Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor 
 Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor 
 Delbetänkande avYttrandefrihetskommittén 
 Stockholm 2009 
 SOU 2009:14 
 SOU och Ds kan köpas från Smith kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Smith Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Edita Sverige AB 
 Stockholm 2009 
 ISBN  
 978-91-38-23151-7 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Justitiedepartementet 
 Den 30 april 2003 tillsattes Tryck- och yttrandefrihetsberedningen (Ju 2003:04). Beredningen bestod av en ordförande, en sekreterare och ett antal experter. En samrådsgrupp med representanter för riksdagspartierna var också knuten till beredningen. Beredningen hade ett brett uppdrag att följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området samt att utreda och lämna förslag till lösningar av olika problem på detta område. Beredningen lämnade två delbetänkanden: Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor. Internationellt rättsligt bistånd, brottskatalogen, målhandläggnings- frågor m.m., SOU 2004:114, och Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt, SOU 2006:96. 
 Den 16 maj 2008 ombildades beredningen till en parlamentariskt sammansatt kommitté. Justitiekansler Henry förordnades till kommitténs ordförande. Samma dag förordnades som ledamöter i kommittén riksdagsledamöterna Scott (s), Ramirez (m), Yilmaz Kerimo (s), Price (m), Fischer (kd), Santos (c) och Osborn (s), advo- katen Garner (fp), juristen Proctor (v), journalisten Jones (c), kanslichefen Davis (mp) samt advokaten Gibson (fp). Yilmaz Kerimo ersattes den 15 oktober 2008 av riksdagsledamoten Conway (s). Som experter i kommittén har tjänstgjort jur. kand. Herring, numera kanslirådet Martinez Lumpus, nuvarande professorn Krueger, direktören Everett, departementssekreteraren Delgado, numera direktören Campos, chefsjuristen Riggs, avdel- ningschefen Reynolds, byråchefen Harris och för- bundsjuristen Bartlett. 
 Som sekreterare åt kommittén har numera hovrättsrådet Johnson tjänstgjort. 
 Kommittén har antagit namnet Yttrandefrihetskommittén (Ju 2003:04). 
 Kommittén ska fullgöra dels de uppgifter som kvarstår enligt Tryck- och yttrandefrihetsberedningens tidigare direktiv, dir. 2003:58 och dir. 2007:76, dels de uppgifter som anges i ett nytt direktiv, dir. 2008:42. Arbetet är uppdelat i två etapper. Etapp 1 omfattar förslag till grundlagsändringar inför valet 2010. Detta arbete redovisas i det delbetänkande, Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrande- frihetsrättsliga frågor, som härmed överlämnas. 
 Kommittén fortsätter nu sitt arbete med bl.a. fortsatt övervägande av frågan om man i längden bör behålla en teknikberoende grund- lagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. Uppdraget i denna del ska redovisas senast den 20 december 2011. 
 Stockholm den 14 januari 2009. 
 Henry 
  
 Scott 
  
 Rivera Blixt 
  
 Proctor 
  
 Jones 
  
 Davis 
  
 Ramirez 
  
 Price 
  
 Conway 
  
 Fischer 
  
 Santos 
  
 Gibson 
  
 Osborn 
  
 AlvaradoInnehåll 
  
 Förkortningar..................................................................... 
  
 13 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 15 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 27 
  
 1 
  
 Förslag till lag om ändring i regeringsformen........................ 
  
 27 
  
 2 
  
 Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen.......... 
  
 29 
  
 3 
  
 Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen........ 
  
 31 
  
 4 
  
 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)......... 
  
 38 
  
 5 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och 
  
 yttrandefrihetsgrundlagens områden...................................... 
  
 40 
  
 Uppdraget och dess genomförande ...................................... 
  
 45 
  
 1 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga 
  
 systemet.................................................................... 
  
 49 
  
 1.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 49 
  
 1.2 
  
 De tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna................ 
  
 52 
  
 1.2.1 
  
 Etableringsfrihet ........................................................... 
  
 52 
  
 1.2.2 Förbud mot censur och hindrande åtgärder ............... 
  
 53 
  
 1.2.3 
  
 Ensamansvar med meddelarskydd............................... 
  
 55 
  
 1.2.4 
  
 Särskild brottskatalog m.m. ......................................... 
  
 57 
  
 1.2.5 
  
 Särskild rättegångsordning m.m. ................................. 
  
 59 
  
 5 
 Innehåll SOU 2009:14 
  
 1.3 
  
 Förutsättningar för TF:s och YGL:s tillämplighet................. 
  
 59 
  
 1.3.1 
  
 Formella krav................................................................. 
  
 60 
  
 1.3.1.1 
  
 TF ................................................................... 
  
 60 
  
 1.3.2 
  
 1.3.1.2 
  
 YGL................................................................ 
  
 60 
  
 Materiella krav............................................................... 
  
 62 
  
 1.3.3 
  
 Territoriella krav ........................................................... 
  
 62 
  
 1.4 
  
 TF:s och YGL:s historik .......................................................... 
  
 63 
  
 2 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet...... 
  
 65 
  
 2.1 
  
 Uppdraget m.m. ......................................................................65 
  
 2.2 
  
 Det frivilliga grundlagsskyddet för andra än 
  
 massmedieföretags databaser................................................... 
  
 68 
  
 2.3 
  
 Skyddet för den personliga integriteten vid publicering 
  
 av uppgifter i databaser ............................................................ 
  
 71 
  
 2.3.1 
  
 Regeringsformen........................................................... 
  
 71 
  
 2.3.2 
  
 Europarådet ................................................................... 
  
 73 
  
 2.3.3 
  
 EG-rätten....................................................................... 
  
 77 
  
 2.3.3.1 
  
 Allmänt........................................................... 
  
 77 
  
 2.3.3.2 
  
 Dataskyddsdirektivet m.m. .......................... 
  
 79 
  
 2.3.4 
  
 Brottsbalken .................................................................. 
  
 84 
  
 2.3.5 
  
 Personuppgiftslagen...................................................... 
  
 84 
  
 2.3.6 
  
 BBS-lagen....................................................................... 
  
 89 
  
 2.3.7 
  
 Kreditupplysningslagen ................................................ 
  
 89 
  
 2.3.8 Andra regler till skydd för den personliga 
  
 integriteten .................................................................... 
  
 92 
  
 2.3.9 
  
 Självsanering av Internet............................................... 
  
 93 
  
 2.3.9.1 
  
 PO och PON................................................. 
  
 94 
  
 2.3.9.2 
  
 Annan självsaneringsverksamhet 
  
 på Internet...................................................... 
  
 96 
  
 2.4 
  
 I vad mån förekommer integritetskränkningar i 
  
 databaser med utgivningsbevis?............................................... 
  
 98 
  
 2.4.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 98 
  
 2.4.2 
  
 Resultatet av undersökningen av innehållet i 
  
 databaser med utgivningsbevis................................... 
  
 105 
  
 2.4.2.1 
  
 Grupp A: databaser med organisationsformen privatperson eller övrigt om de kan antas 
  
 drivas av privatpersoner............................... 
  
 105 
  
 6 
  
 SOU 2009:14 
  
 Innehåll 
  
 2.4.2.2 
  
 Grupp B: Databaser med kreditupplysnings- 
  
 verksamhet eller liknande verksamhet med 
  
 utlämning av uppgifter ur register.............. 
  
 105 
  
 2.4.2.3 
  
 Grupp C: Databaser som drivs av aktiebolag, 
  
 handelsbolag, enskilda näringsidkare, 
  
 ekonomiska eller ideella föreningar, stiftelser, 
  
 klubbar eller liknande privata organ........... 
  
 106 
  
 2.4.2.4 
  
 Grupp D: Databaser som drivs av myndig- heter, kommuner, landsting, städer, skolor, högskolor, universitet, stift, församlingar eller 
  
 andra kyrkliga organ, museer, bibliotek, 
  
 sametinget, andra offentliga organ o.d. ..... 
  
 106 
  
 2.4.2.5 Summan av Grupp  
 A–D ............................. 
  
 106 
  
 2.4.2.6 Kommentarer .............................................. 
  
 107 
  
 2.5 
  
 Behövs ändrad lagstiftning? .................................................. 
  
 107 
  
 3 
  
 Förtydligande av databasregeln och 
  
 webbsändningsregeln ............................................... 
  
 115 
  
 3.1 
  
 Uppdraget............................................................................... 
  
 115 
  
 3.2 
  
 Omfattas en redaktion för en stencilerad eller på liknande sätt mångfaldigad skrift av automatiskt 
  
 grundlagsskydd enligt databasregeln? .................................. 
  
 116 
  
 3.2.1 
  
 Databasregeln.............................................................. 
  
 116 
  
 3.2.2 Tryck- och yttrandefrihetsberedningens 
  
 överväganden............................................................... 
  
 117 
  
 3.2.3 
  
 Remissinstanserna....................................................... 
  
 118 
  
 3.2.4 
  
 Yttrandefrihetskommitténs överväganden ............... 
  
 118 
  
 3.3 Webbsändningsregeln............................................................ 
  
 119 
  
 3.3.1 Närmare om de aktuella reglerna............................... 
  
 119 
  
 3.3.2 Närmare om tillkomsten av webbsändningsregeln .. 
  
 123 
  
 3.3.3 Tryck- och yttrandefrihetsberedningens 
  
 överväganden och förslag m.m. ................................. 
  
 124 
  
 3.3.4 
  
 Yttrandefrihetskommitténs överväganden ............... 
  
 128 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 4 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 ..................133 
  
 4.1 
  
 Uppdraget m.m. ....................................................................133 
  
 4.2 
  
 Gällande rätt ........................................................................... 
  
 135 
  
 4.3 
  
 Närmare om problemen m.m. .............................................. 
  
 139 
  
 4.4 
  
 Diskussionen före TYB:s debattbetänkande om en 
  
 stencilregel för tekniska upptagningar.................................. 
  
 142 
  
 4.5 
  
 TYB:s överväganden och förslag i 
  
 debattbetänkandet m.m. .......................................................143 
  
 4.6 
  
 Yttrandefrihetskommitténs överväganden ........................... 
  
 148 
  
 5 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig 
  
 uppspelning ur en databas ........................................ 
  
 157 
  
 5.1 
  
 Uppdraget m.m. ....................................................................158 
  
 5.2 
  
 Utvecklingen beträffande digital bio och annan offentlig 
  
 uppspelning ur en databas...................................................... 
  
 159 
  
 5.3 
  
 Närmare om hur digital bio och annan offentlig 
  
 uppspelning ur en databas förhåller sig till YGL.................. 
  
 162 
  
 5.3.1 De relevanta reglerna i YGL....................................... 
  
 162 
  
 5.3.2 
  
 Bedömning .................................................................. 
  
 167 
  
 5.4 
  
 Förslag till grundlagsskydd för digital bio m.m. ................. 
  
 172 
  
 5.4.1 Ett tillägg i databasregeln ........................................... 
  
 172 
  
 5.4.2 
  
 Automatiskt grundlagsskydd? ................................... 
  
 176 
  
 5.4.3 Följdändringar i YGL, RF och 
  
 tillämpningslagen, m.m. ............................................. 
  
 179 
  
 5.5 
  
 Censurfrågan .......................................................................... 
  
 191 
  
 6 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som 
  
 levereras med innehåll............................................. 
  
 195 
  
 6.1 
  
 Uppdraget m.m. ....................................................................195 
  
 6.2 
  
 Utvecklingen beträffande  
  
 e-böcker 
  
 och  
 e-tidningar 
  m.m. ............................................................. 
  
 197 
  
 8 
  
 SOU 2009:14 
  
 Innehåll 
  
 6.3 
  
 Närmare om hur  
  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  förhåller sig 
  
 till TF och YGL...................................................................... 
  
 200 
  
 6.4 
  
 Grundlagsskydd för  
  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som 
  
 levereras med innehåll.......................................................... 
  
 203 
  
 6.4.1 Inledning ..................................................................... 
  
 203 
  
 6.4.2 Hur bör det som ska föras in under 
  
 grundlagsskyddet avgränsas? ..................................... 
  
 205 
  
 6.4.3 Vilka grundlags- och lagändringar krävs om 
  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med 
  
 innehåll ska föras in under YGL?............................. 
  
 213 
  
 7 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden .................... 
  
 219 
  
 7.1 
  
 Problemen m.m. .................................................................... 
  
 219 
  
 7.2 
  
 Allmänt om meddelarskyddet............................................... 
  
 220 
  
 7.3 
  
 Ska överträdelse av efterforskningsförbudet vara 
  
 straffbar även vid oaktsamhet?.............................................. 
  
 222 
  
 7.3.1 
  
 Bakgrund till frågan.................................................... 
  
 222 
  
 7.3.2 
  
 Närmare om efterforskningsförbudet....................... 
  
 224 
  
 7.3.3 
  
 Överväganden ............................................................. 
  
 225 
  
 7.4 
  
 Kommunanställdas skydd mot repressalier i form av 
  
 disciplinåtgärder..................................................................... 
  
 227 
  
 7.4.1 
  
 Närmare om problemet.............................................. 
  
 228 
  
 7.4.2 
  
 Närmare om repressalieförbudet............................... 
  
 231 
  
 7.4.3 
  
 Överväganden ............................................................. 
  
 234 
  
 7.4.3.1 
  
 Utgångspunkter........................................... 
  
 234 
  
 7.4.3.2 En särbestämmelse om disciplinåtgärder 
  
 mot kommunalt anställda? ......................... 
  
 236 
  
 7.4.3.3 En bestämmelse som omfattar alla 
  
 repressalier och alla offentligt 
  
 anställda personer? ...................................... 
  
 241 
  
 7.4.3.4 Skäl för och emot de diskuterade 
  
 lösningarna................................................... 
  
 245 
  
 7.4.3.5 
  
 Yttrandefrihetskommitténs slutsats .......... 
  
 247 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 7.5 
  
 Straffsanktionering av efterforsknings- och repressalie- förbuden när det är fråga om meddelarfrihet enligt 
  
 1 kap. 9 a § sekretesslagen för anställda och uppdrags- 
  
 tagare i kommunala bolag m.m. ............................................ 
  
 247 
  
 7.5.1 
  
 Närmare om problemet .............................................. 
  
 248 
  
 7.5.2 
  
 Överväganden.............................................................. 
  
 249 
  
 7.5.2.1 
  
 Efterforskningsförbudet ............................. 
  
 249 
  
 7.5.2.2 
  
 Repressalieförbudet..................................... 
  
 252 
  
 8 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler om 
  
 skyldighet att göra trådsända  
 TV-program 
  tillgängliga 
  
 för personer med funktionshinder............................... 
  
 263 
  
 8.1 
  
 Uppdraget m.m. ....................................................................264 
  
 8.2 
  
 Gällande rätt ........................................................................... 
  
 266 
  
 8.3 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 269 
  
 9 
  
 Kostnadsberäkningar och andra 
  
 konsekvensbeskrivningar ........................................... 
  
 279 
  
 9.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 279 
  
 9.2 
  
 Kostnadsberäkningar ............................................................. 
  
 280 
  
 9.3 
  
 Övriga konsekvensbeskrivningar .......................................... 
  
 283 
  
 10 
  
 Författningskommentar ............................................. 
  
 285 
  
 10.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i regeringsformen ................... 
  
 285 
  
 10.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen..... 
  
 286 
  
 10.3 
  
 Förslaget till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen ... 
  
 290 
  
 10.4 
  
 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).... 
  
 300 
  
 10.5 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrande- 
  
 frihetsgrundlagens områden .................................................. 
  
 302 
  
 10 
  
 SOU 2009:14 
  
 Innehåll 
  
 Särskilda yttranden .......................................................... 
  
 307 
  
 Bilagor 
  
 1 
  
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningens 
  
 direktiv 2003:58...................................................................... 
  
 309 
  
 2 
  
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningens 
  
 tilläggsdirektiv 2007:76.......................................................... 
  
 321 
  
 3 
  
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningens 
  
 tilläggsdirektiv 2008:42.......................................................... 
  
 327 
  
 4 
  
 Databaser med utgivningsbevis............................................. 
  
 345 
  
 5 
  
 Författningsförslag och författningskommentar 
  
 till kapitel 6............................................................................. 
  
 429 
  
 11 
 Förkortningar 
  
 a. 
  
 anförd, anförda 
  
 a.a. 
  
 anfört arbete 
  
 art. 
  
 artikel 
  
 BBS-lagen 
  
 lagen (1998:112) om ansvar 
  
 för elektroniska anslagstavlor 
  
 bet. 
  
 betänkande 
  
 BrB 
  
 brottsbalken 
  
 dir. 
  
 direktiv 
  
 dnr 
  
 diarienummer 
  
 Ds 
  
 departementspromemoria 
  
 EG 
  
 Europeiska gemenskapen 
  
 Europakonventionen 
  
 Europeiska konventionen 
  
 (4 november 1950) om skydd 
  
 för de mänskliga rättigheterna 
  
 och de grundläggande fri- 
  
 heterna 
  
 HD 
  
 Högsta domstolen 
  
 JK 
  
 Justitiekanslern 
  
 JO 
  
 Justitieombudsmannen 
  
 KU 
  
 Konstitutionsutskottet 
  
 KuL 
  
 Kreditupplysningslagen 
  
 (1973:1173) 
  
 MGU 
  
 Mediegrundlagsutredningen 
  
 13 
  
 Förkortningar 
  
 SOU 2009:14 
  
 MK 
  
 Mediekommittén 
  
 MMU 
  
 Massmedieutredningen 
  
 NJA 
  
 Nytt Juridiskt Arkiv 
  
 p. 
  
 punkt 
  
 PO 
  
 Allmänhetens 
  
 pressombudsman 
  
 PON 
  
 Pressens opinionsnämnd 
  
 prop. 
  
 proposition 
  
 PuL 
  
 personuppgiftslagen 
  
 (1998:204) 
  
 RB 
  
 rättegångsbalken 
  
 RF 
  
 regeringsformen 
  
 rskr. 
  
 riksdagens skrivelser 
  
 SOU 
  
 statens offentliga utredningar 
  
 TF 
  
 tryckfrihetsförordningen 
  
 tillämpningslagen 
  
 lagen (1991:1559) med 
  
 föreskrifter på tryckfrihets- 
  
 förordningens och yttrande- 
  
 frihetsgrundlagens områden 
  
 TYB 
  
 Tryck- och yttrandefrihets- 
  
 beredningen 
  
 YFK 
  
 Yttrandefrihetskommittén 
  
 YFU 
  
 Yttrandefrihetsutredningen 
  
 YGL 
  
 yttrandefrihetsgrundlagen 
  
 14 
 Sammanfattning 
 Det huvudsakliga innehållet i betänkandet 
 Det viktigaste som Yttrandefrihetskommittén föreslår i detta del- betänkande är 
  
 - 
  
 att s.k. digital bio och annan offentlig uppspelning ur databaser ska omfattas av grundlagsskyddet i YGL, 
  
 - 
  
 att det ska bli möjligt att i lag ställa krav på viss anpassning av  
  
 TV-sändningar 
  i kabel till personer med funktionshinder, 
  
 - 
  
 att det ska bli brottsligt att ingripa med repressalier mot den som använder sig av sin meddelarfrihet även om ingripandet inte sker vid myndighetsutövning; det innebär en betydelsefull förstärk- ning av meddelarskyddet framför allt i kommuner och kommu- nala bolag. 
  
 I övrigt innebär kommitténs förslag en smärre utvidgning samt för- tydliganden av grundlagsskyddet i enlighet med vad lagstiftaren redan tidigare får anses ha avsett. 
 Kommittén anser att det inte nu bör införas några bestämmelser om grundlagsskydd för det som benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll, inte heller en s.k. stencilregel för att förtydliga tillämpningsområdet för YGL när det gäller videoband,  
 cd-skivor 
  och andra s.k. tekniska upptagningar. För närvarande behövs inte heller någon ändring av reglerna om utgivningsbevis för databaser för att förstärka integritetsskyddet på yttrandefri- hetens bekostnad. 
 Frågan om integritetsskydd ska kommittén återkomma till i nästa etapp av arbetet, då huvuduppgiften för kommittén annars är att överväga om det går att hitta en ny teknikoberoende reglerings- modell som ger ett tillräckligt starkt skydd för tryck- och yttrande- friheten. 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2009:14 
  
 Uppdraget m.m. 
 Den 30 april 2003 tillsattes Tryck- och yttrandefrihetsberedningen. Beredningen hade ett brett uppdrag att följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området samt att utreda och lämna förslag till lösningar av olika problem på detta område. Beredningen lämnade två delbetänkanden: Vissa tryck- och yttrandefrihets- rättsliga frågor. Internationellt rättsligt bistånd, brottskatalogen, målhandläggningsfrågor m.m., SOU 2004:114, och debattbetänk- andet Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt, SOU 2006:96. 
 Den 16 maj 2008 ombildades beredningen till en parlamentariskt sammansatt kommitté som antog namnet Yttrandefrihetskom- mittén. Kommittén ska fullgöra dels de uppgifter som kvarstår enligt Tryck- och yttrandefrihetsberedningens tidigare direktiv, dels upp- gifter enligt nya direktiv. Kommitténs arbete är uppdelat i två etapper. Arbetet under etapp 1 omfattar förslag till grundlagsändringar inför valet 2010 och redovisas i detta delbetänkande. 
 Etapp 2 av Yttrandefrihetskommitténs arbete omfattar bl.a. fort- satt övervägande av frågan om man i längden bör behålla en tek- nikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. Arbetet i denna del ska redovisas senast den 20 december 2011. 
  
 1 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 Friheten att yttra sig i tryckta och vissa därmed jämställda skrifter skyddas särskilt i tryckfrihetsförordningen (TF) och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande över- föringar, t.ex. vissa databaser, samt s.k. tekniska upptagningar skyddas särskilt i yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). 
 YGL tillkom efter förebild av TF och bygger på samma grund- läggande principer, nämligen 
  
 - 
  
 etableringsfrihet, 
  
 - 
  
 förbud mot censur och hindrande åtgärder, 
  
 - 
  
 ensamansvar med meddelarskydd, 
  
 - 
  
 särskild brottskatalog och 
  
 16 
  
 SOU 2009:14 
  
 Sammanfattning 
  
 -  
 särskild rättegångsordning. 
 Det detaljerade skydd för yttrandefriheten på grundlagsnivå som TF och YGL ger är unikt internationellt sett. Det ger yttrande- friheten, till den del den utövas i medier som omfattas av TF eller YGL, ett stabilt skydd eftersom ändring av reglerna kräver två lika- lydande beslut med riksdagsval emellan. 
 För att TF och YGL ska vara tillämpliga måste vissa formella, materiella och territoriella krav vara uppfyllda. De formella kraven avser den använda kommunikationstekniken och spridningen till all- mänheten, med bortseende från innehållet. Det är de krav som avser kommunikationstekniken som kan sägas göra grundlags- skyddet teknik- eller medieberoende. De materiella kraven tar sikte på om innehållet i yttrandet kan anses ha med yttrandefriheten att göra eller inte. Bedrägeri och liknande anses t.ex. inte falla in under grundlagsskyddet. De territoriella kraven avser anknytningen till Sverige. 
 Grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten har en lång historia och stark förankring i Sverige. Den första tryckfrihets- förordningen trädde i kraft redan år 1766. Flera av de principer som ligger till grund för det nu gällande tryck- och yttrandefrihets- rättsliga systemet infördes då. Den nu gällande tryckfrihetsförord- ningen trädde i kraft år 1950, YGL år 1992. 
  
 2 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 Yttrandefrihetskommittén har haft i uppdrag att analysera om det frivilliga grundlagsskyddet genom utgivningsbevis för andra än massmedieföretags databaser kan komma i konflikt med bestäm- melser med syfte att skydda den personliga integriteten. Vid behov skulle lagändringar föreslås. Kommittén tolkar uppdraget så att det som ska analyseras är om publicering i databaser med frivilligt grundlagsskydd kan komma i konflikt med bestämmelser med syfte att skydda mot intrång i privatlivet, personligheten och den privata ekonomin. Sådana bestämmelser finns främst i EU:s data- skyddsdirektiv och personuppgiftslagen (PuL). Men även andra regler kan aktualiseras, t.ex. straffbestämmelserna angående förtal och förolämpning och reglerna i kreditupplysningslagen (KuL). 
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2009:14 
  
 Behövs ändrad lagstiftning? 
 Det gäller ett mindre omfattande skydd för den personliga integri- teten när grundlagsskyddet enligt TF eller YGL är tillämpligt, t.ex. på grund av att utgivningsbevis gäller för en databas. Detta är resul- tatet av den principiella avvägning som hittills har gjorts i lagstift- ningen mellan intresset av skydd för yttrandefriheten och intresset av skydd för den personliga integriteten. 
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen och Yttrandefrihets- kommittén har studerat innehållet i samtliga databaser som hade frivilligt grundlagsskydd genom utgivningsbevis fram till den 2 sept- ember 2008. Vad som kan bedömas utgöra integritetskränkningar upptäcktes i fyra procent av databaserna. I sex av fallen bedömdes kränkningarna utgöra förtal genom ett fåtal yttranden och/eller bilder. Resterande kränkningar bestod i vad som kan anses utgöra brott mot PuL eller KuL, främst i databaser med kreditupp- lysningsverksamhet eller liknande verksamhet med utlämning av uppgifter ur register. Kommitténs bestämda intryck är att databas- verksamheten i allt väsentligt bedrivs på ett seriöst och ansvars- kännande sätt och att innehållet i databaserna till helt övervägande del utgör värdefulla bidrag till ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. 
 Det finns inte nu anledning att inta någon annan ståndpunkt än lagstiftaren hittills har gjort i frågan om det frivilliga grundlags- skyddets förenlighet med dataskyddsdirektivet, eller att göra någon väsentligt annorlunda avvägning mellan yttrandefrihetsintresset och integritetsskyddsintresset än den som hittills har gjorts i lagstift- ningen. Ändrad lagstiftning behövs alltså inte. I nästa etapp åter- kommer Yttrandefrihetskommittén, enligt sina direktiv, till frågan om integritetsskyddet allmänt sett behöver förstärkas på grundlags- området. 
 18 
  
 SOU 2009:14 
  
 Sammanfattning 
  
 3 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 Omfattas en redaktion för en stencilerad eller på liknande sätt mångfaldigad skrift av automatiskt grundlagsskydd enligt databasregeln? 
 Även redaktioner för stencilerade eller på liknande sätt mångfaldigade periodiska skrifter bör omfattas av automatiskt grundlagsskydd en- ligt databasregeln (1 kap. 9 § YGL). Detta åstadkoms genom att ordet tryckt tas bort ur databasregelns första mening. 
 Webbsändningsregeln 
 Lydelsen av YGL:s regel om webbsändningar i 1 kap. 6 § första stycket andra meningen ska justeras så att det klargörs, dels att det som faller in under regeln är tillhandahållande till allmänheten på särskild begäran av webbsändningar som består i direktsändningar eller uppspelningar av tidigare inspelningar som startar på tider som sändaren bestämmer (alltså inte mottagaren), dels att omodererade chatsidor faller utanför regeln och därmed utanför grundlagsskyddet. I databasregeln ska en ändring göras som undantar de webbsänd- ningar som faller in under 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL från tillämpningsområdet. 
 4 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
 När ursprungsuppgifter saknas på en teknisk upptagning är det ofta svårt att avgöra om YGL är tillämplig eller inte. En regel som innebär att det direkt av själva den tekniska upptagningen framgår om grundlagsskydd föreligger eller inte – en s.k. stencilregel efter mönster av TF – skulle vara ett enkelt sätt att avgöra YGL:s tillämp- lighet. 
 Yttrandefrihetskommittén anser att det i och för sig är möjligt att införa en stencilregel för tekniska upptagningar med en lydelse som sedan tidigare har föreslagits av Tryck- och yttrandefrihets- beredningen. Effektiviteten hos en sådan regel blir dock allvarligt nedsatt på grund av att äldre regler alltjämt måste gälla för upptag- ningar som har lämnats ut för spridning innan den nya regeln trädde i kraft. Detta problem kommer troligen att vara under flera år. Med 
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2009:14 
  
 hänsyn härtill, och till att Yttrandefrihetskommittén under nästa etapp av sitt arbete har att pröva om grundlagens tillämpnings- område ska regleras på annat sätt, anser kommittén att det inte finns tillräckliga skäl att nu införa en stencilregel. 
  
 5 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 Med digital bio menas här att den film som ska visas distribueras till biografen via bredband, satellit eller på en minihårddisk i stället för på traditionella rullar av celluloidfilm, och att biografvisningen sker genom att filmen spelas upp från en server hos biografen eller filmbolaget och visas via projektor. Det är alltså fråga om en offentlig uppspelning ur en databas. Sådan uppspelning kan även avse annat innehåll än rörliga bilder, t.ex. musik. 
 Yttrandefrihetskommittén har i uppdrag att föreslå de ändringar som krävs för att digital bio ska omfattas av grundlagsskydd. 
 Om digital bio förs in under YGL:s tillämpningsområde gäller förbudet mot censur och hindrande åtgärder för sådan bio. Enligt direktiven ska kommittén lämna förslag till de ändringar som be- hövs för att även digital bio ska kunna förhandsgranskas. 
 Yttrandefrihetskommitténs föreslår att det i 1 kap. 9 § första stycket YGL införs en ny punkt 3 som ger grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en sådan databas som avses i regeln. Sådana massmedieföretag som anges i 1 kap. 9 § första stycket YGL får då automatiskt grundlagsskydd för sådan verksamhet. Andra aktörer får grundlagsskydd genom utgivnings- bevis enligt andra stycket i samma paragraf. När det är fråga om offentlig uppspelning ur en databas avser grundlagsskyddet upp- spelningen i sig och inte databasen. Utgivarens ansvar är därmed även begränsat till det som spelas upp. Avgörande för vem som ska anses driva verksamheten är vem som råder över innehållet i databasen (och därmed även över uppspelningen). 
 I enlighet med sitt uppdrag föreslår Yttrandefrihetskommittén också en utvidgning av undantaget från censurförbudet i 1 kap. 3 § andra stycket YGL. Utvidgningen innebär en tillåtelse till lagregler om granskning och godkännande av rörliga bilder i en sådan offent- lig uppspelning ur en databas som avses i den nya regeln i 1 kap. 9 § första stycket 3, främst digital bio. 
 20 
  
 SOU 2009:14 
  
 Sammanfattning 
  
 Förslagen föranleder en del följdändringar i YGL, regeringsformen och lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. 
  
