 Främja investeringar:  
 Skapa en nationell handlingsplan för ut- veckling och genomförande av ett enkelt men professionellt an- budssystem i samarbete med investerings- och handelsbyrån. 
  
 Utbildning och kurser:  
 Utbildning i turism. Utveckling av infra- struktur för utbildning i turism. Introducera internetbaserade in- lärningsmetoder. Speciell utbildning för yrkesverksamma inom hälsoturism. Utveckla specialkurser för baskunskaper i catering. 
  
 Fastställa kvalitetsnormer:  
 Förbättra servicekvaliteten med hjälp av stimulansåtgärder och anbudsförfaranden. 
  
 Främja teknisk utveckling:  
 Utveckla ett informationssystem för turism och introducera en ny turismportal baserad på detta nya system. 
  
 Marknadsföring:  
 Stärka den inhemska turismen bland annat med hjälp av systemet med semesterkuponger. Fokusera på nya inter- nationella marknader som genererar turism, till exempel Spanien och Kina samt på nya produkter. Stärka marknadsföringsverksam- het i mindre utvecklade områden. 
 Ungerska kongressbyrån 
 Sedan den 1 januari 2000 är Ungerska kongressbyrån en division inom Ungerns turistkontor. Dess syfte är att hjälpa utländska mötesplanerare att förlägga evenemang i Ungern och att tillhanda- hålla fri information om Ungern som plats för möten och kongres- ser, information om kongressanläggningar, tjänster, boende attrak- tioner, program och priser. I Ungerska kongressbyråns ansvar ingår 
 256 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 att bygga upp goda kontakter med nationella och internationella turistorganisationer som agerar på mötes- och incentivemarknaden. 
 Lokala turistbyråer – Tourinform 
 Tourinforms nätverk av turistbyråer är en grundpelare för tillhand- hållandet av turistinformation. Nätverket ger inhemska och ut- ländska turister och besökare aktuell information om landets turistprodukter, turisttjänster och aktuella evenemang. Övervak- ningen av turistbyråerna och driften av Tourinforms telefonservice sköts av en särskild avdelning på Ungerns turistkontor. Turist- byråerna drivs av de lokala myndigheterna. 
 Regionala marknadsföringskontor och regionala utvecklingsbyråer 
 Dessa organisationer genomför marknadsföringsaktiviteter som byggs nerifrån och upp för att uppnå enighet mellan lokala, regio- nala och nationella intressen. Deras huvudsakliga uppgift är att hjälpa turistregionerna att marknadsföra sig på den inhemska och internationella marknaden med hjälp av olika marknadsförings- verktyg. De regionala utvecklingsbyråerna fokuserar på turism- utvecklingsprojekt i regionen. Ett exempel är fallet med regionen kring sjön Balaton. Den 1 februari omvandlades det regionala marknadsföringskontoret i  
 Tisza-regionen 
  till en regional utveck- lingsbyrå. 
 På de ungerska mässorna Travel 2001 och Välkommen till Ungern deltog turistregionerna som fristående utställare för första gången. Förutom på dessa två viktiga inhemska mässor medverkar regionerna som fristående utställare på ett antal andra inhemska och internationella rese- och turistmässor. 
 De regionala marknadsföringskontoret och utvecklingsbyråerna ger ut regionalt informationsmaterial. Förutom allmänna turistbro- schyrer producerar man temabroschyrer på ungerska och de språk som är relevanta för varje region. 
 Kommunala och lokala marknadsföringsorganisationer arbetar fristående i Ungern, men de har ett nära samarbete med de regionala marknadsföringskontoren och utvecklingskontoren, och i 
 257 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Calderon fall med den nationella turistbyråns huvudkontor. De får också råd och tillsyn av de regionala turistkommittéerna. 
 Styrkor och svagheter i Ungerns turistfrämjande 
 Intervjuer 
 Vi intervjuade representanter för två utländska hotellgrupper (Saunders och Pannonia/Accor), en inkommande researrangör, Malev AirTours, Budapest turistbyrå och två regionala turistkontor i Brown och Balatonregionerna. Det fanns förvånansvärt lite kritik och den ungerska regeringen ansågs göra ett bra jobb efter omstän- digheterna. Det är ont om pengar och landet har många konkurre- rande prioriteringar så turismen får inte alltid den uppmärksamhet eller de pengar som departementet skulle vilja ge. 
 Byråkratiska hinder 
 Regeringen ses allmänt som turismvänlig och förstår näringens ekonomiska betydelse. Detta återspeglar sig i det stora stöd rese- och turistindustrin får. Bland de viktigaste klagomålen finns emel- lertid de byråkratiska hinder som står i vägen för utländska investe- rare som vill starta hotellverksamhet i landet. Dessutom nämndes arbetskraftsproblem till exempel vid byggandet av den nya kon- gressanläggningen. 
 Näringslivets förtroende för den ungerska regeringen och den snabba efterfrågeökningen, trots de senaste händelserna i världen, har emellertid lett till betydande hotellinvesteringar de senaste åren. Hindren tycks alltså inte vara alltför svåra. Investerare anser att ansträngningarna måste fokusera på att upprätthålla en fortsatt hög efterfrågan och på att bygga ut infrastrukturen. Särkskilt viktigt är att öppna upp för investeringar i de delar av landet som ännu inte kommit i åtnjutande av turismen. Merparten av de ut- ländska investeringarna har hittills gjorts i Budapest. 
 258 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Turistfrämjandesystemet anses överdimensionerat och ologiskt 
 Även om Ungerns turistkontor har regeringens stöd så är det lätt att inse att man lider av att behöva handskas med en alltför stor byråkratisk och tung organisationsapparat. 
 Dessutom klagar regionerna på att kommunikationen med Budapest inte fungerar så bra eftersom de anställda vid huvudkon- toret är fullt sysselsatta med sina egna arbetsuppgifter. 
 Kritik riktas också mot att det finns nio turistregioner som inte motsvarar de regioner som finns för rapportering av statistik. Det finns tydligen planer på att reducera de nio regionerna till fem för att förenkla kommunikation och marknadsföring men något beslut har inte fattats ännu. 
 Behov att minska säsongsberoendet 
 Den ungerska turismen lider av en obalans i efterfrågan beroende på säsong, möjligen med undantag för Budapest. 
 De intervjuade ansåg att det är viktigt att inrikta marknadsföring mot att sprida efterfrågan till olika säsonger och till alla delar av landet. Sådana insatser bör ledas av det nationella turistkontoret. Denna kritik kom främst från regionala och lokala representanter. 
 De tror att ett närmare samarbete med privata företag kommer att underlätta processen. Samarbetet mellan offentlig och privat sektor borde utvecklas bättre på sådana områden som marknads- föring, produktutveckling och utbildning. Detta kommer också att bidra till att öka intresset från lokalbefolkningen anser man. 
 Brist på fokus i utbildning och kvalitetsnormer 
 Kompetensnivån i hotellbranschen kritiserades. De intervjuade tyckte att regeringen inte gör tillräckligt för att se till att de an- ställda får adekvat utbildning, både före och under anställningen. Kvalitetskontroll anses inte prioriteras tillräckligt högt. 
 259 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Mer makt till regionerna och till lokala myndigheter 
 Representanter för regionerna och lokala turistbyråer, med undan- tag för Budapest, sade att de tyckte att regioner, län och städer inte har tillräckligt med resurser och inflytande för att kunna sköta sina egna produkter och marknader. De skulle vilja se en större decent- ralisering. 
 Irland 
 Nyckeltal 2002 
  
 Invånare 
  
 Republiken Irland 
  
 Hela Irland 
  
 3,9 mnkr 
  
 5,6 mnkr 
  
 BNP 
  
 129,7 mnkr euro 
  
 167,6 mnkr euro 
  
 Inkommande turism 
  
 inkommande besökare vid gränsen 
  
 inkl. endagsbesök 
  
 6,5 mnkr 
  
 7,1 mnkr 
  
 inkommande flerdagsbesökare eller 
  
 gästnätter alla kommersiella an- 
  
 läggningar 
  
 45,3 mnkr 
  
 46,9 mnkr 
  
 genomsnittlig vistelsetid 
  
 kommersiella anläggningar 
  
 7,0 nätter 
  
 6,6 nätter 
  
 antal inkommande besökare per 
  
 invånare 
  
 1,7 
  
 1,3 
  
 Inhemska besökare 
  
 5,9 mnkr 
  
 6,5 mnkr 
  
 Inhemska gästnätter, kommersiella 
  
 anläggningar 
  
 17,3 mnkr 
  
 Uppgift saknas 
  
 Inhemska gästnätter, hotell och 
  
 liknande anläggningar 
  
 14,6 mnkr 
  
 Uppgift saknas 
  
 Inhemska intäkter (2001) 
  
