Jämställdhet 
 – transporter och IT 
 Slutbetänkande från Jämit – Jämställdhetsrådet för transporter och IT 
 SOU 2001:44 
 Jämställdhet 
 – transporter och IT 
 Slutbetänkande från Jämit 
 – Jämställdhetsrådet för transporter och IT 
 Stockholm 2001 
 SOU 2001:44 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 SOU och Ds kan köpas från Wood kundtjänst. För remiss- utsändningar av SOU och Ds svarar Wood Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltnings- avdelning. 
 b e s t ä l l n i n g s a d r e s s : 
 Fritzes kundtjänst  
 106 47  
 Stockholm 
 orderfax:  
 08-690 
  91 91 ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 e - post:  
 fritzes.order@liber.se  
 internet:  
 www.fritzes.se 
  
 svara på remiss:  
 Hur och varför. Statsrådsberedningen,  
 1993. 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. 
 broschyren kan beställas hos: 
 Information Rosenbad Regeringskansliet 
  
 103 33  
 Stockholm  
 fax:  
  
 08-405 
  
  42 95 tel:  
  
 08-405 
  
  47 29 
  
 www.regeringen.se/propositioner/sou/pdf/remiss.pdf 
 formgivning och produktion:  
 Jupiter Reklam 
  
 tryck:  
 Green  
 2001 
  
 foto:  
 Pena, Pressens Bild Richards, Bildhuset 
  
 Moses 
  Norenlind, Richards, Tiofoto  
 teckningar:  
 Dougherty 
 isbn  
 91-38-21466-0 
  issn  
 0375-250x 
  
 2 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Till statsrådet och chefen för Näringsdepartementet 
 Regeringen beslutade vid sammanträde den  
 21  
 oktober  
 1999  
 att inrätta ett särskilt råd för jämställdhetsfrågor som rör transport- och  
 IT-tjänster 
  (dir.  
 1999:83 
 ). Rådets arbete skall vara avslutat senast den  
 30  
 juni  
 2001 
 . Rådets huvuduppgifter är: 
  
 att följa och analysera olika jämställdhetsfrågor inom IT- och transportområdet på kort och lång sikt, 
  
 att sammanställa jämställdhetsinriktad kunskap om dessa områden, 
  
 att initiera studier på angelägna områden, 
  
  att stimulera utvecklingen av metoder för könsrolls- och jämställd- 
  
 3 
  
 hetsanalyser, 
  
 att belysa områdena rättvis tillgänglighet, utbildning, regional balans, ett hållbart samhälle, säkerhet och trygghet samt livskvalitet i arbets- och privatlivet, 
  
 att analysera besluts- och planeringsprocesser inom staten, kommunerna, landstingen och det privata näringslivet, 
  
 att behandla frågor om kompetens och rekrytering inom de angivna tjänsteområdena, 
  
 att lämna förslag till hur jämställdheten inom områdena kan stärkas och hur förslagen skall nansieras, 
  
 att skapa opinion och sprida kunskap i form av bl.a. seminarier och informationsaktiviteter, 
  
 att vara remissinstans och bistå vid utredningsarbete inom de angivna områdena. 
  
 Regeringen förordnade i oktober  
 1999  
 Taylor, ordförande i Rädda Barnen och f.d. vice talman, till ordförande i Rådet. 
 Övriga ledamöter är Jones, kompetenschef, Ericsson Business Consulting Sverige AB, Ballard, teknologie doktor vid Luleå tekniska universitet till den  
 15  
 januari  
 2001 
 , Shah, direktör transportpolitik, SJ, White, kommunstyrelsens ordförande i Örnsköldsvik till den  
 11  
 april  
 2000  
 och Martinez, konsult, Futura Humana CN från den  
 23  
 maj  
 2000 
 . 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Sakkunniga i Rådet är Harrison, departementssekreterare, Näringsdepartementet, enheten för transportpolitik från den  
 23  
 maj  
 2000 
 , Smith, departementsråd, Näringsdepartementet, jämställdhets- enheten till den  
 17  
 oktober  
 2000 
 , Hart, kansliråd, Närings- departementet, jämställdhetsenheten från den  
 17  
 oktober  
 2000  
 och Hawkins, departementssekreterare, Näringsdepartementet, enheten för IT, forskning och utveckling från den  
 23  
 maj  
 2000 
 . 
 Experter i Rådet är Maddox, opinionsbildare, Svenska Lokaltrakföreningen,  
 Jan-Peter 
  Elf, personaldirektör, Sjöfartsverket, Gilbert, utredare, Landstingsförbundet, Jones, informationsansvarig, Statens institut för kommunikationsanalys, Williams, sociolog, Banverket, Pierce, planerare, Vägverket, Peters, enhetschef, Verket för innovationssystem, Joyce, personal- konsult, Luftfartsverket, Avery, utredare, Svenska Kommunförbundet till den  
 20  
 mars  
 2001 
 , Schroeder, projektledare, Närings- och teknikutvecklingsverket, från den  
 2  
 oktober  
 2000 
 , Cook, 
  verksjurist, Post- och Telestyrelsen, Lewis handläggare, Svenska Kommunförbundet från den  
 20  
 mars  
 2001 
 , Daniels, undervisningsråd, Skolverket, Washington, chefsjurist, Boverket, Hernandez, utredare, Rikstraken, Hooper, 
  
 4  
 kanslichef,  
 IT-kommissionen, 
  Boyd, enhetschef, Närings- och teknikutvecklingsverket till den  
 1  
 oktober  
 2000 
 , Perry, professor, Nationella sekretariatet för genusforskning, Göteborgs universitet,  
 Lamb 
  Lucas, utredare, Högskoleverket. Utredningens sekreterare är Higgins. 
 Rådet har antagit namnet Jämit – Jämställdhetsrådet för transporter och IT. 
 Rådet överlämnade delbetänkandet Jämställdhet och IT i juni  
 2000 
 . Jämit – Jämställdhetsrådet för transporter och IT överlämnar härmed slutbetänkandet Jämställdhet – transporter och IT SOU  
 2001:44 
 . 
 Stockholm i juni  
 2001 
  
 Mendez Thurdin 
  
 Jones 
  
 Shah 
  
 Martinez 
  
 Smith 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Sammanfattning 
 Jämställdhet är ett prioriterat område i Sverige skri- ver regeringen i förordet till  
 Jämställdhetspolitiken inför  
  
 2000-talet. 
  
 Jämställdhet handlar om rättvisa och om fördelning av ekonomisk och politisk makt. Det hand- lar om demokrati, om att värdera kvinnor och män lika. Det handlar om att bryta den samhällsstruktur som fortfarande råder och som varje dag säger oss att män är norm och kvinnor är undantag, att män är över- ordnade och kvinnor är underordnade, att män har stor makt och kvinnor liten makt. 
 Idén om mainstreaming är att alla politikområden ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och medföra att könsperspektivet tydliggörs och beaktas inom alla delar av regeringens arbete och inom statliga verk och myndigheter. Regeringen har varje år sedan  
 1994  
 angett denna viljeinriktning i sin regerings- förklaring. 
 För att jämställdhet ska komma att integreras såväl i näringsliv som i myndigheternas interna och externa verksamhet behövs bl.a. metodutveckling, goda exem- pel, utbildning och praktisk handledning. Jämit kon- staterar att det behövs ett särskilt resurscentra som kan vidareutveckla Jämits ansvar att opinionsbilda, samla kunskap, initiera studier och stimulera utveckling av metoder m.m. 
 Jämit pekar också på det utvecklingskapital som nns i de europeiska strukturfonderna och som kan användas för att öka kunskapen om jämställdhet och bidra till metodutveckling inom områden som trans- porter och IT. 
 Gamla strukturer måste förändras 
 Diskussioner om jämställdhet landar ibland i att even- tuell ojämställdhet nog är en generationsfråga och frå- gan blir därmed ett övergångsproblem. En historisk tillbakablick – bara  
 150  
 år – visar emellertid att makt- strukturerna visserligen tar sig nya uttryck då och då men att de är förvånansvärt seglivade. 
 Ibland landar diskussionen om eventuell ojäm- ställdhet i att det är en fråga om individens eget val. Då blir fortsättningen ofta att så har vi det inte i vår familj eller att  därför är detta inte en fråga som rör vår verksamhet. Men att se de strukturer som allt- 
 jämt råder i vårt samhälle, strukturer som återspeglas i familjen, i arbetet och i skolan är nödvändigt för att kunna åstadkomma ett jämställt samhälle. 
 I delbetänkandet  
 Jämställdhet och IT  
 (SOU  
 2000:58 
 ) pekade Jämit på behovet av att visa på de kulturella, tekniska, organisatoriska, ekonomiska, sociala och juri- diska strukturer, synliga och osynliga, som alla på ett eller annat sätt bidrar till hålla kvar ett ojämställt samhälle. 
 För att kunna förändra gamla mönster måste vi visa hur dessa tar sig uttryck i vårt vardagsliv, i skolan och på arbetet. Om man undersöker hur mycket tid kvin- nor och män lägger på olika saker, hur löner och löne- förmåner liksom hur chefs- och andra maktpositioner fördelas mellan kvinnor och män i yrkeslivet, upp- täcker man att det nns markanta skillnader mellan mäns och kvinnors förutsättningar och villkor. 
 Även kvinnors och mäns resmönster skiljer sig åt. Det gäller såväl i antal resor, reslängd, tid för resor och i val av färdmedel som i fråga om syftet med resan. 
 Resmönster kan ses som resultat av kvinnors och 
 mäns olika vardagsliv, normer och värderingar men  
 5  
 också utifrån hur den fysiska strukturen har kommit 
 att utformas. 
 Transportsektorn är idag en klart mansdominerad sektor. I Vägverkets ledning nns inte någon kvinna, i Banverkets ledning nns  
 92 
 % män och  
 8 
 % kvinnor. I Sjöfartsverkets ledning nns  
 73 
 % män och  
 27 
 % kvin- nor. I Luftfartsverkets ledning nns  
 93 
 % män och  
 7 
 % kvinnor. Av samtliga  
 55  
 verkställande direktörer inom länstrakhuvudmän, primärkommunala trakhuvud- män och trakhuvudmännens dotterbolag nns fem kvinnor. 
 Även bransch- och intresseorganisationerna före- träds i princip bara av män. Av de  
 21  
 största bransch- organisationerna nns inte en enda kvinna som ord- förande och endast två kvinnor som verkställande direktörer. Jämit ställer sig frågan vem som företräder kvinnors perspektiv i transportfrågor. 
 Mainstreaming i transportpolitiken 
 Idén om mainstreaming är att alla politikområden ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv, så även transportpolitiken. Att genomsyra är inte detsamma som att lägga till något annat, det innebär att det 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 ursprungliga målet genom jämställdhetspolitiken blir något nytt, något mer. Målet för jämställdhetspolitiken måste integreras i transportpolitiken och Jämit före- slår ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem. 
 Mainstreaming innebär vidare att jämställdhet ska genomsyra myndigheternas interna och externa verk- samhet. Riksdag och regering måste ta ansvar för att driva på utvecklingen vilket kan ske på olika sätt. Regeringens styrning av statliga verksamheter utövas med hjälp av era medel, via instruktion för myndig- heten, genom årliga regleringsbrev eller genom sär- skilda uppdrag och avtal. 
 Styrning kan också ske genom regler, vid upp- handling och genom val av de prognosmodeller som ligger till grund för olika beslut. 
 Jämit pekar i rapporten på de möjligheter som nns att lägga ett jämställdhetsperspektiv vid tillämpningen av gällande regler. Jämit föreslår att regeringen i pro- positionen ser till att jämställdhetsperspektivet förs in i lagstiftningen. 
  
 6  
 Offentlig upphandling både kan och bör enligt Jämits mening vara ett instrument för att också främja  
 miljö-, 
  jämställdhets- och övriga socialpolitiska mål- sättningar. Regeringen bör reglera offentlig upphand- ling med avseende på jämställdhet. Den politiska viljan om mainstreaming måste konkretiseras och regeringen bör därför tydliggöra att detta även gäller betydelse- fulla styrmedel som offentlig upphandling. 
 Jämställdhet och IT 
 Jämit konstaterade i sitt delbetänkande  
 Jämtälldhet och IT  
 att  
 IT-sektorn 
  i allt väsentligt leds och domi- neras av män. 
 Jämit har låtit Chapman göra en fallstudie i ett antal teknikintensiva företag; ABB, AstraZeneca, Autoliv, Electrolux, Peters, Sandvik, Scania, Telia AB,  
 WM-data 
  och Volvo lastvagnar. Företagen har fått besvara ett antal frågor via  
 e-mail, 
  därefter har besök genomförts på tre företag som ingår i koncernerna; ABB,  
 WM-data 
  och Electrolux. 
 Avsikten var att få en överblick över andelen kvin- nor och män som var sysselsatta inom dessa teknikin- tensiva företag, särskilt inom företagens avdelningar för forskning och marknad. Jämit har kunnat konstatera att få företag kunnat redovisa en könsfördelning inom forsknings- och marknadsavdelningarna. Företagen har angett att någon könsuppdelad information inte fanns att tillgå. 
 En könsuppdelad statistik är enligt Jämit en förut- sättning för att företagen aktivt ska kunna arbeta med jämställdhetsfrågor. 
 Det behövs goda exempel som visar på möjligheter att bryta könssegregeringen inom de tekniska områdena. Jämits sammanställning av svenska och europeiska utvecklingsprojekt inom genus och teknik visar hur man via samverkan nationellt men även transnationellt kan verka för jämställdhet inom skola och arbetsliv. 
 Jämit har också sammanställt aktuell forskning inom genus och teknik med tonvikt på könsmärkning i arbetslivet. Sammanställningen visar dels på behovet av att de kunskaper som nns idag och som rör genus, pedagogik och teknik måste omsättas i praktisk hand- ling dels på behovet av aktionsinriktad forskning. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Jämits förslag 
 En ny myndighet 
 Jämit föreslår att regeringen inrättar en myndighet som ges i uppdrag att verka som ett nationellt pådrivande kunskaps- och resurscentra för samhälle och näringsliv. Myndighetens uppgift bör vara att: 
  
 Samla bentlig kunskap inom området. 
  
 Ansvara för kunskapsförmedling om jämställdhet genom seminarier och annan opinionsbildande verksamhet. 
  
 Utveckla metoder för jämställdhetsanalyser. 
  
 Samordna jämställdhetsarbetet. 
  
 Bistå vid införandet av kunskap från genus- och jämställdhetsforskning i näringsliv, i utbildningar och i övrig berörd verksamhet. 
  
 Bygga upp en databas med goda exempel på jämställdhetsprojekt och metodutveckling. 
  
 Etablera samarbete med näringslivet och med arbetsmarknadens parter. 
  
 Regeringen bör skyndsamt utreda hur en sådan myndig- het ska utformas och nansieras. Sid.  
 19 
 . 
 Ett nytt transportpolitiskt delmål 
 Ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem 
 Regeringen bör snarast föreslå att riksdagen fastställer ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem med följande formulering. 
 Målet är ett jämställt transportsystem, där transport- systemet utformas så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Där både kvinnor och män ges samma möjligheter att påverka dess tillkomst, utformning och förvaltning och där både kvinnors och mäns värderingar tillmäts samma vikt. Sid.  
 54. 
  
 Styrning av berörda myndigheter 
 Etappmål för ett jämställt transportsystem 
 Regeringen bör i regleringsbrev till myndigheterna införa ett nytt etappmål för ett jämställt transport- system. Etappmålet för ett jämställt transportsystem bör vara; 
  
 Att all relevant information redovisas utifrån kön. 
  
 Att eventuella skillnader mellan kvinnor och män redovisas och analyseras. 
  
 Att berörda myndigheter i sina beslut beaktar dessa skillnader. Sid.  
  
 58 
 . 
 Uppdrag att utveckla etappmål för trygghet och säkerhet 
 Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att utveckla etappmål med betoning på trygghet och säkerhet. Sid.  
 58 
 . 
  
 Uppdrag att utveckla handlingsplan för transport- 
  
 myndigheternas externa och interna jämställdhets- 
  
 arbete 
  
 Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att 
  
 presentera en handlingsplan för hur arbetet med att 
  
 integrera jämställdhetsperspektivet i den ordinarie 
  
 verksamheten ska bedrivas. 
  
 Som exempel vill Jämit hänvisa till det jämställd- 
  
 hetsarbete som utvecklats mellan socialdepartementet 
  
 och berörda myndigheter. Socialdepartementets Gen- 
  
 derprogram för social välfärd nns redovisat i en läges- 
  
 rapport Ds  
 1999:64.  
 Sid.  
 56 
 . 
  
 7 
  
 Uppdrag till Statens institut för kommunikationsanalys (SIKA) 
 Regeringen bör ge Statens institut för kommunikations- analys i uppdrag att i samarbete med trakverken analy- sera och redovisa hur väl planeringsmodellerna beskriver fördelningseffekter för män och kvinnor i olika ålders- och inkomstgrupper samt redovisar hur eventuella brister kan åtgärdas. Sid.  
 70 
 . 
 Uppdrag till Rikstraken 
 Regeringen bör ge Rikstraken i uppdrag att ta initiativ till en löpande dialog med trakhuvudmän, andra trak- utövareochentreprenörerförattsystematisktuppmärk- samma jämställdhetsperspektivet i all planering av trak. Sid.  
 51 
 . 
 Uppdrag till Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) 
 Regeringen bör ge Arbetsmarknadsstyrelsen i uppdrag att presentera en handlingsplan för hur arbetet med att integrera jämställdhetsperspektivet i arbetsmarknads- utbildningarna, med inriktning på IT och teknik, ska bedrivas. Sid.  
 95 
 . 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
  
 Jämställdhet i lagstiftningen 
  
 Jämställdhet i strukturfonderna 
  
 Jämställdhetsperspektivet i kommunikationslagarna, 
  
 Tematiska (ämnesvisa) studier med fokus på jämställdhet 
  
 plan- och bygglagen och miljöbalken 
  
 och transporter samt jämställdhet och IT 
  
 Regeringen bör i proposition se till att jämställdhets- 
  
 Regeringen bör som företrädare i övervakningskommit- 
  
 perspektivet förs in i lagstiftningen. Sid.  
 64 
 . 
  
 téerna för strukturfonderna ta initiativ till en fördjupad 
  
 Jämställdhet vid offentlig upphandling 
  
 analys genom tematiska studier med fokus på jämställd- 
  
 het och transporter samt jämställdhet och IT. Sid.  
 36 
 . 
  
 Offentlig upphandling 
  
 Jämställdhet bör föras in som ett viktigt styrmedel vid 
  
 Uppdrag om basutbildning i jämställdhet 
  
 all offentlig upphandling. Sid.  
 67 
 . 
  
 För att stärka jämställdhetsperspektivet i frågor som rör 
  
 Jämställda organisationer 
  
 transporter och IT bör regeringen ge Närings- och teknik- 
  
 utvecklingsverket (NUTEK) och Rådet för Europeiska 
  
 Jämställda organisationer 
  
 socialfonden i Sverige  
 (ESF-rådet) 
  i uppdrag att ansvara 
  
 Regeringen bör som sin policy deklarera att remissyn- 
  
 för en basutbildning i jämställdhet för berörda hand- 
  
 punkter från organisationer som inte har en rimligt lika 
  
 läggare samt ledamöter i partnerskap och strukturfonds- 
  
 fördelning av kvinnor och män i sin ledning och styrelse 
  
 delegationerna. Sid.  
 36 
 . 
  
 tillmäts väsentligt mindre vikt än jämställda organisa- 
  
 Forskning 
  
 tioners synpunkter. Sid.  
 79 
 . 
  
 Offentlig service på nätet 
  
 Uppdrag till Verket för innovationssystem 
  
 (VINNOVA) 
  
 8 
  
 Offentlig service på nätet 
  
 Regeringen bör ge Verket för innovationssystem i upp- 
  
 Regeringen bör snarast vidta åtgärder för att säkerställa 
  
 drag att skyndsamt utforma ett programområde för 
  
 ett jämställdhetsperspektiv i utformandet av webbase- 
  
 aktionsinriktad forskning som tar upp genus, pedagogik 
  
 rade tjänster inom myndigheterna och inom myndig- 
  
 och teknik samt könsmärkning i arbetslivet. Sid.  
 121 
 . 
  
 heternas verksamhetsområden. Sid.  
 98 
 . 
  
 VINNOVA bör vidare få i uppdrag att som ett prio- 
  
 Jämställdhet vid fördelning av riskkapital 
  
 riterat område initiera forskning som rör kvinnors och 
  
 mäns värderingar i frågor som rör tid, miljö och hälsa, 
  
 Jämställdhet vid fördelning av riskkapital 
  
 säkerhet och trygghet i förhållande till transporter. 
  
 Regeringen och dess myndigheter inom området bör 
  
 Sid.  
 70 
 . 
  
 såväl i kontakter med riskkapitalmarknaden som genom 
  
 riktlinjer till de statliga institutioner och företag som 
  
 är verksamma på riskkapitalmarknaden, klargöra vikten av en könsneutral prövning vid fördelning av riskkapital. Sid.  
 100 
 . 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
  
 Innehållsförteckning 
  
 Sammanfattning  
 ..................................................... 
  
 5 
  
 Förslag 
 .................................................................... 
  
 7 
  
 Jämställdhet 
  
 Vision  
 ................................................................... 
  
 11 
  
 Jämställdhetspolitiken  
 .......................................... 
  
 14 
  
 Jämlikhet och jämställdhet.................................... 
  
 15 
  
 Nödvändigheten av att synliggöra 
  
 ett könsperspektiv ................................................. 
  
 15 
  
 Gender mainstreaming  
 ......................................... 
  
 17 
  
 Mainstreaming inom EU  
 ....................................... 
  
 18 
  
 Ledarskapets betydelse för mainstreaming ............ 
  
 18 
  
 Mainstreaming – i praktiken.................................. 
  
 19 
  
 Jämits förslag ......................................................... 
  
 19 
  
 På väg mot ett jämställt samhälle  
 .......................... 
  
 20 
  
 Vardagsliv 
 ............................................................. 
  
 23 
  
 Betalt och obetalt arbete ....................................... 
  
 24 
  
 Arbete................................................................... 
  
 24 
  
 Löner ..................................................................... 
  
 25 
  
 Anställningsförmåner.............................................. 
  
 25 
  
 Distansarbete med stöd av IT 
  
 – en drivkraft till ökad jämställdhet? ....................... 
  
 26 
  
 Utbildning............................................................. 
  
 28 
  
 Jämställdhet måste börja tidigare än så ................... 
  
 29 
  
 Kommunala Teknikskolor....................................... 
  
 29 
  
 Strukturfonder 
 ...................................................... 
  
 31 
  
 EU:s strukturfonder – medel för ökad jämställdhet 
  
 inom IT och transporter ........................................ 
  
 32 
  
 Strukturfonderna för perioden  
  
 2000–2006  
 ............. 
  
 32 
  
 Organisation och ansvar för strukturfonderna ....... 
  
 33 
  
 Jämställdhetsperspektivet i strukturfonderna ........ 
  
 34 
  
 Jämits förslag......................................................... 
  
 36 
  
 Verktyg för analyser 
 .............................................. 
  
 37 
  
 3 
 R-metoden 
  – ett generellt analysverktyg.............. 
  
 38 
  
 Nyckeltal för jämställdhet ..................................... 
  
 38 
  
 Checklista för jämställd planering ......................... 
  
 38 
  
 Balanserade styrkort .............................................. 
  
 38 
  
 Källor  
 .................................................................... 
  
 39 
  
 Jämställdhet och transporter 
  
 Ett hållbart transportsystem 
 .................................. 
  
 42 
  
 Resmönster  
 ........................................................... 
  
 44 
  
 Kvinnor och män har olika resmönster.................. 
  
 45 
  
 Kvinnor och män färdas på olika sätt 
 ...................... 
  
 45 
  
 Kvinnor och män har olika resmål  
 .......................... 
  
 46 
  
 Hur har resmönstren förändrats?  
 ............................ 
  
 46 
  
 Kvinnor och mäns syn på resor.............................. 
  
 46 
  
 Normer och värderingar inom kollektivtraken 
 .... 
  
 48 
  
 Kvinnor och mäns syn på kollektivtraken 
  
 9 
  
 – SLTF:s kundbarometer....................................... 
  
 49 
  
 Ett huvudmannaperspektiv på jämställdhet .......... 
  
 50 
  
 Jämits förslag  
 ......................................................... 
  
 51 
  
 Den nyinrättade kollektivtrakdelegationen.......... 
  
 51 
  
 Jämställdhet i transportpolitiken  
 .......................... 
  
 53 
  
 Jämits förslag......................................................... 
  
 54 
  
 Myndigheternas ansvar för 
  
 jämställdhet  
 .......................................................... 
  
 55 
  
 Mainstreaming i den interna verksamheten........... 
  
 55 
  
 Mainstreaming i den externa verksamheten .......... 
  
 56 
  
 Jämits förslag......................................................... 
  
 56 
  
 Styrning  
 ................................................................ 
  
 57 
  
 Riksrevisionsverkets granskning............................. 
  
 57 
  
 Mål- och resultatstyrning ...................................... 
  
 58 
  
 Jämits förslag  
 ......................................................... 
  
 58 
  
 Exempel på mainstreaming ................................... 
  
 59 
  
 Regler  
 ................................................................... 
  
 60 
  
 Jämställdhetsperspektivet i bentliga lagar............ 
  
 60 
  
 Mainstreaming i kommunikationslagarna 
 ................ 
  
 62 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
  
 Mainstreaming i plan- och bygglagen  
 ....................... 
  
 62 
  
 Mainstreaming i miljöbalken 
 ................................... 
  
 63 
  
 Jämits förslag......................................................... 
  
 64 
  
 Upphandling 
 ......................................................... 
  
 65 
  
 Jämits förslag......................................................... 
  
 67 
  
 Samhällsekonomiska prognosmodeller  
 ................. 
  
 68 
  
 Jämits förslag......................................................... 
  
 70 
  
 Samhällsplanering – en demokratisk process 
 ........ 
  
 71 
  
 Kvinnors och mäns delaktighet i kommunal 
  
 översiktsplanering ................................................. 
  
 72 
  
 Kvinnors och mäns delaktighet vid planering 
  
 för vägar och järnvägar .......................................... 
  
 73 
  
 Kvinnors och mäns delaktighet vid planering 
  
 av kollektivtrak ................................................... 
  
 73 
  
 Transportsektorn  
 .................................................. 
  
 75 
  
 Transportsektorns aktörer ..................................... 
  
 75 
  
 10 
  
 Lobbyism .............................................................. 
  
 77 
  
 Jämits förlag.......................................................... 
  
 79 
  
 Källor  
 .................................................................... 
  
 80 
  
 Jämställdhet och IT 
  
 Jämställdhet och IT  
 .............................................. 
  
 84 
  
 Sammandrag av Jämits delbetänkande 
  
 (SOU  
 2000:58 
 ) ...................................................... 
  
 84 
  
 Kvinnors och mäns användning av IT 
 ................... 
  
 87 
  
 Utbildning  
 ............................................................ 
  
 89 
  
 Analys av  
 IT-basutbildning 
  i Skåne ...................... 
  
 89 
  
 Målsättning om jämställdhet inom AMS............... 
  
 90 
  
 Närmare om  
 IT-bas 
  i Skåne................................... 
  
 91 
  
 Resultat av analysen  
 .............................................. 
  
 92 
  
 Studiens slutsatser och åtgärdsförslag 
 ....................... 
  
 94 
  
 Jämits förslag  
 ......................................................... 
  
 95 
  
 Analys av Datateknisk Utbildning för Kvinnor ...... 
  
 95 
  
 Resultat av analysen  
 .............................................. 
  
 96 
  
 Kvinnor på nätet  
 ................................................... 
  
 97 
  
 Offentlig service på nätet ...................................... 
  
 98 
  
 Jämits förslag  
 ......................................................... 
  
 98 
  
 Tillgänglighet till riskkapital  
 ................................. 
  
 99 
  
 Jämits förslag....................................................... 
  
 100 
  
 EU-statistik  
 ......................................................... 
  
 101 
  
 En europeisk jämförelse av könsuppdelad 
  
 statistik................................................................ 
  
 101 
  
 Kvinnor och män i tekniska utbildningar  
 ............... 
  
 102 
  
 Kvinnor och män verksamma inom  
 IT-sektorn  
 ....... 
  
 103 
  
 Näringsliv 
 ............................................................ 
  
 106 
  
 Kvinnor och män inom teknikintensiva företag ... 
  
 107 
  
 Frågeställningar till företagen 
 ................................. 
  
 107 
  
 Rekryterings- och jämställdhetspolicies ............... 
  
 108 
  
 Företagsbesök ...................................................... 
  
 109 
  
 Det traditionella verkstadsföretaget 
 ........................ 
  
 109 
  
 IT företag med bas i verkstadsindustrin 
 .................. 
  
 109 
  
 Ett  
  
 IT-företag  
 ........................................................ 
  
 110 
  
 Jämits slutsatser................................................... 
  
 111 
  
 Aktuell forskning  
 ................................................ 
  
 112 
  
 Forskning kring könsmärkning och 
  
 könssekregering i arbetslivet ................................ 
  
 115 
  
 Forskning kring genus, pedagogik och teknik....... 
  
 118 
  
 Exempel på pågående forskning .......................... 
  
 119 
  
 Jämits slutsatser................................................... 
  
 120 
  
 Jämits förslag....................................................... 
  
 121 
  
 Goda exempel på utvecklingsprojekt  
 .................. 
  
 122 
  
 Exempel från Sverige .......................................... 
  
 123 
  
 Exempel från andra europeiska länder................. 
  
 125 
  
 Resurscentra 
 ......................................................... 
  
 125 
  
 Projekt  
 ................................................................. 
  
 126 
  
 Projekt inom NOW 
  
 – New Opportunities for Women 
 ........................... 
  
 126 
  
 Jämits slutsatser................................................... 
  
 127 
  
 Källor  
 .................................................................. 
  
 128 
  
 Bilaga  
  
 1  
 Direktiven.............................................. 
  
 130 
  
 Bilaga  
  
 2  
 Opinionsbildande verksamhet................ 
  
 133 
  
 Summary............................................................. 
  
 134 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Min Vision 
 Det jämställda samhället är inte lätt att beskriva efter- som vi inte kan säga vilka behov och önskemål som skulle komma till uttryck fysiskt och psykiskt i det samhället. Dock kan vi ha visioner och förväntningar på ett sådant samhälle. 
 Jag förväntar mig att i det jämställda samhället påverkas samhällsutvecklingen av både kvinnors och mäns visioner. Demokratiska processer är väl utveck- lade så att både kvinnor och män kan och framför allt vill delta för att påverka samhällets utformning. Här delar kvinnor och män på makten och inytandet från kapitalmarknad till omsorg. Kvinnligt företagande är lika vanligt förekommande som det manliga. Riskkapitalet finns tillgängligt på samma villkor. Värderingarna hos riskkapitalisterna har ändrats så att man investerar lika gärna i t.ex. kvinnors  
 IT-företag 
  som i mäns. 
 Det jämställda samhället innebär inte nödvändigt- vis att allt i samhället sköts av  
 50 
 % kvinnor respektive män. Dock anses det vara viktigt att varken kvinnor eller män känner sig underrepresenterade. Enkönade arbetsplatser förekommer inte längre.  
 40 
 % är en undre gräns. 
 Ledarskapet i samhället är hela tiden uppmärksamt på att kvinnor och män respekteras och behandlas på ett jämställt sätt. På arbetsmarknaden efterfrågas kvin- nor och män i samma utsträckning eftersom man anser att bådas kompetens behövs. Kompetensen bedöms inte längre utifrån kön. Arbetsorganisation, värderingar och attityder, utvärderingar m.m. tar numera hänsyn till både kvinnors och mäns synpunkter liksom sätt att fungera. Respekten för varandras kompetens har ökat liksom viljan att arbeta tillsammans på lika villkor. Sexuella trakasserier har därmed minskat påtagligt. 
 All statistik är könsuppdelad och lättillgänglig. Bägge könen ges lika uppmärksamhet, inget kön fram- står som norm och inget som problemgrupp. Med automatik genomförs konsekvensbeskrivningar med avseende på båda grupperna. 
 Lärarutbildningarna ger skolan en beredskap att möta ickor och pojkar utifrån deras respektive behov. 
 Utbildningarna har utvecklats pedagogiskt så att de har ett genusperspektiv. Flickor och pojkar möter teknik och om- sorg redan i förskolan på ett 
 sådant sätt att de ges så likvärdiga förutsättningar som möjligt vad gäller kunskap och förståelse för både tek- nik och omsorg. Flickor och pojkar är lika intressera- de av teknik liksom av omsorg. På det viset blir också teknik liksom omsorg gemensamma områden att känna ansvar för. Den kommunala teknikskolan har gjort det möjligt att snabbt få in teknikfrågorna i undervisningsmiljöerna. Detta har lett till att kvinnor och män också har lättare att dela på arbetsuppgif- terna i hemmet. Fortfarande nns skillnader i synsätt vad gäller tekniken och dess användning även om dessa har minskat. 
 Det jämställda näringslivet har inga stängda dörrar  
 11  
 för kvinnor. Efter en kort period av kvotering delar kvinnor och män på makten, d.v.s. styrelserna i de esta företag har alltid ungefär lika många män som kvinnor. 
 Här nner vi lika många kvinnor som män i styrelse- rummen även i  
 IT-företagen. 
  Företagen har en positiv attityd till de anställdas familjeliv och stöttar de anställdas vilja att också ha tid med barn och familj. Män och kvinnor törs vara lediga för vård av barn utan att riskera sina karriärer. Förutom lön för lika arbete är anställningsförmånerlikaförkvinnorochmän.Omsorgs- arbete värderas lika högt som arbete med teknik. Livskvalitet diskuteras även i styrelserummen liksom på verkstadsgolvet. Livskvalitet kopplas till produkt- kvalitet och människan står i fokus även i produktionen. Kvinnors sätt att arbeta och prioritera är lika viktigt som männens sätt att arbeta och prioritera. I det jäm- ställda  
 IT-samhället 
  sammanvägs båda könens kvali- teter i beslutsprocesserna. På det sättet kan IT användas på ett betydligt effektivare och mer berikande sätt än tidigare. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Genom skolans gedigna undervisning om IT som ett verktyg och inte som ett ämne för sig har kvinnors och mäns användning av IT närmat sig varann. Alla är lika vana att hantera  
 e-handel 
  liksom att sätta in och ta ut pengar på bank, via internet eller placera sina pengar med hjälp av internet, eller att surfa på internet. Ingen i det jämställda  
 IT-samhället 
  känner sig främmande inför användandet av IT. Diskussionsportalerna är ut- formade så att kvinnor och män deltar i lika hög grad i diskussioner på Internet. Därmed innebär internet inte något demokratiskt gap vad gäller kvinnor och män. Pornogran på Internet har dessutom minskat kraftigt. 
 Vid planeringen av samhällets infrastruktur har kvinnor och män lika stort inytande. Fokus har för- ändrats från att tidigare enbart vara teknikorienterat till att nu också vara socialt orienterat. Ett helhetsper- spektiv har skapats. I styrelserna för länstrak och branschorganisationer har situationen ändrats så att kvinnor och män är representerade i ungefär lika stor utsträckning. 
  
 12  
 Trakplanerare har insett att det är viktigt att ställa sig frågan hur man ska tillgodose både kvinnor och män vad gäller kollektivresandet. Därmed är det era som åker kollektivt än tidigare, framför allt er män. Resultatet har blivit ökad lönsamhet för kollektivtra- Cardenas. Den förbättrade kollektivtraken har lett till en kraftigt minskad bilanvändning i storstäderna vilket har minskat miljöbelastningen. 
 Parkeringshusen har blivit trevligare och trygga, d.v.s. utformade för alla trakanter. Informationen har förbättrats. Där nns hjälptelefoner och speglar. Det är städat och snyggt. Det är ljust. Därmed har till- gängligheten ökat. Busshållplatser har utformats med tanke på kvinnors och barns säkerhet liksom gång- och cykelvägar. I trakplaneringen har också ett tydligt barnfokus infunnit sig och det ger också ökad säker- het för övriga trakanter. 
 Tryggare städer har uppstått genom att vägstrukturer med valmöjligheter byggts upp, överskådlig planering använts så att man ser vart vägarna leder, god belys- ning och ökad funktionsblandning. Man har undvikit att bygga in dolda nischer och andra siktbarriärer samt tunnlar och svåröverskådliga platser. 
  
 3 
 R-metoden 
  är allmänt använd. Metoderna har utvecklats och även det demokratiska förfarandet. Kvinnor och män kommer i lika hög utsträckning till rådslag för att diskutera infrastruktur och transporter. Kommunerna erbjuder barnpassning för att möjlig- göra för småbarnsföräldrar att vara delaktiga. 
 Tjänstemän och politiker i samtliga kommuner liksom på regional och central nivå bevakar ständigt jämställdhetsfrågorna. Alla vet att detta är ett viktigt område och ingen tjänsteman eller politiker tvekar med svaret vid förfrågan om vad jämställdhet egent- ligen innebär. 
 Kvinnor och män är trygga i sin identitet och törs bejaka sin kvinnlighet och sin manlighet. Kvinnor och män styrs dock inte av föreställningar om kvinnligt och manligt i sina avgörande livsval. I det jämställda sam- hället lever kvinnor och män sida vid sida på alla nivåer och i alla samhällets sektorer och livsmiljöer. Här är de gamla strukturerna nedmonterade och istället finns förståelse för exibilitet, förändring och anpass- ning till kvinnor respektive män, där så krävs. 
 Det går nu att se att det jämställda samhället lett till Ökad demokrati 
 Ökad livskvalitet 
 Ett hållbarare samhälle 
 Taylor 
 Ordförande i Jämit 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Jämställdhet 
 13 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Jämställdhetspolitiken 
 Jämställdhet är ett prioriterat område i Sverige skriver regeringen i förordet till  
 Jämställdhetspolitiken inför 
  
 2000-talet 
 1 
  
 . 
  
 Jämställdhet handlar om rättvisa och om fördelning av ekonomisk och politisk makt. Det handlar om demokrati, om att värdera kvinnor och män lika. Det handlar om att bryta den samhällsstruktur som fortfarande råder och som varje dag säger oss att män är norm och kvinnor är undan- tag, män är överordnade och kvinnor är underordnade, män har stor makt och kvinnor liten makt. 
 Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken i Sverige är ett samhälle där kvinnor och män har samma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inom alla väsentliga områden i livet. Detta innebär: 
  
 en jämn fördelning av makt och inytande, 
  
 samma möjligheter till ekonomiskt oberoende, 
  
 lika villkor och förutsättningar ifråga om företagande, arbete, 
  
 14 
  
 arbetsvillkor samt utvecklingsmöjligheter i arbetet, 
  
 lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, 
  
 delat ansvar för hem och barn, 
  
 frihet från könsrelaterat våld. 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Traditionellt har jämställdhetsfrågor engagerat kvin- nor. Män har ofta saknats i jämställdhetsarbetet. För att jämställdhet ska bli verklighet på alla områden i samhället krävs en vilja till förändring och en aktiv medverkan från både kvinnor och män. Därför har männens roll i jämställdhetsarbetet under era år varit en viktig del i svensk jämställdhetspolitik. 
 Allt er män tar också aktiv del i vården av sina barn. Män vill umgås med sina barn för att få en bra relation till dem, men också för sin egen personliga utvecklings skull. Via pappornas vilja till ett aktivt för- äldraskap öppnar sig en väg till delat ansvar och ökad jämställdhet. 
 Regeringens arbete med att öka mäns engagemang i jämställdhetsfrågor har inriktats på att: 
  
 öka pappors uttag av föräldraledighet, 
  
 öka andelen män inom skola och barnomsorg, 
  
 stödja män som arbetar mot våld. 
  
 Regeringen har startat ett tvåårigt projekt om män och jämställdhetsarbete och tillsatt en särskild projekt- ledare. Syftet med projektet är att öka kunskaperna om vilka hinder som nns och vilka ytterligare insat- ser som behövs för att öka mäns deltagande i jäm- ställdhetsarbetet. En referensgrupp med representan- ter för bl.a. politiska partier, arbetsmarknadens parter och forskarvärlden har knutits till projektet. Projektet ska avslutas  
 2001. 
  
 Jämlikhet och jämställdhet 
 Både jämställdhet och jämlikhet är begrepp som rör obalanser mellan människor och handlar om att alla människor har lika värde oavsett kön, etnicitet, religion, social tillhörighet, sexuell läggning m.m. Jämlikhet handlar om obalanser mellan grupper. Jämställdhet handlar om obalanser mellan kvinnor och män. 
 Nödvändigheten av att synliggöra ett 
 könsperspektiv 
 Jämit har under arbetets gång uppmärksammats på att skrivningar om vad som är kvinnligt och manligt i sig kan bidra till att nuvarande könsordning bibehålls och därmed underförstått kan göra mer skada än nytta. Frågan aktualiserades även i det särskilda yttrandet av 
 ledamöterna Ballard och Jones i Jämits delbetänkande  
 Jämställdhet och IT  
 (SOU  
 2000:58 
 ). 
 Genom att visa på hur kvinnor och män fördelar sin tid och genom att visa på vad kvinnor och män vär- derar och vill kan vi få en bild av hur vardagslivet (idag och i vår tid) ter sig för kvinnor och män. Genom att synliggöra denna bild och agera utifrån den nns en risk att vi därmed bidrar till att vidmakthålla rådande uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. 
 Poängen med att ansvariga myndigheter inom om- råde efter område systematiskt synliggör kvinnors och mäns förutsättningar och villkor, är att de skillnader som nns i samhället kan förstås och elimineras. Att synliggöra utgör en förändringsstrategi i sig skriver Cardenas i en artikel  
 Fast i strukturerna, några tankar om IT och kön i organisationen 
 . Det behövs ett syste- matiskt arbetssätt för att politiker, myndighetsrepre- sentanter, gemene kvinna och man ska bli varse den rådande samhällsstrukturen. Det kan handla om att visa på exempel som: 
 Att den medicinska forskningen i princip bedrivs med  
 15  
 fokus på män. Det gäller såväl inom läkemedelsin- dustrin som inom den kliniska medicinska forskningen. Risken är då att kvinnor som drabbas av sjukdomar inte 
 får adekvat vård eftersom deras symptom inte alltid överensstämmer med de medicinska beskrivningarna av sjukdomen 
 2 
 . 
 Att kvinnor får lägre pensionsersättning än män trots att de erlagt lika hög avgift är en annan fråga som nyligen aktualiserats av massmedia. Nio försäkrings- bolag av tio diskriminerar kvinnor som sparar i priva- ta pensionsförsäkringar skrev tre fackförbundsord- förande på DN Debatt den  
 30  
 oktober  
 2000. 
  
 Att könsrollerna utvecklas tidigt. Redan på ett- åringar ser vi hur de blir infösta i ick- och pojkroller är ett citat ur DN:s artikel den  
 13  
 februari  
 2001  
 om förskolan Björntomten utanför Gävle. På Björntomten pågår ett medvetet arbete för att uppmuntra ickor och pojkar att utveckla nya sidor. Arbetet har lett till att även personalens egna attityder och värderingar blivit synliggjorda. Vi samtalade med ickor och gav pojkar kommandon är ett annat citat ur artikeln. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Men det handlar också om att synliggöra hur vardags- livets strukturer ser ut för kvinnor och män i frågor som betalt och obetalt arbete, resmönster, normer och värderingar etc. Nödvändigheten av att synliggöra både kvinnors och mäns villkor och värderingar i sam- hällsutvecklingen är enligt Jämits mening större och mer betydelsefulla än riskerna att rådande könsmönster cementeras. 
 Det är lätt att tro att ett ojämställt samhälle enbart drabbar kvinnor. Det har emellertid visat sig att även män ser ökade möjligheter till utveckling och enga- gemang genom ändrade arbetssätt i projekt som främst är riktade till kvinnor. Ett bra exempel på detta är kommunens arbete med en översiktsplan för Ryssby i Ljungby kommun, som återgespå sid.  
 72 
 . Särskilda insatser gjordes för att få kvinnor intresserade av arbetet med översiktsplanen. Resultatet blev att många er kvinnor deltog men också betydligt er män. Även i Stewart analys av en arbetsmarknadsutbildning  
 IT-bas 
  i Skåne, se sid.  
 91,  
 framskymtar att om utbild- 
  
 16 
  
 ningarna bättre tillgodoser kvinnors behov av förkun- skaper så gynnar det också män med samma bristande förkunskaper. Det behövs er projekt som också belyser mäns situation i det ojämställda samhället. 
  
 Förslag, reformer och utbildning måste syfta till att ta bort hinder, formella eller informella, mentala eller 
 strukturella, för att kvinnor och män ska kunna delta i samhället på lika villkor. Att visa på konkreta förän- dringar, som ger människor lika möjligheter och ansvar oavsett kön, är den utmaning som alla som vill bidra till ett jämställt samhälle måste anta. 
 Diskussionen om manligt och kvinnligt, kön och genus, sker ofta med motsägelser. Generaliseringar och statistik säger en sak, individuella exempel kan ofta visa en motsatt verklighet. 
 Förekomsten av generaliserade skillnader mellan kvinnors och mäns situation och värderingar bygger på statistik och sammanställning som har till syfte att just generalisera vissa företeelser. Det är i detta sam- manhang som olikheter kan synliggöras och därmed diskuteras. Det är också utifrån dessa generaliserade slutsatser som övergripande resonemang om vilka åt- gärder som behöver vidtas kan föras. 
 Cardenas har även uttryckt det som att det inte går att utgå ifrån individnivå då man försöker att se mönster i hur kön är ordnat i vårt samhälle utan att könsordningen är strukturellt betingad 
 3 
 . 
 Jämits resonemang utgår i huvudsak från de gene- rella strukturer som iakttagits. Individuella exempel används för att visa på förebilder eller motsatsen. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Gender mainstreaming 
 Idén om mainstreaming är att alla politikområden i Sverige ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv och medföra att könsperspektivet tydliggörs och beaktas inom alla delar av regeringens arbete och inom statliga verk och myndigheter. Syftet är att detta integrerade arbetssätt ska påskynda utveck- lingen mot jämställdhet. Regeringen har varje år sedan 1994 angivit denna viljeinriktning i sin regeringsförklaring 
 4 
 . 
 Det nns inget etablerat svenskt ord för gender mainstreaming. I detta betän- kande har vi valt att fortsättningsvis använda ordet mainstreaming i betydel- sen av att integrera ett köns- och jämställdhetsperspektiv i all verksamhet. 
 Mainstreaming får enligt Jämits mening inte innebära att kvinnors perspektiv och önskemål trycks in i gamla strukturer och resulterar i ett jämställt sam- hälle på mäns villkor. Mainstreaming måste innebära att också den gamla huvudfåran ändras i sina strukturer för att passa både kvinnor och män. 
 En annan risk är att mainstreaming långsamt övergår i ett allmänt prioriterande av mångfald. Detta framkommer i diskussioner på konferenser, arbetsplatser, i 
 politiken och inte minst i regeringens egna regleringsbrev till myndigheterna.  
 17  
 En studie av Reed om politikers och tjänstemäns syn på kopplingen 
 jämställdhet – kollektivtrak visar på ett exempel där sammanblandning görs 
 5 
 . 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Ja, vad det gäller kollektivtraken så tänker jag väl kanske inte i första 
 hand jämställdhet mellan män och kvinnor. Utan det är väl kanske mera jämställdhet mellan olika grupper av människor och//Det kan ju vara så att säga, handikappade, det kan vara äldre, det kan vara yngre människor. Det är väl det som man tänker på i första hand vad det gäller jämställd- het och kollektivtrak. 
 Jämit anser att om jämställdhet yter bort som eget begrepp och blir synonymt med jämlikhet kommer detta i allra högsta grad att försvåra jämställdhetsar- betet. Om t.ex. funktionshindrade inte ses som kvinnor och män kommer samhället att gå miste om betydelse- full information. 
 Mainstreaming inom EU 
 Under  
  
 90 
 -talet 
  har jämställdhetspolitiken förstärkts inom EU. I och med att Amsterdamfördraget som är 
  
 18 
  
 EU:s nya grundlag, godkändes och trädde i kraft  
  
 1  
 maj  
 1999  
 är jämställdhet ett av de övergripande målen för unionen. 
 Gemenskapen skall ha till uppgift att [...] främja [...] jämställdhet mellan kvinnor och män [...]. (Ut- drag ur artikel  
 2 
 , Amsterdamfördraget). 
 I all verksamhet som avses i denna artikel skall gemenskapen syfta till att undanröja bristande jäm- ställdhet mellan kvinnor och män och att främja jäm- ställdheten dem emellan (Artikel  
 3 
 : 
 2 
 , Amsterdam- fördraget) 
 6 
 . 
 I det femte handlingsprogrammet, som omfattar perioden  
  
 2001 
 – 
 2005 
 , 
  betonas vikten av att kombine- ra mainstreaming med positiva åtgärder till förmån för kvinnor. Integreringen av jämställdhetsperspektivet skall ske på ett effektivt sätt inom alla politikområden som kan påverka kvinnors dagliga liv, såsom transpor- ter, folkhälsa och bekämpande av diskriminering på andra grunder 
 7 
 . 
 Jämit kan konstatera att det femte handlingspro- grammet endast talar om kvinnor medan Amsterdam- fördraget talar om kvinnor och män. I programmet anges att integrering av jämställdhetsperspektivet ska ske på de politikområden som påverkar kvinnors dag- 
 liga liv som transporter, folkhälsa m.m. Det är natur- ligtvis viktigt att förbättra situationen för kvinnor, men det är också viktigt att fokusera på män och deras möjligheter att delta i t.ex. föräldraskapet. 
 Skrivningen kan också tolkas som om jämställdhet endast rör vissa politikområden. Detta gör att man kan bortse från maktförhållandet mellan kvinnor och män och därmed också beslutsstrukturerna. Jämit anser det därför viktigt att Sverige driver jämställdhetsarbetet också utifrån att förändra beslutsstrukturerna inom både  
 EU-byråkratin 
  och  
 EU-länderna 
  så att kvinnor och män kan delta på lika villkor när det gäller att påverka samhället. 
 Ledarskapets betydelse för 
 mainstreaming 
 Jämit anser att jämställdhetsarbetet i allra högsta grad är en ledarskapsfråga. Policydokument är en sak men idén om mainstreaming måste också omsättas i verklig- heten. Det handlar inte enbart om representation eller om lagstiftning. Det handlar framför allt om tillämpning av lagar och om fastcementerade strukturer. Regeringen måste på ett mycket tydligare sätt än hittills driva jäm- ställdhetsfrågorna och visa att dessa frågor är viktiga inom samtliga politikområden. 
 Regeringen måste agera som en stark pådrivande kraft och inom varje politikområde visa på ett tydligare ledarskap. Myndigheter och samhället i stort måste känna ett mycket starkare krav än hittills på att för- ändra strukturerna. Idén om mainstreaming riskerar i annat fall att helt stanna upp eller i bästa fall resultera i spridda, kortsiktiga lösningar. Det handlar om orga- nisationsmodeller, arbetssätt och metoder, arbetstider, utvärderingsinstrument, kalkylmetoder, pedagogik, värderingar m.m. 
 Riksrevisionsverket lyfter i sin rapport  
 Jämställdhet 
  
 – hur styr regeringen 
  
 8  
 fram behovet av bättre styrning från regeringen vad gäller just jämställdhetspolitiken. En otydlig målformulering bidrar till att hålla kvar gamla strukturer. 
 Riksdagen och dess ledamöter har ett stort ansvar för att bearbeta jämställdhetspolitiken och bli tydligare i styrningen av vad regeringen sedan ska genomföra. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Ledarskapet är viktigt på alla nivåer. Länsstyrelser, landsting och kommuner måste också gå i bräschen för ett bra jämställdhetsarbete. Inom varje myndighet måste organisationens ledning ta ansvar för att driva frågan om ökad jämställdhet. 
 I Jämits studie av tre teknikintensiva företag (sid.  
 109 
 ) framkommer att de intervjuade anser att en förut- sättning för en jämställd arbetsplats var ett ledarskap, d.v.s. en VD som tydligt visade vikten av jämställdhet i hela företaget. Det nns ett behov av er kvinnliga och manliga förebilder inom ledande befattningar och styrelser som driver frågan om jämställdhet. Såväl stu- denter på högskolor, tjänstemän på transportmyndig- heter, kvinnor i jämställdhetsprojekt som kvinnor och män ute på arbetsmarknaden har gett uttryck för detta. Näringslivets ledare har också ett stort ansvar i jämställd- hetsarbetet, liksom fackliga ledare. 
 Mainstreaming – i praktiken 
 Jämit har kunnat konstatera att regeringens ställnings- taganden är kraftfullt uttryckta i olika policydokument men Jämit kan likafullt konstatera att jämställdhet inte genomsyrar alla verksamheter i tillämpningen. Det behövs metodutveckling, goda exempel, utbildning och praktisk handledning för att jämställdhet ska komma att integreras i såväl näringslivet som i myndigheternas externa verksamhet. Det behövs stöd för att visa på: 
  
 Vad /vilka frågor är det som måste ställas för att en eventuell ojämställdhet ska bli synlig? 
  