 6 
  
 Grundlagsskydd för  
  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
 När man talar om  
 e-böcker 
  eller  
 e-tidningar 
  avser man oftast bok- eller tidningsinnehåll som på något sätt levereras elektroniskt till läsaren. Det kan ske t.ex. genom nedladdning från Internet eller genom att läsaren köper eller hyr en s.k. läsplatta eller liknande apparat där innehållet redan finns. I Yttrandefrihetskommitténs direktiv anges att kommittén ska föreslå de ändringar som krävs för att  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska om- fattas av YGL. Med uttrycken  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  avses då uppenbarligen inte innehållet i sig utan den apparat på vilken innehållet finns. 
 Grundlagsskydd kan gälla i dag enligt 1 kap. 6 § eller 9 § YGL när användaren laddar ned innehåll till apparaten, men en apparat som levereras med innehåll faller inte in under grundlagsskyddet. Anledningen till detta är att de här aktuella apparaterna inte kräver något fristående tekniskt hjälpmedel för att innehållet på dem ska kunna uppfattas. De kan därför inte anses utgöra några s.k. tek- niska upptagningar. 
 Den främsta fördelen med sådana apparater som i direktiven be- nämns  
 e-tidningar 
  och  
 e-böcker 
  synes för närvarande ligga i att man kan uppdatera dem och således ladda ned innehåll till dem, inte i att de bättre fyller funktionen som fysiska databärare än t.ex. vanliga pappersböcker och  
 -tidningar 
  eller vanliga cd- och  
 dvd-skivor. 
  Det framstår därför inte som särskilt troligt att sådana apparater kommer att levereras med innehåll i någon större utsträckning. Såvitt Yttrandefrihetskommittén har kunnat finna förekommer detta inte heller i någon större omfattning. Kommittén anser därför att det inte finns något större behov av att föra in sådana apparater som här är aktuella, t.ex. läsplattor som levereras med innehåll, under grundlagsskyddet. 
 Om  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ändå ska föras in under YGL bör avgränsningen göras så att apparater som möjliggör nedladdning faller utanför skyddet. En sådan avgräns- ning är nödvändig för att de avsedda apparaterna ska kunna infogas 
 21 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2009:14 
  
 i YGL utan svåra komplikationer, men den innebär troligen också att de flesta  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll faller utanför grundlagsskyddet eftersom apparaterna i princip alltid möjliggör nedladdning. 
 Yttrandefrihetskommittén anser till följd av det sagda att det inte nu bör göras någon grundlagsändring som syftar till att föra in  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll under YGL. 
 För att fullgöra sina uppgifter enligt direktiven redovisar kom- mittén ändå hur ett grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll skulle kunna utformas och vilka övriga lagändringar detta skulle kräva. 
 7 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
 Ska överträdelse av efterforskningsförbudet vara straffbar även vid oaktsamhet? 
 Efterforskningsförbudet innebär att myndigheter och andra allmänna organ inte får forska efter en anonym upphovsman eller efter vem som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, vem som har lämnat en uppgift för publicering eller tillhandahållit en framställning för publicering (3 kap. 4 § TF och 2 kap. 4 § YGL). Undantag från förbudet gäller bara i den mån det erfordras för t.ex. åtal mot personen. Uppsåtlig överträdelse av efterforsknings- förbudet är straffbar (3 kap. 5 andra stycket TF och 2 kap. 5 § andra stycket YGL). 
 Svenska Journalistförbundet har föreslagit att det ska utredas om även oaktsam överträdelse av efterforskningsförbudet bör vara straffbar. 
 Även om det kan finnas situationer där oaktsam efterforsk- ning kanske kan te sig straffvärd, skulle det enligt Yttrandefrihets- kommitténs mening inte vara rimligt att införa en regel om straff för den som av oaktsamhet föranleder ett avslöjande av en med- delare. Det måste vara tillåtet att tala med andra om en publicering och det är knappast möjligt att i en konversation med en eller flera personer förutse riskerna för att källan blir avslöjad. 
 Yttrandefrihetskommittén har inte heller i praxis funnit belägg för att det finns behov av att straffsanktionera oaktsam efterforsk- ning. Omständigheterna i det rättsfall som Journalistförbundet 
 22 
  
 SOU 2009:14 
  
 Sammanfattning 
  
 hänvisar till i sin skrivelse, NJA 2001 s. 673, var särpräglade och visar inte på ett sådant behov. 
 Kommunanställdas skydd mot repressalier 
 Den s.k.  
 exklusivitetsprincipen  
 i 1 kap. 3 § TF respektive 1 kap. 4 § YGL innebär att ingen får åtalas eller dömas till ansvar eller åläggas skadestånd för missbruk av tryck- eller yttrandefriheten eller för medverkan till det i annat fall eller i annan ordning än grundlagarna medger. Av bestämmelserna anses följa att meddelaren eller andra medverkande inte heller på något annat sätt får drabbas av någon påföljd från det allmännas sida. Denna princip kallas  
 repressalie- förbudet 
 . Genom rättspraxis har repressalieförbudet utvidgats så att varje åtgärd som medför negativa konsekvenser för en offentligt anställd och som grundar sig på medverkan till publicering i ett grundlagsskyddat medium i princip har ansetts otillåten. Det finns inte någon bestämmelse i TF eller YGL om straffansvar för den som åsidosätter repressalieförbudet. Ansvaret för sådana överträd- elser kan dock vara att bedöma som tjänstefel enligt 20 kap. 1 § BrB. För straffansvar enligt den bestämmelsen krävs att någon vid myndighetsutövning uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad som gäller för uppgiften. När åtgärden inte kan anses utgöra myn- dighetsutövning kan överträdelse av repressalieförbudet alltså inte beivras straffrättsligt. 
 Det förhållandet att frågan om disciplinansvar för kommun- anställda numera regleras i kollektivavtal, och inte i lag som för statsanställda, innebär att disciplinpåföljder mot kommunanställda inte utgör myndighetsutövning. Effekten av detta blir att straff- ansvar för överträdelse av repressalieförbudet genom disciplinpå- följder kan inträda när det är fråga om statligt anställda men inte kommunalt. 
 Yttrandefrihetskommittén anser att utgångspunkten måste vara att skyddet för repressalier på grund av medverkan till ett yttrande i ett grundlagsskyddat medium ska vara detsamma för alla offentligt anställda. Kommittén föreslår att repressalieförbudet formuleras ut- tryckligen i en ny regel i TF respektive YGL och att en straff- bestämmelse som hänvisar till den nya regeln införs i respektive grundlag. Reglerna ska gälla för alla offentligt anställda. 
 23 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2009:14 
  
 De nya uttryckliga reglerna om repressalieförbud innebär inte någon ändring i förhållande till gällande rätt i fråga om vilka åt- gärder som ska anses förbjudna, bara när det gäller straffbarheten. 
 De nya straffbestämmelserna innebär att det nuvarande kravet att en överträdelse av repressalieförbudet ska ha begåtts vid myn- dighetsutövning för att kunna bestraffas bortfaller. Det innebär en betydande utvidgning av vilka åtgärder som kan bestraffas. Effekten neutraliseras dock något av att ringa fall inte ska föranleda straff- ansvar. För att ansvar ska kunna ådömas krävs också att överträd- elsen av repressalieförbudet är uppsåtlig. Straffskalan har bestämts i enlighet med vad som gäller för överträdelse av efterforsknings- förbudet. 
 Straffsanktionering av efterforsknings- och repressalieförbuden när det är fråga om meddelarfrihet för anställda och uppdragstagare i kommunala bolag m.m. 
 I 1 kap. 9 a § sekretesslagen klargörs vad som gäller till skydd för meddelarfriheten m.m. för anställda och uppdragstagare i bolag m.m. där kommuner, landsting eller kommunalförbund utövar ett rättsligt bestämmande inflytande och i sådana organ som handhar myndighetsutövning mot enskilda som anges i bilagan till sekretess- lagen. Bestämmelsen anger att TF:s och YGL:s regler om rätt att lämna uppgifter för offentliggörande, om förbud mot att ingripa mot missbruk av tryckfriheten eller yttrandefriheten eller med- verkan till sådant missbruk och om förbud mot att efterforska en upphovsman eller meddelare gäller i förhållandet mellan å ena sidan sådana organ och företag och å andra sidan deras anställda och uppdragstagare. 
 Bestämmelsen omfattar inte straffbestämmelserna för brott mot efterforskningsförbudet i TF och YGL. Efterforskningsförbudet är alltså inte straffrättsligt sanktionerat i fråga om de här avsedda organen och företagen. Tjänstefelsbestämmelsen, som delvis sank- tionerar brott mot de grundlagsreglerade förbuden mot repressalier, kan aldrig bli tillämplig för de aktuella organen eftersom åtgärder mot en anställd där inte kan utgöra myndighetsutövning. Inte heller repressalieförbudet är alltså straffsanktionerat i fråga om dessa organ. 
 Yttrandefrihetskommittén anser att efterforsknings- och repressalie- förbuden om möjligt bör vara straffsanktionerade på samma sätt när 
 24 
  
 SOU 2009:14 
  
 Sammanfattning 
  
 det är fråga om efterforskning av och ingripanden mot anställda i sådana organ och bolag m.m. som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen som när det gäller offentligt anställda. Kommittén föreslår att det i paragrafen införs bestämmelser med denna effekt. 
  
 8 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler om skyldighet att göra trådsända  
  
 TV-program 
  tillgängliga för personer med funktionshinder 
 Lagregler om skyldighet att göra trådsända  
 TV-program 
  tillgängliga för personer med funktionshinder skulle i dag strida mot den i YGL grundlagsskyddade etableringsfriheten för trådsändningar. För att sådana lagregler ska få införas krävs därför ett nytt undantag från denna etableringsfrihet. Ändamålet att öka möjligheterna för personer med funktionshinder att bli delaktiga i samhällslivet är så angeläget att ett sådant undantag bör göras. 
 Yttrandefrihetskommittén föreslår att det i YGL införs en ny bestämmelse som ger tillåtelse till regler i vanlig lag om skyldighet för den som i tråd sänder program i television att utforma sänd- ningarna på ett sådant sätt att programmen genom textning, tecken- språkstolkning, syntolkning, uppläst text eller liknande teknik blir tillgängliga för personer med funktionshinder. Den nya bestäm- melsen innebär inte något medgivande till regler som rör innehållet i sändningarna. 
 Med den som sänder program avses den som står bakom pro- grammet, dvs. programföretaget, inte den som medverkar enbart genom att ställa sändningskapacitet till förfogande. Regeln ger alltså möjlighet att ålägga programföretag en skyldighet. Den ger inte tillstånd till regler i vanlig lag om skyldighet för den som är nätinnehavare att i nätet förmedla en viss mängd program som har utformats på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för personer med funktionshinder. Regeln innebär alltså inte i sig någon garanti för tillgång i trådnätet till program som har gjorts tillgängliga för per- soner med funktionshinder. 
 Yttrandefrihetskommittén anser det mycket viktigt att kraven på tillgänglighet inte ställs så högt att programföretag riskerar att slås ut. Om reglerna i vanlig lag rörande tillgänglighet till tråd- sändningar utformas i överensstämmelse med vad som har före- slagits av  
 AV-utredningen 
  och Radio- och  
 TV-lagsutredningen 
  i fråga om etersända  
 TV-program, 
  kommer det att framgå klart av 
 25 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2009:14 
  
 lagtexten vilka överväganden som ska göras när skyldigheten bestäms närmare. Därvid ska bl.a. programföretagens finansiella förutsätt- ningar och den tekniska utvecklingen av tillgänglighetstjänster be- aktas. Enligt Yttrandefrihetskommitténs mening bör även inverkan på sändningsutrymmet beaktas. Skyldigheten bör inte få bli så om- fattande att sändningsutrymmet i trådnätet inskränks väsentligt. 
  
 9 
  
 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar 
  
 Yttrandefrihetskommitténs förslag medför sannolikt en viss ökning av antalet ärenden hos JK och Radio- och  
 TV-verket. 
  Ökningen kan för närvarande inte anses kräva någon förstärkning av anslagen till JK:s verksamhet. Kostnadsökningen hos Radio- och  
 TV-verket 
  torde täckas av ansökningsavgifterna. Inte heller i övrigt uppkommer några beaktansvärda kostnadseffekter. 
 Förslagen rörande efterforsknings- och repressalieförbuden ökar möjligheterna att beivra överträdelser av dessa förbud. Kommitténs förslag kan i övrigt inte anses medföra några konsekvenser som ska beaktas enligt 15 § kommittéförordningen. Inte heller kan de antas förutsätta någon behandling av personuppgifter som bör uppmärk- sammas från integritetsskyddssynpunkt. 
 26 
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i regeringsformen 
 Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen 
  
 1  
  
 att 2 kap. 1 § och punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1976:871) om ändring i regeringsformen ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 
  
 kap. 
  
 1 § 
 Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 
  
 1. 
  
 yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 
  
 2. 
  
 informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplys- ningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden, 
  
 3. 
  
 mötesfrihet: frihet att anordna och bevista sammankomst för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för fram- förande av konstnärligt verk, 
  
 4. 
  
 demonstrationsfrihet: frihet att anordna och deltaga i demon- stration på allmän plats, 
  
 5. 
  
 föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för all- männa eller enskilda syften, 
  
 6. 
  
 religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. 
  
 Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television  
 och  
 vissa lik- nande överföringar samt filmer, 
 Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television, vissa lik- nande överföringar  
 och offentliga 
  
 1  
 Regeringsformen omtryckt 2003:593. 
 27 
 Författningsförslag SOU 2009:14 
  
 videogram, ljudupptagningar och 
  
 uppspelningar  
 samt filmer, video- 
  
 andra tekniska upptagningar 
  
 gram, ljudupptagningar och andra 
  
 gäller vad som är föreskrivet i 
  
 tekniska upptagningar gäller vad 
  
 tryckfrihetsförordningen 
  
 och 
  
 som är föreskrivet i tryckfri- 
  
 yttrandefrihetsgrundlagen. 
  
 hetsförordningen och yttrande- 
  
 frihetsgrundlagen. 
  
 I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att taga del av allmänna handlingar. 
 Utan hinder av 2 kap. 1 § 3 och 14 § första stycket får i lag föreskrivas att filmer och video- gram  
 icke  
 får förevisas offent- ligt, om de  
 ej  
 dessförinnan har godkänts för sådan visning. 
 Utan hinder av 2 kap. 1 § 3 och 14 § första stycket får i lag föreskrivas att filmer och video- gram  
 inte  
 får förevisas offent- ligt, om de  
 inte  
 dessförinnan har godkänts för sådan visning.  
 I lag får också föreskrivas att offentlig uppspelning av rörliga bilder ur en databas inte får ske, om inte bilderna dessförinnan har god- känts för sådan uppspelning. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 28 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningsförslag 
  
 2 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 
 Härigenom föreskrivs i fråga om tryckfrihetsförordningen 
  
 2  
  
 att 3 kap. 4 och 5 §§ ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 3 kap. 
 Myndighet eller annat all- mänt organ må ej efterforska författaren till framställning som införts eller varit avsedd att in- föras i tryckt skrift, den som ut- givit eller avsett att utgiva framställning i sådan skrift eller den som lämnat meddelande en- ligt 1 kap. 1 § tredje stycket, i vidare mån än som erfordras för åtal eller annat ingripande mot honom som ej står i strid med denna förordning. Får efterforsk- ning förekomma,  
 skall  
 därvid beaktas den i 3 § angivna tyst- nadsplikten. 
 4 § 
 Myndighet eller annat all- mänt organ må ej efterforska författaren till framställning som införts eller varit avsedd att in- föras i tryckt skrift, den som ut- givit eller avsett att utgiva framställning i sådan skrift eller den som lämnat meddelande en- ligt 1 kap. 1 § tredje stycket, i vidare mån än som erfordras för åtal eller annat ingripande mot honom som ej står i strid med denna förordning. Får efterforsk- ning förekomma,  
 ska  
 därvid beaktas den i 3 § angivna tyst- nadsplikten. 
 Inte heller får en myndighet eller ett annat allmänt organ in- gripa mot någon för att han eller hon i en tryckt skrift har brukat sin tryckfrihet eller medverkat till ett sådant bruk. 
 5 § 
 Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet mot författarens eller, i fall som avses i 1 §, mot utgivarens eller meddelarens vilja på tryckt skrift sätter ut dennes namn, pseudonym eller signatur eller åsidosätter sin tystnadsplikt enligt 3 §, döms till böter eller fängelse 
  
 2  
 Tryckfrihetsförordningen omtryckt 2002:908. 
 29 
 Författningsförslag SOU 2009:14 
 i högst ett år. Till samma straff döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet på skriften såsom författare, utgivare eller meddelare sätter ut namnet på eller pseudonym eller signaturen för annan per- 
  
 son än den verkliga författaren, utgivaren eller meddelaren. 
  
 För efterforskning i strid med 
  
 För efterforskning i strid med 
  
 4 § första meningen döms, om 
  
 4 §  
 första stycket  
 första meningen 
  
 efterforskningen har skett upp- 
  
 döms, om efterforskningen har 
  
 såtligen, till böter eller fängelse i 
  
 skett uppsåtligen, till böter eller 
  
 högst ett år. 
  
 fängelse i högst ett år. 
  
 För uppsåtligt 
  
 brott 
  
 mot 
  
 repressalieförbudet 
  
 i 4 § 
  
 andra 
  
 stycket döms till böter eller fäng- 
  
 else i högst ett år. I ringa fall ska 
  
 dock inte dömas till ansvar. 
  
 Allmänt åtal för brott som avses i första stycket må väckas endast om målsäganden anmält brottet till åtal. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 30 
  
 Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också pro- gram i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor  
  
 samt innehållet i vissa offentliga upp- spelningar ur en databas 
  
 . 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningsförslag 
  
 3 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen 
 Härigenom föreskrivs i fråga om yttrandefrihetsgrundlagen 
  
 3  
  
 att 1 kap. 1, 3, 6 och 9 §§, 2 kap.  
 4–5 
  §§, 3 kap. 1 § och 7 kap. 1 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 
  
 kap. 
  
 1 § 
  
 Varje svensk medborgare är 
  
 Varje svensk medborgare är 
  
 gentemot det allmänna tillför- 
  
 gentemot det allmänna tillför- 
  
 säkrad rätt enligt denna grund- 
  
 säkrad rätt enligt denna grund- 
  
 lag att i ljudradio, television  
 och 
  
 lag att i ljudradio, television, 
  
 vissa liknande överföringar samt 
  
 vissa liknande överföringar  
 och 
  
 filmer, 
  
 videogram, ljudupptag- 
  
 offentliga 
  
 uppspelningar  
 samt 
  
 ningar 
  
 och andra tekniska 
  
 filmer, videogram, ljudupptag- 
  
 upptagningar offentligen uttrycka 
  
 ningar och andra tekniska upp- 
  
 tankar, åsikter och känslor och i 
  
 tagningar 
  
 offentligen uttrycka 
  
 övrigt lämna uppgifter i vilket 
  
 tankar, åsikter och känslor och i 
  
 ämne som helst. 
  
 övrigt lämna uppgifter i vilket 
  
 ämne som helst. 
  
 Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. I den får inga andra begränsningar göras än de som följer av denna grundlag. 
 Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också pro- gram i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor. 
  
 3  
 Yttrandefrihetsgrundlagen omtryckt 2002:909. 
 31 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2009:14 
  
 Med tekniska upptagningar avses i denna grundlag upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. 
 Med databas avses i denna grundlag en samling av information lagrad för automatiserad behandling. 
 3 § 
 Det får inte förekomma att något som är avsett att framföras i ett radioprogram eller en teknisk upptagning först måste granskas av en myndighet eller något annat allmänt organ. Inte heller är det tillåtet för myndigheter och andra allmänna organ att utan stöd i denna grundlag, på grund av det kända eller väntade innehållet i ett radioprogram eller en teknisk upptagning, förbjuda eller hindra dess offentliggörande eller spridning bland allmänheten. 
  
 Trots första stycket får det 
  
 Trots första stycket får det 
  
 genom lag meddelas föreskrifter 
  
 genom lag meddelas föreskrifter 
  
 om granskning och godkännande 
  
 om granskning och godkännande 
  
 av rörliga bilder i filmer, video- 
  
 av rörliga bilder i filmer, video- 
  
 gram eller andra tekniska upptag- 
  
 gram eller andra tekniska upptag- 
  
 ningar som  
 skall  
 visas offentligt. 
  
 ningar som  
 ska  
 visas offentligt 
  
 samt av rörliga bilder i en sådan 
  
 offentlig uppspelning ur en data- 
  
 bas som avses i 9 § första stycket 3 
 . 
  
 Det får inte utan stöd i denna grundlag förekomma att myn- digheter och andra allmänna organ på grund av innehållet i radio- program och tekniska upptagningar förbjuder eller hindrar innehav eller användning av sådana tekniska hjälpmedel som behövs för att kunna ta emot radioprogram eller för att kunna uppfatta innehållet i tekniska upptagningar. Detsamma gäller förbud mot anläggande av trådnät för sändning av radioprogram. 
 Grundlagen är tillämplig på sändningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tek- niska hjälpmedel.  
 Med  
 sådana sändningar av radioprogram  
 avses 
  
 även  
 tillhandahållande av  
 direkt- sända och inspelade program  
 ur en databas 
 . 
  
 6 § 
 Grundlagen är tillämplig på sändningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tek- niska hjälpmedel.  
 Som  
 sådana sändningar av radioprogram  
 anses 
  
 även  
 att allmänheten på särskild begäran tillhandahålls  
 direktsända och inspelade program  
 vilkas 
 32 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningsförslag 
  
 starttidpunkt och innehåll inte kan påverkas av mottagaren 
 . 
  
 I fråga om radioprogram som förmedlas genom satellitsändning som utgår från Sverige gäller vad som i denna grundlag föreskrivs om radioprogram i allmänhet. 
 I lag får föreskrivas om undantag från denna grundlag i fråga om radioprogram som huvudsakligen är avsedda att tas emot utom- lands och radioprogram som sänds genom tråd men inte är avsedda att tas emot av någon större allmänhet. Sådant undantag får dock inte gälla vad som föreskrivs i 2 och 3 §§. 
  
 Denna grundlags föreskrifter 
  
 9 § 
  
 Denna grundlags föreskrifter 
  
 om radioprogram tillämpas också 
  
 om radioprogram tillämpas,  
 i 
  
 när en redaktion för en  
 tryckt 
  
 andra fall än som avses i 6 § första 
  
 periodisk skrift eller för radio- 
  
 stycket andra meningen,  
 också när 
  
 program, ett företag för yrkes- 
  
 en redaktion för en periodisk 
  
 mässig framställning av tryckta 
  
 skrift eller för radioprogram, ett 
  
 eller därmed enligt tryckfrihets- 
  
 företag för yrkesmässig framställ- 
  
 förordningen jämställda skrifter 
  
 ning av tryckta eller därmed 
  
 eller av 
  
 tekniska 
  
 upptagningar 
  
 enligt 
  
 tryckfrihetsförordningen 
  
 eller en nyhetsbyrå med hjälp av 
  
 jämställda skrifter eller av tek- 
  
 elektromagnetiska vågor 
  
 niska 
  
 upptagningar eller 
  
 en 
  
 nyhetsbyrå med hjälp av elektro- 
  
 1. på 
  
 särskild 
  
 begäran 
  
 till- 
  
 magnetiska vågor 
  
 1. på 
  
 särskild 
  
 begäran 
  
 till- 
  
 handahåller 
  
 allmänheten infor- 
  
 handahåller 
  
 allmänheten infor- 
  
 mation ur en databas, vars inne- 
  
 mation ur en databas, vars inne- 
  
 håll kan ändras endast av den 
  
 håll kan ändras endast av den 
  
 som driver verksamheten, direkt 
  
 som driver verksamheten, direkt 
  
 genom överföring eller indirekt 
  
 genom överföring eller indirekt 
  
 genom framställning av en tek- 
  
 genom framställning av en tek- 
  
 nisk upptagning, en skrift eller 
  
 nisk upptagning, en skrift eller 
  
 en bild,  
 eller 
  
 en bild, 
  
 2. annars, enligt överenskom- 
  
 2. annars, enligt överenskom- 
  
 melser 
  
 i förväg, 
  
 tillhandahåller 
  
 melser 
  
 i 
  
 förväg, 
  
 tillhandahåller 
  
 allmänheten 
  
 information 
  
 som 
  
 allmänheten 
  
 information 
  
 som 
  
 överförs direkt ur en sådan data- 
  
 överförs direkt ur en sådan data- 
  
 bas som anges i 1. 
  
 bas som anges i 1,  
 eller 
  
 3. genom offentlig uppspelning 
  
 tillhandahåller allmänheten infor- 
  
 33 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2009:14 
  
 Vad som sägs i första stycket gäller också annan som har utgiv- ningsbevis för sådan verksamhet. För att utgivningsbevis  
 skall  
 ut- färdas krävs att 
 mation ur en sådan databas som anges i 1. 
 Vad som sägs i första stycket gäller också annan som har utgiv- ningsbevis för sådan verksamhet. För att utgivningsbevis  
 ska  
 ut- färdas krävs att 
  
 – 
  
 verksamheten är ordnad på det sätt som anges i första stycket och att överföringarna utgår från Sverige, 
  
 – 
  
 behörig utgivare utsetts och åtagit sig uppdraget, 
  
 – 
  
 verksamheten har ett namn som är sådant att det inte finns risk för att det lätt kan förväxlas med namn på en annan verksamhet enligt denna paragraf. 
  
 Ett utgivningsbevis gäller för en period av tio år från utfärdandet. Därefter förfaller beviset. Beviset får förnyas, varje gång för tio år från utgången av den föregående tioårsperioden, om det finns förut- sättningar att utfärda sådant bevis. Utgivningsbevis får återkallas om förutsättningar att utfärda sådant bevis inte längre finns, om verksamheten inte påbörjats inom sex månader från den dag då utgivningsbeviset utfärdades eller om den som drev verksamheten anmält att den upphört. Om utgivningsbeviset förfaller eller åter- kallas, tillämpas därefter föreskrifter i lag eller annan författning. 
 Närmare bestämmelser om utfärdande, förfall, förnyelse och åter- kallelse av utgivningsbevis meddelas i lag. 
  
 Varje databas  
 skall  
 ha ett 
  
 Varje databas  
 ska  
 ha ett 
  
 namn. Närmare bestämmelser 
  
 namn. Närmare bestämmelser 
  
 om sådana namn meddelas i lag. 
  
 om sådana namn meddelas i lag. 
  
 Föreskrifter om straff för den som bryter mot en föreskrift som meddelats med stöd av fjärde eller femte stycket meddelas i lag 
 2 kap. 
 4 § 
 Ingen myndighet eller annat allmänt organ får efterforska 
  
 1. 
  
 upphovsmannen till en framställning som har offentliggjorts eller varit avsedd att offentliggöras i ett radioprogram eller en tek- nisk upptagning eller den som har framträtt i en sådan framställ- ning, 
  
 2. 
  
 den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en fram- ställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning, eller 
  
 3. 
  
 den som har lämnat uppgifter enligt 1 kap. 2 §. 
  
 34 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningsförslag 
  
 Förbudet hindrar inte efter- forskning i fall då denna grund- lag medger åtal eller annat ingrip- ande. I sådana fall  
 skall  
 dock den i 3 § angivna tystnadsplikten be- aktas. 
 Förbudet hindrar inte efter- forskning i fall då denna grund- lag medger åtal eller annat ingrip- ande. I sådana fall  
 ska  
 dock den i 3 § angivna tystnadsplikten be- aktas. 
 Inte heller får en myndighet eller ett annat allmänt organ in- gripa mot någon för att han eller hon i ett radioprogram eller en teknisk upptagning har brukat sin yttrandefrihet eller medverkat till ett sådant bruk. 
  
 Den som uppsåtligen eller av 
  
 5 § 
  
 Den som uppsåtligen eller av 
  
 oaktsamhet bryter mot sin tyst- 
  
 oaktsamhet bryter mot sin tyst- 
  
 nadsplikt enligt 3 §  
 skall  
 dömas 
  
 nadsplikt enligt 3 §  
 ska  
 dömas 
  
 till böter eller fängelse i högst 
  
 till böter eller fängelse i högst 
  
 ett år. Detsamma gäller den som 
  
 ett år. Detsamma gäller den som 
  
 i ett radioprogram eller en tek- 
  
 i ett radioprogram eller en tek- 
  
 nisk upptagning uppsåtligen eller 
  
 nisk upptagning uppsåtligen eller 
  
 av oaktsamhet lämnar felaktiga 
  
 av 
  
 oaktsamhet lämnar 
  
 felaktiga 
  
 uppgifter om vem som är fram- 
  
 uppgifter om vem som är fram- 
  
 ställningens upphovsman 
  
 eller 
  
 ställningens upphovsman 
  
 eller 
  
 har tillhandahållit den 
  
 för 
  
 har 
  
 tillhandahållit 
  
 den 
  
 för 
  
 offentliggörande, vem som fram- 
  
 offentliggörande, vem som fram- 
  
 träder i den eller vem som har 
  
 träder i den eller vem som har 
  
 lämnat uppgifter i den. 
  
 lämnat uppgifter i den. 
  
 För efterforskning i strid med 
  
 För efterforskning i strid med 
  
 4 § döms, om efterforskningen 
  
 4 §  
 första och andra stycket  
 döms, 
  
 har skett uppsåtligen, till böter 
  
 om 
  
 efterforskningen 
  
 har 
  
 skett 
  
 eller fängelse i högst ett år. 
  
 uppsåtligen, till böter eller fäng- 
  
 else i högst ett år. 
  