 1,2 mdkr euro 
  
 Uppgift saknas 
  
 260 
 SOU 2004:17 Bilaga 5 
  
 Internationella intäkter 
  
 3,5 mdkr euro 
  
 4,0 mdkr euro 
  
 i % av BNP 
  
 537 euro 
  
 564 euro 
  
 per övernattning 
  
 77 euro 
  
 85 euro 
  
 per invånare 
  
 897 euro 
  
 714 euro 
  
 Turismens totala bidrag till BNP 
  
 4,2 % 
  
 Uppgift saknas 
  
 French beräkning av turistnäringens 
  
 andel av BNP 
  
 1,8 % 
  
 Uppgift saknas 
  
 Irlands system för turistfrämjande 
 Ansvaret för marknadsföring av turismen till Irland, inklusive Nordirland, på utlandsmarknaden ligger hos Tourism Ireland, etablerat inom ramen för Belfastavtalet Good Friday 1198 för att marknadsföra Irland som resmål. Styrelsen för Tourism Ireland består av 12 ledamöter som representerar ledande intressen inom rese- och turistindustrin i norr och i söder, Fáilte Ireland och Nordirlands turistråd. Tourism Ireland samfinansieras av de två regeringarna och marknadsföringsutgifterna baseras på ett  
 2:1-för- 
  hållande mellan republiken Irland och NordIrland. Bolaget har varit verksamt sedan januari 2002. 
 En översyn av den nya strukturen för turism i republiken Irland blev nyligen färdig och ett nytt strategidokument har tagits fram som ett resultat av översynen: Nya horisonter för irländsk turism – Ett handlingsprogram (www.tourismreview.ie). En översyn av strategin för Nordirland är på väg. 
 261 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Irlands system för turistfrämjande, inklusive Nordirland 
  
 ·  
 KONST-, 
  IDROTTS- och 
  
 ·  
 NÄRINGS-, 
  HANDELS- 
  
 TURISMDEPARTEMENTET 
  
 INVESTERINGDEPARTEMENTET 
  
 (Irland) 
  
 (Nordirland) 
  
 FAILTE IRELAND 
  
 TOURISM IRELAND 
  
 NORDIRLANDS 
  
 TURISTRÅD 
  
 REGIONALA TURIST- 
 MYNDIGHETER 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership. 
 Ansvariga departement 
 De departement som ansvarar för turismen i republiken Irland och i Nordirland är:· 
  
 Konst-, 
  
  idrotts- och turismdepartementet (republiken Irland), 
  
 Närings-, 
  
  handels- och investeringsdepartementet (Nordir- land). 
 Fáilte Ireland 
 Den nya nationella turistmyndigheten lyder under  
 konst-, 
  idrotts- och turismdepartementet. Den bildades i maj 2003 och är resultatet av en sammanslagning av Sanchez och CERT, det nationella organ som tidigare ansvarade för turismutveckling och  
 -utbildning. 
  Fáilte Ireland har tagit över hela raden av stödfunktioner för turis- men som tidigare sköttes av Sanchez och CERT. För ögon- blicket behåller man de ursprungliga kontoren men det förväntas ändras med tiden. 
 Fáilte Irelands roll är att främja en hållbar tillväxt av besökares utlägg med betoning på en större säsongsvariation och regional spridning. Myndigheten tillhandahåller en lång rad stödtjänster till den irländska turistnäringen inklusive företagsundersökningar, stöd 
 262 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 till företags- och produktutveckling, marknadsföring av inhemsk turism, paketering och marknadsföring av specifika produkter- bjudanden på internationella marknader. Produktutvecklingen sker huvudsakligen med hjälp av  
 EU-finansierade 
  turistiska och regionala stödprogram och skattelättnader för investeringar. 
 Andra ansvarsområden och verksamheter är: 
  
 investeringsfrämjande åtgärder, främst genom skattelättnader,· 
  
 utbildning: i första hand grundutbildning och rekryterings- tjänster Upprättande av kvalitetsnormer: en hög kvalitet på turistiska tjänster ses som en absolut nödvändighet för turist- näringens fortsatta framgångar,· 
  
 marknadsföring. 
  
 Precis som Nordirlands turistråd samarbetar Fáilte Ireland med Turism Irland för att marknadsföra Irland internationellt, och med de regionala turistmyndigheterna och Shannon Development för att marknadsföra och utveckla Irlands turistnäring på regional och lokal nivå. Myndigheten främjar säsongsspridning och en balanserad spridning av turismen över landet, genomför mark- nadsföringskampanjer mot konsumenter och mot rese- och turist- industrin på utländska och inhemska marknader och tillhandhåller ett antal stödtjänster till bland annat inkommande turoperatörer och reseföretag. Slutligen stödjer man turismplanering och sam- ordning av potentiella investeringar i turistiska företag och verk- samheter. 
 Fáilte Ireland är ett offentligt organ vars verksamhet finansieras till 93 procent med statsanslag, 82,2 miljoner euro 2003. Resterande 7 procent kommer från egen kommersiell verksamhet. 32 procent av budgeten för 2003, 25,9 miljoner euro, förväntas gå till mark- nadsföring varav blygsamma 2,5 miljoner euro går till den inhemska marknaden. Fáilte Ireland har 224 anställda. 
 Nordirlands turistråd 
 Nordirlands turistråd bildades 1992 och är ett offentligt organ inom  
 närings-, 
  handels- och investeringsdepartementet. Det an- svarar för utveckling och marknadsföring av Nordirland som res- mål. Turistrådet ger också strategisk rådgivning till  
 närings-, 
  handels- och investeringsdepartementet. 
 263 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Turistrådet ansvarar för samordningen av de regionala turist- organisationernas verksamhet i Nordirland. 
 Regionala turistmyndigheter 
 I republiken Irland finns det sju turistregioner, sex som admini- streras av regionala turistmyndigheter och Shannonregionen som administreras av trafik- och turismenheten inom Utveckling Shannon. Liksom rese- och turistindustrin bidrar de regionala tu- ristmyndigheterna till finansieringen av Tourism Irelands mark- nadsföringskampanjer. 
 Det finns också regionala och kommunala turistorganisationer som arbetar med lokal turistinformation och viss inhemsk och internationell marknadsföring. 
 Tourism Ireland 
 Roll och ansvar 
 Tourism Ireland ägs till hälften av den irländska och till hälften av den nordirländska staten. 
 Tourism Irelands roll är: 
  
 att marknadsföra hela Irland som resmål utomland,· 
  
 att marknadsföra olika regioner och turistiska produkter utom- lands å Fáilte Irelands och Nordirlands turistbyrås vägnar, 
  
 att äga och sköta turistlandet Irlands varumärke och allt till- hörande kommunikations- och marknadsföringsmaterial. 
  
 Huvudmålet för Tourism Ireland är att öka antalet besökare på hela Irland samt att Nordirlands turistiska tillväxt ska vara högre än ge- nomsnittet. Merparten av Tourism Irelands marknadsförings- aktiviteter utförs i samarbete med de regionala turistmyndigheterna och privata företag. 
 264 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Organisation 
 Tourism Ireland har totalt 16 kontor, två på Irland, i Dublin och Coleraine, och 14 utomlands. Tre av utlandskontoren (21 procent) ligger utanför Europa. Antal anställda är 150, varav 50 på Irland och Nordirland och 100 utomlands (67 procent). 
 Resurser och finansiering 
 Tourism Irelands budget ligger på 60,3 miljoner euro 2003, vilket är 7 procent mer än 2002. Omkring 97 procent eller 58,5 miljoner euro utgörs av statliga anslag. Marknadsföringen förväntas ta 66,2 procent i anspråk 2003, vilket motsvarar 39,9 miljoner euro. 
 Inhemsk turism 
 Tourism Ireland lägger ca 13,3 miljoner euro, 37 procent av mark- nadsföringsbudgeten, på inhemsk marknadsföring 2003. Det mesta görs för Santos och Nordirlands turistråds räkning. 
 Styrkor och svagheter hos det irländska turistfrämjandet 
 Intervjuer med representanter för företagen, konsultgrupper och Irlands regioner uttryckte väldigt blandade åsikter. De flesta tycker att det är alldeles för tidigt att bedöma hur framgångsrik den nya organisationen är, där Tourism Ireland har tagit över de flesta av den nationella turistorganisationens funktioner. Det bör också noteras att man har fått nog av de stora omorganisationer av det irländska turistfrämjandet som skett sedan mitten på  
 90-talet. 
  