 Var i organisationen/verksamheten ska dessa frågor ställas? 
  
 Vilka metoder och verktyg nns att använda för att integrera ett könsperspektiv? 
  
 Hur kan arbetet organiseras så att jämställdhets- arbetet blir en naturlig del av den ordinarie verksamheten? 
  
 Hur kan jämställdhetsperspektivet inarbetas i styrdokument, i bentliga rutiner etc.? 
  
 Det behövs ett särskilt resurscentra som kan vidare- utveckla Jämits ansvar att opinionsbilda, samla kunskap, initiera studier och stimulera utveckling av metoder m.m. 
 Det saknas ett institutionellt stöd för myndighe- ternas arbete med att integrera ett jämställdhetsperspek- 
 tiv i verksamheten. Jämit har funnit att under den tid rådet har arbetat har det uppstått en stark efterfrågan på att Jämit ska medverka i en rad olika sammanhang – som samtalspartner, som kunskapsförmedlare, som mötes- plats, som kunskapsframtagare, som ifrågasättare etc. 
 Rådet har självklart endast i ringa utsträckning kun- nat svara upp till denna efterfrågan men det är uppen- bart att det nns ett stort behov av en sådan aktör och frågan har väckts om hur denna verksamhet kan utveck- las på ett mera permanent och gediget sätt sedan Jämit avslutat sitt arbete. Det nns således ett stort behov av ett Jämställdhetsråd e.dyl. som kan verka inom trans- port- och  
 IT-sektorn. 
  Samma behov av institutionellt stöd har emellertid även andra politikområden varför det är mera naturligt att skapa en myndighet med ett bredare ansvar. 
 Det behövs också en projektdatabas för genomförda och pågående jämställdhetsprojekt. Både näringsliv och myndigheter har gett uttryck för behov av goda exem- pel som stöd för fortsatt utveckling. Det behövs medel 
 för uppbyggnad, drift och underhåll av en databas och  
 19  
 det behövs en ansvarig organisation som svarar för uppdatering och informationsspridning. 
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 En ny myndighet 
 Jämit föreslår att regeringen inrättar en myndighet som ges i uppdrag att verka som ett nationellt på- drivande kunskaps- och resurscentra för samhälle och näringsliv. Myndighetens uppgift bör vara att: 
  
 Samla bentlig kunskap inom området. 
  
 Ansvara för kunskapsförmedling om jämställdhet genom seminarier och annan opinionsbildande verksamhet. 
  
 Utveckla metoder för jämställdhetsanalyser. 
  
 Samordna jämställdhetsarbetet. 
  
 Bistå vid införandet av kunskap från genus- och jämställdhetsforskning i näringsliv, i utbildningar och i övrig berörd verksamhet. 
  
 Bygga upp en databas med goda exempel på jämställdhetsprojekt och metodutveckling. 
  
 Etablera samarbete med näringslivet och med arbetsmarknadens parter. 
  
 Regeringen bör skyndsamt utreda hur en sådan myndighet ska utformas och nansieras. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 På väg mot ett jämställt samhälle 
 Diskussioner om jämställdhet landar ibland i att eventuell ojäm- ställdhet nog är en generationsfråga och därmed blir frågan ett övergångsproblem. En historisk tillbakablick – bara 150 år – visar att maktstrukturerna visserligen tar sig nya uttryck då och då. Men att de är förvånansvärt seglivade. 
 Kvinnomaktutredningen handlade om att visa på de maktstrukturer som råder mellan kvinnor och män i samhället idag beträffande ekonomisk makt och ekonomiska resurser, se utredningens slutbetänkande  
 Ty makten är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda Sverige 
  
 9 
 . 
 Jordbrukarsamhällets könsordning 
  
 1850  
 var alla kvinnor omyndiga och samhället var patriarkalt. Mannen hade den formella makten över resurserna. Han representerade hushållet utåt och hade ensam bestämmanderätt över barnen. Den gifta kvinnan stod under mannens målsmanskap och husbondevälde. Den ogifta kvinnan hade för- myndare, oftast fadern. Hon ck inte förvalta egendom, välja yrke eller make 
  
 20 
  
 själv. Män blev myndiga vid  
  
 21  
 års ålder men ck bestämma över sin inkomst redan vid  
 15  
 års ålder 
 10 
 . 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Under motstånd tilläts kvinnorna komma in på 
 arbetsmarknaden 
  
 I utredningen  
 Hälften vore nog – om kvinnor och män på  
 90-talets 
  arbetsmarknad  
 beskriver Griffin hur en könsuppdelad arbetsmarknad växer fram 
  
 11 
  
 . 
  
 Vid industrialismens början hade många av fabriks- arbetena inte någon bestämd könskaraktär men myck- et snart började tydliga kvinno- och mansyrken att utmejslas liksom olika branscher för kvinnor och män. I denna process spelade hantverkstraditionerna en vik- tig roll. Hantverksutbildade män såg till att kvinnor stängdes ute från vissa yrken och branscher, bl.a. med hjälp av de tidiga fackföreningarna. Inom typografyrket och verkstadsindustrin nns tydliga exempel på hur kvinnor medvetet förhindrades att få tillträde under senare delen av  
  
 1800 
 -talet. 
  Inom andra yrken och Edwards, där hantverkstraditionen inte existerade eller var svag, var det däremot lättare för kvinnor att få anställning 
 12 
 . 
 Det avlönade kvinnoarbetet expanderar 
 Det var inte bara inom industrin det avlönade kvin- noarbetet expanderade. Under andra hälften av  
 1800 
 - talet började riksdagsmän resa krav i riksdagen på att den framväxande offentliga sektorn skulle öppnas för kvinnor 
 13 
 . 
 Reformer 
  
 1845 
  
 Lika arvsrätt för kvinnor och män införs. 
  
 1858 
  
 Ogift kvinna över 25 år kan få bli myndig 
  
 efter domstolsbeslut. Gifter hon sig blir 
  
 hon åter omyndig. 
  
 1864 
  
 Mannen förlorar sin lagstadgade rätt att 
  
 aga sin hustru. 
  
 1921 
  
 Kvinnor får allmän rösträtt och blir 
  
 valbara till riksdagen. 
  
 1925 
  
 Kvinnor får, med vissa undantag, samma 
  
 rätt som män till statliga tjänster. 
  
 1971 
  
 Särbeskattning ersätter sambeskattning. 
  
 1974 Föräldraförsäkring införs som ger föräldrar rätt att dela ledigheten vid barns födelse. 
 Utdrag ur SCBs Lathund om jämställdhet 2000 
 Allt er formella hinder kom successivt att avlägsnas för kvinnors utbildnings- och yrkesverksamhet. På  
  
 1850 
 -talet 
  öppnades små- och folkskolläraryrkena för kvinnorna. Under  
  
 1800 
 -talets 
  senare del började även posten, telegrafen och järnvägen att anställa kvinnor. Inom vissa yrken ledde utvecklingen till kvinnlig majo- ritet redan under  
  
 1800 
 -talet, 
  först bland privatskolor- nas lärare, sedan bland folk- och småskollärarna, tele- grasterna samt sjuk- och socialvårdstjänstemännen 
 14 
 . 
 För kvinnliga och manliga lärare gällde samma löneplan fram till  
 1906 
 , då riksdagen beslöt att införa högre lön för manliga lärare. Argumenten var att män hade dyrare vanor än kvinnor. Män måste anlita mer hjälp i hushållsarbetet och sist men inte minst, de måste kunna försörja en familj. I  
 1919  
 års löneregle- ring bibehölls löneskillnader mellan kvinnor och män men den innebar samtidig en höjning av lärarlönerna generellt. En kvinnlig folkskollärares lön var därmed betydligt högre än genomsnittslönen för manliga tjän- stemän i industrin och ungefär dubbelt så hög som den 
 genomsnittliga manliga industriarbetarlönen. De eko-  
 21  
 nomiska incitamenten för kvinnor att bryta mot rådan- 
 de könsordning var således starka 
 15 
 . 
 Drömmen om hemmafrun uppstår 
 Depressionen på  
  
 1930 
 -talet 
  och den höga arbetslös- heten bland män medförde att motståndet mot gifta kvinnor på arbetsmarknaden skärptes. Diskriminering av gifta kvinnor försvarades och stöddes av era LO- förbund. Järnvägsmannaförbundet begärde t.ex. på  
 1931  
 års  
 LO-kongress 
  att LO skulle verka för att gifta kvinnor inte skulle få anställas i statlig tjänst. Post- mannaförbundet arbetade vid samma tid konsekvent mot dubbelanställningar, d.v.s. att båda parter i ett äktenskap hade anställning 
 16 
 . 
 Vid samma tid som gifta kvinnor blev myndiga ( 
 1921 
 ) växte också en idealbild fram om den manlige familjeförsörjaren och den ekonomiskt beroende hus- trun. Hemmafruideologin nådde jordbrukar- och arbetarklasskvinnorna under mellankrigstiden. Män- nens reallöner steg, vilket underlättade verkställandet av denna ideologi. Många arbetarhustrur slutade för- värvsarbeta om familjens ekonomi tillät det 
 17 
 . 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 En aktiv familjepolitik tar sin början 
 Med lågkonjunkturen i början på trettiotalet följde hög arbetslöshet och svåra ekonomiska förhållanden, sär- skilt för de stora fattiga befolkningsgrupper som kom- mit till städerna för arbete. Fattigdom, svårigheter att få arbete och bostad ledde till extremt låga födelsetal och krisen i befolkningsfrågan blev föremål för utredning- ar, reformförslag och beslut i riksdag och regering. För att uppmuntra familjebildning inledde staten under fyrtiotalet en aktiv familjepolitik. Genom att höja levnadsstandarden skulle barnafödandet påverkas. Familjer ck fördelaktiga lån och bidrag till bostäder och det allmänna barnbidraget infördes. Den aktiva familjepolitiken ck avsedd verkan. Giftermålsfrek- vensen steg och med den födelsetalen. Under fyrtio- talet var födelsetalen höga. Många kvinnor gifte sig och blev mödrar 
 18 
 . 
 Under sextiotalet expanderar arbetsmarknaden 
 återigen 
  
 22 
  
 Näringslivet och arbetsmarknaden expanderade under efterkrigstiden. Efterfrågan på arbetskraft ökade och de ogifta kvinnorna kunde inte längre täcka behovet av arbetskraft till kvinnojobben. Nu gick även kvinnor 
  
 med små barn ut i förvärvsarbete. Den statliga jämställd- hetspolitiken gick in för att underlätta för föräldrar att förena yrkesarbete med föräldraskap 
 19 
 . 
 Eftersom kvinnorna fortfarande hade huvudan- svaret för hem och familj, skapades en arbetsmarknad med hög grad av deltidsarbeten och tidsbegränsade anställningar. Genom att man i den kommunala sek- torn och i vård- och omsorgssektorn kunde konstrue- ra sådana lösningar kunde kvinnor med småbarn kom- binera betalt och obetalt arbete 
 20 
 . 
 Tre viktiga reformer som främjat jämställdheten 
 Det är i första hand tre reformer som särskilt kommit att främja jämställdheten under de senaste  
 30  
 åren. Dessa har genomförts inom  
 arbetsmarknads-, 
  familje- och socialpolitikens område. Det handlar om särbe- skattningen, som infördes år  
 1971  
 och som innebar att makarna beskattades var för sig och inte tillsammans. Det handlar om föräldraförsäkringen, som infördes år  
 1974  
 och som innebar att moderskapspenningen gjor- des om till en föräldrapenning, att makarna likställdes i rätten till föräldraledighet. Och det handlar om beslutet om utbyggnad av barnomsorgen år  
 1974 
  
 21 
 . 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Vardagsliv 
 Ibland landar diskussionen om eventuell ojämställdhet i att det är en fråga om individens eget val. Då blir fortsättning- en ofta att så har vi det inte i vår familj eller att därför är detta är inte en fråga som rör vår verksamhet. Men att se de strukturer som alltjämt råder i vårt samhälle och som innebär att mannen är norm och kvinnan undantag, är nöd- vändigt för att kunna åstadkomma ett jämställt samhälle. 
 Ett sätt att visa på de rådande strukturerna i vardagslivet är att belysa kvinnors och mäns tidsanvändning, hur kvinnor och män organiserar sin vardag. Åren  
  
 1990 
 – 
 91 
  
 genomförde Statistiska centralbyrån (SCB) den för- sta ofciella tidsanvändningsstudien i Sverige. Undersökningen har redo- visats i rapporten  
 I tid och otid. En undersökning om kvinnors och mäns tids- användning 1990/91 
 . SCB genomför nu en ny omfattande tidsanvänd- ningsstudie som kommer att avslutas under år  
 2002 
 . 
 23 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Betalt och obetalt arbete 
 Om man undersöker hur mycket tid kvinnor och män lägger på olika saker upptäcker man att det nns mar- kanta skillnader mellan kvinnors och mäns tidsan- vändning. 
 Kvinnor utför mer obetalt hemarbete än män, d.v.s. kvinnor tvättar, städar, lagar mat, handlar och har omsorg om barnen i högre utsträckning än män. Hem- arbete ger ingen lön eller social status. Kvinnor använder i genomsnitt drygt  
 33  
 timmar i veckan till obetalt hem- arbete och män drygt  
 20  
 timmar. 
  
 Aktivitet 
  
 Antal timmar per vecka 
  
 Förvärvsarbete 
  
 Hemarbete 
  
 Personliga behov 
  
 Studier 
  
 Fritid 
  
 Övrigt okodbart 
  
 00:45 
  
 00:48 
  
 0 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 70 
  
 80 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Källa: SCB Tidningsanvändningsundersökningen 1990/91 
  
 24 
  
 Rapport 80. Tabell 1 
  
 Statistiken visar också att när barnen kommer ökar kvin- nors hemarbete samtidigt som mäns förvärvsarbete ökar. Att bli förälder betyder med andra ord skilda saker för kvinnor och män. Det är framför allt kvinnorna som under en lång period anpassar sina liv till föräldraskapet. 
 Män förvärvsarbetar mer än kvinnor. Män utför mer av sådant betalt arbete som är pensions- och semester- grundande, som ger försörjning, större ekonomiskt oberoende och social status än kvinnor. Män använder i genomsnitt ca  
 41  
 timmar i veckan på avlönat arbete och kvinnor drygt  
 27  
 timmar. 
 Det är fortfarande få män som tar ut sin föräldra- ledighet. Enligt statistik från SCB utnyttjade  
 12 
 % av männen och  
 88 
 % av kvinnorna under år  
 1999  
 sin rätt till föräldrapenning 
 22 
 . 
 Vem gör vad av det obetalda arbetet? 
 Både kvinnor och män utför obetalt hemarbete men kvinnor och män utför olika uppgifter. 
 Av de totalt  
 33  
 timmar i veckan som kvinnor utför hemarbete,använderkvinnordrygt  
 17  
 timmarförattlaga mat, diska, tvätta och stryka medan män använder drygt sex av totalt  
 20  
 timmar för att utföra dessa uppgifter. 
 Obetalt arbete/hemarbete Antal tim och min/vecka 
 Hushållsarbete 
 Underhållsarbete 
 Omsorg om egna barn 
 Omsorg om andra 
 Inköp av varor och tjänster 
 Hemarbete totalt 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 25 
  
 30 
  
 35 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Källa: SCB Tidningsanvändningsundersökningen 1990/91 
 Rapport 80 Tabell 30 
 Män använder däremot mer tid för underhållsarbete än kvinnor. Män använder drygt fyra av totalt  
 20  
 tim- mar per vecka medan kvinnor använder drygt två av totalt  
 33  
 timmar. För män innebär detta enligt SCB:s undersökning att sköta trädgården, att reparera bilen och laga taket etc. För kvinnor innebär arbetet främst att sköta trädgården, att rasta hunden och att sköta om övriga sällskapsdjur 
 23 
 . 
 Kelly pekar i sin avhandling  
 Rörlig- hetens mångfald och förändring  
 på en studie från USA (Hanson och Pratt) som visar en väsentlig skillnad mel- lan kvinnors och mäns svar på frågan varför de valt att arbeta nära hemmet. Kvinnor nämner i första hand behovet av att snabbt komma hem och ta hand om barnen eller annat som rör hushållet. Män anger där- emot som det vanligaste skälet att de inte tycker om att lägga tid på att pendla. Mycket få män nämner hus- hållets behov som orsak 
 24 
 . 
 Arbete 
 För att öka förståelsen för behovet av ett jämställd- hetsperspektiv inom områden som transporter och IT är det viktigt att belysa hur arbetsmarknaden ser ut idag för kvinnor och män. 
 Sedan  
  
 1970 
 -talet 
  har det skett stora förändringar på den svenska arbetsmarknaden. Bl.a. har kvinnors del- tagande på arbetsmarknaden ökat kraftigt. Jämfört med omvärlden är arbetskraftsdeltagandet för de svenska  
 kvinnornablanddehögstainomOECD-länderna.Andra 
  länder med ett högt arbetskraftstal är Danmark, Finland, Norge och USA 
 25 
 . 
 Kvinnor och män kan anses leva ganska lika liv uti- från att nästan lika många kvinnor som män åternns på arbetsmarknaden men det nns fortfarande avse- 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 värda skillnader i förutsättningar och villkor som gör att vi ännu inte har en jämställd arbetsmarknad. 
  
 Kvinnor arbetar mer deltid än män. 
  
 Kvinnor och män nns koncentrerade inom olika sektorer och yrken. 
  
 Kvinnor nns ofta på de lägre nivåerna inom olika yrken. 
  
 Kvinnor är underrepresenterade som chefer. 
  
 Kvinnors löner är lägre än mäns löner 
  
 I Kvinnomaktutredningen talas om att den sven- ska arbetsmarknaden är segregerad såväl horisontellt som vertikalt 
 26 
 . 
 Horisontell segregering innebär att det nns områden inom arbetsmarknaden som domineras av antingen kvinnor eller män. IT- och transportsektorn är t.ex. två områden där män är kraftigt överrepresenterade medan sjukvårdssektorn är ett område där kvinnor är kraftigt överrepresenterade. 
 Det nns också kvinnliga och manliga yrken. Kontors- och dataregistrerare, förskollärare och fri- tidspedagoger, sjuksköterskor och vård- och omsorgs- personal är yrken som enligt SCB är starkt kvinnodo- minerade. Yrken som är starkt mansdominerade är bl.a. byggnads- och anläggningsarbetare, maskin- och motorreparatörer, maskinförare och militärer 
 27 
 . 
 Dessutom har de esta system för klassicering av yrken utvecklats utifrån de strukturer som kännetecknar männens förvärvsarbete. Det nns t.ex. betydligt er yrkeskoder för traditionellt manliga yrken än för kvinno- yrken. Sjuksköterskor kallas i allmänhet just sjukskö- terskor oavsett vilken specialisering de har. 
 De nuvarande yrkesklassiceringarna speglar inte heller dagens arbetsförhållanden fullt ut. Ungdoms- styrelsen har i sitt arbete med ungas delaktighet inom upplevelseindustrin kunnat konstatera brister i statis- tiken, bl.a. vad gäller uppdelning på yrke 
 28 
 . 
 Vertikal segregering innebär att det nns en ojämn fördelning av kvinnor och män på olika positioner inom sektorer och yrken. Att kvinnor oftare än män nns på lägre befattningsnivåer och mindre prestigefyllda jobb och att män är chefer i större utsträckning än kvinnor 
 29 
 . 
 Internationellt framställs Sverige ofta som ett land med en starkt segregerad arbetsmarknad. Att göra rätt- 
 visande internationella jämförelser av yrkessegrege- ringen är emellertid svårt dels därför att det saknas jämförbara data, dels därför att länderna benner sig i olika utvecklingsstadier vad gäller t.ex. industrialisering och utbyggnad av servicesektorna 
 30 
 . 
 Löner 
 Ett av delmålen för jämställdhetspolitiken är att kvin- nor och män ska ha samma möjligheter till ekonomiskt oberoende. Enligt SCB:s lönestatistik råder dock fort- farande skillnader mellan kvinnors och mäns löner. Den senaste rapporten visar att kvinnors lön i genom- snitt är  
 82 
 % av mäns lön. 
 Kvinnornas lön i % av männens lön 1998 
  
 Primärkommuner 
  
 89% av männens lön 
  
 Landsting 
  
 71% av männens lön 
  
 Staten 
  
 84% av männens lön 
  
 Privat 
  
 83% av männens lön 
  
 Alla sektorer 
  
 82% av männens lön 
  
 Källa SCBs Lathund om jämställdhet 2000 sid 72 
 25 
 En del av skillnaderna förklaras av kvinnors och mäns olika fördelning på yrken och befattningar med olika kvalikationsnivåer, samt av skillnader i utbildning och arbetslivserfarenhet. En del av skillnaden kan emellertid inte förklaras på annat sätt än att det är fråga om direkt eller indirekt könsdiskriminering 
 31 
 . 
 Anställningsförmåner 
 Kvinnomaktutredningen tar i sitt slutbetänkande upp frågan om anställningsförmåner och anger att i tradi- tionella studier av löneskillnader mellan kvinnor och män tas ingen hänsyn till  
 icke-kontanta 
  anställnings- förmåner. I arbetstagarens ersättning för arbete ingår emellertid inte bara penninglönen utan också värdet av olika förmåner, t.ex. naturaförmåner och lönerela- terade försäkringsrätter 
 32 
 . 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Tabellen nedan visar att  
 47 
 % av kvinnorna och  
 61 
 % av männen erhåller minst en förmån. För varje typ av förmån gäller att en större andel män än kvinnor erhål- ler den. Störst är skillnaden när det gäller tjänstebil. Lunchförmån är den enda anställningsförmån där andelen kvinnor är ungefär lika hög som andelen män. 
 Förmån Andel anställda med förmån 
 Tjänstebil  
  
  0,9 
  
 Företagets vinst 
 Bostadsförmån  
 0,4 
  
 Telefon 
 Aktier, konvertiblier 
 Fritidsbostad 
  
 Varu-, 
  tjänsterabatter 
 Lunchförmån 
 Åtminstone en förmån 
 0 10 20 30 40 50 60 70 
  
 kvinnor  
 män 
 Källa: Kvinnomaktutredningen SOU 1998:6 sid 124 (Granqvist SOU 1997:136) 
 Vid Växjö universitet, institutionen för samhälls- 
  
 26 
  
 vetenskap har Guerra och Garcia gjort en kartläggning av anställningsförmåner i Växjö kommun år  
  
 2000 
 . Där bekräftas vad maktutredningen kommit fram till. Männen har i betydligt större utsträckning tillgång till arbetskläder, tjänstebil, bilpool, garage och fri parkering. Vid en närmare analys kan man se att det är de tekniska förvaltningarna som får förmåner i första hand medan personalen inom skola och omsorgsför- valtning får stå tillbaka. Med tanke på att skola och omsorgsförvalning har många er kvinnor och tekniska förvaltningar många er män så innebär detta en dis- kriminering av kvinnorna. I kommunen visade det sig också att endast  
 22 
 % av kvinnorna har tjänsterum mot  
 45 
 % av männen. Vad gäller hälsokontroll så hade endast  
 44 
 % av kvinnorna mot  
 67 
 % av männen sådan. Ser man till deltagande i beslutsfattande och rådgi- vande organ så anser  
 38 
 % av männen att de deltagit mot  
 14 
 % av kvinnorna. Något man ansåg inte enbart kunde förklaras med att er män var chefer. 
 I kommunen anser  
 70 
 % av kvinnorna men också  
 51 
 % av männen att det inte är lika lön för lika arbete.  
 83 
 % av kvinnorna men också  
 65 
 % av männen anser inte heller att kommunen värderar arbete med män- niskor lika mycket som arbete med teknik. 
 I JUSEKs  
 Temoundersökning  
 som omfattade mer än  
 1500  
 medlemmar varav  
 500  
 chefer fann man att kvin- nor oftare ber om utbildning än män. Män får oftare utbildning utan att själva begära den. Män söker och erbjuds oftare befordran. Andelen män som tackade nej till en befordran var större än andelen kvinnor. 
 Löneskillnader inom familjen slår hårt vid föräldra- ledighet. Hälften av de manliga cheferna avstår från pappamånaden. Friare arbetstider ansågs viktigast för att kunna kombinera yrkesliv och föräldraskap. 
 Jämit kan se att det fortfarande pågår diskrimine- ring av kvinnorna ute i arbetslivet. Företag och kom- muner har sina jämställdhetsplaner, men de verkar vara passiva instrument för att åstadkomma jäm- ställdhet. Vi kan också se att den segregerade arbets- marknaden bidrar till diskriminering av sektorer i för- hållande till de tekniska sektorerna. Detta visar att det är nödvändigt att öka antalet kvinnor inom de teknis- ka sektorerna och också att ge dem befordran på lika villkor som männen får befordran. Om män får utbild- ning och kvinnor måste be om den sker en systema- tisk diskriminering som måste synliggöras på varje arbetsplats. 
 Jämit kan också se när det gäller möjligheter till befordran m.m. att man också måste förbättra rela- tionen mellan kvinnor och män vad gäller utnyttjan- de av föräldraförsäkringen. Regeringen bör mer aktivt än tidigare analysera varje hinder för jämställdhet och se till möjliga lösningar för att eliminera hindren. 
 Distansarbete med stöd av IT – en drivkraft till 
 ökad jämställdhet? 
 Baldwin har i en bilaga till  
 Distansutredningen  
 pekat på att forskningen om jämställdhet i arbetslivet kommit att bidra till att synliggöra dels att arbetslivet utformats med utgångspunkt från en heltidsarbetan- de man, dels att synliggöra hur strukturella förhållan- den vidmakthåller och återskapar mönster av manlig överordning och kvinnlig underordning 
 33 
 . 
 Spence har analyserat frågan om distansarbete i sig kan vara en drivkraft till ökad jämställdhet eller inte. Spence menar att även om den moderna informationsteknologin öppnar nya möjligheter till att upplösa gränser såväl i tid som rum, emellan arbets- 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 liv och fritid, betalt och obetalt arbete,  
 storstad-, 
  gles- bygd o.s.v., är det nödvändigt att föra in den kunskap vi har om könsspecika mönster och strukturer på arbetsmarknaden. Det är därför angeläget att fortsatt nya arbetsorganisationer, som distansarbete, bevakas utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Det gäller såväl hembaserat distansarbete som t.ex. olika varianter på telekontor (s.k.  
 call-centra). 
  
 Kvinnors och mäns syn på distansarbete 
 Spence har i sina intervjuer med några hembase- rade distansarbetande kvinnliga och manliga översät- tare funnit skillnader mellan könen som – utan att ses som generellt representativa – kan vara intressanta att notera. Såväl kvinnorna som männen talade om dis- tansarbetets möjligheter till en större frihet och ex- ibilitet men gav begreppen helt olika innebörd. Män- 
 nen såg IT som ett medel för att skapa en arbetsform som gjorde dem så geograskt obundna som möjligt, en individuell frihet och exibilitet i bemärkelsen obundenhet till en speciell plats. Drivkraften för dem att distansarbeta var att få en friare arbetsform och slippa en kontrollerande hierarkisk arbetsorganisa- tion. Männen hade t.ex. visioner om att segla långt bort men ändå kunna ta arbetet med sig. 
 De kvinnliga översättarnas visioner var mer jord- nära, de bestod i att skapa en mötesplats – ett gemen- samt rum där de kunde få ett professionellt och soci- alt utbyte kolleger sinsemellan. Innebörden i frihet och exibilitet kopplades här till möjligheterna att kombinera omsorgsarbetet för barnen med ett yrkes- arbete. För männen blev distansarbetet en form för en modern maskulinitet medan kvinnorna upplevde att de löste ett gammalt problem på ett nytt sätt 
 34 
 . 
 27 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Utbildning 
 Den kalla aprilvinden biter i kinderna när jag står och väntar framför portarna till Tekniska museet. Det är ännu några minuter kvar innan de öppnas. Mitt uppdrag är att titta på samlingarna ur genusperspektiv. Jag undrar vad jag kommer att nna. Av någon anledning är detta ett museum jag aldrig tidigare besökt, trots att jag arbetat på museer i många år. Fast jag aldrig varit här förut har jag ändå någon sorts uppfattning om vad som nns innanför väggarna. Teknik, ett begrepp som väcker tankar om komplicerade tekniska konstruktioner gjorda av män och för män i en värld där mannen varit norm. I kombination med museum tänker jag mig att det här är en plats där männens makt över tekniken manifesteras. Men stopp! Vilken generalisering! Vad är det som säger att teknik är något manligt? 
 Visserligen har männen haft ett långt försprång framför kvinnor när det gäller teknisk utbildning. Först 1921 ck kvinnor tillträde till tekniska högskolor. Tre år senare grundades Tekniska museet av era starkt mansdominerade sammanslutningar – Ingenjörsvetenskaps- akademin, Svenska Teknologföreningen, Svenska Uppnnarföreningen och Svenska Industriförbundet. Dess uppgift enligt stadgarna är främst att belysa den svenska utvecklingen inom ingenjörskonsten och dess grundvetenskaper, samt inom industrin. Även om museet i början var en mansdominerad institution, så nns det ingenting i sig som säger att det nödvändigtvis behöver vara så idag – t.ex. i stadgarna – och att den teknik som visas tvunget skulle behöva vara kopplad starkare till det ena eller andra könet. Är inte de tekniska föremål som museet samlat in neutralt könslösa ting? 
  
 28  
 Jag försöker skaka av mig mina fördomar och inta en sakligt neutral inställning till uppdraget. Jag är här för att ta reda på om det går att nna skillnader i förhållande till kön i samlingarna och inte att redan från början anta att det är så. 
 Flera skol- och förskoleklasser står framför mig och väntar ivrigt på att få komma in. Ju närmare tioslaget kommer desto er trängs framför trappan. Det råder en spänd för- väntan. Då händer plötsligt något som återigen får mig att undra över kopplingen mellan kön, teknik och museet. 
 Alldeles intill mig står en dagisfröken som håller en liten pojke i ena handen och en icka i den andra. Plötslig vänder sig en manlig barnskötare i gruppen om. Han klappar pojken på huvudet och säger: 
 Nu ska det väl bli kul för dej! 
 Han ler samtidigt bekräftande mot pojken och tittar honom i ögonen. Flickan som håller i frökens andra hand skruvar på sig, slänger lite rastlöst med armen och blir genast tillsagd av fröken att stå stilla. Det är pojken som förväntas få roligt, medan ickan uppmanas att vara passiv och snäll. 
 Är det en slump att detta inträffar framför Tekniska museet? Och har det i så fall någon betydelse? Hänger det samman med förväntningar på det som döljer sig innanför väggarna till detta museum och att dessa är relaterade till kön? Vad är det jag kommer att nna i samlingarna och vad säger detta om kön? 
 Reed 
 Inledningen till artikeln Tekniska 
 museet – den manliga teknikens tempel? 
 35 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Jämställdhet måste börja tidigare än så 
 Jämit har i sitt delbetänkande  
 Jämställdhet och IT  
 (SOU  
 2000 
 : 
 58 
 ) pekat på utbildningens betydelse för en ökad jämställdhet i näringslivet och i samhället i stort. Bristen på kvinnor i de tekniska, främst data- tekniska utbildningarna på universitets- och högsko- lenivå har aktualiserats både i Sverige och inom EU. 
 Jämits delbetänkande innehöll förslag om förän- drad pedagogik i utbildningen. Bl.a. angavs att peda- gogiken bör förändras på alla nivåer, från grundskola till universitet och högskola, så att den generellt byg- ger på ett jämställdhetsperspektiv 
 Jämit har noterat att många remissinstanser ställer sig bakom Jämits förslag om ändrad pedagogik. Som Umeå universitet också påpekar så bör detta även omfatta förskola och fritidsverksamhet. Jämställdhet måste med andra ord börja tidigare än så. Redan i förskolan och i fritidsverksamheten är behovet av en förändrad pedagogik stort. 
 I ett hem är det familjenormen som styr, och det lär sig alla barn väldigt tidigt liksom att det kan se olika ut i olika familjer. Men i förskolan är det samhällets norm som styr, och därför är det jätteviktigt vad vi gör, säger förskolläraren Reyes i DN:s arti- kel Modiga ickor, ömsinta pojkar den  
 13  
 februari  
 2001 
 . Artikeln handlar om förskolan Björntomten i Gävle. Genom att lma det som hände på förskolan blev personalen medvetna om sin egen roll i hur man själv omedvetet bidrog till att bygga upp ickors och pojkars könsroller. 
 Vid högskolan i Gävle utbildas förskollärare i natur- vetenskap och teknik sedan era år tillbaka. Mål- sättningen är att väcka barns intresse för teknik och naturvetenskap redan i förskoleåldern. Men det hand- lar också om att ge de många kvinnor som söker sig till utbildningen en större kunskapsbredd i naturve- tenskap och teknik. Programmets kurser bygger på lärande genom lek, vilket är denierat i läroplanen för förskolan och förskoleklassen. 
 Utifrån ovannämnda resonemang såg Jämit behovet av att ta fram statistik för analys på lägre nivåer än universitet, högskola och gymnasium. Vi begärde där- för statistik om högstadieskolorna med fokus på ickors teknikval till gymnasiet under två år. Skolorna var rang- ordnade från dem som hade est sökanden bland ickor till dem som hade noll sökande till teknikutbildning. Man kunde där se en stor skillnad mellan skolorna, men varken tid eller resurser möjliggjorde en ytterligare analys inom ramen för Jämits arbete. Jämit anser det vara en uppgift för Skolverket att fortsätta arbetet med 
 en fördjupad analys av vårt material. Det är viktigt att  
 29  
 pedagogiken på alla nivåer i skolan fokuseras för att 
 belysa orsakerna till skillnader mellan ickors och poj- kars teknikval. Skolverkets arbete bör ske i form av både utvärderingsinsatser och forskning. Jämit över- lämnar därför statistikmaterialet till Skolverket. 
 Kommunala Teknikskolor 
 Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) har i ett förslag om nationellt handlingsprogram för kvinnor och innovationer pekat på behovet av Kommunala Teknikskolor. Förslaget överlämnades till regeringen i januari  
 2001 
 . Idén med kommunala teknikskolor är att bygga en teknikskola som följer barnen från förskolan upp till gymnasiet och där de erbjuds möjligheter att delta på samma sätt som i de kommunala musiksko- lorna. Den kommunala teknikskolan ska komplettera skolans och arbetslivets teknikundervisning. 
 Förslaget innebär också att pedagogik- och teknik- material ska vara utprovat för att passa båda könen, att praktik och teori ska kunna kombineras. Kommunala teknikskolor ska bidra till att stimulera kreativitet, ge tid för eftertanke/reexion och ge kunskaper i grund- läggande tekniska principer, mekanismer, elektronik 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 och IT. Det är också tänkt att ett samarbete mellan skola och företag ska kunna etableras där man gemensamt nansierar teknisk utrustning och använder varandras lokaler. 
 Jämit anser att eftersom det inte nns några speci- ka behörighetskrav kopplade till teknik för lärare från förskola och upp till gymnasiet, så har skolan natur- ligtvis inga möjligheter idag att ge ickor och pojkar en gemensam teknikplattform att stå på inför val till gymnasieutbildning. Därför är förslaget om en kom- munal teknikskola i allra högsta grad relevant. Här kan skolan kompletteras med personer från arbetslivet som kan teknik och som genom sina erfarenheter också kan bidra till förståelsen för hur tekniken kan använ- das i olika sammanhang. Här kan varje elev också ges möjlighet att gå in på den svårighetsnivå som mot- svarar tidigare kunskaper hos eleven. 
 30 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Strukturfonder 
 Sverige får genom sitt medlemskap i Europeiska Unionen tillgång till medel ur de europeiska strukturfonderna (nedan kallade strukturfonderna). Strukturfonderna syftar till att minska regionala obalanser och skillnader i ekonomisk utveckling mellan olika europeiska regioner. I struktur- fonderna nns utvecklingskapital som kan användas för att öka kunskapen om jämställdhet och bidra till metod- utveckling inom områden som transporter och IT. 
 Jämit har gett högskolan i Halmstad i uppdrag att genomföra en analys av jämställdhetsperspektivet i strukturfonderna med fokus på jämställdhet inom transporter och IT. Analysen har genomförts av Castillo36 
 . 
 31 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 De europeiska strukturfonderna 
 – medel för ökad jämställdhet inom IT 
 och transporter 
 Under perioden  
  
 2000 
 – 
 2006 
  
 får Sverige ca  
 19  
 miljarder kronor från strukturfonderna för att genomföra olika program och driva utvecklingsprojekt. Den svenska mednansieringen beräknas uppgå till minst motsva- rande summa. IT är ett av de prioriterade områdena i strukturfonderna och i samtliga program där Sverige deltar nns tillgång till medel för  
 IT-utveckling. 
  Medlen kan exempelvis användas för att genomföra projekt som syftar till att utveckla nya tjänster och tillämp- ningar med stöd av  
 IT-teknik, 
  öka användningen av IT, öka kompetensen inom  
 IT-området 
  eller stimule- ra distansutbildning. I era av programmen nns även medel för insatser inom transportområdet, exempel- vis transportlösningar för persontrak eller traklös- ningar som skapar en attraktiv livsmiljö. 
 Främjande av jämställdhet mellan kvinnor och män är ett av de övergripande målen för strukturfonderna 
  
 32 
  
 och jämställdhetsprincipen bekräftas i  
  
 13  
 av  
 56  
 arti- klar i förordningen för fonderna. 
 För att stärka den ekonomiska och sociala sam- manhållningen strävar gemenskapen även efter att främ- ja [] jämställdhet mellan kvinnor och män []. Dessa ansträngningar bör särskilt [] bidra till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdheten dem emellan. [] 
 37 
 . 
 I linje med tillämpningen av mainstreamingprin- cipen är jämställdhet ett horisontellt tema i samtliga strukturfondsprogram. Det innebär att jämställdhet ska genomsyra alla insatsområden i ett program och att hänsyn ska tas till jämställdhetsperspektivet i alla faser av programarbetet; planering, genomförande och utvärdering. Genomförandet av programmen ska kän- netecknas av ett aktivt jämställdhetsarbete och de pro- jekt som lyfter fram jämställdhetstemat ska priorite- ras i urvalsprocessen. 
 Myndigheter, organisationer och företag, som vill driva utvecklings- och förändringsarbete med inrikt- ning mot jämställdhet, kan ta del av strukturfonderna. Medlen kan exempelvis användas för att genomföra projekt som syftar till att utveckla mainstreaming- metoder som kan tillämpas inom IT- och transport- 
 områdena eller att utveckla verktyg och tillväga- gångssätt för att motverka könssegregering inom dessa områden. 
 Strukturfonderna för perioden 
  
 2000–2006 
  
 Målområden 
 Medlen i strukturfonderna fördelas på målområden inriktade på vissa regioner eller medlemsländer som helhet: 
 Mål  
 1 
 : Utveckling och strukturell anpassning i områden med eftersläpande utveckling. 
 Mål  
 2 
 : Ekonomisk och social omställning i områden med strukturella svårigheter. 
 Mål  
 3 
 : Anpassning och modernisering av politiken och systemen för skolutbildning, yrkes- utbildning och sysselsättning. 
 I Sverige nns två Mål  
  
 1 
 -områden 
  (Norra Norrland och Södra Skogslänsregionen) och fyra Mål  
  
 2- 
 områ- 
  den (Södra, Västra, Norra och Öarna). Växtkraft Mål  
 3  
 omfattar åtgärder i hela Sverige. 
 Gemenskapsinitiativ 
 En del av medlen i strukturfonderna går till s.k. gemen- skapsinitiativ, som syftar till att utveckla samarbetet mellan olika regioner samt att lösa problem som är gemensamma för medlemsländerna eller vissa euro- peiska regioner: 
  
 Interreg III:  
 Gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete som syftar till att stimulera en harmonisk och balanserad regional utveckling i hela EU. 
  
 Equal:  
 Transnationellt samarbete för att nna nya metoder i kampen mot diskriminering och orättvisor av alla slag när det gäller att komma in på arbetsmarknaden. 
  
 Leader +:  
 Landsbygdsutveckling genom integre- rade utvecklingsprogram och samarbete med lokala aktionsgrupper. 
  
 Weaver:  
 Ekonomisk och social upprustning av städer och stadsområden med problem i syfte att främja en hållbar utveckling i städerna. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Interreg består av tre olika delprogram. Interreg III A som avser gränsregionalt samarbete där Sverige varit med och utarbetat förslag till fem olika program; Sverige – Norge, Öresundsregionen, Skärgården, Kvarken – MittSkandia och Sverige – Norge – Finland 
 – Ryssland (Nordkalotten/Sharp). Interreg III B som avser transnationellt samarbete där Sverige varit med och utarbetat förslag till tre program; Östersjön, Nordsjön och Norra Periferin. Interreg III C som avser interregionalt samarbete. Leader + avser åtgärder i olika landsbygdsområden i Mellan- och Sydsverige medan Weaver avser åtgärder i Göteborgs Stad. Equal projekt kan genomföras i hela Sverige. 
 Samtliga strukturfondsprogram för perioden  
 2000 
 –  
 2006  
 kan ge stöd till jämställdhetsprojekt inom IT- området. Jämställdhet inom transportområdet kan stödjas främst via Mål  
 1 
 , Mål  
 2  
 och Interreg III. 
 Organisation och ansvar för 
 strukturfonderna 
 För varje område som omfattas av strukturfonderna finns en utvecklingsplan, ett Samlat Program Doku- ment (SPD), där regionens starka och svaga sidor ana- lyseras. Programmen styr användningen av medlen från strukturfonderna i varje region och är en överenskom- melse mellan Europeiska Kommissionen och nationella organ i respektive medlemsland. I Sverige ansvarar Näringsdepartementet för strukturfonderna. Med ut- gångspunkt från analysen ges förslag till olika insats- områden för att utveckla regionen. Det nns även ett s.k. programkomplement, som ger en mer detaljerad beskrivning av åtgärderna inom varje insatsområde samt fungerar som vägledning för handläggarna av program- men samt de som vill ansöka om medel. 
 Förvaltningsmyndigheter 
 Respektive strukturfondsprogram hanteras av en för- valtningsmyndighet, som ansvarar för genomförandet. I Sverige hanteras Växtkraft, Mål  
 3  
 och Equal av Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige  
 (ESF-rådet). 
  ESF- rådet har en regional organisation med kontor i  
 17  
 län och beslutande i de enskilda ärendena är handläggarna vid dessa kontor. I varje län nns ett partnerskap med representanter för offentliga organ, näringslivsorganisa- 
 tioner och ideell sektor, som tagit fram regionala planer för arbetet inom ramen Växtkraft Mål  
 3 
 . 
 Mål  
 1 
 - respektive Mål  
  
 2 
 -programmen 
  hanteras av länsstyrelserna i Norrbotten (Mål  
 1  
 Norra Norrland), Jämtland (Mål  
 1  
 Södra Skogslänsregionen), Gävleborg (Mål  
 2  
 Norra), Örebro (Mål  
 2  
 Västra) och Jönköping (Mål  
 2  
 Södra samt Mål  
 2  
 Öarna). Handläggarna bere- der ärendena varefter en strukturfondsdelegation med representanter för kommuner, länsstyrelser, länsar- betsnämnder och landsting fattar beslut om projekt- medel. 
 Övervakningskommittéer 
 För varje program nns en övervakningskommitté, som följer upp programarbetet och som kan föreslå förändringar i hanteringen av programmet. Kommitté- erna, som består av representanter för bl.a. arbets- marknadens parter, näringslivsorganisationer, kom- muner och myndigheter, har det övergripande ansva- ret för att bevaka att jämställdhetsperspektivet får 
 genomslag i programarbetet. Ordförande i respektive  
 33  
 kommitté är en representant från Näringsdeparte- mentet. Övervakningskommittéerna för Växtkraft 
 Mål  
 3  
 och Stewart har tillsatt en gemensam berednings- grupp med särskilt ansvar för jämställdhetsfrågor. JämO nns också representerad i dessa kommittéer. Liknande beredningsgrupper nns dock inte för Mål  
 1 
 - respektive Mål  
  
 2 
 -programmen. 
  
 Ansvar för kunskapsöverföring 
 Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) res- pektive  
 ESF-Rådet 
  har i uppdrag att sprida resultat och goda exempel från strukturfondsarbetet på natio- nell nivå. Myndigheterna ansvarar även för halvtids- utvärderingen av programmen. I regleringsbrevet för budgetåret  
 2001  
 står att NUTEK ska Medverka till att genomförandet av de geograskt avgränsade program- men inom EG:s strukturfonder sker effektivt och i över- ensstämmelse med nationella regionalpolitiska mål 
 38 
 . 
 För att underlätta genomförandet av programmen genomför NUTEK utbildningsprogram för bl.a. hand- läggare vid förvaltningsmyndigheterna. En del av ut- bildningen kommer att fokusera på de horisontella målen för strukturfonderna; miljö, jämställdhet, inte- 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 gration etc. Det nns dock ingen riktad utbildning som berör enbart jämställdhetsmålet. 
 Jämställdhetsperspektivet i 
 strukturfonderna 
 Om strukturfonderna ska kunna bidra till jämställd- heten inom områden som transporter och IT, måste målen omsättas i praktisk handling i programarbetet. Jämställdhetsperspektivet måste betonas i alla steg i processen, det gäller: 
 Utarbetande av programdokument (SPD) 
 Redan i utarbetandet av SPD måste hänsyn tas till jäm- ställdhetsperspektivet, dels i programmet som helhet, dels i varje insatsområde och dels i varje åtgärd. 
 WiTEC:s analys av jämställdhetsperspektivet byg- ger på en genomgång av de svenska Mål  
  
 1 
 -, 
  Mål  
  
 2 
 -, 
  Mål  
 3 
 - och  
 Equal-programmen, 
  som godkänts av Euro- peiska Kommissionen. Vidare har förslag till SPD för de Interregprogram där Sverige deltar studerats. 
  
 34 
  
 Erfarenheter av hur arbetet med strukturfonderna för perioden  
  
 2000 
 – 
 2006 
  
 kommit igång med avseende på jämställdhetsmålet har inhämtats från handläggare och jämställdhetsexperter vid förvaltningsmyndighe- terna. WiTEC har även tagit del av de ansöknings- handlingar och det informationsmaterial, som funnits tillgängligt. 
 I programdokumenten nns ofta generella beskriv- ningar av jämställdhetssituationen i regionen och all- mänt hållna formuleringar exempelvis om behovet av att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Flera program lyfter i sina analyser fram den könssegregerade arbetsmarknaden som en svaghet för den aktuella regio- nen. I Mål  
 2  
 Västra vill man exempelvis stimulera sam- arbetsformer för utveckling av metoder och utbild- ningar som minskar könssegregeringen på arbetsmark- naden och de kompetensgap som annars leder till att tillväxtföretag hämmas i sin utveckling (Samlat Program Dokument, Mål  
 2  
 Västra,  
 2000 
 –  
 2006 
 ) 
 39 
 . 
 De esta programdokumenten saknar dock ett jämställdhetsperspektiv på de insatsområden som berör transporter och IT. Det saknas könsuppdelad statistik och konsekvenserna av olika åtgärder för kvin- nor respektive män inom dessa områden har inte ana- 
 lyserats. Ett undantag är dock Equal programmet som satsat på ett utvecklingsområde benämnt Nya bran- scher med nya arbetsformer och kulturer – kartlägg- ning och analys ur ett jämställdhetsperspektiv, som tar sin utgångspunkt i förhållanden inom  
 IT-bran- 
  schen 
 40 
 . 
  
 Sammanfattningsvis  
 kan sägas att för att säker- ställa strukturfondernas effekter med avseende på jämställdhet inom transporter och IT krävs en fördju- pad analys av jämställdhetsperspektivet i de berörda programmen. Detta kan ske genom att respektive övervakningskommitté initierar tematiska (ämnesvisa) studier, som kan ligga till grund för strategiska jämställd- hetsåtgärder inom dessa områden. 
 Information om programmet 
 Det är viktigt att det av den information som läm- nas, tydligt framgår att projektansökningarna redan på planeringsstadiet ska genomsyras av jämställdhets- perspektivet (Samlat Program Dokument, Mål  
 1  
 Norra Norrland,  
  
 2000 
 – 
 2006 
 ) 
 41 
 . 
  
 För att nå jämställdhetsmålet kan förvaltnings- myndigheterna stimulera projektansökningar med in- riktning mot jämställdhet inom exempelvis transporter och IT. Av strukturfondsförordningen 
 42  
 framgår att information speciellt ska riktas till organisationer som arbetar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Ett exempel på hur man arbetar med jämställdhetstemat i Växtkraft Mål  
 3  
 är att de regionala kontoren, i bl.a. Skåne och Östergötland samt på Gotland, avsatt extra medel för resurspersoner, som informerar företag och projektägare om programmets mål och/eller bistår företagen med att ta fram jämställdhetsplaner. 
  
 Sammanfattningsvis  
 kan sägas att det sannolikt behövs ytterligare informationsresurser för att struk- turfonderna ska bli ett medel för jämställdhetsut- vecklingen inom områden som transporter och IT. Det krävs att förvaltningsmyndigheterna arbetar aktivt för att stimulera projektansökningar i denna riktning. 
 Ansökningar och dialog med projektägare 
 Utformningen av ansökningshandlingarna är ett sätt att betona strukturfondernas jämställdhetsmål. I ansökningshandlingarna för bl.a. Mål  
 1  
 och Mål  
 2 
 , ska 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 projektägaren beskriva projektets jämställdhetseffek- ter. Projektägaren ska exempelvis ange om projektet direkt syftar till att förbättra jämställdheten, bidrar indirekt till att förbättra jämställdheten, är jämställd- hetsneutralt eller riskerar att försämra jämställdhe- ten. I vissa fall ska projektägaren även ge en mer detal- jerad beskrivning av effekterna. 
 Strukturfondsprogrammens jämställdhetsmål säker- ställs genom en aktiv dialog mellan handläggarna och projektägarna i samband med ansökan samt vid upp- följning och utvärdering av projekten. För att kunna föra denna dialog krävs jämställdhetskunskap hos handläggarna av respektive program. Länsstyrelsen i Norrbotten är ett exempel på en förvaltningsmyndig- het som satsat på jämställdhetsutbildning för hand- läggarna med gott resultat. 
 Bush, som fungerar som referenslän för jämställdhet i Växkraft Mål  
 3 
 , har också satsat på olika åtgärder för att stimulera jämställdhetsarbetet. Bl.a. har partnerskapet beslutat att de företag som deltar i programmet och som genomför extraordinära insatser förattförbättrajämställdhetenkanerhållaettextrastöd på  
 15 
 %. Regionkontoret har även satsat på jämställd- hetsutbildning för de konsulter, som stödjer företagen i Mål  
 3  
 programmet. 
  
 Sammanfattningsvis  
 kan sägas att samtliga hand- läggare som hanterar strukturfondsprogram bör erbjudas basutbildning för att kunna arbeta med jämställdhets- målet och för att kunna bistå projektägarna. För att nå effekter med avseende på jämställdhet inom transpor- ter och IT föreslås tematiska lärande nätverk med hand- läggare, som kan fördjupa sina kunskaper inom just dessa områden. 
 Beslut om projektmedel 
 För att ett projekt ska få stöd från ett strukturfonds- program måste det kunna hänföras till något av pro- grammets insatsområden, ett antal generella kriterier (exempelvis nyskapande, långsiktiga effekter och genomförandekapacitet) samt de horisontella kriteri- erna, däribland jämställdhet. Trots att det horisontella jämställdhetsmålet betonas i programdokumenten är det ofta svårt för handläggarna, partnerskapen och strukturfondsdelegationerna att hantera detta mål vid projektbedömningar. 
 Bristen på jämställdhetsperspektiv på de insatsområ- den som berör transporter och IT försvårar bedöm- ningarna av effekterna då varken SPD eller program- komplement ger handläggarna adekvat vägledning. Det saknas även tillämpbara mainstreamingmetoder för strukturfondsarbetet eftersom de metoder som utvecklats sällan tar sin utgångspunkt i projektverk- samheter. Vidare kan inte de som arbetar med struk- turfonderna på ett enkelt och smidigt sätt hitta goda exempel (best practice) från andra regioner med avse- ende på mainstreamingmetoder och/eller jämställd- hetsprojekt. 
 För att kunna granska projekten ur ett jämställd- hetsperspektiv krävs erforderliga kunskaper hos de som deltar i programarbetet och då också kunskaper om genus samt rutiner för hur de horisontella målen ska hantera. Några förvaltningsmyndigheter, exempel- vis länsstyrelsen i Jönköping, har valt att anlita länets jämställdhetsexpert och/eller andra experter för att granska projekten med jämställdhetsglasögon. 
  