 För uppsåtligt 
  
 brott 
  
 mot 
  
 repressalieförbudet i 
  
 4 § 
  
 tredje 
  
 stycket döms till böter eller fäng- 
  
 else i högst ett år. I ringa fall ska dock inte dömas till ansvar. 
 Allmänt åtal för brott som avses i första stycket får väckas endast om målsäganden har anmält brottet till åtal. 
 35 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2009:14 
  
 3 kap. 
 1 § 
 Varje svensk medborgare och svensk juridisk person har rätt att sända radioprogram genom tråd. 
 Den frihet som följer av första stycket hindrar inte att det i lag meddelas föreskrifter i fråga om 
  
 1. 
  
 skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa pro- gram i den utsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning, 
  
 2. 
  
 skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för överföringar 
  
 i 
  
 den utsträckning det behövs med hänsyn till intresset av konkurrens beträffande sådana överföringar i nätet eller allmänhetens intresse av tillgång till sådana överföringar, 
  
 3. skyldighet för nätinne- havare att vidta åtgärder för att tillförsäkra mottagarkretsen in- flytande över programvalet,  
 eller 
  
 4.  
 ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som in- riktas på våldsframställningar, pornografiska bilder eller hets mot folkgrupp 
  
 3. 
  
 skyldighet för nätinne- havare att vidta åtgärder för att tillförsäkra mottagarkretsen in- flytande över programvalet, 
  
 4. 
  
 skyldighet för den som sänder program i television att utforma sändningarna på ett sådant sätt att programmen genom textning, tolkning, uppläst text eller lik- nande teknik blir tillgängliga för personer med funktionshinder, eller 
  
 5. 
  
 ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som in- riktas på våldsframställningar, pornografiska bilder eller hets mot folkgrupp. 
  
 7 
  
 kap. 
  
 1 § 
 Bestämmelserna i 9 kap. 1– 4 §§ tryckfrihetsförordningen om tillsyn och åtal  
 skall  
 gälla också i fråga om radioprogram och tek- niska upptagningar och i fråga om yttrandefrihetsmål. Justitie- kanslern får överlämna åt allmän åklagare att vara åklagare i 
 Bestämmelserna i 9 kap. 1– 4 §§ tryckfrihetsförordningen om tillsyn och åtal  
 ska  
 gälla också i fråga om radioprogram och tek- niska upptagningar och i fråga om yttrandefrihetsmål. Justitie- kanslern får överlämna åt allmän åklagare att vara åklagare i 
 36 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningsförslag 
  
 yttrandefrihetsmål om ansvar eller konfiskering på grund av olaga våldsskildring, hets mot folkgrupp, brott mot med- borgerlig frihet, olaga hot, hot mot tjänsteman eller övergrepp i rättssak i tekniska upptagningar. Rätten att väcka allmänt åtal får dock inte överlämnas när det gäller yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp eller brott mot medborgerlig frihet. 
 Den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott  
 skall  
 väckas är i fråga om radioprogram sex månader från det att pro- grammet sändes eller, i fråga om tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 §, från den tidpunkt när informationen inte längre till- handahölls. Beträffande tekniska upptagningar är tiden ett år från det att upptagningen gavs ut. Beträffande sådana upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § föreskrivna uppgifterna gäller dock vad som är före- skrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än två år från det att Justitiekanslern fick kännedom om upptagningen. 
 yttrandefrihetsmål om ansvar eller konfiskering på grund av olaga våldsskildring, hets mot folkgrupp, brott mot med- borgerlig frihet, olaga hot, hot mot tjänsteman eller övergrepp i rättssak i tekniska upptagningar. Rätten att väcka allmänt åtal får dock inte överlämnas när det gäller yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp eller brott mot medborgerlig frihet. 
 Den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott  
 ska  
 väckas är i fråga om radioprogram sex månader från det att pro- grammet sändes eller, i fråga om tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 §  
 första stycket 1 och 2 
 , från den tidpunkt när informa- tionen inte längre tillhandahölls. 
 I fråga om sådan offentlig upp- spelning ur en databas som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 är tiden sex månader från uppspelningen 
 . Beträffande tekniska upptag- ningar är tiden ett år från det att upptagningen gavs ut. Beträff- ande sådana upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § föreskrivna uppgifterna gäller dock vad som är föreskrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än två år från det att Justitiekanslern fick kännedom om upptagningen. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 37 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2009:14 
  
 4 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) att 1 kap. 9 a § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 kap. 
  
 9 a § 
 4 
  
 I förhållandet mellan å ena 
  
 I förhållandet mellan å ena 
  
 sidan sådana organ som avses i 
  
 sidan sådana organ som avses i 
  
 8 § andra stycket, i fråga om den 
  
 8 § andra stycket, i fråga om den 
  
 verksamhet som anges i bilagan 
  
 verksamhet som anges i bilagan 
  
 till denna lag, eller sådana organ 
  
 till denna lag, eller sådana organ 
  
 som avses i 9 § och å andra sidan 
  
 som avses i 9 § och å andra sidan 
  
 deras anställda och uppdrags- 
  
 deras anställda och uppdrags- 
  
 tagare enligt 6 § gäller vad som 
  
 tagare enligt 6 § gäller vad som 
  
 föreskrivs i tryckfrihetsförord- 
  
 föreskrivs i tryckfrihetsförord- 
  
 ningen och yttrandefrihetsgrund- 
  
 ningen och yttrandefrihetsgrund- 
  
 lagen om 
  
 lagen om 
  
 1. rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offent- 
  
 liggörande, 
  
 2. förbud mot att ingripa mot 
  
 2. förbud mot att ingripa mot 
  
 missbruk av tryckfriheten eller 
  
 bruk eller  
 missbruk av tryck- 
  
 yttrandefriheten eller medverkan 
  
 friheten eller yttrandefriheten 
  
 till sådant missbruk  
 och 
  
 eller medverkan till sådant  
 bruk 
  
 eller  
 missbruk, 
  
 3.  
 straff för överträdelse av för- 
  
 budet enligt 2, 
  
 3.  
 förbud mot att efterforska 
  
 4.  
 förbud mot att efterforska 
  
 upphovsman  
 eller  
 meddelare. 
  
 upphovsman, meddelare,  
 den som 
  
 har utgett eller avsett att utge en 
  
 framställning i tryckt skrift, den 
  
 som har tillhandahållit eller av- 
  
 sett att tillhandahålla en fram- 
  
 ställning för offentliggörande i ett 
  
 radioprogram eller en teknisk upp- 
  
 4  
 Senaste lydelse 2006:801. 
  
 38 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningsförslag 
  
 tagning och den som har framträtt i en sådan framställning samt 
 5. straff för överträdelse av för- budet enligt 4. 
 Vad som sägs i första stycket om anställda och uppdragstagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direktör, styrelse- ledamot eller styrelsesuppleant i organet. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 39 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2009:14 
  
 5 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden 
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1559) med före- skrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden 
  
 5  
  
 att 3 kap.  
 18–19 
  och 27 §§, 5 kap. 3 § och 7 kap. 3 § ska ha följande lydelse 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 3 kap. 
 Bestämmelserna i  
 12–15 
  §§ tillämpas också i fråga om sådant tillhandahållande av infor- mation som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihets- grundlagen. Den som bedriver sådan verksamhet ska till Radio- och  
 TV-verket 
  anmäla vilket namn databasen har.  
 Namnet ska  
 innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. När ett sådant programföretag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första eller andra stycket radio- och  
 TV-lagen 
  (1996:844) att sända radioprogram också driver verksamhet enligt 1 kap. 9 § för- sta stycket yttrandefrihets- grundlagen, ska i stället för vad som anges i 1 § första stycket gälla att 
 - utgivare ska utses för verk- samheten, 
 18 § 
  
 6 
  
 Bestämmelserna i  
 12–15 
  §§ tillämpas också i fråga om sådant tillhandahållande av infor- mation som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihets- grundlagen. Den som bedriver sådan verksamhet ska till Radio- och  
 TV-verket 
  anmäla vilket namn databasen har.  
 I fråga om sådant tillhandahållande som av- ses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen ska namnet  
 innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. När ett sådant program- företag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första eller andra stycket radio- och  
 TV-lagen 
  (1996:844) att sända radio- program också driver verksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen, ska i stället för vad som anges i 1 § 
  
 5 
  
 Lagen omtryckt 2002:911. 
  
 6 
  
 Senaste lydelse 2007:1288. 
  
 40 
 SOU 2009:14 Författningsförslag 
  
 - uppgift om vem som är ut- 
  
 första stycket gälla att 
  
 givare, och i förekommande fall 
  
 - utgivare ska utses för verk- 
  
 ställföreträdare, ska antecknas i 
  
 samheten, 
  
 register hos programföretaget. 
  
 - uppgift om vem som är ut- 
  
 givare, och i förekommande fall 
  
 ställföreträdare, ska antecknas i 
  
 register hos programföretaget. 
  
 19 § 
  
 Utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen utfärdas av Radio- och  
 TV-verket 
  på 
  
 ansökan av den som bedriver verksamheten. 
  
 En 
  
 ansökan 
  
 skall  
 innehålla 
  
 En 
  
 ansökan 
  
 ska 
  
 innehålla 
  
 uppgift 
  
 om databasens namn, 
  
 uppgift 
  
 om 
  
 databasens 
  
 namn, 
  
 vem som bedriver verksam- 
  
 vem som bedriver verksam- 
  
 heten, från vilken ort över- 
  
 heten, från vilken ort över- 
  
 föringarna utgår och vem som 
  
 föringarna utgår och vem som 
  
 utsetts till utgivare samt, i före- 
  
 utsetts till utgivare samt, i före- 
  
 kommande fall, 
  
 ställföreträdare 
  
 kommande fall, ställföreträdare 
  
 för utgivaren. 
  
 Namnet 
  
 skall 
  
 för utgivaren.  
 I fråga om sådant 
  
 innehålla databasens domännamn 
  
 tillhandahållande 
  
 som 
  
 avses 
  
 i 
  
 eller motsvarande uppgift. 
  
 1 kap. 9 § första stycket 1 och 
  
 2 
  
 yttrandefrihetsgrundlagen 
  
 ska 
  
 namnet 
  
 innehålla 
  
 databasens 
  
 domännamn 
  
 eller 
  
 motsvarande 
  
 Ansökan  
 skall  
 också inne- 
  
 uppgift. 
  
 Ansökan  
 ska  
 också innehålla 
  
 hålla en teknisk beskrivning av 
  
 en teknisk beskrivning av verk- 
  
 verksamheten. Av beskrivningen 
  
 samheten. Av beskrivningen  
 ska 
  
 skall  
 det framgå hur information 
  
 det framgå 
  
 hur 
  
 information 
  
 tillhandahålls allmänheten. 
  
 Be- 
  
 tillhandahålls 
  
 allmänheten. Be- 
  
 skrivningen  
 skall  
 ha sådan om- 
  
 skrivningen  
 ska  
 ha sådan om- 
  
 fattning att det framgår om 
  
 fattning att det framgår om 
  
 verksamheten uppfyller förutsätt- 
  
 verksamheten uppfyller förutsätt- 
  
 ningarna enligt 1 kap. 9 § andra 
  
 ningarna enligt 1 kap. 9 § andra 
  
 stycket 
  
 yttrandefrihetsgrund- 
  
 stycket 
  
 yttrandefrihetsgrund- 
  
 lagen. 
  
 lagen. 
  
 Till en ansökan  
 skall  
 fogas 
  
 Till en ansökan  
 ska  
 fogas 
  
 bevis att utgivaren uppfyller de 
  
 bevis att utgivaren uppfyller de 
  
 behörighetsvillkor som anges i 
  
 behörighetsvillkor 
  
 som 
  
 anges 
  
 i 
  
 yttrandefrihetsgrundlagen och att 
  
 yttrandefrihetsgrundlagen och att 
  
 41 
  
 Författningsförslag SOU 2009:14 
  
 utgivaren har åtagit sig upp- 
  
 utgivaren har åtagit sig upp- 
  
 draget. 
  
 draget. 
  
 27 § 
  
 Radio- och  
 TV-verket 
 skall 
  
 Radio- och  
 TV-verket 
 ska 
  
 föra register över verksamheter 
  
 föra register över verksamheter 
  
 enligt 1 kap. 9 § första och andra 
  
 enligt 1 kap. 9 § första och andra 
  
 styckena 
  
 yttrandefrihetsgrund- 
  
 styckena 
  
 yttrandefrihetsgrund- 
  
 lagen. Registret får föras med 
  
 lagen. Registret får föras med 
  
 hjälp av automatiserad behand- 
  
 hjälp av automatiserad behand- 
  
 ling. Det får innehålla uppgifter 
  
 ling. Det får innehålla uppgifter 
  
 om databasens namn, vem som 
  
 om databasens namn, vem som 
  
 bedriver 
  
 verksamheten, 
  
 från 
  
 bedriver 
  
 verksamheten, 
  
 från 
  
 vilken ort överföringarna utgår, 
  
 vilken ort 
  
 överföringarna 
  
 eller 
  
 vem som utsetts till utgivare och, 
  
 uppspelningarna  
 utgår, vem som 
  
 i förekommande fall, ställföre- 
  
 utsetts till utgivare och, i före- 
  
 trädare för utgivaren, en teknisk 
  
 kommande fall, ställföreträdare 
  
 beskrivning av 
  
 verksamheten 
  
 för utgivaren, en teknisk beskriv- 
  
 samt 
  
 tidpunkt 
  
 för 
  
 utfärdande 
  
 ning av verksamheten samt tid- 
  
 och förnyelse av utgivningsbevis. 
  
 punkt för utfärdande och för- 
  
 nyelse av utgivningsbevis. 
  
 5 kap. 
  
 Den som sänder radioprogram 
  
 3 § 
  
 Den som sänder radioprogram 
  
 till allmänheten  
 skall  
 ombesörja 
  
 till allmänheten  
 ska  
 ombesörja 
  
 att varje program spelas in. 
  
 att varje program spelas in. 
  
 Denna skyldighet 
  
 gäller också 
  
 Denna skyldighet gäller 
  
 också 
  
 sådana radioprogram som avses i 
  
 sådana radioprogram som avses i 
  
 1 kap. 7 § andra stycket tryckfri- 
  
 1 kap. 7 § andra stycket tryckfri- 
  
 hetsförordningen. Inspelningen 
  
 hetsförordningen. Inspelningen 
  
 skall  
 bevaras i minst sex månader 
  
 ska  
 bevaras i minst sex månader 
  
 från sändningen eller, i fråga om 
  
 från sändningen eller, i fråga om 
  
 sådant tillhandahållande som av- 
  
 sådant tillhandahållande som av- 
  
 ses i 1 kap. 9 § yttrandefrihets- 
  
 ses i 1 kap. 9 §  
 första stycket 1 
  
 grundlagen, från det att infor- 
  
 och 2  
 yttrandefrihetsgrundlagen, 
  
 mationen inte längre tillhanda- 
  
 från det att informationen inte 
  
 hölls. 
  
 Beträffande 
  
 överföringar 
  
 längre tillhandahölls  
 och, i fråga 
  
 som 
  
 omfattas 
  
 av 
  
 1 kap. 
  
 9 § 
  
 om sådant tillhandahållande som 
  
 yttrandefrihetsgrundlagen 
  
 och 
  
 avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 
  
 motsvarande överföringar enligt 
  
 yttrandefrihetsgrundlagen, 
  
 från 
  
 42 
  
 SOU 2009:14 Författningsförslag 
  
 1 kap. 7 § andra stycket tryckfri- 
  
 uppspelningen.  
 Beträffande över- 
  
 hetsförordningen är det tillräck- 
  
 föringar som omfattas av 1 kap. 
  
 ligt att det dokumenteras vilken 
  
 9 § 
  
 yttrandefrihetsgrundlagen 
  
 information som vid varje tid- 
  
 och motsvarande 
  
 överföringar 
  
 punkt tillhandahålls. 
  
 enligt 
  
 1 kap. 7 § 
  
 andra stycket 
  
 Den som här i landet för 
  
 tryckfrihetsförordningen är det 
  
 någon annans räkning bedriver 
  
 tillräckligt att det dokumenteras 
  
 sändningsverksamhet över satellit 
  
 vilken information som vid varje 
  
 eller som upplåter satellitkapa- 
  
 tidpunkt tillhandahålls. 
  
 citet  
 skall  
 också ombesörja att 
  
 Den som här i landet för 
  
 varje program spelas in och be- 
  
 någon 
  
 annans räkning bedriver 
  
 varas. Detta gäller dock inte om 
  
 sändningsverksamhet över satellit 
  
 någon annan  
 skall  
 göra detta en- 
  
 eller som upplåter satellit- 
  
 ligt första stycket. 
  
 kapacitet  
 ska  
 också ombesörja 
  
 att varje program spelas in och 
  
 bevaras. Detta gäller dock inte 
  
 om någon annan  
 ska  
 göra detta enligt första stycket. 
 Skyldigheten enligt första stycket gäller inte samtidig och oför- ändrad vidaresändning av radioprogram genom trådnät. 
 7 kap. 
 Avgörande för var ett ytt- randefrihetsmål  
 skall  
 tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått för sändning, varifrån överföringar som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen har utgått eller där en teknisk upp- tagning har lämnats ut för sprid- ning eller där brottet på annat sätt har förövats. 
 3 § 
 Avgörande för var ett ytt- randefrihetsmål  
 ska  
 tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått för sändning, varifrån överföringar  
 eller uppspelningar  
 som avses i 1 kap. 9 § yttrande- frihetsgrundlagen har utgått eller där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har för- övats. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 43 
 Uppdraget och dess genomförande 
 Uppdraget 
 Den 30 april 2003 tillsattes Tryck- och yttrandefrihetsberedningen. Beredningen bestod av en ordförande, en sekreterare och ett antal experter. En samrådsgrupp med representanter för riksdags- partierna var också knuten till beredningen. Beredningen hade ett brett uppdrag att följa utvecklingen på det tryck- och yttrande- frihetsrättsliga området samt att utreda och lämna förslag till lös- ningar av olika problem på detta område. Den 16 maj 2008 om- bildades beredningen till en parlamentariskt sammansatt kommitté som antog namnet Yttrandefrihetskommittén. Kommittén, som be- står av en ordförande, en sekreterare, tolv företrädare för riksdags- partierna och tio experter, ska fullgöra dels de uppgifter som kvar- står enligt Tryck- och yttrandefrihetsberedningens tidigare direk- tiv, dir. 2003:58 och dir. 2007:76, dels de uppgifter som anges i dir. 2008:42. När det i förevarande betänkande anges att Tryck- och yttrandefrihetsberedningen har lämnats ett visst uppdrag åvilar detta alltså numera kommittén, i den mån det inte redan har full- gjorts. Omvänt gäller att när det anförs att Yttrandefrihets- kommittén har ett visst uppdrag kan detta framgå av direktiv som ursprungligen avsåg beredningens arbete. 
 I sitt första delbetänkande, Vissa tryck- och yttrandefrihets- rättsliga frågor. Internationellt rättsligt bistånd, brottskatalogen, målhandläggningsfrågor m.m., SOU 2004:114, redovisade Tryck- och yttrandefrihetsberedningen sina överväganden i bl.a. följande frågor, som angavs särskilt i beredningens direktiv: 
  
 1. 
  
 Kan Sveriges möjligheter att lämna internationellt rättsligt bi- stånd inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området ökas? 
  
 2. 
  
 Kan något av de brott som nu upptas i brottskatalogen i TF ut- mönstras? 
  
 45 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2009:14 
  
 3. 
  
 Hur ska YGL:s tillämplighet vid print on  
  
 demand-försäljning 
  av tekniska upptagningar utan ursprungsuppgifter avgöras? 
  
 4. 
  
 Behörigheten för JK respektive allmän åklagare under det skede i en brottsutredning då det är oklart om TF/YGL eller allmän lag är tillämplig. 
  
 5. 
  
 Ursprungsuppgifter på tekniska upptagningar som framställts utomlands. 
  
 6. 
  
 Möjlighet för HD att förena mål med tryck- eller yttrandefrihets- rättslig anknytning vid två eller flera domstolar. 
  
 Beredningens andra delbetänkande, Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? Tryck- och yttrandefrihetsberedningen inbjuder till debatt, SOU 2006:96, var ett debattbetänkande och behandlade följande frågor: 
  
 1. 
  
 Är det mot bakgrund av den tekniska och mediala utvecklingen möjligt att i längden behålla en teknikberoende grundlagsreg- lering av yttrandefriheten i medierna? 
  
 2. 
  
 Omfattas ny teknik för framställning av skrifter och tekniska upptagningar av TF och YGL? 
  
 3. 
  
 Finns det på sikt anledning att slå samman TF och YGL till en grundlag omfattande såväl tryckfrihet som annan yttrandefrihet? 
  
 Enligt direktiven 2003:58 skulle Tryck- och yttrandefrihetsbered- ningen också analysera huruvida det frivilliga grundlagsskyddet i databasregeln (1 kap. 9 § YGL) kan komma i konflikt med bestäm- melser med syfte att skydda den personliga integriteten. Denna fråga kvarstod vid ombildningen till Yttrandefrihetskommittén och redovisas i detta betänkande. 
 Även uppgifterna enligt Tryck- och yttrandefrihetsberedningens tilläggsdirektiv 2007:76 kvarstod vid ombildningen till Yttrande- frihetskommittén. De redovisas också i detta betänkande. Det hand- lar om att 
  
 1. 
  
 överväga de yttrandefrihetsrättsliga aspekterna på Radio- och  
  
 TV-lagsutredningens 
  förslag om  
 TV-sändningars 
  tillgänglighet för personer med funktionshinder och föreslå de grundlags- ändringar och andra lagändringar som övervägandena föranleder samt att 
 46 
  
 SOU 2009:14 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 2. 
  
 överväga om förbuden mot efterforskning och repressalier för företrädare för bl.a. kommunala företag bör straffsanktioneras, och lämna förslag till hur en sådan straffsanktionering kan se ut. 
  
 Yttrandefrihetskommitténs uppgifter enligt tilläggsdirektiven 2008:42 är uppdelade i två etapper. Etapp 1 omfattar arbete med förslag till grundlagsändringar inför valet 2010. 
 Under etapp 1 ska kommittén 
  
 1. 
  
 föreslå de ändringar som krävs för att digital bio samt  
  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska omfattas av YGL, 
  
 2. 
  
 lämna förslag till de ändringar i YGL som krävs för att ansvaret för vissa Internetpubliceringar ska förtydligas, 
  
 3. 
  
 lämna förslag till de ändringar i YGL som krävs för att offentlig visning av digital bio ska omfattas av undantaget från förbudet mot censur så att även digital bio ska kunna förhandsgranskas, och 
  
 4. 
  
 ytterligare överväga förslaget i debattbetänkandet om en s.k. stencilregel för tekniska upptagningar. 
  
 Även uppdraget i dessa delar redovisas i förevarande betänkande. Etapp 2 av Yttrandefrihetskommitténs arbete omfattar bl.a. fort- 
 satt övervägande av frågan om man i längden bör behålla en teknik- beroende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. Upp- draget i denna del ska redovisas senast den 20 december 2011. 
 Under etapp 2 ska kommittén 
  
 1. 
  
 fortsätta arbetet med att överväga om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrande- friheten, 
  
 2. 
  
 analysera om andra distributionsformer för yttranden till all- mänheten, utöver de traditionella medierna, kan behöva skyddas av de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna, 
  
 3. 
  
 om det inte bedöms möjligt att hitta en ny teknikoberoende regleringsmodell som ger ett tillräckligt starkt skydd för tryck- och yttrandefriheten, göra en allmän översyn av TF och YGL med inriktningen att göra dessa grundlagar så tydliga och lättillämpade som möjligt, 
  
 47 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2009:14 
  
 4. 
  
 utreda om skyddet för enskildas integritet och privatliv i TF och YGL bör stärkas, 
  
 5. 
  
 överväga om det är möjligt att stärka enskilda personers ställ- ning i förhållande till medieföretag om de utsätts för brott i medierna, dock utan att tryck- och yttrandefriheten på något avgörande sätt inskränks, och 
  
 6. 
  
 fortsätta att överväga om möjligheterna att lämna internationell rättslig hjälp och liknande internationellt bistånd på det grund- lagsreglerade området bör utökas. 
  
 Genomförandet 
 För arbetet med sina frågor har Yttrandefrihetskommittén hållit fyra sammanträden med enbart experterna och sex sammanträden med ledamöter och experter. 
 Förevarande delbetänkande har i huvudsak disponerats i över- ensstämmelse med uppdelningen av frågorna i direktiven. Kom- mittén är medveten om att det finns en del upprepningar i betänk- andet. Dessa har gjorts för att underlätta läsningen. 
 Kommittén har avgett remissyttrande över betänkandet Förstärkt skydd för företagshemligheter, SOU 2008:63. 
 Samråd har skett med den särskilde utredaren med uppgift att göra en allmän översyn av radio- och  
 TV-lagen, 
 AV-utredningen. 
  
 Kommittén fortsätter nu sitt arbete med etapp 2, bl.a. frågan om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. 
 48 
  
 1 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 1.1 
  
 Inledning 
  
 Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och allmän och lika rösträtt (1 kap. 1 § andra stycket RF). Den fria åsikts- bildningen förutsätter bl.a. yttrande- och informationsfrihet och dessa friheter tillförsäkras också medborgarna i 2 kap. 1 § första stycket RF. Friheten att yttra sig i tryckta och vissa därmed jäm- ställda skrifter skyddas emellertid särskilt i TF och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande över- föringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra s.k. tekniska upptagningar skyddas särskilt i YGL, jfr 2 kap. 1 § andra stycket RF. TF och YGL kompletteras av lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund- lagens områden (tillämpningslagen). 
 YGL tillkom efter förebild av TF och bygger på samma grund- läggande principer, nämligen 
  
 - 
  
 etableringsfrihet, 
  
 - 
  
 förbud mot censur och hindrande åtgärder, 
  
 - 
  
 ensamansvar med meddelarskydd, 
  
 - 
  
 särskild brottskatalog och 
  
 - 
  
 särskild rättegångsordning. 
  
 I 1 kap. 3 § TF och 1 kap. 4 § YGL föreskrivs att ingripanden på grund av missbruk av tryck- eller yttrandefriheten inte får göras i någon annan ordning eller i något annat fall än som anges i TF och YGL. Denna princip kallas  
 exklusivitetsprincipen  
 och är grundvalen för TF:s och YGL:s ställning som exklusiv straff- och processlag i fråga om missbruk av tryck- och yttrandefriheten. Principen inne- bär att ingripanden på grund av missbruk av friheten att yttra sig i 
 49 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 SOU 2009:14 
  
 något av de medier som skyddas av TF eller YGL inte får göras på något annat sätt eller i andra fall än de som anges i dessa grund- lagar. 
 Det skydd som TF och YGL ger de olika medierna överens- stämmer till stora delar, men det finns också skillnader i skyddet som beror på mediernas särdrag. Så finns t.ex. beträffande radio- program som sänds på annat sätt än genom tråd (genom etern) undantag från principen om etableringsfrihet, och beträffande filmer som ska visas offentligt finns undantag från förbudet mot censur. 
 Det detaljerade skydd för yttrandefriheten på grundlagsnivå som TF och YGL ger är i sin utförlighet unikt internationellt sett. Det ger yttrandefriheten, till den del den utövas i medier som omfattas av TF eller YGL, ett stabilt skydd eftersom ändring av reglerna kräver två likalydande beslut med riksdagsval emellan. För yttrandefriheten till den del den inte omfattas av TF eller YGL, t.ex. när yttrandet sprids via en webbsida som inte tillhandahålls av ett massmedieföretag och för vilken inte heller något utgivnings- bevis gäller, är skyddet inte lika stabilt och detaljerat på grundlags- nivå. Till skydd för yttrandefriheten i den delen gäller endast de mera allmänna reglerna i RF och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen). 
 RF:s garanti för yttrande- och informationsfriheten (2 kap. 1 § första stycket 1 och 2) innebär att varje medborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad 
  
 - 
  
 yttrandefrihet, dvs. frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, och 
  
 - 
  
 informationsfrihet, dvs. frihet att inhämta och motta upplysningar samt att i övrigt ta del av andras yttranden. 
  
 Dessa friheter får emellertid inskränkas genom lag. Efter bemyn- digande i lag får de också i vissa fall begränsas genom annan författ- ning. Begränsningar får emellertid inte göras för vilka ändamål eller i vilken omfattning som helst. Gränserna för begränsningar framgår av 2 kap. 12 § andra stycket och 13 § RF. 
 Europakonventionen innehåller i artikel 10 regler till skydd för yttrandefriheten. Enligt artikeln ska var och en ha rätt till yttrande- frihet. Rätten sägs innefatta åsiktsfrihet samt frihet att ta emot och 
 50 
  
 SOU 2009:14 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 sprida uppgifter och tankar utan offentlig myndighets inblandning och oberoende av territoriella gränser. Det anges i artikeln att efter- som utövandet av de nämnda friheterna medför ansvar och skyldig- heter får det underkastas sådana formföreskrifter, villkor, inskränk- ningar eller straffpåföljder som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till statens säker- het, till den territoriella integriteten eller den allmänna säkerheten, till förebyggande av oordning eller brott, till skydd för hälsa eller moral eller för annans goda namn och rykte eller rättigheter, för att förhindra att förtroliga underrättelser sprids eller för att upprätt- hålla domstolars auktoritet och opartiskhet. Artikeln hindrar inte en stat att kräva tillstånd för  
 radio-, 
  TV- eller biografföretag. Inne- börden av artikel 10 framgår närmare i den praxis som Europadom- stolen i Strasbourg har utformat. 
 Europakonventionen utgör också en del av  
 EG-rätten. 
  Enligt artikel 6 i Maastrichtfördraget ska EU nämligen som allmänna principer för gemenskapsrätten respektera de grundläggande rättig- heterna så som de garanteras i Europakonventionen och så som de följer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner. 
 Vid regeringskonferensen i Nice år 2000 antog EU en egen sär- skild stadga om skydd för de grundläggande rättigheterna som del- vis bygger på Europakonventionen. Stadgan är inte juridiskt bind- ande men högtidligt proklamerad av Europaparlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna. I kapitel II om friheter finns bl.a. bestämmelser om skydd av personuppgifter (artikel 8) och om yttrandefrihet och informationsfrihet (artikel 11). Rättighetsstadgan riktar sig till EU:s institutioner och till medlemsstaterna till den del dessas domstolar och andra organ tillämpar  
 EG-rätt 
  eller annan unionsrätt. Flertalet av artiklarna i stadgan grundar sig antingen på Europakonventionen och dess tilläggsprotokoll eller på  
 EG-för- 
  draget. Skyddsnivån enligt Europakonventionen ska alltid iakttas enligt stadgan. EU:s stadga om skydd för de grundläggande rättig- heterna ingick som en del i det förslag till nytt konstitutionellt fördrag som  
 EU-ländernas 
  stats- och regeringschefer enades om år 2004. Enligt det fördrag som nu är aktuellt, Lissabonfördraget, blir stadgan juridiskt bindande men utgör inte en del av fördrags- texten. I stället görs en hänvisning. Det kan inte uteslutas att rättig- hetsstadgan kommer att påverka  
 EG-rätten 
  även om Mcconnell draget inte kommer att träda i kraft. Eftersom yttrandefriheten i allt väsentligt är densamma enligt stadgan och Europakonventionen 
 51 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 SOU 2009:14 
  
 har frågan om stadgans framtida status antagligen inte någon större betydelse i detta sammanhang. 
 Utöver bestämmelserna i RF och Europakonventionen gäller inga särskilda regler av konstitutionell natur till skydd för yttrande- friheten när den utövas i medier som inte faller in under TF eller YGL. 
  