 Denna omorganisation är ett resultat av en konsultrapport från Mercer som rekommenderade att Sanchez skulle fråntas sina traditionella uppgifter och i stället koncentrera sig på mark- nadsföring. 
 265 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Från en enkel organisation 
 Många tycker att Irland fram till 2001 hade en mycket tydlig, foku- serad och sammanhängande strategi för turismen. Regeringen hade uppsikt över långsiktiga investeringar i turistnäringen först och främst genom särskilda utvecklingsprogram där planerade utgifter finansierades av EU och den irländska regeringen. Det fanns ingen tvekan om att turismens ställning gynnades att ha en egen minister i regeringen. 
 Bord Fáilte höll i marknadsföring och utveckling av turismen. Detta säkerställde en viss kontinuitet och sammanhang i strategiut- vecklingen. Turismens stora synlighet i regeringskansliet, i synner- het på ministernivå under ett antal år, var också mycket värdefull. 
 Tidigare var Landry Fáilte ansvariga för både den inhemska och den internationella marknadsföringen, produkt- och kvalitetsut- veckling. Finansiering skedde genom årliga anslag från regeringen som kompletterades med extra pengar från andra samarbetspartner och från rese- och turistindustrin. 
 Dessutom fanns det sju regionala turistmyndigheter som över- vakade utvecklingen, vilka fortfarande finns kvar. I varje region fanns turistbyråer som ansvarade för turistinformation och lokal marknadsöring. Den statliga utbildningsmyndigheten CERT ansva- rade för turismutbildning på nationell nivå. 
 till en mycket mer komplex organisationsstruktur 
 Situationen har blivit mycket mera komplex, försvårad av att många frågor politiserats, inte minst den övergripande turistmarknads- föring för hela Irland. Man ska komma ihåg att beslutet att skapa Tourism Ireland helt och hållet var baserat på politiska ställnings- taganden och var något som påtvingades turistnäringen. Turismen var det första område som valdes ut för samarbete över gränsen och av politiska skäl var det nödvändigt att införa den nya organisatio- nen omedelbart. Det är föga förvånande att det fortfarande råder en viss nervositet och misstänksamhet kring den nya organisations- strukturen. 
 Fredsavtalet Good Friday var upphovet till ett gemensamt marknadsföringsbolag för Nordirland och republiken Irland och den påföljande översynen av övriga organisationer och budgetar. 
 266 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Turismen befinner sig nu i händerna på en otalig mängd organisa- tioner på regional och nationell nivå. 
 Varumärkesarbete och marknadsföring 
 Det arbete med att utveckla varumärket Irland som Landry Fáilte gjorde på  
 90-talet 
  var exemplariskt och bidrog otvivelaktigt till ökad uppmärksamhet och attraktionskraft för Irland som resmål. Varumärkesarbetet sågs som banbrytande inom reklamvärlden och vann ett antal priser och utmärkelser. 
 Under  
 90-talet 
  spenderade Irland runt 73 miljoner irländska pund, eller 93 miljoner euro om året på marknadsföring. Irland hade sin största marknadsföringsbudget någonsin 2002/3 (inklusive Nordirland). Den internationella marknadsföringsbudgeten upp- gick då till 35,1 miljoner euro, inklusive 3,5 miljoner euro för att lansering av det nya Tourism Ireland. 
 Troligt resultat 
 Det är troligt att den pågående översynen av Nordirlands turistråd kan få den nordirländska regeringen att tänka om när det gäller den gemensamma marknadsföringen med republiken Irland. Att det sker en överlappning av insatserna gynnar inte turistnäringens in- tressen. Det är meningen att Tourism Ireland ska agera som ombud för Fáilte Ireland och Nordirlands turistråd, samtidigt fortsätter man att genomföra egna marknadsföringsaktiviteter utomlands. 
 Kommentarer från Gruppen för översyn av turiststrategier 
 Det följande avsnittet summerar de kommentarer som har gjorts av Gruppen för översyn av turiststrategier. Gruppen bildades i början av 2003 för att planera för den irländska turismens framtid. Kom- mentarerna överensstämmer i stort med de kommentarer som gjorts i våra intervjuer med representanter från turistnäringen. 
 Uppdraget för Gruppen för översyn av turiststrategier var att identifiera huvuddragen i en strategi för hållbar turismutveckling på Irland. Inom ramen för denna strategi skulle rese- och turistindu- strin och den statliga sektorn kunna arbeta tillsammans i ett effek- tivt och gynnsamt partnerskap under de kommande åren. 
 267 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Gruppen tror att den irländska turistnäringens ekonomiska och sociala betydelse är mycket underskattad, både på regeringsnivå och i landet som helhet. På grund av den stora mångfalden vad gäller besökare och det turistiska utbudet påverkas utvecklingen av en rad omvärldsfaktorer. Trots det så tas inte tillräcklig hänsyn till dessa faktorer när regeringen eller andra fattar beslut. 
 Rese- och turistindustrin på Irland står nu vid ett vägskäl. Efter ett succéartat decennium med stor tillväxt under  
 90-talet 
  finns det nu tecken på att Irlands konkurrenskraft på den internationella marknaden håller på att försämras. Detta utgör ett hot för näringens framtidsutsikter och lönsamhet. Dessutom håller näringens struktur på att förändras som svar på trender i efterfrå- gan, ny informationsteknologi och lågprisflygbolagens påverkan på reseutbudet och människor resebeteende. 
 Slutligen fastslår gruppen att trots den senaste tidens våldsamma händelser så är framtidsutsikterna för internationellt resande på medellång och lång sikt mycket ljusa. Nyckeln till Irlands fortsatta framgångar är att turistnäringen fortsätter inrikta sig på att ge be- sökare en högkvalitativ semesterupplevelse. Man betonar starkt vikten av att det ska vara prisvärt och att servicekvalitet och inno- vativa produkter är ett absolut måste. 
 Gruppens huvudsakliga rekommendationer: 
  
 Påverka regeringens politik:  
 Rese- och turistindustrin är kanske den viktigaste inhemskt ägda näringen på Irland, en näring som skapar nationellt och regionalt välstånd och arbetstillfällen. Dess möjlig- heter att bidra ytterligare till nationell och regional utveckling är mycket stora. Staten tycks inte ha insett detta och därför åter- speglas inte turistnäringens betydelse i den statliga organisations- strukturen och i regeringens prioriteringar.  
 Konst-, 
  idrotts- och turistdepartementet behöver i samråd med de statliga turistmyn- digheterna spela en större och mer dynamisk roll i utformandet av sådan politik som har betydande påverkan på turismens utveckling, i synnerhet politik som rör konkurrenskraft, beskattning, kultur- arv, miljö och kommunikationer. Denna roll bör kompletteras med en starkare representation av branschföreträdare i organisations- strukturen som med kraft kan bevaka turistnäringens intressen. 
 Ännu viktigare är att det finns ett större samarbete – mer av ett verkligt partnerskap – mellan de viktigaste intressenterna, och inget överlappande ansvar som resulterar i att resurser kastas bort på dubbelarbete. 
 268 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Flygtrafiken:  
 En snabb omförhandling av det bilaterala avtalet mellan Irland och USA är nödvändig för att få till stånd fler flyg- förbindelser och ett större turistinflöde från Nordamerika. Detta skulle gynna alla regioner inklusive amerikanska mellanvästern. 
 Dublins flygplats behöver snarast förses med fler konkurrens- kraftiga flygplatsterminaler. Detta är särskilt viktigt för att få fler flyglinjer från Kontinentaleuropa och Storbritannien, marknader med stor potential för den irländska turismen. 
 Konkurrenskraft och prisvärda upplevelser: A 
 lla parter måste genomföra de konkurrensförbättrande åtgärder som beslutats i Sociala partnerskapsavtalet  
  
 2003–2005. 
  
  Fortsatta framsteg är nöd- vändiga, speciellt vad gäller löner, produktivitet och underlättandet av förändringar på arbetsplatsen. 
  