 Sammanfattningsvis  
 kan sägas att det för att  
 35  
 säkerställa en jämn kvalitet i strukturfonderna som 
 helhet bör jämställdhetsutbildning anordnas, såväl regionalt via förvaltningsmyndigheterna som centralt via NUTEK samt  
 ESF-Rådet, 
  för både partnerskap, strukturfondsdelegationer och handläggare. De rutiner som tas fram för att hantera jämställdhet som horison- tellt mål bör kunna samordnas mellan olika förvaltnings- myndigheter även om själva programmen skiljer sig åt. 
 Uppföljning och utvärdering av programmet 
 Stödformerna bör utvärderas med avseende på för- beredelsen av dem, granskningen efter halva tiden samt bedömningen av deras effekt, och utvärderingsförfaran- det bör integreras i övervakningen av stödformerna. Målet för och innehållet i varje steg av utvärderingen bör därför denieras och när det gäller den sociala och eko- nomiska situationen, miljön och jämställdheten mellan kvinnor och män bör utvärderingen förbättras 
 43 
 . 
 Uppföljning och utvärdering är centrala aspekter i arbetet för att integrera jämställdhetsperspektivet i alla delar av programprocessen. Övervakningskom- mittéerna har en viktig roll i uppföljningen av pro- grammen och kan vid behov förändra hanteringen av 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 respektive program för att säkerställa jämställdhets- målet. Kommittéerna för Växtkraft Mål  
 3  
 och Stewart har, som tidigare nämnts, en speciell beredningsgrupp för att säkerställa att jämställdhetsperspektivet genom- syrar programarbetet. 
 Beträffande förhandsutvärderingen av struktur- fondsprogrammen för perioden  
  
 2000 
 – 
 2006 
  
 var det endast några enstaka utvärderingar som belyste jäm- ställdhetsaspekter. NUTEK och  
 ESF-Rådet, 
  som ansva- rar för halvtidsutvärderingarna av programmen, kan vid upphandlingen av utvärderare ställa krav på jämställd- hetskunskaper hos de organisationer som deltar. Detta för att säkerställa att utvärderingen blir ett medel för att nå strukturfondernas jämställdhetsmål. 
  
 Sammanfattningsvis  
 kan sägas att det behövs kontinuerlig uppföljning av strukturfondsprogram- men ur ett jämställdhetsperspektiv. För att belysa jäm- ställdhetseffekterna inom transporter och IT föreslås att övervakningskommittéerna initierar tematiska ut- värderingar som fokuserar på dessa områden. Upp- 
  
 36 
  
 följning av det horisontella jämställdhetsmålet måste också vara en central del i de övergripande utvärde- ringarna av respektive strukturfondsprogram. 
  
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Tematiska (ämnesvisa) studier med fokus på jämställdhet och transporter samt jämställdhet och IT 
 Regeringen bör som företrädare i övervak- ningskommittéerna för strukturfonderna ta initiativ till en fördjupad analys genom tema- tiska studier med fokus på jämställdhet och transporter samt jämställdhet och IT. 
 Basutbildning i jämställdhet 
 För att stärka jämställdhetsperspektivet i frågor som rör transporter och IT bör regeringen ge Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) och Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige  
 (ESF-rådet) 
  i uppdrag att ansvara för en basutbildning i jämställdhet för berörda handläggare samt ledamöter i partnerskap och strukturfondsdelegationerna. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Verktyg för analyser 
 Det nns redan idag metoder och verktyg som stöd för att analysera jämställdheten i den egna verksamheten. 
  
 3R-metoden 
  kan vara ett sådant hjälpmedel, checklistor och nyckeltal kan vara andra. Det handlar om att information om dessa verktyg förs ut för att de också ska kunna användas i jämställdhetsarbetet. 
 Landstingsförbundet har gjort en sammanställning av metoder i skriften 
 Mainstreaming – en inventering 
 44 
  
 . 
  
 Inom Näringsdepartementet nns en arbetsgrupp för metodutveckling i frågor som rör integrering av jämställdhet i olika verksamheter. Arbets- gruppen initierade under år  
 2000  
 ett antal projekt i syfte att pröva redan etablerade modeller för verksamhetsstyrning ur ett jämställdhetsperspek- tiv. Jämit anser att det bör vara en naturlig uppgift för den föreslagna myndigheten, se sid.  
 19  
 att informera, ställa samman erfarenheter och delta i arbetet med metodutveckling. 
 37 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
  
 3R–metoden 
  
 3 
 R-metoden 
  har utvecklats av Svenska Kommun- förbundet 
 45  
 för att underlätta arbetet med att analy- sera en kommunal verksamhet ur ett jämställdhets- perspektiv. Jämtegrering är det svenska begreppet för mainstreaming som Perez har lanserat. De tre R:en står för Representation, Resurser och Realia, vilket innebär följande: 
  
 Representation  
 – Hur är kvinnor och män repre- senterade i samtliga grupper som fattar beslut? 
  
 Resurser  
 – Hur fördelas pengar, tid, utrymme mel- lan ickor/kvinnor och pojkar/män? Hur lokaliseras satsningar och vilka prioriteringar görs? 
  
 Realia  
 – Vilka värderingar, normer och kvalitets- mått är det som styr en verksamhet? Vem eller vilka utgör normen i verksamheten? Vems behov till- godoses i verksamheten? 
 En  
  
 3 
 R-analys 
  ska göra det möjligt att svara på frå- gor om hur maktfördelningen ser ut könsmässigt, hur kön påverkar uppbyggnaden av strukturer och orga- 
  
 38 
  
 nisatoriska lösningar och hur normeringen ser ut köns- mässigt inom de kommunala verksamhetsgrenarna. 
  
 Nyckeltal för jämställdhet 
 Länsstyrelsen i Östergötland ck  
 1998  
 medel från arbetsmarknadsdepartementet för att utveckla nyckel- tal för jämställdhet inom Länsstyrelsens olika verksam- hetsområden. Nyckeltal är benämningen på ett antal viktiga, relevanta verksamhetsmått som kan användas för att mäta rätt saker och samma saker över tiden. 
 Metoden består i korthet av att först beskriva en ärendeprocess samt visualisera processen i process- 
 kartor där arbetsmomenten framställs som rutor med inbördes ordning och beroendeförhållanden. Därefter handlar det om att identiera insatsmoment samt alternativt lämplig insats som att sätta mål, kodning och checklistor, fastställa verksamhetsmått i form av nyckeltal i syfte att slutligen jämföra dessa tal med egna målvärden. 
 Checklista för jämställd planering 
 Simrishamn, Eslöv och Lomma kommuner har i sam- arbete med Länsstyrelsen i Skåne tagit fram en check- lista för översikts- och detaljplanering utifrån ett jäm- ställdhetsperspektiv. Genom checklistan ställs några frågor som möjliggör att kvinnors och mäns villkor beaktas när det t.ex. handlar om att förytta sig, bo och arbeta. Syftet med checklistan är att försöka pre- cisera vad man menar med jämställdhetsperspektiv i planering samt att ge grunderna till varför och hur det bör tillämpas. 
 Balanserade styrkort 
 Näringsdepartementets arbetsgrupp för metodutveck- ling prövade i samarbete med Hallandstraken AB och Jönköpings länstrak AB hur ett jämställdhetsperspek- tiv skulle kunna integreras i verksamhetsstyrning för kollektivtraken. Som instrument för verksamhetsstyr- ningen nyttjades Balanserade styrkort ett verktyg för mål- och resultatstyrning som bl.a. beskrivs i en rapport från Ekonomistyrningsverket Styrkort i praktiken. Så använder myndigheterna Balanced Scorecard 
 46 
 . 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Jämställdhetspolitiken 
 Fotnot 
  
 1 
 . Regeringens skrivelse  
 1 
  
 999/2000:24  
 Jämställdhetspolitiken inför 
  
 2000 
 -talet 
  
 2 
 . SOU  
 2001:9  
 sid.  
 106 
 . Reglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster (FRIJA). 
  
 3 
 . Logan, Handelshögskolan i Stockholm. Fast i strukturerna, några tankar om IT och kön i organisationen 
 Gender mainstreaming 
 Fotnot 
  
 4 
 . Regeringens skrivelse  
 1999/2000:24  
 Jämställdhetspolitiken inför 
  
 2000 
 -talet 
  
 5 
 . Jackson, Tema Genus, Linköpings universitet. Kön i kön 
 – En studie av politikers och tjänstemäns tal om jämställdhet och kollektivtrak i Östergötland. Underlagsrapporter till Jämits slut- betänkande Jämställdhet – transporter och IT SOU  
 2001:43 
 . 
  
 6 
 . Amsterdamfördraget Handledning. Europeiska Kommissionen. Generaldirektoratet för utbildning och kultur,  
 1999 
  
 ISBN  
  
 92-828-7588-1 
  
 7 
 . Europeiska Rådet ( 
 2000 
 ) Rådets förordning (EG) nr  
 2001/51  
 om inrättande av gemenskapens handlingsprogram avseende gemenskapens strategi för jämställdhet mellan kvinnor och män  
 ( 
 2001-2005 
 ) 
  
 8 
 . Jämställdhet – hur styr regeringen (RRV  
 2000:17 
 ). Riksrevisionsverket 
 På väg mot ett jämställt samhälle 
 Fotnot 
  
 9 
 . SOU  
 1998:6 
 . Kvinnomaktutredningens slutbetänkande Ty makten är din  Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda Sverige 
  
 10 
 . SOU  
 1998:6 
 . sid.  
 18 
  
 11 
 . SOU  
 1996:56  
 bil  
 5  
 sid.  
 2  
 Hälften vore nog – om kvinnor och män på  
  
 90 
 -talets 
  arbetsmarknad 
  
 12 
 . SOU  
 1996:56  
 bil  
 5  
 sid.  
 3  
 och  
 5 13 
 . SOU  
 1998:6  
 sid.  
 24 
  
 14 
 . SOU  
 1998:6  
 sid.  
 24 
 15 
 . SOU  
 1998:6  
 sid.  
 24 
 16 
 . SOU  
 1998:6  
 sid.  
 28 
 17 
 . SOU  
 1998:6  
 sid.  
 28 
  
 18 
 . Fürst Ponce, Shields på Svenska. Svenska institutet  
 1999  
 sid.  
 9 19 
 . Fürst Gunilla sid.  
 10  
 och  
 11 
  
 20 
 . SOU  
 1996:56  
 sid. 
 146 
  
 21 
 . Fürst Gunilla sid.  
 15 
  
 Vardagsliv 
 Fotnot 
  
 22 
 . Statistiska Centralbyrån. På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet  
 2000  
 (Örebro  
 2000 
 ) 
  
 23 
 . SCB Tidsanvändningsundersökningen  
 1990/91  
 Rapport  
 80 
  
 Tabell  
 30 
  
 24 
 . Krantz Reilly. ( 
 1999 
 ) Rörlighetens mångfald och förändring. Befolkningens dagliga resande i Sverige  
 1978  
 och  
 1996 
 . Handelshögskolan vid Göteborgs Universitet, sid.  
 103 
 . 
  
 25 
 . SOU  
 1996:56  
 Hälften vore nog – om kvinnor och män på  
  
 90 
 -talets 
  arbetsmarknad sid.  
 144 
  
 26 
 . SOU  
 1998:6 
 . Kvinnomaktutredningens slutbetänkande Ty makten är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda Sverige sid.  
 76 
  
 27 
 . SCB Lathund om jämställdhet  
 2000  
 sid.  
 68  
 och  
 69 
  
 28 
 . Ungdomsstyrelsens yttrande över Jämits delbetänkande SOU  
 2000:58 
  
 29 
 . SOU  
 1998:6  
 sid.  
 76 
  
 30 
 . Day, Arbetsmarknadsdepartementet Ds  
 1993:8  
 sid.  
 79 31 
 . Fürst Ponce, Shields på Svenska. Svenska institutet  
 1999  
 sid.  
 73 32 
 . SOU  
 1998:6 
 . Kvinnomaktutredningens slutbetänkande Ty makten 
  
 är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda 
  
 Sverige, sid.  
 123 
  
 39 
  
 33 
 . SOU  
 1998:115  
 Distansarbete, Betänkande av distansarbets- 
  
 utredningen, Bilaga  
 4 
 . Distansarbete ur ett jämställdhetsperspektiv. 
  
 Baldwin, Arbetslivsinstitutet. 
  
 34 
 . SOU  
 1998:115  
 Bilaga  
 4 
 . 
  
 Utbildning 
  
 35 
 . Jackson. Inledningen till artikeln Tekniska museet – den manliga teknikens tempel? I:Tekniska museets årsbok Daedalus  
 2000 
 . Stockholm: Tekniska museet 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Strukturfonder 
 Fotnot 
  
 36 
 . WiTEC ( Women in Science, Engineering and Technology). 
 WiTEC Sweden, Enheten för arbetsvetenskap, Högskolan i 
 Halmstad. 
  
 37 
 . Utdrag ur artikel  
 5 
 , Rådets förordning (EG) nr  
 1260 /1999  
 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. 
  
 38 
 . Regleringsbrev för budgetåret  
 2001  
 för Verket för näringslivs- utveckling, m.m. inom utgiftsområde  
 19  
 Regional utjämning och utveckling och  
 24  
 Näringsliv (rskr.  
 1999/2000:258, 2001/01:112 
 ). 
  
 39 
 . Samlat Program Dokument, Mål  
 2  
 Västra,  
  
 2000-2006 
 , 
  Länsstyrelsen i Örebro. 
  
 40 
 . Gemenskapsinitiativprogram för Equal  
  
 2000-2006 
 , 
  Sverige ESF Rådet. 
  
 41 
 . Samlat Program Dokument, Mål 1 Norra Norrland,  
  
 2000-2006 
 , 
  Länsstyrelsen i Norrbotten. 
  
 42 
 . Artikel  
 46 
 , Information och offentlighet, Rådets förordning (EG) nr  
 1260/1999  
 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. 
  
 43 
 . Artikel  
 54 
 , Rådets förordning (EG) nr  
 1260/1999  
 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna. 
 Verktyg för analyser 
 Fotnot 
  
 44 
 . Mainstreaming – en inventering. Landstingsförbundet Stockholm  
 2000 
 . 
  
 45 
 . Jämställdhetsverkstan. Om jämtegrering och  
  
 3 
 R-metoden 
  i svenska kommuner. Svenska kommunförbundet  
 1999 
 . 
  
 46 
 . Ekonomistyrningsverket ( 
 2000:16 
 ) Styrkort i praktiken. Så använder myndigheterna Balanced Scorecard. 
 40 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Jämställdhet och transporter 
 41 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Ett hållbart transportsystem 
 I en planering för ett hållbart transportsystem måste fokus nnas på hela transportsystemet och inkludera alla trans- portslagen. Ett kretsloppstänkande är starkt sammankopp- lat med hur människor, produkter och råvaror rör sig och det är i sin tur kopplat till vilka möjligheter som transport- systemet ger. Av era attitydundersökningar framgår att kvinnors prioriteringar är starkare kopplade till miljöhänsyn än mäns prioriteringar. Det har naturligtvis en stor betydel- se huruvida kvinnor deltar eller inte deltar i utformingen av ett hållbart transportsystem, vare sig det gäller gods- eller persontransporter. 
 42 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Jämit skrev i delbetänkandet  
 Jämställdhet och IT  
 (SOU  
 2000 
 : 
 58 
 ) att ett jämställt samhälle, där kvinnors och mäns behov, attityder och värderingar har samma värde, är en förutsättning för att ett land ska kunna åstadkomma en hållbar utveckling, d.v.s. en utveckling som tillfreds- ställer dagens behov utan att äventyra kommande gene- rationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. 
 Jämit hänvisade också till Sveriges nationalrapport till FN  
 1997  
 om genomförandet av Agenda  
 21  
 där det gavs tydligt uttryck för betydelsen av att stärka kvinnor- nas roll i arbetet för en hållbar utveckling. Ett hållbart transportsystem förutsätter en samhällsplanering som utgår ifrån en demokratisk process där både kvinnor och män ges möjligheter att delta på lika villkor. 
 Samhällsplaneringen har ett avgörande inytande på förutsättningarna för ett jämställt resande. Lokalisering av bostäder, arbetsplatser och service påverkar förut- sättningar för val av olika färdmedel. Ur ett jämställd- hetsperspektiv kan vi se att i stort sett alla beslut inom denna sfär fattas i församlingar med genuin manlig dominans och därmed med manliga värderingar som förtecken. 
 Andra mer grundläggande förhållanden i samhället som på ett fundamentalt sätt styr vårt resande är betingat av vårt vardags- och familjeliv. Det gäller också bilens roll i samhället som symbol för framgång men också som en viktig symbol för genusrelaterade skillnader mellan manligt och kvinnligt. 
 Ett hållbart och jämställt transportsystem förut- sätter ett genusperspektiv som inte funnits tidigare. 
 Det handlar bl.a. om att synliggöra kvinnors och mäns behov av att kunna förytta sig, om vilka effekter olika beslut och åtgärder har på kvinnors och mäns möjlig- heter att tillgodose sina respektive behov. 
 Inom ramen för Jämits arbete har vi inte haft ut- rymme att närmare analysera i vad mån grundläggande värderingar har för betydelse för det faktiska resandet eller vad som eventuellt krävs för att bryta de rådande mönstren. 
 Vi har i vårt arbete främst fokuserat på resandet inom ramen för de beslutsstrukturer som råder i dagens transportsverige, i första hand inom persontrakom- rådet. 
 Det nns olika möjligheter att styra mot hållbar- hetsmålet bl.a. genom lagstiftning och ekonomiska styrmedel. Fysisk planering är ett annat styrmedel. Kommunförbundet har sedan  
 1995  
 arbetat med jäm- ställd planering därför att kommunerna behöver nya verktyg för att kunna skapa system där kvinnor och män får samma möjligheter att påverka. Boverket 
 redovisade  
 1996 
 , på uppdrag av regeringen, rapporten  
 43 
  
 Hela Samhället. Jämställdhetsaspekter på fysisk planering och byggd miljö 
 1 
  
 . 
  
 Jämit har när det gäller lagstiftning bl.a. visat på bentliga sektorslagar och på upphandling som medel i jämställdhetsarbetet. När det gäller olika ekonomiska styrmedel saknas analyser om hur dessa har påverkat förutsättningarna för ett jämställt samhälle. Behovet av sådana analyser framstår som mer och mer nöd- vändiga i diskussionen kring det jämställda samhället. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Resmönster 
 Transportsektorns ansvar är att tillgodose både mäns och kvinnors behov av resor. Transportsystemet har formats utifrån vårt sätt att organisera samhället och vardagslivet och som i stor utsträckning handlar om hur vi väljer att bygga, bo och arbeta. Detta gör oss alla dagligen beroende av resor och transporter. Det kan vara allt från promenaden till daghem till livsmedelskedjornas komplexa nät av infra- struktur och transporter som förser en storstad med varor och tjänster. 
  
 Resvaneundersökningar (SCB RiksRVU), som är ett av de kunskapsun- 
  
 derlag som ligger till grund för beslut om utbyggnad av den fysiska infra- 
  
 strukturen och av kollektivtraken, visar att mäns och kvinnors resmönster 
  
 skiljer sig åt. Det gäller såväl i antal resor, reslängd, tid för resor och i val av 
  
 färdmedel. Även när det gäller syftet med resan kan man se könsstereo- 
  
 typa mönster. 
  
 Med resa menas en föryttning med ett specikt ärende, oavsett hur för- 
  
 yttningen sker, d.v.s. oavsett om man går, cyklar eller åker tåg. Kollektiv- 
  
 44 
  
 trak omfattas av resor med såväl buss,  
 T-bana, 
  spårväg som tåg. 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Tora Friberg tar i sin avhandling  
 Föryttningar, en sam- manhållande länk i vardagens organisation  
 upp kvinnors föryttningar som ses som en del av vardagens orga- nisation. Ansatsen är könsteoretisk d.v.s. den bygger på föreställningen att det nns ett system i samhället som inordnar människor efter sysslor, positioner och platser som utgår från kön. En avsikt med studien är också enligt Sanders att visa att även variationerna inom kvinnogrupperna är stora 
 2 
 . 
 Kvinnor och män har olika resmönster 
 Män gör något er resor per dag än kvinnor och reser i genomsnitt  
 2 
 . 
 92  
 resor per dag och person medan kvinnor reser i genomsnitt  
 2 
 . 
 81  
 resor enligt, Statens institut för kommunikationsanalys SIKA 
 3 
 . 
 Män reser däremot i genomsnitt en längre, sam- manlagd sträcka per dag än kvinnor. Män reser  
 53  
 km och kvinnor  
 38  
 km per dag. Medelålders män reser längst, se guren nedan. 
 Daglig genomsnittlig reslängd (km) för män och kvinnor i olika åldersklasser 1999 
 Ålder Genomsnittlig reslängd (km) 
  
 6–17 
  
 18–24 
  
 25–44 
  
 45–64 
  
 65–84 
  
 Samtliga 
 0 10 20 30 40 50 60 70 80 
  
 kvinnor  
 män 
 Källa: SIKA Transporter och kommunikationer. Årsbok 2000/2001 (fig 4.6) 
 Män använder mer tid för resor än kvinnor och reser i genomsnitt  
 72 
 . 
 90  
 minuter per dag och person medan kvinnor i genomsnitt reser  
 62 
 . 
 87  
 minuter per dag 
 4 
 . 
 Kvinnor med barn reser markant mindre än män. När barnen kommer minskar kvinnor sitt resande. Däremot ökar männen sitt resande när barnen kommer. 
 Uten familien hadde han aldri klart å vaere så mye hjemmefra 
 Resande per person, män och kvinnor i olika livskategorier 1994/96. Reslängd/person och dygn 
 Livskategori Reslängd i km 
 Barn  
 6–15 
  år 
 Ungdom  
 15–24 
  år boende hos föräldar 
 Ungdom  
 15–24 
  år eget boende 
 Yngre barnlösa  
 25–44 
  år 
 Föräldrar, barn  
 0-6 
  år 
 Föräldrar, barn  
 7-18 
  år 
 Äldre barnlösa  
 45–64 
  år Pensionär 
 0 10 20 30 40 50 60 70 
  
 kvinnor  
 män 
 Källa: Kelly (1999 fig 6.1) 
 Hur långt en person genomsnittligt reser under en dag varierar i hög grad med inkomsten. Reslängden ökar med inkomsten, det gäller såväl kvinnor som män. 
 Daglig genomsnittlig reslängd (km) för kvinnor och män i olika inkomstklasser 1999 
  
 Inkomst (kr) Genomsnittlig reslängd (km) 
  
 0 
  
 – 119.000 
  
 45 
  
 120.000 
  
 – 179.000 
  
 180.000 
  
 – 269.000 
  
 270.000 
  
 – 359.000 
  
 360.000 
  
 – 
  
 0 
  
 30 
  
 60 
  
 90 
  
 120 
  
 150 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Källa: SIKA Transporter och kommunikationer Årsbok 2000/2001 (fig 4.5) 
 Kvinnor och män färdas på olika sätt 
 Bilen är det vanligaste transportmedlet både för kvinnor och män och oavsett ärende. Bilen används vid nästan  
 60 
 % av alla resor. Resor till fots eller med cykel utgör cirka  
 30 
 % av resorna enligt SIKA 
 5 
 . 
 Kelly visar i sin avhandling  
 Rörlighetens mångfald och förändring  
 att män reser mest med bil och som bilförare. Kvinnors resor är mer spridda på er färdsätt än bilen framför allt till att gå och cykla men även att resa med kollektivtrak. Kvinnor reser även mer med kollektivtrak än män. Män däremot reser mer med flyg än kvinnor 
 6 
 . 
  
 FletcherNielsen ur Det er aldri for sent å gi opp. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Kvinnor och män har olika resmål 
 Fritidsresor är de vanligaste resorna. Av samtliga resor, oavsett kön så är fritidsresor de vanligast förekom- mande resorna, därefter följer resor till arbetet och på tredje plats kommer inköpsresor, guren nedan. 
 Män reser mer i och till arbetet än kvinnor och män gör också er tjänsteresor än kvinnor. 
 Antal resor i olika ärenden uppdelade på kön. 
 Miljoner resor år 1999 
 Ärende Antal resor 
 Arbete/skola 
 Tjänst/studie 
 Fritid 
 Inköp 
 Service 
 Övrigt 
  
 0 
  
 300 
  
 600 
  
 900 
  
 1 200 
  
 1 500 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Källa: SIKA Transporter och kommunikationer. Årsbok 2000/2001 (fig 4.3) 
  
 46 
  
 Williams visar i sin avhandling på att kvinnor antas ha ett mer komplext resmönster än män. Det innebär bl.a. att er ärenden utförs under en och samma resa, exempelvis att hämta barnen på daghemmet eller att handla på vägen hem från arbetet. Av guren nedan framgår att kvinnors resor till arbetet ofta kombineras med andra ärenden. 
  
 Andel av arbetsresor som kombineras med annat ärende 1994/96 
 Livskategori Andel resor % 
 Ensamstående utan barn 
 Ensamstående med barn 
 * 
 Sambo utan barn Sambo, barn  
 0–6 
  år Sambo, barn  
 7–18 
  år 
  
 * (för få observationer) 
  
 0 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Källa: Kelly (1999 sid 123) 
 Hur har resmönstren förändrats? 
 Williams har i sin avhandling studerat befolkningens dagliga resande mellan åren  
 1978  
 och  
 1996  
 och därvid funnit några viktiga utvecklingsdrag. Under de senaste  
 20  
 åren har bilinnehavet ökat framför allt bland äldre och bland kvinnor. Bilinnehavet bland ungdomar har 
 däremot minskat under motsvarande period. Williams anger vidare att allt er hushåll har skaffat en andra bil. Bilanvändningen per person är relativt stabil men samåkningen har minskat. Rörligheten har omfördelats från resor som bilpassagerare till resor som bilförare. Utvecklingen bland andra färdsätt är att föryttningar till fots och med kollektivtrak minskar 
 7 
 . 
 Kvinnors och mäns syn på resor 
 Lewis redovisar i sin avhandling 
 Hverdagslivets reiser. En analyse av kvinners og menns daglige reiser i Oslo  
 en analys av kvinnors och mäns dag- liga resor i Oslo 
  
 8 
  
 . Goodwin ställer sig frågan om kvinnor och män har samma inställning till, uppfattning om eller associationer till bil som till kollektivtransporter eller om det nns olikheter. Undersökningen bygger på intervjuer, genomförda i Oslo  
  
 1993 
  
 . Goodwin visar i sin undersökning bl.a. på: 
  
 Bilden av att bilen sparar tid och ger frihet. 
 Kvinnor är betydligt mindre negativa till kollektivtra- k än män. Detta kan enligt Goodwin ses som att kvin- nor känner till utbudet bättre och därför har en mer realistisk värdering av transportmedlet medan män har mer stereotyp uppfattning, som kan bygga på färre egna erfarenheter av kollektivtraken. Skillnaden kan också vara ett uttryck för att kvinnor har ett behov av att framställa situationen bättre än den faktiskt är. Detta är särskilt aktuellt när man vill försvara egna handlingar för sig själv när man inte har andra alternativ och ett sätt att upprätthålla överensstämmelse mellan hand- 
 Kvinnors och mäns inställning till bil och kollektivtrak %. Oslo 1993 
  
 Inställning 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Jag tycker inte om att åka kollektivt därför att det går 
  
 för långsamt 
  
 20 
  
 29 
  
 Jag tycker inte om att åka kollektivt för att det tar 
  
 24 
  
 34 
  
 för mycket tid 
  
 Jag tycker inte om att åka kollektivt för jag blir bunden 
  
 av rutter och tider 
  
 29 
  
 41 
  
 Jag tycker om att köra bil för jag kan resa vart och när jag vill 
  
 86 
  
 88 
  
 Jag tycker om att köra bil för då kan jag höra musik 
  
 och slappna av 
  
 57 
  
 54 
  
 Jag tycker om att köra bil för jag sparar tid 
  
 65 
  
 70 
  
 Källa: R Hernandez TOI 391/1998. Hverdagslivets reiser. En analyse av kvinners og menns daglige reiser i Oslo sid 105 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 ling och inställning. I förlängningen av en sådan för- klaring kan man anta att män är mindre positivt inställ- da till kollektivtraken än kvinnor eftersom män har bilen som alternativ menar Goodwin. 
 Bilden av att kollektivtransporterna ger 
 möjlighet att resa vart och när man vill  
 Kvinnor uppfattar kollektivtrakutbudet som en stör- re möjlighet att resa vart och när man vill än vad män gör. De kollektiva transportmedlen ger klara begräns- ningar, och begränsningarna uppfattas starkare av män än av kvinnor. Det kan enligt Goodwin höra samman med att män har bättre tillgång till bil och är mindre vana vid att resa på andra sätt. 
 Kvinnor är mer upptagna av tryggheten vid att resa kollektivt än män är. Kollektivtransporten blir en del av det offentliga rummet när det nns normer som reglerar samvaron mellan dem som benner sig där. 
 Kvinnors och mäns inställning till bil och kollektivtransporter %. Oslo 1993. 
  
 Inställning 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Jag tycker om att resa kollektivt för det ger mig 
  
 möjlighet att resa vart och när jag vill 
  
 19 
  
 10 
  
 Jag tycker om att resa kollektivt för då känner 
  
 jag mig trygg 
  
 25 
  
 17 
  
 Jag tycker om att resa kollektivt för då kan jag 
  
 träffa andra 
  
 12 
  
 7 
  
 Jag tycker om att resa kollektivt för chauffören och 
  
 personalen ger god service 
  
 12 
  
 11 
  
 Jag tycker om att resa kollektivt för då kan jag vara 
  
 helt anonym 
  
 11 
  
 9 
  
 Källa: R Hernandez TOI 391/1998. Hverdagslivets reiser. En analyse av kvinners og menns daglige reiser i Oslo sid 106 
 Miljömedvetenhet  
 Kvinnor uttrycker en högre miljömedvetenhet än män när det gäller användning av kollektivtransporter. Detta kan enligt Goodwin vara ett resultat av att kvinnor är mer upptagna av miljö än män, något som andra undersökningar tyder på (Curtis  
 1994 
 , Lavik  
 1990 
 , Lindèn  
 1996 
 ) och för att de reser mer kollektivt. Det är långt färre, både kvinnor och män, som uttrycker miljömässiga obehag av att köra bil. Varken kvinnor eller män uppfattar kostnaderna av att köra bil som speciellt avskräckande. 
 Kvinnors och mäns inställning till bil och kollektivtransporter %. Oslo 1993. 
  
 Inställning 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Jag tycker om att resa kollektivt för det 
  
 är miljövänligt 
  
 53 
  
 36 
  
 Jag tycker inte om att använda bil för 
  
 det är skadlig för miljön 
  
 17 
  
 14 
  
 Jag tycker inte om att köra bil för det är så dyrt 
  
 13 
  
 12 
  
 Källa: R Hernandez TOI 391/1998. Hverdagslivets reiser. En analyse av kvinners og menns daglige reiser i Oslo sid 109 
 Spänning och status 
 Både kvinnor och män sätter värde på bilen som en rekreativ plats. Bilen upplevs som en förlängning av det privata rummet ut i offentlighetens sfär, där man kan vara i fred med egna aktiviteter utan att ta hän- syn till andra. Detta är motsatsen till kollektivtran- sporternas gemensamma rum i det offentliga. 
 I motsatsen till bussen eller spårvagnen är bilen ett medel till att tillfredsställa önskan om fart och spän- ning och behovet av att visa vem man är. När det gäl- ler denna sista aspekten ser bilen ut att vara viktigare 
 för män än för kvinnor. Bilen är mer knuten till den  
 47  
 manliga än den kvinnliga identiteten menar Goodwin. 
 Kvinnors och mäns inställning till bil och kollektivtransporter %. Oslo 1993. 
  
 Inställning 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Jag tycker om känslan av fart och spänning när 
  
 jag själv kör bil 
  
 10 
  
 12 
  
 Jag tycker om att ha en bil som folk lägger märke till 
  
 6 
  
 14 
  
 Jag tycker om att köra bil för då kan jag höra på musik 
  
 och slappna av 
  
 38 
  
 39 
  
 Källa: R Hernandez TOI 391/1998. Hverdagslivets reiser. En analyse av kvinners og menns daglige reiser i Oslo sid 109 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Normer och värderingar inom kollektivtraken 
  
 Det biter i kinderna när sydvästvinden blåser rakt in i busskuren i centrala Vadstena. 
  
 Vi är sju kvinnor som huttrande väntar på en tidig eftermiddagsbuss som ska ta oss till 
  
 Motala och platserna däremellan. Busskurens ena kortsida är trasig. Hela glasväggen är 
  
 borta där. Om den varit hel, skulle den ha kunnat skydda något mot vinden. Det är ännu 
  
 några minuter kvar tills bussen ska komma. 
  
 De två äldsta kvinnorna står med uppdragna axlar och förefaller frysa. Efter någon 
  
 minut verkar de få nog och går med stapplande steg ut ur kuren och söker skydd mot 
  
 vindbyarna på dess utsida, bakom den andra kortsidan som fortfarande är hel. En annan 
  
 äldre kvinna, två i  
 55-årsåldern, 
  en  
 20-åring 
  och jag själv står kvar. Vi ryms inte bakom 
  
 kortsidans skydd. 
  
 Minuterna tickar sakta fram. Strax innan bussen kommer anländer en ung man. 
  
 Bussen stannar till och vi kliver alla in. På bussen sitter redan en äldre man längst fram 
  
 på platsen för fysiskt funktionsnedsatta. Fyra äldre kvinnor är utspridda på skilda ställen 
  
 i bussen. Längst bak sitter en ung tjej. 
  
 De esta som stiger på längs vägen är kvinnor. Och de är i alla åldrar. De unga 
  
 verkar vara på väg till eller från någon skola. En kvinna stiger på bussen vid en ensligt 
  
 belägen gård och hoppar av vid en annan gård några hållplatser senare. Hon hinner 
  
 hälsa och byta några ord med en äldre dam som redan sitter på bussen. Jag får intryck 
  
 av att kvinnan som går av arbetar inom hemtjänsten och använder bussen för att ta sig 
  
 48 
  
 mellan sina olika arbetsställen. 
  
 En gammal kvinna ska stiga av när bussen kommit ytterligare ett stycke på vägen. Sätet längs fram var redan upptaget när hon med stapplande steg klev på, så hon har tagit sig en bit längre bak i bussen. Där hon sitter nns ingen stoppknapp som hon lätt kan nå. Hennes magra darrande hand når inte upp till den enda nåbara knappen, som är placerad i busstaket. Vid sätet är taket så lågt att det är omöjligt för henne att resa sig upp raklång, men ändå för högt för att nå knappen i sittande ställning. Hon reser sig i farten med böjda knän, – en mycket ansträngande ställning som jag själv prövade på – sträcker upp sin skälvande hand igen, men når inte riktigt ända fram. Med en duns dimper hon ner på sätet igen. Vid tredje försöket når hon slutligen knappen. Bussen stannar till, hon samlar med skakiga rörelser nervöst ihop sina väskor, reser sig upp och kliver med ostadiga ben av. De esta andra kvinnliga pensionärerna följer med in till Motala centrum. 
 Förutom den unge mannen som steg på i Vadstena och den äldre mannen längst fram, stiger ytterligare fyra män på bussen under resans gång. Två av dessa är skolungdomar, en pensionär och en i  
 40-årsåldern. 
  Den sistnämnde har en portfölj under armen, är propert klädd och ser ut att kunna vara ute på tjänsteärende. Han är den ende mannen i den kategorin. Totalt har bussen sjutton kvinnor och sex män som passagerare denna tur. Flertalet är alltså kvinnor och de tillhör alla era olika åldersgrupper och kategorier. 
 Det ovan beskrivna är inte en unik scen, som råkade slumpa sig precis så när jag åkte med bussen just denna dag. Undersökning efter undersökning har visat att det är est kvinnor som åker kollektivt. Men betyder det något för de som planerar kollektivtraken att er kvinnor än män åker kollektivt? Ges begreppet jämställdhet någon mening i detta sammanhang? Vilken innebörd har detta för politiker och tjänstemän som arbetar med kollektivtrakfrågor? Det är dessa frågor denna text kommer att utgå ifrån och behandla. 
 Ur Wera Young rapport Kön i kön 
 39 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Kvinnors och mäns syn på 
 kollektivtraken – SLTFs 
 kundbarometer 
 Kollektivtrakbarometern är en rikstäckande kvali- tets- och attitydundersökning. Totalt har cirka  
 16.000  
 svenskar mellan  
 15  
 och  
 75  
 år intervjuats per telefon, från oktober  
 2000  
 till april  
 2001,  
 utifrån ett antal givna påståenden. Svenska Lokaltrakföreningen (SLTF) som genomför undersökningen tillsammans med lan- dets läns- och lokaltrakföretag sammanställer och analyserar resultaten. SLTF har för Jämits räkning gjort en sammanställning utifrån kön. Sammanställ- ningen visar dels samtliga intervjuade personer riks- genomsnittet, dels de drygt  
 7.000  
 personer som åker kollektivt; dagligen eller någon gång per vecka eller månad. Av sammanställningen framgår bl.a: 
  
 Kvinnor är mer positiva till kollektivtrak än män. 
  
 Det är ingen större skillnad mellan kvinnors och mäns syn på hur man förhåller sig till påståenden som att; 
  
 – 
  
 Det är nära till hållplatser och stationer. 
  
 – 
  
 Hållplatser och stationer är välskötta. 
  
 – 
  
 Det är rent och snyggt. 
  
 – 
  
 Förarnas och personalens uppträdande är trevligt. 
  
 – 
  
 Det är pålitligt att åka med bolaget. 
  
 – 
  
 Det känns tryggt att åka med bolaget. 
  
 Däremot visar undersökningen på stora skillnader mellan kvinnor och män vid följande påståenden; 
  
 – 
  
 Det är lätt att få information och avgångstider. 
  
 – 
  
 Det är lätt att köpa biljetter och kort. 
  
 – 
  
 Bolagets linjer går bästa vägen. 
  
 – 
  
 Man sitter bekvämt på resan. 
  
 – 
  
 Det går snabbt att åka med bolaget. 
  
 – 
  
 Information vid förändringar av tidtabeller och linjer är bra. 
  
 – 
  
 Bolaget är lyhörda för synpunkter. 
  
 Kvinnor är genomgående mer positiva än män till 
  
 ovanstående påståenden. Den största skillnaden rör 
  
 uppfattningen att man sitter bekvämt på resan. Av 
  
 riksgenomsnittet anser  
 69 
 % kvinnor och  
 56 
 % män att 
  
 man sitter bekvämt på resan. Av de som reser dagli- 
  
 gen eller då och då anser  
 70 
 % kvinnor och  
 56 
 % män 
  
 att man sitter bekvämt. 
  
 Män som är negativa är alltid mer negativa än kvinnor 
  
 oavsett vilket påstående som ställdes. 
  
  Det som både kvinnor och män är mest negativa 
  
 till är att, 
  
 49 
  
 – Informationen vid förseningar och stopp 
  
 inte fungerar. 
  
 – Bolaget inte är lyhört för synpunkter. 
  
 De sex viktigaste faktorerna för män och kvinnor i rangordning är; 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 1. 
  
 Det är pålitligt att åka med 
  
 1. 
  
 Det går snabbt att åka med 
  
 2. 
  
 Bolaget är lyhörda för synpunkter 
  
 2. 
  
 Det är pålitligt att åka med 
  
 3. 
  
 Det går snabbt att åka med 
  
 3. 
  
 Bolaget är lyhörda för synpunkter 
  
 4. 
  
 Det känns tryggt att åka med 
  
 4. 
  
 Det känns tryggt att åka med 
  
 5. 
  
 Avgångstiderna passar dina behov 
  
 5. 
  
 Förarnas o personalens uppträdande är trevligt 
  
 6. 
  
 Bolagets linjer går bästa vägen 
  
 6. 
  
 Avgångstiderna passar dina behov 
  
 Kvinnors och mäns prioritet skiljer sig något åt även om skillnaderna är små. Kvinnor anser det viktigast att kollektivtraken är pålitlig. Män anser det viktigast att det går snabbt. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Ungdomar (under 19 år) kvinnor och män 
 Av sammanställningen framgår bl.a. att; 
 Skillnader mellan unga kvinnor och män kan avläsas i påståenden som; 
  
 – 
  
 Det är lätt att få information om avgångstider. 
  
 – 
  
 Man sitter bekvämt på resan. 
  
 – 
  
 Information vid förändringar av tidtabeller och linjer är bra. 
  
 Unga kvinnor är genomgående mer positiva än unga män. Störst är skillnaden i uppfattningen att man sitter bekvämt på resan. Totalt sett ger såväl unga kvin- nor som män kollektivtraken bättre betyg än äldre kvinnor och män (över  
 19  
 år). 
 Jämit anser att när kollektivtraken utvecklas måste både kvinnor och män ges samma möjligheter att ut- nyttja den. Både kvinnors och mäns åsikter och behov måste tas tillvara så att kollektivtraken kan utnyttjas av alla. 
 Som exempel på mäns behov kan Jämit konstatera att endast ett fåtal kvinnor kommer över den manliga 
  
 50 
  
 normen för utrymme. Ett stort antal män är däremot inte, av fysiska skäl, nöjda med utrymmet i kollektiv- trakfordonen. För att öka mäns resande med kollektiv- traken måste därför normen vidgas så att en betydligt större andel män nner kollektivtrakresandet kom- fortabelt. Till följd av alltför begränsat utrymme blir bilen alternativet för många män. 
  
 Ett huvudmannaperspektiv på jämställdhet 
 Reed har på uppdrag av Jämit, Trakrådet i Östergötland och Rikstraken genomfört en studie av politikers och tjänstemäns syn på kopplingen jäm- ställdhet – kollektivtrak 
 10 
 . 
 Undersökningen har koncentrerats till Trakrådet och Trakbeställargruppen i Östergötland. Totalt har  
 15  
 personer intervjuats, politiker och tjänstemän, män och kvinnor. De genomförda intervjuerna visar enligt Burnett främst på följande; 
 Politiker anser i högre grad än tjänstemän att frå- gor om jämställdhet självklart har betydelse för kol- lektivtraken. 
 Vid frågan hur jämställdhet tar sig uttryck mer kon- kret blir svaren däremot ofta svävande och hypote- tiska, då verkar ofta ett tystnadens mörker falla. Den sammanlagda tid av tom tystnad som täcker bandspelarens kassettband är inte oansenligt när detta förs på tal skriver Burnett. 
 Skillnaden mellan jämställt och jämlikt är oklar. Jämställt eller inte redovisas ofta som en fråga som rör funktionsnedsatta eller icke funktionsnedsatta. 
 Hur kan det då komma sig att man har så olika uppfattning om vilken betydelse jämställdhet har för kollektivtraken? Burnett pekar på två skilda sätt att se på själva frågan om jämställdhet som är betydelseful- la att utgå ifrån vid diskussioner om jämställdhet. 
 Det ena sättet att se på jämställdhet är att betrakta frågan som ett strukturellt problem. Frågan blir då politisk och därmed möjlig att påverka i positiv eller negativ riktning med hjälp av politiska beslut. De poli- tiker och tjänstemän som har denna inställning verkar vara klara över att jämställdhet och kollektivtrak hör ihop och ger frågan större tyngd. 
 En viss öppenhet nns ändå inför att jämställdhets- aspekten kan vara väsentlig som kan skönjas här och där menar Burnett. En tjänsteman som till en början slog fast att könsaspekten inte hade så stor betydelse när det gäller kollektivtraken, kommer under inter- vjuns gång själv på att den kanske har det: 
  Sen kontrollerar vi ju inte så där väldigt bra så att säja: Vad är det nu för människor som reser? Vi har ju inte 
 allt för bra kläm på så att säja om det nns manliga och kvinnliga strukturer i resmönstren. Det gör vi ju inte. // Det kan ju vara så att dom här grupperna har ett helt andra resstrukturer. Som vi inte har tänkt på, men som vi naturligtvis borde göra. // Det är en väldig intressant fråga, för jag kan ju tänka mej att om vi börja skära upp såna här saker i tårtbitar och sånt där, så ser vi helt olika mönster. Och vad drar man för slutsats av det då? Ja, det vet man ju inte förrän man ser dom naturligtvis. Men vi har för lite kunskap. 
 Det är bara så! Vi kan för lite om det här. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Det andra sättet att se på jämställdhet är att betrakta frågan som en fråga om familjens och individens val. Med detta synsätt verkar tanken att strukturella för- ändringar ofta påverkar mäns och kvinnors liv på skilda sätt att falla bort skriver Burnett. Politiker liksom tjän- stemän som har detta synsätt har ofta svårt att se att jämställdhet och kollektivtrak egentligen hör ihop. Jämställdhet handlar då främst om hur de enskilda familjerna fördelar det obetalda arbetet sinsemellan. Detta individinriktade synsätt åtföljs inte sällan av en berättelse om att skillnaderna mellan män och kvin- nor inte längre är så stora och frågor om kön verkar därför inte bli så viktiga. 
 Men jag tror att det får mindre och mindre betydelse, i och med att männen i dag också tar ett helt annat 
 ansvar för barn och hämtar och lämnar på dagis och sånt här. Men bland dom äldre så har du fortfarande att det är oftast kvinnan som går och handlar och det. Och hon ser ju, hon har ju andra behov för att kunna transportera sig och ta sin varuvagn eller shopping- väska med sej, mot vad mannen har. Men jag tror att det har suddats ut mer och mer dom gränserna i och med att vi  våra unga män ställer upp i familjen på ett helt jämställt sätt. 
 Att de enskilda individerna i familjerna rekommen- deras att  ta för sig  gör att frågan förpassas bort från politikens arena. Tanken att samhällsstrukturerna i stort påverkar individens förmåga att ta för sig verkar inte längre nnas med skriver Burnett. 
  man måste så att säja ta för sej i familjelivet på ett bättre sätt. Jag menar ett samhälle kan inte kommen- 
 dera fram allting sånt där.  
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Uppdrag till Rikstraken 
 Regeringen bör ge Rikstraken i uppdrag att ta initiativ till en löpande dialog med trakhuvud- män, andra trakutövare och entreprenörer för att systematiskt uppmärksamma jämställd- hetsperspektivet i all planering av trak. 
 Den nyinrättade kollektivtrak- 
 delegationen 
 Regeringen uttalade i propositionen  
 Transportpolitik för en hållbar utveckling  
 (prop.  
 1997/98:56 
 ) att den lokala och regionala kollektivtraken kan ses som en del av den grundläggande samhällsservicen och att sådan trak har stor betydelse för uppfyllandet av de transport- politiska målen. Den bidrar till ökad välfärd, regional utveckling och jämlikhet genom att ge människor möj- lighet att nå arbetsplatser, skolor och olika typer av 
 service.  
 51  
 Det senaste decenniet har dock resandet i den lokala 
 och regionala kollektivtraken stagnerat, framför allt med buss, samtidigt som resandet med bil kontinuer- ligt har ökat. Jämit kan konstatera att ingen har ställt sig frågan vilken betydelse det kan ha att det i princip har varit enbart män som har utformat och beslutat om transportsystemet i sin helhet. 
 En hög andel kollektivresande är som Jämit ser det en viktig del av ett hållbart transportsystem. Kollektiv- traken som en del av den grundläggande samhälls- servicen bidrar till transportsystemets tillgänglighet. Den har därmed en positiv påverkan på tillväxt och sysselsättning. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 I maj  
 2001  
 beslöt regeringen om en kollektivtrak- delegation (direktiv  
 2001:1 
 ) med uppgift att, utifrån ett konsument- och helhetsperspektiv identiera, analysera och beskriva kollektivtrakens problem och möjlig- heter, formulera mål och visioner samt föreslå föränd- ringar av organisation, regelverk o.dyl. av betydelse för kollektivtrakens utveckling och ett ökat kollektivt resande. Dessutom ska delegationens arbete enligt direktiven ske utifrån ett jämställdhetsperspektiv med utgångspunkt i Jämits slutbetänkande. 
 Delegationen har också till uppgift att vara ett forum för ett fördjupat samarbete mellan staten och övriga aktörer på den lokala och regionala kollektivtrakens område. Kommittén ska föreslå åtgärder som kan stimulera kollektivtrakens utveckling och öka kollek- tivtrakens andel av resande. Den ska också se över lagstiftningen på området. Det som Jämit ser som absolut nödvändigt i delegationens arbete är att detta sker utifrån ett jämställdhetsperspektiv med utgångs- punkt i Jämits slutbetänkande. 
 52 
 Med tanke på statistiken som visar att transportsektorn fortfarande domineras fullständigt av män, blir dele- gationens uppgift att arbeta utifrån ett jämställdhets- perspektiv av stor betydelse för det sammanlagda resultatet i framtiden. Det är viktigt att delegationen också i sina kontakter med lobby- och branschorgani- sationer på transportområdet, hanterar relationerna just med tanke på att det är nästan enbart män som företräder dessa organisationer. Det gäller för delega- tionen att i lika stor utsträckning tillfråga kvinnor på olika nivåer och i olika sammanhang vad de tycker. Det räcker inte med  
 50 
 % kvinnor i delegationen för att ett jämställdhetsperspektiv ska nnas. Kollektiv- trakdelegationen måste låta hela sitt arbete genom- syras av ett jämställdhetstänkande. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Jämställdhet i transportpolitiken 
 Idén om mainstreaming är att alla politikområden ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv, således även transportpolitiken. Våren 1998 fastslog riksdagen de trans- portpolitiska mål som gäller idag. Målen är, liksom tidigare, utformade som ett övergripande portalmål med fem delmål 
 11 
 . 
 Det övergripande målet för transportpolitiken ska vara att säkerställa en samhällsekonomisk effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. De fem delmålen är följande: 
 Ett tillgängligt transportsystem 
 , transportsystemet ska utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbehov kan tillgodoses. 
 En hög transportkvalitet 
 , transportsystemets utformning och funktion ska medge en hög transportkvalitet för näringslivet. 
 En säker trak 
 , det långsiktiga målet för traksäkerheten är att ingen ska dödas eller skadas allvarligt till följd av trakolyckor. Transportsystemets utformning och funktion ska anpassas till de krav som följer av detta. 
 En god miljö 
 , transportsystemets utformning och funktion ska anpas-  
 53  
 sas till krav på en god och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- och 
 kulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållning med mark, vatten och andra naturresurser ska främjas. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
  
 En positiv regional utveckling 
 , transportsystemet 
  
 ska främja en positiv regional utveckling genom att dels utjämna skillnader i möjligheterna för olika delar av landet att utvecklas, dels motverka nack- delar av långa transportavstånd. 
 Regeringen angav i prop.  
 1997 
 / 
 98 
 : 
 56  
 att de transport- politiska målen är långsiktiga mål som bör ligga fast över en längre tidsperiod och ge uttryck för behovet av kontinuitet och långsiktighet i transportpolitiken. Angående frågan om effektivitet skulle utgöra ett sär- skilt delmål ansåg regeringen att detta inte behövdes. Skälet var enligt regeringen att effektivitetsmålet lig- ger inbyggt i det övergripande transportpolitiska målet och en strävan efter samhällsekonomisk effektivitet borde prägla alla avvägningar och beslut i transport- politiken. Att effektiviteten i transportsystemet sätts i centrum är således en förutsättning för att de över- ordnade välfärdsmålen ska kunna uppnås 
 12 
 . 
 Frågan om jämställdhet bör anges som ett särskilt 
  
 54 
  
 delmål kan å ena sidan jämföras med de argument som framkom beträffande effektivitet som ett särskilt del- mål. Dels kan argumentet vara att jämställdhet i sig redan är ett övergripande mål, dels utifrån att själva begreppetmedborgarejuhandlaromkvinnorochmän. 
  