 1.2 
  
 De tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna 
  
 1.2.1 
  
 Etableringsfrihet 
  
 Principen om etableringsfrihet innebär att varje svensk medborgare är tillförsäkrad rätt att framställa och sprida tryckta skrifter (4 kap. 1 § och 6 kap. 1 § TF), sända ljudradio- och  
 TV-program 
  (radio- program används i YGL som gemensam beteckning) genom tråd (3 kap. 1 § YGL) och att framställa och sprida tekniska upptag- ningar (3 kap. 8 § YGL). Tillstånd för att driva verksamheten får inte krävas och rätten att driva verksamheten påverkas inte av konkurs (6 kap. 1 § konkurslagen 1987:672) eller näringsförbud (6 § lagen 1986:436 om näringsförbud). Rätten att sända program genom tråd är dock inte helt oinskränkt. Enligt 3 kap. 1 § andra stycket YGL får det nämligen i lag meddelas föreskrifter i fråga om bl.a. skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa program i den utsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning. Denna s.k. must  
 carry-princip 
  innebär en skyldighet för nätinnehavare att tillhandahålla utrymme i nätet dels för vissa  
 TV-sändningar 
  som sker med tillstånd av regeringen – sändningar från SVT och UR – dels sändningar från lokala kabelsändarföretag (8 kap. 1 och 2 §§ radio- och  
 TV-lagen). 
  Principen syftar till att säkerställa att de som bor i en fastighet med  
 Kirkhar tillgång till samma programutbud som de skulle ha haft om fastigheten inte hade varit  
 kabel-ansluten. 
  
 När det gäller rätt att sända program på annat sätt än genom tråd (genom etern) råder inte etableringsfrihet. Anledningen till detta är att det för sådana sändningar krävs utrymme i frekvens- spektrum för att inte störningar ska uppstå i radiotrafiken. I 3 kap. 2 § YGL anges därför att rätten att sända radioprogram på annat sätt än genom tråd får regleras genom lag som innehåller före- skrifter om tillstånd och villkor för att sända. Sådana regler finns i radio- och  
 TV-lagen. 
  
 52 
  
 SOU 2009:14 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 I 2 kap. 1 § radio- och  
 TV-lagen 
  sägs att det krävs tillstånd enligt lagen för att sända ljudradio- eller  
 TV-program 
  med hjälp av radio- vågor på frekvenser under tre gigahertz. Regeringen meddelar till- stånd att sända  
 TV-program 
  om sändningsverksamheten finansi- eras med  
 TV-avgift. 
  I andra fall meddelas tillstånd av Radio- och  
 TV-verket. 
  Regeringen meddelar också tillstånd att till hela landet eller till utlandet sända ljudradioprogram (2 kap. 2 § radio- och TV- lagen). Sådana sändningstillstånd får enligt 3 kap. 7 § förenas med villkor som innebär att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt och med beaktande av att en vidsträckt yttrande- och infor- mationsfrihet ska råda i ljudradion och televisionen. Ett sänd- ningstillstånd får också förenas med bl.a. villkor om skyldighet att sända genmälen och att sända ett mångsidigt programutbud. 
 För att så stor etableringsfrihet som möjligt ändå ska råda också för sändningar genom etern föreskrivs i 3 kap. 2 § andra stycket YGL att det allmänna ska eftersträva att radiofrekvenserna tas i anspråk på ett sätt som leder till vidaste möjliga yttrande- och informationsfrihet. Som en ytterligare garanti för största möjliga etableringsfrihet beträffande eterburna sändningar föreskrivs också i 3 kap. 5 § YGL att frågor om rätt att sända radioprogram ska kunna prövas av en domstol eller av en nämnd vars sammansättning är bestämd i lag och vars ordförande ska vara eller ha varit ordinarie domare. Prövningen av beslut av regeringen ska göras av domstol och behöver endast avse beslutets laglighet. 
  
 1.2.2 
  
 Förbud mot censur och hindrande åtgärder 
  
 Förbudet mot  
 censur  
 (1 kap. 1 § första stycket och 2 § första stycket TF samt 1 kap. 3 § första stycket första meningen YGL) innebär att framställning och spridning av tryckta skrifter samt motsvarande åtgärder beträffande de medier som avses i YGL inte får villkoras av förhandsgranskning av det allmänna. Ingripande mot överträdelser av vad som är tillåtet att yttra får ske först i efter- hand. Utgivarens rätt att bestämma över vad som ska publiceras är en annan sak eftersom förbudet mot förhandsgranskning endast gäller ingripanden från det allmänna. Censurförbudet i TF är kate- goriskt medan det i YGL är försett med vissa undantag. 
 Beträffande rörliga bilder i filmer, videogram eller andra tek- niska upptagningar som ska visas offentligt gäller ett undantag från förbudet mot förhandsgranskning. I 1 kap. 3 § andra stycket YGL 
 53 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 SOU 2009:14 
  
 ges tillåtelse att genom lag meddela föreskrifter om granskning och godkännande av sådana rörliga bilder. Med stöd i denna paragraf gäller enligt lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram regler om förhandsgranskning och godkännande av filmer och videogram som ska visas offentligt. Granskningen utförs av Statens biografbyrå. Grundlagsbestämmelsen medger inte förhandsgranskning av filmer och videogram som sprids till allmän- heten över disk, per postorder eller på liknande sätt. Inte heller TV- sändningar som är riktade till allmänheten får förhandsgranskas, eftersom undantaget i YGL endast avser tekniska upptagningar och inte radiosändningar. Av samma skäl gäller censurförbudet också för rörliga bilder som tillhandahålls allmänheten i databaser. 
 Av 3 kap. 2 § YGL följer att krav på innehållet i etersända radio- och  
 TV-program 
  får ställas endast med stöd av lag angående före- skrifter om tillstånd och villkor för att sända. Sådana regler om till- stånd och villkor för sändning av ljudradio- och  
 TV-program 
  genom etern finns som redan har nämnts i radio- och  
 TV-lagen. 
  
 Enligt 6 kap. 1 § radio- och  
 TV-lagen 
  ska den som sänder TV- program eller ljudradioprogram efter tillstånd av regeringen se till att programverksamheten som helhet präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer och principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Som har framgått i det föregående kan regeringen även förena sändnings- tillstånd med andra villkor. Med stöd av 7 kap. 4 § YGL har i 9 kap. 2 § radio- och  
 TV-lagen 
  föreskrivits att Granskningsnämnden för radio och TV genom granskning i efterhand övervakar om sända program står i överensstämmelse med radio- och  
 TV-lagen 
  och de villkor som kan gälla för sändningarna. 
 Förbudet mot  
 hindrande åtgärder  
 (1 kap. 2 § andra stycket TF, 1 kap. 3 § första stycket andra meningen YGL) innebär att det allmänna inte får, på grund av innehållet i en skrift eller ett medium som avses i YGL, hindra framställning eller spridning av skriften eller motsvarande åtgärder beträffande medier som avses i YGL, på annat sätt än vad som är medgivet i TF och YGL, t.ex. genom be- slag eller konfiskering av en brottslig framställning. Som en del av förbudet mot censur och hindrande åtgärder finns också i 1 kap. 3 § tredje stycket YGL en bestämmelse om att det allmänna, inte utan stöd i YGL, på grund av innehållet i en framställning får förbjuda eller hindra innehav eller användning av tekniska hjälpmedel som behövs för att ta emot radiosändningar eller uppfatta innehållet i filmer eller ljudupptagningar. Där föreskrivs också att det allmänna 
 54 
  
 SOU 2009:14 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 inte utan stöd i YGL får förbjuda anläggande av trådnät för sänd- ning av radioprogram på grund av innehållet. Eftersom förbudet mot hindrande åtgärder gäller åtgärder som föranleds av yttrandets innehåll hindrar det inte ingripanden som sker med hänsyn till rena ordningsskäl. 
  
 1.2.3 
  
 Ensamansvar med meddelarskydd 
  
 Principen om  
 ensamansvar  
 innebär att endast en av de oftast många personer som har medverkat vid tillkomsten av en framställning med grundlagsskydd enligt TF eller YGL kan hållas straff- och skadeståndsrättsligt ansvarig för innehållet i framställningen och att det i dessa grundlagar anges vem denna person är. Vanliga straff- rättsliga regler om ansvar för medverkan tillämpas alltså inte. Ansvaret åvilar i första hand den som kan sägas stå närmast brottet (t.ex. för en tryckt periodisk skrift utgivaren), och om ansvaret inte kan utkrävas av denne åvilar det den som står närmast honom i ansvarskedjan (för en tryckt periodisk skrift ägaren). Ansvaret åvilar den i TF eller YGL angivne oavsett hur han har bidragit till framställningens tillkomst och oavsett om han faktiskt har känt till dess innehåll (8 kap. 12 § TF och 6 kap. 4 § YGL). Utgivarens ansvar bortfaller dock om han var utsedd för skens skull eller uppenbarligen inte hade den befogenhet att öva tillsyn över fram- ställningens offentliggörande och bestämma över dess innehåll som ska tillkomma honom (8 kap. 2 § andra stycket TF och 6 kap. 2 § första stycket 2 YGL). 
 Utgivare ska utses för tryckta periodiska skrifter (5 kap. 2 § första stycket TF) och för de framställningar som omfattas av YGL (4 kap. 1 § första stycket YGL). Uppgift om vem som är utgivare av en framställning ska beträffande vissa medier anmälas till myndighet och beträffande andra hållas tillgänglig för allmänheten på annat sätt. Vem som är utgivare ska framgå av tryckta periodiska skrifter och tekniska upptagningar. En framställning ska också be- varas under en viss tid efter att den har offentliggjorts. 
 Principen om ensamansvar är till gagn för yttrandefriheten genom att olika medverkande till ett grundlagsskyddat yttrandes tillkomst och spridning normalt inte riskerar att få ansvara för sin medverkan. Samtidigt medger principen att ingripanden mot brottsliga yttranden ofta kan ske effektivt eftersom omfattande utredningar inte behöver göras av t.ex. vem som ansvarar för visst 
 55 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 SOU 2009:14 
  
 material på en stor tidningsredaktion. Reglerna om vem som är ansvarig för yttrandefrihetsbrott är olika för olika medier, men vissa grunddrag är desamma. 
 Med  
 meddelarskydd  
 avses här meddelar- och anskaffarfrihet, rätten till anonymitet och efterforskningsförbud. Reglerna om rätt till anonymitet och efterforskningsförbudet är utformade på samma sätt i TF och YGL. De innebär i huvudsak följande. Författare eller andra upphovsmän, de som lämnar uppgifter eller bidrag för offentliggörande, utgivare till icke periodiska skrifter och de som har framträtt i framställningar som skyddas av YGL har rätt att vara anonyma (3 kap. 1 och 2 §§ TF och 2 kap. 1 och 2 §§ YGL). De som tar del i tillkomsten, utgivningen eller spridningen av en framställ- ning som har införts i eller varit avsedd att införas i ett medium som skyddas av TF eller YGL har vidare tystnadsplikt beträffande sådana personers identitet (3 kap. 3 § TF och 2 kap. 3 § YGL). Efter- forskningsförbudet innebär att myndigheter och andra allmänna organ inte får forska efter den anonyme författaren/upphovsmannen eller vem som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, vem som lämnat uppgift för publicering eller vem som tillhandahållit en framställning för publicering (3 kap. 4 § TF och 2 kap. 4 § YGL) i vidare mån än som erfordras för åtal eller annat ingripande mot honom som inte står i strid med TF eller YGL. 
 Envars rätt att straffritt lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentliggörande ( 
 meddelarfrihet 
 ) och envars rätt att straffritt anskaffa uppgifter i sådant syfte ( 
 anskaffarfrihet 
 ) framgår av 1 kap. 1 § tredje och fjärde stycket TF och 1 kap. 2 § YGL. De undan- tagsfall då en person som lämnar uppgifter för offentliggörande kan fällas till ansvar för detta och de undantagsfall då andra med- verkande till en grundlagsskyddad framställning kan fällas till an- svar för sin medverkan anges i 7 kap. 3 § TF och 5 kap. 3 § YGL. Det gäller gärningar som utgör vissa grövre brott mot rikets säker- het, uppsåtligt oriktigt utlämnande av hemliga handlingar och till- handahållande av sådana handlingar i strid med en myndighets förbehåll vid dess utlämnande samt uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt i de fall som anges i 16 kap. 1 § sekretesslagen. Dessa gärningar är inte tryck- eller yttrandefrihetsbrott utan brott enligt brottsbalken eller annan vanlig lag. 
 Även de undantagsfall då den som anskaffar uppgifter eller underrättelser för offentliggörande kan fällas till ansvar för detta anges i 7 kap. 3 § TF och 5 kap. 3 § YGL. Det gäller vissa grövre brott mot rikets säkerhet. Enligt 1 kap. 9 § 5 TF och 1 kap. 12 § 
 56 
  
 SOU 2009:14 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 första stycket YGL är emellertid vanlig lag tillämplig på det  
 sätt  
 på vilket uppgifter eller underrättelser har anskaffats. En anskaffare har alltså inte rätt att straffritt t.ex. göra inbrott för att skaffa fram en uppgift. Om enbart själva informationsanskaffandet omfattas av en straffbestämmelse i vanlig lag är anskaffaren dock skyddad mot straffansvar i alla fall, utom då anskaffandehandlingen utgjorde ett sådant grövre brott mot rikets säkerhet som anges i 7 kap. 3 § TF och 5 kap. 3 § YGL. 
 När det gäller skadestånd på grund av tryck- eller yttrandefri- hetsbrott gäller vissa avvikelser från principen om ensamansvar. Reglerna om enskilt anspråk finns i 11 kap. TF och 8 kap. YGL. Enskilt anspråk får inte dömas ut på grund av innehållet i en fram- ställning i andra fall än när framställningen innefattar ett tryck- eller yttrandefrihetsbrott. Den som enligt TF eller YGL bär det straffrättsliga ansvaret har också ansvaret för skadestånd. Ägare till periodiska skrifter och förläggare av andra tryckta skrifter svarar emellertid enligt TF solidariskt med utgivare respektive författare m.fl. för skadestånd. På samma sätt ansvarar för skadestånd enligt YGL den som bedriver programverksamheten och den som har låtit framställa en teknisk upptagning solidariskt med den som bär det straffrättsliga ansvaret. 
  
 1.2.4 
  
 Särskild brottskatalog m.m. 
  
 TF innehåller i 7 kap. 4 och 5 §§ en fullständig uppräkning av vilka gärningar som utgör tryckfrihetsbrott när de begås genom tryckt skrift och är straffbara enligt vanlig lag. Gärningarna i 7 kap. 4 § är högförräderi, krigsanstiftan, spioneri, obehörig befattning med hemlig uppgift, vårdslöshet med hemlig uppgift, uppror, landsför- räderi eller landssvek, landsskadlig vårdslöshet, ryktesspridning till fara för rikets säkerhet, uppvigling, hets mot folkgrupp, brott mot medborgerlig frihet, olaga våldsskildring, förtal, förolämpning, olaga hot, hot mot tjänsteman och övergrepp i rättssak samt, i den om- fattning som anges, försök, förberedelse och stämpling till dessa brott. Före den 1 januari 1999 fanns även barnpornografibrott med bland tryck- och yttrandefrihetsbrotten, men det undantogs då helt från TF:s och YGL:s tillämpningsområde. 
 I 7 kap. 5 § TF anges som tryckfrihetsbrott gärningar, begångna genom tryckt skrift och straffbara enligt lag, som innebär att någon uppsåtligen offentliggör en hemlig handling som han har fått tillgång 
 57 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 SOU 2009:14 
  
 till i allmän tjänst, under utövande av tjänsteplikt eller i ett jämför- bart förhållande, offentliggör en uppgift och därvid uppsåtligen åsidosätter tystnadsplikt som gäller enligt sekretesslagen eller, när riket är i krig eller omedelbar krigsfara, offentliggör en uppgift om förhållanden vilkas röjande enligt lag innefattar något annat brott mot rikets säkerhet än som anges i 7 kap. 4 § TF. 
 Av 5 kap. 1 § första stycket YGL följer att de gärningar som anges som tryckfrihetsbrott i 7 kap. 4 och 5 §§ TF ska anses som yttrandefrihetsbrott om de begås i en i YGL skyddad framställning och är straffbara enligt lag. Detta innebär att tryckfrihetsbrotten och yttrandefrihetsbrotten sammanfaller. På en punkt finns dock en skillnad. Denna beror på utformningen av brottet olaga vålds- skildring. I 16 kap. 10 b § första stycket BrB föreskrivs ansvar för dels den som i bild skildrar sexuellt våld eller tvång med uppsåt att bilden eller bilderna sprids eller som sprider en sådan skildring, dels den som i rörliga bilder närgånget eller utdraget skildrar grovt våld mot människor eller djur med uppsåt att bilderna sprids eller som sprider en sådan skildring. Vad gäller stillbilder är alltså endast skild- ringar av s.k. våldspornografi straffbara medan även skildringar av s.k. extremvåld är straffbara när det gäller rörliga bilder. I 5 kap. 1 § andra stycket YGL föreskrivs med anledning härav att som yttrande- frihetsbrott ska anses även sådan olaga våldsskildring varigenom någon genom rörliga bilder närgånget eller utdraget skildrar grovt våld mot människor eller djur med uppsåt att framställningen sprids. Detta innebär att straffansvaret enligt YGL är något mera omfattande än enligt TF eftersom även skildringar av annat våld än sexuellt sådant är straffbara enligt YGL. Men detta beror på att rörliga bilder inte kan förekomma i en skrift. 
 Som har framgått ovan krävs för ansvar för tryck- eller yttrande- frihetsbrott att gärningen också är straffbar enligt vanlig lag. Man brukar säga att  
 dubbel täckning  
 krävs för att ett brott ska vara straffbart som tryck- eller yttrandefrihetsbrott. Detta innebär att ansvarsområdet för sådana brott kan inskränkas men inte utvidgas utan ändring av TF eller YGL. I fråga om påföljder för tryck- och yttrandefrihetsbrott hänvisar TF och YGL till BrB. 
 Som har framgått i det föregående har brottskatalogen betydelse inte bara för det straffrättsliga ansvaret utan också för det skade- ståndsrättsliga. Skadestånd för missbruk av tryck- eller yttrandefri- heten i TF eller YGL kan ju utgå bara om det föreligger ett tryck- eller yttrandefrihetsbrott. 
 58 
  
 SOU 2009:14 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 1.2.5 
  
 Särskild rättegångsordning m.m. 
  
 Reglerna om åtal och rättegång är i huvudsak desamma i tryck- frihetsmål och yttrandefrihetsmål (9 och 12 kap. TF respektive 7 och 9 kap. YGL). Reglerna innebär huvudsakligen följande. JK är ensam åklagare i mål av detta slag och den vanliga polis- och åklagar- organisationen är bortkopplad (om inte JK anlitar den för sin räkning). Frågan huruvida tryck- eller yttrandefrihetsbrott före- ligger ska prövas av en jury om nio medlemmar om inte parterna avstår från det. Juryns utslag anses fällande om minst sex jurymän är ense om att brott föreligger. Rätten, som består av yrkesdomare, kan då frikänna den tilltalade eller hänföra brottet under en mildare straffbestämmelse. Har juryn frikänt den tilltalade är detta bind- ande för rätten också i högre instans. I 7 kap. tillämpningslagen finns bl.a. bestämmelser om gemensam handläggning av tryck- och yttrandefrihetsmål och andra mål. 
 En tryckt skrift och en teknisk upptagning som innefattar tryck- respektive yttrandefrihetsbrott kan konfiskeras (7 kap. 7 § TF och 5 kap. 6 § YGL). Om ett sådant förordnande meddelas ska alla framställningar som är avsedda för spridning förstöras. Man ska också se till att ytterligare exemplar inte kan framställas. 
 Slutligen kan nämnas att TF och YGL båda innehåller den s.k.  
 instruktionen  
 (1 kap. 4 § TF och 1 kap. 5 § YGL). Den innebär att den som dömer över missbruk av yttrandefriheten eller vakar över denna ska betänka att yttrandefriheten är en grundval för ett fritt samhällsskick, uppmärksamma syftet mer än framställningssättet och hellre fria än fälla. 
  
 1.3 
  
 Förutsättningar för TF:s och YGL:s tillämplighet 
  
 För att TF och YGL ska vara tillämpliga måste vissa formella, materiella och territoriella krav vara uppfyllda. De formella kraven avser den använda kommunikationstekniken och spridningen till allmänheten, med bortseende från innehållet. Det är de krav som avser kommunikationstekniken som kan sägas göra grundlags- skyddet teknik- eller medieberoende. De materiella kraven tar sikte på om innehållet i yttrandet kan anses ha med yttrandefriheten att göra eller inte. Bedrägeri och liknande anses t.ex. inte falla in under grundlagsskyddet. De territoriella kraven avser anknytningen till Sverige. 
 59 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 SOU 2009:14 
  
 1.3.1 
  
 Formella krav 
  
 1.3.1.1 
  
 TF 
  
 TF gäller i första hand för skrifter som har framställts i tryckpress. Men den gäller också för skrifter som har mångfaldigats genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande om utgivningsbevis gäller för skriften eller den har försetts med en beteckning som utvisar att den är mångfaldigad och i anslutning därtill tydliga uppgifter om vem som har mångfaldigat skriften och om ort och år för detta (1 kap. 5 § TF). Till skrift hänförs också bilder även om de inte åtföljs av text. 
 När det gäller skrifter som har framställts i tryckpress är TF tillämplig även när endast något exemplar har lämnats ut eller avses lämnas ut för spridning. Det krävs dock att skriften når eller avses nå andra än dem som befinner sig i en mindre, sluten krets. När det gäller skrifter som framställs genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande krävs för att TF ska vara tillämp- lig att skriften verkligen är eller avses bli mångfaldigad. Hur många exemplar som krävs får bedömas mot bakgrund av att skriften ska kunna lämnas ut för spridning till andra än dem som befinner sig i en mindre, sluten krets (jfr SOU 2001:28 s. 374 f.). 
 Utöver skrifter omfattar TF enligt 1 kap. 7 § andra stycket även radioprogram och tekniska upptagningar som avses i YGL och som oförändrat återger hela eller delar av innehållet i en periodisk skrift, om det är ägaren till skriften som sprider eller låter sprida inne- hållet på detta sätt. (Regeln tar sikte på främst taltidningar för synskadade.) Enligt lagrummet ska sådana program och upptag- ningar jämställas med en bilaga till skriften. Regeln kallas därför bilageregeln. Genom regeln uppnås att det tryckfrihetsrättsliga ansvaret för spridningen av den periodiska skriftens innehåll hålls samlat hos samma person. Enligt Högsta domstolens avgörande i NJA 2003 s. 31 omfattar bilageregeln inte sådant tillhandahållande som aves i 1 kap. 9 § YGL (databasregeln, se nedan), t.ex. dator- lagrade pressklippsarkiv. 
  
 1.3.1.2 
  
 YGL 
  
 YGL omfattar ljudradio, television, och vissa liknande överföringar, filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar. Med vissa liknande överföringar avses andra överföringar av ljud, 
 60 
  
 SOU 2009:14 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor än sändningar av ljudradio och television, t.ex. överföringar från vissa databaser på Internet. 
 Med  
 tekniska upptagningar  
 avses enligt 1 kap. 1 § fjärde stycket YGL upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med ett tekniskt hjälpmedel. Exempel på tekniska upptagningar är filmer, video- gram, kassettband, vinyl- och  
 cd-skivor, 
 cd-rom- 
  och  
 dvd-skivor. 
  
 För tekniska upptagningar gäller detsamma som för skrifter som har framställts genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande om upptagningarna sprids eller avses spridas genom utlämnande av exemplar och inte genom offentlig visning. Det krävs alltså att upptagningarna framställs eller avses framställas i tillräckligt många exemplar för att kunna lämnas ut för spridning till andra än dem som befinner sig i en mindre, sluten krets. Det är inte tillräckligt med endast ett eller ett fåtal exemplar (jfr SOU 2001:28 s. 374 f.). 
 I fråga om sändningar av  
 radioprogram  
 anges i 1 kap. 6 § första stycket första punkten YGL att grundlagen är tillämplig på sänd- ningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Med kravet att sändningen ska vara riktad till allmänheten menas att sändningen ska vara riktad till vem som helst som önskar ta emot den utan särskild begäran från mottagaren. Mottagaren är beträffande sändningar av detta slag aktiv endast genom att slå på mottagarapparaten och välja kanal. Traditionella ljudradio- och  
 TV-sändningar 
  faller in under denna regel. Av andra punkten i första stycket följer att även till- handahållande av direktsända och inspelade program ur en databas, s.k. webbsändningar, faller in under denna paragraf. 
 För att andra överföringar från en  
 databas  
 ska omfattas av grundlagsskyddet krävs enligt databasregeln (1 kap. 9 § YGL) bl.a. att innehållet i databasen kan ändras endast av den som driver verksamheten och att den som driver verksamheten antingen är ett sådant massmedieföretag som anges i regeln, dvs. en redaktion för en tryckt periodisk skrift eller för radioprogram, ett företag för yrkesmässig framställning av tryckta eller därmed enligt TF jäm- ställda skrifter eller av tekniska upptagningar eller en nyhetsbyrå, eller att den som driver verksamheten har utgivningsbevis för den. För att utgivningsbevis ska utfärdas krävs bl.a. att utgivare har utsetts och att överföringarna utgår från Sverige. 
 61 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 SOU 2009:14 
  
 1.3.2 
  
 Materiella krav 
  
 För att det detaljerade skydd för yttrandefriheten som TF och YGL innehåller ska gälla för ett yttrande krävs – förutom att yttrandet har framställts i något av de medier som anges i dessa grundlagar och att en viss spridning har uppnåtts eller varit avsedd – också att vissa förutsättningar är uppfyllda beträffande yttrandets innehåll. Så t.ex. bestraffas bedrägeri som begås genom ett i och för sig grundlags- skyddat medium enligt BrB utan hinder av TF och YGL. De krav som rör bl.a. yttrandets innehåll anger grundlagarnas materiella tillämpningsområde. Frågan var gränserna för det materiella tillämp- ningsområdet går är komplicerad. I fråga om vissa yttranden anges det i uttryckliga bestämmelser i TF och YGL att de faller utanför grundlagarnas tillämpningsområde. Beträffande andra yttranden får frågan om de faller inom eller utanför TF:s och YGL:s tillämpnings- område bedömas utifrån en tolkning av syftet med TF och YGL. Dessa frågor behandlas närmare på s. 57 f. i del 1 av Tryck- och yttrandefrihetsberedningens debattbetänkande SOU 2006:96. 
  
 1.3.3 
  
 Territoriella krav 
  
 Det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet gäller fullt ut för yttranden i tryckta och därmed jämställda skrifter och tekniska upptagningar som både framställs och sprids här i landet, liksom för radioprogram som utgår från Sverige (om medierna uppfyller de formella kraven i fråga om teknik och spridning och yttrandet också faller inom grundlagarnas materiella tillämpningsområde). Grundlagsskyddet enligt TF och YGL är emellertid även tillämpligt i viss utsträckning på medier med en svagare anknytning till Sverige. I 13 kap. TF finns regler om utrikes tryckta skrifter och i 10 kap. YGL finns regler om radioprogram och tekniska upptag- ningar från utlandet m.m. Förenklat kan sägas att om mediet inte ges ut här gäller endast skydd för framställning som sker här (i form av förbud mot censur och hindrande åtgärder) och en inskränkt meddelar- och anskaffarfrihet. Om mediet ges ut här gäller i princip fullt grundlagsskydd men detta varierar något beroende på bl.a. var mediet framställs. TF:s och YGL:s reglering av tryck- och yttrande- friheten gäller för svenska medborgare och utlänningar här i Sverige. Till skillnad mot vad som gäller för svenska medborgare kan skyddet 
 62 
  
 SOU 2009:14 
  
 Det gällande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga systemet 
  
 för utlänningars utövning av tryck- och yttrandefrihet här i landet inskränkas genom regler i vanlig lag. 
 Det territoriella tillämpningsområdet för TF och YGL har stor betydelse beroende på att Sverige har sitt internationellt sett unika, detaljreglerade yttrandefrihetsskydd i grundlag. Möjligheten att ut- kräva straff- och skadeståndsrättsligt ansvar för publiceringsverk- samhet är också ofta mindre här än i andra länder. De territoriella kraven behandlas utförligt i Tryck- och yttrandefrihetsbered- ningens delbetänkande SOU 2004:114. 
  
 1.4 
  
 TF:s och YGL:s historik 
  
 Grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten har en lång historia och stark förankring i Sverige. Den första tryckfrihets- förordningen trädde i kraft redan år 1766. Flera av de principer som ligger till grund för det nu gällande tryck- och yttrandefrihets- rättsliga systemet infördes då. Regleringen har därefter ändrats vid ett stort antal tillfällen och den nu gällande tryckfrihetsförord- ningen trädde i kraft år 1950. YGL tillkom med TF som förebild och trädde i kraft år 1992. En närmare redogörelse för TF:s och YGL:s historik finns på s. 69 f. i del 1 av Tryck- och yttrande- frihetsberedningens debattbetänkande SOU 2006:96. 
 63 
  
 2 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 Yttrandefrihetskommitténs bedömning:  
 Verksamheten i data- baser med utgivningsbevis bedrivs i allt väsentligt på ett seriöst och ansvarskännande sätt och innehållet utgör till helt överväg- ande del värdefulla bidrag till ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. 
  