 För att förhindra inflationsdrivande förväntningar som skulle kunna skada företagens konkurrenskraft, inklusive turismföreta- gen, borde regeringen slå fast ett inflationsmål för priser som ligger inom landets kontroll, inklusive avgifter på statliga tjänster, tullav- gifter och indirekta skatter.· 
  
 Utnyttja informationsteknologin:  
 Det är nödvändigt att både staten och de privata företagen utnyttjar den nya internettekniken för e- handel bättre så att marknadsföringen och hanteringen av kundre- lationer kan förbättras, 
  
 produktutveckling:  
 Den låga beläggningen på boendeanläggningar och turistattraktioner borde bemötas med en bättre presentation, mer paketering, och gemensamma marknadsföringsaktiviteter. Genom målinriktade stimulansåtgärder borde den privata sektorn uppmuntras till återinvesteringar och förnyelse, en prioriterad fråga är att täppa igen brister i utbudet av turistanläggningar, inklusive byggandet av en nationell kongressanläggning och en ny idrotts- arena i världsklass i Dublin. 
 269 
 Bilaga 5 SOU 2004:17 
 Nederländerna 
 Nyckeltal 2002 
  
 Invånare 
  
 16,1 mnkr 
  
 BNP 
  
 444,9 mdkr euro 
  
 Inkommande turism 
  
 inkommande besökare vid gränsen, inkl endagsbesök 
  
 13,5 mnkr 
  
 inkommande flerdagsbesökare vid gränsen, minst en övernattning: 
  
 9,6 mnkr 
  
 gästnätter på kommersiella anläggningar 
  
 26,4 mnkr 
  
 genomsnittlig vistelsetid, kommersiella anläggningar 
  
 2,8 
  
 Antal inkommande besökare per invånare 
  
 0,8 
  
 Inhemska besökare 
  
 17,7 mnkr 
  
 Inhemska gästnätter 
  
 Uppgift saknas 
  
 Inhemska intäkter (beräknat) 
  
 5,4 mnkr euro 
  
 Internationella intäkter 
  
 8,1 mdkr euro 
  
 i % av BNP 
  
 1,8 % 
  
 per besökare 
  
 602 euro 
  
 per övernattning 
  
 308 euro 
  
 per invånare 
  
 504 euro 
  
 Turismens totala bidrag till BNP 
  
 Uppgift saknas 
  
 French beräkning av rese- och turistindustrins 
  
 andel av BNP 
  
 3,3 % 
  
 Nederländernas system för turistfrämjande 
 Nederländernas system för turistfrämjande har ändrats vid ett flertal tillfällen under det senaste decenniet, inte minst de sista åren. Och det är på väg att ändras igen! För två år sedan bytte Holländska Turistrådet namn till Toerisme Martinez. Nu har man beslutat att det i framtiden ska heta Holländska turist- 
 270 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 och kongressrådet. Under en kort tid hade organisationen också ansvar för den Holländska turistbyråföreningen, men spänningar mellan de två organisationerna satte snart punkt för det samarbetet och de olika lokala turistbyråerna kommer nu att behålla sin sam- arbetsorganisation. 
 Den nya strukturen, som blev offentlig i slutet av oktober, inne- bär en nedskärning av antalet anställda med 47 personer, från sam- manlagt 141 anställda i hela Nederländerna. Det område som drab- bas hårdast är forskning. 
 De flesta kommentarerna om den nya strukturen är spekulativa, såväl från de vi intervjuade på företag och lokala turistbyråer som våra egna bedömningar. 
 Nederländernas system för turistfrämjande 
  
 NÄRINGSDEPARTEMENTET 
  
 inklusive: 
  
 NEDERLÄNDERNAS 
  
 EXPORTRÅD 
  
 NEDERLÄNDERNAS 
  
 TURISTRÅD 
  
 inklusive: 
  
 REGIONALA 
  
 TOERISME RECREATIE 
  
 STATLIGA 
  
 NEDERLAND 
  
 TURISTBYRÅER 
  
 HOLLÄNDSK 
  
 MÖTESINDUSTRI 
  
 SAMARBETSORGAN FÖR LOKALA 
 TURISTBYRÅER och 
 INCENTIVE OCH EVENTBYRÅ 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership. 
 271 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Den statliga turistmyndigheten 
 Näringsdepartementet har det slutgiltiga ansvaret för turismen men det saknas en uttalad turismstrategi. Faktum är att det inte funnits någon sedan 1999. Turismen ingår numera i regionalpolitiken till- sammans med regioner och städer. Statens huvudsakliga roll är att försäkra sig om en effektiv ekonomi med en stark och dynamisk privat sektor. En internationellt konkurrenskraftig ekonomi anses livsviktig om Nederländerna ska kunna förverkliga sina mål inom sådana områden som sysselsättning, social trygghet, utbildning och miljö. 
 Näringsdepartementet har runt 5 000 anställda. Operativt kontrollerar man elva myndigheter som hjälper och ger råd åt ne- derländska och utländska företag i ekonomiska frågor. En av dessa verksamheter, Exportrådet, sköter allmänna frågor som rör turism, inklusive strategier. 
 Exportrådet fokuserar sin verksamhet på nederländska små och medelstora exportföretag och potentiella exportörer. Dessutom underlättar de för nederländska företag att etablera sig på utländska marknader och presenterar dem för möjliga kunder och stats- tjänstemän. Detta gör man genom marknadsföringsaktiviteter som handelsdelegationer, mässor, seminarier, säljmöten etc. Att ordna besök för utländska beslutsfattare är ett annat viktigt uppdrag. Sammanlagt organiseras cirka 70 större marknadsföringsevenemang i hela världen varje år. 
 Turismen stöds inte direkt, men Exportrådet har vissa turistspe- cifika uppgifter. Man representerar till exempel Nederländerna vid World Trade Organization (till en kostnad av 250 000  
 USA-dollar 
  om året) och samordnar frågor som påverkar turismen eller som turismen påverkas av med andra departement. 
 Liksom i andra Nordeuropeiska länder har en del övergripande uppgifter som tidigare sköttes av den statliga turistmyndigheten överförts till Nederländernas turistråd, bland annat kunskapssprid- ning, strategisk forskning och produktutveckling. 
 Vid behov samordnar man sina aktiviteter med  
 jordbruks-, 
  miljö och fiskdepartementet. Departementets avdelning för landsbygd och fritid ansvarar för utomhusanläggningar för fritid och rekrea- tion. Statssekreterarna är tillsammans ansvariga för kommunikatio- nen med Tweede Kamer, andra kammaren i parlamentet, när det gäller strategiska frågor. 
 272 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Man kan anta att detta kommer att fortsätta, fast i mindre om- fattning, när den nya organisationsstrukturen införs under 2004. 
  
 Framtidsvision för turismen:  
 Näringsdepartementet och Export- rådet står i begrepp att utarbeta en Framtidsvision för turismen, med generella riktlinjer och strategier för de kommande åren. Denna framtidsplan ska tas fram i samråd med turistnäringen och med relevanta statliga, halvstatliga och privata organisationer, med stöd från en extern konsultbyrå. 
 Regionala turistråd 
 Det finns inga fasta regler för förhållandet mellan staten, de regio- nala turistråden och de lokala turistbyråerna. 
 De finns tolv regioner i Nederländerna och i varje region finns ett regionalt turistråd. Inom vissa ramar är regionerna självständiga när det gäller turism. De regionala myndigheterna har hand om frågor som rör planering, infrastruktur och investeringsfrämjande samt ger stöd åt de regionala turistråden. 
 Hur mycket de regionala myndigheterna engagerar sig i turismen beror på vilken betydelse näringen har för regionens ekonomi och vilket politiskt intresse som finns. Politiskt sett ligger de ekono- miska aspekterna av turismen närmare fritids- och rekreationspoli- tiken som syftar till att skapa möjligheter till utomhusaktiviteter för invånarna i regionen. 
 Regionernas turiststrategier sammanfaller i vissa fall med de na- tionella strategierna, men det är inget tvång på att de måste göra det. Men naturligtvis påverkar de nationella strömningarna den regionala politiken. Eftersom de nationella riktlinjerna emellertid tenderar att bli mindre uttalade så har regionerna, som inte längre kan räkna med något ekonomiskt stöd från staten, skapat helt egna strategier. 
 Regionerna samarbetar på nationell nivå i specifika arbetsgrupper som behandlar områden inom turism eller rekreation. De regionala åsikterna väger starkt vid utformandet av handlingsplaner för ex- empelvis infrastruktur – vägar som sammanbinder olika regioner - och andra liknade frågor. 
 Som ett resultat av de rådande strömningarna på regeringsnivå har de regionala turistråden tilldelats extra uppgifter som tidigare utfördes på nationell nivå. Detta ansvar har lett till att de regionala 
 273 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 turistråden också fått extra resurser. Marknadsföring av regionerna har i vissa fall förts ner på mindre områden inom regionerna. Detta är förståeligt då de flesta turisterna är holländare, eller kommer från Tyskland och Belgien, vilket märks tydligt i den regionala och lokala marknadsföringen. 
 För att kunna minska kostnaderna och öka effektiviteten har några regionala turistråd gått samman. Nordprovinsen represente- rar tre regioner och den Mellan- och östprovinsen motsvarar två regioner. En sammanslagning av tre regioner för att skapa Sydpro- vinsen genomförs när som helst. Finansiering av de sammanslagna turistråden kommer både från respektive lokala myndigheter, det privata näringslivet och från egna kommersiella aktiviteter. Turist- råden ansvarar för en del av marknadsföringen men samarbetar med Nederländernas nationella turistråd för större internationella kam- panjer, mässaktiviteter, etc. 
 Lokala turistbyråer 
 De lokala turistbyråerna finansieras av sina respektive kommuner och av de lokala företagen. Den statliga finansieringen har i stort sett upphört totalt. 
 Nederländernas turistråd 
 Roller och ansvar 
 Nederländernas turistråd ansvarar för att marknadsföra fritids- och affärsresor till och i Holland. För att nå detta mål samarbetar man med reseföretagen, lokala turistkontor, departement och andra re- geringsorgan. 
 Turistrådet är en privat stiftelse som har nära kontakter med de- partementet och turistnäringen. Departementet och Nederländer- nas turistråd skriver ett samarbetsavtal varje år där man specificerar vilka aktiviteter turistrådet ska genomföra under året och hur stor regeringens finansiering ska vara. Turistrådet ska rapportera till departementet två gånger vad gäller genomförda aktiviteter och budgetutfall. 
 274 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Kontakten mellan departementet och Turistrådet är väldigt stark. Det skriftliga avtalet gör uppdelningen av uppgifter och be- fogenheter tydlig och vid behov görs ändringar i eller tillägg till avtalet. Turistrådet är mycket nöjda med detta arbetssätt. 
 Organisation 
 Nederländernas Turistråd har 18 kontor, ett i Nederländerna och 17 utomlands. Av de senare ligger åtta (47 procent) utanför Europa. 
 Antalet anställda är 214 personer, 141 i Nederländerna (inom kort 47 färre) och 73 på de utlandskontoren (34 procent). 
 Resurser och finansiering 
 För 2003 uppskattas Turistrådets budget till 34,1 miljoner euro, vilket är 4 procent mindre än året innan. Cirka 65 procent är statliga anslag och resten är privat finansiering. Vi tror att statens andel inbegriper viss finansiering från regionala turistråd och lokala turistbyråer. I likhet med Maison de la Cruz budget så utgör en del av den privata finansieringen en okänd andel varor och tjänster, som beräknas till 50 procent av deras verkliga värde. 
 Av Turistrådets totala budget går 42,4 procent till marknads- föring, vilket är en förhållandevis låg siffra. För 2003 motsvarade det 14,5 miljoner euro. 
 Inhemsk turism 
 Cirka 6 procent av Nederländernas Turistråds marknadsförings- budget för 2003, eller 3,1 miljoner euro, används för nationella re- klamkampanjer. Mestadels sker den nationella marknadsföringen på regional och lokal nivå, med undantag för deltagandet i mässor och utställningar. 
 275 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Huvudsaklig verksamhet: 
 Marknadsföring 
 Nederländernas Turistråd inriktar sin marknadsföring på följande tre områden: 
  