 Å andra sidan grundas hela jämställdhetspolitiken på det faktum att medborgare oftast blir män i ett sam- hälle där mannen är norm. Att se det som en fråga om förtydligande, som att ändra ordet medborgare till kvin- nor och män räcker inte heller. Mainstreaming som idé bygger på att jämställdhetspolitiken ska genomsyra alla andra politikområden. Att genomsyra är inte det- samma som att lägga till något annat, det innebär att det ursprungliga målet genom jämställdhetspolitiken blir något nytt, något mer. 
 Jämit anser att målet för jämställdhetspolitiken måste integreras i transportpolitiken och föreslår ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem. 
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem 
 Regeringen bör snarast föreslå att riksdagen fastställer ett sjätte delmål för ett jämställt transportsystem med följande formulering. 
 Målet är ett jämställt transportsystem, där transportsystemet utformas så att det svarar mot både kvinnors och mäns transportbehov. Där både kvinnor och män ges samma möjlig- heter att påverka dess tillkomst, utformning och förvaltning och där både kvinnors och mäns värderingar tillmäts samma vikt. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Myndigheternas ansvar för jämställdhet 
 För att jämställdhetsarbetet ska utvecklas i myndigheternas externa och interna verksamhet måste riksdag och regering ta ansvar för att driva på utvecklingen vilket kan ske på olika sätt. Regeringens styrning av statliga myndigheter utövas med hjälp av era medel, via instruktion för myndigheten, genom årliga regleringsbrev eller genom särskilda uppdrag. 
 Regeringen bör i sina regleringsbrev konkretisera kraven, kräva återrappor- tering och göra utvärderingar. Dialogen mellan departement och myndig- heter måste föras till dess att en dialog i denna fråga är uppenbart onödig. 
 Myndigheternas jämställdhetsarbete måste drivas både inom den interna och den externa verksamheten och så att säga stå på två ben. 
 Mainstreaming i den interna verksamheten 
 Jämit har studerat regleringsbreven för år  
 2001  
 för Vägverket, Banverket, Luftfartsverket, Sjöfartsverket, Rikstraken och Statens institut för kom- munikationsanalys. Jämit konstaterar att regeringen för fyra av dessa sex myndigheter ställer krav på återrapportering beträffande myndigheternas 
 kompetensförsörjning.  
 55  
 Detta krav ställs på Vägverket, Banverket, Sjöfartsverket och Luft- 
 fartsverket och innebär att myndigheterna ska redovisa hur den etniska och kulturella mångfalden beaktats vid rekrytering av ny personal. Något krav på redovisning av jämställdhet nns inte. I Vägverkets regleringsbrev nämns 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 dock ordet kön. Här anges att Mångfalden skall bely- sas genom en redovisning av personalsammansätt- ningen med avseende på kön, ålder, formell utbild- ning samt vidtagna åtgärder för att främja etnisk och kulturell mångfald bland de anställda. 
 Jämit anser att så som regleringsbreven nu är utfor- made nns det en uppenbar risk att såväl frågan om etnisk och kulturell mångfald som frågan om jäm- ställdhet tappar kraft. De politiska målsättningarna tar i realiteten udden av varandra. 
 Jämställdhet är en fråga om rättvisa mellan könen. Den omfattar alla människor och grupper. Ett jäm- ställdhetsperspektiv kan därmed alltid speciceras uti- från vad det betyder och vilka konsekvenser olika beslut får för olika grupper av människor. 
 Jämit anser vidare att det är mycket angeläget att regeringen kontinuerligt, och i dialog med myndighe- terna, ställer krav på en ökad jämställdhet. Myndig- heternas jämställdhetsplaner bör vara en del av under- laget för denna dialog. 
 56 
 Mainstreaming i den externa 
 verksamheten 
 Regeringen gav i oktober  
 1999  
 i uppdrag åt Banverket, Vägverket, Luftfartsverket, Sjöfartsverket, Kommu- nikationsforskningsberedningen, Rikstraken, Statens institut för kommunikationsanalys och Statens väg- och transportforskningsinstitut att särskilt redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att utveckla jämställdheten inom respektive myndighets verksamhetsområde samt lämna en bedömning av hur genomförda åtgärder på- verkar jämställdheten. I maj  
 2000  
 lämnade myndighe- terna sina svar till regeringen. Regeringen har därefter överlämnat dessa till Jämit för närmare analys och beak- tande i det fortsatta utredningsarbetet. 
 Jämit har kunnat konstatera att myndigheternas redovisning i första hand handlade om jämställdhet i den interna verksamheten. Några förslag handlade även om att utveckla jämställdhet i den externa verk- samheten. 
 Vägverket föreslår i sin redovisning bl.a. insatser för att utveckla sociala konsekvensbeskrivningar som visar hur investeringar i ny transportinfrastruktur kan beskri- vas utifrån de konsekvenser de får för olika individer. 
 Två fallstudier nämns, traksäkerhetsprojektet Säker- eken i Blekinge samt Transportsystem i Siljansnäs. 
 Banverket anger behov av att se över verkets hand- böcker för att föra in jämställdhetsaspekter såväl i den långsiktiga som kortsiktiga planeringsprocessen. Det handlar också om ökade behov av utbildning för med- arbetare och operatörer. 
 Rikstraken lyfter bl.a. fram frågor och förslag som rör upphandling sett ur ett jämställdhetsperspektiv. 
 I en redovisningsuppgift gjord av elever vid en kurs vid Umeå universitet som heter Kön, Naturvetenskap och Teknik har man granskat Banskolan i Ängelholm utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Utbildningen i Banskolan handlar mycket om teknik; järnvägsteknik, banteknik, signalteknik etc. Banskolan har att följa den av Banverket gemensamt utformade jämställdhets- planen. Den talar om den kompetenshöjning som sker av att både mäns och kvinnors erfarenheter och syn- sätt tas tillvara. Målen för jämställdhetsarbetet ska vara att arbetsförhållanden och organisation är utfor- made på så sätt att kvinnor och män har samma möj- lighet till anställning, utveckling och befordran. Få kvinnor går dock utbildningen  
 46  
 män och  
 10  
 kvinnor, d.v.s.  
 82 
 % respektive  
 18 
 %. 
 Jämit anser att det nns idéer och tankar om hur jämställdhetsarbetet kan utvecklas inom myndighe- terna. Det är angeläget att regeringen utvecklar dia- logen med myndigheterna i dessa frågor. 
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Handlingsplan för myndigheternas externa och interna jämställdhetsarbete 
 Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att presentera en handlingsplan för hur arbetet med att integrera jämställdhets- perspektivet i den ordinarie verksamheten ska bedrivas. 
 Som exempel vill Jämit hänvisa till det jämställdhetsarbete som utvecklats mellan socialdepartementet och berörda myndigheter. Socialdepartementets Genderprogram för social välfärd nns redovisat i en läges- rapport Ds 1999:64. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Styrning 
 Regeringens styrning av statliga myndigheter utövas bl.a. via instruktion för myndigheten, genom årliga reglerings- brev eller genom särskilda uppdrag. 
 För att åstadkomma en effektivare styrning och uppföljning av statlig verk- samhet tillsatte regeringen i november  
 1997  
 en särskild styrgrupp inom Finansdepartementet. Styrgruppens arbete nns redovisat i rapporten Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens 
 13 
 . Rapportens för- slag har legat till grund för regeringens utformning av regleringsbreven för utgiftsområde  
 22  
 (kommunikationer) för budgetåret  
 2001 
 . 
 Styrning kan också ske genom regler, vid upphandling och genom val av de prognosmodeller som ligger till grund för olika beslut. Jämit kom- mer i de följande avsnitten att behandla frågan om mainstreaming i de olika styrinstrumenten. 
 Riksrevisionsverkets granskning 
 Riksrevisionsverket (RRV) ck i september  
 1999  
 i uppdrag av regering- en att granska hur jämställdhetsaspekterna kommit till uttryck i rege- 
 ringens regleringsbrev till myndigheterna under budgetåret  
 1999 
 . I upp-  
 57  
 draget ingick även att analysera utvecklingen mellan åren  
 1997  
 och  
 1999 
 . 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 RRV som lämnade sin rapport  
 Jämställdhet – hur styr regeringen 
  
 14  
 till regeringen i juni  
 2000.  
 RRV framför bl.a.; 
  
 – 
  
 att kopplingen mellan de övergripande jämställd- hetspolitiska målen och departementens målfor- muleringar är otydlig, 
  
 – 
  
 att regeringen bör formulera en tydligare strategi för jämställdhetspolitiken när det gäller myndig- heternas externa arbete, 
  
 – 
  
 att regeringen klargör att mainstreaming är det arbetssätt som myndigheterna ska använda för att nå de jämställdhetspolitiska målen, 
  
 – 
  
 att regeringen utnyttjar möjligheten att styra myn- digheterna mot ett sådant arbetssätt via ett tillägg i verksförordningen ( 
  
 1995 
 : 
 1322 
 ), 
  
 – 
  
 att en av de viktigaste påverkansfaktorerna för det externa jämställdhetsarbetet är regleringsbrevet. 
  
 Andra viktiga faktorer som de intervjuade myndighe- terna själva lyft fram är betydelsen av att ledningen 
  
 58 
  
 engagerar sig, att resurser avsätts, att erfarenheter ut- byts och att personalen är medveten om hur jäm- ställdhetsarbetet påverkar verksamhetens resultat. 
  
 Mål- och resultatstyrning 
 Jämställdhetspolitiken har som mål att all verksamhet ska genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Som också riksrevisionverket pekat på i sin rapport är regle- ringsbrevet ett viktigt verktyg för regeringen att på- skynda jämställdhetsarbetet. 
 I regleringsbreven för Vägverket, Banverket, Sjö- fartsverket och Luftfartsverket redovisas för samtliga myndigheter mål för Sektorsuppgifter, d.v.s. etappmål kopplade till tillgängligt transportsystem, hög transport- kvalitet, traksäkerhet, god miljö och positiv regional utveckling. 
 Jämit föreslår dels ett nytt etappmål för ett jäm- ställt transportsystem under rubriken Sektorsupp- gifter, dels att regeringen ställer krav på att etappmål utvecklas med betoning på Trygghet och säkerhet i transportsystemen. Trygghet och säkerhet är en sådan fråga som kvinnor i olika forskningssammanhang visat sig värdera högre än män. 
 Solis visar i sitt forskningsprojekt  
 Räds- lans rum 
  
 15  
 att begreppet säkerhet i transportsamman- hang inte är tydligt denierat, men främst sätts i sam- band med kollisioner mellan fordon och fordon eller fordon och personer. Forskningsprojektet bekräftar internationella studier som visar att kvinnor förhåller sig till en, som de uppfattar, risk att utsättas för våld samt att detta inskränker kvinnors rörelsefrihet och påverkar deras val av transportmedel. När kvinnor använder sig av strategier, som t.ex. att undvika cykel- vägar och gångtunnlar, är det rimligt att anta att de löper mindre risk att bli överfallna men större risk att bli påkörda. För dem som arbetar med och ansvarar för den fysiska planeringen är det viktigt att vara medve- ten om detta. Vikten av att införliva trygghetsaspekten i säkerhetsbegreppet framhålls. 
  
 I rapporten  
 Tryggare stad – kan man förändra räds- lans platser? 
 16  
  
 visar Baker på behovet av att frågan om trygghet kommer in på ett tidigt stadium i plane- ring och projektering. Eftersom kvinnors inytande över stadens utformning traditionellt har varit svag, så är ett av syftena med boken att uppmärksamma på att stadsmiljöer inte upplevs lika av alla. Kvinnors erfaren- heter av stadsrummet kan skilja sig från mäns erfaren- heter skriver Collins. 
  
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Etappmål för ett jämställt transportsystem 
 Regeringen bör i regleringsbrev till myndighe- terna införa ett nytt etappmål för ett jämställt transportsystem. Etappmålet för ett jämställt transportsystem bör vara; 
  
 – 
  
 Att all relevant information redovisas utifrån kön. 
  
 – 
  
 Att eventuella skillnader mellan kvinnor och män redovisas och analyseras. 
  
 – 
  
 Att berörda myndigheter i sina beslut beaktar dessa skillnader. 
  
 Etappmål för trygghet och säkerhet 
 Regeringen bör ge berörda myndigheter i 
 uppdrag att utveckla etappmål med betoning 
 på trygghet och säkerhet. 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Exempel på mainstreaming 
 Nedan anges exempel på jämställdhetsperspektiv inom Vägverkets sektoransvar för tillgängligt transportsystem och traksäkerhet. Exemplen har tillkommit för att visa hur ett jämställdhetsperspektiv kan se ut i den praktiska tillämpningen i bentliga mål. Motsvarande resonemang kan tillämpas på andra myndigheters sektorsansvar. 
 Målet för ett tillgängligt transportsystem 
  
 Målet att antalet dödade till följd av vägtrakolyckor per fordonskilometer på det statliga vägnätet ska minska år 2001, jämfört med år 2000. 
  
 Återrapporteringskraven innehåller bl.a. följande krav. 
  
 Antalet dödade och polisrapporterade svårt skadade totalt ska redovisas liksom antalet dödade och polis- rapporterade svårt skadade, fördelade på väghållare och trakantkategori. 
  
 Målet inrymmer bl.a. följande preciseringar enligt Vägverkets regleringsbrev för 2001. 
  
 Målet är att andelen funktionshindrade som kan utnyttja vägtransportsystemet ska öka. 
  
 Målet är att andel och antal resande till fots, med cykel och med buss sammantaget ska öka. 
  
 Som återrapporteringskrav anges bl.a. följande. 
  
 Andelen funktionshindrade och barn som kan nyttja väg- transportsystemet ska redovisas uppdelat på funktions- hindrade och barn samt på vilka som färdas med buss. 
  
 Jämits förslag innebär att regeringen ställer krav på Vägverket att i sin återrapportering ange; 
  
 Att all relevant information redovisas utifrån kön. 
  
 Att eventuella skillnader mellan kvinnor och män redovisas och analyseras. 
  
 Att verket i sitt beslut/förslag till åtgärder beaktar dessa skillnader. 
  
 Som exempel på varför en analys kan vara viktig vill Jämit lyfta fram Vägverkets egen studie av kvinnors och mäns värderingar i frågor som rör traksäkerhet. Studien nns redovisad i publikationen  
 Traksäkerhet 
 18 
  
 . 
  
 Jämits förslag innebär att regeringen ställer krav på Vägverket att i sin återrapportering ange; 
  
 Att all relevant information redovisas utifrån kön. 
  
 Att eventuella skillnader mellan kvinnor och män redovisas och analyseras. 
  
 Att verket i sitt beslut/förslag till åtgärder beaktar dessa skillnader. 
  
 Som exempel på varför en analys kan vara viktig så vill Jämit peka på den analys som handikappombudsman- nen delgett regeringen (1999). Av regeringens skrivelse 
 Jämställdhetspolitiken inför  
 2000-talet 
 framgår att 
  
 handikappombudsmannen, som studerat tillämpningen av färdtjänstlagen ur ett könsperspektiv, kunnat konstatera att kvinnor förefaller att missgynnas i förhållande till män när det gäller rätten till färdtjänst. Analysen bygger på länsrätternas domar i färdtjänstmål 
 17 
 . 
 Målet om traksäkerhet 
 Målet inrymmer bl.a. följande preciseringar enligt Vägverkets regleringsbrev för 2001. 
  
 Målet för 2001 är att Vägverket genom sin verksamhet ska bidra till att antalet dödade och svårt skadade till följd av vägtrakolyckor minskar och att antalet dödade i vägtrakolyckor understiger 270 dödade år 2007 inom hela vägtraksektorn. 
  
 Av rapporten framgår bl.a. 
  
 59 
  
 Drygt hälften av de tillfrågade (cirka 5.000 personer), er kvinnor än män, anser det oacceptabelt att människor dödas i traken. 
  
 Drygt en fjärdedel av de tillfrågade, er kvinnor än män, anser det realistiskt med noll dödade i traken. 
  
 Knappt hälften av de tillfrågade, betydligt er kvinnor än män, anser det rimligt att sänka hastigheten för att öka traksäkerheten. 
  
 Mer än hälften av de tillfrågade tycker att gränsen för rattfylleri borde gå vid noll promille. Kvinnor är gene- rellt mer positiva till en nollgräns än män. 
  
 Drygt hälften av de tillfrågade tycker att det är viktigare att följa trakrytmen än att hålla hastighetsgränserna, män i högre grad än kvinnor. 
  
 Som fotgängare använder kvinnor reexer oftare än män. 
  
 På frågan om nya bilar inte borde gå att köra fortare än 130 km/tim framgår att män värderar möjligheten att kunna köra fort mycket högre än kvinnor. 
  
 Om kvinnors värderingar vore typiska i beslutsfattandet skulle vägarna se annorlunda ut  säger Castillo, ställföreträdande chef för Vägverkets traksäkerhetsenhet i DN den 4 maj 2000. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Regler 
 Jämit har ställt sig frågan vilken styrverkan som regler om planering och prövning kan ha när det gäller jämställdhet och kommunikationer. Nguyen har på uppdrag av Jämit analyserat väglagen, lagen om byggande av järnväg, luftfartslagen, lagen om inrättande, utvidgning och avlys- ning av allmän farled och allmän hamn, plan- och byggla- gen och miljöbalken 
 19 
 . 
  
 Jämställdhetsperspektivet i bentliga lagar 
  
 Hur tar sig jämställdhetsperspektivet ut i de bentliga lagarna? Finns per- 
  
 spektivet där redan idag? Eller behöver lagarna förändras för att bli bättre 
  
 än idag/överhuvud taget synliggöra jämställdhetsperspektivet vid tillämp- 
  
 ningen av lagarna. 
  
 Kommunikationslagarna är genomförandeinriktade och fokuserar mark- 
  
 åtkomst (rättsligt förfogande) och hinder mot genomförandet. Jäm- 
  
 ställdhet har inte en given plats där. Plan- och bygglagen har ansvar för 
  
 att planera med ett allsidigt framtidsperspektiv. Där kan jämställdhet vara 
  
 en naturlig del. Miljöbalken ska motverka störningar men jämställdhet 
  
 60 
  
 denieras varken som en hälso- eller miljöfråga. 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Principer för att öka jämställdhet genom dessa regler kan handla om 
  
 portalparagrafer som synliggör jämställdhet; nya i kommunikationslagarna och kompletterade i PBL och miljöbalken, 
  
 beslutsunderlag som redovisar konsekvenserna för både kvinnor och män, samt 
  
 beslut som redovisar hur konsekvenserna påverkat avgörandet. 
  
 Regler ger styrmedel, men aktörernas attityder och tillgång till fakta och metodstöd är av större praktisk betydelse. Dock utan krav i reglerna kommer dessa förmodligen inte att utvecklas. Beslut kan vara över- gripande och av policykaraktär, detaljerade och genom- förandeinriktade. 
 Policy 
 Övergripande beslut är exempelvis riksdagens beslut om budget, om ny lagstiftning och om inriktningen av infrastrukturplaneringen enligt förordningen om natio- nell väghållningsplan ( 
 1997 
 : 
 262 
 ) m.m. Det är också regeringensinstruktioneromsektorsinriktningengenom exempelvis målformulering, uppdrag eller reglerings- brev. Men det kan också vara det första steget i pla- neringen av nya anläggningar, den s.k. förstudien som genomförs av vägtransportsektorn i enlighet med väg- lagen. De visioner och strategier som formuleras kan sällan bli konkreta, men viktiga förutsättningar för jämställdhet bör ändå kunna formuleras redan nu: 
  
 frågan om jämställdhet görs synlig, som en förut- sättning bland andra, 
  
 beslutsunderlag tar upp fakta om både kvinnor och män och ser saken i såväl kvinnors som mäns perspektiv, 
  
 konsekvensbeskrivningar av alternativa visioner och strategier tar upp följderna såväl för kvinnor som för män, 
  
 utvärdering av alternativa visioner (mål) eller alternativa strategier för att nå dit, görs med stöd av både kvinnors och mäns värderingsgrunder och där både kvinnor och män deltar, 
  
 inriktningen (ambitionen, prioriteringen) av jäm- ställdhetsarbetet i de kommande besluten anges i klartext. 
  
 Det handlar på denna nivån om att frågan om jäm- ställdhet ska bli synlig. 
 Planer 
 Planer kan vara översiktliga och visionära (med eller utan fysisk/geogrask koppling) eller bindande och styrande i detalj. 
 Översiktliga fysiska planer är exempelvis vägutred- ning, järnvägsutredning och kommunal översiktspla- nering. De redovisar vad områden bäst används till och bedömer var lämplig lokalisering av kommunika- tioner nns, utifrån grova korridorer. 
 Frågor som bör gå att identiera kan vara planens betydelse för ändrade förhållanden mellan stad/land, nya transportmönster, ändrad servicegrad, arbets- marknad och bostadsformer samt hur det på olika sätt inverkar på kvinnors och mäns vardag. Det ger utgångs- punkt för att få: 
  
 för planen viktiga aspekter på jämställdhet synliga, som en förutsättning bland andra, 
  
  beslutsunderlag som blir tillräckligt brett och 
  
 61 
  
 djupt, när det tar upp kvinnors och mäns perspektiv på sakfrågorna som planen hanterar, 
  
 konsekvensbeskrivningar av alternativa sätt att nå planens mål (syfte) som tar upp följderna såväl för kvinnor som för män, 
  
 utvärdering av alternativa lösningar med stöd av både kvinnors och mäns värderingsgrunder, 
  
 inriktningen (ambitionen, prioriteringen) av jäm- ställdhetsarbetet i de kommande besluten tydlig. 
  
 Detaljerad plan som exempelvis arbetsplan för väg, järnvägplan och detaljplan enligt plan- och bygglagen, medger viss markanvändning, ger byggrätt och anvi- sar principer (inte detaljer) för utformning. Beslutens styrverkan gör att de måste hantera även genomför- ande inriktade frågor om hur och när. Detta är för- modligen den sista möjligheten att effektivt styra förutsättningarna för jämställda kommunikationer; därefter är det inte mycket att göra åt sträckningar och stationslägen eller hållplatser. Man slipper också ta upp grundläggande detaljer varje gång, genom att tyd- ligt lägga fast principer. Det kan t.ex. gälla att få öppna, ljusa (trygga) passager och lägen för hållplatser. Det 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 ger en god grund för att fullfölja kloka tankar ända ner i upphandlingen och genomförandet av byggande och trakering. 
 Även i denna plannivå är det viktigt att få: 
  
 för planen viktiga aspekter på jämställdhet synliga, som en förutsättning bland andra som ska beaktas vid avvägningarna i beslutet, 
  
 beslutsunderlag som blir tillräckligt brett och djupt, när det tar upp kvinnors och mäns perspektiv på sakfrågorna som planen får hantera, 
  
 konsekvensbeskrivningar av alternativa utform- ningar med tanke på följderna för både kvinnor och män, så att planens syfte kan nås på samlat bästa sätt, 
  
 en utvärdering av alternativa lösningar med stöd av både kvinnors och mäns värderingsgrunder, 
  
 klargjort vilka genomförandefrågor som måste följas upp i de fortsatta besluten, så att inte tidigare ambitioner faller på målsnöret. 
  
 62 
  
 Prövning – tillstånd, lov, dispenser 
  
 Prövningsbesluten om den konkreta verksamheten 
  
 (miljöfarlig verksamhet, byggande i vatten, byggande 
  
 av anläggningar m.m.) är väldigt specialiserade och 
  
 ingen av dem är (idag) direkt riktad på att säkra jäm- 
  
 ställdhet. På så sätt kan man tycka att denna besluts- 
  
 nivå just nu är irrelevant för jämställdhet. Men efter- 
  
 som besluten så att säga av misstag kan förstöra tidi- 
  
 gare, goda ambitioner, så måste ändå jämställdhet n- 
  
 nas kvar som en att fråga. De av planerna precisera- 
  
 de genomförandefrågorna måste klaras, med andra 
  
 ord. Det är dock oklart vilka aktörer som kan tänkas 
  
 ta på sig detta av egen kraft eller efter påtryckning. 
  
 Mainstreaming i kommunikationslagarna 
 Ingen av lagarna om kommunikationer har egentliga portalparagrafer, som beskriver det yttersta syftet med regleringen 
 20 
 . De olika reglerna visar emellertid vad det går ut på: 
  
 Järnväg och väg behöver redskap för att pröva var lämplig lokalisering nns och för att skaffa just den marken. Besluten binder hänsynsnivån, bl.a. utformningen. Regleringen skapar också former för samråd med andra aktörer och fördelar makten dem emellan. Beslutsinstrumenten fokuserar på teknik, ekonomi, natur och kultur. 
  
 Flygplatsers lokalisering prövas (främst) genom miljöbalken och Luftfartslagen ägnar sig mest åt traken, med fokus på säkerhetsfrågor för luft- fartyg, besättning m.m., miljökrav på luftfartyg samt trakerarens kompetens och ekonomiska förutsättningar. 
  
 Hamnars lokalisering prövas genom miljöbalken, men hamnens utnämning till allmän, vilket med- för mer trak, görs med Farledslagen. Läget i regionen liksom olika näringars behov av allmän hamn spelar då in. Var vägen för fartygen ska lokaliseras, det bestäms också med farledslagen. Säkerhetsfrågor står i fokus, men även farledens störningar för omgivningen. 
  
 Ingen av lagarna använder begrepp som tydligt pekar ut jämställdhet som en del av de allmänna intressen lagen ska främja. Det nns emellertid inget i regler- nas syfte eller logik som hindrar att jämställdhet förs in som ett perspektiv vid bedömningar. 
 Jämit anser att regeringen bör se till att jämställd- hetsperspektivet förs in i kommunikationslagarna. 
  
 Genomförandet 
  
 Mainstreaming i plan- och bygglagen 
  
 Långvariga och goda ambitioner kan haverera i det sista skedet om inte villkor klargörs vid upphandling, om hur anläggningar ska utformas, och om sanktioner motsvarande dem som nns för förseningar inte kopp- las dit, så lär det bli besvikelser i många fall när resul- tatet står där. 
 Översiktsplaner och detaljplaner är kommunens instru- ment för att aktivt styra var och hur bebyggelse ska ske. Det kommunala planmonopolet visar tyngden i den rättigheten. Jämställdhetsperspektiv är i högsta grad relevant för bebyggelseutvecklingen och planen kan därigenom även synliggöra jämställdhet som ett viktigt perspektiv i beslutsfattandet. Det ger frågan om jäm- ställdhet en fribiljett in till många beslutsfattare. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Översiktsplaner ska dessutom vara landets gemen- samma karta, som visar var det nns ett allmänt (nationellt eller lokalt) intresse av att använda ett geo- graskt område för ett visst syfte. Detta hör inte ihop med det kommunala planmonopolet, utan är främst ett statligt intresse där kommunen har anförtrotts genomförandet 
 21 
 . Planen ska i princip nnas hos alla beslutsmyndigheter som ska tillämpa miljöbalken. Jämställdhet är emellertid inte ett sådant självständigt allmänt intresse, kopplat till en viss markanvändning. Däremot kan jämställdhet vara en sådan social aspekt som avgör om exempelvis markanvändning för kom- munikationer ska prioriteras framför annan användning. 
 Plan- och bygglagens portalparagraf ger tolknings- mönster och öppnar för jämställdhet. 
  
 PBL 1 kap 1 §  
 Denna lag innehåller bestämmelser om planläggning av mark och vatten och om byggande. Bestämmelserna syftar till att med beaktande av den enskilda människans frihet främja en samhällsutveckling med jämlika och goda sociala levnadsförhållanden och en god och långsiktigt hållbar livsmiljö för människorna i dagens samhälle och för kommande generationer. 
 Källa: Plan- och bygglagen (1987:10) 
 Förarbetena 
 22  
 illustrerar ytterligare vad som ska prägla tillämpningen, med begrepp som demokratiska princi- per, solidaritet, integration. Ändringen  
 1994 
  
 23  
 förstärkte genom ordet livsmiljö planeringens framåtsyftande funktion, d.v.s. att medverka till goda helhetslösningar snarare än att lösa konikter mellan konkurrerande intressen. 
 Jämlikhet nns uttryckligen med men jämställd- het är ett nyare begrepp och förslag till ändringar som kan förtydliga detta har varit på gång, se Boverkets rapport  
 Hela Samhället  
 från  
 1996 
 . 
 Kommunen har alla möjligheter att utgå från ett jämställdhetsperspektivvid bedömning av lämplig mark- användning och därmed sammanhängande utveckling av samhället. Det nns inget hinder i reglerna och ordet jämlikhet öppnar dörren. 
 Jämit anser att jämställdhetsperspektivet bör föras in i plan- och bygglagen. 
 Mainstreaming i miljöbalken 
 Miljöbalken styr i princip miljöstörande aktiviteter genom att säga nej eller ja på vissa villkor. Villkoren kan t.ex. styra lokalisering, resursanvändning och begränsa störningar. Straffansvar inskärper vikten av att söka rätt tillstånd och följa villkoren. 
 Om något av dessa styrmedel ska vara av betydelse för jämställdhet beror emellertid helt på denitionen av hälsa  miljö. 
 Portalen ger tolkningsbasen. Den inledande por- talparagrafen innehåller många perspektiv på miljö, och förarbetena anger att begreppsparet hälsa  miljö syftar på alla relevanta delar av punkterna, vilka ska läsas in i alla regler i balken där detta samlingsbegrepp används 
 24 
 . 
  
 MB 1 kap 1 §  
 Bestämmelserna i denna balk syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generatio- ner tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En 
 sådan utveckling bygger på insikten att naturen  
 63  
 har ett skyddsvärde och att människans rätt att 
 förändra och bruka naturen är förenad med ett ansvar för att förvalta naturen väl. 
 Miljöbalken skall tillämpas så att 
  
 1. 
  
 människors hälsa och miljön skyddas mot skador och olägenheter oavsett om dessa orsakas av föroreningar eller annan påverkan, 
  
 2. 
  
 värdefulla natur- och kulturmiljöer skyddas och vårdas, 
  
 3. 
  
 den biologiska mångfalden bevaras, 
  
 4. 
  
 mark, vatten och fysisk miljö i övrigt används så att en från ekologisk, social, kulturell och samhällsekonomisk synpunkt långsiktigt god hushållning tryggas, och 
  
 5. 
  
 återanvändning och återvinning liksom annan hushållning med material, råvaror och energi främjas så att ett kretslopp uppnås. 
  
 Källa: Miljöbalken (1998:808) 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Hälsa och säkerhet är inte jämställda ord. Det nns emellertid inget i balkens (syfte eller) logik som hin- drar att jämställdhet förs in som ett perspektiv vid bedömningar. 
 Jämit anser att miljöbalkens portalparagraf bör för- tydligas med begreppet jämställdhet. 
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Jämställdhetsperspektivet i kommunika- tionslagarna, plan- och bygglagen och miljö- balken. 
 Regeringen bör i proposition se till att jäm- 
 ställdhetsperspektivet förs in i lagstiftningen. 
 64 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Upphandling 
 Jämit lyfter i sitt delbetänkande  
 Jämställdhet och IT  
 fram behovet av att jämställdhet också beaktas i offentlig upphandling. Jämit hänvisade till det då pågående arbetet inom Upphandlingskommittén, som bl.a. fått i uppdrag att 
 analysera frågan om antidiskrimineringsklausuler i upphand- lingsavtal. Kommittén lämnade sitt slutbetänkande i mars 2001 
 25 
 . 
 En mycket stor del av det dagliga resandet till och från arbete, skola, ser- vice och skola utförs av företag som inom ramen för trakhuvudmännens ansvar varit föremål för upphandling. Det är uppenbart att såväl anbuds- underlag som entreprenadföretagens policy påverkar både kvinnor och män. Det är därför angeläget att upphandlingarna genomförs på ett sätt som säkerställer att både mäns och kvinnors behov blir tillgodosedda. 
 Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjän- ster (FRIJA) lämnade sitt delbetänkande i januari  
 2001 
 . Även FRIJA har behandlat frågan om offentlig upphandling – med betoning på jäm- ställdhet 
 26 
 . 
 65 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Upphandlingskommittén redovisar i sitt slutbetänkande en analys av Stone angående möjligheterna att ta sociala hänsyn vid offentlig upphandling 
 27 
 . 
 Carter menar att frågan huruvida offentlig upphand- ling kan och bör utgöra ett instrument för att främja miljö- och socialpolitiska målsättningar har varit före- mål för diskussion både på europeisk och nationell nivå under de senaste åren. Rättsutvecklingen såväl som det rådande rättsläget måste förstås mot bakgrund av denna diskussion. Även det faktum att den ekono- miska tyngdpunkt som länge funnits i gemenskaps- rätten successivt har fått ge vika för konkurrerande målsättningar påverkar den rättsliga utvecklingen. 
 De ändringar i Romfördraget som genomfördes i och med Amsterdamfördragets ikraftträdande har lagt grunden för en tydligare rättslig ram för socialpoliti- Cardenas och arbetsrätten i EU. De sociala målsättningarna har fått en ökad tyngd i Romfördragets övergripande målsättningsbestämmelser. Exempelvis har ett mål om främjandet av en hög nivå i fråga om sysselsätt- 
  
 66 
  
 ning och socialt skydd samt jämställdhet mellan kvin- nor och män förts in i artikel  
  
 2 
 ; upprättandet av en gemensam marknad. 
 Bruun anger vidare att beträffande jämställdhet föreskrivs särskilt i artikel  
 3 
 . 
 2  
 att detta mål ska inte- greras med alla politikområden som anges i artikel  
 3 
 , vilken alltså inkluderar den inre marknaden och den fria rörligheten. Denna bestämmelse utgör ett starkt incitament till att jämställdhetshänsyn ska kunna föras in i den offentliga upphandlingen på nationell nivå, även om artikeln är adresserad till EU. 
 Bruun beskriver tre olika faser vid offentlig upp- handling då anbudsgivare och deras anbud kan bedömas enligt olika kriterier och analyserar i vad mån sociala hänsyn kan aktualiseras i de olika faserna. 
 Kvalikationskriterierna är avgörande för vilka entreprenörer som ska anses kunna vara med och kon- kurrera om upphandlingsprojekt. 
 Tilldelningskriterier eller utvärderingskriterierna avgör på vilka grunder man jämför de olika anbuden eller entreprenörerna, vem som ska erhålla upphand- lingsprojektet. 
 Kontraktskriterier eller tillkommande konkurrens- villkor tar sikte på de villkor under vilket avtalet ska utföras. 
 Sammanfattningsvis förefaller regleringen av utvärde- rings- eller tilldelningskriterierna i  
 EG-rättens 
  nuva- rande utvecklingsstadium, så som jag tolkar den, lämna ett viss nationellt skön för att driva åtminstone de poli- tikområden som prioriteras i fördraget, nämligen sys- selsättning, jämställdhet och miljö. skriver Warner. 
 FREIJA och Upphandlingskommittén drar något olika slutsatser av möjligheterna att införa antidiskri- mineringsklausuler i upphandlingskontrakt. 
 Upphandlingskommittén intar en försiktigare håll- ning och anger att  
 EG-domstolens 
  praxis visserligen ger stöd för slutsatsen att det är möjligt att i utvärde- ringsfasen ta sociala hänsyn som inte har en direkt koppling till det som upphandlas. Kommittén  
 anser det dock  
 (Jämits kursivering) vara förenat med vissa svårigheter att ta in  
 icke-ekonomiska 
  hänsyn som ett utvärderingskriterie. Skälet är att uppställda utvärde- ringskriterier ska ligga till grund för en bedömning av vilket anbud som är det ekonomiskt mest fördelaktiga. 
 Helt klart är emellertid enligt Upphandlingskom- mittén att sociala villkor, exempelvis villkor rörande antidiskriminering, kan tas in i form av tillkommande kontraktsvillkor. En förutsättning är att villkoren tas in i förfrågningsunderlaget och att de inte är diskri- minerande. Begränsningen ligger dock i att sådana villkor inte får exporteras, d.v.s. de får inte avse verksamheter som ligger utanför det land där den upphandlade enheten hör hemma 
 29 
 . 
 FREIJA å sin sida menar att det är fullt möjligt att ställa krav på att arbetsgivaren följer jämställdhetsla- gens regler om det aktiva jämställdhetsarbetet – att upprätta en jämställdhetsplan. Mot bakgrund av att kollektivavtalen i Sverige fyller en grundläggande funktion, ter det sig (också) naturligt att ett brott mot kollektivavtal kan leda till bedömningen att en anbuds- givare begått ett allvarligt fel i sin yrkesutövning. Skyldig- heten att såväl upprätta en jämställdhetsplan som att efterleva gällande kollektivavtal står enligt FREIJA väl i samklang med kvalikationskriterierna vid offentlig upphandling. FREIJA avser att utveckla diskussionen om vilka möjligheter det nns att vid offentlig upp- handling uppställa krav på sociala hänsyn på anbuds- givare och leverantörer i sitt huvudbetänkande 
 30 
 . 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Jämit anser att offentlig upphandling både kan och bör vara ett instrument för att också främja  
 miljö-, 
  jämställdhets- och övriga socialpolitiska målsättningar. 
 Jämit anser vidare att eftersom samhällsekono- miska bedömningar utgör underlag i värderingar av alternativ vid t.ex. investeringar borde samma metod kunna användas vid upphandling. Bedömningen av anbud vid upphandling görs utifrån utvärderings- kriterier som visar det mest ekonomiskt fördelaktiga, vilket även bör innefatta samhällsnytta. Det kräver dock att den samhällsekonomiska modellen utvecklas och inkluderar även jämställdhet. 
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Offentlig upphandling 
 Jämställdhet bör föras in som ett viktigt 
 styrmedel vid all offentlig upphandling. 
 67 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Samhällsekonomiska prognosmodeller 
 Kommunikationskommittén tog i sitt slutbetänkande (SOU 1997:35) bl.a. upp frågan om de värderingar av olika effekter (tid, miljö, hälsa, säkerhet m.m.) som används i samhälls- ekonomiska analyser är könsneutrala eller om det i grunden blir mäns värderingar som får genomslag i analyserna. Kommittén föreslog därför att det då planerade forsknings- och utvecklingsarbetet om samhällsekonomiska metoder och modeller även skulle inrymma analyser av skillnader i mäns och kvinnors värderingar och om dessa skillnader påverkar resultaten 
 31 
 . 
 I maj  
 1999  
 gav regeringen Statens institut för kommunikationsanalys (SIKA) och berörda trakverk i uppdrag att genomföra en nationell strategisk analys som underlag för regeringens inriktningsproposition för perioden 
  
 2002 
 – 
 2011 
 . 
  
 I uppdraget till trakverken och SIKA om den senaste strategiska analysen sades t.ex. följande: 
 68 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Redovisningen av fördelningseffekter skall koncen- treras till vilka delar av landet eller vilka grupper som får nytta av åtgärderna i transportinfrastrukturen i form av minskade restider och transporttider. Intressanta beskrivningar av fördelningen kan t.ex. gälla fördel- ningen mellan bilister, kollektivresenärer, gående och cyklister, mellan långväga och kortväga resande,  
 mellan män och kvinnor  
 (Jämits kursivering) samt mellan olika regioner. Uppdraget redovisades till regeringen i november  
 1999 
  
 32 
 . 
 Det nns med andra ord ett uttalat intresse hos regering och departement för att få en tydlig beskriv- ning av hur effekterna av trakåtgärder fördelar sig geograskt och på olika befolkningskategorier. 
 Exempel på målkonikter 
 Merritt Polk har i en debattskrift  
 Gender Equality and sustainable development  
 behandlat transportpolitikens hållbarhetsmål utifrån ett jämställdhetsperspektiv. Polk menar att målet om en uthållig utveckling kan utgöra ett hot mot målet om ett jämställt samhälle. Fokus riktas mot privatbilismen. Att reducera biltraken är en väg mot ett ekologiskt hållbart transportsystem. Ett medel är att successivt höja drivmedelsskatten. Effekten av sådan politik kan enligt King bli att vissa delar av befolkningen av ekonomiska skäl utestängs från bilan- vändning. Kvinnor använder redan idag bil i mindre omfattning än män. Kvinnor tjänar i genomsnitt min- dre än män, och forskning visar att kvinnor tar större miljöhänsyn och är mer kritiskt inställda till bilismen än män. Polk hävdar att kvinnor därför sannolikt också är mer villiga än män att minska bilanvändningen 
 33 
 . 
 Enligt King blir då resultatet ett uthålligt transport- system, som uppnås till priset av minskad jämställdhet mellan könen. Dilemmat enligt King är att jämställdhet kräver ökad tillgång till transporter, medan ekologisk uthållighet kräver att biltransporterna minskar. Polk anser att man förbiser dessa målkonikter och efter- lyser därför en diskussion om vad som krävs för att framgångsrikt kombinera de två aspekterna. 
 Jämit ställer sig då frågan om Winters resonemang kan ha någon bäring regionalt på hur tillgängligt transport- systemet är för kvinnor. Om en familj endast har råd med en bil och mannen är den som använder bilen, 
 kan det få en regional effekt för kvinnor att det inte nns kollektivtrak som ett alternativ till bilen? 
 Kvinnor arbetar mer deltid än män. Kvinnor har lägre inkomst än män. Får detta någon regional effekt för kvinnor? Kan det bli för dyrt för deltidsarbetande kvinnor att använda bil? Hur blir det för de lågutbil- dade? Kan för höga bilkostnader leda till utestängning av kvinnor från arbetsmarknaden? 
 Det nns idag inget underlag att dra några slutsatser utifrån. Jämit ser dock att det nns behov av analyser om kopplingen jämställdhet och regional balans. 
 Hantering av effekter för olika grupper i 
 nuvarande prognosmodeller 
 Under de senaste åren har en omfattande utveckling av modeller för persontrak genomförts. De nya model- lerna går under namnet SAMPERS. 
 Varje delmodell i systemet utgörs av en matema- tisk modell som beskriver hur sannolikheten för en viss person att göra ett visst val (t.ex. välja att åka kollek- 
 tivt till arbetet) påverkas av en rad olika förklarings-  
 69  
 variabler som beskriver alla de alternativa valmöjlig- 
 heter som individen står inför (t.ex. restider och res- kostnader för kollektivtrak, bil, gång och cykel vid valet av färdmedel för regionala resor). Modellerna innehåller dessutom variabler som fångar in hur san- nolikheten att göra ett visst val påverkas av socioeko- nomiska förhållanden, t.ex. kön och ålder. 
 Modellerna gör det möjligt att särredovisa resultat för följande befolkningsgrupper; olika åldersgrupper, män och kvinnor, personer eller hushåll med och utan bil. 
 Under året blir det sannolikt också möjligt att sär- redovisa resultat för olika inkomstgrupper. Det är värt att notera att det nns starka samband mellan grup- perna. Exempelvis tillhör kvinnor i högre utsträckning såväl gruppen låginkomsttagare som gruppen billösa. Systemet är försett med ett exibelt uttagssystem som gör det möjligt att redovisa resultat, som antal resor, personkilometer, restid, reskostnad, tillgänglighet och bilinnehav, för t.ex. grupper med olika resärende, olika färdmedel, olika åldersgrupper, män och kvin- nor, inkomstgrupper samt personer med och utan bil. Denna redovisning kan göras på valfri geogrask nivå, allt ifrån resultat för hela landet ända ner till resultat 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 för enstaka delområden (de regionala modellerna sär- skiljer ca  
 6 
 . 
 000  
 delområden i landet). 
 Uppbyggnaden av systemet gör det i princip möj- ligt att behandla skillnader mellan olika grupper på ett bra sätt. Rent tekniskt möjliggör också det nya syste- met en långtgående särredovisning av effekter för olika befolkningsgrupper. Möjligheterna att särredovisa resul- tat för olika grupper har därmed påtagligt förbättrats jämfört med tidigare modeller. 
 Bristande kunskap om mäns och kvinnors 
 värderingar 
 Jämit befarar att modellerna ändå inte förmår förklara de skillnader i beteende som olika grupper sannolikt uppvisar. Oron för att modellerna inte tillräckligt väl kan beskriva effekten av förändringar kommer från att modellerna förutsätter att män och kvinnor samt olika ålders- och inkomstgrupper har samma värdering av kostnad och restid. Detta innebär en kraftig förenkling som gör att man kan befara att modellerna inte förmår 
  
 70 
  
 förklara de skillnader i beteende som olika grupper sannolikt uppvisar. Vi vet dock idag alltför lite om hur värderingarna skiljer sig mellan olika grupper. 
  
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Uppdrag till Statens institut för kommunikationsanalys (SIKA) 
 Regeringen bör ge Statens institut för kommunikationsanalys i uppdrag att i sam- arbete med trakverken analysera och redovisa hur väl planeringsmodellerna beskriver fördel- ningseffekter för kvinnor och män i olika ålders- och inkomstgrupper samt redovisa hur eventuella brister kan åtgärdas. 
 Uppdrag till Verket för innovationssystem 
 (VINNOVA) 
 Regeringen bör ge Verket för innovations- system i uppdrag att som ett prioriterat område initiera forskning som rör kvinnors och mäns värderingar i frågor som rör tid, miljö och hälsa, säkerhet och trygghet i förhållande 
 till transporter. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Samhällsplanering – en demokratisk process 
 Jämställdhet är en fråga om demokrati och handlar om att kvinnor och män ska ha samma rättigheter och möjligheter att påverka och delta i samhällsutvecklingen. 
 Transportsektorns ansvar är att tillgodose både mäns och kvinnors behov av resor. Det innebär att kvinnor och män ska ges samma möjligheter att påverka transportsys- temets tillkomst, utformning och förvaltning. Det innebär att både kvinnors och mäns värderingar och villkor måste föras in i processen och tillmätas samma vikt. 
 Det moderna stadsbygget formades efter kriget utifrån ett ideal med områden uppdelade efter funktioner, bostäder för sig och arbetsplatser för sig. Bostadsområdena planerades för ett lyckligt familjeliv med lek- platser, planterade öppna ytor och bilfria miljöer. Men det medförde också storskalighet och långa avstånd mellan olika verksamheter skriver Petersen i rapporten  
 Hela Samhället 
  
 34 
 . 
 71 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 De senaste decenniernas tätortsutveckling har också inneburit en utspridning av bebyggelsen och en minsk- ning av befolkningstätheten, vilket i stort sett har skett på bilismens villkor. Effekterna av de fysiska struktu- rerna har därmed fått olika konsekvenser för kvinnor och män. 
 Samhällsplanering handlar bl.a. om frågor om var och hur bebyggelse, vägar och järnvägar ska lokalise- ras och utformas och om hur kollektivtraken ska utformas. Beslut om olika verksamheter som fattas av olika aktörer, på olika nivåer i samhället och med olika syften. Beslut som alla har stor betydelse för enskilda kvinnors och mäns vardagsliv i en ort, i en kommun eller i en region. 
 Förenklad beskrivning av huvudansvaret för markanvändning, kollektivtrak och infrastruktur 
  
 Nivå/Sektor 
  
 Markanvändning 
  
 Kollektivtrak 
  
 Infrastruktur 
  
 Nationell 
  
 X 
  
 Regional 
  
 X 
  
 Kommunal 
  
 X 
  
 72 
 Källa: Regional Samhällsplanering för ett miljöanpassat transportsystem RES Boverkets Rapport 1995:11 
 Samhällsplanering bör vara en demokratisk process som innebär att allmänheten – kvinnor och män – ges möj- lighet till inytande i såväl den fysiska planeringen som i infrastrukturplanering och i planering för kollektiv- trak. De olika planeringsformerna är emellertid mer eller mindre öppna för allmänhetens medverkan. 
 Kvinnors och mäns delaktighet i 
 kommunal översiktsplanering 
 Av plan- och bygglagen framgår att det är ett kom- munalt ansvar att planera för kommunens mark- och vattenanvändning. Lagens regler är inriktade på att planarbetet ska ske med öppenhet och insyn. Reglerna anger bl.a.; 
  
 hur samrådet ska ske och vad det måste behandla för frågor, 
  
 hur en bredare allmänhet informeras, 
  
 hur inkomna synpunkter ska behandlas, 
  
 vem som fattar beslut, 
  
 hur beslutet vinner laga kraft och sprids. 
  
 Fler män än kvinnor är delaktiga i den fysiska plane- ringen skriver Petersen i  
 Hela Samhället 
 . Boverkets rapport handlar bl.a. om att se skillnader mellan kvinnors och mäns värderingar och erfarenhe- ter i frågor som rör samhällsplanering. 
 Nedanstående exempel är hämtat från Ryssby i Ljungby kommun, Kronobergs län och redovisas i rapporten  
 Hela Samhället 
 . Det handlar om kommu- nens ambition att öka allmänhetens, särskilt kvinnor- nas deltagande i den kommunala planeringen. Cirka  
 100  
 kvinnor och män deltog i arbetet. Från början var bara  
 11 
 % av de som anmälde sitt intresse kvinnor. Kommunen förändrade detta genom att på olika sätt särskilt vända sig till kvinnorna. Det ck som resultat dels att den totala andelen kvinnor ökade till  
 56 
 % sam- tidigt som även er män anslöt sig till arbetet. 
 Metoden för att öka kvinnors deltagande i 
 Ryssby är generellt användbara även inom 
 andra områden: 
  
 Basunera ut planerade aktiviteter långt i förväg så att deltagande kan planeras in. 
  
 Lägg träffarna i närheten av bostäder och arbetsplatser. 
  
 Låt inte kommunen representeras av bara män, ge även kvinnliga förebilder. 
  
 Klargör att det inte fordras fackkunskap utan 
  
 att kunskap om livet på platsen är minst lika viktiga. 
  
 Tala i första hand om vad fysisk planering är till för, inte vad som krävs för att genomföra en planeringsprocess. 
  
 Ge mötena en informell karaktär. 
  
 Anordna träffar på kvinnliga arbetsplatser. 
  
 Bedriv ett aktivt informationsarbete. 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Kvinnors och mäns delaktighet vid 
 planering för vägar och järnvägar 
 Bestämmelser som reglerar enskilda och allmänhetens möjligheter att påverka planering av nya vägar eller järnvägar åternns i väglagen, lagen om byggande av järnväg och i miljöbalkens bestämmelser om miljö- konsekvensbeskrivningar. 
 Syftet med att införa krav på miljökonsekvens- beskrivningar i det svenska beslutssystemet var dels att få till stånd tydligare regler om beslutsunderlag för vissa beslutsprocesser men också att få en skärpning och en standardhöjning av kraven på beslutsunderlag. Avsikten var också att ge enskilda medborgare större möjlighet att påverka myndigheter och företag i sam- band med olika beslut som har stor betydelse för miljön och människors hälsa. 
 Det nns olika sätt att nå ut till allmänheten med information vilket inte automatiskt innebär att kvin- nor och män också deltar i planeringsprocessen. 
 Valet av mötesformer kan t.ex. vara en betydelse- full fråga för att såväl kvinnor som män ska bli inspi- rerade att delta. Frågor som rör vägar och järnvägar har i första hand setts som en teknisk fråga och kvinnor har i mindre grad än män varit delaktiga i dessa samråd. 
 Erfarenheter från ett möte mellan Banverkets representanter Campbell och Hernandez och allmänheten angående planer på en ny järnvägs- bro över sjön Runn i Falun; 
 Av de närvarande var ca  
 90 
 % män och många var oerhört insatta i frågor som traköden, axeltryck, lut- ning på spåret och stålindustrins behov. Det är bra att vi måste ha samråd så här tidigt, säger både Clark och Jensen. Vi får in en massa viktig information och folk som bor i området få större chans att påverka processen (ur Banverkets personaltidning Rallaren  
 2 
 / 
 1999 
 ). 
 Att göra er kvinnor delaktiga i samråden kan bl.a. handla om att som i Ryssby hitta nya platser, former och tider för möten, som bättre stämmer med kvin- nors villkor. 
 Kvinnors och mäns delaktighet vid 
 planering av kollektivtrak 
 I varje län nns en trakhuvudman som har ansvaret för den lokala och regionala kollektivtraken enligt 
 lagen om ansvar för viss kollektiv persontrak. Trak- huvudmannen utgörs av landstinget och kommunerna i länet gemensamt eller, om överenskommelse träffas om detta, antingen av landstinget eller kommunerna i länet. 
 Huvudmannens uppgifter ska handhas av lands- tinget och kommunerna i ett kommunalförbund eller om parterna enas om det genom ett aktiebolag. Trakhuvudmannens uppgifter, som bl.a är att fast- ställa trakutbud och taxor och trakens omfattning, anges årligen i en trakförsörjningsplan som antas av trakhuvudmannen efter samråd med de länstrak- ansvariga. 
 Allmänhetens möjligheter till inytande sker där- med indirekt via det politiska inytande som kom- muner och landsting utövar genom sitt ägarinytande. 
 Regelsystemet för trakplanering innehåller inga möjligheter till direkt inytande från medborgarna. 
 Genom att en stor andel av trakhuvudmännen valt att bli aktiebolag har kollektivtraken yttats allt längre 
 bort från den politiska arenan, skriver Martinez och  
 73  
 Wood i en  
 KFB-Rapport 
 Politikernas åter- komst? 
  
 35 
 . En annan rapport från KFB  
 Vad är en bra trakhuvudman? 
  