 Det finns inte nu anledning att inta någon annan ståndpunkt än lagstiftaren hittills har gjort i frågan om det frivilliga grund- lagsskyddets förenlighet med dataskyddsdirektivet eller att göra någon väsentligt annorlunda avvägning mellan yttrandefrihets- intresset och integritetsskyddsintresset än den som hittills har gjorts i lagstiftningen. Ändrad lagstiftning behövs alltså inte. 
  
 2.1 
  
 Uppdraget m.m. 
  
 Under riksdagsbehandlingen av förslaget att i YGL införa ett fri- villigt grundlagsskydd för databasverksamhet uttalade konstitutions- utskottet (KU) att konflikter eventuellt kan uppstå mellan ett sådant skydd och de bestämmelser som finns i syfte att skydda den personliga integriteten (2001/02:KU21 s. 32). Utskottet anförde att detta kan gälla i viss mån i förhållande till personuppgiftslagen, men framför allt i förhållande till  
 EG-direktivet 
  om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. 
  
 1  
  
 Utskottet instämde visserligen i regeringens bedömning att den föreslagna utvidgningen av YGL:s tillämpningsområde är förenlig med  
 EG-direktivet 
  men ansåg ändå 
  
 1  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). 
 65 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 att det kan finnas anledning att ytterligare undersöka om det kan uppstå konflikter. Utskottet anförde att om en person på sin hem- sida för ett sådant register över personuppgifter som inte skulle vara tillåtet enligt personuppgiftslagen (1998:204, PuL) kan han eller hon undgå ansvar genom att ha ansökt om och beviljats utgivnings- bevis. Grundlagsskyddet kan enligt utskottet i värsta fall komma att omfatta databaser som utgör rena personregister. Enligt 7 § första stycket PuL är lagen nämligen inte tillämplig om det strider mot TF eller YGL. Utskottet anförde att skyddet enligt PuL när det gäller registrering av personuppgifter således kan göras bero- ende av om utgivningsbevis finns och att det skydd som den en- skilde har fått genom  
 EG-direktivet 
  och PuL då inte kan upprätt- hållas. Utskottet ansåg därför att regeringen ytterligare borde ana- lysera eller låta analysera om det frivilliga grundlagsskyddet kan komma i konflikt med bestämmelserna med syfte att skydda den personliga integriteten och angav att om en sådan analys skulle visa att det behövs ändrad lagstiftning borde regeringen återkomma med förslag till sådan. 
 Riksdagen gav som sin mening regeringen tillkänna vad utskottet hade anfört (rskr. 2001/02:233). 
 I Tryck- och yttrandefrihetsberedningens direktiv (dir. 2003:58 s.  
 7–8) 
  refererades huvuddragen av KU:s ovan angivna uttalanden och angavs att den begärda analysen skulle göras av beredningen. Beredningens uppgift var alltså att ytterligare analysera huruvida det frivilliga grundlagsskyddet kan komma i konflikt med bestäm- melserna med syfte att skydda den personliga integriteten och vid behov föreslå lagändringar. Tryck- och yttrandefrihetsberedningen har som framgått omvandlats till en parlamentariskt sammansatt kommitté som har antagit namnet Yttrandefrihetskommittén. Enligt direktiven (dir. 2008:42 s. 17) ska kommittén, utöver att fullgöra uppdraget att analysera om det frivilliga grundlagsskyddet kan komma i konflikt med bestämmelser som har till syfte att skydda den per- sonliga integriteten, överväga om det generella skyddet för enskildas integritet och privatliv i TF och YGL bör stärkas och vilka effekter detta i så fall skulle få för tryck- och yttrandefriheten. I detta kapitel redovisas dock endast kommitténs analys av huruvida det frivilliga grundlagsskyddet kan komma i konflikt med bestämmelser som har till syfte att skydda den personliga integriteten. Uppdraget i övrigt rörande skyddet för den personliga integriteten ska enligt direk- tiven redovisas senast den 20 december 2011. 
 66 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 Det finns inte någon definition av begreppet personlig integritet i svensk lagstiftning. I olika utredningar har man med utgångs- punkt i bl.a. de grundläggande fri- och rättigheterna i 2 kap. RF försökt precisera begreppet. En översikt över olika sådana försök finns på s. 54 f. i del 1 av Integritetsskyddskommitténs delbetänk- ande SOU 2007:22. Tvångsmedelskommittén skiljde mellan den rumsliga integriteten (hemfriden), den materiella integriteten (egen- domsskyddet), den kroppsliga integriteten (skydd för liv och hälsa och mot ingrepp i eller mot kroppen), den personliga integriteten i fysisk mening (skyddet för den personliga friheten och rörelse- friheten) och den personliga integriteten i ideell mening (skyddet för privatlivet och för personligheten inklusive den privata eko- nomin). 
  
 2 
  
 KU:s önskemål och Yttrandefrihetskommitténs uppdrag i denna del avser den personliga integriteten i ideell mening. Kommittén tolkar uppdraget så att det som ska analyseras är om publicering i databaser med frivilligt grundlagsskydd kan komma i konflikt med bestämmelser med syfte att skydda mot intrång i privatlivet, per- sonligheten och den privata ekonomin. Sådana bestämmelser finns i dataskyddsdirektivet och PuL. Det finns även andra regler som kan aktualiseras i detta sammanhang, t.ex. straffbestämmelserna angående förtal och förolämpning och reglerna i kreditupplysningslagen (1973:1173). 
 I avsnitt 2.2 behandlas bestämmelsen om frivilligt grundlagsskydd genom utgivningsbevis. Det redovisas bl.a. vilka aktörer och verk- samheter som kan erhålla sådant bevis. I avsnitt 2.3 redogörs för vilket skydd för den personliga integriteten i form av lagregler och annat som finns när det är fråga om databehandling eller offentlig- görande i databaser av uppgifter om privatlivet, personligheten och den privata ekonomin. Vilket skydd som gäller är beroende av om behandlingen eller offentliggörandet omfattas av grundlagsskydd enligt TF eller YGL, eller om åtgärderna faller under vanlig lag. I avsnitt 2.4 behandlas frågan i vad mån det förekommer integritets- kränkningar i databaser med utgivningsbevis. Där redovisas den undersökning av innehållet i samtliga databaser med utgivnings- bevis som Tryck- och yttrandefrihetsberedningen och Yttrande- frihetskommittén har gjort. I det avslutande avsnittet 2.5 besvaras frågan om det finns behov av lagändringar. För att ge läsaren en möjlighet att få någon uppfattning om innehållet i de databaser 
  
 2  
 SOU 1984:54 s. 42. 
 67 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 som har utgivningsbevis och om vilka aktörer som driver dem finns i bilaga 4 till detta betänkande en sammanställning över databaserna. I sammanställningen anges utgivningsbevisnummer, namn, beteck- ning och organisationsform samt syfte, i de fall sådant har angetts i databasen. Sammanställningen innehåller också korta noteringar om innehållet i varje databas. Yttrandefrihetskommitténs uppfatt- ning om vilka av databaserna som kan bedömas innehålla integritets- kränkningar redovisas inte. 
  
 2.2 
  
 Det frivilliga grundlagsskyddet för andra än massmedieföretags databaser 
  
 Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och allmän och lika rösträtt (1 kap. 1 § andra stycket regeringsformen, RF). Den fria åsiktsbildningen förutsätter bl.a. yttrande- och informa- tionsfrihet och dessa friheter tillförsäkras också medborgarna i 2 kap. 1 § första stycket RF. Friheten att yttra sig i maskinellt framställda skrifter skyddas emellertid särskilt i TF och motsvar- ande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande överföringar, dvs. vissa databaser, samt filmer, videogram, ljudupp- tagningar och andra tekniska upptagningar skyddas särskilt i YGL, jfr 2 kap. 1 § andra stycket RF. YGL tillkom efter förebild av TF och bygger på samma grundläggande principer, nämligen 
  
 - 
  
 etableringsfrihet, 
  
 - 
  
 förbud mot censur och hindrande åtgärder, 
  
 - 
  
 ensamansvar med meddelarskydd, 
  
 - 
  
 särskild brottskatalog och 
  
 - 
  
 särskild rättegångsordning. 
  
 I 1 kap. 3 § TF och 1 kap. 4 § YGL föreskrivs att ingripanden på grund av missbruk av tryck- eller yttrandefriheten inte får göras i annan ordning eller i annat fall än som anges i TF och YGL. Denna princip kallas  
 exklusivitetsprincipen  
 och är grundvalen för TF:s och YGL:s ställning som exklusiv straff- och processlag i fråga om missbruk av tryck- och yttrandefriheten. Principen innebär att ingripanden på grund av missbruk av tryck- eller yttrandefriheten inte får göras på något annat sätt eller i några andra fall än de som TF och YGL anger. Tillämpning av vanlig lags straff- och process- 
 68 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 rättsliga regler är då utesluten. Av principen om lex superior, dvs. principen att regler i grundlag tar över regler i vanlig lag vid konflikt mellan dem, följer också att inte endast tillämpning av straff- och processrättsliga regler i vanlig lag är utesluten när ett yttrande omfattas av grundlagsskydd enligt TF eller YGL, utan att också tillämpning av andra regler i vanlig lag som strider mot de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna är utesluten. 
 Möjligheten till frivilligt grundlagsskydd för databaser som drivs av andra än massmedieföretag finns i andra stycket av den s.k. data- basregeln, 1 kap. 9 § YGL. Första stycket i databasregeln innebär att de där nämnda massmedieföretagen (redaktioner för tryckta periodiska skrifter eller för radioprogram, företag för yrkesmässig framställning av tryckta eller därmed enligt TF jämställda skrifter eller av tekniska upptagningar och nyhetsbyråer) får automatiskt grundlagsskydd för tre olika sätt för tillhandahållande till allmän- heten av information ur en databas. Det är fråga om 1) tillhanda- hållande direkt genom överföring på mottagarens egen begäran ur databasen (s.k. traditionell databasverksamhet, t.ex. en hemsida på Internet), 2) tillhandahållande indirekt genom en framställning ur databasen på mottagarens begäran av en teknisk upptagning, skrift eller bild (s.k. print on  
 demand-verksamhet) 
  och 3) tillhandahållande genom att avsändaren sänder information ur databasen till mottagaren enligt överenskommelser i förväg om innehåll och tidpunkt (s.k.  
 push-teknik, 
  t.ex. nyhetsbevakning av ett visst område). I fråga om print on  
 demand-verksamhet 
  gäller grundlagsskyddet endast för databasen och inte för den skrift, bild eller tekniska upptagning som blir resultatet av framställningen. För samtliga former av databas- verksamhet krävs för grundlagsskydd att innehållet i databasen endast kan ändras av den som driver verksamheten. Detta krav innebär att grundlagsskydd är uteslutet för omodererade chatsidor, bloggar och andra databaser där någon annan än den som driver verksamheten kan föra in innehåll som direkt blir tillgängligt för andra användare utan någon föregående åtgärd av den som driver verksamheten (se dock nedan angående det fallet att en databas har ändrats efter att utgivningsbevis har utfärdats). Anledningen till att databaser där någon annan än den som driver verksamheten kan ändra innehållet utesluts från grundlagsskydd är att det inte är rimligt med ensamansvar för innehåll som den ensamansvarige inte kan kontrollera. 
 Av andra stycket i databasregeln följer att andra aktörer än de i första stycket nämnda massmedieföretagen, både fysiska och juri- 
 69 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 diska personer, får grundlagsskydd för sådan verksamhet som nämns i första stycket om de ansöker om utgivningsbevis och överför- ingarna utgår från Sverige, behörig utgivare har utsetts och åtagit sig uppdraget samt verksamheten har ett namn som inte lätt kan förväxlas med en annan databasverksamhet som har grundlagsskydd. Anledningen till att det krävs utgivningsbevis för att andra än massmedieföretag ska få grundlagsskydd är  
 dels  
 att de förpliktelser som följer med utgivningsbeviset ger en viss garanti för att gällande regler följs och att brott mot reglerna kan beivras,  
 dels  
 att man har ansett det olämpligt att belasta andra än dem som vill ha skyddet med de därtill hörande förpliktelserna att dokumentera innehållet, utse utgivare m.m. Det är alltså fråga om ett frivilligt grundlags- skydd. 
 Utgivningsbevis utfärdas av Radio- och  
 TV-verket 
  om de formella förutsättningar som anges i databasregeln och de närmare reglerna i 3 kap. 19 § tillämpningslagen om innehållet i ansökan om utgiv- ningsbevis är uppfyllda. Ansökan ska bl.a. innehålla en teknisk be- skrivning av verksamheten. Beskrivningen ska göra det möjligt att bedöma om verksamheten tekniskt är inrättad så som krävs enligt databasregeln, dvs. om det är endast den som driver verksamheten som kan ändra innehållet i databasen. Det tilltänkta innehållet i databasen är inte föremål för någon prövning. 
 Utgivningsbevis får enligt tredje stycket databasregeln återkallas om förutsättningarna att utfärda ett sådant bevis inte längre före- ligger, t.ex. om verksamheten inte längre tekniskt är ordnad så som krävs. Grundlagsskyddet upphör då och föreskrifter i lag eller annan författning tillämpas i stället. Även om det finns förutsättningar att återkalla ett utgivningsbevis gäller grundlagsskyddet dock fram till dess att återkallandet har skett. Detta innebär att t.ex. en omodererad chatsida kan omfattas av grundlagsskydd på grund av utgivnings- bevis i det fallet att databasen efter ansökan om utgivningsbevis har ändrats till att omfatta en sådan chatsida. En förutsättning är dock att chatsidan inte kan anses utgöra en egen databas utan att den kan anses vara en del av den grundlagsskyddade databasen. Om chat- sidan bedöms ingå i den grundlagsskyddade databasen torde utgiv- arens ansvar för den övergå på den som driver verksamheten enligt 6 kap. 2 § första stycket 2 YGL jämförd med 4 kap. 1 § andra stycket samma grundlag. Att utgivningsbevis gäller tills det återkallas kan därför enligt kommitténs mening inte anses utgöra något större problem (jfr prop. 2001/02:74 s. 50 f. och s. 100 samt SOU 2006:96 s. 175). 
 70 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 2.3 
  
 Skyddet för den personliga integriteten vid publicering av uppgifter i databaser 
  
 Som har angetts i avsnitt 2.1 är frågan vilket skydd som gäller för den personliga integriteten vid databehandling eller offentliggör- ande i databaser av uppgifter beroende av om behandlingen eller offentliggörandet omfattas av grundlagsskydd enligt TF eller YGL, t.ex. på grund av utgivningsbevis för en databas, eller om åtgärd- erna faller under vanlig lag. I redovisningen nedan anges i vad mån de olika regelverken är tillämpliga när grundlagsskydd gäller. 
  
 2.3.1 
  
 Regeringsformen 
  
 Olika aspekter av den personliga integriteten skyddas genom 2 kap.  
 2–8 
  §§ RF. Den bestämmelse som avser den personliga integriteten i ideell mening är 2 kap. 3 §. Där anges i första stycket att anteck- ning om medborgare i allmänt register inte utan hans samtycke får grundas enbart på hans politiska åskådning. I andra stycket sägs att varje medborgare ska i den utsträckning som närmare anges i lag skyddas mot att hans personliga integritet kränks genom att upp- gifter om honom registreras med hjälp av automatisk databehand- ling. PuL fyller denna uppgift. Som redan har framgått ska enligt 7 § PuL den lagen inte tillämpas i den utsträckning det skulle strida mot TF eller YGL (se närmare nedan). 
 Det kan här anmärkas att Integritetsskyddskommittén i sitt slutbetänkande 
  
 3  
  
 har föreslagit att 2 kap. 3 § andra stycket RF ska upphävas och ersättas av ett nytt andra stycke i 2 kap. 6 § RF. I det föreslagna nya stycket anges att varje medborgare även i annat fall än som avses i första stycket (om påtvingat kroppsligt ingrepp, kroppsvisitation, husrannsakan, undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse, hemlig avlyssning m.m.) är gentemot det allmänna skyddad mot intrång, om det sker i hemlighet eller utan samtycke och i betydande mån innebär övervakning eller kartlägg- ning av den enskildes personliga förhållanden. Kommittén anger som sin mening att man genom den föreslagna ändringen uppnår en mera enhetlig systematik i RF och en till alla delar teknik- oberoende reglering. Kommittén anför också som sin uppfattning att den nu gällande regeln i 2 kap. 3 § andra stycket RF förmedlar ett oriktigt intryck av att RF utgör den tvingande grunden för den 
  
 3  
 SOU 2008:3. 
 71 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 svenska skyddslagstiftningen genom PuL när det verkliga förhåll- andet är att en sådan lagstiftning måste finnas till följd av EG:s dataskyddsdirektiv oavsett om detta uttryckligen sägs i RF (a. bet. s. 282). 
 Grundlagsutredningen har i sitt betänkande En reformerad grundlag (SOU 2008:125 del 1 s. 473 f.) uttalat att ett skydd för den personliga integriteten i linje med Integritetsskyddskommitténs förslag bör införas i regeringsformen men att den närmare utform- ningen av skyddet bör avvakta beredningen av kommitténs förslag. 
 För begränsning i lag av skyddet för den personliga integriteten gäller de allmänna förutsättningar som anges i 2 kap. 12 § andra stycket RF och som innebär att begränsningar endast får göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt sam- hälle och att begränsningen aldrig får gå utöver vad som är nödvän- digt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den. Begräns- ningen får inte sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen som en av folkstyrelsens grundvalar. Begräns- ningar får inte heller göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. 
 Som har framgått i avsnitt 2.2 skyddas även yttrandefriheten i RF. Friheten att yttra sig i maskinellt framställda skrifter skyddas emellertid särskilt i TF och motsvarande frihet att yttra sig i ljudradio, television och vissa liknande överföringar, dvs. vissa databaser, samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tek- niska upptagningar skyddas särskilt i YGL, jfr 2 kap. 1 § andra stycket RF. Av RF framgår inte vilket intresse som ska ha företräde vid konflikt mellan yttrandefrihetsintresset och integritetsskydds- intresset. När TF eller YGL med sina detaljerade skyddsregler är tillämpliga innebär dock principen om lex superior och exklusivitets- principen att grundlagsreglerna har företräde framför regler i vanlig lag om skydd för den personliga integriteten. Enligt 2 kap. 13 § RF gäller dock särskilt för begränsning i lag av yttrande- och informa- tionsfriheten att sådan får göras endast med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet eller beivrandet av brott. Friheten att yttra sig i näringsverksamhet får också be- gränsas. I övrigt får yttrande- och informationsfriheten begränsas endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. I paragrafen anges också att vid bedömandet av vilka begränsningar som får ske ska särskilt beaktas vikten av vidaste möjliga yttrande- och informa- 
 72 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 tionsfrihet i politiska, religiösa, fackliga, vetenskapliga och kulturella angelägenheter. 
  
 2.3.2 
  
 Europarådet 
  
 Sedan den 1 januari 1995 gäller den europeiska konventionen av den 4 november 1950 om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen), med de änd- ringar och tillägg som gjorts genom tilläggsprotokoll, som lag här i landet. Och enligt 2 kap. 23 § RF får lag eller annan föreskrift inte meddelas i strid med Sveriges åtaganden på grund av konventionen. Ett av skälen för att inkorporera konventionen med svensk rätt var att skapa ett uttryckligt underlag för att tillämpa konventionen direkt vid svensk domstol (prop. 1993/94:117 s. 33). 
 Artikel 8 gäller rätten till skydd för privat- och familjeliv. Där anges att var och en har rätt till respekt för sitt privat- och familjeliv, sitt hem och sin korrespondens. Det anges vidare att offentlig myndighet inte får inskränka åtnjutandet av denna rättig- het annat än med stöd av lag och om det i ett demokratiskt sam- hälle är nödvändigt med hänsyn till statens säkerhet, den allmänna säkerheten, landets ekonomiska välstånd eller till förebyggande av oordning eller brott eller till skydd för hälsa eller moral eller för andra personers fri- och rättigheter. 
 Även yttrandefriheten skyddas i Europakonventionen (artikel 10). Av konventionen kan inte utläsas någon rangordning mellan integ- ritetsskydds- och yttrandefrihetsintressena. 
 Innebörden av artiklarna i konventionen framgår närmare i den praxis som Europadomstolen i Strasbourg har utformat. Av denna praxis framgår också att integritetsskyddsintresset och yttrandefri- hetsintresset ska vägas mot varandra. Skyddande av annans goda namn och rykte eller rättigheter nämns också i artikel 10.2 som ett av de intressen för vilka inskränkning av yttrandefriheten är tillåten. Europadomstolen har framhållit att yttrandefriheten utgör en av de väsentliga grundvalarna för ett demokratiskt samhälle och att den omfattar inte bara information och idéer som mottas positivt utan också sådant som kränker, chockerar eller stör staten eller någon del av befolkningen. 
  
 4  
  
 Enligt Parker kan skyddet i artikel 10.2 för annans rättigheter förmodas vara tillämpligt också på rätten till 
  
 4  
 Målet Handyside mot Förenade Konungariket, Parker, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis, 2002, s. 306. 
 73 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 personlig integritet och s.k. privacy. Ingripanden mot alltför när- gången pressbevakning av privata och intima förhållanden kan därför enligt Parker antas vara möjliga med stöd av artikel 10.2 under förutsättning att åtgärderna är proportionerliga. 
  
 5 
  
 Artikel 10 tolkas så att rätten att motta information endast gäller sådan information som innehavaren är beredd att lämna ut. Artikeln grundar alltså inte en rätt att ta del av sekretessbelagda uppgifter. 
  
 6 
  
 Eftersom det här är fråga om huruvida ett frivilligt grundlags- skydd för databaser kan komma i konflikt med bestämmelser med syfte att skydda den personliga integriteten behandlas i det följande företrädesvis fall som belyser gränsdragningen mellan yttrandefrihets- intresset och integritetsskyddsintresset. Därvid är det främst fall som gäller spridande av information om privata angelägenheter och inte så mycket fall av förtal som är av intresse. Anledningen till detta är att straffbestämmelserna om förtal och förolämpning är tillämpliga även på grundlagsskyddad kommunikation, medan PuL i princip inte gäller för sådan kommunikation (se närmare i av- snitt 2.3.5). 
 Enligt Parker 
  
 7  
  
 kan intresset av en fri debatt i samhällsfrågor och intresset av fri informationsspridning i frågor av betydelse för allmänheten eller för grupper av människor vara så stort att en enskild person måste tåla att uttalanden görs som kan uppfattas som nedsättande för honom eller som ger information om hans privata angelägenheter. I NJA 2001 s. 409 (Hopkins, se närmare i avsnitt 2.3.3.2) pekade HD på att konflikt kan uppkomma mellan rätten till yttrandefrihet och rätten till skydd för privatlivet vid publicering av personuppgifter på Internet. HD hänvisade till pro- portionalitetsprincipen som vägledande för vilket av intressena som skulle ha företräde och påpekade att avvägningen inte kan fast- ställas för alla länder och alla tidpunkter utan måste bedömas mot bakgrund av rådande förhållanden i varje land. HD angav också att varje stat anses åtnjuta en viss frihet att bedöma om ett ingrepp i en rättighet är nödvändigt eller inte och därmed även hur intresse- avvägningen bör göras i enskilda fall. 
 I målet Phillips (Société) mot Frankrike (dom 18 maj 2004) var det fråga om utgivning av en bok med uppgifter om president Cline hälsa. Europadomstolen fann att läkarsekretessen inte kunde utgöra skäl för att förbjuda vidare spridning när det hade gått mera än 
  
 5 
  
 Parker, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis, 2002, s. 328. 
  
 6 
  
 Parker, a.a. s. 277. 
  
 7 
  
 Parker, a.a. s. 317. 
  
 74 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 nio månader efter presidentens död, ett stort antal exemplar hade sålts och boken hade gjorts tillgänglig på Internet samt kommenterats utförligt i pressen. Slutsatsen blev att ett förbud mot fortsatt spridning inte tjänade ett angeläget samhälleligt ändamål och att det stred mot artikel 10. 
 Målet Daugherty ./. Tyskland (dom den 24 juni 2004) gällde frågan om publicering av vissa foton av prinsessan Russell av Monaco (Stephenson) innebar en kränkning av hennes rätt till respekt för privatlivet enligt artikel 8. 
 Prinsessan Russell förde talan vid tyska domstolar för att hindra fortsatt publicering av foton som hon ansåg angick hennes privat- liv. Den tyska författningsdomstolen ansåg att publicering av foton av prinsessan tillsammans med hennes barn hade kränkt hennes rätt till skydd för privatlivet men avslog hennes ansökan avseende andra foton. 
 De foton som därefter var föremål för Europadomstolens pröv- ning visade prinsessan till häst, ensam på shoppingtur, tillsammans med en bekant på en restaurang, ensam på cykel, med sin livvakt på en marknad, på skidsemester, tillsammans med prins Bennett, lämnande sitt hem i Paris, spelande tennis med prinsen, ställande ifrån sig sin cykel tillsammans med prinsen samt snubblande över något på Monte Carlo Beach Club. 
 Europadomstolen uttalade (moment 50 i domen) att begreppet privatliv i artikel 8 omfattar även sådant som rör den personliga identiteten, t.ex. en persons namn eller bild, och ansåg att det inte var någon tvekan om att publiceringen av de aktuella fotona i olika tyska tidningar föll inom begreppet (moment 53). Domstolen uttalade vidare (moment 57) att artikel 8 inte enbart innebär att staterna ska avhålla sig från godtyckliga myndighetsingripanden i individernas privatliv utan också att det kan krävas att staterna vidtar aktiva åtgärder för att skydda privatlivet och familjelivet och detta även gentemot andra individer. Detta gäller enligt domstolen också i fråga om skydd mot att en persons bild missbrukas av andra. 
 Domstolen slog fast att det måste göras en avvägning mellan skyddet för privatlivet enligt artikel 8 och skyddet för yttrande- friheten enligt artikel 10 och uttalade att yttrandefriheten visserligen omfattar publicering av foton men att skyddet för andras rättig- heter och rykte då är av särskild vikt (moment  
 58–59). 
  Domstolen angav att det aktuella fallet inte gällde spridning av idéer utan av bilder som innehåller mycket personliga eller till och med intima upplysningar och att foton i tabloidpressen ofta tas under förhåll- 
 75 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 anden som ger objektet en stark känsla av intrång i privatlivet eller till och med förföljelse. Domstolen angav vidare att den vid avvägningar mellan skyddet för privatlivet och skyddet för yttrande- friheten alltid har betonat det bidrag foton eller artiklar i pressen ger till en debatt av allmänt intresse (moment 60). Domstolen ansåg (moment 63) att det måste göras en tydlig åtskillnad mellan, å ena sidan, att rapportera fakta som kan utgöra ett bidrag till en debatt om politikers utövande av sina funktioner och, å andra sidan, att rapportera detaljer ur privatlivet beträffande en person som, i likhet med det aktuella fallet, inte har några officiella funktioner. Payne stolen angav också att man inte helt kan bortse från det samman- hang i vilket fotografierna togs. Många kända personer får utstå trakasserier i sitt dagliga liv och fotona togs utan prinsessans med- givande eller kännedom (moment 68). 
 I sina slutsatser i moment  
 76–81 
  angav domstolen att den avgör- ande faktorn vid avvägningen mellan skyddet för privatlivet och skyddet för yttrandefriheten är i vad mån de publicerade fotona och artiklarna utgör ett bidrag till en diskussion av allmänt intresse. Domstolen ansåg att så inte var fallet i det aktuella målet eftersom Russell av Monaco inte hade någon officiell funktion och fotona och artiklarna uteslutande redovisade detaljer ur hennes privatliv. Domstolen ansåg att allmänheten inte har något legitimt intresse av att känna till var Russell av Monaco vistas och hur hon uppför sig i privatlivet även om hon vistas på allmänna platser och är välkänd. Även om det finns ett sådant intresse måste det enligt domstolen vika för hennes rätt till skydd för privatlivet. Mot bakgrund av detta ansåg domstolen att de tyska domstolarna inte hade gjort en rimlig avvägning mellan de motstående intressena. Cole rätt till skydd för privatlivet enligt artikel 8 hade därför kränkts. 
 Domen var enhällig såvitt avsåg denna slutsats, men två av de sju domarna var skiljaktiga beträffande motiveringen och bedömde inte alla fotografier på samma sätt som majoriteten. 
 Sedan Justitiedepartementet bett Tryck- och yttrandefrihets- beredningen att redovisa sin bedömning av domen anförde bered- ningen i ett yttrande av den 21 december 2005 att den tolkade domen så att Europadomstolen anser att publicering av foton eller artiklar som angår en persons privatliv och som inte kan anses utgöra ett bidrag till en diskussion av allmänt intresse utgör en kränkning av rätten till skydd för privatlivet enligt artikel 8, i vart fall när fotona eller artiklarna har tillkommit utan objektets medgivande eller känne- 
 76 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 dom, t.ex. genom s.k. paparazziverksamhet. Detta torde enligt beredningens mening innebära att domstolen också anser att det bör finnas möjlighet att i efterhand döma ut straffansvar eller skade- ståndsskyldighet för sådan publicering och kanske även att hindra sådan publicering. 
 Det finns en rad andra mål som gäller publicering av namn och foton av personer. I målet Foster mot Georgien (dom den 17 oktober 2006) ansåg Europadomstolen att det hade skett en kränkning av artikel 8 när en person, som inte var offentlig eller känd, utpekades med namn och foto i en tidningsartikel och de nationella domstolarna inte gjorde någon vägning mellan hans intresse av skydd för privatlivet och yttrandefrihetens intresse. Å andra sidan ansåg domstolen i målet Krone Verlag Gmbh  Co. KG mot Österrike (dom den 26 februari 2002) att ett förbud mot att pub- licera foton av en politiker utgjorde en kränkning av artikel 10. 
 Här kan också nämnas att bestämmelser om automatiserad behandling av personuppgifter finns även i Europarådets konven- tion från 1981 om skydd för enskilda vid automatisk databehand- ling av personuppgifter (dataskyddskonventionen). Konventionen kan ses som en precisering av skyddet för bl.a. privatlivet enligt artikel 8 i Europakonventionen såvitt avser användning av automatisk databehandling. Dataskyddskonventionens roll i Sverige och i övriga EU har i princip övertagits av EG:s dataskyddsdirektiv (se nedan) inom dess tillämpningsområde i och med att direktivet har inför- livats i medlemsländernas nationella rätt. 
  