 kustnära turism, 
  
 större städer i den västra delen av landet, både för kultur- och evenemangsturism, 
  
 möten, konferenser och utställningar. 
  
 Kulturella evenemang är för närvarande det området som Turist- rådet använder sig av för att profilera landet. Det är också det mest populära och lönsamma segmentet inom turismen. Som exempel kan nämnas  
 Rembrandt-utställningen 
  1999/2000 som hade 200 000 besökare,  
 Vermeer-utställningen 
  1996 med 420 000 besökare och Wall 
  2002. Undersökningar visar att den här typen av utställningar, om de pågår minst tre till fyra månader, skapar en ökad efterfrågan och ökar intresset för Nederländerna som en destination för kulturturism. 
 Detsamma gäller megaghändelser som Floriade, blomsterutställ- ningen som arrangeras en gång vart tionde år och lockar miljontals besökare. Utställningen stödjer också bilden av landet som ett rese- mål rikt på blomsterattraktioner. Den senaste blomsterutställ- ningen ägde rum 2002 och lockade 2,3 miljoner besökare, av vilka 1 miljon kom från utlandet. 
 Större idrottsevenemang skapar också uppmärksamhet kring varumärket, som till exempel Europamästerskapen i fotboll år 2000 som lockade 620 000 besökare. 
 Finansiellt stöd till dessa evenemang kommer också från andra departement, främst kultur, jordbruk och idrott. Möjligheten att skapa en gemensam fond för att underlätta finansieringen av stora evenemang har diskuterats, men inga beslut har fattats ännu. 
 276 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Analyser och undersökningar 
 Nederländernas Turistråd· 
  
 övervakar utvecklingen på efterfrågesidan genom egna marknadsundersökningar och via sitt nätverk av utlandskontor, 
  
 övervakar trender som är av intresse för turist- och fritidsaktiviteter i samarbete med branschorganisationer, 
  
 förmedlar kontakter med utbildningscentra·är en förmedlare och mellanhand, 
  
 sprider kunskap, 
  
 mäter resultat genom internationell benchmarking och andra mätverktyg. 
  
 Förnyelse 
 Turistrådet påstår att de· 
  
 förbättrar och förnyar marknadsföringsprocessen tack vare samarbete med andra intressenter, 
  
 stimulerar flexibel produktutveckling med sikte på marknaden, 
  
 övervakar nya möjligheter, 
  
 utformar och sprider strategier, 
  
 försöker att hitta (nya) finansiärer, 
  
 erbjuder stöd åt turism och fritidssektorn, 
  
 breddar nätverk, 
  
 ökar samarbetet med regionala turistbyråer. 
  
 Distribution och spridning av information 
 Nederländernas Turistråd: 
  
 säkerställer att lokala företag får bra publicitet i media, 
  
 ser till att distributionen sker genom många kanaler· utnyttjar sina utlandskontor och deras relationer med omvärl- den, 
  
 utnyttjar de lokala turistbyråerna och Nationella bilförbundet som distributionskanal, 
  
 utvecklar kontinuerligt användningen av internet och andra nya media. 
  
 277 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Styrkor och svagheter med Nederländernas turistfrämjande 
 Vi intervjuade företrädare för två lokala turistbyråer i Haag och Rotterdam, ett regionalt turistråd, Statistiska Centralbyrån, en professor i turism, en inkommande turoperatör, två hotell och det nationella flygbolaget KLM. 
 De flesta uttryckte en förvirring över systemet för turist- främjande i landet. Det har skett så många förändringar att en del inte riktigt säkra på hur den aktuella organisationsstrukturen ser ut. Många tyckte också att Turistrådets utlandskontor gör ett mycket bra jobb, men att huvudkontorets uppgifter däremot är oklara. 
 Rätt nivå på statens inblandning i turismen 
 Många beklagade att regeringen minskat sitt direkta engagemang i turismen de senaste åren. Detta anser man främst har påverkat mindre företag och regioner. 
 En återkommande åsikt, som man har gemensamt med många andra länder i studien, är att det saknas en förståelse för turismens ekonomiska betydelse. Samtidigt tycks turismen få mer medieut- rymme i Nederländerna idag och näringsministern får mer upp- märksamhet än vanligt, eftersom det finns tecken som tyder på att den lägre nivån för statlig inblandning i turismen de senaste åren troligen varit alltför låg. 
 Debatten tycks handla om inom vilka sektorer av turismen som man kan påverka efterfrågan och i så falla genom vilka marknads- föringsmetoder samt om huruvida staten bör vara inblandad i den inhemska turismen eller ej, i synnerhet som skattepengar i vissa fall används för att stimulera till ökade dagsresor. Detta kan komma att leda till en regel där inhemska marknadsföringsaktiviteter som genomförs av Turistrådet måste finansieras helt och hållet av de deltagande privata företagen. 
 Det skulle också kunna leda till en minskad uppmärksamhet för produktutveckling, vilket naturligtvis också skulle påverka Turist- rådets framtida arbete. 
 278 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 En ojämn spelplan 
 En intressant slutsats från intervjuerna är att olika regionala turist- råd och lokala turistbyråer verkar arbeta under mycket olika vill- kor. Detta främjar inte samarbete mellan intressenterna eftersom det skapar agg och avundsjuka. Rotterdams turistorganisation får till exempel 90 procent av sin finansiering från kommunen och 10 procent från privata företag, bland annat från medlemsavgifter och bidrag till reklam- och marknadsföringskampanjer. 
 Som en jämförelse får Haags besöks- och kongressbyrå bara en tredjedel av sin totala budget från kommunen. Det innebär att man står i mycket mindre tacksamhetsskuld till kommunen och kan agera mera självständigt, till förmån för företagens intressen. Man arbetar också mer aktivt med att generera egna inkomster, bland annat genom att sälja kuponger vilket inbringar 15 miljoner euro om året, och delta i turistrådets nationella marknadsföringskam- panjer. 
 Nederländernas turistråd borde hålla sig borta från produktutveckling 
 Från regionerna kom en allmän kritik mot Nederländernas turist- råd som man ansåg borde hålla sig till marknadsföring och mark- nadsanalyser och låta bli att engagera sig i produktutvecklingen som rese- och turistindustrin sköter bättre själva. 
 De flesta inser att det måste finnas något slags stöd och riktlinjer från regeringen eftersom turistnäringen till stor del utgörs av många små aktörer som varken har tillräckligt mycket pengar eller kunskap för att ägna sig åt produktutveckling själva. Den nationella marknadsföringen borde inrikta sig mer på de övergripande mark- nadsföring av vad man kan göra och uppleva i Holland i stället för på små regioner ute i landet. Det skulle gynna fler intressenter trodde intervjupersonerna. 
 www.holland.com 
 Nederländernas hemsida hyllas av många som ett av de bästa ex- emplen i Europa, och kanske världen, på samarbete mellan offentlig och privat sektor inom elektronisk marknadsföring och distribu- tion. Detta har ofta uppmärksammats i media. Det holländarna 
 279 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 lyckats med är att sammanföra ett antal hängivna samarbetspartner under turistrådets ledning som bidrar med erforderliga resurser för att utveckla webbplatsen. 
 Framgången beror också på att varje steg i utvecklingen har varit noggrant planerad och att de offentliga och privata grundarna varit med från början. Angreppssättet har varit mycket bredare än de flesta andra turistorganisationers, vilket gör att man bland sina många samarbetspartner kan räkna in  
 icke-turistföretag 
  som en tidningsgrupp, banker, ett bryggeri och ett  
 TV-bolag. 
  