 36  
 innehåller en förstudie inför en eventuell utvärdering av trakhuvudmannen. 
 Av studien framgår att intervjuer med ett antal personer, väl insatta i villkoren för regional och lokal kollektivtrak, visar hur påfallande lite intervjuperso- nerna relaterade sina svar till de trakpolitiska målen när frågan ställdes om drivkrafterna bakom kollektiv- trakens utveckling. Den tydligaste drivkraften under  
  
 1990 
 -talet 
  har varit att hålla nere kostnaderna. 
 Medborgaren förefaller med andra ord i dagens läge att varken ha något direkt eller indirekt inytande i planeringen för kollektivtrak. De resenärsundersök- ningar som görs av Svenska Lokaltrakföreningen SLTF visar också att Lyhördhet för kunden tillsam- mans med Information vid förseningar får det allra lägsta betygen i den s.k. kundbarometern. I under- sökningen ingår  
 16 
 . 
 000  
 personer. 
 SLTF:s kundbarometer visar också att nästan  
 100 
 % av de tillfrågade personerna ( 
 98 
 % av kvinnorna och  
 97 
 % av männen) anser att kollektivtraken är bra för samhället men endast hälften av dessa ( 
 53 
 % kvinnor 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 och  
 61 
 % män) tror att politikerna har samma upp- fattning. 
 Samhällsplanering uppfattas av allmänheten som varande något enbart tekniskt och formellt, vilket också har avhållit kvinnor från att delta. I och med att samhällsplaneringen också får ett socialt syfte blir den också intressantare för bredare grupper. 
 Om samhällsplaneringen ses som något tekniskt så framstår naturligtvis planeringen av vägar och järnvä- gar och planeringen av kollektivtrak som något som enbart handlar om teknik. 
 Jämit anser att frågan om medborgarnas delaktig- het och inytande i kollektivtrakens utformning är en viktig fråga för den nyinrättade kollektivtrak- delegationen. 
 74 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Transportsektorn 
 Transportsektorn är en klart mansdominerad sektor och 
 män är också kraftigt överrepresenterade i alla sammanhang 
 där transportpolitiska åtgärder beslutas. 
 Transportsektorns aktörer 
 I Vägverkets ledning nns inte någon kvinna, i Banverkets ledning nns  
 92 
 % män och  
 8 
 % kvinnor. I Sjöfartsverkets ledning nns  
 73 
 % män och  
 27 
 % kvinnor. I Luftfartsverkets ledning nns  
 93 
 % män och  
 7 
 % kvinnor. Av samtliga  
 55  
 VD:n inom länstrakhuvudmän, primärkommunala trak- huvudmän och trakhuvudmännens dotterbolag fanns fem kvinnor som VD år  
 2000 
 . 
 Jämställdhet är också en fråga om yrke och position. Inom traksektorn finns en tydlig segregering både i fråga om yrke och position. Kvinnor åter- nns ofta inom områden som information, ekonomi och administration. Mansdominerade yrken är reparatörer, lokförare, lotsar och transport- planerare. 
 De inytelserika bransch- och intresseorganisationerna företräds i prin- 
 cip bara av män. Av de  
 21  
 största branschorganisationerna, t.ex. Motor-  
 75  
 männen, Bilindustriföreningen, Vägföreningen m.. nns inte en enda 
 kvinna som ordförande, och endast två kvinnor som VD. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Detta kan handla om en generationsfråga. Inom Luft- fartsverket är som exempel fördelningen anställda kvinnor och män jämn upp till  
 35  
 år. Därefter utgör andelen kvinnor ca  
 21 
 % av totalt antal anställda. Även inom Vägverket nns en likartad fördelning. Här är andelen kvinnor och män relativt jämnt representera- de upp till  
 40  
 år. I åldrarna däröver är andelen män däremot kraftigt överrepresenterade. 
 Historiskt sett har dock transportsektorn alltid varit en mansdominerad sektor. Statens Järnvägar ck som exempel sin första kvinnliga tågklarerare  
 1937 
 , den för- sta kvinnliga fjärrtågklareraren utbildades  
 1985 
 ,  
 1975  
 ck Sverige sin första kvinnliga konduktör och år  
 1977  
 kom den första kvinnliga lokföraren (Banverket  
 2000 
 ; Spår  
 1996 
 ). 
 Trakverket 
 Fördelning anställda kvinnor och män i december 2000 
 Trafikverk Andel anställda % 
  
 76 
  
 Vägverket 
  
 Banverket 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Luftfartsverket 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Andelen kvinnor och män i trakverkens 
  
 styrelser i december 2000 (exkl. personalrep.) 
  
 Trafikverk Andel styrelseledamöter % 
  
 Vägverket 
  
 Banverket 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Luftfartsverket 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Andelen kvinnor och män i trakverkens ledning december 2000 
 Trafikverk Andel i ledning % 
 Vägverket 
 Banverket 
 Sjöfartsverket 
 Luftfartsverket 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Trakhuvudmän 
 Kvinnor och män inom trakhuvudmännens styrelser %, år 2000 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 A = Länstrafik huvudmän B = Primärkn thm 
 C = Thm dotterbolag 
 Av samtliga 55 ordföranden inom länstrakhuvudmän, primärkommunala trakhuvudmän och trakhuvudmännens dotterbolag fanns åtta kvinnliga ordförande år 2000. 
 Kvinnor och män inom trakhuvudmännens ledningar %, år 2000 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 A = Länstrafik huvudmän B = Primärkn thm 
 C = Thm dotterbolag 
 Av samtliga 55 verkställande direktörer inom länstrakhuvudmän, 
 primärkommunala trakhuvudmän och trakhuvudmännens 
 dotterbolag fanns fem kvinnliga VD år 2000. 
 Källa: SLTF:s rapport Trakhuvudmän 2000 
 Riksdag och regering 
 Andelen förtroendevalda kvinnor och män i riksdagen, riksdagens trakutskott och regeringen %, år 2000 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 A = Riksdag* 
  
 20 
  
 B = Riksdagens 
  
 Trafikutskott** 
  
 0 
  
 C = Regering*** 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Källa: * Riksdagens hemsida dec 2000 (valda 1998) 
  
 ** 
  
 Riksdagens hemsida jan 2001 
  
 *** 
  
 Regeringens hemsida dec 2000 
  
 Källa: Uppgifter från respektive myndighet 
 J Ä M S T Ä L L D H E T 
 Kommuner 
 Fördelning kvinnor och män bland förtroendevalda inom vissa verksamhetsområden 1999 
 Andel förtroendevalda % 
 Kommunfullmäktige 
 Kommunstyr 
 Infrastruktur och skydd 
 Pedagogik 
 Vård och omsorg 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Källa: Svenska Kommunförbundet 
 Kommunala förtroendeuppdrag 1999 
 Kvinnorepresentationen är starkast inom vård och omsorg samt inom pedagogik. Män är starkt överrepresenterade i nämnder som behandlar infrastruktur och skydd. 
 Ju starkare maktposition desto färre uppdrag innehavs av kvinnor. Detta blir tydligt när det rör sig om ordförandeposterna. Av samtliga ordförande (1999) var 28% kvinnor och 72% män. 
 Av vice ordförande var 35% kvinnor och 65% män. 
 37 
  
 Operatörer 
 Anställda kvinnor och män inom  
 transport-, 
  magasinering och kommunikationsföretag %, år 1998 
 Operatörer 
 Järnvägsbolag 
 Kollektivtrafikföretag 
 Linjebussföretag 
 Taxiföretag 
 Charterbussföretag 
 Åkeriföretag 
 Rederier* 
 Rederier** 
 Rederier*** 
 Linjeflygbolag 
 Charter- och taxiflyg 
 Godsterminaler 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Källa: SCB RAMS98 
  
 * 
  
 Rederier för färjetrafik över hav 
  
 ** 
  
 Rederier för övrig havs- och kustsjöfart 
  
 *** 
  
 Rederier för sjöfart på inre vattenvägar 
  
 – 
  
 Hansen – I T 
  
 Branschorganisationer och intresseföreningar 
 Ordförande och VD i vissa bransch- och intresseorganisationers styrelser, 2000 Ordf VD 
  
 Bilindustriföreningen 
  
 Bilsportförbundet 
  
 Bussbranschens Riksförbund 
  
 Flygföretagens Riksförening 
  
 Motorbranschens Riksförbund 
  
 Motormännen 
  
 Nordic Rail Group 
  
 NTF 
  
 Petroliumhandelns Riksförbund 
  
 Petroleuminstitutet 
  
 Redarförening 
  
 Sjöfartsforum 
  
 Skeppsmäklares förening 
  
 SLTF 
  
 Svenskt Flyg 
  
 Sveriges Hamnar 
  
 Taxiförbundet 
  
 Transportgruppen 
  
 Tågoperatörerna 
  
 Vägföreningen 
  
 Åkeriförbundet 
  
 Man 
  
 77 
  
 Kvinna 
  
 Källa: Berörda organisationers hemsida 2000 
  
 Lobbyism 
 Demokratiutredningen har under sitt utredningsar- bete gett ut ett antal rapporter från olika forskare bl.a. 
 Avkorporativisering och lobbyism  
 (SOU  
  
 1999:121 
  
 ). Författarna Hermansson m.. har i sin analys om lobby- ismens för- och nackdelar ansett det särskilt intressant att studera transportsektorn. Detta område som dels omsätter stora summor pengar dels påverkas av poli- tiska beslut. Utbyggnader och underhåll är t.ex. helt eller till största delen beroende av skattemedel och verksamheten påverkas i hög utsträckning av hur regleringar är utformade. Eftersom det i någon mån är en begränsad kaka man slåss om här – både vad gäller skattemedel och kundunderlag – konkurrerar inte bara olika företag, utan även de olika transportslagen mot varandra. Detta har fått till följd att det bildats for- mella samarbetsorganisationer för de respektive trans- portslagen. 
  
 38 
  
 . 
  
 Sammanfattningsvis visar undersökningen att inten- siteten i lobbyingverksamheten är särskilt stor inom 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 infra- och transportpolitiken, att många aktiva aktörer har starka egenintressen i frågorna och att det bildas er, och dessutom ovanliga, allianser mellan dessa. Detta inslag av ovanligt väl organiserade och starka särintressen, inbegripna i en utpräglad intressekamp, är en av de största utmaningarna för vår demokrati skriver Hermansson 
 39 
 . 
 Demokratiutredningen tar i sitt slutbetänkande  
 En uthållig demokrati  
 upp frågan om lobbning (demo- kratiutredningens uttryck) men tar inte ställning vare sig för eller emot lobbning som ett medel att påverka beslutsfattare. Vi anser att lobbning varken kan värde- ras som något bra i sig för demokratin eller som något enbart dåligt. Det senare har annars ofta varit den syn som bl.a. medierna fört fram. Vi värderar den utifrån dess faktiska påverkan på den politiska jämlikheten, öppenheten och möjligheten till insyn. 
 40 
 . 
 Demokratiutredningen har däremot synpunkter på myndigheter som utövar lobbning. Vi anser att det är betänkligt att myndigheter är medlemmar i 
  
 78 
  
 lobbningsorganisationer som i konkurrens med varan- dra lobbar mot staten. Detta gäller exempelvis inom transportsektorn, där bl.a. Luftfartsverket är aktiv med- lem i nätverksorganisationen Föreningen Svenskt Flyg och där Sjöfartsverket är aktiv medlem i Sjöfartsforum. Resultatet blir att myndigheter utkämpar en intresse- kamp mot varandra, vilket ur konstitutionell synvinkel är minst sagt problematiskt. 
  
 41 
 . 
 Även Taylor har i sin avhandling  
 Makten över trakpolitiken – Korporatism, lobbying och opinions- bildning inför 1998 års trakpolitiska beslut 
 , beskrivit hur olika organiserade intressen försöker att påverka politiska beslutsprocesser och hur detta påverkar det politiska utfallet 
 42 
 . 
 Lobbning, mediakontakter och andra former av opinionsbildning är vanligare bland de företag och organisationer som agerar inom transportsektorn än bland de som har sina intressen inom andra politik- områden, skriver Keith i en uppsats för Stats- vetenskaplig Tidskrift maj  
 2000 
  
 43 
 . 
 Naurin har studerat hur kommunikationskommitténs slutbetänkande  
 En ny kurs i trakpolitiken  
 (SOU 
  
 1997 
 : 
 35 
 ) mottogs av media när detta presenterades i mars  
 1997 
 . Den ledande princip som genomsyrade kommitténs förslag var att de olika transportslagen – väg, järnväg, yg, sjöfart – skulle stå för sina egna kost- nader.  
 Miljö-, 
 trängsel-, 
  olyckskostnader och andra externa effekter som transporterna ger upphov till, borde enligt kommittén betalas av respektive bransch, snarare än allmänheten eller skattebetalarna. SJ ansågs tillhöra vinnarna om kommitténs förslag skulle genom- föras. 
 Vägtransportörerna skulle däremot få ökade kost- nader i form av höjda skatter och vägavgifter. Natur- skyddsföreningen hävdade utåt att kommittén borde ha föreslagit ännu tuffare åtgärder till förmån för mil- jön. I praktiken var man förmodligen relativt nöjda med att principen om att låta transportbranschen betala för sina externa kostnader hade fått starkt stöd. Miljörörelsen befann sig således på den vinnande sidan skriver Naurin 
 44 
 . 
 En vanlig uppfattning om kommunikationskom- mitténs (KomKom) bemötande var enligt Naurin att utredningen i stort sett blev nedgjord av media. Aftonbladets ledarredaktion, som var positiva till ut- redningens förslag, konstaterade uppgivet att debatt- klimatet var så ogynnsamt att KomKom snart utgjorde ett stendött förslag 
 45 
 . 
 Naurin studie av dagspressens rapportering av Shepherd arbete visar hur den negativa rapporte- ringen dominerade i dagspressen. Kvällspressen var mest negativ 
 46 
 . 
  
 Sammanfattningsvis  
 anser Jämit att fördelningen av kvinnor och män i vissa intresse- och branschorgani- sationer inom transportsektorn visar på en bedövande majoritet män. Av  
 21  
 ordförande i dessa organsiationer är  
 21  
 män. 
 Av lika många  
 VD-poster 
  innehas  
 19  
 av män och  
 2  
 av kvinnor (SLTF och NTF). I  
 13  
 av dessa  
 21  
 organi- sationers styrelser nns ingen kvinna utan enbart män. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Dessa är alla organisationer som genom lobby- och påverkansarbete inom transportsektorn idag har ett stort inytande över utformandet av transportpolitiken. Jämit anser att regeringen och alla andra inblandade på politisk- och tjänstemannanivå inom transportom- rådet allvarligt måste ifrågasätta de organisationers legitimitet som så totalt saknar könsfördelningen. Självklart kan ingen hindras att framföra sin åsikt, men en medvetenhet om i vilken miljö och mot vilken bak- grund denna åsikt har utformats måste nnas för att ge den dess rätta plats. Om dessa organisationer ska kunna anses bidra till ett jämställt transportsystem måste de också kunna uppvisa en egen vilja och för- måga till jämställdhet. 
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Jämställda organisationer 
 Mot bakgrund av ovan redovisade förhållanden bör regeringen som sin policy deklarera att remissynpunkter från organisationer som inte har en rimligt lika fördelning av kvinnor och män i sin ledning och styrelse tillmäts väsent- ligt mindre vikt än jämställda organisationers synpunkter. 
 79 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
  
 Ett hållbart transportsystem 
  
 Regler 
  
 Fotnot 
  
 1 
 . Hela Samhället – Jämställdhetsaspekter på fysisk planering och byggd miljö. Boverkets rapport  
 1 
  
 996:4. 
  
 Resmönster 
 Fotnot 
  
 2 
 . Friberg Tora Föryttningar, en sammanhållande länk i vardagens organisation 
 Institutionen för kulturgeogra och ekonomisk geogra, Lunds universitet. KFB Rapport  
 1 
  
 998:23 
 . 
  
 3 
 . Källa: SIKA/RES 
 99 
 ). 
  
 4 
 . Källa: SIKA/RES 
 99 
 . 
  
 5 
 . SIKA Transporter och kommunikationer Årsbok  
 2000 /2001  
 sid  
 80 
 . 
  
 6 
 . Krantz Reilly ( 
 1999 
 ) Rörlighetens mångfald och förändring. Befolkningens dagliga resande i Sverige  
 1978  
 och  
 1996  
 sid  
  
 110-111 
 . 
  
 7 
 . Krantz Reilly ( 
 1999 
 ) sid  
 81 
 . 
  
 8 
 . Burns. TOI rapport  
 391 /1998 
 . Hverdagslivets reiser. En analyse av kvinners og menns daglige reiser i Oslo. 
 Normer och värderingar inom kollektivtraken 
 Fotnot 
  
 9 
 . Jackson, Linköpings universitet, Tema Genus. Underlags- rapporter till Jämits slutbetänkande Jämställdhet – transporter 
  
 80 
  
 och IT. SOU  
  
 2001:43 
 . Kön i kön. En studie av politikers och tjänstemäns tal om jämställdhet och kollektivtrak i Östergötland. 
  
 10 
 . SOU  
 2000:43 
 . Reed 
 Jämställdhet i transportpolitiken 
 Fotnot 
 11 
 . Prop.  
 1997 /98:56 
 ,  
 1997 /98: 
 TU10, rskr  
 1997/98:266 
 . 
  
 12 
 . Prop.  
 1997/98:56  
 Transportpolitik för en hållbar utveckling. sid  
 17 
 . 
 Myndigheternas ansvar för mainstreaming 
 Referens 
 Socialdepartementet Ds  
 1999:64  
 Från sidovagn till huvudfåra. Lägesrapport från Genderprogram för social välfärd 
 Styrning 
 Fotnot 
  
 13 
 . Finansdepartementet. Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens (Ds  
 2000:63 
 ). 
  
 14 
 . Jämställdhet – hur styr regeringen (RRV  
 2000:17 
 ) Riksrevisionsverket. 
  
 15 
 . Rädslans rum Solis, Lunds universitet  
 (KFB-rapport 
  under tryckning) 
  
 16 
 . Tryggare stad – kan man förändra rädslans platser? Göteborgs Stadsbyggnadskontor ( 
 2000 
 ). 
  
 17 
 . Jämställdhetspolitiken inför  
  
 2000 
 -talet 
 1999 /2000:24  
 sid  
 75 
 .  
 18 
 . Vägverkets rapport Traksäkerhet  
 2000:37 
 . 
 Fotnot 
  
 19 
 . Edwards, jurist, www.lagtolken.se.Underlagsrapporter till Jämits slutbetänkande Jämställdhet – transporter och IT. SOU  
 2001:43 
 . Regler med hänsyn till jämställdhet i planering och prövning av kommunikationer. 
  
 20 
 . Väglagen ( 
 1971:948 
 ) med kungörelse ( 
 1971:954 
 ), lagen ( 
 1995:1649 
 ) om byggande av järnväg med förordning ( 
 1995:1652 
 ), Luftfartslagen ( 
 1957:297 
 ), lagen ( 
 1983:293 
 ) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn med förordning ( 
 1998:898 
 ). 
  
 21 
 . Till denna uppgift hör det statliga systemet för kunskapsförsörjning, där centrala verk och länsstyrelser med stöd av hushållnings- förordningen SFS  
 1998:896  
 ska lämna underlag och stödja kommunens arbete. Socialstyrelsen omfattas inte av förordningen. 
  
 22 
 . Prop.  
 1985 / 86:1  
 sid. 459. 
 23 
 . SFS  
 1993:419 
 , prop.  
 1994 /95:230 
 . 
  
 24 
 . Prop  
 1997/98:45  
 del  
 2  
 sid  
 8  
 överst. 
 Upphandling 
 Fotnot 
  
 25 
 . SOU  
 2001:31  
 Mera värde för pengarna. Slutbetänkande av Upphandlingskommittén. 
  
 26 
 . SOU  
 2001:9  
 Reglerna kring och inställning till frivillig jämställd- hetsmärkning av produkter och tjänster. Delbetänkande av FRIJA. Utredningen om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. 
  
 27 
 . SOU  
 2001:31  
 Bilaga  
 3  
 sid  
 444 
 . Sociala hänsyn vid offentlig upphandling. En rättslig expertutredning utarbetad av professor Stone. Svenska handelshögskolan, Helsingfors universitet. 
  
 28 
 . SOU  
 2001:31  
 Bilaga  
 3  
 sid  
 453 
 . 
 29 
 . SOU  
 2001:31  
 sid  
 21 
 . 
  
 30 
 . SOU  
 2001:9  
 sid  
 80 
 . 
  
 Samhällsekonomiska prognosmodeller 
 Fotnot 
  
 31 
 . Kommunikationskommitténs slutbestänkande Ny kurs i trak- politiken SOU  
 1997:35  
 sid  
 446 
 . 
  
 32 
 . SIKA. SAMPLAN Rapport  
 1999:2 
 . 
  
 33 
 . Polk Smith ( 
 2000 
 ), Göteborgs universitet. Gender equality and sustainable development: The need for debate in transportation policy in Sweden. VINNOVA Debatt Transportpolitik VD  
 2001:1. 
  
 Samhällsplanering - en demokratisk process 
 Fotnot 
  
 34 
 . Hela Samhället - Jämställdhetsaspekter på fysisk planering och byggd miljö. Boverkets rapport  
 1996:4. 
  
 35 
 . Politikernas återkomst? En förändringsprocess om ägarstyrning av kollektivtraken i Östergötland. Wood och Martinez  
 KFB-Rapport 
 1998:24 
 . 
  
 36 
 . Vad är en bra trakhuvudman? Martin, Tucker, Hernandez, Mahoney  
 KFB-Meddelande 
 2000:4 
 . 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Transportsektorn 
 Fotnot 
  
 37 
 . Kommunala förtroendeuppdrag  
 1999 
 , Taylor Svenska kommunförbundet. 
  
 38 
 . SOU  
 1999:121 
 . Demokratiutredningen. Avkoporativisering och lobbyism. Hermansson m. sid  
 188 
 . 
 39 
 . SOU  
 1999:121  
 sid  
 233 
 . 
  
 40 
 . SOU  
 2000:1  
 En uthållig demokrati. Demokratiutredningens slutbetänkande.sid  
 90. 
  
 41 
 . SOU  
 2000:1  
 sid  
 95 
 . 
  
 42 
 . Melin Snow över trakpolitiken. Korporatism, lobbying och opinionsbildning inför  
 1998  
 års trakpolitiska beslut. 
  
 43 
 . Naurin Daniel, Statsvetenskapliga institutionen vid Göteborgs universitet. Det nya styrelseskicket. En studie av medialobbying i det  
 post-korporativa 
  Sverige. Uppsats för Statsvetenskaplig Tidskrift Maj  
 2000  
 sid  
 11 
 . 
  
 44 
 . Naurin sid  
 10 
 . 
  
 45 
 . Aftonbladet  
  
 1997-03-19 
 . 
  Naurin sid  
 10 
 . 
  
 46 
 . Naurin Daniel, Innehållsanalys av kommunikationskommitténs bemötande i dagspressen, från maj  
 2000 
 . 
 81 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 82 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Jämställdhet och IT 
 83 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Jämställdhet och IT 
 I delbetänkandet  
 Jämställdhet och IT  
 (SOU 2000:58) pekade Jämit på sambandet män, teknik och makt. Att IT som teknik är en manlig domän, trots att dess användnings- område lika mycket fyller kvinnors som mäns behov. 
 Att makt upprätthålles genom att män har tolkningsföre- träde i frågor om utveckling och användning av IT. Att makt kan upprätthållas på olika sätt, genom språk, genom att kvinnors sätt att ta sig an teknik nedvärderas, genom att kvinnor väljer bort teknik och genom att män i praktiken kvoterar bort kvinnor. 
 Sammandrag av Jämits delbetänkande (SOU 2000:58) 
 Jämit konstaterade i sin kartläggning att  
 IT-sektorn 
  i allt väsentligt leds och domineras av män och att klyftan mellan kvinnors och mäns möjlig- heter till inytande över  
 IT-utvecklingen 
  vidgas. Jämits kartläggning visa- de vidare att: 
  
 Andelen kvinnor är låg inom vissa  
  
 IT-branscher 
  och det nns få kvinnor i ledande positioner i börsnoterade  
 IT-företag. 
  
 84 
  
  Kvinnor har generellt sett högre utbildning än män.  
  
 15 
 % av samtliga förvärvsarbetande år  
 1997  
 var kvinnor med eftergymnasial utbildning jämfört med  
 13 
 % män. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
  
 Det nns få kvinnor med hög utbildning inom  
  
 IT-branschen. 
  Av alla som  
 1997  
 förvärvsarbetade inom vissa  
 IT-branscher 
  var  
 48 
 % män med efter- gymnasial utbildning medan endast  
 14 
 % var kvinnor. 
  
 Av de anställda inom barnomsorgen är  
  
 95 
 % kvinnor. I grundskolan är nästan  
 75 
 % av lärarna kvinnor. På gymnasiet är fördelningen mellan män och kvinnor relativt jämn, andelen manliga lärare är dock något högre. 
  
 Fördelningen pojkar och ickor inom de två största programmen på gymnasiet, det samhällsveten- skapliga och det naturvetenskapliga programmet, visar på att pojkar och ickor väljer enligt traditio- nella mönster. Endast  
  
 16 
 % av eleverna på den tekniska grenen är ickor. 
  
 Fler kvinnor än män har högskoleexamen. Ca  
  
 60 
 % av samtliga som tog högskoleexamen år  
 1998  
 var kvinnor. 
  
 Fler män än kvinnor har ADB och systemveten- skaplig examen. Dessutom har andelen kvinnor minskat något från läsår  
  
 1991 
 / 
 92 
 ,  
 46 
 % till läsår 
 1998 
 / 
 99 
 ,  
 34 
 %. 
  
 Fler män än kvinnor har civilingenjör – datatek- nisk examen. Andelen kvinnor som utexaminerats från civilingenjörsutbildningens datatekniska inriktning har legat mellan  
  
 5 
 – 
 11 
 % 
  fr.o.m. läsår 
  
 1989 
 / 
 1990  
 t.o.m. läsår  
 1998 
 / 
 99 
 . 
  
 Fler män än kvinnor är aktiva inom forskningen. Hösten  
  
 1998  
 var  
 41 
 % av de aktiva forskarstuderan- de kvinnor. Andelen kvinnor på de nyantagna tek- niska forskarutbildningarna var  
 26 
 % år  
 1998 
 . 
 Gamla strukturer måste förändras 
 Samhället styrs av såväl synliga som osynliga struktu- rer. Det handlar om kulturella, tekniska, organisato- riska, ekonomiska, sociala och juridiska strukturer, som alla på ett eller annat sätt bidrar till hålla kvar ett ojämställt samhälle. 
 För att kunna förändra gamla mönster måste vi syn- liggöra hur olika strukturer tar sig uttryck i vårt var- dagsliv, i skolan och på arbetet menade Jämit. Ett av de viktigaste medlen för att synliggöra strukturer och normer som upprätthåller ojämlika förhållanden är att 
 män och kvinnor ges tillträde till samhällets alla sek- torer och nns representerade på alla nivåer. Statistik är ett annat medel för att synliggöra strukturer. 
 Att på djupet förändra ett ojämställt samhälle handlar om att ifrågasätta hela det mönster som vi alla är delaktiga i att upprätthålla. Så stort och så svårt är det. Det handlar om att starta en debatt om det som frågan egentligen handlar om, maktfördelningen mel- lan könen. 
 Tekniken är ett mansdominerat område. Detta outtalade, grundläggande värdeomdöme har kommit att styra teknikutvecklingen fram till dags dato och gäller alltjämt. 
 Pierce skriver i sin bok  
 Män och deras maskiner 
  
 1  
 om den kulturellt och symboliskt starka kopplingen som nns mellan män och maskiner. Det är genom att män har denna symboliska makt över teknologin som de också har makt att deniera vad teknologi är, menar Ruiz. 
 Mclean visar i sin avhandling  
 Från mej- 
  
 erska till mejerist 
  
 2  
 också på teknikens symboliska makt.  
 85  
 Men här utifrån en omvänd process när mejeriarbetet övergick från att ha varit ett typiskt kvinnligt yrke till 
 att bli ett manligt dominerat yrke. Det var den nya teknikens införande som gjorde dels att yrkets status steg, dels att kopplingen till män och maskulinitet nu blev möjlig. 
 De tekniska högskolorna är historiskt sett manliga domäner. Cruz skriver i sin bok  
 Sakernas till- stånd, kön, klass, teknisk expertis 
  
 3  
 om det historiska och samhälleliga sammanhang som de tekniska högsko- lorna utvecklades i och hur kön och klass spelade in. Ingenjörsutbildningen var för män. Inte förrän  
 1921  
 ck kvinnor tillträde till ingenjörsutbildningarna vid Kungliga Tekniska Högskolan på samma formella vill- kor som män. 
 Genom att män har den symboliska makten över teknologin har män också makten att deniera vad tek- nologi är. Detta framgår på mer eller mindre tydliga sätt även inom datautbildningen. Det kan visa sig i utbild- ningens utformning och innehåll, i rätten att deniera vad som är ett snyggt program, i ett riktigt arbetssätt eller i att vara en bra programmerare. I en sådan miljö tystnar eller tystas många kvinnor efter hand. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Språket kan hålla kvinnor utanför. Datavärldens miljö inrymmer ofta ett språk och en öppen sexism, som för många kvinnor upplevs som både motbjudande och påfrestande. 
 Nedvärdering kan hålla kvinnor borta från teknik- utbildningen. Det är pojkars sätt att närma sig tekni- Cardenas som får genomslag i undervisningen, ickors sätt snarare förlöjligas. 
 Jämit konstaterade att ickors teknikval i skolan inträffar samtidigt med den tidpunkt i livet när ickor mognar och blir unga kvinnor. Från skolan och av sam- hället förväntar man sig då att ickorna – just vid denna tidpunkt – av lust och inspiration skall välja en utbild- ning som till hela sin karaktär, form och språk för- medlar att detta är för män, detta är ingen plats för kvinnor. 
 Nedan anges de förslag som Jämit framförde till regeringen i delbetänkande SOU  
 2000 
 : 
 58. 
  
  Om utvecklad statistik 
  
 86 
  
 Regeringen bör ge berörda myndigheter i uppdrag att utveckla statistik i frågor som rör IT utifrån ett jäm- ställdhetsperspektiv. 
  
 Om mål och resultatstyrning av jämställdhet och IT 
  
 Regeringen bör ställa krav på samtliga myndigheter att i sin årsredovisning dokumentera och redovisa konsekvenser för jämställdheten till följd av en ökad  
 IT-användning. 
  Redovisningen ska beskriva effekterna såväl inom myndigheten som inom det samhälls- område som myndigheten verkar i. Utifrån detta kan regeringen sedan göra analyser och föreslå åtgärder. 
  
 Om jämställdhet och IT i biståndsarbetet 
  
 Regeringen bör ta initiativ till att  
 IT-frågan 
  kopplas ihop med frågan om jämställdhet i biståndspolitiken och att  
 IT-frågan 
  även hanteras ur ett jämställdhets- perspektiv i biståndsarbetet. 
  
 Om jämställdhet och IT i Europeiska Unionen 
  
 Regeringen bör inför alla ministerkonferenser under ordförandeskapet ge utrymme för att lyfta in IT- utvecklingen och dess koppling till frågan om jäm- ställdhet. Båda dessa frågor berör alla samhällssektorer. 
 Det är viktigt att arbetet med att utveckla  
 IT-områ- 
  det sker från ett jämställdhetsperspektiv. 
  
 Om att avskaffa dagens informella de facto kvotering av män till företagens bolagsstyrelser 
  
 Regeringen bör omedelbart initiera en översyn av lag- stiftningen i syfte att öka kvinnors deltagande i före- tagens bolagsstyrelser. 
  
 Om förändrad pedagogik i utbildningen 
  
 Pedagogiken på alla nivåer, från grundskola till uni- versitet och högskola, bör förändras så att den gene- rellt bygger på ett jämställdhetsperspektiv. 
 Regeringen bör ta initiativ till en utvärdering av läromedel utifrån ett genusperspektiv. 
 Moment av genus- och teknikrelaterade frågor bör ingå i all lärarutbildning och i  
 IT-inriktad 
  och annan teknisk utbildning. 
 Regeringen bör i examensmålen för alla lärar- utbildningar föreskriva att dessa skall utgå från och främja ett jämställdhetsperspektiv. 
 Högskoleverket, främst Rådet för högskoleutbild- ning, bör ges i uppdrag att främja genus- och teknik- perspektiven i lärarutbildningen. 
 Skolverket bör ges i uppdrag att främja genus- och teknikperspektivet i lärarnas fortbildning. 
  
 Om forskningsråden och den nya forskningsmyndigheten 
  
 Jämit föreslår att regeringen vid kommitténs redovis- ning den  
 31  
 mars  
 2001  
 särskilt uppmärksammar hur regeringens krav på jämn könsfördelning beaktats. 
 Jämit föreslår att regeringen i sina styrdokument, instruktioner och direktiv, tydligt markerar beaktan- det av jämställdhetsaspekter inom respektive forsk- ningsområde samt att regeringen kräver uppföljning av detsamma. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Kvinnors och mäns användning av IT 
  
 I rapporten  
 Fakta om informations- och kommunikations- 
  
 teknik i Sverige 2001  
 redovisar Statens institut för kommu- nikationsanalys SIKA bl.a. statistik över användningen av informations- och kommunikationsteknik. I rapporten redo- visas även statistik över kvinnors och mäns användning av Internet. 
 Av statistiken framgår att kvinnor använder sig av Internet i mindre utsträckning än män. Statistiken visar också att kvinnors användning ökar och att ökningen accelererar (se Holmes1 
 ). Även mäns användning av Internet ökar varför skillnaderna kvarstår och ibland ökar. De största skillnaderna följer dock klassiska gränser som att höginkomsttagare använder Internet mer än låginkomsttagare, storstadsboende mer än landsbygdsboende och unga mer än äldre. 
 87 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Det är på arbetet eller i skolan som Internet är mest använt och var än det må ske så använder män Internet oftare och under längre tidsperioder än kvinnor (se figur  
 2 
 ). Detta gäller även de yngre åldrarna (se gur  
 3 
 ). Ju mer avancerad användning, som t.ex. diskussions- grupper, så använder män Internet mycket mer än kvinnor. Figur  
 4  
 visar användningen av Internet för bankärenden. Både kvinnor och män ökar sin använd- ning men mäns användning ökar kraftigare varför det uppstått en än större skillnad. Vare sig det gäller bank- ärenden, resebokningar, inköp av böcker och skivor eller beställning av matvaror så är det betydligt er män än kvinnor som utnyttjar dessa tjänster. 
 Det nns dock ett undantag. I utbildningar så är det er kvinnor än män som använder Internet vid infor- mationssökning (se gur  
 5 
 ). Detta visar också att utbildning har betydelse när det gäller att minska skill- nader mellan kvinnors och mäns användning av IT. 
 Av Jämits direktiv framgår att rådet ska belysa rätt- vis tillgänglighet inom transport- och  
 IT-området. 
  Begreppet tillgänglighet kopplas vanligtvis till fysisk tillgänglighet. Enligt Jämit hör tillgänglighet också samman med kunskap.  
 IT-utbildning 
  för kvinnor har en mycket stor betydelse för att ett jämställt IT- samhälle ska bli möjligt. 
  
 Figur 1 
  
 Figur 2a 
  
 Figur 2b 
  
 Användningen av Internet, fördelat på män och 
  
 Hur ofta används Internet, fördelat på 
  
 Hur ofta används Internet, fördelat på 
  
 88 
  
 kvinnor, andel av befolkningen perioden  
 1995–2000 
  
 kvinnor och män, maj och nov 1999 
  
 kvinnor och män, maj och nov 2000 
  
 Andel av befolkningen % 
  
 80 
  
 80 
  
 1995 
  
 60 
  
 60 
  
 1996 
  
 40 
  
 40 
  
 1997 
  
 1998 
  
 20 
  
 20 
  
 1999 
  
 0 
  
 0 
  
 2000 
  
 4–7 
  dag/v  
 1–3 
  dag/v 
  
 Månad 
  
 4–7 
  dag/v  
 1–3 
  dag/v 
  
 Månad 
  
 0 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 kvinnor maj  
 -99 
  
 män maj  
 -99 
  
 kvinnor maj  
 -00 
  
 män maj  
 -00 
  
 kvinnor nov  
 -99 
  
 män nov  
 -99 
  
 kvinnor nov  
 -00 
  
 män nov  
 -00 
  
 kvinnor  
 män 
  
 FSI. SIKA Fakta om informations- och kommunikationsteknik 
  
 Källa: MMXI Nordic (2000). SIKA Fakta om 
  
 Källa: MMXI Nordic (2000). SIKA Fakta om 
  
 informations- och kommunikationsteknik 
  
 informations- och kommunikationsteknik 
  
 i Sverige 2001 (tabell 4.13) 
  
 i Sverige 2001 (tabell 4:18) 
  
 i Sverige 2001 (tabell 4:18) 
  
 Figur 4 
  
 Figur 3 
  
 Användning av Internet för bankärenden, 
  
 andelen av befolkningen, perioden  
 1998–2000 
  
 Tid i minuter för användning av Internet i hemmet 
  
 30 
  
 och skola/arbete, en genomsnittlig dag 1999 
  
 25 
  
 Tid i minuter 
  
 20 
  
 Män  
 9–79 
  år 
  
 15 
  
 Kvinnor  
 9–79 
  år 
  
 10 
  
 Män  
 18–79 
  år 
  
 5 
  
 Kvinnor  
 18–79 
  år 
  
 0 
  
 -98 
  
 -98 
  
 -99 
  
 -99 
  
 -00 
  
 -00 
  
 Pojkar  
 9–17 
  år 
  
 ret 
  
 ret 
  
 ret 
  
 ret 
  
 ret 
  
 ret 
  
 Flickor  
 9–17 
  år 
  
 å 
  
 å 
  
 å 
  
 å 
  
 å 
  
 å 
  
 0 
  
 10 
  
 20 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 70 
  
 80 
  
 1:a 
  
 halv 
  
 2:a 
  
 halv 
  
 1:a 
  
 halv 
  
 2:a 
  
 halv 
  
 1:a 
  
 halv 
  
 2:a 
  
 halv 
  
 hemmet 
  
 skola/arbete 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Källa: Nordicom (2000a). SIKA Fakta om informations- och 
  
 Källa: FSI. SIKA Fakta om informations- och 
  
 kommunikationsteknik i Sverige 2001 (tabell 4:19) 
  
 kommunikationsteknik i Sverige 2001 (tabell 4:25) 
  
 Figur 5 
 Informationssökning av befolkningen, 
  
 fördelat på kön och ålder, september 2000 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 A = Privat 
  
 B = Via arbetet 
  
 0 
  
 C = Via utbildningen 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Källa: Stadskontoret (2000). SIKA Fakta om informations- och kommunikationsteknik i Sverige 2001 (tabell 4:22) 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Utbildning 
 Trots att  
 IT-tekniken 
  sedan tjugo år tillbaka är ett arbets- och kommunikationsredskap för hela samhället, är kvin- nors deltagande och representation i teknikutvecklingen fortfarande låg. 
 Den så påtagligt könsuppdelade arbetsmarknaden inom 
 IT ger anledning att ställa många viktiga frågor på sin spets. En av dessa gäller utbildningsväsendet, både det reguljära och även arbetsmarknadens alla utbildningar. 
  
 Analys av  
 IT-basutbildning 
  i Skåne 
  
 Williams har på uppdrag av Jämit, genomfört en studie av en av 
  
 arbetsmarknadens  
 IT-utbildningar 
  ur ett kognitivt* och genusrelaterat 
  
 perspektiv. Studien belyser hur en grupp kvinnliga deltagare uppfattar 
  
 IT-utbildningens 
  formella och informella krav. Föreliggande avsnitt är en 
  
 komprimerad version av Hughes rapport  
 Analys av en arbetsmarknads 
  
 IT-basutbildning 
  ur kognitions och genusperspektiv  
 – En förstudie 
  
 4 
  
 . 
  
 *Kognitionsbegreppet står ursprungligen för att inhämta kunskap. 
  
 Kognitiva funktioner i vårt intellekt är t.ex. perception, inlärning, minne, 
  
 89 
  
 begreppsbildning, problemlösning och språk. 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Idag utgör kognitiv psykologi en egen inriktning inom psykologin, där modeller om bl.a. informationspro- cesser rönt framgång i beskrivning och förklaring av olika fenomen i samband med tänkande. 
 Jämit pekar i sin delrapport  
 Jämställdhet och IT  
 på att borttagande av formella hinder är strategier för att åstadkomma ett jämställt samhälle men den fråga som även bör ställas är om det också nns informella hinder – vilka i verkligheten kanske utgör de största hindren – för att kvinnor ska kunna nna sin plats inom området. 
 Antal deltagare i snitt per månad i IT utbildning, under åren 1997 – 2000 Fördelat på IT inriktning och kön 
  
 AMSYK 
  
 Inriktning 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 Kvinna/man 
  
 Kvinna/man 
  
 Kvinna/man 
  
 Kvinna/man 
  
 213. 312 
  
 IT system/ 
  
 drift 
  
 934 
  
 1434 
  
 1469 
  
 2761 
  
 1241 
  
 2542 
  
 464 
  
 1213 
  
 411 
  
 Admin. IT 
  
 1091 
  
 533 
  
 1915 
  
 1050 
  
 2232 
  
 836 
  
 1173 
  
 316 
  
 Totalt 
  
 2025 
  
 1967 
  
 3384 
  
 3811 
  
 3473 
  
 3378 
  
 1637 
  
 1529 
  
 Under AMSYK 213 ingår 
  
 Under 312 ingår 
  
 Under 411 ingår 
  
 Systemchef 
  
 Nätverkstekniker 
  
 Dataregistrerare 
  
 Systemansvarig 
  
 PC-samordnare 
  
 Sekreterare 
  
 Systemerare 
  
 Drifttekniker-ADB 
  
 Läkarsekreterare 
  
 Databasadministratör 
  
 Dataoperatör 
  
 Registrator 
  
 Målsättning om jämställdhet inom AMS 
 Arbetsmarknadsutbildningarna ska medverka till att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. Jämställd- hetsmålet är att bryta upp könsgränser i utbildnings- och yrkesval. I AMS effektmål står inskrivet att Arbetsmarknadsmyndigheterna skall arbeta utifrån ett jämställdhetsperspektiv vilket torde innebära att 
  
 90 
  
 all verksamhet inom AMS också ska medverka till att brytadenkönsuppdeladearbetsmarknaden 
  
 5 
 .Trotsdetta kan vi se en traditionell könsmässig fördelningen mellan olika yrken avspegla sig i fördelningen av kvinnor och män på kurser med olika yrkesinriktning. 
  
 IT-utbildningar 
  på nationell nivå 
 På Jämits uppdrag kontaktades AMS ledning och pro- gramenhet för att ge inblick i AMS statistik över hur kvinnors och mäns deltagande i Arbetsmarknads- verkets upphandlade  
 IT-utbildningar 
  såg ut, på natio- nell basis. 
 Arbetsmarknadsstyrelsen har nyligen i ett yttrande påpekat: att utveckla granskning och analys av sta- tistik ur ett jämställdhetsperspektiv är en viktig fråga för att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden 
 6 
 . Samtidigt har AMS uppmärksammat att de adminis- trativa stöd som används inom arbetsmarknadsverket uppvisar vissa brister när det gäller att enkelt få fram könsuppdelad statistik. Enligt den information som ändå kunde tas fram ur Händel databas på AMS, var det genomsnittliga antalet deltagare per månad i IT- utbildningar fördelat på inriktning och kön under åren  
  
 1997 
 – 
 2000 
  
 följande: 
  
 Programmerare 
  
 Trafc 
  
 Datasäkerhetsansvarig 
  
 ADB-strateg 
  
 Kvinnors deltagandegrad i teknikutveckling/drifts IT- utbildningar (AMSYK  
 213 
 , 
 312 
 ) har varit följande: Procent av det totala antalet deltagare 
 i teknikutveckling/drift 
 1997 39 
 , 
 4 
 % 
  
 1998 34 
 , 
 7 
 % 
  
 1999 32 
 , 
 8 
 % 
  
 2000 27 
 , 
 7 
 % 
  
 Kvinnors deltagandegrad i administrativ IT utbildning (AMSYK  
 411 
 ) har däremot varit den följande: Procent av det totala antalet deltagare 
 i administrativ IT 
 1997 67 
 % 
  
 1998 64 
 , 
 6 
 % 
  
 1999 72 
 % 
  
 2000 78 
 , 
 7 
 % 
  
 Tendensen markerar tydligt att kvinnor framför allt utbildades i den administrativa kategorin inom IT och att kvinnors deltagande har minskat sedan  
 1997  
 på IT- utbildningar inom teknikutveckling/drift. 
 Observera att procenten kvinnor av alla som gick IT utbildning (utvecklings/drift + administrativ IT) under dessa år var: 
 1997 51 
 % 
  
 1998 47 
 % 
  
 1999 51 
 % 
  
 2000 52 
 % 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 I En effektivare arbetsmarknadsutbildning, Närings- departementet Ds  
 2000 
 : 
 38 
 , beträffande mäns och kvinnor utnyttjande av möjligheter till otraditionella yrkesval, konstaterar arbetsgruppen att kvinnor tycks vara mer beredda än män att välja arbetsmarknadens utbildningar som leder till arbeten i yrken där det andra könet dominerar, det gäller framför allt inom teknik, data- och ingenjörsarbete, även om man inom dessa kan se en tendens till att kvinnorna mer än män arbetar med administrativa uppgifter 
 7 
 . 
 Närmare om  
 IT-bas 
  i Skåne 
 Arbetsförmedlingen i Skåne har tillsammans med ett antal representanter för  
 IT-branschen 
  skapat ett ut- bildningskoncept som till viss del ska tillgodose beho- ven av utbildad arbetskraft inom  
 IT-området. 
  
 Tidigare hade Länsarbetsnämnden spetsutbildningar som inte föregicks av några förberedande utbildningar  
 (IT-bas 
  och Generalistutbildningen). Sökandeunder- laget var till en början tillräckligt men avtog efterhand. För att säkerställa tillödet av sökande till spetsut- bildningar, konstruerades IT Skåne, där  
 IT-bas 
  och Generalistutbildningen skulle vara en garant för att få tillräckligt kvalicerade sökande till spetsutbildning- arna. 
 IT Skåne består av tre utbildningssteg som totalt omfattar  
 56  
 veckor:  
 IT-bas 
  följs av Generalistutbild- ningen och slutligen Distans  
 IT-spets. 
  
 IT-bas 
  är en basutbildning på  
 16  
 veckor som avser att ge deltagarna en grund att stå på inför fortsatta stu- dier. Deltagarna läser datoranvändande motsvarande ECDL körkortet; hårdvarukunskap, operativsystem och mjukvarukunskap motsvarande A+. 
 Utbildningen bedrivs på heltid med kontinuerligt intag vid lediga platser. Utbildningslängden baseras på den individuella utbildningsplanen, men rikttiden är  
 16  
 veckor. Den bedrivs på sex olika orter: Helsingborg, Malmö, Lund, Kristianstad, Tomelilla och Trelleborg. 
 Generalistutbildningen på  
 16  
 veckor ska ge delta- garna en större grund att stå på inom nätverksteknik (Windows NT/ 
 2000 
 , Novell, Peters) och programme- ring (programmering C och C++) som förberedande inför kommande fördjupning inom Distans  
 IT-spets. 
  Distans  
 IT-spets 
  som pågår under  
 24  
 veckor, ska för- 
 bereda för ett kvalicerat  
 IT-arbete. 
  Denna utbildning bedrivs på distans, där deltagarna till största delen sit- ter på företag och följer utbildningen via webben med återsamling hos utbildningsanordnaren. Deltagaren kan fördjupa sig inom följande  
 IT-områden: 
  Program- mering, nätverksteknik, Internetproduktion och övrigt. 
 När  
 IT-Skånekonceptet 
  startade  
 1998 
 / 
 1999  
 hade  
 IT-spetsutbildningen 
  ett annat upplägg. Det gamla IT- spets drevs under år  
 2000  
 och låg inte på distans utan hos utbildningsanordnaren med en praktikplats ute på företag under ca. åtta av de avslutande kursveckorna. 
 Inträdeskraven för  
 IT-bas 
  är enligt bestämmelserna att man ska vara arbetssökande, inskriven på arbets- förmedlingen samt ha en handlingsplan som faststäl- ler en inriktning mot hela konceptet och  
 IT-bas. 
  Sökande ska ha grundläggande datorkunskaper samt ett uttalat intresse för att arbeta med datorer/IT. Intervjuer och olika anlagstest används som rekryte- ringsinstrument för att få fram deltagarnas personliga egenskaper och fallenhet för tekniskt tänkande. 
 Kunskaper motsvarande gymnasienivå i Matematik  
 91  
 B, Engelska B och Svenska B är de formella förkun- skapskraven. Bland övriga krav för att klara av utbild- ningen ingår hög studiemotivation, eftersom ertalet 
 kurser ligger på en hög nivå och utbildningen bedrivs med en hög studietakt. Analytisk förmåga, fallenhet för logiskt tänkande och problemlösningsförmåga nns också bland grundförutsättningarna. 
 Man bör även kunna hålla många bollar i luften, vara saklig och uthållig samt ha en uttalad förmåga till kraftsamling. 
 Statistik 
 Enligt informationen framtagen från databasen BOKA, som samlar uppgifter från alla arbetsmarknadsutbild- ningar i Skåne, var deltagandegraden i  
 IT-Skånekon- 
  ceptet under år  
 2000 
 , den följande: 
  
 IT-Skånekonceptet 
  under år 2000 
  
 Tot. antal som 
  
 Varav antal 
  
 Antal kvinnor 
  
 började utbild. 
  
 kvinnor 
  
 som fullföljt 
  
 IT-bas 
  
 634 
  
 152 
  
 105 
  
 Generalist 
  
 312 
  
 65 
  
 57 
  
 IT-Spets 
  
 114 
  
 20 
  
 18 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Observera att följande information redovisar totalt antal deltagare och fullföljare under år  
 2000 
 . Avsakna- den av organiserad statistik från IT– Skånepaketet sedan starten år  
 1998 
 / 
 1999  
 hindrar möjligheten att följa de effekter som varje utbildningssteg har haft. Detta hin- drar även möjligheten att observera utvecklingsten- denser i deltagandet under dessa tre år. 
 Fullföljandegraden i den kvinnliga gruppen var något högre än i den manliga gruppen med undantag från  
 IT-bas 
  där  
 75 
 % av alla män fullföljde kursen. 
 Resultat av analysen 
 Undersökningen bygger på en enkätundersökning och intervjuer med nitton deltagare av vilka åtta deltaga- re var från  
 IT-bas 
  (två olika orter), åtta deltagare från Generalist (era orter) och tre deltagare från  
 IT-spets 
  (en ort). 
 Om utbildningens formella och informella krav. 
  
 Alla deltagare uppfyllde de formella förkunskaps-  
  
 92  
 kraven som förväntades. Deltagarnas uppfattning 
 om  
 IT-bas 
  innehåll varierade kraftigt. 
  
 Undersökningens resultat tyder på att  
  
 IT-bas 
  som första IT utbildningssteg är otydligt i sin målsätt- ning. 
  
 Det nns en inbyggd motsättning i kursinnehållet. Å ena sidan avser utbildningen att vara en basut- bildning med syfte att ge deltagarna nödvändig kunskap för att på sikt komma fram till spetsut- bildningen, och å andra sidan kräver undervisning- en en hög kunskapsnivå som inte kan omfattas av en nybörjare. 
  
 Trots att deltagarna uppfyllde de formella kraven, upplevdes deras kunskapsnivå som otillräcklig för att uppfylla de dolda förkunskaps- och färdighets- krav som utbildningen ställer. Detta innebär att deltagarna i själva verket inte får en adekvat basut- bildning för att täcka denna kunskapslucka. 
  
 Deltagarna ställde sig den berättigade frågan: Hur ska man förbereda sig? Denna kunskapslucka utgör för de kvinnliga deltagarna den första och mycket höga tröskeln att övervinna innan de kan ta sig genom basutbildningen och sedan fullfölja studierna till spetsutbildningen. 
  
 Om inlärning/lärande av IT kunskap 
  
 Gruppens absoluta majoritet anser att kunskaps- mängden som ska assimileras under utbildningen är överväldigande i förhållande till tiden de har till förfogande. Inte på något av de tre utbildningsste- gen hinner deltagarna integrera kunskapen och lära sig det som förväntas. 
  
 Deltagarnas verkliga förkunskaper skiljde sig betydligt dem emellan. Spännvidden i en och samma grupp kunde sträcka sig från personer som använde dator enbart som skrivmaskin till dem som hade era års erfarenhet som  
  
 IT-tekniker 
  och som Microsoft Certierad System Engineer. 
 Bl.a. på grund av dessa skillnader visade delta- garna också individuella skillnader i förståelse av terminologin och den begreppsapparat som användes under utbildningen. 
  
 Deltagarna upplevde också brist på tillräckliga möjligheter att prova praktiskt och skapa förståel- se för hur en dator ser ut och fungerar inuti, hur man delar upp och tar bort all information på hårddisken, installerar mjukvaran etc. Detta gjor- de att den nya informationen förblev ytlig och inte förankrades så väl att den gick att använda för att hantera datorer och datorsystem i praktiken. 
  