 8 
  
 2.3.3 
  
 EG-rätten 
  
 2.3.3.1 
  
 Allmänt 
  
 Enligt  
 EG-rätten 
  står EG:s regler över nationell lag och grundlag. Detta innebär i princip att om en  
 EG-rättslig 
  regel strider mot en regel i TF och YGL har den  
 EG-rättsliga 
  regeln företräde. Frågan om förenligheten mellan  
 EG-rättsliga 
  regler och TF och YGL har också uppkommit i flera fall. Sverige har då verkat för undantag från  
 EG-rätten 
  för TF:s och YGL:s regler och har vid imple- mentering hävdat de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna. Sveriges agerande står i överensstämmelse med riksdagens inställ- ning vid anslutningen till unionen om att unionens beslutsbefogen- 
  
 8  
 Prop. 2005/06:173 s. 7. 
 77 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 heter på områden där grundläggande principer i vårt konstitutio- nella system berörs är utomordentligt begränsade och att vi inte har överlåtit någon beslutanderätt på dessa områden. 
  
 9  
  
 KU framhöll särskilt offentlighetsprincipen, meddelarfriheten, förbudet mot cen- sur, skyddet av uppgiftslämnare, ansvarighetssystemet och andra viktiga principer i TF och YGL. Denna inställning vidhölls av riks- dagen i samband med ändringen den 1 januari 2003 av 10 kap. 5 § RF om möjligheten att överlåta beslutanderätt inom ramen för samarbetet inom EU och av regeringen i diskussionen år 2004 angående det nya konstitutionella fördraget för EU. Hållningen kan sammanfattas så att vi inte bör ge avkall på vårt grundlagsskydd annat än när det är alldeles nödvändigt. 
 De  
 EG-rättsliga 
  regler som främst är av intresse i detta samman- hang är dataskyddsdirektivet, se nedan. Det måste också noteras att Europakonventionen utgör en del av  
 EG-rätten. 
  Enligt artikel 6 i Maastrichtfördraget ska EU nämligen som allmänna principer för gemenskapsrätten respektera de grundläggande rättigheterna så som de garanteras i Europakonventionen och så som de följer av medlems- staternas gemensamma konstitutionella traditioner. 
 Vid regeringskonferensen i Nice år 2000 antog EU en egen sär- skild stadga om skydd för de grundläggande rättigheterna som delvis bygger på Europakonventionen. Stadgan är inte juridiskt bindande men högtidligt proklamerad av Europaparlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna. I kapitel II om friheter finns bl.a. bestämmelser om skydd av personuppgifter (artikel 8) och om yttrandefrihet och informationsfrihet (artikel 11). Rättighets- stadgan riktar sig till EU:s institutioner och till medlemsstaterna till den del dessas domstolar och andra organ tillämpar  
 EG-rätt 
  eller annan unionsrätt. Flertalet av artiklarna i stadgan grundar sig antingen på Europakonventionen och dess tilläggsprotokoll eller på  
 EG-fördraget. 
  Skyddsnivån enligt Europakonventionen ska alltid iakttas enligt stadgan. EU:s stadga om skydd för de grundläggande rättigheterna ingick som en del i det förslag till nytt konstitutio- nellt fördrag som  
 EU-ländernas 
  stats- och regeringschefer enades om år 2004. Enligt det fördrag som nu är aktuellt, Lissabon- fördraget, blir stadgan juridiskt bindande men utgör inte en del av fördragstexten. I stället görs en hänvisning. Det kan inte uteslutas att rättighetsstadgan kommer att påverka  
 EG-rätten 
  även om Lissabonfördraget inte träder i kraft. Eftersom yttrandefriheten i 
  
 9  
 Bet. 1993/94:KU21 s. 25 f. 
 78 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 allt väsentligt är densamma enligt stadgan och Europakonventionen har frågan om stadgans framtida status antagligen inte någon större betydelse i detta sammanhang. 
  
 2.3.3.2 
  
 Dataskyddsdirektivet m.m. 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 okt- ober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på be- handling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter har genomförts i svensk lagstiftning genom personupp- giftslagen (1998:204, PuL). Direktivet innehåller en rad materiella bestämmelser som reglerar all hantering av personuppgifter. I direktivet finns bl.a. generella regler om vilka krav som ställs vid behandling av personuppgifter, när sådan behandling är tillåten, information till den registrerade, rättelse av personuppgifter, säker- heten vid behandling och överföring av personuppgifter till tredje land, dvs. till en stat utanför EU och EES. PuL följer i stora delar direktivets text och struktur, varför det i fråga om direktivets när- mare innehåll kan hänvisas till redogörelsen för den lagen i av- snitt 2.3.5. 
 Av direktivets ingress framgår att syftet med direktivet är att det fria flödet av personuppgifter inom gemenskapen ska underlättas till gagn för den inre marknaden med fri rörlighet för varor, per- soner, tjänster och kapital. Detta ska ske genom att det i medlems- länderna skapas en likvärdig och hög skyddsnivå när det gäller en- skildas fri- och rättigheter, särskilt rätten till privatliv. Direktivet reglerar bl.a. hantering och spridande av information som lagras med hjälp av ADB eller i sådana manuella register som avses i direktivet. Det är tillämpligt på sådan behandling av personupp- gifter som i Sverige faller under TF:s och YGL:s tillämpnings- områden. Det innehåller ett stort antal bestämmelser som strider mot TF och YGL, men det innehåller också möjligheter till undan- tag från dess bestämmelser med hänsyn till yttrandefriheten. 
 Direktivet gäller inte för sådan behandling av personuppgifter som utgör ett led i en verksamhet som inte omfattas av  
 EG-rätten, 
  t.ex. statens verksamhet på straffrättens område eller som rör allmän säkerhet och försvar. Det gäller inte heller för sådan behandling av personuppgifter som utförs av en fysisk person som ett led i en verksamhet av rent privat natur eller som har samband med hans eller hennes hushåll. 
 79 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 Enligt artikel 9 får undantag från direktivet göras för behandling av personuppgifter som sker uteslutande för journalistiska ändamål eller konstnärligt eller litterärt skapande under förutsättning att undantagen är nödvändiga för att förena rätten till privatlivet med reglerna om yttrandefriheten. I samband med att direktivet antogs fick Sverige i ministerrådets protokoll intaget att Sverige anser att begreppet konstnärliga och litterära uttryck mera syftar på uttrycks- medlen än på kommunikationens innehåll eller dess kvalitet. Detta har ansetts ligga väl i linje med hur TF och YGL är uppbyggda (jfr prop. 1997/98:44 s. 51). 
 Undantag enligt artikel 9 för behandling som sker uteslutande för journalistiska ändamål eller konstnärligt eller litterärt skapande får göras från bestämmelserna i kapitel II, IV och VI, dvs. från bestämmelser om när personuppgifter får behandlas, från bestäm- melser om överföring av personuppgifter till tredje land, och från regler om tillsynsmyndighet och arbetsgrupp. Undantag får dock endast göras om det är nödvändigt för att förena rätten till privat- livet med reglerna om yttrandefriheten. 
 I kommissionens förklaring till artikel 9 
  
 10  
  
 anges vissa faktorer som kan beaktas vid den intresseavvägning som ska göras. Som exem- pel anges möjligheten till rättslig prövning eller rätten till replik, förekomsten av uppförandekodex, de gränser som läggs fast i Europa- konventionen samt allmänna rättsprinciper. Termen journalist avses inkludera fotojournalister och skribenter såsom levnadstecknare. 
 Enligt punkten 37 i direktivets ingress bör det fastställas undan- tag från direktivet så långt det är nödvändigt för att förena enskilda personers grundläggande rättigheter med yttrandefriheten, särskilt den rätt att ta emot och lämna upplysningar som slås fast i artikel 10 i Europakonventionen. Detta får dock inte leda till att medlems- staterna beslutar undantag från åtgärder som vidtas för att säker- ställa behandlingens säkerhet. Mediegrundlagsutredningen ansåg att krav på säkerhetsåtgärder som gäller alla typer av verksamheter inte kan anses hindra TF- eller  
 YGL-skyddad 
  verksamhet om de inte blir alltför hårda. 
  
 11  
  
 Det föreligger då inte någon konflikt med grundlagarna. Om föreskrifterna mera specifikt riktas mot grundlags- skyddad verksamhet är de mera tveksamma från grundlagssyn- punkt. Yttrandefrihetskommittén har samma uppfattning. 
 Direktivet har som nämnts genomförts i Sverige genom PuL. Lagstiftaren gjorde då bedömningen att det var möjligt att låta TF 
  
 10 
  
 SOU 1993:10 bilaga 3 s. 179. 
  
 11 
  
 SOU 2001:28 s. 267. 
  
 80 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 och YGL gälla oförändrade med stöd av undantagsmöjligheten i artikel 9. 
  
 12  
  
 Artikeln ansågs ge ett visst spelrum för medlemsstaterna och göra det möjligt att vid utformningen av nationella undantag bl.a. beakta konstitutionella traditioner och principer. Det angavs också vara av betydelse att Europakonventionen gäller på  
 EG-rättens 
  område. Vidare angavs att det av Europadomstolens tillämpning av konventionen framgår att integritetsskyddsintresset och yttrande- frihetsintresset ska vägas mot varandra. Dessutom påpekades att sambandet med konventionen framgår också av att ingresspunkt 37 uttryckligen refererar till konventionen. 
 I förarbetena till införandet av det frivilliga grundlagsskyddet (och den samtidiga utvidgningen av databasregeln till att omfatta nya tekniker och ytterligare massmedieföretag) anfördes 
  
 13  
  
 att ut- vidgningen väsentligen skedde till en krets som sysslar med mass- medial verksamhet och inte innebar några principiella nyheter när det gäller tillämpningsområdet. Det noterades också att HD fick sägas ha gett undantaget angående journalistiska ändamål ett brett tillämpningsområde i NJA 2001 s. 409. Målet gällde en privat- person, som till belysning av bankkrisen publicerade bl.a. person- uppgifter på en webbsida på Internet i form av en elektronisk skampåle. Han åtalades för otillåten överföring av personuppgifter till utlandet. HD, som frikände den tilltalade med tillämpning av 7 § andra stycket PuL, ansåg att verksamheten väl föll inom ramen för ett journalistiskt ändamål att informera, utöva kritik och väcka debatt om samhällsfrågor av betydelse för allmänheten. Annat var inte heller visat i målet än att behandlingen hade skett uteslutande för sådana ändamål. 
 Regeringen ansåg att utvidgningen av grundlagsskyddet med hänsyn till det anförda inte föranledde någon annan bedömning av undantagsmöjligheten i dataskyddsdirektivet än den som hade gjorts i tidigare sammanhang och angav att utvidgningen omfattades av den befintliga möjligheten till undantag och därmed var förenlig med direktivet. 
 Som angetts i avsnitt 2.1 delade KU denna uppfattning men an- såg ändå att det kunde finnas anledning att ytterligare undersöka om det kan uppstå konflikter mellan det frivilliga grundlagsskyddet och de bestämmelser som finns med syfte att skydda den per- sonliga integriteten, särskilt dataskyddsdirektivet. 
  
 12 
  
 Prop. 1997/98:44 s. 50. 
  
 13 
  
 Prop. 2001/02:74 s. 54 f. 
  
 81 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 Genom artikel 13 i dataskyddsdirektivet ges en möjlighet för medlemsstaterna att genom lagstiftning begränsa omfattningen av de skyldigheter och rättigheter som anges i artiklarna 6.1, 10, 11.1, 12 och 21 i fall då en sådan begränsning är en nödvändig åtgärd med hänsyn till bl.a. skyddet av den registrerades eller andras fri- och rättigheter. I förarbetena till PuL ansågs det osäkert om dessa fri- och rättigheter innefattar yttrandefriheten eftersom ett särskilt undantag för den finns i artikel 9. 
  
 14  
  
 En delvis annan bedömning av denna artikel har numera gjorts i förarbetena till den ändring av PuL i riktning mot en missbruksmodell som trädde i kraft den 1 januari 2007, se avsnitt 2.3.5. 
  
 EG-domstolen 
  har avgjort en del mål rörande dataskyddsdirek- tivet. Målet  
 C-101/01 
  (dom den 6 november 2003) avsåg ett för- handsavgörande som hade begärts av Göta hovrätt. Målet gällde en privatperson som var ledare för konfirmander och som hade skapat en hemsida på Internet med bl.a. personuppgifter om arbets- kamrater inom pastoratet. Syftet var att tillhandahålla konfirman- derna information. Domen innebär i korthet följande. Omnämnande av personer med namn eller på annat sätt på en hemsida på Internet utgör en sådan behandling av personuppgifter som helt eller delvis företas på automatisk väg som avses i direktivet. Sådan behandling av personuppgifter omfattas inte av undantagen från direktivet för verksamhet som faller utanför gemenskapsrätten eller för verksam- het av rent privat natur eller som har samband med personens hushåll. Hemsidan omfattades av direktivet. Det förelåg inte någon sådan överföring av personuppgifter till tredje land som enligt direktivet får ske endast under vissa förutsättningar när en person som befinner sig i en medlemsstat lägger ut uppgifter på en hem- sida på Internet som är lagrad på en webbplats hos ett företag eller en person som är etablerad i en medlemsstat, trots att uppgifterna blir tillgängliga över hela världen. Direktivet utgör inte i sig en begränsning som står i strid med den allmänna principen om yttrandefrihet. Det ankommer på de nationella domstolar som tillämpar de bestämmelser genom vilka direktivet har införlivats att garantera en rättvis balans mellan de rättigheter och skyldigheter som är i fråga. 
 Det ankom alltså i detta fall på den svenska domstolen att göra avvägningen mellan å ena sidan den tilltalades yttrandefrihet och frihet att utöva verksamhet som bidrar till det religiösa livet (s. 14 i 
  
 14  
 Prop. 1997/98:44 s. 49. 
 82 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 domen) och å andra sidan skyddet för privatlivet genom PuL:s regler för de personer som nämndes på hemsidan. Det kan nämnas att Göta hovrätt i sin dom fann att överträdelsen av PuL var att bedöma som ringa och därmed straffri. 
  
 15  
  
 Den tilltalade frikändes därför. (Jfr NJA 2005 s. 361.) 
 I  
 EG-domstolens 
  mål  
 C-73/07; 
  Jackson mot Satakunnan Markkinapörssi Oy och Satamedia Oy (begäran om förhandsavgörande) förelåg till bedömning frågan om bestämmelsen i dataskyddsdirektivets artikel 9 om undantag från direktivet för behandling av personuppgifter som sker uteslutande för journa- listiska ändamål eller konstnärligt eller litterärt skapande är tillämp- lig på en katalogartad publicering av uppgifter om fysiska personers inkomst och förmögenhet samt tillhandahållande av dessa upp- gifter med hjälp av en  
 sms-tjänst. 
  Domstolen angav i sin dom av den 16 december 2008 att de angivna verksamheterna, beträffande uppgifter som härrör från handlingar som enligt den nationella lag- stiftningen är offentliga, ska anses utgöra behandling av person- uppgifter som sker uteslutande för journalistiska ändamål  om denna verksamhet endast syftar till att sprida information, åsikter eller idéer till allmänheten, vilket det ankommer på den nationella domstolen att bedöma. I skälen uttalade domstolen bl.a. att de undantag som föreskrivs i artikel 9 inte ska tillämpas endast på medieföretag utan på alla personer som är journalistiskt verk- samma, att verksamhet kan anses vara journalistisk om den syftar till att sprida information, åsikter eller idéer till allmänheten obero- ende av genom vilket medium detta sker och att sådan verksamhet inte är förbehållen medieföretag och kan bedrivas i vinstsyfte. 
 Regeringen angav i mars 2006 i proposition om översyn av personuppgiftslagen 
  
 16  
  
 att det stod klart att kommissionen inte inom någorlunda överskådlig tid lär komma att presentera några förslag till ändringar av direktivet. I ett meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och Rådet av den 7 mars 2007 
  
 17  
  
 om uppföljningen av arbetsprogrammet för ett bättre genomförande av dataskydds- direktivet anger kommissionen att den inte planerar att lägga fram några förslag om ändring av direktivet. Såvitt Yttrandefrihetskom- mittén känner till pågår inte heller nu något sådant arbete. 
  
 15 
  
 RH 2004:51. 
  
 16 
  
 Prop. 2005/06:173 s. 17. 
  
 17 
  
 KOM (2007) 87 slutlig. 
  
 83 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 Här kan också slutligen noteras att det finns ett direktiv om integritet och elektronisk kommunikation 
  
 18 
  
 . Direktivet tillämpas på behandling av personuppgifter i samband med att allmänt till- gängliga elektroniska kommunikationstjänster tillhandahålls i all- männa kommunikationsnät. Det innehåller regler om säkerhet, kon- fidentialitet, trafikuppgifter, specificerade räkningar m.m. Direktivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (2003:389) om elek- tronisk kommunikation (se avsnitt 2.3.8). 
  
 2.3.4 
  
 Brottsbalken 
  
 De straffbestämmelser i brottsbalken (BrB) som i första hand ger skydd för privatlivet, personligheten och den privata ekonomin vid databehandling och publicering av uppgifter är bestämmelserna om förtal och förolämpning. Även gärningar som utgör olaga hot, hets mot folkgrupp, barnpornografibrott, hot mot tjänsteman, övergrepp i rättssak och brott mot medborgerlig frihet kan begås genom publicering av uppgifter, t.ex. i en databas på Internet, och kan då anses röra skyddet för den personliga integriteten. 
 När TF eller YGL är tillämplig är det enbart de gärningar som upptas i dessa grundlagar som kan föranleda straff, och ansvar kan endast ådömas den som där utpekas som ansvarig. BrB:s regler om gärningsmannaskap, anstiftan och medhjälp är alltså inte tillämpliga. Endast enligt reglerna om ansvar för meddelare kan ansvar för medverkande ådömas när ansvarssystemet enligt TF eller YGL är tillämpligt. Samtliga de ovan nämnda gärningarna utom barnporno- grafibrott upptas i TF och YGL och kan alltså föranleda ansvar även när grundlagarna är tillämpliga. Barnpornografibrott faller utanför grundlagsskyddet och bedöms enligt vanlig lag även när det begås i ett i och för sig grundlagsskyddat medium. 
  
 2.3.5 
  
 Personuppgiftslagen 
  
 PuL gäller för själva behandlingen av personuppgifter. En person- uppgift är allt slags information som kan hänföras till en levande fysisk person. Med behandling avses i princip varje åtgärd, t.ex. insamling, lagring, bearbetning, ändring, spridning, sammanställ- 
  
 18  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation). 
 84 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 ning och förstöring. Behandling som en fysisk person utför som ett led i en verksamhet av rent privat natur omfattas inte av lagen. Exempel på sådan verksamhet är korrespondens och förande av adressregister. PuL anger inledningsvis i 9 § ett antal grundläggande krav på behandling av personuppgifter. Den personuppgiftsansvarige ska bl.a. se till att personuppgifter behandlas bara om det är lagligt, att uppgifterna alltid behandlas på ett korrekt sätt och i enlighet med god sed, att personuppgifter samlas in endast för särskilda uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte behandlas för annat än detta ändamål, att uppgifterna är adekvata och relevanta i förhållande till ändamålen med behandlingen och att de person- uppgifter som behandlas är riktiga och om nödvändigt aktuella. I 10 § finns en uttömmande uppräkning av de fall då behandling av personuppgifter är tillåten. Huvudregeln är att behandling kräver den registrerades samtycke, men ett antal undantagsfall finns. För behandling av känsliga personuppgifter gäller enligt 13 § ett principiellt förbud. Med känsliga personuppgifter avses uppgifter om ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filoso- fisk övertygelse, medlemskap i fackförening samt hälsa och sexual- liv. Känsliga personuppgifter får behandlas om den registrerade har lämnat sitt samtycke eller på ett tydligt sätt offentliggjort upp- gifterna samt i vissa andra angivna undantagsfall. Uppgifter om lagöverträdelser m.m. får enligt huvudregeln behandlas endast av myndigheter. Datainspektionen (DI) är tillsynsmyndighet enligt PuL. 
 Den personuppgiftsansvarige har en skyldighet att lämna infor- mation om behandlingen till den registrerade och att på begäran av den registrerade rätta, blockera eller utplåna personuppgifter som inte har behandlats i enlighet med PuL. Reglerna i  
 30–32 
  §§ om säkerheten vid behandling syftar till att skydda personuppgifter mot bl.a. otillåten behandling. Reglerna innebär bl.a. att de som arbetar med behandling av personuppgifter endast får behandla så- dana uppgifter i enlighet med instruktioner från den personupp- giftsansvarige. 
 PuL innehåller också bl.a. bestämmelser om skadestånd och straff. I 49 § föreskrivs straff bl.a. för den som lämnar osanna upp- gifter i sådan information till den registrerade som föreskrivs i lagen, i anmälan till DI om behandling av personuppgifter eller i information till DI, samt för den som behandlar känsliga person- uppgifter och uppgifter om lagöverträdelser m.m. i strid med reglerna därom. I ringa fall ska inte dömas till ansvar. I 48 § finns regler om skyldighet för den personuppgiftsansvarige att ersätta 
 85 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 den registrerade för skada eller kränkning av den personliga integri- teten som behandling av personuppgifter i strid med PuL har orsakat. 
 I 7 § regleras förhållandet till tryck- och yttrandefriheten. I första stycket sägs att bestämmelserna i lagen inte tillämpas i den utsträckning det skulle strida mot bestämmelserna om tryck- och yttrandefrihet i TF eller YGL. I andra stycket anges att vissa av bestämmelserna i PuL inte ska tillämpas på sådan behandling av personuppgifter som sker uteslutande för journalistiska ändamål eller konstnärligt eller litterärt skapande. I praktiken innebär regeln att endast bestämmelserna om säkerheten vid behandling ska tillämpas på sådan behandling. 
 PuL:s förhållande till tryck- och yttrandefriheten var omdiskuterat i lagstiftningsärendet. Det gällde främst frågan om artikel 9 i direk- tivet tillät ett så omfattande undantag från PuL:s och direktivets bestämmelser som 7 § första stycket PuL innebär. Lagrådet ut- talade att det, med en försiktig formulering, fick anses tveksamt om  
 EG-domstolen 
  skulle acceptera att de bestämmelser i direktivet som införlivas med svensk rätt genom den nya lagen fick vika för de svenska grundlagarna i vidare mån än som medges enligt ordalagen av artikel 9 i direktivet och avstyrkte ett så vittgående undantag från integritetsskyddsintressena som följer av att TF och YGL tolkas in i artiklarna. Lagrådet uttalade också att ville man vara säker på att inte lagstifta i strid med direktivet borde i stället reglerna i TF och YGL ändras så att en konflikt undveks. 
  
 19  
  
 Som har framgått i avsnitt 2.3.3.2 gjorde lagstiftaren emellertid bedömningen att det vid införandet av PuL var möjligt att låta TF och YGL gälla oförändrade med stöd av artikel 9 i direktivet. 
  
 20 
  
 Regeln i 7 § första stycket PuL innebär att PuL:s tillämpnings- område bestäms av tillämpningsområdet för TF och YGL och av grundlagarnas materiella bestämmelser. Frågan om vilka regler i PuL som står i konflikt med TF och YGL och som således inte ska tillämpas när en behandling av personuppgifter omfattas av grund- lagarna besvaras inte närmare i propositionen. I kommentaren till PuL behandlas utan anspråk på fullständighet omfattningen av undantaget enligt 7 § första stycket PuL. 
  
 21  
  
 Enligt kommentaren undantas rätten att framställa och sprida yttranden samt meddelar- och anskaffarfriheten. Regeln kan sammanfattningsvis sägas inne- 
  
 19 
  
 Prop. 1997/98:44 s. 236 f. 
  
 20 
  
 Prop. 1997/98:44 s. 51 f., bet. 1997/98:KU18 s. 35, rskr. 1997/98:180. 
  
 21 
  
 Merritt, Young, Personuppgiftslagen En kommentar, 2007 s. 138 f. 
  
 86 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 bära att tillämpning av PuL är i princip helt utesluten när det gäller förfaranden som omfattas av TF eller YGL. 
 Som har framgått i avsnitt 2.3.3.2 har HD i NJA 2001 s. 409 också gett undantaget angående journalistiska ändamål i 7 § andra stycket PuL ett brett tillämpningsområde. 
 Vid genomförandet av dataskyddsdirektivet konstaterade reger- ingen att den då föreslagna s.k. hanteringsmodellen framstod som omodern. 
  
 22  
  
 Regeringen ansåg att det fanns starka skäl att verka för en övergång från en lagstiftning enligt en hanteringsmodell till en mer missbruksinriktad lagstiftning, dvs. en reglering som mer kon- centrerar sig på att motverka missbruk av personuppgifter än att i detalj reglera all hantering av sådana uppgifter. Riksdagen har också vid flera tillfällen understrukit behovet av dels en revidering av dataskyddsdirektivet, dels en översyn av PuL. En sådan översyn har nu gjorts och den 1 januari 2007 trädde ändringar av PuL i kraft. 
  
 23  
  
 Ändringarna syftade till att underlätta behandlingen av person- uppgifter. PuL utformades i viss utsträckning enligt en missbruks- modell. Det innebär att regleringen inte tar sikte på själva hanteringen av personuppgifterna utan på att uppgifterna inte får missbrukas till skada för någons personliga integritet. En missbruksregel infördes i en ny 5 a §. Regeln har följande lydelse: 
 Bestämmelserna i 9, 10,  
 13-19, 
 21-26, 
  28, 33, 34 och 42 §§ behöver inte tillämpas på behandling av personuppgifter som inte ingår i eller är av- sedda att ingå i en samling av personuppgifter som har strukturerats för att påtagligt underlätta sökning efter eller sammanställning av per- sonuppgifter. 
 Sådan behandling som avses i första stycket får inte utföras, om den innebär en kränkning av den registrerades personliga integritet. 
 Regeln innebär att behandling av personuppgifter i ostrukturerat material, t.ex. löpande text och enstaka ljud- och bildupptagningar, undantas från de flesta av PuL:s detaljerade hanteringsregler. Sådan behandling blir tillåten utan andra restriktioner än att den regist- rerades personliga integritet inte får kränkas. För att hanterings- reglerna ska bli tillämpliga bör det enligt propositionen (prop. 2005/06:173 s. 21) krävas att det finns en tydlig personuppgifts- anknuten struktur. Det är fråga om en sådan struktur om materialet har strukturerats för att underlätta sökning efter och samman- ställning av just personuppgifter. Förslaget innebär att hanterings- 
  
 22 
  
 Prop. 1997/98:44 s. 37. 
  
 23 
  
 SFS 2006:398, prop. 2005/06:173, bet. 2005/06:KU37, rskr. 2005/06:254. 
  
 87 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 reglerna i PuL inte behöver tillämpas på sådan vardaglig hantering som produktion av löpande text i ordbehandlingsprogram, publicering av löpande text på Internet, användning av ljud- och bildupptag- ningar och korrespondens med  
 e-post, 
  under förutsättning att materialet inte ingår i eller ska infogas i en databas med en person- uppgiftsanknuten struktur såsom ett ärendehanteringssystem. Be- handling av ostrukturerat material får dock inte utföras om den innebär en kränkning av den registrerades personliga integritet. Rikt- linjerna för hur detta ska undvikas sammanfattas i propositionen enligt följande (s. 29): 
  
 Behandla inte personuppgifter för otillbörliga syften, såsom för- följelse eller skandalisering. 
  
 Samla inte utan godtagbara skäl en stor mängd uppgifter om en person. 
  
 Rätta personuppgifter som visar sig vara felaktiga eller miss- visande. 
  
 Förtala eller förolämpa inte någon annan. 
  
 Bryt inte mot sekretess eller tystnadsplikt. 
  
 PuL:s bestämmelser om skadestånd gäller även för förfaranden i strid med den nya missbruksregeln. Det är också straffbart att i strid med den nya regeln uppsåtligen eller av grov oaktsamhet be- handla känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser m.m. på ett sätt som kränker den registrerades personliga integ- ritet. Gärningar som begås av oaktsamhet av normalgraden är inte straffbara. 
 I lagstiftningsärendet gjordes bedömningen att behandlingen av personuppgifter i ostrukturerat material kan hänföras till en sådan fri- och rättighet som avses i artikel 13.1 g i dataskyddsdirektivet och som kan berättiga medlemsstaterna att göra nödvändiga be- gränsningar av vissa bestämmelser i direktivet. 
  
 24  
  
 Som har angetts i avsnitt 2.3.3.2 innebar detta en delvis ny bedömning av artikelns innebörd. Bedömningen grundas bl.a. på vad kommissionen har ut- talat i sin rapport om genomförandet av dataskyddsdirektivet 
  
 25  
  
 om att förenklade villkor för behandling av personuppgifter som inte innebär någon avsevärd risk för den enskildes rättigheter kan upp- 
  
 24 
  
 Prop. 2005/06:173 s. 33. 
  
 25 
  
 KOM [2003] 265 slutlig. 
  
 88 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 nås genom att det handlingsutrymme som direktivet ger genom bl.a. artikel 13 utnyttjas. 
  
 2.3.6 
  
 BBS-lagen 
  
 Lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor (BBS- lagen) trädde i kraft den 1 maj 1998. Med en elektronisk anslags- tavla avses i lagen alla tjänster där någon inrättar en möjlighet för användare att sända in egna och ta del av andras meddelanden. Lagen gäller inte den som endast tillhandahåller nät eller andra för- bindelser. Lagen gäller inte tjänster som skyddas av TF eller YGL eller meddelanden som endast är avsedda för en viss eller vissa mot- tagare. Den som tillhandahåller en elektronisk anslagstavla är skyldig att ta bort meddelanden som uppenbart innefattar uppvigling, hets mot folkgrupp, barnpornografibrott, olaga våldsskildring eller intrång i upphovsrätt. Han ska också ha uppsikt över tjänsten. Förhands- granskning krävs inte utan det är tillräckligt med en återkommande kontroll. Som riktmärke anges en gång per vecka. Ett sätt att upp- fylla uppsiktsplikten är att upprätta en klagomur. Skyldigheten att ta bort meddelanden är straffsanktionerad. 
  