 www.holland.com lanserades den 1 september 1998, men de första strategiska samarbetspartnerna kom in i projektet redan i juni/juli 1995. Dessa var, förutom grundarna som tillhandahöll det nödvändiga kapitalet för att lansera sajten, större lokala turistorga- nisationer, (Haag, Amsterdam, och Rotterdam), liksom viktiga aktörer inom nederländsk rese- och turistindustrin, bland andra P  O North Sea Ferries, Smith, Golden Tulip Hotels och blomsterutställningen Floriaden. De första bokningsföretagen var Amsterdams bokningscentral, Nationella bokningscentralen, Hotelnet, Hotelcontact, Travel Service International, Ticket Service Netherlands, Advantage Travel Partners och Roompot. 
 Det tog 18 månader att utveckla webbplatsen som sedan lanse- ringen kontinuerligt utvecklas och förbättras. Varje ny webbplats under www.holland.coms paraply är resultatet av samarbete med existerande och nya partners. Möjligheten att boka flyg utvecklades till exempel i samarbete med KLM och Amsterdams webbplats i samarbete med Amsterdams Turistråd och Heineken. 
 Portugal 
 Nyckeltal 2002 
  
 Invånare 
  
 10,0 mnkr 
  
 BNP 
  
 129,3 mdkr euro 
  
 Inkommande turism 
  
 inkommande flerdagsbesökare vid gränse 
  
 minst en övernattning 
  
 13,5 mnkr 
  
 inkommande gästnätter, alla kommersiella 
  
 anläggningar 
  
 72,6 mnkr 
  
 280 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 inkommande gästnätter, hotell och 
  
 liknande anläggningar 
  
 20,9 mnkr 
  
 Genomsnittlig vistelsetid 
  
 Uppgift saknas 
  
 Antal inkommande besökare per invånare 
  
 1,2 
  
 Inhemska besökare 
  
 2,8 mnkr 
  
 Inhemska gästnätter, hotell eller liknande anläggningar 
  
 9,2 mnkr 
  
 Inhemska intäkter 
  
 Uppgift saknas 
  
 Internationella intäkter 
  
 6,3 mdkr euro 
  
 i % av BNP 
  
 4,8 % 
  
 per besökare 
  
 537 euro 
  
 per övernattning 
  
 86 euro 
  
 per invånare 
  
 623 euro 
  
 Turismens totala bidrag till BNP 
  
 Uppgift saknas 
  
 French beräkning av rese- och 
  
 turistindustrins andel av BNP 
  
 5,8 % 
  
 Portugals system för turistfrämjande 
 ICEP Portugal, etablerat 1949, är för närvarande Portugals natio- nella turistfrämjandeorganisation. Det är en statlig myndighet som lyder under utrikesdepartementet men rapporterar till finansde- partementet där också statssekreteraren för turism finns. ICEP Portugals roll och ansvar för turistmarknadsföringen kommer emellertid att föras över till ett nytt organ, Instituto do Turismo de Portugal, Portugals turistinstitut. 
 Ett antal organisationer och organ ingår i Portugals turistfrämjandesystem. Roller och ansvar kommer att ändras för en del av dem när den nya organisationen införs från 2004. Hur orga- nisationen ska se ut är ännu inte bestämt i detalj. Eftersom syftet med denna studie är att utvärdera effektiviteten i Portugals nuva- rande organisationsstruktur analyseras därför alla dessa organisa- tioner i den här rapporten. Däribland finns Generaldirektoratet för turism och de så kallade turistregionerna, såväl som olika institut 
 281 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 som Portugals investeringsmyndighet och Institutet för finan- siering och stöd till turismen. 
 Portugals system för turistfrämjande 
 FINANSDEPARTEMENTET 
 . 
  
 GENERALDIREKTORATET 
  
 ICEP PORTUGAL 
  
 REGIONAL 
  
 FÖR TURISM 
  
 HANDEL OCH TURISM 
  
 TURISM 
  
 PORTUGISISKA 
  
 INSTITUTET FÖR STÖD ÅT 
  
 INVESTERINGS- 
  
 SMÅ OCH MEDELSTORGA 
  
 MYNDIGHETEN 
  
 FÖRETAG 
  
 GENERALINSPEKTORATET 
  
 INSTITUTET FÖR 
  
 INSTITUTET FÖR 
  
 FÖR JAKT 
  
 FINANSIERING OCH STÖD 
  
 TURISM UTBILDNING 
  
 TILL TURISMEN 
  
 Källa:  
 The Travel Business Partnership. 
 Generaldirektoratet för turism 
 Generaldirektoratet för turism är en administrativt självständig enhet inom finansdepartementet. Budgeten för 2003 är 5,3 miljoner euro. 
 Generaldirektoratet ansvarar för att: 
  
 utforma och verkställa turistpolitiken, utveckla strategier för diversifiering av produkter och marknader och för att öka turismens konkurrenskraft, 
  
 övervaka turistverksamheten och upprätthålla en aktuell data- bas över utbud och efterfrågan, 
  
 bidra till lagstiftning och till utveckling och införande av regleringar såsom tillståndsgivning och hotellklassificering, 
  
 förslå åtgärder för att stärka turismens ekonomiska betydelse, 
  
 stödja regeringen vid alla beslut som rör turismen och i dess förhandlingar med internationella organ i frågor som rör turist- politik. 
  
 282 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Generaldirektoratet för turism är ansvarigt för följande specifika upp- gifter: 
  
 vägleda, reglera och stödja turistverksamhet, 
  
 ta fram planer och strategier som skall antas av turistsektorn, 
  
 samordna riktlinjer för turismen med internationella organisa- tioner och andra länders regeringar, 
  
 utveckling och underhåll av databaser för turistinformation,· 
  
 klassificering av turistanläggningar, 
  
 ge råd åt statssekreteraren för turism angående ekonomiska stimulansåtgärder för investerare i Portugals turistindustri, 
  
 sponsra initiativ som anses vara av intresse för turismen, 
  
 delta i gemensamma utvecklingsprojekt i jaktregioner, 
  
 ta ledningen i utvecklingen av infrastrukturprojekt, speciellt sådana som gäller skyltning, 
  
 samla in och sprida information av relevans och intresse för turismen, 
  
 ingå samarbetsavtal, 
  
 hjälpa till att ta fram riktlinjer för landsbygdsförvaltning och stadsplanering, 
  
 identifiera nya möjliga regioner för turism som på grund av sin natur eller kultur skulle kunna svara mot marknadens efter- frågan, 
  
 främja ett mer hållbart utnyttjande av naturresurser, 
  
 uppmuntra moderniseringen och förnyelsen av boende- och fritidsanläggningar, liksom förbättring av servicekvaliteten. 
  