 Om motivation 
  
 Deltagarna upplevde – trots alla svårigheter – utbildningen som stimulerande. Gruppens moti- vationsnivå är hög, kursen stimulerar nykenheten och lust att fortsätta till högre kunskapsnivåer. Intresset och lusten att lära sig  
  
 IT-teknik 
  visades också i engagemanget i självstudier. Majoriteten ägnade både studie- och fritid för till kunna fort- sätta och lyckas med utbildningen. 
  
 De esta deltagarna hade trots detta ändå utveck- lat ett allmänt stressbeteende. Deras försök att överbrygga kunskapsluckan med hjälp av en inten- siv studietakt verkade inte vara tillfredställande. 
  
 Hur inverkar stressen på deltagarnas motivation att fortsätta fördjupa sig i kunskap om IT teknik? Bland de muntliga kommentarerna förekom följande: Det ska inte vara så att man går i motvind, Det ska inte 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 avskräcka en. Det ska istället uppmuntra att fort- sätta i högre nivå. 
 Vilken näring får de kvinnliga deltagarnas intresse för IT teknik under dessa studievillkor? En av deltagar- na uttryckte det så här: På detta sättet misslyckas man. 
 Inom stressforskning analyseras effekter av olika grad av kontroll som individen har över olika livssituationer. Okontrollerbarhet kan föreligga när en individ inte upp- lever något samband mellan sina avsiktliga handlingar och vad som händer runt honom/henne 
 8 
 . 
 När individen gör en felaktig tolkning av orsaker, leder detta till hjälplöshet i nya situationer. En för- klaring till detta är att det sker en förändring i psyko- logiskt avseende som rör motivation, kognition och emotion och som gör att intresset avstannar. 
 I en studiesituation av ovan beskrivna karaktär lig- ger det nära till hands att tro att begränsningarna lig- ger hos den egna personen istället för i utbildnings- metodiken. Orsaksförklaring eller tillskrivning kan bli felaktig. 
 Inför detta är möjligheterna stora att man ändrar sig och gör andra utbildnings- och yrkesval. 
 Om identitet 
 Det som behöver uppmärksammas för att förstå kvin- nornas villkor på  
 IT-utbildningen 
  är hur identitet och kognition samverkar i en utbildningssituation. 
 Hur gör vi, ur ett kognitivt perspektiv, för att orga- nisera informationen om oss själva? Och hur gör vi för att organisera informationen från omvärlden? 
 Enligt schemateorin hjälper oss olika slags gene- rella mönster eller scheman att organisera den kun- skap som vi har om oss själva och omvärlden. Dessa scheman ger oss mentala referensramar i form av själv- scheman, rollscheman, händelsescheman, sociala sche- man etc. 
 Schemateorin beskrivs som inkodning och åter- hämtning av information från minnet organiserat i ett mönster eller schema som kopplar ihop den nya infor- mationen med individens erfarenhet, tidigare kun- skaper och föreställningar för att bl.a. kunna predice- ra vad som kommer att hända i framtiden 
 9 
 . 
 Även bilden vi har om oss själva är organiserad i ett schema för vad som är kärnan i vår person. Den är 
 mer eller mindre mångfacetterad och komplex och skiljer sig mycket från individ till individ 
 10 
 . Dessa själv- scheman läggs tidigt i barndomen och har att göra med individens identitet. Den formas i interaktion med den närmaste omgivningen, familjens sociala och kultu- rella förhållanden och med de värderingar och ideal som representerar familjens och omgivningens sär- drag. 
 Det nns klara individuella skillnader i uppfost- ringsmönster. Den man eller kvinna, som växer upp i en social miljö där han/hon uppmuntras att värdera tekniska färdigheter och erfarenheten om dessa högt, kommer att rikta sin uppmärksamhet mot tekniska fenomen och ha lättare att fånga sådan information från omgivningen. Han/hon kommer lättare att kunna integrera den i sin kunskapsbank och lusten att använ- da sina färdigheter kommer att ha lättare att utveck- las. Identikationen med tekniska färdigheter kom- mer att vara en del av personens självschema. Ju mer lustbetonad denna process är desto grundligare kom- 
 mer den att förankras.  
 93  
 I de esta samhällen idag saknas ett dominerande 
 socialt mönster som gynnar identikationen mellan kvinnan och tekniken. Detta avspeglas på alla områ- den, inte minst inom  
 IT-området 
  och påverkar asso- ciationer och förväntningar om kvinnors tekniska kun- skaper. 
 I vilken mån ser kvinnor rollen som tekniker som en bild att identiera sig med vid utbildning och yrkes- val och i vilken utsträckning har kunskapssamhället förmått att anpassa sig till en sådan kvinnoroll? 
 En social roll denieras efter de förväntade bete- enden som en person i ett visst socialt sammanhang har. Ett rollschema är den kognitiva struktur som orga- niserar kunskapen och karakteristiska förväntade beteenden (i det sammanhanget). Läkaren är ett exempel på en förvärvd roll (achieved roll) och roll- schemat är de kunskaper, associationer och förvänt- ningar som människor har om yrkesrollen läkare. 
 Mellan kvinnor och män nns en skillnad beträf- fande erfarenhet och kunskapskultur i relation till tek- niken. Kvinnor har sällan engagerat sig i underhållning eller i sociala sysselsättningar med tekniska aktiviteter av traditionell karaktär. Meccano är mer än en lek- 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 sak skriver Thompson i sin bok En Meccano pojke berättar 
 11 
 . Det är av vikt att komma ihåg att när en gosse leker med Meccano så utövar han i miniatyr en ingenjörs arbete, och att detta arbete är helt och hål- let av samma art som ingenjören utövar i det praktis- ka arbetet. Teknisk kunskap och förståelse byggs upp ur just det roliga och experimenterande skapandet. 
 I Teknik på kvinnors vis, säger Tucker att den manliga teknologin inte tillhört kvinnors kun- skapskultur 
 12 
 . 
 Kunskapskulturerna har stor betydelse för synen på vilken utbildning som är värdefull, vilket innehåll som en utbildning bör prioritera. Den avgör också vil- ken information och vilka faktakunskaper man kom- mer att ha tillgång till. 
 Motsättningen mellan de humanistiska och de naturvetenskapliga kulturerna är gamla och välbe- kanta men också skillnaderna mellan kvinnors och mäns kunskapskultur. Flera kunskapskulturer än dessa två studeras på Linköpings universitet som har inrät- 
  
 94 
  
 tat ett nytt forskningstema: Kulturarv och kulturpro- duktion. Begreppen kunskapskultur ger kunskapen en vidare innebörd – kunskapen placeras i ett samman- hang och interagerar med detta sammanhang 
  
 13 
 . 
 Det nns många yrkeskvinnor och kvinnliga nät- verk inom IT och andra branscher som med stor fram- gång länge har varit och är drivande krafter inom IT- området. Ur ett kognitivt perspektiv nns det ingen skillnad mellan män och kvinnors intellektuella för- måga att skapa och utveckla informationsteknik. Kvinnor som formats i en teknisk kunskapskultur kan sannolikt ha samma tekniksyn som män. På samma sätt nns det män som inte har någon förtrogenhet med teknik. Generaliseringen av den egna erfarenhe- ten eller gruppsituationen är en kognitiv bas. 
 Frågan är hur kvinnor som inte tillhör den teknis- ka kunskapskulturen förhåller sig till tekniken. 
 I utbildning tar man emellertid inte hänsyn till skillnader i kunskapskulturer och därmed erbjuds orättvisa utbildningsvillkor. 
 En god pedagogik är den nödvändiga förutsättningen för att konstruera eller bygga upp grund- och spets- kunskap om informationstekniken hos båda könen. 
 Studiens kvinnliga deltagare visar stark motivation för att lära sig och utveckla  
 IT-tekniken. 
  Pedagogiken motverkar detta genom att inte ta hänsyn till rätt utgångspunkter och skapar istället osäkerhet i försö- Cardenas att utveckla en ny yrkesidentitet. 
 Det nns behov av att lyfta fram de skillnader som existerar mellan manliga och kvinnliga deltagare när det gäller förutsättningarna för att överbrygga de dolda, informella förkunskapskraven. 
 Studiens slutsatser och åtgärdsförslag 
 Studien resulterade i nedan angivna slutsatser och åtgärdsförslag. 
 Slutsatser 
  
 Det fanns en klyfta mellan utbildningens formella och informella förkunskapskrav. Trots att delta- garna uppfyllde de formella kraven, upplevdes deras kunskapsnivå som otillräcklig för att upp- fylla de förkunskapskrav som utbildningen outtalat byggde på. 
  
 I kursinnehållet i  
  
 IT-basutbildning 
  fanns en inbyggd motsättning. Å ena sidan avsåg utbild- ningen att vara en basutbildning med syfte att ge deltagarna nödvändig kunskap för att på sikt komma fram till spetsutbildningen, å andra sidan krävde undervisningen en hög förkunskapsnivå som inte kunde omfattas av en nybörjare. 
  
 I förhållande till de tekniska utgångspunkter som utbildningen vilade på saknade de kvinnliga 
  
 (ev. även en del av de manliga) deltagarna i studien stora delar av relevant förkunskap. För närvarande nns detta inte inom utbildningarnas ramar. 
  
 Den kvinnliga deltagargruppen visade hög studie- motivation och intresse för att utveckla sig i det nya utbildnings- och yrkesvalet men utbildningens upplägg utgjorde en orimligt hög tröskel p.g.a. att utbildningen utgick från höga förkunskapsnivåer, en stor mängd enbart minnesbaserad kunskap och i förhållande till detta en mycket hög studietakt. 
  
 Den  
  
 IT-kunskap 
  som utvecklas i traditionellt manliga kunskapskulturer tycktes vara norm för utbildningarnas uppläggning och innehåll. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Åtgärdsförslag 
  
 Den förutsatta baskunskapen måste synliggöras. Deltagarna måste få möjlighet att skaffa den inom eller före kursen. Det nns behov av att skapa en  
  
 IT-teknisk 
  grundutbildning som ger den kunskaps- grund som eleverna saknar. 
  
 Kunskapsdjup och tid för integration skulle sanno- likt vara till större nytta för deltagarna än stora mängder ytkunskap. 
  
 En god pedagogik är en nödvändig förutsättning för att skapa både grund- och spetskunskap om informationsteknik hos båda könen. Både tids- och lärartäthetsfaktorn bör vara noga anpassade efter det kunskapsomfång som kursen vill att deltagarna ska bygga upp. Detta kan emellertid inte ersätta brist på bra pedagogik. 
  
 Det behövs mer kunskap både om genusfrågor och om lärande hos dem som beställer och upphandlar utbildningar inom IT. Dessa personer bör dessut- om både kunna specicera kraven och kunna bedöma om det som utbildaren erbjuder är väl upplagt med hänsyn till deltagarnas kunskaps- kulturella utgångspunkter. 
  
 Fortsatt forskning om psykologiska och pedagogis- ka aspekter på inlärande av IT behövs i kombina- tion med genuskunskap för att komma vidare i dessa frågor. 
  
 Sammanfattningsvis  
 har Jämit kunnat konstatera att även de av AMS anordnade arbetsmarknadsutbildning- arna saknar genusperspektiv och således inte lever upp till det av riksdag och regering uppsatta jämställdhets- målet. 
 Jämit anser därför att Arbetsmarknadsstyrelsen behöver en tydligare styrning från regeringen i dessa frågor. Jämställdhetsmålet måste på ett tydligare sätt integreras i arbetsmarknadspolitiken i synnerhet vad gäller arbetsmarknadsutbildning med inriktning på IT och teknik och kopplat till den könsuppdelade arbets- marknaden. 
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Uppdrag till Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) 
 Regeringen bör ge Arbetsmarknadsstyrelsen i uppdrag att presentera en handlingsplan för hur arbetet med att integrera jämställdhetsper- spektivet i arbetsmarknadsutbildningarna, med inriktning på IT och teknik, ska bedrivas. 
 Analys av Datateknisk Utbildning för 
 Kvinnor 
 Samhällsvetenskapliga institutionen vid Växjö uni- versitet har under mars månad  
 2001  
 genomfört en enkätundersökning med samtliga kvinnor som genom- gått Datateknisk Utbildning för Kvinnor (DUK). Syftet var att kartlägga vilka effekter som utbildning- en har givit samt att analysera orsakerna till dessa effekter. Nedan anges resultaten från undersökning- 
 en och en bakgrund om  
 DUK-utbildningen. 
 95  
 Elektronikcentrum i Svängsta AB  
 (EC-gruppen) 
  
 bedriver sedan  
 1995  
 en utbildning kallad  
 DUK-utbild- 
  ningen i samarbete med Växjö universitet. Det är en treårig högskoleutbildning inom datateknik och pro- gramutveckling som är anpassad speciellt för kvinnor. Utbildningen bedrivs i Svängsta i Blekinge där EC- gruppen har sitt huvudkontor 
 Utbildningen vänder sig framför allt till kvinnor som saknar teknisk bakgrund och som från början inte har planerat att studera på någon teknisk utbildning. Under de första åren (antagning  
  
 1995 
 – 
 98 
 ) 
  genomför- des utbildningen med enbart  
 NT-SVUX-platser, 
  d.v.s. platser för studerande som är  
  
 28 
 – 
 48 
  
 år och som har varit yrkesverksamma under fem år. Detta innebär att en stor del av studenterna har arbetat inom någon icke- teknisk bransch tidigare. Exempelvis är det många som arbetat inom vården, barnomsorgen, skolväsen- det och kontor. 
 Utbildningen har blivit mycket populär och fått ett stortantalsökande,cirkatiosökandeperplats.Företagen som har kommit i kontakt med utbildningen har uttalat sig positiva till denna satsning och det sätt den bedrivs på. De som avslutat utbildningen har direkt fått era 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 erbjudande om arbete. Under föregående läsår startades utbildningen även i Kristianstad genom ett samarbete mellan  
 EC-gruppen 
  och högskolan i Kristianstad. Dessutom har utbildningen genomförts i Karlskrona tillsammans med högskolan i Karlskrona (antagning 
  
 1996 
 – 
 1998 
 ). 
  
 Utbildningen är uppbyggd med hänsyn till att de studerande ska få kompetens och erfarenhet både inom mjukvarukonstruktion och inom hårdvarukon- struktion. Tyngdpunkten i utbildningen ligger dock på programutveckling. Denna kombination av mjuk- varu- och hårdvarukonstruktion är relativt unik och ges inte på så många andra högskoleprogram. 
 Det karaktäristiska med utbildningen är, förutom att den vänder sig till kvinnor, bl.a. att förkunskaperna i matematik är kurs C och inte att man sedan tidigare har någon teknisk grund att stå på. Vidare innehåller utbildningen relativt mycket schemalagd undervisning med tillgång till lärare, en stor andel laborationer och mycket projektarbeten. Teori och praktik varvas i hög 
  
 96 
  
 grad under utbildningens gång och den genomsyras av en småskalighet med en nära kontakt mellan studenter och personal. 
  
 Resultat av analysen 
 Sammanlagt  
 117  
 av  
 160  
 kvinnor har besvarat enkäten, vilket innebär  
 73 
 %. Resultatet visar bl.a. att de esta ( 
 57 
 %) har stannat kvar i Blekinge och  
 31 
 % har bostad i Skåne eller Småland. Den största arbetsgivaren är Shaw där  
 23 
 % av kvinnorna arbetar. Bland övriga arbetsgivare kan nämnas andra  
 IT-företag, 
  banker, kommuner och landsting för att ge några exempel. De vanligaste befattningarna är systemutvecklare/system- designer ( 
 30 
 %) och programmerare ( 
 8 
 %). 
 Innan man började  
 DUK-utbildningen 
  hade de esta varit studerande ( 
 19 
 %) eller arbetat inom vård, barnomsorg, skola eller kontor. 
 På en fråga om det hade någon betydelse att utbild- ningen enbart vänder sig till kvinnor svarar ungefär lika många ja ( 
 48 
 %) som nej ( 
 49 
 %). De som svarat ja menar att de annars inte vågat söka utbildningen. Det kändes tryggare med enbart kvinnor och utbildning- en kunde utformas på ett annat sätt nämner man. 
 Hela  
 74 
 % hade nansierat sina studier med NT- 
  
 SVUX-medel 
  och många menade att denna möjlig- het var mer eller mindre avgörande för att man sökte till utbildningen. 
 De främsta anledningarna till att man sökte utbild- ningen var att man inte längre kände att det nuvaran- de arbetet var utmanande, det var osäkert och att man ville ha bättre utvecklingsmöjlighet. Flera nämnde intresset för tekniska ämnen och att man ville arbeta med IT och datorer. 
  
 31 
 % svarade att det hade betydelse att utbildningen enbart vände sig till kvinnor medan  
 59 
 % svarade att det inte hade någon betydelse. De som svarade ja menade att kvinnor vill ha noggrannare och mer djupgående förklaringar, mer konkreta exempel, vill ha en helhets- syn och förstå sammanhang till fullo. 
 På frågan om man anser att uppläggningen av en utbildning eller kurs bör skilja sig åt beroende på om kursdeltagarna enbart är kvinnor jämfört med en blandad grupp fördelade sig svaren på nästa samma sätt.  
 33 
 % ansåg detta medan  
 57 
 % menade att det inte bör göra det. 
 De som svarat ja motiverar det ungefär som redan nämnts och att kvinnor uppfattar och förstår saker på ett annat sätt och har ett annat förhållningssätt. Vidare nämns att kvinnor inte experimenterar lika mycket som män och behöver därför mer praktik. 
 Bland  
 nej-svaren 
  nns att teknik är detsamma för både män och kvinnor och att man har lika stora för- utsättningar att lära sig detta, det är lika lätt eller svårt. Att det sedan krävs vissa förkunskaper är en annan sak. 
  
 68 
 % ansåg det var lätt att få arbete efter avslutad utbildning.  
 40 
 % ansåg att arbetsgivaren hade en stark eller ganska positiv uppfattning om  
 DUK-utbildning- 
  en. Endast tre kvinnor har upplevt att arbetsgivaren varit negativ.  
 34 
 % hade ingen uppfattning eller kände inte till utbildningen. Det positiva bestod i att man ansåg utbildningen vara en bra grund att stå på. Kurserna hade en bra sammansättning, bra ämnen och att man redan hade anställda som själva gått utbild- ningen. Några nämnde också vikten av att få in er kvinnor i en mansdominerad bransch. De esta av de svarande kände också att de var uppskattade på arbe- tet, kompetenta, att de trivdes och värdesattes. Man såg heller ingen nackdel i att vara kvinna i det arbete man hade. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Kvinnor på nätet 
 Män använder Internet betydligt mer än kvinnor enligt statistik från SIKA 
 14 
 . Denna skillnad har också kunnat åternnas på företagssidan. För att stimulera kvinnliga företagare att använda IT som ett verktyg i sitt företagande har olika projekt initierats, delvis med stöd av  
 EU-medel. 
  
 97 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 I Västernorrland har nyligen avgetts en slutrapport angående  
 Y-kvinnor 
  på nätet, som handlar om ett före- tagarutvecklingsprogram nansierat av Europeiska socialfonden, Närings- och teknikutvecklingsverket NUTEK och regionala instanser bl.a. länsstyrelsen. Ett av projektets mål var att etablera ett elektroniskt nät- verk för utbyte av erfarenheter och idéer, både natio- nella och internationella. Därtill har deltagarna fått lära sig engelska och så småningom affärsengelska. Utbildning skedde också via webben. Kvinnorna ck också lära sig att utveckla egna webbsidor. Vid utvär- deringen framgick att de kvinnliga entreprenörerna behövt den gemensamma mötesplatsen på nätet, att den bidragit till att öka affärerna med varandra o.s.v. Företagen ökade under denna tid sin omsättning och till en del även sysselsättningen, dock inte enbart bero- ende på projektet. Det framgick emellertid tydligt att IT var ett viktigt verktyg för dem som företagare 
 15 
 . 
 Sverige har ett samarbete med Tyskland på områ- det IT och jämställdhet. Våren  
 2001  
 hölls en konferens 
  
 98 
  
 i Hamburg i syfte att belysa hur det ser ut beträffande kvinnors användning av Internet. Ett annat syfte var att nna sätt att utveckla området. Vid konferensen framträdde samma bild av kvinnors och mäns använd- ning av Internet i övriga  
  
 EU-länder 
  som i Sverige 
 16 
 . 
 På Internet nns en stor mängd nätverk för kvin- nor och antalet nätverk växer både nationellt, regio- nalt och lokalt. Med tanke på det statistiskt visade gapet mellan kvinnors och mäns användning av IT så är det viktigt att sådana nätverk stöttas. 
 Offentlig service på nätet 
 I delbetänkandet  
 Jämställdhet och IT  
 lyfte Jämit fram frågeställningar kring offentliga tjänster på nätet och pekade på Riksförsäkringsverkets arbete med att ut- veckla  
 IT-användningen 
  inom myndigheten och även i myndighetens verksamhet. Jämit visade på betydelsen av ett genusperspektiv vid införandet av IT som kom- munikationsverktyg gentemot samhällets medborgare. Det är era myndigheter som håller på att utveckla offentliga tjänster på nätet. Just nu pågår diskussioner inom hälso- och sjukvårdsområdet om webbtjänster som har med allas livskvalitet att göra. Man diskuterar vårdportaler och webbens betydelse för verksamhet och utbildning inom vårdområdet. Här sker en utveckling av användningen av IT som är direkt kopplat till patien- ter, unga som gamla, kvinnor som män. 
 Det är då viktigt att man hela tiden har ett genus- tänkande. Det nns emellertid tecken på att det är över- vägande män som föreläser och utbildar, inte enbart vad gäller webbaserad vård utan i andra sammanhang där det handlar om IT och framtidsutvecklingen. Initiativ bör tas för att ett jämställdhetsperspektiv ska genom- syra  
 IT-utvecklingen 
  inom den offentliga sektorn och då också kopplat till webbaserade tjänster. 
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Offentlig service på nätet 
 Regeringen bör snarast vidta åtgärder för att säkerställa ett jämställdhetsperspektiv i utformandet av webbaserade tjänster inom myndigheterna och inom myndigheternas verksamhetsområden. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Tillgänglighet till riskkapital 
 Jämit visade i sitt delbetänkande  
 Jämställdhet och IT  
 bl.a. på att andelen kvinnor i styrelser och ledande positioner är låg inom  
 IT-branschen. 
  Av de ca  
 640  
  
 IT-företag 
  som branschorganisationen  
 IT-företag 
  hade som medlemmar i februari  
 2000  
 hade  
 26  
 av dessa företag en kvinnlig VD. 
 Jämit pekade på behovet av att såväl staten som näringslivet bidrar till att kvinnor ges möjlighet att delta i  
 IT-utvecklingen. 
  
 Riskkapitalmarknaden har utvecklats starkt i Sverige under senare tid, både till antalet aktörer och till antalet gjorda investeringar respektive investerade belopp. Branschen består av riskkapitalbolag (venture capi- talbolag och andra), privata investerare (business angels) samt börs och andra marknadsplatser respektive fondbolag. 
 99 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 I dag är ca  
 200  
 ventura capitalföretag verksamma i Sverige. Riskkapitalbolag som tillsammans förvaltar ca  
 200  
 miljarder kronor enligt uppgifter från Förvärv  Fusioner (februari  
 2001  
  
 www.forvarv-fusioner.nu). 
  
 Företaget Shenet genomförde med hjälp av Svenska Riskkapitalföreningen en studie bl.a. av andelen kvin- nor i beslutsfattande positioner inom riskkapitalbran- schen 
 17 
 . Studien har genomförts med stöd från Jämit, NUTEK och ALMI. Studien bygger på uppgifter från  
 53  
 bolag och visar bl.a. 
  
 Av samtliga  
  
 53  
 bolag hade  
 48  
 bolag en manlig och fem bolag en kvinnlig VD. 
  
 Av totalt  
  
 251  
 investerare (investment managers) inom dessa  
 53  
 bolag var  
 228  
 män och  
 23  
 kvinnor. 
  
 Av det totala antalet entreprenörer som fått del av riskkapital var  
  
 6 
 , 
 6 
 % kvinnor. Övriga  
 93 
 , 
 4 
 % var män. 
  
 Av de  
  
 515  
 företag som erhållit kapital var  
 34  
 företag där er än  
 50 
 % av grundarna var kvinnor. Övriga  
 481  
 företag var företag där er än  
 50 
 % av 
  
 100  
 grundarna var män. 
 Jämit anser att fördelning av riskkapital är själva motorn i den utveckling och förändring som sker av näringslivet och  
 IT-sektorn. 
  Tillgången på riskkapital avgör på ett direkt sätt om en affärsidé och ett före- tag ska kunna utvecklas och på sikt bli en lönsam del i det svenska näringslivet, och styr därmed också vilka idéer och vilka företag som kommer att dominera en framtida näringslivs- och  
 IT-utveckling. 
  
 1999  
 fördelades enligt Svenska Riskkapitalföre- ningen  
 11  
 miljarder SEK på den svenska marknaden. 
 Att endast  
 6 
 , 
 6 
 % av de entreprenörer som ck del av riskkapitalmarknaden under andra halvåret  
 1999  
 var kvinnor pekar därför, oavsett orsakerna, på ett myck- et allvarligt problem där ekonomiska resurser och möj- ligheten att delta i och styra utvecklingen till stor del undanhålls kvinnor. 
 Ur ett demokrati- och jämställdhetsperspektiv är detta naturligtvis helt oacceptabelt. Men även ur ett samhällsekonomiskt eller ett företagsekonomiskt per- spektiv måste detta ifrågasättas. Halva mänskligheten är kvinnor och därmed hälften av alla potentiella kun- der och köpare av dessa nya produkter och tjänster. Att de inte skulle ha något att tillföra vid utvecklingen och utformandet av dessa produkter som de i sista änden förväntas konsumera får anses högst osannolikt. Shenet är ett företaget som har som affärsidé att skapa ett jämställt näringsliv. Det är naturligtvis viktigt att risk- kapital nns att tillgå även för sådana initiativ. 
 Jämit anser att ansvaret för att ge män och kvinnor lika tillgång till riskkapital vilar tungt på de aktörer som idag är verksamma inom riskkapitalmarknaden. 
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Jämställdhet vid fördelning av riskkapital 
 Regeringen och dess myndigheter inom området bör såväl i kontakter med riskkapitalmarknaden som genom riktlinjer till de statliga institutioner och företag som är verksamma på riskkapital- marknaden, klargöra vikten av en könsneutral prövning vid fördelning av riskkapital. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
  
 EU-statistik 
  
 Jämit har gett högskolan i Halmstad i uppdrag att göra en europeisk jämförelse av könsuppdelad statistik inom  
 IT-sektorn 
  och i de tekniska utbildningarna. Sammanställ- ningen har genomförts av Chapman, enheten för arbetsvetenskap på högskolan i Halmstad. 
  
 En europeisk jämförelse av könsuppdelad statistik 
  
 I rapporten Science policies in the European Union – Promoting excel- 
  
 lence through mainstreaming gender equality (Publication from DG 
  
 Research, written by ETAN, European Technology Assessment Net- 
  
 work) beskrivs och analyseras kvinnors situation i EU inom de tekniska 
  
 utbildningarna på högskola och universitet. Bland annat beskrivs kvin- 
  
 nors möjligheter till forskningsanslag och deras möjligheter till karriär 
  
 både inom den akademiska världen samt i näringslivet. Rapporten beskri- 
  
 ver också svårigheter att få fram statistik med avseende på kvinnors andel 
  
 inom de tekniska yrkena och i utbildningarna. The major difculty 
  
 encountered in reviewing the position of women in science in the EU 
  
 today is the lack of systematically collected and published statistics 
  
 101 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Det nns möjligheter att få fram viss jämförande sta- tistik inom utbildningsväsendet mellan olika europe- iska länder, medan det är näst intill omöjligt att få fram jämförande statistik av hur många kvinnor som är yrkesverksamma inom de tekniska områdena. Ett av problemen är också att olika länder använder skilda denitioner för olika yrkeskategorier. 
 Kvinnor och män i tekniska utbildningar 
  
 ETAN-rapporten 
  bekräftar dock bilden av att kvinnor har mycket svårt att nå högre positioner inom den akade- miska världen, se Holmes1 
 . Allmänt är andelen kvinnliga professorer mycket låg i de esta europeiska länderna. Holland har endast  
 5 
 % kvinnliga professor medan Finland har  
 18 
 % ( 
 1998 
 ). Sverige hade  
 12 
 % kvinnliga professorer ( 
 1998 
 / 
 99 
 ). Jämit kan konstatera att det är anmärkningsvärt få kvinnor i ledande positioner inom den akademiska världen. 
 Under  
 2000  
 initierade Generaldirektoratet för Forskning vid Europeiska Kommissionen och Eurostat  
 102  
 ett projekt, som syftar till att ta fram könsuppdelad 
 statistik beträffande bland annat högskoleutbildning, forskare och forskningsnämnder i EU:s medlemslän- der samt dess kandidatländer. Rapporten beräknas vara klar under våren/sommaren  
 2001 
 . Bakgrunden till pro- jektet är de nya krav inom jämställdhetsområdet som nns i EU:s nya grundlag, Amsterdamfördraget, som trädde i kraft  
 1999 
 . 
 För att kunna kartlägga statistiken inom EU beträf- fande högskoleutexaminerade kvinnor respektive män har data tagits från OECD:s rapporten – Education at a Glance  
 2000 
 . 
 Ur OECD:s tabell har utbildningsområdet engi- neering, manufacturing and construction valts ut, se Holmes2 
 . Detta motsvarar i huvudsak elektroteknik, datateknik, systemteknik, telekommunikation, maskin- ingenjör, byggingenjör, livsmedelsingenjör och skogs- ingenjör. Uppgifter från Danmark, Grekland, Luxem- burg och Portugal saknas. Andelen kvinnor inom dessa utbildningar ligger i snitt kring  
 20 
 %. Variationen är dock stor – lägst ligger Holland med  
 12 
 % och högst ligger Italien med  
 28 
 %. 
 Figur 1 
 Kvinnor och män inom högskola och universitet i sex av EU:s medlemsstater (1997) 
  
 100 
  
 90 
  
 eachlevel 
  
 80 
  
 60 
  
 70 
  
 at 
  
 40 
  
 Womenor 
  
 50 
  
 Men 
  
 30 
  
 % 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Students 
  
 PhD Students 
  
 Assistant Professors Associate Professors 
  
 Full Professors 
  
 Male, Belgium 
  
  Male, Mcintyre, Germany 
  
  Male, Netherlands 
  
  Male, Spain 
  
  Male, United Kingdom 
  
  Female, Belgium 
 Female, France 
  
  Female, Germany 
  
  Female, Netherlands 
  
  Female, Spain 
  
  Female, United Kingdom 
 Students = studenter, PhD Students = doktorander, 
 Assistant Professors = universitets lektor, Associate Professor = biträdande professor, 
 Full Professor = professor med ämnesansvar 
 Källa: Science policies in the European Union – a report written by ETAN for the Commission, DG Entreprise 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Figur 2 
 Fil. kand eller högre utbildning inom området engineering, manufacturing and construction %, år 1998 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 sterrike 
  
 FrankrikeTyskland 
  
 nderna 
  
 Sverige 
  
 Ö 
  
 Belgien* 
  
 Storbrittanien 
  
 Nederl 
  
 Finland 
  
 ä 
  
 Spanien 
  
 Irland Italien 
  
 kvinnor  
 män 
 Källa: OECD, Education at a Glance 2000, Tabell C4.4 * Endast flamländska delen 
 Inom utbildningsområdet computer science, vilket motsvarar systemutveckling, systemvetenskap, data- ingenjörer och programmerare, är andelen kvinnor något högre, ca  
 24 
 % i snitt, se gur  
 3 
 . Uppgifter från Danmark, Frankrike, Grekland, Luxemburg, Portugal och Öster- rike saknas. Högst andel kvinnor har Irland med  
 35 
 % och lägst andel har Tyskland med  
 12 
 %. 
 Figur 3 
 Fil. kand eller högre utbildning inom området computer science %, år 1998 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 Finland 
  
 Irland 
  
 Italien nderna 
  
 Sverige 
  
 Belgien* 
  
 ä 
  
 Spanien 
  
 Storbrittanien 
  
 Tyskland 
  
 Nederl 
  
 kvinnor  
 män 
 Källa: OECD, Education at a Glance, grad_fields_98 total.xls * Endast flamländska delen 
 Kvinnor och män verksamma inom  
 IT-sektorn 
  
 Som tidigare nämnts är det mycket svårt att få fram jämförande europeisk statistik som avser kvinnor inom  
 IT-sektorn. 
  Det har inte varit möjligt att få fram jäm- förande statistik beträffande exempelvis kvinnor i led- ningsgrupper och styrelser bland  
 IT-tjänsteföretag, 
  som kan jämföras med den statistik som presentera- des i Jämits delbetänkande. Varken de europeiska IT- 
 företagens branschorganisationer i Danmark, Finland, Italien, Spanien, Storbritannien, Frankrike, Neder- länderna, Irland, Eurostat eller OECD har tillgänglig könsuppdelad statistik. Några nationella studier i andra europeiska länder kring kvinnor och män i  
 IT-tjänste- 
  företag motsvarande JämO:s (ref. JämO Rapport från granskning av  
 22  
  
 IT-företags 
  jämställdhetsplaner,  
 2000 
 ) och Jämits studier har inte heller gått att hitta. 
 Det saknas generellt statistik som avser  
 IT-tjänste- 
  företag och en enhetlig denition av begreppet. OECD har givit ut rapporten Measuring the  
 ICT-sector 
  där både  
 IT-tillverkningsindustrin 
  och  
 IT-tjänsteföretag 
  nns med, men inte heller här nns någon könsupp- delad statistik. 
 Den könsuppdelade statistik som nns att tillgå inom EU med avseende på arbetslivet beskriver i huvudsak endast kvinnors och mäns sysselsättningsgrad och arbetslöshetstal, se gur  
 4 
 . Inom EU har Danmark hög- sta sysselsättningsgraden med  
 72 
 %, bland kvinnor i åldern  
 15  
  
 – 
 64 
  
 år. Bland de nordiska länderna ligger 
 Island högst med  
 81 
 % . I Sverige låg motsvarande siffra  
 103  
 på  
 69 
 %. Spanien och Italien hade den lägsta syssel- sättningsgraden bland kvinnor,  
 37 
 % respektive  
 38 
 %. 
 Figur 4 
 Sysselsättning: fördelning mellan kvinnor och män. 
 Arbetskraft i % av befolkningen mellan  
 15-64 
  år (1999) 
 Land Arbetskraft i % 
 Spanien 
 Italien 
 Grekland 
 Luxemburg 
 Belgien 
 Irland 
 EU15 
 Frankrike 
 Tyskland 
 Portugal 
 Österrike Nederländerna Storbritannien Finland Sverige Danmark Norge Island 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Källa: Eurostat (Labour force Survey) 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Det nns dock en studie om  
 IT-sektorn 
  i Norden som innehåller könsuppdelad statistik ( ref. The ICT Sector in the Nordic Countries, SCB). Enligt Statistiska Centralbyrån (SCB) sysselsätter  
 IT-sektorn 
  i Sverige ca  
 6 
 , 
 3 
 % av den totala andelen sysselsatta inom före- tagssektorn, vilket är den högsta siffran inom EU. Därefter kommer Finland och Danmark med  
 5 
 , 
 7 
 % respektive  
 5 
 , 
 1 
 % sysselsatta inom  
 IT-sektorn. 
  Portugal hade bland de tolv europeiska länder som undersökt den lägsta andelen sysselsatta inom  
 IT-sektorn, 
 2,7 
 %. 
 Det saknas jämförande statistik om kvinnornas andel av de sysselsatta inom  
 IT-sektorn, 
  men man kan kon- statera Att andelen förvärvsarbetande kvinnor med  
 IT-utbildning 
  är låg är inte unikt för Sverige (Rapport från Näringsdepartementet om informationsteknikens betydelse för tillväxt och sysselsättning i Sverige, Ds  
 2000 
 : 
 68 
 ). I samtliga EU:s medlemsländer är kvinnorna underrepresenterade i  
 IT-sektorn. 
  Fram till mitten av  
  
 1980 
 -talet 
  ökade andelen kvinnor bland  
 IT-arbets- 
  kraften för att därefter falla. Inte i något medlemsland 
  
 104 
  
 överstiger andelen kvinnor i  
  
 IT-arbetskraften 
  mer än  
 30 
 %. I ertalet länder uppgår andelen snarare till när- mare  
 20 
 % (Panteli med era,  
 1999 
 ) 
 18 
 . 
 I rapporten The ICT sector in the Nordic Countries redovisas hur många kvinnor respektive män som arbe- tar inom  
 IT-sektorn 
  i Norden se Holmes5 
 . ICT manu- facturing avser i huvudsak tillverkning av all sorts utrustning som avser elektronisk kommunikation exem- pelvis testutrustning, elektriska komponenter, datorer 
 och industrimaskiner. ICT service avser i huvudsak försäljning av radioapparater och telekommunikations- utrustning, telekommunikationstjänster, uthyrnings- verksamhet av hård- och mjukvara, konsultverksamhet avseende maskinvara, datakonsultverksamhet, program- varuproduktion, databehandlingoch databasverksamhet samt service och reparationer av datorer och tillhörande utrustning. 
 I rapporten sker också en jämförelse mellan andelen kvinnor inom ICT manufacturing (nedan kallat IT- tillverkningsindustri), se gur  
 6,  
 och tillverkningsindu- strin som helhet i Norden samt en jämförelse mellan ICT Service (nedan kallad  
 IT-tjänstesektorn) 
  och tjänstesektorn i övrigt, se Holmes7 
 . Av denna jämförelse kan man konstatera att kvinnor i högre grad är syssel- satta inom  
 IT-tillverkningsindustrin 
  än tillverknings- industrin som helhet medan det omvända förhållan- det gäller för tjänstesektorn. 
 Statistiken är baserad på antalet anställda i  
 IT-sektorn 
  och det går inte att utläsa vilka arbetsuppgifter som kvinnor respektive män har eller vilka positioner de har i företagen. Däremot nns könsuppdelad statistik med avseende på olika tjänsteområden; försäljning (sales) telekommunikation (telecommunication) och konsultverksamhet (consulting), se Holmes8 
 . Andelen kvinnor är högst inom området telekommunikation ( 
 39 
 %) medan andelen kvinnor inom försäljning ( 
 26 
 %) och konsultverksamhet ( 
 27 
 %) är lägre. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Figur 5 
  
 Antal anställda inom  
 IT-sektorn 
  fördelat 
  
 på kön i de nordiska länderna %, år 1998 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 Denmark 
  
 Sweden 
  
 Norway 
  
 Finland 
  
 Iceland 
  
 ICT services activities, female 
  
 ICT services activities, male 
  
 ICT manufacturing industry, female 
  
 ICT manufacturing industry, male 
  
 Källa: SCB,  
 IT-statistik 
  på www.scb.se 
 Figur 7 
 Andel kvinnor i % inom  
 IT-tjänstesektorn 
  och tjänstesektorn i övrigt i de nordiska länderna 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Norge 
  
 Sverige 
  
 Danmark 
  
 Finland 
  
 Island 
  
 IT-tjänster 
 Tjänstesektorn 
 Källa: The ICT Sector in the Nordic Countries, SCB 
 Figur 6 
 Andel kvinnor inom  
 IT-tillverknings- 
  industrin och tillverkningsindustrin som helhet i de nordiska länderna %, år 1998 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Norge Sverige 
  
 Danmark 
  
 Finland 
  
 Island 
  
 IT-tillverkningsindustrin 
  
 Tillverkningsindustrin 
  
 Källa: The ICT Sector in the Nordic Countries, SCB 
 Figur 8 
 Andel kvinnor i % inom  
 IT-tjänsteområdena 
  försäljning, telekommunikation och konsultverksamhet 
  
 50 
  
 105 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Norge 
  
 Sverige 
  
 Danmark 
  
 Finland 
  
 Island 
  
 Försäljning  
 Telekommunikation 
  
 Konsultverksamhet 
  
 Källa: The ICT Sector in the Nordic Countries, SCB 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Näringsliv 
 I Jämits delbetänkande  
 Jämställdhet och IT  
 konstaterades att  
 IT-sektorn 
  i allt väsentligt leds och domineras av män och att klyftan mellan kvinnors och mäns möjligheter till inytande över  
 IT-utvecklingen 
  inte minskar. Utvecklingen inom  
 IT-området 
  går mycket snabbt och IT används i allt- er tillämpningar och av allter människor. Det är därför av stor vikt att både kvinnor och män nns med i utvecklingen av tekniken och i utvecklingen av olika tillämpningsområden. 
 Jämit har gett högskolan i Halmstad i uppdrag att göra en kartläggning av jämställdheten i några av de större svenska teknikföretagen. Samman- ställningen har genomförts av Chapman, enheten för arbetsveten- skap, högskolan i Halmstad. 
 106 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 En artikel publicerad i Dagens Nyheter med påståen- det att  
 IT-företagen 
  styrs av män och att de inte kan uppvisa fullständiga jämställdhetsplaner, ck JämO att hösten  
 1999  
 starta en granskning av planerna hos  
 22  
 svenska  
 IT-företag. 
  Endast ett företag kunde pre- sentera en jämställdhetsplan som levde upp till lagens krav. Förhoppningen att  
 IT-branschen 
  skulle präglas av en mer modern syn på kvinnor och kompetens har kommit på skam. Här blåser inga friskare vindar än i det traditionella näringslivet 
 19 
 . Företagen ck kom- plettera sina jämställdhetsplaner och JämO konstate- rade att planerna förbättrats och att de bl.a. innehöll åtgärder för att öka andelen kvinnor i företagen. 
 Även bristen på kvinnor i koncernledning och sty- relser är väl känt. I Styrelser och revisorer i Sveriges Börsföretag  
  
 2000 
 – 
 2001 
  
 visas att den utveckling som skett mellan  
  
 1994 
 – 
 2000 
  
 i börsföretagens styrelser är margi- nell och att kvinnorepresentationen står och stampar mellan  
 4 
 , 
 1 
 % och  
 5 
 , 
 3 
 % 
 20 
 . År  
 2000  
 var andelen  
 4 
 , 
 3 
 %. 
 Vid den internationella konferensen Worklife  
 2000 
  i januari  
 2001  
 i Malmö, som anordnades inom ramen för det svenska ordförandeskapet i EU, pre- senterades en studie kring arbetsförhållandena i IT- branschen, som genomförts av Gaines vid Cornell University, USA 
 21 
 . Stanton har studerat förhållandena i  
 IT-företag 
  i USA och Europa och visar att arbetsförhållandena i  
 IT-branschen 
  inte ser annorlunda ut jämfört med den traditionella indus- trin. Studien visar på de ojämställda förhållanden som råder inom branschen exempelvis med avseende på löneskillnader mellan kvinnor och män. 
 Kvinnor och män i teknikintensiva 
 företag 
 Både Jämits delrapport, JämO:s granskning och erfa- renheter från andra länder visar en ganska dyster bild över kvinnors möjligheter att påverka  
 IT-utvecklingen. 
  För att få en bild över jämställdhetsarbetet i teknik- intensiva företag och i vilken utsträckning kvinnor åternns inom nyckelområden som forskning, utveck- ling och marknadsföring samt möjligheter till förän- dring genomfördes en fallstudie där ett antal börsbolag valdes ut; ABB, AstraZeneca, Autoliv, Electrolux, 
 Ericson, Sandvik, Scania, Telia AB,  
 WM-data 
  och Volvo lastvagnar. Företagen har fått besvara ett antal frågor via  
 e-mail, 
  därefter har besök genomförts på tre företag som ingår i koncernerna ABB,  
 WM-data 
  och Electrolux. 
 Frågeställningar till företagen 
 Frågorna skickades till personaldirektören i de aktuella företagen och berörde bl.a. andelen kvinnor och män i företaget samt andelen kvinnor och män som var sys- selsatta inom forskning och marknad. En frågeställ- ning handlade om andelen kvinnor och män som arbe- tade som tekniker eller ingenjörer på forsknings- och utvecklingsavdelningarna. Detta då teknikutvecklingen ofta styrs via forsknings- och utvecklingsavdelningarna och att marknadsavdelningarna fungerar som en länk mellan företaget och det omgivande samhället d.v.s. kunderna. Nedan följer en sammanställning från de företag som svarat och som visar koncernövergripande, för Sverige, aktuella uppgifter. Få företag kunde redo- 
 visa en könsfördelning inom forsknings- och marknads-  
 107  
 avdelningarna och företagen uppgav att informationen 
 inte fanns att tillgå. En personaldirektör ställde sig också tveksam till betydelsen av att presentera köns- uppdelad statistik utan önskade istället att man skulle lyfte fram medarbetaren, oavsett kön, och dennes kompetens. 
 Antalet anställda i Sverige samt andelen kvinnor och män i procent 
  
 Astra 
  
 Sandvik 
  
 Scania 
  
 Volvo 
  
 Telia 
  
 Carroll 
  
 Lastvagnar 
  
 Antal 
  
 10 615 
  
 34 742 
  
 10 846 
  
 4 515 
  
 25 297 
  
 Kvinnor 
  
 59 
  
 19 
  
 16 
  
 13 
  
 38 
  
 Män 
  
 41 
  
 81 
  
 84 
  
 87 
  
 63 
  
 Antalet anställda på forsknings- och utvecklingsavdelningarna 
  
 samt andelen kvinnor och män i procent 
  
 Astra 
  
 Sandvik 
  
 Scania 
  
 Volvo 
  
 Telia 
  
 Carroll 
  
 Lastvagnar 
  
 Antal 
  
 4 235 
  
 1 600 
  
 1 339 
  
 972 
  
 1 700 
  
 Kvinnor 
  
 61 
  
 – 
  
 15 
  
 – 
  
 – 
  
 Män 
  
 39 
  
 – 
  
 85 
  
 – 
  
 – 
  
 – visar att det ej nns tillgänglig information 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Antalet anställda på marknadsavdelningarna samt andelen kvinnor och män i procent 
  
 Astra 
  
 Sandvik 
  
 Scania 
  
 Volvo 
  
 Telia 
  
 Carroll 
  
 Lastvagnar 
  
 Antal 
  
 481 
  
 6 000 
  
 301 
  
 258 
  
 5 800 
  
 Kvinnor 
  
 61 
  
 – 
  
 30 
  
 – 
  
 – 
  
 Män 
  
 39 
  
 – 
  
 70 
  
 – 
  
 – 
  
 – visar att det ej nns tillgänglig information 
  
 Antalet styrelseledamöter samt antalet kvinnor och män 
  
 i koncernledningen 
  
 Astra 
  
 Sandvik 
  
 Scania 
  
 Volvo 
  
 Telia 
  
 Carroll 
  
 Lastvagnar 
  
 Antal 
  
 * 
  
 6 
  
 ** 
  
 9 
  
 7 
  
 Kvinnor 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 Män 
  
 6 
  
 8 
  
 5 
  
 * 
  
 AstraZeneca uppger att frågan inte kan besvarar relevant då Sverigeverksamheten inte har en enhetlig styrelse eller koncernledning. 
  
 ** 
  
 Scania uppger att det i ledning och styrelse nns 94% män och 6% kvinnor representerade. 
  
 Antalet styrelseledamöter samt antalet kvinnor och män i styrelsen 
  
 Astra 
  
 Sandvik 
  
 Scania 
  
 Volvo 
  
 Telia 
  
 Carroll 
  
 Lastvagnar 
  
 108 
  
 Antal 
  
 * 
  
 10 
  
 ** 
  
 9 
  
 9 
  
 Kvinnor 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 Män 
  
 10 
  
 8 
  
 7 
  
 * 
  
 AstraZeneca uppger att frågan inte kan besvarar relevant då Sverigeverksamheten inte har en enhetlig styrelse eller koncernledning. 
  
 ** 
  
 Scania uppger att det i ledning och styrelse nns 94% män och 6% kvinnor representerade. 
  
 Rekryterings- och jämställdhetpolicies 
 Alla företag har en aktuell rekryteringspolicy och några personaldirektörer anser att de har en rekryte- ringspolicy, som tar hänsyn till kön i den bemärkelsen att de prioriterar det underrepresenterade könet vid nyanställning om inte särskilda skäl föreligger. Andra säger att företaget inte har en uttalad strategi men en strävan att tillsätta sökande av underrepresenterat kön. Ett sätt att tydliggöra och deniera kompetens- kravet visar Jimenez i sin Jämställdhetspolicy där det står följande: Vid nyanställning och befordran skall kompetens och lämplighet – oavsett kön – vara de viktigaste kriterierna för urval av medarbetare. Begreppet kompetens måste denieras för varje enskild tjänst för att inte slentrianmässigt uppställda befattningskrav skall leda till att det blir svårare för något av könen att uppfylla kravprolen. 
 För att öka andelen kvinnor har Telia i sin Jämställd- hetsplan föreslagit en annonskampanj med fokusering på det önskvärda i att vi av kompetens- och utvecklings- skäl vill ha en större andel kvinnliga medarbetare. Detta är kopplat till ett mål om att öka andelen kvin- nor som söker sig till företaget och att minst  
 25 
 % av de nyrekryterade i företaget ska vara kvinnor. 
 För att närmare kartlägga var kvinnor respektive män benner sig i organisationerna krävs ett annat statis- tiskt underlag. Att få fram könsuppdelad statistik är en viktig väg till förändring i organisationerna. Detta visar på det behov som Jämit lyft fram i sitt del- betänkande För att göra en bred analys som beskriver  
 IT-utvecklingen 
  utifrån ett jämställdhetsperspektiv, behövs tillgång till statistik, som utvecklas utifrån kön. Jämits förslag till regeringen, SOU  
 2000 
 : 
 58 
 . 
 Scania var det enda företag som hade statistik inom de områden som efterfrågades. Detta visar också på svårigheterna att få fram statistik då företagen inte byggt upp sina system med utgångspunkt från köns- fördelningen på olika avdelningar. 
 Frågorna som skickades ut till personaldirektörer- na berörde även rekryterings- och jämställdhetspoli- cies samt jämställdhetsprojekt. 
 Jämställdhetprojekt 
  
 Volvo Lastvagnar driver kompetensutvecklings- program för sina kvinnliga chefer och fadderskap för de kvinnliga medarbetarna. Dessutom nns ett kvinnligt nätverk TEKLA, för kvinnorna på Volvo Lastvagnar, vars syfte är medverka till utveckling genom erfarenhetsutbyte. 
  
 Astra Zenica driver ett jämställdhetsprojekt som tagit fram en jämställdhets- och mångfaldsplan med syfte att öka kunskapen och medvetenheten om kön och mångfald på alla nivåer i företaget. Som exempel på utbildningar nämner Astra Zenica seminarier och interaktiv teater som ska integreras som aktiviteter på avdelningsdagar och sektionsdagar. Separata ledningsmöten med enbart jämställdhet och mångfald på dagordningen för samtliga lokala ledningsgrupper i Sverige är även inplanerade under perioden  
  
 2000–2002 
 . 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
  
 Telia lyfter fram att de arbetar med ett projekt med ambition att öka och ta vara på den mångfald av kompetenser som nns i organisationen. Inom ramen för det projektet ingår också att öka andelen kvinnor i ledande befattningar. 
  
 Företagsbesök 
 Koncernerna för  
 WM-data, 
  ABB och Electrolux kon- taktades med förfrågan om genomförande av ett besök på en specik arbetsplats. Ansvariga i ledning för bola- gen ck föreslå ett dotterbolag, en enhet eller avdelning som de ansåg visa på en arbetsmiljö som var gynnsam för såväl kvinnor som män. De tre företag som valdes ut har kommit olika långt i användandet, och utveck- landet, av IT. En traditionell verkstadsindustri, ett IT- företag med bas i verkstadsindustrin och ett renodlat  
 IT-företag. 
  