 2.3.7 
  
 Kreditupplysningslagen 
  
 I Kreditupplysningslagen (1973:1173, KuL) finns regler för yrkes- mässigt bedriven kreditupplysningsverksamhet. Reglerna syftar dels till att undanröja risker för att kreditupplysningar ska medföra otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet eller leda till skada genom oriktiga eller missvisande uppgifter, dels till att bidra till en effektivt fungerande kreditupplysningsverksamhet. 
 Kreditupplysningsverksamhet får bedrivas endast efter tillstånd av Datainspektionen (DI). Enligt 3 § fjärde stycket KuL krävs dock inte tillstånd för sådan verksamhet i den mån den bedrivs genom offentliggörande av kreditupplysningar på ett sådant sätt som avses i TF eller YGL. 
 Verksamheten ska enligt 5 § första stycket KuL bedrivas så att den inte leder till otillbörligt intrång i personlig integritet genom innehållet i de upplysningar som förmedlas eller på annat sätt, eller till att oriktiga eller missvisande uppgifter lagras eller lämnas ut. För sådan behandling av personuppgifter som omfattas av PuL gäller 
 89 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 i stället 9 § första stycket a, b och  
 d–h 
  den lagen, dvs. krav bl.a. på att personuppgifter behandlas bara om det är lagligt, att behand- lingen sker på ett korrekt sätt och i enlighet med god sed, att de personuppgifter som behandlas är adekvata och relevanta, att inte fler personuppgifter behandlas än som är nödvändigt, att de person- uppgifter som behandlas är riktiga och, om nödvändigt, aktuella, samt att alla rimliga åtgärder vidtas för att rätta, blockera eller utplåna personuppgifter som är felaktiga eller ofullständiga. 
 Uppgifter om fysiska personer får samlas in endast för kredit- upplysningsändamål. Detta gäller dock inte i den utsträckning det skulle strida mot TF eller YGL (5 § femte stycket). 
 Enligt 5 § fjärde stycket KuL får personuppgifter, utan hinder av 10 § PuL, behandlas utan samtycke i kreditupplysningsverksamhet. 
 Enligt 6 § första stycket får uppgifter om en persons ras, etniska ursprung, politiska uppfattning, religiösa eller filosofiska övertyg- else, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv inte behandlas i kreditupplysningsverksamhet. Uppsåtliga eller oaktsamma brott mot denna bestämmelse är straffbelagda i 19 §. Bestämmelserna gäller även kreditupplysning som bedrivs på ett sådant sätt som av- ses i TF eller YGL eftersom de faller in under grundlagarnas tillåt- else till vissa lagbestämmelser om kreditupplysning i 1 kap. 9 § TF respektive 1 kap. 12 § YGL (se även prop. 1973:123 s. 50 och prop. 1973:155 s. 131). 
 I 9 § anges att kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare inte får lämnas ut om det finns anledning att anta att upplysningen kommer att användas av någon annan än den som på grund av ett ingånget eller ifrågasatt kreditavtal eller av liknande anledning har behov av upplysningen. Det finns alltså ett krav på s.k. legitimt intresse. Enligt sista meningen i 9 § gäller kravet dock inte offentliggörande av kreditupplysningar på ett sådant sätt som avses i TF eller YGL. 
 Var och en har enligt 10 § rätt att få besked om huruvida det i kreditupplysningsverksamhet behandlas uppgifter om honom. Bestämmelserna om detta ska dock enligt andra stycket i samma paragraf inte tillämpas i den utsträckning det skulle strida mot TF eller YGL. 
 När en kreditupplysning om en fysisk person lämnas ut ska den som avses med upplysningen få en kopia av den med upplysning om vem som har begärt upplysningen (11 §). Detta krav gäller inte när kreditupplysningen offentliggörs på ett sådant sätt som avses i TF eller YGL. 
 90 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 Om det visar sig att en uppgift i ett register är oriktig eller missvisande ska den enligt 12 § rättas, kompletteras eller uteslutas ur registret. Har en oriktig uppgift tagits in i en kreditupplysning som har lämnats på annat sätt än som avses i TF eller YGL, ska rättelse eller komplettering tillställas var och en som under den senaste tolvmånadersperioden har fått del av uppgiften. Skyldighet att sända rättelse eller komplettering gäller också för uppgifter som har lämnats i en periodisk skrift eller i kreditupplysningsverksamhet som bedrivs genom återkommande offentliggöranden enligt YGL. 
 I RÅ 2003 ref. 30 ansåg Regeringsrätten att de personer som hade hand om ordnandet och utgivningen av en tryckt periodisk skrift som enbart innehöll betalningsanmärkningar utgjorde en redaktion i databasregelns mening. Kreditupplysningsverksamheten omfattades därför av grundlagsskydd enligt databasregeln och KuL:s bestämmelser om krav på legitimt intresse och kreditupplysnings- kopia kunde då inte göras gällande. 
 Här kan nämnas att man i en promemoria som har upprättats i Justitiedepartementet (Ds 2008:34) gör bedömningen att den en- skildes integritet behöver stärkas när kreditupplysningar tillhanda- hålls via webb- eller  
 sms-tjänster 
  som är anknutna till databaser på Internet. I promemorian föreslås att tre av de krav som i dag inte gäller när kreditupplysningar offentliggörs på något sätt som avses i TF eller YGL ska gälla även när kreditupplysningen offentliggörs på ett sådant sätt som avses i databasregeln i 1 kap. 9 § YGL. För- slaget innebär för det första att beställaren av en kreditupplysning om en fysisk person som inte är näringsidkare ska ha ett legitimt behov av informationen, för det andra att en kreditupplysnings- kopia ska sändas till den omfrågade om denne är en fysisk person och, för det tredje, att en rättelse eller komplettering ska sändas till en beställare som under den senaste tolvmånadersperioden har tagit del av oriktiga eller missvisande uppgifter. De föreslagna ändring- arna bedöms i promemorian kunna göras i KuL utan att YGL behöver ändras. 
 Justitiekanslern har i sitt remissyttrande över promemorian 
  
 26  
  
 anfört att de föreslagna ändringarna avseende krav på legitimt be- hov och skyldighet att sända kreditupplysningskopia när det är fråga om databasverksamhet enligt 1 kap. 9 § YGL saknar stöd i YGL och således inte kan genomföras utan föregående grundlags- ändring. Även andra remissinstanser har ifrågasatt förslagens fören- 
  
 26  
 JK:s beslut  
 2008-07-25, 
  dnr  
 3406-08-80. 
  
 91 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 lighet med YGL. Promemorian bereds för närvarande i Justitie- departementet. 
  
 2.3.8 
  
 Andra regler till skydd för den personliga integriteten 
  
 Sekretesslagen (1980:100) innehåller regler om handlingssekretess och tystnadsplikt i det allmännas verksamhet. Med sekretess för- stås förbud att röja uppgifter vare sig det sker muntligen eller genom att en allmän handling lämnas ut eller på annat sätt. I kap.  
 2–10 
  finns de egentliga sekretessbestämmelserna. Kapitel  
 7–9 
  innehåller bestämmelser om sekretess med hänsyn till enskildas personliga och ekonomiska förhållanden. Sekretesslagen innehåller inga sanktionsbestämmelser utan hänvisar till BrB. Straffbestäm- melsen om brott mot tystnadsplikt finns i 20 kap. 3 § BrB. Den straffbestämmelsen är dock subsidiär till andra föreskrifter som särskilt straffbelägger gärningar som innebär att en hemlig uppgift röjs eller utnyttjas. Allvarliga fall av offentliggörande av hemliga uppgifter kan t.ex. bestraffas som spioneri. 
 I den mån handlandet faller under det tryckfrihets- eller yttrande- frihetsrättsliga ansvarssystemet enligt TF eller YGL gäller i stället reglerna enligt det systemet. Allvarliga fall av offentliggörande av hemliga uppgifter kan då bestraffas i enlighet med vissa av punkt- erna i brottskatalogen i 7 kap. 4 § TF respektive 5 kap. 1 § YGL, t.ex. som spioneri. Som tryck- respektive yttrandefrihetsbrott anses också dels att någon uppsåtligen offentliggör en allmän handling som inte är tillgänglig för envar om han eller hon har fått tillgång till handlingen i allmän tjänst eller i ett jämförbart förhållande, dels att någon offentliggör en uppgift och därvid uppsåtligen åsidosätter de särskilda s.k. meddelarfrihetsbrytande tystnadsplikter som anges i 16 kap. 1 § sekretesslagen, dels visst offentliggörande när riket är i krig eller omedelbar krigsfara (7 kap. 5 § TF och 5 kap. 1 § YGL). Den som omfattas av meddelarfriheten kan ådömas ansvar för vissa grova brott mot rikets säkerhet samt uppsåtligt oriktigt utlämnande av en allmän handling som inte är tillgänglig för envar (7 kap. 3 § första stycket 1 och 2 TF respektive 5 kap. 3 § första stycket 1 och 2 YGL). Ansvar kan också ådömas meddelaren för uppsåtligt åsido- sättande av tystnadsplikt, men endast i de fall som anges i 16 kap. 1 § sekretesslagen (se 7 kap. 3 § första stycket 3 TF respektive 5 kap. 3 § första stycket 3 YGL). Utöver vad som följer av reglerna om 
 92 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 ansvar för meddelare kan ansvar för medhjälp eller anstiftan inte ådömas när ansvarssystemet enligt TF eller YGL är tillämpligt. 
 Beträffande namn, fotografier och andra bilder förhåller det sig så att det i svensk lagstiftning inte finns någon generell regel som anger att en persons namn eller bild inte får publiceras utan hans eller hennes medgivande. Är det fråga om reklam finns det dock särskilda regler i lagen (1978:800) om namn och bild i reklam. Enligt lagen får näringsidkare vid marknadsföring av en vara, tjänst eller annan nyttighet inte använda en framställning i vilken någon annans namn eller bild utnyttjas utan dennes samtycke. Namn och fotografier kan också utgöra personuppgifter enligt PuL och be- handlas enligt den lagen. 
 Enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konst- närliga verk, upphovsrättslagen, har upphovsmannen ensamrätt att överföra verk till allmänheten och utövande konstnärer, t.ex. skåde- spelare, har en uteslutande rätt att förfoga över sitt framförande av ett litterärt eller konstnärligt verk eller ett uttryck av folklore. 
 Här kan också avslutningsvis nämnas att även lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) innehåller bestämmelser till skydd för den enskildes personliga integritet. Enligt 5 kap. 7 § första stycket 3 ska den som tillhandahåller en allmänt tillgänglig telefoni- tjänst tillgodose varje rimlig begäran om att lämna ut abonnent- uppgifter som inte omfattas av sekretess eller tystnadsplikt enligt lag till den som bedriver eller avser att bedriva abonnentupplysning. Av 6 kap. 16 § framgår att uppgifter beträffande fysiska personer får lämnas ut endast om abonnenten har samtyckt till det (prop. 2002/03:110 s. 395). Abonnenten ska också informeras om ända- målet med en abonnentförteckning innan uppgifter om honom får tas in i förteckningen. Om förteckningen ska finnas i elektronisk form ska abonnenten informeras om de sökfunktioner som finns (6 kap. 15 § LEK). 
  
 2.3.9 
  
 Självsanering av Internet 
  
 Pressbranschens självsaneringsverksamhet avser bl.a. viss Internet- verksamhet. Det finns även viss annan självsanering i fråga om Internet. Självsaneringsverksamheten kan i viss mån ses som en förutsättning för grundlagarnas nuvarande utformning. Om verk- samheten inte hade funnits hade grundlagsreglerna kanske varit mera 
 93 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 omfattande. Det gäller framför allt förhållandet mellan integritets- skydd och yttrandefrihet. 
  
 2.3.9.1 
  
 PO och PON 
  
 Sedan början av nittonhundratalet har det i Sverige funnits en av pressbranschen inrättad självsanerande verksamhet som syftar till att upprätthålla god publicistisk sed och bl.a. skydda enskilda mot oförskyllt lidande genom publicitet. Verksamheten är fristående från staten och bekostas av Publicistklubben (PK), Svenska Journalist- förbundet (Journalistförbundet), Svenska Tidningsutgivareföreningen (TU) och Sveriges Tidskrifter (ST). För sitt samarbete har organi- sationerna inrättat Pressens Samarbetsnämnd. Den självsanerande verksamheten bedrivs av Allmänhetens Pressombudsman (PO) och Pressens Opinionsnämnd (PON). 
 PO och PON kan pröva publicering som sker i en periodisk skrift och publicering som sker på Internet om den har gjorts av ett företag som är representerat i Pressens Samarbetsnämnd och publi- ceringen omfattas av 1 kap. 7 § andra stycket TF (bilageregeln) eller 1 kap. 9 § YGL (databasregeln) och tillhandahålls av redaktionen för en tryckt periodisk skrift eller av ett företag som ingår i en koncern som samtidigt ger ut en tryckt periodisk skrift. Pröv- ningen baseras på de publicitetsregler som har antagits av PK, SJF, TU och ST. Sveriges Radio AB, Sveriges Television AB och Utbildningsradion AB har i tillämpliga delar anslutit sig till reglerna. Avsteg från publicitetsreglerna i traditionella radio- och  
 TV-pro- 
  gram kan inte bli föremål för prövning av PO eller PON, utan så- dana program granskas av Granskningsnämnden för radio och TV. 
 Publicitetsreglerna omfattar 17 regler under rubrikerna Ge korrekta nyheter, Var generös med bemötanden, Respektera den personliga integriteten, Var varsam med bilder, Hör båda sidor och Var försiktig med namn. Det anges i inledningen till reglerna att etiken inte i första hand tar sig uttryck i en formell regeltillämpning utan i en ansvarig hållning inför den publicistiska uppgiften och att de etiska reglerna för press, radio och TV ska vara ett stöd för den hållningen. Flera av reglerna rör sådant som kan ha betydelse vid bedömning av om ett yttrande utgör förtal. I regel nr 2 anges bl.a. att man ska kontrollera sakuppgifter så noggrant som omstän- digheterna medger, och i regel nr 15 under rubriken Var försiktig med namn anges Överväg noga konsekvenserna av en namnpub- 
 94 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 licering som kan skada människor. Avstå från sådan publicering om inte ett uppenbart allmänintresse kräver att namn anges. Regel nr 7 rör den personliga integriteten och lyder Överväg noga publi- citet som kan kränka privatlivets helgd. Avstå från sådan publicitet om inte ett uppenbart allmänintresse kräver offentlig belysning.. I regel nr 11 under rubriken Var varsam med bilder anges att publi- citetsreglerna gäller i tillämpliga delar även för bildmaterial. 
 Publicitetsreglerna utgör en del av de pressetiska regler som har beslutats av pressens huvudorganisationer. De pressetiska reglerna omfattar också yrkesregler för journalister. Yrkesreglerna rör jour- nalistens integritet och anskaffning av material. I dessa regler anges bl.a. att journalisten ska visa hänsyn vid fotograferingsuppdrag samt vid anskaffning av bilder, särskilt i samband med olyckor och brott. Ett medlemskap i Journalistförbundet innebär att man har förbundit sig att följa reglerna. Avsteg från yrkesreglerna prövas av förbundets yrkesetiska nämnd. 
 I mars 2006 angav dåvarande King att allt fler anmälningar rörde kränkningar av privatlivets helgd. Han ansåg att publicering i utländska tidningar påverkar ansvariga utgivare här och troligen leder till ökad namnpublicering i Sverige. Enligt Park föll alltmer av journalistisk verksamhet i bred betydelse utanför granskningen. Enligt hans uppfattning var det inte möjligt att föra in all publicistisk verksamhet under PO/PON och han ansåg inte heller att det var nödvändigt eftersom de etablerade medierna har störst genomslag. Nuvarande PO, Lopez, har i oktober 2008 uppgett att en stor del av de anmälningar PO hanterar alltjämt rör publiceringar som på ett eller annat sätt tränger in i enskilda personers privata förhållanden. Beträffande namnpubli- ceringar i svensk press har Lopez uppgett att de allra flesta följer den restriktiva namnpubliceringslinje som har varit känne- tecknande för god publicistisk sed i Sverige. En arbetsgrupp inom PON överväger frågan om verksamheten kan utvidgas till att gälla ytterligare publiceringar på Internet. Lopez anger som sin mening att granskningen kan utvidgas till att avse vissa ytterligare  
 Internet-publiceringar, 
  även om avgränsningen kan vara svår, men att PO:s och PON:s allt överskuggande uppgift är att finnas till för den reguljära pressen och dess Internetsidor. 
 95 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 2.3.9.2 
  
 Annan självsaneringsverksamhet på Internet 
  
 I fråga om publicering på Internet finns det ingen självsanerings- verksamhet som motsvarar den som har inrättats av pressbranschen. Det finns inte heller något sådant genom lag inrättat gransknings- organ som Granskningsnämnden för radio och TV. Det förekommer dock andra former av självsaneringsverksamhet på Internet. 
 I februari 2003 publicerades promemorian Självsanering av Internet, Ds 2003:25. Promemorian innehöll bl.a. en kartläggning av i vilken utsträckning det på den svenska delen av Internet som föll utanför pressens självsanering förekom självsanering eller annan frivillig tillämpning av regler eller metoder för att motverka integritetskränkningar. Med integritetskränkningar avsågs då dels de brottsbalksbrott som kan begås genom publicering på Internet och som innefattar en integritetskränkning, t.ex. förtal och förolämp- ning, dels spridning av personuppgifter i strid med personuppgifts- lagen. 
 I promemorian angavs sammanfattningsvis följande angående före- komsten av självsanering på den svenska delen av Internet (a.a. s. 9): 
 De stora aktörerna kräver att användaren respekterar gällande lag när han publicerar information genom användning av aktörens nät eller tjänst. Aktörerna ställer även ytterligare krav på uppförande och inne- håll, t.ex. vad gäller språk. Det kan antas att aktörerna själva också rättar sig efter dessa regler vid publicering av eget material. De stora aktörer som tillhandahåller nät eller tjänster som gör det möjligt för användarna att publicera eget material, förbehåller sig i sina villkor rätten att stänga av tjänsten vid brott mot reglerna. Oftast förbehåller sig aktörerna även rätten att ta bort material som strider mot bestäm- melserna. Aktörerna använder sig av dessa möjligheter. Samtliga stora aktörer som tillhandahåller nät eller tjänster som gör det möjligt för användarna att publicera eget material, utövar tillsyn över innehållet genom en abuseavdelning dit överträdelser kan anmälas. Drygt hälften av dessa aktörer utövar tillsyn även på andra sätt, t.ex. genom mode- ratorer, stickprovskontroller och nyckelordsfilter. Det förekommer också verksamhet av betydelse för självsanering i form av samarbete mellan de svenska Internetoperatörernas abuseavdelningar och i form av kontakter mellan Internetoperatörer, Rikskriminalpolisen och Rädda Barnen. Det finns även regler och tekniska metoder för att motverka publicering av personuppgifter utan samtycke. 
 Sedan promemorian publicerades har arbetet med självsanering på Internet fortsatt. 
 Branschföreningen för innehålls- och tjänsteleverantörer på online- marknaden i Sverige, BitoS, arbetar bl.a. med etik och marknads- 
 96 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 föring för att stärka förtroendet för Internet. BitoS driver projektet Certifierad sajt. På BitoS hemsida, www.bitos.org, anges följande. En certifierad sajt agerar enligt BitoS etiska riktlinjer bl.a. för att rensa sajten från otillåtet material som innehåller t.ex. rasism, barn- pornografi eller annat som bryter mot lagar eller god etik. Medlems- företag som vill ha möjlighet att benämna sina sajter Certifierad sajt förbinder sig att följa BitoS etiska riktlinjer. En certifierad sajt har rätt att lägga upp en stämpel för detta på sin sajt. Stämpeln länkas till en förklaring på BitoS hemsida om vad en Certifierad sajt är. BitoS gör en genomgång mot bakgrund av de etiska riktlinjerna av den sajt som önskar bli Certifierad sajt. När kraven är uppfyllda får sajten material för att kunna lägga upp stämpeln för Certifierad sajt. En ny genomgång av sajten görs en gång per år. BitoS säker- ställer också att Certifierad sajt efterlever eventuella revideringar av BitoS etiska riktlinjer. Dessa riktlinjer har tagits fram i samarbete med ett stort antal branschaktörer. De innebär bl.a. att medlems- företagen ska följa tillämplig lag i sin verksamhet på Internet. Exempel på medlemmar i BitoS är Lunarstorm, TV4 Interaktiv, Aftonbladet Nya Medier, MSN, Spray, Viasat, My Space och Play- ahead. BitoS arbetar kontinuerligt med Medierådet i frågor om etik och säkerhet på Internet och deltar i  
 EU-projekt 
  som syftar till ett säkrare Internet. 
 Inom Datainspektionen övervägs för närvarande direktiv till ett arbete med anknytning till frågan om skydd för den personliga integ- riteten på Internet med särskilt avseende på aktörernas abuse- funktioner. Direktiven beräknas vara klara i februari 2009. 
 I april 2005 inleddes ett samarbete mot barnpornografi mellan Rikskriminalpolisen, ett antal Internetleverantörer och den ideella föreningen Ecpat, som bekämpar barnsexhandel. I maj samma år infördes de första filtren för att hindra Internetanvändare att surfa på sidor med barnpornografi. I oktober 2008 deltog 13 leverantörer i blockeringsverksamheten. Enligt polisens uppskattning var då omkring 90 procent av den kommersiella barnpornografin blockerad för svenskars åtkomst. Blockeringen fungerar så att den som för- söker gå in på en hemsida som finns på polisens spärrlista möts av en stoppskylt med information om att sidan innehåller barnporno- grafi. Skylten hindrar användaren att komma in på sidan. I sam- verkan med bl.a. nordisk polis uppdaterar Rikskriminalpolisen infor- 
 97 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 mationen kontinuerligt. I oktober 2008 fanns cirka 5 000 webb- adresser på listan. 
  
 27 
  
 Medierådet har bl.a. till uppgift att driva på mediernas själv- sanering. I samverkan med BRIS – Barnens Rätt i Samhället – driver Medierådet en kampanj, Det unga Internet, som finansieras av  
 EU-kommissionens 
  handlingsprogram Safer Internet Plus Pro- gramme. Kampanjen syftar till säkrare användning av Internet bland barn och unga. Kampanjen ska sprida kunskap genom att arrangera ett antal regionala seminarier i olika delar av Sverige. Seminarierna riktar sig främst till lärare, förskollärare, skolpersonal, fritidsledare och andra som arbetar med barn och ungdomar. 
  
 28 
  
 Medierådet representerar Sverige i det europeiska nätverket Insafe. Nätverket har inrättats under Safer Internet programme och utgör ett samarbete mellan organisationer från ett  
 20-tal 
  länder som alla arbetar för att sprida kunskap och öka medvetenheten om säkrare användning av Internet bland barn och unga. Under Safer Internet programme har också inrättats nätverket Inhope 
  
 29  
  
 som ger allmän- heten möjlighet att anmäla olagligt innehåll på Internet. 
 Avslutningsvis kan nämnas att det även inom Europarådet be- drivs arbete för att hjälpa medlemsländerna att skydda barn och unga mot skadligt innehåll i alla medier i informationssamhället, bl.a. på Internet. Arbetet bedrivs bl.a. inom en grupp av specialister på mänskliga rättigheter i informationssamhället, Group of Specialists on human rights in the Information Society  
 (MC-S-IS), 
  och består bl.a. i utarbetande av en uppdaterad version av Europarådets hand- bok i Internetkunnighet (Handbook on Internet Literacy) och ett instrument om skydd av barn i informationssamhället. 
  
 2.4 
  
 I vad mån förekommer integritetskränkningar i databaser med utgivningsbevis? 
  
 2.4.1 
  
 Inledning 
  
 Det finns inga statistiska uppgifter specifikt om förekomsten av integritetskränkningar i databaser med utgivningsbevis eller om förekomsten av integritetskränkningar på Internet som helhet. Yttrandefrihetskommittén (tidigare Tryck- och yttrandefrihets- 
  
 27 
  
 Fields, Rikskriminalpolisen. 
  
 28 
  
 www.medieradet.se. 
  
 29 
  
 May, Hanson. 
  
 98 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 beredningen) har därför gjort en undersökning av innehållet i samtliga databaser med utgivningsbevis. Resultatet redovisas i det följande. Kommittén har också tagit kontakt med de organ som kan antas ha uppgifter av intresse. Följande kan noteras. 
 Enligt BRÅ:s statistik var antalet anmälda ärekränkningsbrott totalt, dvs. inte enbart på Internet, följande för åren  
 2002–2007: 
  
 12 000 
  
 Antal anmälda ärekränkningsbrott 
  
 10 000 
  
 7 744 
  
 8 922 
  
 9 366 
  
 8 000 
  
 6 740 
  
 7 204 
  
 6 359 
  
 6 000 
  
 4 000 
  
 2 000 
  
 0 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 En ökning kan alltså konstateras. Det finns inga uppgifter om hur många av fallen som avser Internet. Ur JK:s uppgifter om anmälda brott har inhämtats att antalet anmälningar av förtal, hets mot folk- grupp, olaga hot och brott mot PuL på Internet för tiden 2003–  
 2008-10-23 
  var följande för respektive år: 22, 35, 40, 91, 115 respek- tive 91. Datainspektionen har uppgett att antalet ärenden som diarie- förts under rubriken Klagomål, PuL, Internet var 84 under år 2003, 146 under år 2004, 157 under år 2005, 67 under år 2006, 31 under år 2007 och 21 t.o.m. oktober 2008. Verkets call center besvarade därutöver 3 100  
 e-postfrågor 
  och 7 000 telefonfrågor angående PuL under år 2005. Under år 2006, 2007 och t.o.m. september 2008 var siffrorna uppskattningsvis 3 100 respektive 7 300, 2 700 respektive 6 200 och 2 653 respektive 4 400. DI har också upplyst att kredit- upplysningarna på sajten Ratsit resulterade i minst tio telefon- samtal och lika många  
 e-postmeddelanden 
  om dagen i ett par mån- ader. Även födelsedagssidor, som birthday.se, har föranlett klago- mål. Från Rikskriminalpolisens  
 IT-brottsenhet 
  har inhämtats upp- gifter om antalet inkomna  
 K-anmälningar 
  och tips gällande brott på Internet under åren  
 2002–2005. 
  Med  
 K-anmälningar 
  avses anmäl- 
 99 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 ningar där det finns anledning att anta att brott har begåtts och med tips avses uppgifter som kräver bearbetning innan man kan be- döma om det finns anledning att anta att brott har begåtts. Antalet  
 K-anmälningar 
  och tips avseende olaga hot och ofredande på Internet var sammanlagt under de angivna åren 9 respektive 9, avseende hets mot folkgrupp var antalet sammanlagt 8 respektive 8 och angående förtal var antalet sammanlagt 2 respektive 7. Ärenden rörande integ- ritetskränkningar handläggs numera lokalt inom polisen.  
 IT-brotts- 
  enheten kan därför inte tillhandahålla motsvarande uppgifter för år 2006 och 2007 som är tillförlitliga. Från BRÅ har dock inhämtats att av samtliga anmälda olaga hot, ofredande, hets mot folkgrupp och ärekränkning under år 2006 respektive 2007 bedömdes 153 res- pektive 161 som hatbrott som hade begåtts via Internet. 
 Enligt en lista från Radio- och  
 TV-verket 
  över utfärdade utgiv- ningsbevis för databaser, daterad den 25 oktober 2006, var det totala antalet utfärdade utgivningsbevis 339. Listan upptog då utgiv- ningsbevis fram till och med nr  
 2006-084. 
  Tryck- och yttrande- frihetsberedningen studerade innehållet i dessa databaser under tiden 16 november  
 2006–9 
  januari 2007. En kompletterande lista över ut- färdade utgivningsbevis för databaser av den 19 juni 2007 upptog 64 utgivningsbevis fr.o.m. nr  
 2006-085 
  t.o.m. nr  
 2007-051. 
  Davenport ningen studerade innehållet i dessa databaser under  
 juni–augusti 
  2007. Ytterligare en kompletterande lista över utfärdade utgivningsbevis för databaser av den 2 september 2008 upptog 108 utgivningsbevis fr.o.m. nr  
 2007-052 
  t.o.m. nr  
 2008-058. 
  Yttrandefrihetskommittén studerade innehållet i dessa databaser under  
 september–oktober 
  2008. I listorna angavs utgivningsbevisnummer, namn, beteckning och organisationsform. 
 Databaserna har i den nedanstående redovisningen av undersök- ningen delats in i grupper. Grupp A omfattar de 108 databaser där det i listorna under organisationsform anges privatperson eller övrigt, om inte uppgiften i kolumnen Namn motsäger att data- basen drivs av en privatperson, som t.ex. när det där anges Trelle- borgs kommun (utgivningsbevis nr  
 2003-007) 
  eller Prioritet In- kasso AB (utgivningsbevis nr  
 2003-012). 
  Undersökningen av denna grupp redovisas i avsnitt 2.4.2.1. Grupp B omfattar de 31 databaser där kreditupplysningsverksamhet eller liknande verksamhet med utlämning av uppgifter ur register bedrivs (avsnitt 2.4.2.2). Grupp C omfattar de databaser, 288, som av uppgifterna under rubrikerna Namn och Organisationsform att döma drivs av aktiebolag, handelsbolag, kommanditbolag, enskilda näringsidkare, ekonomiska 
 100 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 eller ideella föreningar, stiftelser, klubbar eller liknande privata organ och som inte har behandlats i det föregående. Grupp D omfattar de 82 databaser som av uppgifterna i listorna att döma drivs av myndigheter, kommuner, landsting, städer, skolor, hög- skolor, universitet, stift, församlingar eller andra kyrkliga organ, museer, bibliotek, andra offentliga organ o.d. och som inte har behandlats i det föregående. Undersökningen av grupp C och D redovisas i avsnitt 2.4.2.3 respektive 2.4.2.4. I avsnitt 2.4.2.5 finns en sammanställning av resultatet av undersökningarna och i av- snitt 2.4.2.6 ges kommentarer. Som har angetts i avsnitt 2.1 finns i bilaga 4 till detta betänkande en sammanställning över databaserna. I sammanställningen anges utgivningsbevisnummer, namn, beteck- ning och organisationsform samt syfte, i de fall sådant har angetts i databasen. Sammanställningen innehåller också korta noteringar om innehållet i varje databas. Yttrandefrihetskommitténs uppfatt- ning om vilka av databaserna som kan bedömas innehålla integritets- kränkningar redovisas inte. 
 Vid bedömningen av om integritetskränkningar kan anses före- komma har Yttrandefrihetskommittén (tidigare Tryck- och yttrande- frihetsberedningen) utgått från de regler till skydd för den per- sonliga integriteten som gäller när grundlagsskydd enligt TF eller YGL  
 inte  
 föreligger. Kommittén har strävat efter att ta del av huvuddelen av innehållet i varje databas. I de fall då innehållet har varit mycket omfattande har läsningen begränsats till innehålls- förteckning eller motsvarande, rubriker, flikar etc. och innehållet i de mest framträdande delarna av databasen samt de delar där det finns störst anledning att misstänka att integritetskränkningar kan förekomma. Sådant innehåll som kräver inloggning, lösenord, abonnemang eller prenumeration har kommittén inte tagit del av. För varje databas har nedan angivna frågor studerats. 
 101 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 1 
  
 Vilket är databasens syfte och innehåll? 
  