 Kvalitetskontroll faller också under Portugisiska kvalitetsinstitutet, som ansvarar för det portugisiska kvalitetssystemet och certifie- ringen av både processer och produkter. Generaldirektoratet för turism är emellertid ansvarigt för att upprätta mål och direktiv för turistsektorn och för klassificering av hotell och annat boende. 
 Ansvaret för tekniska innovationer ligger för närvarande hos Generaldirektoratet, men kommer att tas över av det nya turistin- stitutet från och med nästa år. Portugal deltar i ett antal av EU- kommissionens program för tekniska innovationer såsom DG- INFSO och 5th Framework Programme Initiatives, FETISH, Bradshaw och DAFNE. Man är också med i EUMEDIS initiativ STRABON. 
 283 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Tillsammans med statssekreteraren för turism är Generaldirekto- ratet ansvarigt för att vid behov skapa arbetsgrupper, rådgivande organ och särskilda kommittéer. Exempel som kan nämnas är  
 Rådet för turismutveckling och Rådet för affärsutveckling. 
  
 Regionala turistråd 
 Portugals 19 turistregioner, som skapats av regeringen, är admi- nistrativt och ekonomiskt självständiga organ med egna tillgångar. Deras huvudsakliga uppgift är att skydda och bevara Portugals turistområden, såväl kulturhistoriska värden som naturmiljön, i enlighet med gällande riktlinjer för turismen. 
 Det är meningen att Generaldirektoratet för turism ska sam- ordna all verksamhet som rör de 19 turistregionerna plus de två regionala direktoraten Azorerna och Madeira. I den nya planen som införs från och med 2004 reduceras turistregionerna emellertid till sju (se nedan). 
 Institutet för finansiering och stöd till turismen 
 Detta institut, som Ibland enbart kallas Institutet för stöd till turismen, ägs av portugisiska staten. Det bildades 1956 som en ad- ministrativ och ekonomiskt självständig enhet med egna tillgångar. Institutet har 101 anställda och en årsbudget på 290 miljoner euro, varav 42 procent är statsanslag och 58 procent är egen finansiering, bland annat från egna fondinvesteringar. 
 Institutets huvudsakliga uppgift är att tillhandahålla direkt och indirekt ekonomiskt stöd till infrastruktur och annan utveckling som bidrar till att modernisera och förbättra Portugals turistpro- dukter och  
 -anläggningar. 
  Det bedriver också låneverksamhet samt ansvarar för fördelningen av finansiella stimulansåtgärder för turism och offentliga investeringsprojekt ur sådana fonder som Riskkapitalfonden, Investeringsfonden för turistfastigheter och Portugisiska garantifonden. Institutet hävdar att man arbetar i nära samarbete med all regionala och kommunala turistorganisationer i landet, även om företrädare för regionerna och för det privata näringslivet inte alltid instämmer i detta. 
 284 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 Ekonomiska stödprogram som ingår i institutets ansvarsområde är PRIME (Stödprogram för modernisering av näringslivet) och PIQTUR (Handlingsplan för turismutbildning). De flesta av dessa ingår i EU:s strukturfonder. 
 Institutet upphör emellertid under 2004 när dess uppgifter infogas i det nya  
 Portugals turistinstitut 
 . 
 Portugisiska investeringsmyndigheten 
 Portugisiska investeringsmyndigheten som bildades 2002 då man tog över investeringsfrämjandeuppdraget både från ICEP Portugal och från Institutet för stöd åt små och medelstora företag. Det senare inriktade sig speciellt på att hjälpa små och medelstora före- tag i andra och tredje sektorn. 
 Institutet för turismutbildning 
 Institutet för turismutbildning har funnits sedan 1965 men fick nytt namn 1979. Institutet ansvarar för att sammanställa det natio- nella utbildningsprogrammet för turism och lyder under utbild- ningsdepartementet. Det driver elva yrkesskolor i turism över hela landet som erbjuder en rad olika kurser. 
 Institutet för turismutbildning ansvar dessutom för: 
  
 att utveckla forskningsprogram som hör ihop med yrkesutbild- ning i turistsektorn, 
  
 att inrikta forskningen mot att främja turism från specifika marknader liksom mot turistnäringens ekonomiska och sociala betydelse i samhället, 
  
 att godkänna och klassificera yrkesutbildningar som utformats av såväl den offentliga som den privata sektorn samt att dela ut yrkesbehörighet för specifika turistaktiviteter, 
  
 att säkerställa nödvändig infrastruktur och resurser för turismutbildning på grundnivån, 
  
 att tillsammans med andra organ fastställa yrkescertifieringssy- stem och sammanställ kursplaner, 
  
 att uppmuntra och stimulera till kontinuerlig kvalitetsförbätt- ring i det nationella utbildningssystemet, 
  
 285 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 att hjälpa och samarbeta med andra organisationer som arbetar med turismutbildning i Portugal och utomlands. 
  
 Institutets budget varierar ganska kraftigt från år till år till stor del beroende på tillgång till finansiering ur EU:s sociala fond. 2003 kom nästan 44 procent av budgeten på 20,3 miljoner euro denna fond medan resterande 11,4 miljoner (56 procent) var statliga medel. Institutet för turismutbildning har 341 anställda. 
 Andra besläktade organisationer 
 Bland de rådgivande organ som rapporterar huvudsakligen till statssekreteraren för turism och Generaldirektoratet för turism finns Rådet för turismutveckling, Rådet för affärsutveckling och Rådet för strategisk marknadsföring. Generalinspektoratet för jakt ligger också inom statssekreteraren för turisms ansvarsområde. 
 ICEP Portugal – handel och turism 
 ICEP Portugal har funnits sedan 1949 och hade till och med 2003 till uppgift att marknadsföra Portugal som turist- och investerings- land och som tillverkare av kvalitetsprodukter och tjänster av alla de slag. I samband med bildandet av Portugisiska investeringsmyn- digheten 2002 förlorade ICEP emellertid ansvaret investerings- främjandet och de kommer också att förlora sin turistfrämjanderoll när Portugals turistinstitut startar sin verksamhet i början av 2004. 
 Fram till nu har ICEP Portugal varit ansvarigt för turistmarknads- föringen i syfte att: 
  
 öka turistflödet, 
  
 öka det daglig turistutlägget per capita, 
  
 öka den genomsnittliga vistelsetiden, 
  
 skapa en bättre spridning av turism geografiskt och över säsongerna. 
  
 ICEP Portugal är också ansvarigt för marknadsföring och distribu- tion av Portugals turistprodukter och  
 -anläggningar 
  på främmande marknader och för att stödja portugisiska företags ansträngningar att sälja sina produkter. ICEP utformar årliga marknadsförings- planer för respektive produkt och marknad/sektor. Man organise- 
 286 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 rar också den privata och offentliga turistnäringens gemensamma deltagande i internationella rese- och turistmässor och road shows samt planerar gemensamma studieresor och annonskampanjer som ibland samfinansieras av privata företag. 
 Organisation 
 ICEP har 54 kontor, fyra i Portugal (Lissabon, Porto, Williams och King) och 50 spridda på 42 länder runt om i världen, varav 24 kontor, dvs. 48 procent, utanför Europa. Antalet anställda uppgår till cirka 850, 350 i Portugal och 500 (59 procent) utomlands. 
 Resurser och finansiering 
 ICEP Portugal hade en budget på cirka 45 miljoner euro 2003, vilket var mer än beräknade 31,7 miljoner euro 2002. Myndigheten finansieras helt med offentliga medel, antingen med statsanslag eller  
 EU-medel. 
  Omkring 40 procent av budgeten går till fasta kostnader inklusive löner. 
 Budgeten för marknadsföring för 2003 var på 27 miljoner euro, 9,5 procent mer än föregående år. Jämförelsen med 2002 är emel- lertid inte riktigt relevant eftersom en betydande del av finansie- ringen kommer från  
 EU-fonder 
  och den exakta andelen varierar kraftigt från ett år till ett annat beroende på vilka program som är i gång. Omkring 1,5 miljoner euro kommer också från andra samar- betspartner inom den offentliga sektorn. 
 Av den totala marknadsföringsbudgeten går 7 procent, eller 1,9 miljoner euro till marknadsföring av den inhemska turismen. 
 Uppgifter 
 ICEP Portugals uppgift är att knyta ekonomiska band med resten av världen för att främja Portugal och portugisiska företag. Häri inbegrips att utveckla handel med varor och tjänster, livsmedel, vin och lokala produkter, turistfrämjande samt att förbättra bilden av Portugal utomlands. 
 287 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 ICEP Portugal tillhandahåller information om: 
  
 landet Portugal, 
  
 Portugisiska företag: man har en förteckning över 7 000 portugisiska exportörer och 5 000 portugisiska importörer, 
  
 externa marknader: kontakter, konkurrenter, konsumentprofi- ler, distributionskanaler, lagar och förordningar angående affärer och handel,· 
  
 affärsmöjligheter: handel, internationella anbudsförfrågningar och projekt, 
  
 internationell företagslagstiftning, 
  
 statistik, 
  
 referenslitteratur. 
  