 Syftet med besöken på företagen var att föra sam- tal runt frågor om arbetsorganisation, rekrytering, kom- petensutveckling och jämställdhet. Vid varje företag intervjuades ca  
 10  
  
 – 
 15 
  
 personer; chefer, mellanchefer/ arbetsledare och kvinnor och män som arbetade i orga- nisationen. 
 Det traditionella verkstadsföretaget. 
 Företaget, som är ett helägt dotterföretag, är ett ren- odlat verkstadsföretag i ett mindre samhälle. Företaget tillverkar tvättmaskiner till industri. 
 Företaget har totalt  
 570  
 anställda,  
 81 
 % män och  
 19 
 % kvinnor. Av tjänstemännen, totalt  
 200  
 personer, är  
 30 
 % kvinnor medan det bland de kollektivanställda,  
 370  
 personer, nns  
 10 
 % kvinnor. Majoriteten av de anställda har gått den långa vägen inom företaget och utbildningsnivån ligger i snitt på gymnasial nivå. 
 Företagets organisation är tydligt uppdelad i olika ansvarsområden som produktion, ekonomi, inköp, för- säljning o.s.v. Samtliga ansvariga för de olika ansvars- områdena är män. I företagets jämställdhetsplan ges en förklaring till detta "Kvinnor har hittills inte fått möjlighet att skaffa sig de erfarenheter som bedömts krävas för de tillsatta chefsbefattningarna och får där- med inte samma möjlighet som män att visa vad de kan. Ett långsiktigt mål är att fram till  
 2003  
 öka antalet 
 kvinnor i ledande befattningar till  
 12 
 % genom extern eller intern rekrytering genom att bilda nätverk och ge personligt stöd via exempelvis mentorskapsprogram. Det visade sig dock att intervjupersonen inte kände till innehållet jämställdhetsplanen. 
 Företaget har erfarenheter av att anställa kvinnor till mansdominerade arbetsuppgifter men intervjuperso- nerna, både kvinnor och män, upplever att verkstads- industrin av tradition är manlig och därmed har svårt att rekrytera och behålla kvinnor. Detta återspeglas också genom att samtliga fältsäljare, de som säljer pro- dukten direkt till kunderna ute på marknaden, är män. Däremot nns det både kvinnor och män som arbetar som innesäljare. Viss del av arbetet i produktionen, monteringsarbete, betecknas som tung av intervju- personer (både chefer och anställda) och de anser att det av den anledningen är mindre lämpligt för kvinnor. 
 Tillgången till kompetensutveckling varierar men målet är att alla anställda ska delta i tre utbildnings- aktiviteter per år (totalt ca. fyra timmar). Det vanligaste 
 motivet för vidareutbildning är införandet av ny teknik  
 109  
 och/eller nya produkter. Fördelningen mellan kvinnor 
 och män med avseende på antal timmar för kompetens- utveckling fanns inte tillgänglig. 
 Hälften av de kollektivanställda har erhållit helt nya arbetsuppgifter under det senaste året vilket ställt stora krav på exibilitet och förmåga att arbeta i grupp bland de anställda. Hur detta har påverkat kvinnorna på företaget är svårt att i dagsläget säga då omorgani- sationen pågår. Omorganisationen beräknas vara klar till sommaren  
 2001 
 . Under intervjuerna lyftes behovet av mer kunskap vad gäller kvinnligt och manligt, kom- munikation och teamwork fram. 
  
 IT-företag 
  med bas i verkstadsindustrin. 
 Företaget, ett helägt dotterföretag, arbetar med att sälja och utveckla olika tekniska processlösningar. 
 Företaget har  
 130  
 anställda,  
 65 
 % män och  
 35 
 % kvinnor. Majoriteten av de anställda (kvinnor och män) har lägst en  
  
 3 
 -årig 
  universitets/högskoleexamen, vilket även är kravet vid nyrekrytering. Det som efterfrågas av företaget är teknisk kompetens, gärna med inriktning mot IT och systemvetenskap. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Företagets organisationsstruktur är uppbyggd kring försäljning, tjänsteutveckling och leverans gällande processlösningar från kund till produkt. Enhetscheferna (tre kvinnor och två män) har budget- och personal- ansvar inom sitt ansvarsområde. I jämställdhetspoli- cyn för koncernen, den svenska delen, står att företa- get ska aktivt verka för er kvinnliga chefer och aktivt verka för en jämnare könsfördelning i mål- styrda grupper, projekt och styrelser. För att öka anta- let kvinnliga chefer har företaget genomfört en utbild- ning för potentiella kvinnliga chefer High Potential Kvinnor med  
 31  
 kvinnor i gruppen. 
 Det yttersta ansvaret för rekrytering och kompe- tensförsörjning ligger på enhetschefs nivå men med- arbetarens ansvar över sin egen kompetensförsörjning betonades tydligt. Varje medarbetare har tillgång till kompetensutveckling under ca  
 8 
 % av sin årsarbetstid och den enskilde medarbetaren ansvarar själv för bok- ning och administration av kurser etc. I likhet med det föregående företaget är det vanligaste skälet för kompe- 
  
 110  
 tensutveckling införandet av ny teknik/och nya tjänster. Någon tendens till att en yrkesgrupp, åldersgrupp eller kön var mer aktiva vad gäller den egna kompe- tensutvecklingen ser inte de personer som intervjua- des i ledningen. Istället betonades att det var det indi- viduella valet som styrde kompetensutvecklingen. Fördelningen mellan kvinnor och män med avseende på antal timmar för kompetensutveckling fanns inte 
 tillgängligt. 
 De intervjuade ck frågan om arbetsuppgifterna som  
 IT-konsult 
  var könsmärkta. De esta betraktade arbetsuppgifterna som könsneutrala, men en av kvinnorna ansåg att de var märkta och då med en man- lig stämpel. Den intervjuade kvinnan hänvisade till företagets erfarenheter av att anställa kvinnor inom mansdominerade arbetsuppgifter som chef, program- merare, systemutvecklare, projektledare och designer. 
 Företaget erbjuder sina anställda löneutfyllnad vid föräldraledighet med mer än  
 7 
 . 
 5  
 basbelopp i lön. Beloppet är  
 80 
 % under sammanlagt  
 180  
 dagar. Syftet med det är att stödja de anställda att ta en samman- hängande ledighet för att ta hand om sina små barn oavsett vilken lönenivå de har. Detta uppfattades 
 mycket positivt av de anställda och sågs som en vik- tig del i jämställdhetsarbetet. 
 Vad gäller de frågor som ställdes om företagets rekryteringspolicy och jämställdhetsplan är svaren från de intervjuade samstämmiga. De hade ingen närma- re kännedom om detta men de intervjuade uppfatta- de att en förutsättning för att utveckla en jämställd arbetsplats är en VD som tydligt visar på vikten av en jämn könsfördelning, både inom ledning och inom den operativa verksamheten. Det behövs dessutom kvinn- liga förebilder inom ledande befattningar och styrelser. 
 Ett  
 IT-företag 
  
 Företaget är ett helägt dotterföretag och bedriver kon- sultverksamhet och produktutveckling inom område- na ex. dokumenthantering- och logistiksystem. Det har idag ca.  
 530  
 anställda,  
 69 
 % män och  
 31 
 % kvinnor. 
 I företagets jämställdhetsplan  
 2000  
 ställer man en fråga Varför skall vi ha mera jämställdhet, det fun- gerar ju så bra? Samtidigt ger man svaret och det är: Ja, det kanske har gjort det tidigare, men ska vi hänga med våra konkurrenter och kunna bli en vinnare igen måste vi bli bättre, bland annat, inom detta område. Jämställdhetsplanen prioriterar åtgärder för att få er kvinnor i ledande befattningar. 
 Den enhet som besöktes har ca  
 135  
 anställda och samma könsfördelning som företaget totalt. De inter- vjuade och de inom koncernen titulerar sig som med- arbetare och inte som exempelvis  
 IT-konsult. 
  Beteck- ningen chef används inte i företaget utan istället används begreppet ansvarig. 
 Vid en fråga om företaget har erfarenhet att anstäl- la kvinnor till mansdominerade arbetsuppgifter svarar de intervjuade nej. Detta mot bakgrund av att de inter- vjuade inte ansåg att IT är ett manligt område eller en manlig domän.  
 IT-tjänster 
  uppfattades inte som ett kvinnligt och/eller manligt utan som könsneutralt. 
 Ansvaret för kompetensutveckling/kompetensför- sörjning ligger på individnivå i företaget även om beslut tas i dialog med en gruppansvarig. Varje med- arbetare erbjuds  
 40  
 timmar/år i kompetensutveckling. Företaget erbjuder även lönebonus till de anställda som studerar på sin fritid. Det vanligaste är kvälls- 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 kurser som leder till certieringar av datatekniska pro- gramkurser. Att certiera sig bedöms också vara en möjlig karriärväg inom organisationen. 
 Någon tendens att en yrkesgrupp, åldersgrupp eller kön mer aktivt deltar i kompetensutveckling såg inte intervjupersonerna. Det betonades att det helt var individens egna val, baserade på önskemål och behov, som styrde kompetensutvecklingen. 
 Vid frågan om även andra kurser, som inte var av teknisk karaktär, gav lönebonus rådde oklarhet. Van- ligaste orsakerna till deltagande i vidareutbildning/ kompetensutveckling är, i likhet med de övriga inter- vjuade företagen, införandet av ny teknik och infö- randet av nya tjänster. Ett nytt kunduppdrag som krä- ver ny kunskap. 
 Företaget lever i en ständig förändringsprocess vil- ket fortlöpande påverkar arbetsorganisationen. En av de intervjuade beskrev att "normaltillståndet här är att leva i ständig förändring. 
 Företaget erbjuder  
 80 
 % lön under föräldraledighe- ten till anställda som har lön över det som normalt ersätts från Försäkringskassan vilket uppskattades, och ansågs vara viktigt ur jämställdhetssynpunkt. 
 Även de intervjuade här hade begränsade kunska- per om innehållet i personalpolicy och/eller jämställd- hetsplan eller om det ens fanns en plan. 
 Jämits slutsatser 
 Jämställdhet är lönsamt skrev Jämit i sitt delbetän- kande  
 Jämställdhet och IT  
 och hänvisade till Närings- och teknikutvecklingsverket NUTEK. I denna rapport 
 Jämställdhet och lönsamhet  
 redovisar NUTEK en metod för att kvantiera jämställdhetsbegreppet inom närings- livet och studera om det nns någon koppling mellan jämställdhet och lönsamhet. Studien omfattar nära  
  
 14000  
  
 företag. Analysen visar att de företag som har mindre jämställd representation förefaller att ha såväl lägre produktivitet som sämre räntabilitet 
  
 22 
  
 . 
  
 Sammanfattningsvis  
 ser Jämit på frågan om jäm- ställdhet som en utvecklingspotential för näringslivet, såväl för den interna organisationen som för den externa verksamheten. Detta förutsätter dock att företagen har en könsuppdelad statistik. Enligt Jämits mening kan det rimligen inte innebära något stort extraarbete att dela in redan bentlig statistik i kvinnor och män. Fackliga representanter liksom företagsledare måste ta ansvar för att en könsuppdelad statistik kommer fram 
 inom näringslivet. Det är förvånande att fackliga före-  
 111  
 trädare inte redan idag kräver en sådan statistik i högre 
 grad. Jämit har tidigare, se sid.  
 18  
 tagit upp frågan om ledarskapets betydelse för jämställdhetsarbetet. Även när det gäller statistik har såväl fackliga ledare som företagsledare ett ansvar. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Aktuell forskning 
 I detta kapitel görs en genomgång av pågående forskning och utveckling inom genus och IT. Tonvikten har lagts på könsmärkning i arbetslivet, eftersom arbetslivet fortsatt sorteras och organiseras efter kön. Vidare tas genus, peda- gogik och teknik upp, där olika försök, som att genomföra förändringar eller utveckla ny pedagogisk metodik, 
 gås igenom. 
 Jämit har gett högskolan i Halmstad i uppdrag att göra en sammanställning av aktuell forskning inom genus och IT. Sammanställningen har genomförts av Chapman, enheten för arbetsvetenskap på högskolan i Halmstad. 
 I sitt delbetänkande pekade Jämit på  betydelsen av att fortsatt forskning kring genus och teknik stimuleras och att analyser görs om de bakomliggande faktorerna till varför verkligheten ser ut som den gör eller varför dessa slutsatser dras. Slutsatserna som avses är från Skolverkets forskningsöversikt ( 
 1998 
 ) och omnämns i Jämits delbetänkande  
 Jämställdhet och IT  
  
 23 
 . 
 112 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Idag nns era universitet och högskolor som bedriver forskninginomområdetgenusochteknik.VidLinköpings universitet nns Tema Genus där bl.a. studier av hur könsrelationer och kulturella föreställningar om kön är inbegripna i vetenskaplig kunskapsproduktion. Tyngd- punkten ligger på biologi, bioteknik och reproduktions- teknik. Tema T vid Linköpings universitet driver pro- jektet Genus, teknik, arbete. 
 Forskningsenheten IT och genusforskning vid Blekinge Tekniska högskola arbetar med att utifrån genusforskningsperspektiv utveckla komplexa förstå- elser av informations- och kommunikationsteknik som verklighetsproducerande tekniker samt av de domi- nerande transformationer som följer i dess spår. Bl.a. bedrivs forskningsverksamhet i form av avhandlings- arbete kring Datavetenskapliga paradigm i genusforsk- ningsperspektiv av Johnson. 
 Karlstads universitet har genusvetenskap, med ton- vikt på könsmaktsförhållanden. På jämställdhetscent- rum bedrivs forskningsprogrammet Maskuliniteter i rörelse, med bl.a. forskning om män som närmar sig yrkeslivets kvinnliga sfärer, som förskolelärare, manliga närpoliser och distansarbetande män. 
 Genusvetenskap vid Malmö högskola ska initiera forskning om frågor som konstruktioner av olika ämnen och discipliner som maskulina respektive feminina, och om teknologisk utveckling och dess återverkan på arbetstillfällen, arbetsformer och arbetsförhållanden. 
 Vid centrum för kvinnoforskning vid Uppsala uni- versitet pågår forskning om kön och arbetsorganisation. 
 Historik och skäl för åtgärder 
 Svensk jämställdhetspolitik har genom olika kampan- jer och projekt försökt förändra kvinnors utbildnings- val. Man har försökt motivera och locka er unga kvin- nor att välja tekniska utbildningar och yrken. De skäl som angetts har varit krav på rättvisa och demokrati, samt industrins behov av arbetskraft. 
 Idag uttalas även behov av kvinnors specika för- mågor och erfarenheter, samt förväntningar på att kvinnor ska skapa en bättre värld och utveckla andra system och teknologier. 
 Ballard skriver i sin avhandling  
 Det beror på att man är kvinna  
 att argumenten har för- 
 skjutits: Idag kan vi se andra tendenser i jämställd- hetsarbetet genom förskjutningar från olika/lika vill- kor till hävdandet att kvinnor har specika förmågor och erfarenheter och att de utgör potentialer till för- ändringar och bättre liv. Gungbrädan tycks svänga från manscentrerade till kvinnocentrerade perspektiv och därigenom riskerar vi att fastna i dikotomiska tanke- sätt 
 24 
 . 
 Sverige har fortsatt en stark könssegregering i arbets- livet. När de politiskt motiverade s.k. brytförsöken utvärderats har forskare dragit slutsatserna att det inte var fel på ickorna och kvinnorna utan på de orga- nisationerochstrukturersomdemötte(Bell och Cruz i Från symaskin till Cyborg) 
 25 
 . 
 Jämställdhet och genus 
 Kopplingen mellan jämställdhetspolitik och forskning tas upp av era forskare inom områden om genus och IT. 
 Ballard konstaterar att en central upp- 
 gift för svensk kvinnoforskning är och har varit att leve-  
 113  
 rera handlingsunderlag för jämställdhetspolitik och 
 annan politik för förändringar av marginaliserade grup- pers villkor. Alliansen mellan kvinnoforskare och poli- tiker har verkat genom en tyst överenskommelse, men dock med en uttalad arbetsdelning mellan forskning och politik 
 26 
 . 
 Ballard skönjer dock en förändring: I Norge respektive Sverige nns starka tendenser till kris i kontraktet mellan kvinnoforskare och statsfeminis- ter, politiker och tjänstemän inom myndigheter och förvaltningar, vilket kan vara en god jordmån för själv- reektion 
 27 
 . 
 Även enligt Perry (muntlig uppgift enligt Blake) sker en sammanblandning av jämställdhets- frågor och genusforskning. 
  
 I den offentliga diskussionen av genusforskning inom teknikvetenskap/informationsteknologi sker ofta en sammanblandning av jämställdhetsfrågor och genusforskning. Diskussionen handlar i huvudsak om att kartlägga orsaker till kvinnors låga andel eller osynliga positioner inom dessa verksamhetsfält samt dess konsekvenser. Detta är viktigt i sig. Att genusforskning innebär utveckling 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 av särskilda vetenskapliga kompetenser – inom i detta fall teknikvetenskap med särskilt fokus på IT försvinner. Jämställdhetsfrågor och genusforskning är alltså inte samma sak. 
  
 För att få till stånd förändringar till gagn för jäm- ställdhet, hållbara ekologiska, sociala och kulturella system m.m., måste vi, anser jag, bedriva forskning om grundläggande kunskapsfrågor. 
  
 Det räcker alltså inte med jämställdhetsforskning och jämställdhetssatsningar, som bygger på anpassningsstrategier. 
  
 Kunskapspolitiska frågor 
 Genusforskningen är ifrågasättande. Genusforskning handlar inte om att enbart lägga till kvinnors perspek- tiv, erfarenheter och behov, utan den intresserar sig för kunskapsfrågor och kunskapsprocesser. Den vill närma sig kunskapsproduktionens kärna. Genusfors- kare ställer frågor om forskarens delaktighet och ansva- righet, och vems kunskap som dominerar. Vilken veten- skap och kunskap produceras? 
  
 114  
 Genusforskning problematiserar vetenskapens för- måga till förändring och den försöker förändra veten- skapens riktning. 
 I sin avhandling diskuterar Ballard genusforskningens uppgift. 
 I debatten om informationsteknologi och infor- mationssamhället framställs teknologin ofta som en autonom kraft och något förutbestämt. Men infor- mationsteknologi är inte något givet utan är något som formas och formar människor som är verksamma i utvecklingsprocesser. Vem som har inytande över utvecklingen är alltså viktigt att beakta samt hur rådan- de förståelse av kunskap, erfarenheter, värderingar och behov integreras i utvecklingen och de slutliga produkterna 
 28 
 . 
 Ballard anger som exempel att i rege- ringens proposition från mars  
 1996  
 så behandlas tekno- login som en autonom kraft för att åstadkomma välstånd och konkurrenskraft. I propositionen nns ett förgivet- tagande om teknologin och frågor om vad som är kun- skap, vilken typ av kunskap, eller vems kunskap som representeras behandlas överhuvudtaget inte 
 29 
 . 
 Vetenskapskritiska program i kvinnoforskningen 
 Ballard efterlyser feministiska och lång- siktiga vetenskapsprojekt; projekt där forskare disku- terar vad forskning bör vara, vad forskningen håller på med, ska hålla på med, samt hur man ska hålla på. 
 En väg i det feministiska förändringsprojektet inne- bär enligt Ballard att hämta inspiration från poststrukturalistiska strategier, som ger möjlig- heter till utvecklandet av komplexa förståelser och teorier för ett överskridande av förtryckande könsre- lationer och alternativa former för kunskap. De veten- skapskritiska programmen i kvinnoforskningen bör därför inte begränsas till levererandet av handlings- underlag, utan bör också bestå av reektioner över görandets betydelse vid producerandet av kunskap 
 30 
 . 
 Hon pekar på att nordisk kvinnoforskning ännu inte antagit utmaningarna och startat feministiska för- ändringsprojekt, eftersom kvinnofrågan dominerat över vetenskapsfrågan. 
 Arbetslivsforskaren Baldwin, Arbetslivs- institutet, menar å sin sida (muntlig uppgift enligt Blake) att svensk jämställdhetspolitik drivit på forsk- ningen i Sverige och att utvecklingen idag går mot både det teoretiserande som Moore och Trojer efterlyser, samt fortsatt satsning på den starka och omfattande empiriska forskning som Sverige har lång tradition av. Baldwin varnar för att man avskärmar sig långt från jämställdhetsforskningen och därmed riskerar att bli isolerad. 
  
 Avhandlingen  
 Tekniskt sett av kvinnor  
 av Miller tar upp kunskapsproduktion. Hon ställer frågan Vad är teknik?. Om kvinnor ska bli ingenjörer vad ska de då utföra för arbete, och vilka kunskaper ska de bidra till att utveckla? 
  
 Miller brottas med yrkets redskap (antagan- den, symbolsystem, procedurer) och att dessa måste omskapas om yrket ska förändras. 
 Genom att undersöka kvinnliga teknologers exa- mensarbeten försöker hon nna kvinnornas intressen, deras syn på sig själva och på teknik. 
 Hennes arbete visar bland annat att de kvinnliga teknologerna har lite professionell kontakt och möten 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 med kvinnor utanför den tekniska högskolan, men fre- kventa möten med män i mäns organisationer. 
 Forskning kring könsmärkning och 
 könssegregering i arbetslivet 
 Statsmakterna har haft ambitioner att minska segrega- tionen på densvenska starktkönsuppdelade arbetsmark- naden. Inom forskning kring könsmärkning i arbetslivet analyseras hur könssegregering och könsmärkning upp- kommer och om dessa går att bryta. 
 I sin forskning har Walton arbetat med könssegregering och könsmärkning. Könssegregering omfattar den process som gör att kvinnor och män hamnar i olika typer av yrken, d.v.s. som gör att vi kan tala om två olika typer av arbetsmarknader, en kvinnlig och en manlig. 
 Könsmärkning omfattar den process som gör ett yrke till ett typiskt kvinnoyrke respektive ett typiskt mansyrke. 
 Enligt Walton motiveras könsmärkning av arbete med idéer och föreställningar om vad som är feminint och maskulint och legitimerar på detta sätt placeringen av kvinnor och män i olika yrkesfack. T.ex. att förmågan att lyfta tunga vikter sorterar kvinnor och män i industrijobb. 
 Könsmärkningsprocessen är en tvåvägsprocess. Individens kön färgar av sig på arbetet hon utför och arbetet i sig har en könskaraktär som färgar av sig på individen som utför arbetet. Egenskaper blir sam- mankopplade med kön och dessa könsegenskaper blir sammankopplade med arbetsuppgifter. 
 Enligt Walton kan socialisationsproces- sen, d.v.s. att normer, värderingar, mönster, fostran etc., formar människan, sägas bestå av två delar, dels med- veten fostran, dels immanent pedagogik. 
 Med immanent pedagogik avses den osynliga påverkan som människor utsätts för inom familj och institutioner, och som genomsyrar allt från skola till organisationer. 
 Genom socialisationsprocessen sker en könsmärk- ning av arbetsuppgifter/yrken. Med variationer i tid och rum överför samhälle, institutioner och människor före- 
 ställningar om vilka arbetsuppgifter/yrken som har vilket kön. För att få en förändring till stånd av köns- märkningsprocessen i arbetslivet krävs därför bl.a. att den generaliserade formen för vad som är feminint och maskulint inte förblir så hårt knutet till vad som krävs för arbetsuppgiften/yrket 
 31 
 . 
 Walton pekar på att gränsöverskridande mellan könen både i hemliv och yrkesliv är en trög och svår förändringsprocess. 
  
 I  
 Pedagogik med arbetsinriktning  
 nämner Walton  
  
 MOA-projektet 
  
  där man testade könsmatch- ning som metod för att komma bakom könssegrege- ringens påverkan på forskningsresultat. Kvinnor och män matchades vad gällde kvalikationsnivå i arbetet, livssituation, typ av yrke, samt utbildningskrav i yrket. På grund av könssegregeringen på arbetsmarknaden visade det sig vara mycket svårt att få ett fullständigt könsmatchat urval. En slutsats var: Att könsmatcha urval ger en rättvisare bild av verkligheten även om det inte verkar vara tillräckligt för att komma till rätta 
  
 med de strukturella skillnader som nns inbyggda på  
 115  
 samhälls- och organisationsnivå gällande kön. 
 Walton diskuterar också utbildning. Även skolan är påverkad av uppfattningar om kön och barn lär sig könsstereotypier som en del i sitt kulturland- skap. Flickor och pojkar får olika erfarenheter och ut- vecklar olika färdigheter. Utbildningssystemet är inte könsneutralt. Traditionell utbildning har en dold läro- plan, och kvinnor och män lär sig omedvetet den exis- terande begreppsmässiga ram som nns inom utbildning. 
 Walton ställer frågan om det utan en genomgripande omvandling av utbildningens praktik och ideologi går att förändra den rådande kulturen och samhället. 
 Hon ser det som en uppgift för beslutsfattare och läroplanskonstruktörer att omkonstruera föreställ- ningar om värdet av de manliga egenskaperna ratio- nalitet, kritiskt tänkande och självständighet, så att de kvinnliga egenskaperna omtanke, omvårdnad, mänsk- lig kontakt, fostran och kärlek, införlivas och får lika värde. En grundförutsättning för denna omkonstruk- tion är att hela vårt utbildningssystem omvärderas skriver Walton. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Hur uppstod könssegregering inom datateknologin? 
 Ballard skissar bakgrunden i Varför har programmeringsyrket blivit manligt? Utvecklingen av datateknologin skedde till en början vid universi- tetet och i militära organisationer, i homosociala insti- tutioner, där män dominerade och kontrollerade resurserna. Att tekniken utvecklades inom de manli- ga organisationerna, samt att tillämpningarna till en början rörde militära problem, medförde att kvinnor hamnade utanför utvecklingen av datateknologin. Med överordningen följde att män ck deniera vad som var kunskap och vad som var viktigt i samhället. 
 Föreställningar i samhället idag bygger på tidigare epokers denierande av kvinnor och män som olika och kvinnor som underordnade männen. Det sker fort- farande en omedveten påverkan där de sociala könen formas, en social påverkansprocess. 
 Kan könssegregering brytas? 
  
 I sin avhandling  
 Att återställa ordningen. Könsmönster 
  
 116 
  
 och förändring i arbetsorganisationer 
  
 , visar Patterson att när man försöker decentralisera en arbetsorganisation är risken stor att organisationen snart faller tillbaka i gamla mönster. 
  
 Enligt Patterson spelar kön och genus- ordning stor roll i arbetsorganisationen. Ofta nns det dubbla system i organisationen, ett formellt och köns- neutralt som säger att det nns lika villkor för kvinnor och män, och ett informellt som innebär att kvinnor och män har olika villkor. 
 För att lyckas införa en platt och integrerad arbets- organisation bör man förstå genusordningens krafter; den segregerande – uppdelningen av jobb och före- ställningar i kvinnligt och manligt – och den hierarki- serande, att det manliga värderas högre än det kvinn- liga. Ju starkare denna uppdelning är på en arbetsplats, ju svårare är det att ändra organisationen och desto er återställare och dämpande krafter ute i arbetsor- ganisationen verkar för att dra organisationen tillbaka till sitt ursprungliga utseende. 
 Två faktorer som har betydelse för hur bra man lyckas är utgångsläget och förändringsmetoderna. Ju fastare mönster och starkare gränser företaget har i sin kultur och miljö, ju svårare blir det att bryta mönster. 
 En framkomlig väg för att förändra kan skapas genom en bred delaktighet och brukarmedverkan. Men en stark och omfattande könsmärkning och könsuppdelning kan förhindra den breda medverkan och delaktigheten i förändringsarbetet. Det som ofta sker är att de grund- läggande maktstrukturerna bibehålls. 
 Gallagher slutsatser är att könsneutrala synsätt gör det svårt att hantera en starkt könssegre- gerad arbetsorganisation. Kunskap om genusordning- en är ett nödvändigt hjälpmedel vid organisationsför- ändringar. För att förändra måste maktstrukturerna synliggöras, liksom den dubbla strukturen och de olika möjlighetsstrukturerna för kvinnor och män. 
 Både till vardags och vid förändringsarbete i arbetsorganisationer är det viktigt att ha skärpa på kön 
 – att uppmärksamma konstruktion av kvinnligt och manligt i arbetsorganisationer, att ifrågasätta populä- ra uppfattningar om naturligt kvinnligt eller manligt, att förhindra eller åtminstone störa könsmärknings- processer, att bryta könssegregering och enkönade sammanhang, i synnerhet den manliga homosociali- teten, och att bryta mäns tolkningsföreträde i arbets- organisationer 
 32 
 . 
  
 Smith har i  
 Ny organisation, ny teknik – nya genusrelationer? En studie av omförhandling av genuskontrakt på två industriarbetsplatser  
 följt vad som hände när ny teknik och ny organisation introducerades på två arbetsplatser. Hon studerade vilka genusforme- rande processer och genuskontrakt som utvecklades. Det övergripande resultatet var att där ett fåtal män gjorde entré i ett tidigare kvinnodominerat yrke kom de efter en tid att dominera. De ck teknisk och mer utbildning samt högre lön. Kvinnorna ck ingen teknisk utbildning. Där ett fåtal kvinnor kom in i ett tidigare mansdominerat arbete ck de de minst kvalicerade arbetena, lägre lön och nästan ingen utbildning i jäm- förelse med männen 
  
 Hon konstaterar att trots företagsledningens organisatoriska förändringsprogram inklusive det ideala jämställdhetsmålet, verkar genderiseringen så starkt att förändringsprogrammet får ett ringa genomslag på den arbetsorganisation som faktiskt utvecklas. Vi kan också konstatera att den arbetsdelning som görs och de argument med vilken den legitimeras upprätthåller 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 isärhållningen mellan könen och den manliga normens primat 
 33 
 . 
 Nya organisationer 
 Kan de nya kunskapsföretagen inom informations- teknologin upplösa könsmaktsystemet? 
  
 I sin avhandling  
 Könshierarkier i gungning. Kvinnor i kunskapsföretag  
 ställer Cook frågan om en förändring i teknologi påverkar könssegregering. 
  
 I Bradley undersökning av företag i data- och reklambranschen nns det förhållandevis många kvinnor med självständigt kvalicerat arbete, samt chefer som säger sig vilja se en jämn könsfördel- ning. Motiven för en jämn könsfördelning är att det bidrar till att utveckla sociala relationer och ett öppet arbetsklimat, som i sin tur både är produktivitetshöj- ande, samt fungerar som kontrollmedel. Genom att blanda kvinnor och män i arbetsgrupper uppnås en ökad produktivitet. 
 Relationerna till kunder uppgavs som ett viktigt motiv för jämn könsfördelning. Att ha både kvinnor och män bland de anställda ökade förutsättningarna för en avspänd relation till kunden. Kvinnor ansågs vara mer relationsorienterade, samt lättare kunna skapa goda relationer till kunder. En jämn könsfördelning framstod som en konkurrensfördel på marknaden. 
 Företagen var starkt resultatinriktade. Resultatet var viktigt, och det var mindre intressant om det var en man eller kvinna som producerade dem. Utifrån detta gör Cook en analys av om könshi- erarkier och positionshierarkier. I en hierarkisk orga- nisation bestäms villkoren för de anställda efter deras plats i organisationen. En ojämn maktrelation mellan män och kvinnor medför att män är överrepresente- rade i överordnade positioner och kvinnor i under- ordnade. Kön och position sammanfaller. I första hand är det positionen som värderas och i andra hand arbets- insatsen. Om hierarkin löses upp får arbetsinsatsen en mer framskjuten plats, men kön nns dock kvar som hierarkiserande kategori. Arbete utfört av kvinnor vär- deras fortsatt lägre än arbete utfört av män. 
 Men om den könsmässiga värderingen kan slås ut; om män och kvinnor utför samma arbete och om det för värderingen av arbetsresultat nns entyda och 
  
 könsneutrala kriterier, kan då värderingen av arbetet 
  
 gå på tvärs mot värderingen efter kön? 
  
 För att undanröja det könsdiskriminerande hierar- 
  
 kiska tänkandet är det såldes inte nog att riva hierarki- 
  
 erna. Kategoriseringen efter kön måste dessutom 
  
 framstå som kontraproduktiv och det hierarkiska tän- 
  
 kandet ersättas med ett annat. Ett sådant kan vara det 
  
 resultattänkande som genomsyrar de här studerade 
  
 arbetsorganisationerna 
 34 
 . 
  
 En slutsats som Schmidt drar är att Det 
  
 är i kvalicerade högavlönade arbeten i denna sektor 
  
 som sambanden mellan kön och värdering av arbets- 
  
 resultatet kanske kan upplösas. Det är för dessa rela- 
  
 tionsinriktade arbeten som kvinnor efterfrågas. De rent 
  
 ekonomiska motiven utgör givetvis starka drivkrafter 
  
 för förändring, mycket starkare är statliga jämställd- 
  
 hetsmål 
 35 
 . 
  
 Cook pekar även på att medan kvinnor 
  
 går in i kvalicerade arbeten så nns fortsatt skillna- 
  
 derna mellan kvinnor i kvalicerade och okvalicerade 
  
 arbeten, som är minst lika stora som den mellan kvinnor 
  
 117 
  
 och män i kvalicerade arbeten. Jag tror det är nöd- vändigt att framdeles göra klart vilka kvinnor vi menar. Att se kvinnor som en homogen grupp medför att väsentliga skillnader döljs (Siltanen  
 1986 
 , sid.  
 97  
 och Melton  
 1992 
 ) 
 36 
 . Hon ställer sig frågan om det då spelar någon roll för ertalet kvinnor om privilegierade skikt av kvinnor bryter underordningen, och svarar: Jag tror det. Deras centrala ekonomiska position i informa- tionssamhällets kärna ger en ideologisk och normativ makt som på lång sikt kan förbättra situationen också för andra kvinnor 
 37 
 . 
  
 Bishop har i  
 Yrkesliv och familjeliv. En studie av kvinnor i arbetslivet  
 analyserat samma empi- riska material som Smith, med betoning på arbete och familj. Hennes analys visade att det relativa antalet kvinnor på en arbetsplats har betydelse för kvinnornas möjligheter, samt att det var svårt att kombinera jobbet med små barn. 
  
 Företagens könsneutrala principer snarare för- stärkte motsättningen mellan yrkesroll och modersroll för dessa kvinnor. Det var en könsneutralitet byggd på manliga snarare än kvinnliga livserfarenheter, vilket aktualiserar distinktionen mellan direkt och indirekt 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 könsdiskriminering. (sid.  
 19 
 , Smith  
 Ny organisation, ny teknik – nya genusrelationer? 
 ). 
 Båda avhandlingarna bygger på samma empiriska material. En kritik som framförts är att de intervjuade kvinnorna valts ut av företagsledningen. (Austin i KvT, nr  
 1 
 ,  
 1995 
 ). Missnöjda kvinnor, eller kvinnor som slutat, hade förmodligen gett en annan bild av kunskapsföretagen. 
 Forskning kring genus, pedagogik och 
 teknik 
 Barron 
  har i avhandlingsarbetet 
 Bringing Women into Computer Engineering. Curricu- lum Reform Processes at Two Institutes of Technology  
 följt processen vid två utbildningar vid Linköping och Chalmers. Datatekniklinjerna skulle göras mer attrak- tiva för kvinnliga studenter. I Linköping startades en helt ny utbildning, på Chalmers gjordes en bentlig om. 
  
 Mann 
  arbete visar på hindren 
  
 118 
  
 för att programmen skulle nå framgång. Bl.a. handlade det om stereotypa föreställningar om kvinnor. Före- ställningen om kvinnor var att de inte var tekniska, de kvinnor som fanns i utbildningen sågs som undantag från regeln. De kvinnliga studenterna sågs som tillägg. 
  
 Andra hinder var en bristande kunskap om genus, en rädsla för att utbildningarnas status skulle sjunka, samt ledningens intresse för frågan. 
 En slutsats var att det verkade som att det var lät- tare att satsa på att få in er kvinnor, än att förändra utbildningen. En annan att reformerna inte brutit mot föreställningen att datavetenskap är en maskulin akti- vitet, men att de möjligen fört utvecklingen ett steg närmare en förändrad syn. 
 Det Morrow  
 Jones 
  pekar på som en väg till möjlig förändring är ökad kunskap om kön och tek- nik, men också handling. En väg hon föreslår är att dataingenjörsutbildningen öppnas mot andra discipli- ner och kulturer. 
  
 I  
 Kvinnor och ingenjörsutbildning inför  
 2000-talet 
 gör Morrow  
  
 Salminen-Karlsson 
  
  en genomgång av dags- läget, samt följer upp tankarna från avhandlingsarbetet. Efter att ha passerat fasen tjejer till teknis handlar det nu om själva utbildningen. Den fråga Morrow 
  
 Jones 
  ofta får från ingenjörsutbildare är Hur ska vi göra?. Hon ser det som positivt att frå- gan ställs eftersom det visar på en vilja till handling, men samtidigt frustrerande eftersom det inte nns några enkla svar. 
 De hinder för utveckling inom ingenjörsutbild- ningar som hon nämner är bristen på kunskap om såväl pedagogik som genus. Forskning och teoribyggnader kring kön och teknik är fortsatt okända. Likaså saknas insikt om att det behövs rejäla baskunskaper för att arbeta fram kreativa och fungerande lösningar för att öka kvinnliga teknologers trivsel. 
 Ytterligare ett hinder som Morrow  
 Jones 
  identierar är inställningen att kvinnor ska rekryteras som tillägg till männen, och att åtgärder riktade till kvinnor inte ska upplevas som diskriminerande av männen. Bilden av utbildningen ska vara fortsatt tuff och statusfylld. Likaså råder en attityd att det ska vara konkurrens och fair play, vilket innebär att man bort- ser från att kvinnor och män har olika utgångspunkter. 
 Barron 
  undrar om det behövs en press från omvärlden och ett behov av många ingen- jörer för att åstadkomma radikala förändringar. 
  
 I  
 Att undervisa kvinnliga ingenjörsstudenter  
 går Morrow  
  
 Salminen-Karlsson 
  
  igenom hur olika undervis- ningsmetoder fungerar för kvinnliga studenter på tek- niska högskoleutbildningar. Hon jämför traditionell undervisning med projektundervisning. 
  
 En kvinnotillvänd undervisning baseras på dialog, personliga kontakter mellan lärare och studenter, samt att kvinnors intressen och beteendemönster ses som lika relevanta och värdefulla som männens. En bra feedback till studenterna, individuella och könsneu- trala examinationer, samt en realistisk tidsplanering ses också som kvinnotillvänt. Vidare pekar era under- sökningar på att kvinnor vill ha verklighetsanknytning och sammanhang. 
 Med traditionell undervisning, med lärarledda före- läsningar, lektioner och laborationer, samt övningar med ledare, kan en medveten lärare åstadkomma dia- log och personlig kontakt, samt personlig feedback. 
 Projektundervisning, där en grupp förväntas för- värva kunskaper genom att tillsammans producera något, inbjuder till dialog och personlig kontakt, men 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 det behöver inte leda till att det blir så, om läraren exempelvis väljer att interagera med de manliga stu- denterna, eller hela gruppen. 
 Examinationen är mer godtycklig i projektarbeten, det är gruppens arbete som examineras. I grupper läg- ger kvinnor i regel ner mer tid på grupprocessen, man kan säga att de gör två uppgifter. Vanligen examine- ras inte grupprocessen, vilket gör att kvinnors arbete inte synliggörs. I regel råder det en brist på kunskap om gruppdynamiska processer – vare sig lärare eller studenter har kunskaper för att hantera dessa. 
 Barron 
  påpekar att en kvinno- tillvänd inlärningssituation till viss mån även skulle innebära förbättringar för manliga studenter, i form av mer dialog, tydligare examinationer, mindre tids- press, etc. Andra inslag skulle förmodligen väcka mot- stånd, som att studenter ska lära sig gruppdynamik, dämpande av vissa studenters dominans, etc. 
  
 Anderson 
  Washington visar i sin avhandling  
 Olika världar, skilda värderingar. Hur ickor och pojkar möter högstadiets fysik, kemi och teknik 
 . hur starkt både ickor och pojkar påverkas av genus. Att förändra i syfte att förbättra ickors situation möter motstånd, och hand- lar det om att förändra maktrelationerna mellan ickor och pojkar blir motståndet större. 
  
 Anderson 
  Washington menar att ett könsmedvetet arbete behövs på alla plan, och konstaterar att Större kunskap behövs emellertid om de processer som ska- par genus i skolan och i samhället. Den feministiska kunskapsuppbyggnad om genus och om genussystemet i naturvetenskap och teknik som pågår ökar insikten om ickors förhållanden i dessa områden. Det är därför viktigt att denna kunskapsuppbyggnad får fortsätta och att resultaten sprids även till skolans aktörer 
 38 
 . 
 Exempel på pågående forskning: 
 Ballard arbetar med en ny utvärdering av det tvååriga programmet  
 Datateknisk ingång för tjejer  
 som nns i Luleå sedan  
 1995 
 . 
 Barron 
  har påbörjat ett nytt forskningsprojekt som kommer att titta på kompe- tensutveckling ur ett genusperspektiv på två (små) och nya  
 IT-företag. 
  
 Vid Blekinge Högskola har professor Perry och Johnson, doktorand, beviljats anslag från Teknikvetenskapliga forskningsrådet för åren  
 2001 
 –  
 2003 
 , för ett forskningsprojekt om datavetenskap ur ett genusforskningsperspektiv. 
 Projektet ska utveckla nya och bredare förståelse och tolkningar av datavetenskapen och dess praktiker. Utgångspunkten är underrepresentation av kvinnor inom datavetenskap, samt datavetenskapens inytan- de på den tekniska utvecklingen. Projektet ska analy- sera datavetenskap som ämne, vilka kunskapsgrunder den vilar på, vad som anses utgöra dess kärna och vik- tigaste beståndsdelar och vad det innebär att kunna datavetenskap. 
 Kunskapen ska användas för att skapa ett bredare och nyare sätt att se på ämnet. Syftet är att öka rekry- teringen av kvinnor till datavetenskap, och förnya utbildning och forskning inom området 
 Inom projektet IT, nya organisationsformer och maskuliniteter studerar Baldwin hur mas- kulinitet konstrueras i relation till teknik i nya orga-  
 119  
 nisationsformer. Teknik är en viktig del i det masku- 
 lina idealet. Inom traditionell industri fanns en kopp- ling mellan maskulinitet, kraft och teknik. Idag har den tekniska utrustningen blivit mindre. 
 I sin studie av ett  
 IT-företag 
  och en avdelning med  
 20  
 konsulter, varav  
 40 
 % är kvinnor, såg Baldwin den svenska jämställdhetsdiskursens påverkan. Männen vill vara med sina barn, samt ta föräldraledigt. Baldwin fann både traditionella och moderna könsstrukturer på den avdelning hon följde. Chefen var en man, sekreteraren en kvinna, men kvinnorna på mellannivå var inte underordnade och deras löner låg inte generellt lägre än männens. Chefens inställning var viktig. Att ta ut föräldraledighet tycktes vara en norm på avdelningen. 
 Maskulinitetsforskning är ett forskningsområde som är på stark framväxt. Ett bärande begrepp är hege- monisk maskulinitet (den bild av manlighet som har högst status, och som representerar det manliga idea- let, även om bilden inte stämmer med de egenskaper majoriteten av verkliga män har). Att datorer upp- fattas som en manlig domän, även om datortekniken saknar de drag som förknippas med manlighet och 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 teknik – tung, smutsig, bullrig eller farlig – förklaras genom den hegemoniska manligheten (Lamb i Från symaskin till Cyborg, sid.  
 143 
 ). 
 Ytterligare ett begrepp inom mansforskningen är homosocialitet som innebär att män attraheras av män, och föredrar att jobba med män. 
 På KTH pågår projektet Kvinnor och män – lika möjlighet till forskning som är en jämförande under- sökning mellan kvinnors och mäns situation. Den base- rar sig på enkäter med disputerade kvinnor och män. 
 Vid Linköpings universitet pågår Kreativitetens villkor. Kunskap, kön och  
 teknisk-vetenskaplig 
  förän- dring. Bl.a. Cruz och Barron 
  deltar. Syftet är att förstå processer bakom utveck- lingen av  
 vetenskaplig-teknisk 
  kunskap och ny teknik. 
 Miller driver ett femårigt projekt,  
  
 2000 
 – 
 2005 
 , 
  Tekniskt sett: om symboler och procedurer i ingen- jörens verktygslåda vid Luleå tekniska universitet. Bl.a. ska hon titta på tekniska nätverk och teknikspridning till och bland kvinnor. 
  
 120  
 Turner vid Umeå universitet har drivit projektet Samtal och sammanhang i förändrad fysik- undervisning. I sin undervisning har hon halverat tiden för föreläsningar för att i stället ha gruppdiskus- sioner runt kontextrika problem. 
  
 Anderson 
  Washington, Umeå universitet, ska i pro- jektet Kvinnligt och manligt på  
 N-linje 
  och i  
 Nv-pro- 
  gram beskriva och analysera hur ickor och pojkar på gymnasieskolans naturvetenskapliga linje eller pro- gram uppfattar klassrumssituationen, undervisningen och ämnesinnehållet i matematiska, naturvetenskap- liga och tekniska ämnen. 
  
 Anderson 
  Washington och Monroe Benckert har inter- vjuat ett trettiotal svenska kvinnliga disputerade fysi- ker och kemister. Materialet håller på att samman- ställas. 
  
 Anderson 
  Washington och Turner har tidigare analyserat läroböcker och funnit att de vänder sig mer till pojkar än ickor genom att utesluta kvinnliga pers- pektiv, samt att de presenterar naturvetenskaplig kun- skap som sannare än annan kunskap. 
 Liknande slutsatser drar Stephenson i Genus och text. När kan man tala om jämställdhet i fysik- läromedel?. Hon har i sin genomgång av läromedel i 
 fysik funnit att  läromedlen i fysik otvivelaktigt vär- derar det som traditionellt tillskrivs manligt genus högre än kvinnligt genus, att naturvetenskaplig kun- skap framställs som sannare och riktigare än andra kun- skapsformer samt att (föreställningen om) den eniga naturvetenskapliga världsbilden ges tolkningsföreträ- de 
 39 
 . Stephenson ställer frågan: Hur skall vi få fysiken intresserad av genus och kvinnliga perspek- tiv? 
 40 
  
 Maldonado vid Luleå tekniska universitet under- sökte utvecklingen av antalet kvinnor inom olika matematiska ämnen  
 1998  
 ( 
 77  
 forskarstuderande,  
 12  
 forskarassistenter,  
 38  
 lektorer, sju professorer och bitr. professorer). Planer nns på en kvalitativ uppföljning. 
 Jämits slutsatser 
 Jämit kan se att det nns en hel del forskning på genus- och jämställdhetsområdet. Forskningen behöver emel- lertid utökas, diskuteras och även ibland ifrågasättas. Begrepp används som t.ex. statsfeminism, anpass- ningsstrategier som om det är fullt klart vad som menas. Detta skapar stor osäkerhet och kan bidra till mot- sättningar mellan beslutsfattare och forskare mer än till bra lösningar för människorna i samhället. 
 Jämit kan konstatera att forskarna sinsemellan inte har riktigt samma syn på det ojämställda samhället, inte heller på vad forskningen om genus respektive jämställdhet ska innehålla. Det är naturligtvis viktigt att forskarna diskuterar vad, hur och varför man ska forska men beslutsfattare ute i samhället kan inte sitta och vänta på att vetenskapen ska komma överens utan jämställdhetspolitiken måste bedrivas under tiden. Utan jämställdhetspolitiken hade inte heller jämställdhets- forskningen kunna utvecklas på det sätt som gjorts. 
 Jämit kan också konstatera att forskningen har en viktig uppgift i att ta fram kunskap om samhället och om hur vi människor fungerar. Detta kräver att forskarna också utvecklar tankegångar om hur deras resultat ska användas så att beslutsfattare kan tillämpa forskningen i sitt arbete. Liksom vi tidigare framhållit att politi- kerna behöver bli tydligare i sin styrning av jämställd- hetspolitiken så behöver även forskare bli tydligare i sin forskning om genus och jämställdhet. Det gäller 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 inte minst inom ett så dynamiskt område som informa- tionsteknik. Det är av yttersta vikt för samhället att veta hur forskningsresultaten kan användas i samhället. Det borde därför nnas en betydligt mer utvecklad dialog mellan forskare och beslutsfattare. Här får natur- ligtvis den föreslagna myndigheten för jämställdhet en viktig uppgift. 
 J Ä M I T S F Ö R S L A G 
 Uppdrag till Verket för innovationssystem (VINNOVA) 
 Regeringen bör ge Verket för innovationssystem i uppdrag att skyndsamt utforma ett program- område för aktionsinriktad forskning som tar upp genus, pedagogik och teknik samt köns- märkning i arbetslivet. 
 121 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Goda exempel 
 I följande avsnitt anges några exempel från svenska och europeiska utvecklingsprojekt som bidragit till att förändra de strukturer som leder till ojämställdhet inom utbildnings- väsendet och näringslivet. Projekten kan fungera som modeller och/eller förebilder för hur man via samverkan nationellt men även transnationellt kan verka för jämställd- het inom skola och arbetsliv. 
 Jämit har gett högskolan i Halmstad i uppdrag att göra en sammanställ- ning av svenska och europeiska utvecklingsprojekt inom området genus och teknik. Sammanställningen har genomförts av Chapman, enhe- ten för arbetsvetenskap på högskolan i Halmstad. 
 122 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Exempel från Sverige 
 De svenska exemplen beskriver i huvudsak olika väg- lednings- och utbildningsprogram som varit inriktade på att bryta könssegregeringen inom de tekniska områ- dena. Det nns ytterligare några exempel som inte beskrivs nedan, men som bör nämnas. Vid Luleå tek- niska universitet nns en tvåårig basutbildning för kvinnor från gymnasieskolans samhällsvetenskapliga och ekonomiska program som är tänkt som ingång till datatekniklinjen. Linköpings tekniska högskola star- tade redan i slutet av  
  
 70 
 -talet 
  Flickor och teknik, med bl.a. minkurser i teknik och har sedan hösten  
 1995  
 ett  
 IT-program 
  som är baserat på PBI (Problembaserad Inlärning) i syfte bl.a. att öka intresset bland kvinnor för studier inom IT. 
 D++, Chalmers tekniska högskola, Göteborg 
 41 
  
 Grundutbildningsrådet ck i uppdrag från regeringen  
 1993  
 att initiera utvecklingsprojekt inom tekniska och naturvetenskapliga utbildningar med syfte att öka rekryteringen av kvinnliga studenter. Gensvaret blev stort och rådet valde ut fem projekt, civilingenjörs- utbildningen i informationsteknik vid Linköpings universitet, högskoleingenjörsprogrammen vid hög- skolan i Karlstad, nu Karlstads universitet, samt två utbildningsprogram i Stockholm och Göteborg. 
 Ett av projekten var D++ som bedrevs på civilin- genjörsutbildningen i datateknik och var ett jämställd- hets- och kvalitetsutvecklingsarbete för att öka andelen kvinnliga studenter på datateknikutbildningen. Utgångs- punkten för projektet var att framtidens dataingenjörer behövde ha en helhetsbild och en medvetenhet om datateknikens möjligheter samt risker. Projektet resul- terade i en ny datateknikutbildning med genomgri- pande förändringar i innehåll och form från läsåret  
 1995 
 / 
 96 
 . Som ett exempel på förändring vad gäller innehållet kan nämnas att istället för att inleda terminen med ett block teoretisk matematik och naturvetenskap låter man matematiken följa utbildningen kontinuerligt. Vad gäller formen för utbildningen använder man idag en mer grupporienterad undervisning där teknologerna arbetar i grupp med handledning. Resultatet från D++ var utöver ett nytt innehåll och form för programmet, även att antalet kvinnliga studenter på datateknikut- 
 bildningen ökade markant. När projektet startade  
 1993  
 var andelen kvinnliga studenter mycket lågt ca.  
 6 
 %, men ökade till  
 18 
 % när den nya utbildningen startade. Hösten  
 2000  
 var andelen kvinnor dock  
 10 
 % av  
 160  
 sökanden på samma utbildning. 
 Projekt Q+ 
 42 
  
 Projektet genomfördes  
 1998 
 / 
 1999  
 på Uppsala univer- sitet med och för kvinnliga studenter i datavetenskap. Målsättningen med projektet har varit att öka kun- skapen om och förståelsen för vad som är viktigt för att främja kvinnliga studenters situation på utbild- ningen. En utvärdering av projektet visar att det upp- levts som mycket positivt av de kvinnliga studenterna. Projektet har också resulterat i förändringar av utbild- ningen. Bl.a. har uppläggningen av programmerings- kursen i åk  
 1  
 förändrats för att försöka motverka den nackdel som avsaknad av tidigare kunskap i program- mering har visat sig vara för studenterna. Dessutom har  
 1 
 / 
 4  
 tjänst som så kallad Q+amanuens inrättats och 
 som innehas av en kvinnlig student som samordnar  
 123  
 aktiviteter för de kvinnliga studenterna. Enligt Johnson, som utvärderat projektet behövs ett mer långsiktigt arbete inriktat mot att göra radikala för- ändringar i utbildningarnas uppläggning och innehåll och/eller skapa nya utbildningar, bl.a. genom att ifråga- 
 sätta hur ämnesområdet och kulturen kring det ser ut; samt att göra lärare medvetna om könsfrågor. 
 Datateknisk Utbildning för Kvinnor DUK 
 43 
  
 Sedan  
 1995  
 bedriver  
 EC-gruppen 
  (Elektronikcentrum i Svängsta AB) en utbildning kallad Datateknisk Utbildning för Kvinnor i samarbete med Växjö uni- versitet. Utbildningen presenteras och analyseras när- mare på sid  
 95 
 . 
 Kvinnliga forskarskolan vid Luleå tekniska universitet 
 44 
  
 Luleå Tekniska universitet har en forskarskola för kvinnor, placerad vid en teknisk fakultet. Syftet är att öka antalet kvinnliga forskarhandledare, lärare och ledare inom teknisk sektor, samt främja rekryteringen av kvinnor till teknisk utbildning och forskning. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Utgångspunkten för forskarskolan är den enskilde dok- torandens behov och förutsättningar. 
 En första omgång av den kvinnliga forskarskolan genomfördes  
  
 1995 
 – 
 1998 
 . 
  Under våren  
 2001  
 startas en andra omgång. Slutsatserna från den första omgången visade att det var möjligt att skapa drivkrafter för utveckling av forskarutbildning och forskarhandled- ning, att utveckla fungerande nätverk bland dokto- randerna samt att konkret och vardagsnära arbeta med jämställdhet. Det unika med forskarskolan är att kur- serna inte behöver ligga inom respektive doktorands huvudämne. Kurser kan erbjudas som normalt inte ligger inom den tekniska fakulteten, vilket ger en breddning till nya erfarenheter och kunskaper. Verk- samheten omfattar såväl kurser som projektarbete och utvecklingsarbete. Den övergripande strukturen för forskarskolan kan beskrivas i tre faser; egen identitet (kommunikation, personlig utveckling etc.), gruppen som resurs (forskningsförmedling, nätverksbyggande etc.) och ledarskap (kurser inom projektledning etc.). 
 124 
 Teknikan 
 45 
  
 Teknikpedagogen Tucker, verksam vid Läns- arbetsnämnden i Stockholms län, har utvecklat Tek- nikan, en metodik för hur man kan arbeta med kvin- nor för att omvandla kvinnors nykenhet på teknik till ett aktivt intresse. Vägledningsprogrammet Teknikan var ett samverkansprojekt mellan Employment NOW, Arbetsmarknadsstyrelsen och Länsarbetsnämnden i Stockholms län som genomfördes mellan  
  
 1995–1997 
 . 
  Resultatet från den första utvärderingen av Teknikan visade att  
 90 
 % av deltagarna valde en teknisk inriktning efter vägledningsprogrammet, som en viktig orsak nämndes att man via metodiken lyckades göra tekni- Cardenas synlig och avmystierad. Programmet har fortsatt och integrerats i Arbetsmarknadsverkets verksamhet och kunskaperna har spridits över landet. Våren  
 2000  
 fanns olika varianter av Teknikans program i bland annat Ronneby, Uppsala, Lund och Växjö. 
 Målsättningen med Teknikan var att utveckla en väg- ledningsmodell som leder till att kvinnor väljer teknisk utbildning på grundval av att de känner sig stimule- rade av teknik. Programmet innehåller data, elektronik, matematik och mekanik samt en orientering om yrken 
 och utbildningar. Laborationer användes itigt i syfte att avdramatisera och inspirera. Det går inte att tvinga fram förståelse. Metoden som använts bygger på en reekte- rande praktik i kombination med teorier från kogni- tionspsykologin d.v.s. den gren inom psykologin som handlar om hur vi tolkar och gör informationen begrip- lig då vi vill förstå och samverka med omvärlden. Det handlar, enligt Aurell om att hjälpa eleven att förstå genom sina egna minnen i diskussioner med andra. 
 Enligt Aurell bör man förstå att ickor och pojkar har olika referensramar, d.v.s. olika erfarenheter med sig. Medan pojkar tidigt möter tekniska problem och kommer in i tekniska sammanhang så lever ickor med andra erfarenheter. Och medan pojkars erfarenheter av teknik ger dem status och en manlig identitet, så blir ickors inträde i teknikvärden som att ta sig in i en ny kultur. Flickor och pojkar tävlar inte i teknik på samma villkor. Pojkar använder sina tekniska färdighe- ter för att bygga upp sin manlighet. Flickor tar hänsyn, de vill inte såra pojkarna och utmana deras manlighet. 
 Tucker pekar på att problemet idag är att tekniska utbildningar utgår ifrån manliga erfarenheter och föreställningar. En bärande tanke i Teknikan är att kvinnor ska skaffa sig en teknisk förtrogenhet. 
 Nya kunskaper inom forskningen om hur minnet och hjärnan arbetar för att förstå och tolka världen har legat till grund för Teknikan, bl.a. hur hjärnan sovrar och väljer ut information innan medvetandet hanterar information. Teknikan arbetar med individens totala minnesbank av både känslor, erfarenheter, kategorier och mentala föreställningar. Kvinnornas nyförvärvade kunskap om teknik införlivas med tidigare kunskaper. Ett lärande där upplevelser, fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet balanseras och samspelar med varan- dra skapas. Tyngdpunkten är lagd på att träna kun- skaperna utifrån många olika synvinklar för att skapa varierade aspekter av förståelse. 
 Gördis – Jämlika stålverkskvinnor 
 46 
  
 Projekt Warner var ett  
 EU-projekt 
  nansierat av Mål  
 3  
 inom ramen för den Europeiska socialfonden. Mål  
 3  
 var ett program som genomfördes under perioden  
  
 1995–1999 
  
 och som syftar till att bekämpa arbetslös- het bl.a. genom kompetensutbildning för arbetslösa. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Gördis drevs  
  
 1997 
 – 
 1999 
  
 och målgruppen var lång- tidsarbetslösa kvinnor i åldern  
  
 21 
 – 
 55 
  
 år. Syftet med projektet var att bredda den traditionellt smala arbets- marknaden för kvinnor i bruksorten Sandviken. I pro- jektet deltog bl.a. Sandvik Steel AB i Sandviken som utbildade kvinnorna i stålteknik. Företaget ck häri- genom en möjlighet att vidga sin rekryteringsbas sam- tidigt som kvinnorna, via sin praktik på företaget, blev förtrogna med industriarbetet och dess villkor. Av de  
 122  
 kvinnor som deltog i Gördisprojektet totalt valde  
 36  
 programmets inriktning mot stålteknik och av dessa har  
 16  
 kvinnor erhållit anställning på Sandvik Steel. Genom diskussioner, och företagens medverkan i Gördis, har företagens strukturer påverkats till att företagens inriktning nu är ställd mot en jämställd organisation. 
 De övriga deltagarna i Gördisprojektet valde annan väg, exempelvis inriktning mot elektronik och/eller kurser via Kunskapslyftet. 
 Exempel från andra europeiska länder 
 De europeiska exemplen är dels beskrivningar av vad som skulle kunna kallas resurscentra inriktade på att främja kvinnor inom teknik och naturvetenskap, dels projekt som bedrivits inom ramen för EU programmen  
 Employment-NOW 
  (New Opportunities for Women) och Smith Vinci. NOW var ett program som avslutades  
 1999  
 och inom ramen för programmet har flera tusen projekt genomförts som syftat till att främja kvinnors ställning i arbetslivet. Ett tema inom ramen för NOW har varit att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Smith Vinci programmet är ett program som fortfarande pågår och som har som mål att stärka och utveckla yrkesutbildningen och kompetensutvecklingen i Europa. 
 Resurscentra 
 WiTEC 
 47 
  
 Women in Science, Engineering and Technology (WiTEC) är ett internationellt nätverk av företag, uni- versitet/högskolor, organisationer och enskilda som på olika sätt arbetar för att stärka kvinnors ställning inom tekniska och naturvetenskapliga områden där kvinnor traditionellt är underrepresenterade. WiTEC nns i 
 gränslandet mellan arbetsliv och högre utbildning och spänner över tre dimensioner; jämställdhet, naturve- tenskap/teknik och internationalisering. Blake nns idag i  
 13  
 länder i Europa. Mycket av WiTECs verk- samhet genomförs i form av gemensamma projekt inom hela det europeiska nätverket (se nedan). WiTEC har bl.a. utvecklat en European women expert Reed vars syfte är att synliggöra kvinnliga experter inom teknik och naturvetenskap. Crawford  
 1995  
 i uppdrag av Europeiska Kommissionen att producera en katalog med kompetensproler på kvinnliga for- skare och experter inom naturvetenskap och teknik som ville kandidera till poster inom EU:s olika kom- mittéer och utskott. Katalogen fungerar sedan  
 1997  
 och nns som databas med ca  
 900  
 meritförteckningar från kvinnliga experter i olika EU länder, varav  
 150  
 svenska experter. 
 VHTO 
 48 
  
 VHTO (Vrouwen in Hogere Technische Onderwijs) 
 är en ideell organisation i Holland som startades  
 1982  
  
 125  
 av en grupp kvinnliga ingenjörer med syfte att lyfta 
 fram och synliggöra bristen på kvinnor inom det tek- niska området. VHTO´s mål är att öka antalet kvin- nor inom den tekniska sektorn, både inom högre utbildning och näringsliv, genom att driva olika kur- ser och utbildningar. VHTO fungerar som ett sam- verkans organ mellan stat, näringsliv, organisationer och högskolor/universitet i frågor som rör kvinnor, teknik och utbildning. De är även värd för Sherman. En viktig uppdragsgivare är utbildnings- departementet, som i samverkan med VHTO, driver utbildningsfrågor och rådgivning inom området kvin- nor och teknik. VHTO driver även ett antal riktade yrkesutbildningar och deltar i olika europeiska projekt. 
 SET4Women 
 49 
  
 För att stödja olika aktiviteter som syftar till att öka kvinnors andel inom den tekniska sektorn och för att öka kvinnors inytande över den tekniska utvecklingen har en enhet, SET 
 4 
 Women, bildats på Näringsdeparte- mentet (Department of Trade and Industry) i Storbritannien. Genom att besöka deras hemsida kan intresserade enkelt erhålla aktuell könsuppdelad sta- 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 tistik gällande skola, högre utbildning och näringsliv. Enheten fungerar även som en katalysator och sam- lande punkt kring frågor rörande genus och forskning inom området SET, Science, Engineering and Tech- nology. 
 Projekt 
 CONNECTing women and new technology 
 50 
  
 Projektet är ett pågående europeiskt projekt nansie- rat via Smith Vinci, som leds av den italienska organisationen Jackson, en ideell organisation med fokus på jämställdhet och den nya informationsteknologin. Syftet med projektet är att identiera och kartlägga forskning, erfarenheter och goda exempel på hur den nya informations- och kommunikationsteknologin används, och ser ut för unga kvinnor. Projektet foku- serar på erfarenheter från utbildningsväsendet och näringslivet. Vid en internationell konferens i Sand- viken den  
 23  
 mars  
 2001 
 , som genomfördes med stöd av ny teknik i form av telebildsuppkoppling, gavs möj- 
  
 126 
  
 ligheten att diskutera partnerländerna emellan (Italien, Storbritannien, Portugal, Grekland, Nederländerna och Sverige). Från de svenska deltagarna, bestående av lärare och studerande från kommunal vuxen- utbildning och högskola, representanter från kommun och näringsliv, formulerades fem förslag som kommer att ligga till grund för det fortsatta utvecklingsarbetet i projektet. De är: 
  
 Skapa ett Nationellt program i Sverige för att stödja aktiviteter med fokus på att integrera könsper- spektivet i pedagogiken, och i teknisk utbildning. 
  
 Utveckla begreppet teknik för att även inkludera kvinnors syn på begreppet. 
  
 Utveckla pedagogik och metodik, vilket ska utmynna i praktiska tips och råd för både lärare och studerande vid lärarhögskolor 
  
 Utveckla samarbete och nätverk för att främja jämställdhet, exempelvis mellan företag för att sprida goda exempel. 
  
 Genomföra konkreta utbildningssituationer som seminarier, workshops etc. för företag, lärare, kvinnor, män, lärarstuderande o.s.v. 
  
 Projekt inom NOW – New Opportunities for 
 Women. 
 Information technology Engineer for Higher technological Education (I+I) 
 51 
  
 Ett projekt med syfte att vidareutbilda kvinnliga aka- demiker inom informations- och kommunikations- teknologin genom att utveckla en introduktionskurs inom den nya informationsteknologin, utbilda och för- bereda dem för en ny arbetsmarknad. Genom pro- jektet erhåller lärarna en möjlighet till kompetens- utveckling, en möjlighet att pröva nya pedagogiska modeller vilket förhoppningsvis, genererar en högre utbildningskvalitet. Målet är att kvinnorna efter avslutad utbildning kan fungera som specialister och rådgivare mot banker, försäkringsbolag, sjukhus etc. 
 Women in Electronics WiE 
 52 
  
 Ett projekt som tillsammans med näringslivet utveck- lat ett antal kurser för kvinnor med inriktning mot industrin, i första hand den elektroniska industrin som exempelvis Motorola och  
 Mccann. 
  Syftet var att väcka kvinnors intresse för tekniskt arbete genom utbildning och personlig support. Totalt utvecklades fem kurser, tre mot arbetssökande kvinnor och två mot kvin- nor som redan var anställda inom industribranschen. Framgången med projektet gjorde att kurserna nu helt är integrerade i det lokala utbildningsväsendet (local collage). 
 Let´s Twist 
 53 
  
 Genom detta projekt erbjöds lärare och utbildare inom den tekniska sektorn en fortbildning för att öka kunskapen om kvinnor, pedagogik och teknik. Syftet med projektet var att öka rekryteringen till de tekniska utbildningarna genom att öka lärarens kunskap, och förståelse, för kvinnor och teknik. Metoden som användes var att lärarna under en dag ck möjlighet att diskutera och utbyta erfarenheter med kvinnliga ingenjörer, både inom och utanför skolan. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Cyberqueen 
 54 
  
 Projektet är ett internetkafe´ som riktar sig mot kvin- nor i olika åldrar. Syftet är att öka kvinnors förtrogen- het till den nya informationsteknologin genom utbild- ning och praktiska övningar. Utöver detta så erbjuds kurser, seminarier och work shop till bl.a. lärare/utbil- dare och socialarbetare. 
 Internet design 
 55 
  
 Ett projekt som riktar sig till långtidsarbetslösa kvin- nor med tidigare pedagogisk erfarenhet. Syftet är att öka kvinnornas anställningsbarhet genom att tillföra en extra kompetens,  
 IT-kunskap. 
  Praktiska övningar varvas med teori för att öka förtrogenheten med ex. Internet. 
 WiTEC student placement och IMPROVE 
 56 
  
 WiTEC student placement är ett praktikplatsprogram som drivs sedan  
 1995  
 med stöd från Navarro programmet. Praktikplatsprogrammet vänder sig till kvinnliga studenter på naturvetenskapliga och tekniska program på högskola och universitet, som önskar före- tagspraktik i ett annat  
 EU-land. 
  Drygt  
 500  
 svenska stu- denter har hittills fått praktikplats via WiTEC. Genom detta praktikplatsprogram har insikten om att vikten av att få in er kvinnor inom de tekniska områdena samt villkoren för kvinnor ökat både bland studenterna och praktikanordnarna (företagen). I slutet av praktikperio- den skriver studenterna en rapport och som underlag för denna intervjuar de bl.a. handledaren och/eller cheferna i företaget om antalet kvinnor respektive män inom företaget och i olika befattningar. 
 IMPROVE ett pilotprojekt som fått stöd från Navarro programmet och som bygger vidare på erfarenheterna från praktikplatsprogrammet. Syftet är att utveckla en handbok med goda exempel, prak- tiska tips och förslag på hur man handleder kvinnliga praktikanter. Målgruppen för handboken är personal- ansvariga och de som i sitt arbete handleder kvinnliga praktikanter och/eller studenter. 
 MELLOW 
 57 
  
 Mellow är ett mentorsprogram för kvinnliga ingen- jörer, teknologer och studenter i gymnasieskolan. Pro- jektet har fått stöd från Smith Vinci program- met och leds av den holländska organisationen VHTO. Mellow projektet består av tre delar: 
  
 1 
 . Unga kvinnor som studerar på gymnasiet får möj- lighet att under en dag följa en kvinnlig ingenjör i hennes vardag. Detta för att få en realistisk bild av en ingenjörs arbete. 
  
 2 
 . Kvinnliga teknologer erhåller en mentor i över- gången mellan de akademiska studierna och det första arbetet. Totalt handlar det om tolv måna- der under de sista sex månaderna av studietiden och de första sex månaderna efter att kvinnorna fått anställning. Mentorn, eller coachen, fungerar som  
 boll-plank 
  och stöd inför kommande anställning. 
 127 
  
 3 
 . Kvinnliga ingenjörer, nyetablerade och utan längre arbetslivserfarenhet, erhåller en kvinnlig erfaren ingenjör, gärna med erfarenhet från ledande befattning, som mentor för att diskutera karriär- utveckling. 
 Till projektet nns en handbok, som vänder sig både till mentorn och adepten, och en databas, bestående av mentorer som är tillgängliga för studenter vid tekniska universitet och högskolor i Holland. 
 Jämits slutsatser 
 Jämit har med de ovan angivna exemplen visat en del av det som pågår inom området. Det behövs en systema- tisk sammanställning och spridning av erfarenheter och goda exempel. Jämits förslag om att en ny myndig- het för jämställdhet även ck i uppdrag att bygga upp en databas med goda exempel på jämställdhetspro- jekt och metodutveckling, är ett sätt att uppnå detta. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
  
 Jämställdhet och IT 
  
 Referenser 
  
 Fotnot 
  
 1 
 . Mellström Ulf ( 
 1999 
 ). Män och deras maskiner, FRN. Bokförlaget Nya Doxa. 
  
 2 
 . Sommestad Moore ( 
 1992 
 ). Från mejerska till mejerist. Arkiv förlag. 
  
 3 
 . Jones ( 
 1996 
 ). Sakernas tillstånd. Kön, klass, teknisk expertis. Collins. 
 Utbildning 
 Fotnot 
  
 4 
 . Taylor, Fil.Mag.Psykologi. Underlagsrapporter till Jämits slutbetänkande Jämställdhet – transporter och IT. SOU  
 2001 
 : 
 43 
 . Analys av en arbetsmarknads  
 IT-utbildning 
  ur kognitions- och genusperspektiv. 
  
 5 
 . Om AMS effektmål, AMV, Årsredovisning  
 2000 
 , Redogörelse för måluppfyllelse under  
 2000 
 . 
  
 6 
 . Arbetsmarknadsstyrelsens yttrande, Dnr Pro  
  
 00 
 - 
 7966 
 - 
 09 
 , 
  
 2000 
 - 
 11 
 - 
 23 
  
 om Delbetänkande (N 
 2000 
 / 
 5458 
 /TP) från Rådet för jämställdhetsfrågor som rör transport och  
 IT-tjänster: 
  Jämställdhet och IT. 
  
 7 
 . En effektivare arbetsmarknadsutbildning, Ds  
 2000 
 : 
 38 
 , Närings- departementet. Miller. 
  
 8 
 . Arbetspsykologi! - Stress- och kvalikationsperspektiv, Graham, Studentlitteratur,  
 1987 
 . 
 128 
  
 9 
 . Fundamentals of cognitive psychologi, H.C.Ellis  R.R. Ryan, Kap  
 3  
 och  
 9 
 , Howell  Benchmark Publishers,  
 1993 
 . 
  
 10 
 . Social  
 Cognition-Making 
  sense of people, Ziva Kunda, Kap  
 10 
 , Massachusetts Institute of Technologi, MIT,  
 1999 
 . 
  
 11 
 . En meccano pojke berättar, Thompson, Jackson,  
 1988 
 . 
  
 12 
 . Teknik på kvinnors vis, Tucker, AMS Närservice, Gnesta, 
 2000 
 . 
  
 13 
 . Linköpings universitet. http://www.liu.se/temaq/Presentation Tema Q.htm 
 Kvinnor på nätet 
 Fotnot 
  
 14 
 . SIKA. Fakta om informations- och kommunikationsteknik i Sverige  
 2001 
 . 
  
 15 
 . NUTEK m. Kvinna och företagare på landsbygden i Västernorrland.  
 Y-kvinnor 
  på nätet. Slutrapport 
  
 16 
 . Women in the Internet  
  
 8 
 - 
 9 
  
 mars  
 2001  
 i Hamburg 
 Tillgänglighet till riskkapital 
 Fotnot 
  
 17 
 . www.shenet.nu. Kvinnor och riskkapitalbranschen  
  
 2000 
 - 
 11 
 - 
 30 
  
 EU-statistik 
  
 Fotnot 
  
 18 
 . Rapport från Näringsdepartementet om informationsteknikens betydelse för tillväxt och sysselsättning i Sverige, Ds  
 2000 
 : 
 68 
 . (Panteli med era,  
 1999 
 ) sid  
 83 
  
 European Commission, DG Research, Report Science policies in the European Union 
 Promotion excellence through mainstreaming gender equality. 
 1999  
 (Figur  
 6 
 . 
 1 
 . 
 1 
 ) 
 OECD, Education at a Glance,  
 2000 
 , (Figur  
 6 
 . 
 1 
 . 
 2 
 ), http://www.oecd.org/els/education/ei/EAG 
 2000 
 /index.htm 
 OECD, Excel les, grad_elds_ 
 98  
 total (Figur  
 6 
 . 
 1 
 . 
 3 
 ) 
 SCB, Classication of Swedish education according to ISCED  
 97 
 , juni  
 2000  
 (översättning av OECDs grupperingar för Holmes6 
 . 
 1 
 . 
 2  
  
 6 
 . 
 1 
 . 
 3 
 ) 
  
 SCB, Fields of Eductaion and Training, Manual, December  
 1999  
 (översättning av OECDs grupperingar för Holmes6 
 . 
 1 
 . 
 2  
 6 
 . 
 1 
 . 
 3 
 ) 
 Eurostat, Employment rate, Product  
  
 1 
 - 
 11010 
 pc-EN, 
  last updated  
 08 
 / 
 02 
 / 
 2001 
 , http://www.europa.eu.int/comm/eurostat/  
 Public/datashop/print-product/EN?catalogue=Eurostatproduct= 
  
 1 
 - 
 11010 
 pc-ENmode=download 
  (Figur  
 6 
 . 
 1 
 . 
 4 
 ) 
 Eurostat, Female employment rate, Product  
  
 1 
 - 
 13010 
 pc-EN, 
  last updated  
 08 
 / 
 02 
 / 
 2001 
 , http://www.europa.eu.int/comm/eurostat/  
 Public/datashop/print-product/EN?catalogue=Eurostatproduct= 
  
 1 
 - 
 13010 
 pc-ENmode=download 
  (Figur  
 6 
 . 
 1 
 . 
 4 
 ) 
 Eurostat, Male employment rate, Product  
  
 1 
 - 
 13020 
 pc-EN, 
  last updated  
 08 
 / 
 02 
 / 
 2001 
 , http://www.europa.eu.int/comm/eurostat/  
 Public/datashop/print-product/EN?catalogue=Eurostatproduct= 
  
 1 
 - 
 13020 
 pc-ENmode=download 
  (Figur  
 6 
 . 
 1 
 . 
 4 
 ) 
 OECD, Measuring the ICT sector,  
 2000 
  
 SCB, statistik från webben, http://www.scb.se/omscb/eu/it.asp, (Figur  
 6 
 . 
 1 
 . 
 5 
 ) 
 Statistics Denmark, The ICT Sector in the Nordic countries, ISBN  
  
 87 
 - 
 501 
 - 
 1144 
 - 
 2 
 , 
  December  
 2000  
 (Figur  
 6 
 . 
 1 
 . 
 6 
 ,  
 6 
 . 
 1 
 . 
 7  
 6 
 . 
 1 
 . 
 8 
 ) 
 Personliga källor som har hjälpt till med information: 
 Haas Laaa, Eurostat, Head of ST Statistics (ibrahim.laaa@cec.int.eu) 
 Becker Degen, DG Research, Women and Science Sector, Arnold Indicators 
 Reeves, (eric.charbonnier@oecd.org) 
 Johnson, SCB (Stockholm) 
 Murphy, SCB (Örebro) 
 Pacheco,  
 IT-företagen 
  
 Näringsliv 
 Fotnot 
  
 19 
 . JämO. Rapport från granskning av  
 22  
  
 IT-företags 
  jämställdhets- planer ( 
 2000 
 ) sid. 
 1 
 . 
  
 20 
 . Styrelser och revisorer i Sveriges Börsföretag  
  
 2000 
 - 
 2001 
  
 DN Ägarservice ISBN  
  
 91 
 - 
 973681 
 - 
 2 
 - 
 1 
 . 
  Sid.  
 6 
  
 21 
 . ref. Computer Sweden, www.idg.se 
  
 22 
 . NUTEK:s rapport ( 
 1999 
 ) Jämställdhet och lönsamhet 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Aktuell forskning 
 Fotnot 
  
 23 
 . SOU  
 2000 
 : 
 58 
 . Jämställdhet och IT. Sid.  
 81 
  
 24 
 . Mörtberg Jones. Det beror på att man är kvinna Gränsvandrerskor formas och formar informationsteknologin. Luleå Tekniska universitet ( 
 1997 
 ). Sid.  
 77 
 . 
  
 25 
 . James, Cruz. Från symaskin till Cyborg. Genus, teknik och social förändring. Stockholm ( 
 1996 
 ). Sid.  
 11 
 . 
  
 26 
 . Mörtberg Jones. Det beror på att man är kvinnaSid.  
 40 
 . 
  
 27 
 . Mörtberg Jones. Det beror på att man är kvinnaSid.  
 158 
 . 
  
 28 
 . Mörtberg Jones. Det beror på att man är kvinnaSid.  
 145 
 . 
  
 29 
 . Mörtberg Jones. Det beror på att man är kvinnaSid.  
 145 
 . 
  
 30 
 . Mörtberg Jones. Det beror på att man är kvinnaSid.  
 43 
 . 
  
 31 
 . Hobbs. Kvinnor och män märks. Könsmärkning av arbete – en dold lärandeprocess. Stockholms universitet ( 
 1996 
 ). Sid  
 174 
 . 
  
 32 
 . Abrahamsson Moore. Att återställa ordningen: könsmönster och förändring i arbetsorganisationer. Luleå Tekniska universitet ( 
 2000 
 ). Sid.  
 314 
 . 
  
 33 
 . Pettersson Moore. Ny organisation, ny teknik – nya genusrelationer? En studie av omförhandling av genuskontrakt på två industriarbets- platser. Linköpings universitet ( 
 1996 
 ). Sid.  
 248 
 . 
  
 34 
 . Johnson. Könshierarkier i gungning. Kvinnor i kunskaps- företag. Studia sociologica Upsaliensia  
 39 
 , Uppsala ( 
 1994 
 ). 
 Sid.  
 165 
 . 
  
 35 
 . Johnson. Könshierarkier i gungning... Sid.  
 171 
 . 
  
 36 
 . Johnson. Könshierarkier i gungning... Sid.  
 171 
 . 
  
 37 
 . Johnson. Könshierarkier i gungning... Sid.  
 172 
 . 
  
 38 
 . Washington  
 Anderson, 
  Olika världar Skilda värderingar. Hur ickor och pojkar möter högstadiets fysik, kemi och teknik. Umeå Universitet ( 
 1992 
 ). Sid.  
 175 
 . 
  
 39 
 . Mckinney Moira. Genus och text. När kan man tala om jämställdhet i fysikläromedel. Sid.  
 102 
 . 
  
 40 
 . Mckinney Moira. Genus och text... Sid.  
 106 
 . 
 Referenser 
 Abrahamsson Moore. Kvinnligt och manligt på jobbet – att göra, tänka och lära nytt. 
 Aurell Harriet. Teknik på kvinnors vis. Om villkor och möjligheter.  
 ESF-rådet. 
 2000 
 . 
 Gnistor  
 2 
 . Tjejer är inte som andra grabbar. Tekniska Museet.  
 1999 
 . 
 Konferensdokumentation. Svenska  
 EU-programkontoret 
  i Malmö. 
 1999 
 . 
  
 Kvinnor och ingenjörsutbildning inför  
  
 2000 
 -talet 
  ingår i Gnistor  
 2 
 . Tjejer är inte som andra grabbar. Tekniska museet  
 1999 
  
 Lundgren Marquez. KvT, nr  
 1 
 .  
 1995 
  
 Mörtberg Jones. Varför har programmeringsyrket blivit manligt? Tekniska högskolan i Luleå.  
 1987 
 . 
 Nordborg Garcia (red). Makt och kön. Tretton bidrag  
 1997 
 . Symposium. 
 Roman Christine. Yrkesliv och familjeliv. En studie av kvinnor i arbetslivet. Uppsala universitet.  
 1992 
 . 
  
 Jones 
  Morrow. Bringing Women into Computer engineering. Curriculum Reform Processes at Two Institutes of Technology. Linköpings universitet.  
 1999 
 . 
  
 Jones 
  Morrow. Att undervisa kvinnliga ingenjörs- studenter. Linköpings universitet.  
 1998 
 . 
 Allen. Tekniskt sett av kvinnor. Luleå Tekniska universitet. 
 2000 
 . 
  
 Hobbs. Pedagogik med arbetslivsinriktning. Red: Gutierrez. Studentlitteratur.  
 2001 
 . 
 Skolverket.  
 1999 
 . 
 Goda exempel på utvecklingsprojekt 
 Fotnot 
  
 41 
 . Källhänvisning: Christensen, Johnson: D++ Projektet, förnyelse av datateknikutbildning för jämställdhet och kvalitet. 
 ISBN :  
  
 91 
 - 
 7197 
 - 
 603 
 - 
 5 
  
 42 
 . Källhänvisning: Armstrong, Jones. Projekt Q+, med och för kvinnliga studenter i datavetenskap. 
 Arbetsrapport  
 6 
 , januari  
 2000 
 , Uppsala Universitet, Enheten för utveckling och utvärdering. ISSN  
  
 1403 
 - 
 3968 
 . 
  
 43 
 . Källhänvisning: www.ec.se 
 Kontaktperson: Carrillo, tfn.  
  
 0454 
 - 
 370 
  
  50 
  
 44 
 . Källhänvisning: www.luth.se 
  
 45 
 . Källhänvisning: Aurell, Harriet. Teknik på kvinnors vis, om villkor  
 129  
 och möjligheter.  
 ESF-rådets 
  skrift.  
 2000 
  
 46 
 . Källhänvisning / Kontaktperson: Projektledare  
 House 
  
 Torstensson, Lärcentrum,  
 811 80  
 Sandviken. 
  
 e-post: 
 Britt-marie.torstensson@sandviken.se 
  
 47 
 . Källhänvisning: http:// www.hh.se/witec 
 European Database of Women Experts in Science, Engineering and Technology; www.setwomenexperts.org.uk 
  
 48 
 . Källhänvisning: http:// www.vhto.nl 
  
 49 
 . Källhänvisning: http:// www.set 
 4 
 women.gov.uk 
  
 50 
 . Källhänvisning / Kontaktperson: Projektledare  
 House 
  
 Torstensson, Lärcentrum,  
 811 80  
 Sandviken. 
  
 e-post: 
 Britt-marie.torstensson@sandviken.se 
  
 51 
 . Projektägare. VHTO, Nederländerna. www.vhto.nl/ii Kontaktperson: Cocky Booy  
 e-post: 
  booy@vhto.nl 
  
 52 
 . Projektägare: Regional Technical College Tallaght, Irland. 
 Kontaktperson: Ms Roisin Sweeney/Ross Goold  
 e-post: 
 roisin.sweeney@RTC-Tallaght.ie 
  
 53 
 . Projektägare: Holt, Good, UK. Kontaktperson: Simpson  
 e-post: 
  eng@bilk.ac.uk 
  
 54 
 . Projektägare: Internetcafe´ fur Mädchen und Cobb, Mcbride, D. http://www.cyberqueen.de  
 e-post: 
  info@cyberqueen.de 
  
 55 
 . Projektägare: Goldnetz e.V. Beshäftigung und Qualizerung fur Frauen, Berlin, Kim: Ms. Hunt  
 Pfeifer-Mellar 
 e-post: 
 pfeifer@goldnetz-berlin.de 
  
 56 
 . Källhänvisning: http:// www.hh.se/witec Kontaktperson: Campbell / Smith Älmeby  
 e-post: 
  witec@work.hh.se 
  
 57 
 . Källhänvisning: http:// www.vhto.nl 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Rådet för jämställdhetsfrågor som 
  
 Dir 
  
 rör transport- och  
 IT-tjänster 
  
 1999:83 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den  
 21  
 oktober  
 1999 
 . 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Ett särskilt råd för jämställdhetsfrågor som rör transport- och  
 IT-tjänster 
  skall inrättas. Rådet skall följa olika jämställdhetsfrågor inom tjänsteområ- dena transporter och informationsteknik (IT) på kort och lång sikt. Vidare skall rådet lämna förslag till åtgärder som syftar till att stärka jämställdheten på dessa områden inom kommunikationssektorn samt förslag till hur sådana 
  
 130  
 åtgärder skall nansieras. Rådet skall också bedriva opinionsbildande verk- samhet i form av bl.a. seminarier och informationsaktiviteter. 
 Rådet skall behandla frågor om tillgänglighet på rättvisa villkor, utbild- ning, regional balans, ett hållbart samhälle, säkerhet och trygghet samt frågor om livskvalitet i arbets- och privatlivet. Även frågor om kompetens och rekrytering i det aktuella sammanhanget skall belysas. 
 Bakgrund 
 Riksdagen beslutade den  
 2  
 juni  
 1998  
 om propositionen Transportpolitik för en hållbar utveckling (prop.  
 1997/98:56 
 , bet.  
 1997/98 
 :TU 
 10 
 , rskr.  
 1997/98:266 
 ). I propositionen behandlas riktlinjer och mål för transportpolitiken. Utgångs- punkten är att transportpolitiken skall bidra till en socialt, kulturellt, ekono- miskt och ekologiskt hållbar utveckling i Sverige. I propositionen betonas att transporterna syftar till att uppnå överordnade välfärdsmål och att transportsystemet måste ses som en helhet. I propositionen redovisas en rad åtgärder för att uppnå de transportpolitiska målen, bl.a. förordas att ett nytt råd bör knytas till regeringen för att belysa olika jämställdhetsfrågor i transport- och kommunikationspolitiken. 
 En utformning av transportsystemet så att det svarar mot olika befolk- ningsgruppers behov kräver kunskap om olika gruppers erfarenheter, behov och värderingar. Undersökningar visar tydligt att det nns skillnader mellan män och kvinnor när det gäller transportmönster, färdmedelsval och attityder i transportfrågor. Exempelvis gör män er och längre arbets- och tjänsteresor än kvinnor. Av kvinnors resor utgör resor för fritidsärenden, inköp, service och omsorg en större andel än de utgör av mäns resor. Gene- 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 rellt reser kvinnor inte så långt utan föryttar sig mer lokalt än männen. Skillnaderna mellan mäns och kvinnors resande förklaras bl.a. av deras rol- ler i yrkeslivet och hushållet. Ökande tillgång till bil hos kvinnor förefaller inte i sig utjämna skillnaderna mellan mäns och kvinnors resande. Vad gäl- ler attityder visar studier exempelvis att kvinnor är mer intresserade av tra- kens miljöfrågor och mer positiva till restriktioner i biltraken än män. 
 Olika undersökningar pekar på att män är kraftigt överrepresenterade i sammanhang där transportpolitiska åtgärder beslutas. År  
 1995  
 togs ett gemensamt initiativ av Landstingsförbundet, Svenska Kommunförbundet och Svenska Lokaltrakföreningen till ett projekt benämnt  
 3 
 K – Kvinnor, kompetens och kollektivtrak. Projektet har syftat till att visa hur kvinnors kompetens kan förbättra  
 kollektiv-traken 
  för alla. Kommunikationskom- mittén, som föregick den transportpolitiska propositionen, har samarbetat med  
 3K-projektet 
  och föreslagit bl.a. ökad forskning om mäns och kvin- nors värderingar i transportpolitiska frågor, studier av könsneutrala besluts- modeller samt om mäns och kvinnors skilda värderingar. 
 Även inom informationstekniken (IT), nns liknande frågor som är vik- tiga att belysa i ett jämställdhetsperspektiv. I fråga om exempelvis IT är mäns och kvinnors attityder till och användning av IT intressanta bl.a. i fråga om tillgänglighet. Inte minst kompetensfrågorna är viktiga i detta sam- 
 manhang. Män är överrepresenterade i utbildningen, som i sig saknar ett  
 131  
 jämställdhetsperspektiv, och där utbildarna saknar genusbaserad utbild- 
 ningspedagogik. Det saknas även ett jämställdhetsperspektiv i tekniken. Inom  
 IT-företagen 
  är män överrepresenterade såväl inom de olika yrkesgrup- perna som i ledningsfunktioner. Här är könsfördelningen sämre än i indus- trin i övrigt och detta gäller såväl den offentliga som den privata sektorn. Frågor om användningsområde och tillgänglighet saknar också ett jämställd- hetsperspektiv. 
 Regeringen anser att det är viktigt att synliggöra skillnaderna mellan mäns och kvinnors värderingar och attityder inom de angivna tjänsteområ- dena. Detta bör inte endast komma till uttryck i ökad forskning och förbätt- rat beslutsunderlag, utan jämställdhetsperspektivet bör få bättre genomslag på de aktuella områdena. Det är angeläget att beslut föregås av analyser av konsekvenserna även ur detta perspektiv. 
 Uppdraget 
 Rådets huvudsakliga uppgift skall vara att analysera olika jämställdhets- frågor som rör transport- och  
 IT-tjänster 
  och lämna förslag till regeringen om åtgärder som befrämjar jämställdheten inom det angivna området samt förslag till hur dessa åtgärder skall nansieras. Den inledande uppgiften för rådet bör vara att sammanställa jämställdhetsinriktad kunskap som rör transport- och  
 IT-tjänster 
  och att göra en första analys från jämställdhets- synpunkt av besluts- och planeringsprocesser hos staten, kommunerna, landstingen och näringslivet. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Rådet skall verka genom att 
  
 – 
  
 samla den kunskap som nns på området, 
  
 – 
  
 initiera studier på angelägna områden, 
  
 – 
  
 stimulera utveckling av metoder för könsrolls- och jämställdhetsanalyser för transport och  
  
 IT-tjänster, 
  
 – 
  
 belysa områdena rättvis tillgänglighet, utbildning, regional balans, ett hållbart samhälle, säkerhet och trygghet samt livskvalitet i arbets- och privatlivet, 
  
 – 
  
 analysera besluts- och planeringsprocesser inom staten, kommunerna, landstingen och det privata näringslivet, bl.a. i fråga om rekryteringen av personal och ledamöter, i ett jämställdhetsperspektiv, 
  
 – 
  
 behandla frågor om kompetens och rekrytering inom de angivna tjänsteområdena, 
  
 – 
  
 vara remissinstans och bistå vid utredningsarbete inom de angivna tjänsteområdena. 
  
 Rådet skall vidare bedriva opinionsbildande verksamhet i form av bl.a. seminarier och informationsaktiviteter med syfte att sprida kunskap om och väcka intresse för kvinnors och mäns beteendemönster och attityder i frågor som rör transport- och  
 IT-tjänster 
  samt för jämställdhetsbefrämjande 
  
 132  
 åtgärder inom de angivna tjänsteområdena. 
 Slutligen skall rådet lämna förslag till åtgärder som syftar till att stärka jämställdheten på dessa områden inom kommunikationssektorn samt för- slag till hur sådana åtgärder skall nansieras. 
 Arbetsmetoder och redovisning 
 Rådets arbete skall bedrivas i samråd med Banverket, Boverket, Kommuni- kationsforskningsberedningen, Luftfartsverket, Post- och telestyrelsen, Riks- traken, Sjöfartsverket, Statens institut för  
 kommunika-tionsanalys, 
  Väg- verket,  
 IT-kommissionen 
  (K  
 1998:04 
 ), Utredningen (K  
 1998:07 
 ) om behov av informations- och kommunikationsteknisk infrastruktur, Nationella sekre- tariatet för genusforskning vid Göteborgs universitet, Landstingsförbundet, Svenska Kommunförbundet och Svenska Lokaltrakföreningen. 
 Uppdraget skall vara avslutat senast den  
 30  
 juni  
 2001 
 . Rådet skall lämna en särskild redovisning i frågor som avser  
 IT-tjänsterna 
  senast den  
 1  
 juli  
 2000 
 . Det står i övrigt rådet fritt att redovisa delresultat av sitt arbete under utredningstidens gång. 
 Näringsdepartementet 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Bilaga 2 
 Optionsbildande insatser 
 Nedan anges de seminarier, kurser och konferenser som representanter från Jämit arrangerat eller deltagit i som föredragshållare eller som del- tagare i paneldebatter. 
  
 1. 
  
 Seminarier i Jämits regi 
  
 2000-09-07 
  
 Demokrativeckan i Sundsvall 
 Mcbride, Högskolan i Gävle 
 Johannesson Nguyen, Kungliga Tekniska Högskolan KTH, Karlsen Cohen, Norges tekniska och naturvetenskapliga universitet NTNU, Trondheim 
  
 Jones 
  Morrow, Linköpings universitet Thurdin Mendez, ordförande i Jämit 
  
 2001-01-10 
  
 Transportforum i Linköping 
 Kvinnor, män och IT 
 Borgström Claes, JämO 
 Eriksson Lopez, Heart of Stockholm AB  
 Salminen-Karlsson 
  Morrow, Linköpings universitet Thurdin Mendez, ordförande i Jämit 
 Kvinnor, män och transporter 
 Andersson Haynes, Lunds universitet Björfjäll  
 Ward, 
  Hallandstraken AB Eldh Nguyen, Linköpings universitet Kline, Linköpings universitet Jackson, Linköpings universitet Lundahl Helen, Rikstraken 
 Lundin Sheppard, Jönköpings länstrak AB Warsen Lisa, Jämit 
  
 2001-04-26 
  
 Ett jämställt transportsystem?! 
 Ett arrangemang av Jämit i samarbete med Jönköpings Länstrak AB och jönköpings kommun. 
 Berggrund Tucker, Banverket 
 Brandborn Hamilton, Vägverket 
 Brundell Berry, Lunds Tekniska Högskola Jackson, Linköpings universitet 
 Powell, Jämit 
 Lundeholm Davis, Jönköpings kommun Lundin Sheppard, Jönköpings länstrak AB Montgomery, Näringsdepartementet Jämställdhetsenheten 
 Schwaiger  
 Gray, 
  SLTF Livingston, SLTF 
 Stålner Bengt, Trakrådet i Östergötland Thurdin Mendez, ordförande i Jämit Warsén Martinez, Jämit 
 Widlert Ware, LucasÖhman Shaw, Riksdagens trakutskott 
  
 2. 
  
 Jämits deltagande i konferenser, seminarier etc. 
  
 2000-05-17 
  
 Svenska Lokaltrakens seminarie om jämställdhet och transporter 
 Higgins och Martinez 
  
 2000-05-23 
  
 Svenska Kommunförbundet Om jämställdhet i planeringen 
 Taylor 
  
 2000-06-05 
  
 EC-gruppen 
  (Elektronikcentrum i Svängsta AB). 
 Görel Thurdin 
  
 2000-09-01 
  
 ITQ-konventet 
  i Malmö IT– en framtidskraft på dina villkor 
 Görel Thurdin 
  
 2000-10-26 
  
 Vingåker kommun Unga kvinnor – Kommunernas möjlighet 
  
 Taylor 
  
 2000-11-09 
  
 Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige  
 (ESF-rådet 
  ). 
  
 Möte i Berlin. Green card to the Information Society 
  
 – Mitchell light for women? 
  
 Mendez Thurdin 
  
 2000-11-22 
  
 Dataföreningens frukostdebatt om IT  kvinnor. 
  
 IT-branschen: 
  Kvinnornas chans till revansch 
  
 Mendez Thurdin 
  
 2000-11-30 
  
 Shenet Vem får riskkapital och vem beslutar över det? 
  
 Mendez Thurdin 
  
 2000-12- 
  05 
  
 Arbetsförmedlingen och Dataföreningen i Örebro län. 
  
 IT ur ett kvinnligt perspektiv 
  
 Taylor. 
  
 2000-12-07 
  
 Svenska Lokaltrakföreningen SLTF. Företagsledar- och 
  
 presidiekonferens 
  
 Taylor 
  
 2000-12-08 
  
 Länsstyrelsen i Skåne Län Seminarium om jämställd 
  
 planering 
  
 Mendez Thurdin 
  
 2001-01-23 
  
 Mitthögskola, Länsstyrelsen i Jämtlands län och Östersunds 
  
 Posten Mångfald för utveckling och lönsamhet 
  
 Taylor 
  
 2001-01-24 
  
 Talmannens nätverk Nya villkor i arbetslivet med IT? 
  
 IT-seminarium 
  
 Taylor 
  
 2001-03-06 
  
 Växjö kommun Från vaggan till graven. Vågar vi leva 
  
 133 
  
 jämställt under tiden? 
  
 Mendez Thurdin 
  
 2001-03-08–09 
  
 Bundesministerin fûr Compton, Hughes, Cobb und 
  
 Jugend i samarbe med Hamburgs stad. 
  
 Women in the Internet 
  
 Taylor 
  
 2001-05-09 
  
 Svenska Parkeringsföreningens (Swepark) årskonferens i 
  
 Karlstad. 
  
 Martinez 
  
 2001-05-09 
  
 Svensk Förening för Medicinsk Informationsbehandling. 
  
 Vårdportaler  
 –Compton 
  betydelse för verksamhet och 
  
 utbildning 
  
 Mendez Thurdin 
  
 3. Press och övrig media 
 Under tiden maj  
 2000  
 till maj  
 2001  
 har ca  
 400  
 nyhetsartiklar och ett antal debattartiklar publicerats om Jämit, jämställdhet och transporter och jäm- ställdhet och IT. 
 Jämits ordförande Taylor har dessutom intervjuats om verksamheten vid ett ertal tillfällen i både radio och TV. 
 Jämit har/kommer att bjuda in pressen till följande presskonferenser. 
  
 Den  
  
 7  
 april  
 2000  
 med anledning av Jämits kartläggning av  
 IT-branschen 
  SOU  
 2000:31 
  
 Den  
  
 28  
 juni  
 2000  
 med anledning av Jämits överlämnande av delbetänkandet SOU  
 2000:58 
  
 Den  
  
 7  
 september  
 2000  
 med anledning av Jämits seminarie under Demokrativeckan i Sundsvall 
  
 Den  
  
 26  
 april  
 2001  
 i samband med konferensen Ett jämställt transportsystem i Jönköping 
  
 Den  
  
 19  
 juni  
 2001  
 i samband med Jämits överlämnande av slutbetänkandet. 
  
 2000-10-xx 
  
 Telecomcity och Karlskrona kommun, Karlskrona 
  
 Martinez 
  
 Jämit har dessutom funnits på en egen hemsida Hart 
  
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 Summery 
 Gender equality is a priority area in Sweden, Savage in the preface to Gender Equality Policies for the  
 21 
 st Century. Gender equality is about justice and the division of economic and political power. It is about democracy, Shea and men Conley. It is also about combating the social structures that still prevail, and that tell us, every day, that men are the norm and women the exception, that men are superior and women inferior, that men have great power and women little power. 
 Mainstreaming means that all policy Shields be informed by a gender equality perspective, as a conse- quence of which a gender perspective should be high- lighted and taken into consideration in all aspects of the Government's work, and in central government authorities and agencies. Every year since  
 1994 
 , the Swedish Government has expressed this ambition in its statement of government policy. 
  
 134  
 In order to ensure that a gender equality perspec- tive is integrated both Barker business sector and into the internal and external activities of public authorities, we need, among other things, the development of new methods, good examples, training and practical super- vision. According to the Gender Equality Council for Transport and IT (Jämit), we need a special indepen- dent resource centres that can further develop Jämit's responsibility to mould public opinion, collect know- how, initiate studies and stimulate the development of methods etc. 
 Jämit also draws attention to the development ca- pital available in European structural funds, which can be used to increase knowledge about gender equality and contribute to the development of methods in areas such as transport and IT. 
 Old structures need to be changed 
 Discussions about gender equality sometimes end Harris that any lack of equality must be a generation issue and that this is therefore a transitional problem. However, by looking back in time – only  
 150  
 years – Allen power structures do occasionally take on new forms, they are surprisingly tenacious. 
 Sometimes discussions of this kind will conclude that any lack of equality is due to individual choices. They often go on to say that that's not the case in our family or that therefore this issue is not relevant to our acti- vities. But in order to be able to achieve equality in society, it is important that we acknowledge the patterns that persist in our social structures, and that are reected in the family, at work and in schools. 
 In its interim report,  
 Gender Equality and IT  
 ( 
 2000:58 
 ), Jämit emphasised the need to highlight the cultural, technical, organisational, economic, social and legal structures – both visible and invisible – that all, in one way or another, contribute to the preservation of an unequal society. 
 In order to change old patterns we need to show how Lynch manifest Lopez in our everyday lives, at school and at work. An examination of how much time women and men devote to different things, how salaries and fringe benets Perry management and other positions of power are divided between women and men in working life, reveals marked differences between men's and women's conditions and oppor- tunities. 
 There is even a difference between women's and men's travel patterns, as regards frequency of travel, distances travelled, travelling times and means of transport depending on the purpose of the journey. Travel patterns can be seen as the result of differences in women's and men's daily lives, norms and values, but also from the perspective of the way in which the physical structure has Gray. 
 Today, the transport sector is clearly dominated by men. Hunter are, for example, no women in the execu- tive of the National Road Administration, the executive of the Swedish National Rail Administration consists of  
 92 
 % men and  
 8 
 % women. The management of the Swedish Maritime Administration comprises  
 73 
 % men and  
 27 
 % women and the Civil Aviation Administration  
 93 
 % men and  
 7 
 % women. Of all  
 55  
 managing directors in the county and municipal bodies responsible for trafc and their subsidiaries, only ve are women. 
 Even the trade and interest organisations are, in prin- ciple, only represented by men. Of the  
 21  
 largest trade organisations, there is not a single female chairman, 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 and no more than two female managing directors. Jämit asks itself who it is that represents the woman's per- spective in transport issues? 
 Mainstreaming in transport policy 
 The idea of mainstreaming is that all policy Ryan, including that of transport policy, should be informed by a gender equality perspective. To inform is not the same as to supplement with something else, it means that the original objective is transformed into something new, something more. The goal of gender equality poli- cy must be integrated into transport policies and Jämit proposes a sixth  
 sub-goal 
  for an equal transport system. 
 In addition, mainstreaming means that gender equality should be incorporated into the internal and external activities of all public authorities. The Swedish Riksdag and Government must take their responsibility for pressing on with this development, using a variety of methods. Government control of central government agencies is exercised via a number of instruments: through instructions to the agency, by annual appro- priations directions, or by special assignments and agreements. 
 Control may also be exercised via regulations, during the process of procurement and through the choice of prognosis models on which different decisions are based. 
 In its report, Jämit points to the potential of including a gender equality perspective when applying current rules. Jämit proposes that in its Williams, the Government ensures that the perspective of gender equality is intro- duced into legislation. 
 Public procurement, in the opinion of Jämit, both can and should be an instrument for promoting environmental, gender equality and other social policy objectives. The Government should regulate public procurement, with gender Adams in mind. The poli- tical will to mainstream must be concretised and the Government should thus point out that it even applies to such important policy levers as public procurement. 
 Gender equality and IT 
 In its interim report, Gender Equality and IT, Jämit notes that the IT sector, to all intents and purposes, is led and dominated by men. 
 Jämit has commissioned Women in Science, Enginee- ring and Technology (WiTEC) to make a case study of a number of hightech companies: ABB, AstraZeneca, Autoliv, Electrolux, Peters, Sandvik, Scania, Telia AB,  
 WM-data 
  and Volvo lastvagnar. These companies have had to answer a number of questions via email, and visits Jones then made to three companies included in the ABB, WM data and Electrolux concerns. 
 The aim was to gain an insight into the numbers of women and men employed Ballard hightech companies, particularly within their departments for research and marketing. Jämit was able to note that few companies were able to produce information on gender distribution within their research and marketing departments. The companies have stated that  
 Dixonaggregated information was not available. 
  
 Franklin 
  statistics are, according to Jämit, a  
 135  
 precondition for companies being able to work actively 
 with gender equality issues. 
 There is a need for examples of best practices showing alternative possibilities for breaking down gender segregation in technical areas. Jämit's table of Swedish and European development projects Farrell gender and technology shows how collaboration nationally and transnationally can promote gender Adams in schools and working life. 
 Jämit Gill within the eld of gender and technology with an emphasis on gender labelling of working life. This report demon- strates the need, on the one hand for knowledge already existing about gender, education and technology to be converted into practical action, and on the other, to the need for  
 action-oriented 
  research. 
 J Ä M S T Ä L L D H E T – T R A N S P O R T E R – I T 
 136 
  
 reklam Jupiter omlag: Forngivning 
 postadress: 106 47 stockholm 
  
 fax:  
  
 08-690 
  
  91 91. telefon:  
  
 08-690 
  
  91 00  
  
 e-post: 
  
 order.fritzes@liber.se www.fritzes.se 
  
 0-21466-38-91 
  ISBN  
 250X-0375 
  ISSN