 ICEP erbjuder konsulthjälp när det gäller: 
  
 att fastställa gemensamma projekt som inriktar sig mot strate- giska utländska marknader och att hjälpa portugisiska företag ut på den globala marknaden, 
  
 att utarbeta marknadsföringsstrategier, 
  
 att hitta samarbetspartner och främja samarbetsprojekt mellan inhemska och utländska företag. 
  
 ICEP kan också bidra med logistiskt och ekonomiskt stöd till: 
  
 Portugisiskt deltagande vid mässor och utställningar, 
  
 att organisera seminarier och handelsdelegationer. 
  
 Marknadsföring 
 ICEP genomförde flera större marknadsförings- och annonskam- panjer under 2003, bland annat: 
  
 en annonskampanj på den inhemska marknaden med säljargu- mentet Vá para fora cá dentro – Res utomlands i Portugal, 
  
 upptäck Portugal – En portugisisk  
  
 tv-serie 
  på bästa sändnings- tid som handlar om alla regioner i Portugal, 
  
 en internationell kampanj på Portugals viktigaste marknader: Storbritannien, Tyskland, Nederländerna, Frankrike och Italien, 
  
 en omprofilering av portugisisk turism, 
  
 ett nytt  
  
 CRM-system 
  för att hantera kundrelationer, 
 288 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 omarbetning av Portugals webbplats, 
  
 en  
  
 euro-kampanj. 
  
 Övriga kommentarer 
 ICEP:s egen marknadsföringsverksamhet tycks fungera bra. Där- emot verkar organisationen hämmas av bristen på stöd från Gene- raldirektoratet för turism och finansdepartementet. Detta bristande stöd har minskat deras förmåga att på ett framgångsrikt sätt stimulera tillväxten i turismen under det senaste decenniet. 
 Portugals nya organisationsstruktur för turistfrämjande 
 Regeringen har lovat att en omfattande översyn av all lagstiftning som rör turismen ska göras. Efter det att den nye statssekreteraren för turism tillträtt sin post i april 2003 presenterades ett förslag till förändringar i Portugals turistfrämjandestruktur. Några mindre förändringar har redan genomförts men merparten kommer att genomföras i början av 2004. Det är intressant att konstatera att den nye statssekreteraren kommer från det privata näringslivet och är väl medveten om alla de fel och brister som vidhäftar den nuvarande organisationsstrukturen. 
 Den viktigaste förändringen är inrättandet av ett nytt organ,  
 Portugals turistinstitut 
 . Detta institut kommer att ansvara för finan- siering av infrastrukturprojekt och turistmarknadsföring. Man tar över uppgifterna för Institutet för finansiering och stöd till turismen som därmed kommer att läggas ner. Marknadsförings- uppdraget överförs från ICEP som i fortsättningen enbart kommer att ansvara för handelsfrämjandet. 
 40 procent av budgeten (inga detaljer tillgängliga angående exakt belopp) kommer att gå till institutets huvudkontor i Lissabon och 60 procent delas upp på regionerna. I budgeten ingår löner, och i fallet med Lissabonkontoret beräknas lönekostnaderna uppgå till 10 procent av huvudkontorets budget. 
 Vad beträffar utlandskontoren ska beslut ha fattats i mitten på december 2003. 
 Tanken är att ett kombinerat främjandekontor kommer att ligga på de portugisiska ambassaderna, som kommer att arbeta med tu- rismfrågor å turistinstitutets vägnar, investeringsfrämjande för 
 289 
 Bilaga 5 SOU 2004:17 
 Portugisiska investeringsfrämjandet och handelsfrågor åt ICEP Portugal. 
 De nuvarande 19 regionala turistråden kommer att ersättas av  
 sju nya regionala turistfrämjandebyråer 
 , gemensamt finansierade av of- fentliga och privata aktörer. Detaljerna för hur finansieringen ska gå till är ännu inte klara, men det förväntas bli en blandning av medlemsavgifter och bidrag till finansiering av gemensamma mark- nadsföringskampanjer. 
 Ett nytt Strategiskt råd för turistmarknadsföring kommer att bildas med representanter från Generaldirektoratet för turism, Portugals turistinstitut, de regionala turistfrämjandebyråerna och rese- och turistindustrins branschorganisationer. Samtidigt kommer olika rådgivande och administrativa råd och andra stödor- ganisationer som hör till departementen att upphöra, i enlighet med ambitionen att förenkla strukturen. 
 Styrkor och svagheter i Portugals turistfrämjandestruktur 
 Vid alla de intervjuer som genomfördes med den portugisiska rese- och turistindustrin framfördes kritik av turistfrämjandestrukturen. Kritik framfördes också från de två regionerna Algarve och Estoril. Däremot var Greene turistbyrå, Algarves kongressbyrå och ett forskningsinstitut mera positiva i sina svar, huvudsakligen för att de trodde att omstruktureringen som håller på att ske skulle gynna allas intressen. 
 Kritik, men av det gamla systemet 
 Kritiken riktar huvudsakligen in sig på det faktum att varken turist- regionerna eller den privata sektorn hittills haft något att säga till om vare sig vad gäller produktutveckling eller marknadsföring av portugisisk turism. 
 Reglerna för investeringar anses ålderdomliga och regionerna tycker att de inte haft något inflytande över hur deras fundamen- tala problem ska kunna lösas. Det gäller särskilt de enorma byrå- kratiska hinder som behöver överbryggas varje gång tillstånd söks för att bygga nya anläggningar. Mycket av beslutsfattandet som rör hållbarheten och konkurrenskraften i de olika regionernas turist- produkter har skett i Lissabon på grund av att organisationsstruk- 
 290 
  
 SOU 2004:17 
  
 Bilaga 5 
  
 turen för turistfrämjandet varit så centraliserad. Detta återspeglas i det mål som satts för det nya turistfrämjandet och som innebär att hela planerings- och tillståndsprocessen för projekt som överstiger 20 miljoner euro får ta högst 180 dagar. 
 Brist på ekonomiska siffror och forskning 
 Ett annat stort problem är bristen på tillförlitliga siffror om turis- mens utveckling och näringens inverkan på den portugisiska eko- nomin. Intervjupersonerna pekade på exemplet med semesterbo- städer. Det finns ingen exakt beräkning av antalet semesterbostäder eller deras investeringsvärde, eller över hur många turister som bor i egna eller hyrda semesterbostäder, för att inte tala om hur mycket pengar de spenderar på sin semester. Detta räknas överhuvudtaget inte in i den nationella turiststatistiken. Kritiker underströk att för ett område som exempelvis Algarve är investeringar i semesterbo- städer livsviktigt. Utan dessa investeringar skulle Algarve inte ha några av sina bästa anläggningar eller merparten av sina golfbanor. 
 De kvalitativa och kvantitativa bristerna i forskning och progno- ser skylls också på det faktum att den offentliga sektorns analyser och tillhörande strategier tenderar att förbise eller underskatta tu- ristnäringens betydelse eller att rikta in sig enbart på enskilda delar av densamma. Enligt intervjupersonerna blir det avgörande för den nya turistfrämjandeorganisationen att undanröja byråkratin och lösa markfrågor. Det är också viktigt att säkerställa att det inte finns några skattemässiga hinder för investeringar. 
 Viktigt att förbättra konkurrenskraften 
 Framväxten av nya billiga resmål i östra Medelhavet, till exempel Kroatien och Bulgarien, gör det svårare för Portugal att konkurrera med låga priser. Liknande konkurrens kommer från Spanien som har en uppsjö av billiga semesterorter som är villiga att sänka sina priser, vinster eller sin kvalitet för att inte förlora affärer. Algarve har en bättre turistprodukt och borde inte konkurrera i det här marknadssegmentet, menar man. 
 291 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2004:17 
  
 Ett mycket klokare angreppssätt, som man hoppas att regeringen ska välja, vore att rikta in sig på kvalitet och mervärden och på ökad mångfald i de olika regionernas turistutbud för att på så sätt appel- lera till en marknad. 
 och att diversifiera marknaderna 
 Samtidigt bör ansträngningar göras för att bredda nuvarande tu- ristmarknader och minska Portugals beroende av större europeiska researrangörer. Denna diversifiering av produkter och marknader bör sedan följas av en välfinansierad, uthållig och effektiv mark- nadsföringskampanj för att förbättra landets image på viktiga marknader. 
 Framför allt skulle intressenterna vilja se en klart utstakad, lång- siktig utvecklingsplan, vilket inte funnits hittills, som kan vägleda de regionala privata och offentliga aktörernas aktiviteter. Denna plan bör utarbetas i samråd med alla intressenter och bör spridas så brett som möjligt. 
 292