 2 
  
 Förekommer överträdelser av BrB t.ex. förtal, hets mot folkgrupp, brott mot tystnadsplikt, olaga hot? 
  
 Förtal: 
 Utpekas någon som brottslig eller klandervärd i sitt levnadssätt eller lämnas annan uppgift som är ägnad att utsätta denne för andras missaktning? 
 Om en sådan uppgift har lämnats, var den som lämnat uppgiften skyldig att uttala sig eller var det annars med hänsyn till omstän- digheterna försvarligt att lämna uppgiften? Om ja, var uppgiften sann eller hade uppgiftslämnaren annars skälig grund för den? 
  
 3 
  
 Förekommer överträdelser av PuL i dess lydelse före den 1 januari 2007? 
  
 Behandlas personuppgifter, dvs. uppgifter som kan hänföras till en levande person, t.ex. namn och bild, utan samtycke och utan att något sådant undantagsfall som nämns i 10 § PuL föreligger? 
 Behandlas känsliga personuppgifter, dvs. uppgift om ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, med- lemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv, utan att den regist- rerade på ett tydligt sätt har offentliggjort uppgifterna eller lämnat sitt samtycke (13 §)? 
 Behandlar andra än myndigheter uppgifter om lagöverträdelser (21 §)? 
 Kan behandlingen av personuppgifter anses falla in under undan- taget enligt 7 § andra stycket för behandling som sker uteslutande för journalistiska ändamål eller konstnärligt eller litterärt skapande? (Jfr NJA 2001 s. 409 där HD ansåg att verksamheten, som bl.a. inne- fattade en s.k. elektronisk skampåle, väl föll inom ramen för ett journalistiskt ändamål att informera, utöva kritik och väcka debatt om samhällsfrågor av betydelse för allmänheten. Se avsnitt 2.3.3.2.) 
 102 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 4 
  
 Förekommer överträdelser av PuL i dess lydelse från den 1 januari 2007? 
  
 Som har framgått i avsnitt 2.3.5 behöver inte kravet på samtycke och begränsningarna i fråga om behandling av känsliga uppgifter och uppgifter om lagöverträdelser tillämpas om inte sökning och sammanställning av personuppgifter särskilt underlättas. Löpande text på Internet är t.ex. inte underkastad sådana krav eller begräns- ningar. Behandlingen får dock inte utföras om den registrerades personliga integritet kränks. Som riktlinjer för att undvika kränk- ning av personlig integritet anges i propositionen följande: 
  
 Behandla inte personuppgifter för otillbörliga syften, såsom för- följelse eller skandalisering. 
  
 Samla inte utan godtagbara skäl en stor mängd uppgifter om en person. 
  
 Rätta personuppgifter som visar sig vara felaktiga eller miss- visande. 
  
 Förtala eller förolämpa inte någon annan. 
  
 Bryt inte mot sekretess eller tystnadsplikt. 
  
 5 Förekommer överträdelser av KuL? 
 Som framgått i avsnitt 2.3.7 ska enligt 5 § KuL kreditupplys- ningsverksamhet bedrivas så att den inte leder till otillbörligt in- trång i personlig integritet genom innehållet i de upplysningar som förmedlas eller på annat sätt eller till att oriktiga eller missvisande uppgifter lagras eller lämnas ut. För sådan behandling av person- uppgifter som omfattas av PuL gäller i stället 9 § första stycket a, b och  
 d–h 
  den lagen med krav bl.a. på att personuppgifter behandlas bara om det är lagligt och att uppgifterna är relevanta och riktiga. I 5 § fjärde stycket KuL anges att personuppgifter får behandlas utan samtycke i kreditupplysningsverksamhet utan hinder av 10 § person- uppgiftslagen. Den registrerade kan inte heller motsätta sig behand- lingen. 
 Uppgifter om ras, etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa eller sexualliv får enligt 6 § KuL inte behandlas i kreditupplysnings- verksamhet. 
 103 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 Ett krav på legitimt intresse gäller enligt 9 §. Kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare får inte lämnas ut om det finns anledning att anta att upplysningen kommer att användas av någon annan än den som på grund av ett ingånget eller ifrågasatt kreditavtal eller av liknande anledning har behov av upplysningen. 
 När en kreditupplysning om en fysisk person lämnas ut ska den som avses med upplysningen samtidigt få en s.k. kreditupplys- nings- eller omfrågningskopia, dvs. ett skriftligt meddelande om vilka uppgifter som har lämnats om honom och vem som har be- gärt upplysningen (11 § KuL). Enligt 12 § KuL gäller bl.a. en skyl- dighet att rätta felaktiga uppgifter. Om en oriktig eller missvisande uppgift har tagits in i en kreditupplysning (som lämnas på annat sätt än enligt TF eller YGL) ska rättelse eller komplettering så snart det kan ske tillställas var och en som under den senaste tolv- månadersperioden har fått del av uppgiften. 
 6 Förekommer överträdelser av annan lagstiftning? 
 Lagen (1998:112) om ansvar för elektroniska anslagstavlor, BBS- lagen, gäller för tjänster där någon inrättar en möjlighet för an- vändare att sända in egna och ta del av andras meddelanden. Sådan verksamhet ska inte kunna erhålla utgivningsbevis enligt 1 kap. 9 § andra stycket YGL men grundlagsskydd på grund av sådant bevis kan gälla om verksamheten efter ansökan om utgivningsbevis har ändrats till att omfatta en elektronisk anslagstavla och utgivnings- beviset inte har återkallats. Enligt  
 BBS-lagen 
  föreligger en skyldighet för den som driver verksamheten att ta bort meddelanden som uppenbart innefattar uppvigling, hets mot folkgrupp, barnporno- grafibrott, olaga våldsskildring eller intrång i upphovsrätt. 
 Lagen (1978:800) om namn och bild i reklam innebär att närings- idkare vid marknadsföring inte får använda annans namn eller bild utan dennes samtycke. 
 Enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konst- närliga verk, upphovsrättslagen, har upphovsmannen ensamrätt att överföra verk till allmänheten. 
 Enligt 5 kap. 7 § första stycket 3 lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (LEK) ska den som tillhandahåller en allmänt till- gänglig telefonitjänst tillgodose varje rimlig begäran om att lämna ut abonnentuppgifter som inte omfattas av sekretess eller tystnads- 
 104 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 plikt enligt lag till den som bedriver eller avser att bedriva abonnent- upplysning. Av 6 kap. 16 § framgår att uppgifter beträffande fysiska personer får lämnas ut endast om abonnenten har samtyckt till det (prop. 2002/03:110). Abonnenten ska också informeras om ända- målet med en abonnentförteckning innan uppgifter om honom får tas in i förteckningen. Om förteckningen ska finnas i elektronisk form ska abonnenten informeras om de sökfunktioner som finns (6 kap. 15 § LEK). 
  
 2.4.2 
  
 Resultatet av undersökningen av innehållet i databaser med utgivningsbevis 
  
 2.4.2.1 
  
 Grupp A: Databaser med organisationsformen privat- person eller övrigt om de kan antas drivas av privat- personer 
  
 Antal databaser i gruppen: 108 
 Antal databaser som kan bedömas innehålla integritetskränkningar: 5 (förtal och brott mot PuL) 
 Antal databaser utan innehåll: 13 
 Antal databaser som kräver lösenord, inloggning eller liknande för att få del av hela eller delar av innehållet: l 
  
 2.4.2.2 
  
 Grupp B: Databaser med kreditupplysningsverksamhet eller liknande verksamhet med utlämning av uppgifter ur register 
  
 Antal databaser i gruppen: 31 
 Antal databaser som kan bedömas innehålla integritetskränkningar: 14 (brott mot PuL och KuL) 
 Antal databaser utan innehåll: 3 
 Antal databaser som kräver lösenord, inloggning eller liknande för att få del av hela eller delar av innehållet: 7 
 105 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 2.4.2.3 
  
 Grupp C: Databaser som drivs av aktiebolag, handels- bolag, enskilda näringsidkare, ekonomiska eller ideella föreningar, stiftelser, klubbar eller liknande privata organ 
  
 Antal databaser i gruppen: 288 
 Antal databaser som kan bedömas innehålla integritetskränkningar: 1 (förtal) 
 Antal databaser utan innehåll: 31 
 Antal databaser som kräver lösenord, inloggning eller liknande för att få del av hela eller delar av innehållet: 32 
  
 2.4.2.4 
  
 Grupp D: Databaser som drivs av myndigheter, kommuner, landsting, städer, skolor, högskolor, universitet, stift, församlingar eller andra kyrkliga organ, museer, bibliotek, andra offentliga organ o.d. 
  
 Antal databaser i gruppen: 82 
 Antal databaser som kan bedömas innehålla integritetskränkningar: 0 
 Antal databaser utan innehåll: 5 
 Antal databaser som kräver lösenord, inloggning eller liknande för att få del av hela eller delar av innehållet: 0 
  
 2.4.2.5 
  
 Summan av Grupp  
  
 A–D 
  
 Totalt antal databaser: 509 
 Totalt antal databaser som kan bedömas innehålla integritetskränk- ningar: 20 (4 procent av totala antalet databaser) 
 Totalt antal databaser utan innehåll: 52 (10 procent av totala antalet databaser) 
 Totalt antal databaser som kräver lösenord, inloggning eller liknande för att få del av hela eller delar av innehållet: 40 (8 procent av totala antalet databaser) 
 106 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 2.4.2.6 
  
 Kommentarer 
  
 Yttrandefrihetskommittén har funnit att integritetskränkningar kan bedömas förekomma i 20 av de 509 databaser som hade utgiv- ningsbevis fram till den 2 september 2008. Integritetskränkningar har alltså upptäckts i fyra procent av databaserna. I sex av fallen kan kränkningarna bedömas utgöra förtal genom ett fåtal yttranden och/eller bilder. Resterande kränkningar består i vad som kan anses utgöra brott mot PuL eller KuL, främst i databaser med kreditupp- lysningsverksamhet eller liknande verksamhet med utlämning av uppgifter ur register. Kommitténs bestämda intryck är att databas- verksamheten i allt väsentligt bedrivs på ett seriöst och ansvars- kännande sätt och att innehållet i databaserna till helt övervägande del utgör värdefulla bidrag till ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. 
  
 2.5 
  
 Behövs ändrad lagstiftning? 
  
 Som har framgått i det föregående gäller ett mindre omfattande skydd för den personliga integriteten när grundlagsskyddet enligt TF eller YGL är tillämpligt, t.ex. på grund av att utgivningsbevis gäller för en databas. Skillnaden i fråga om det skydd som straff- bestämmelserna i BrB erbjuder är inte så stor. När TF eller YGL gäller är det visserligen enbart de gärningar som upptas i brotts- katalogen i dessa grundlagar som kan föranleda straff, men som har framgått i avsnitt 2.3.4 omfattar brottskatalogen de i detta samman- hang viktigaste brotten, t.ex. förtal, förolämpning, olaga hot och hets mot folkgrupp. En skillnad föreligger dock i fråga om ansvaret för ett sådant brott. När TF eller YGL gäller kan ansvar endast ådömas den som enligt grundlagsreglerna är ansvarig. BrB:s regler om gärningsmannaskap, anstiftan och medhjälp är alltså inte tillämp- liga. Å andra sidan har straffsystemet enligt TF och YGL gjorts särskilt effektivt, bl.a. genom att grundlagarna pekar ut vem som är ansvarig och anger att uppsåt ska presumeras föreligga. När grund- lagarna är tillämpliga behöver man alltså inte utreda vem eller vilka av många inblandade t.ex. på en redaktion som bär ansvaret, eller om uppsåt förelåg. 
 I fråga om behandling av personuppgifter gäller att tillämpning av PuL är i princip helt utesluten när grundlagsskydd enligt TF eller YGL föreligger. Detsamma gäller för många av reglerna i KuL, 
 107 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 bl.a. kravet på legitimt intresse av kreditupplysning och skyldighet att sända omfrågningskopia. Sekretesslagen är inte heller tillämplig på verksamhet som faller in under TF eller YGL, men allvarliga fall av offentliggörande av hemliga uppgifter kan bestraffas enligt vissa av punkterna i brottskatalogen i YGL, t.ex. som spioneri. Som yttrandefrihetsbrott anses också dels att någon uppsåtligen offentlig- gör en allmän handling som inte är tillgänglig för envar om han har fått tillgång till handlingen i allmän tjänst eller liknande, dels att någon offentliggör en uppgift och därvid uppsåtligen åsidosätter de särskilda s.k. meddelarfrihetsbrytande tystnadsplikter som anges i 16 kap. 1 § sekretesslagen, dels visst offentliggörande när riket är i krig eller omedelbar krigsfara. Den som omfattas av meddelar- friheten kan ådömas ansvar för vissa grova brott mot rikets säker- het, uppsåtligt oriktigt utlämnande av allmän handling som ej är tillgänglig för envar och uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, men endast i de fall som anges i 16 kap. 1 § sekretesslagen. 
 Det nu kort beskrivna är resultatet av den principiella avvägning som hittills har gjorts i lagstiftningen mellan intresset av skydd för yttrandefriheten och intresset av skydd för den personliga integri- teten. Yttrandefrihetskommittén anser att det inte finns anledning att nu göra någon mera genomgripande ändring i denna avvägning. När det gäller reglerna i dataskyddsdirektivet och PuL har skälen för den avvägning till fördel för yttrandefrihetsintresset som gjordes genom införandet av möjligheten till utgivningsbevis för databaser också stärkts på senare tid. Skillnaden mellan integritetsskyddet på grundlagsområdet och utanför detta har ju minskat genom ändringen av PuL från den 1 januari 2007 till att vara mera inriktad på att mot- verka missbruk av personuppgifter än på att detaljreglera hantering av sådana uppgifter. Som har nämnts i avsnitt 2.1 ska kommittén också enligt sina direktiv under nästa fas i utredningsarbetet över- väga om det generella skyddet i TF och YGL för enskildas integ- ritet och privatliv bör stärkas. Detta uppdrag kräver mera tid än som nu står till buds. Det talar för att någon mera genomgripande ändring i fråga om avvägningen mellan yttrandefrihetsintresset och integritetsskyddsintresset inte bör föreslås nu. 
 Frågan är då om den verksamhet som faktiskt bedrivs i data- baser med utgivningsbevis ger anledning till en annan bedömning. Den undersökning av innehållet i samtliga databaser med utgivnings- bevis som kommittén har gjort visade att det kan bedömas före- komma integritetskränkningar i 20 av de totalt 509 databaserna, dvs. i fyra procent, och det var i de sex fall som avsåg förtal fråga 
 108 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 om ett fåtal yttranden och/eller bilder. Resterande integritets- kränkningar bestod i vad som kan anses utgöra brott mot PuL eller KuL, främst i databaser med kreditupplysningsverksamhet eller lik- nande verksamhet med utlämning av uppgifter ur register. Yttrande- frihetskommitténs bestämda intryck är att verksamheten i databaser med utgivningsbevis i allt väsentligt bedrivs på ett seriöst och ansvarskännande sätt och att innehållet till helt övervägande del utgör värdefulla bidrag till ett fritt meningsutbyte och en allsidig upplysning. Undersökningen har visserligen gjorts under tre be- gränsade tidsperioder men kommittén anser att den ändå ger en god bild av vad som förekommer. Förutom huruvida integritets- kränkningar förekom undersöktes för varje databas vilket syftet var med verksamheten. I de flesta databaserna angavs syftet på något sätt. Med undantag för någon av de databaser som innefattade integ- ritetskränkningar noterade kommittén inte något som ger anled- ning att anta att innehållet i de befintliga databaserna blir mera integritetskränkande i framtiden. Det är naturligtvis ändå av intresse att följa utvecklingen i de befintliga databaserna och även att studera innehållet i tillkommande databaser. 
 Det måste här också noteras att databaserna www.svensk.info.se, www.birthday.se, www.snyggast.nu och http://thepiratebay.org, vilka har föranlett debatt om integritetsskyddet, inte har utgivnings- bevis när detta skrivs i december 2008. Databasen www.ratsit.se, som också har förorsakat debatt, har numera utgivningsbevis (nr  
 2007-026). 
  I fråga om den databasen har kommittén funnit att krav på legitimt intresse hos den som frågar inte kan anses ställas i verksamheten och att omfrågningskopia inte sänds ut. Det måste då observeras att den omständigheten att utgivningsbevis har er- hållits för verksamheten innebär att krav på legitimt intresse och omfrågningskopia inte längre gäller för verksamheten eftersom dessa krav enligt 9 § respektive 11 § KuL inte gäller när kreditupplys- ningar offentliggörs på ett sådant sätt som avses i TF eller YGL. 
 Även databasen www.tubo.se, som har tilldragit sig viss uppmärk- samhet, har utgivningsbevis (nr  
 2007-050). 
  I databasen tillhanda- hölls i augusti 2007 lönedifferentieringsanalyser och löneuppgifter från 175 kommuner, landsting och myndigheter med möjlighet att få uppgift om enskilda anställdas lön genom att söka på namn och arbetsgivare. Kommittén har vid sitt studium av databasen funnit att personuppgifter visserligen behandlas utan samtycke men att behandlingen får anses ske uteslutande för journalistiska ändamål 
 109 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 (jfr NJA 2001 s. 409). Brott mot PuL skulle alltså inte ha ansetts föreligga ens om databasen hade saknat utgivningsbevis. 
 Det kan också påpekas att integritetskränkningar torde vara vanligare på chatsidor, bloggar och liknande som är omodererade, dvs. där användares inlägg blir tillgängliga omedelbart för andra an- vändare utan föregående åtgärd av den som driver databasen, än i s.k. modererade databaser. Till följd av kravet i 1 kap. 9 § första stycket YGL på att innehållet i databasen endast får kunna ändras av den som driver verksamheten är dock omodererade databaser uteslutna från grundlagsskydd. Utgivningsbevis kan alltså inte ut- färdas för en sådan databas. Som har framgått i avsnitt 2.2 kan dock grundlagsskydd på grund av utgivningsbevis gälla för en sådan data- bas om verksamheten efter ansökan om utgivningsbevis har ändrats till en elektronisk anslagstavla, chatsida eller annan omodererad tjänst och utgivningsbeviset inte har återkallats (jfr prop. 2001/02:74 s. 50 f. och s. 100 samt SOU 2006:96 s. 175). Kommittén har emeller- tid inte funnit exempel på något sådant fall. 
 Det kan anmärkas att en del av de databaser som har utgiv- ningsbevis troligen skulle falla in under grundlagsskyddet även utan utgivningsbevis eftersom de skulle kunna anses vara sådana data- baser som drivs av massmedieföretag som avses i 1 kap. 9 § första stycket YGL. 
 Det kan noteras att Integritetsskyddskommittén har uttalat att integritetsskyddet på det mediala området har väsentligt försämrats till följd av införandet av möjligheten till grundlagsskydd för data- baser genom utgivningsbevis (SOU 2007:22 s. 488, jfr SOU 2008:3 s. 21). Enligt Yttrandefrihetskommitténs mening kan detta anses korrekt i rättsligt hänseende men därvid måste beaktas att det är fråga om en avvägning mellan integritetsskyddsintresset och yttrande- frihetsintresset. Yttrandefrihetskommitténs undersökning av den verksamhet som faktiskt bedrivs i databaser med utgivningsbevis visar också att integritetskränkningarna i praktiken är mycket få i sådan verksamhet. Detta är fallet trots att regleringen innebär att den som vill kan undandra sig en del integritetsskyddande regler, t.ex. PuL. En förklaring till att integritetskränkningarna ändå är så få i databaser med grundlagsskydd på grund av utgivningsbevis kan antas vara att det finns en återhållande effekt i de krav på att be- hörig utgivare har utsetts och åtagit sig uppdraget som gäller för att utgivningsbevis ska utfärdas. Reglerna om ensamansvar och pre- sumerat uppsåt för grundlagsskyddad kommunikation kan också antas verka i denna riktning. Det är även troligt att de som inte har 
 110 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 fullt seriösa avsikter är mindre benägna att betala avgiften för ett utgivningsbevis och uppfylla de övriga förpliktelser som följer med grundlagsskydd, t.ex. skyldighet att dokumentera innehållet. 
 Som har nämnts i det föregående gäller det ett mindre omfattande skydd för den personliga integriteten när grundlagsskydd gäller för ett yttrande än när så inte är fallet. Skillnaden i fråga om det skydd som straffbestämmelserna i BrB erbjuder är visserligen inte stor, men skillnaden i fråga om det skydd som PuL och KuL erbjuder är beaktansvärd. Det är således tydligt att det föreligger en konflikt mellan det grundlagsskyddade området, inklusive det frivilliga grund- lagsskyddet, och bestämmelserna i PuL och KuL med syfte att skydda den personliga integriteten. Detta är emellertid, som har nämnts, en följd av den avvägning som hittills har gjorts mellan intresset av yttrandefrihet och intresset av skydd för den personliga integri- teten. 
 När det gäller det frivilliga grundlagsskyddet för databaser ställs konflikten mera på sin spets än i fråga om de medier som i övrigt faller in under grundlagsskyddet enligt TF och YGL. Skälet till detta är att de övriga medierna i huvudsak nyttjas av etablerade massmedieaktörer vilka ofta omfattas av självsanerings- eller annan granskningsverksamhet med regler för innehållet, medan det frivilliga grundlagsskyddet för databaser är öppet för fysiska och juridiska personer utan någon anknytning till etablerade massmedier och utan motsvarande granskningsverksamhet och regler för innehåll. Mot denna bakgrund kan det konstateras att det i avsnitt 2.3.3.2 nämnda uttalandet i förarbetena till införandet av det frivilliga grundlagsskyddet (och den samtidiga utvidgningen av databasregeln till att omfatta nya tekniker och ytterligare massmedieföretag) om att utvidgningen väsentligen skedde till en krets som sysslar med massmedial verksamhet och inte innebar några principiella nyheter när det gäller tillämpningsområdet inte är helt rättvisande. En prin- cipiell nyhet var ju att fysiska och juridiska personer utan anknyt- ning till massmedieföretag fick en möjlighet till grundlagsskydd för databaser. Att det frivilliga grundlagsskyddet är öppet för fysiska och juridiska personer utan någon anknytning till etablerade mass- medier och utan sådan granskningsverksamhet och sådana regler för innehåll som ofta gäller för massmedier skulle kunna innebära att risken för kränkning av den personliga integriteten är större i databaser med frivilligt grundlagsskydd än i övriga grundlagsskyddade medier. Den verksamhet som faktiskt bedrivs i databaser med 
 111 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 utgivningsbevis visar emellertid att integritetskränkningarna i prak- tiken är mycket få. 
 Att det föreligger en konflikt mellan det grundlagsskyddade området, inklusive det frivilliga grundlagsskyddet, och bestämmel- serna i PuL med syfte att skydda den personliga integriteten kan tyckas innebära att det föreligger en konflikt också med data- skyddsdirektivet. Direktivet genomförs ju i svensk rätt genom PuL. Som har framgått i avsnitt 2.3.3.2 och 2.3.5 gjorde emellertid lagstiftaren vid införandet av PuL bedömningen att det var möjligt att låta TF och YGL gälla oförändrade med stöd av undantags- möjligheten i artikel 9 för behandling av personuppgifter som sker uteslutande för journalistiska ändamål eller konstnärligt eller litte- rärt skapande. Vid införandet av det frivilliga grundlagsskyddet gjorde lagstiftaren också bedömningen att utvidgningen av grundlags- skyddet omfattades av den befintliga möjligheten till undantag och därmed var förenlig med direktivet. KU uttalade dock att det ändå kunde finnas anledning att ytterligare undersöka om det kan uppstå konflikter. 
 Genom artikel 13 i dataskyddsdirektivet ges också, som har nämnts, en möjlighet för medlemsstaterna att genom lagstiftning begränsa vissa skyldigheter och rättigheter enligt direktivet då en sådan begränsning är nödvändig med hänsyn till skyddet av den registrerades eller andras fri- och rättigheter. I förarbetena till PuL ansågs det osäkert om dessa fri- och rättigheter innefattar yttrande- friheten eftersom ett särskilt undantag för den finns i artikel 9. En delvis annan bedömning av denna artikel har numera gjorts i för- arbetena till den ändring av PuL i riktning mot en missbruksmodell som trädde i kraft den 1 januari 2007 (se avsnitt 2.3.5). Det ansågs där att behandlingen av personuppgifter i ostrukturerat material kan hänföras till en sådan fri- och rättighet som avses i artikel 13 i dataskyddsdirektivet och som ger möjlighet till undantag från direk- tivet. Som har nämnts i det föregående innebär denna bedömning att skälen för den avvägning till fördel för yttrandefrihetsintresset som gjordes genom införandet av utgivningsbevis för databaser har stärkts på senare tid. Skillnaden mellan integritetsskyddet på grund- lagsområdet och utanför detta har ju minskat genom ändringen av PuL från den 1 januari 2007 till att vara mera inriktad på att mot- verka missbruk av personuppgifter än på att detaljreglera hantering av sådana uppgifter. 
 Såvitt Yttrandefrihetskommittén kunnat finna har det inte heller på senare tid skett någon utveckling av  
 EG-rätten 
  på det här aktu- 
 112 
  
 SOU 2009:14 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 ella området genom relevanta avgöranden från  
 EG-domstolen 
  eller på annat sätt som talar emot den hållning som Sverige hittills har intagit. Denna hållning kan snarare sägas vinna stöd av  
 House 
  stolens dom i  
 Satakunnan-målet 
  (se avsnitt 2.3.3.2). Mot denna bakgrund anser kommittén att det inte nu finns anledning att inta någon annan ståndpunkt än lagstiftaren hittills har gjort i frågan om det frivilliga grundlagsskyddets förenlighet med dataskydds- direktivet. Kommittén avser emellertid att under nästa fas av utred- ningsarbetet återkomma till frågan. 
 Som har nämnts i det föregående ska ju Yttrandefrihetskom- mittén under nästa fas i utredningsarbetet överväga om det gene- rella skyddet i TF och YGL för enskildas integritet och privatliv bör stärkas. Detta uppdrag innefattar ett krav på en bedömning av om den avvägning som hittills har gjorts mellan intresset av yttrandefrihet och intresset av skydd för den personliga integri- teten bör ändras. Därvid måste bl.a. dataskyddsdirektivets bestäm- melser och annan europarätt beaktas. 
 Yttrandefrihetskommittén kommer alltså sammanfattningsvis till slutsatsen att det inte finns anledning att nu göra någon väsentligt annorlunda avvägning mellan yttrandefrihetsintresset och integritets- skyddsintresset och att göra några mera principiella ändringar. Ändrad lagstiftning behövs alltså inte. Detta utesluter emellertid inte att det kan finnas behov av att i det fortsatta arbetet överväga ändringar i vissa avseenden. 
 När det gäller kreditupplysning kan det konstateras att många kreditupplysningsföretag bedriver verksamhet i databaser med utgiv- ningsbevis. Detta innebär bl.a. att kravet på legitimt intresse av kreditupplysningen hos den som frågar inte gäller, liksom inte heller någon skyldighet för kreditupplysningsföretaget att sända en s.k. kreditupplysnings- eller omfrågningskopia till den som det har lämnats upplysning om. Skyldighet att sända rättelse eller kom- plettering till den som under den senaste tolvmånadersperioden har tagit del av en kreditupplysning gäller inte heller. Kommittén anser att det bör övervägas om det är möjligt att stärka skyddet för den enskilde när kreditupplysningsverksamhet bedrivs i databaser med grundlagsskydd. Som har framgått i avsnitt 2.3.7 pågår ett sådant arbete nu inom Justitiedepartementet. 
 Även den s.k. Russell av  
 Monaco-domen 
  kan här beröras. Som har nämnts i avsnitt 2.3.2 tolkade Tryck- och yttrandefrihetsbered- ningen domen så att Europadomstolen anser att publicering av foton eller artiklar som angår en persons privatliv och som inte kan 
 113 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
  
 SOU 2009:14 
  
 anses utgöra ett bidrag till en diskussion av allmänt intresse utgör en kränkning av rätten till skydd för privatlivet enligt artikel 8, i vart fall när fotona eller artiklarna har tillkommit utan objektets medgivande eller kännedom, t.ex. genom s.k. paparazziverksamhet. Detta torde enligt beredningens mening innebära att domstolen också anser att det bör finnas möjlighet att i efterhand döma ut straffansvar eller skadestånd för sådan publicering och kanske även att hindra publiceringen. Det finns emellertid i svensk lagstiftning inte någon möjlighet att hindra publicering i ett grundlagsskyddat medium eller att ådöma straffansvar eller skadestånd för publi- cering i ett sådant medium enbart på den grunden att foton eller artiklar angår privatlivet och inte kan anses utgöra ett bidrag till en diskussion av allmänt intresse eller har tillkommit utan objektets medgivande eller kännedom. Beredningen konstaterade att den svenska lagstiftningens skydd för privatlivet vid publicering mot bakgrund av Russell av  
 Monaco-domen 
  förefaller innebära en risk för att Sverige skulle fällas i ett liknande fall och ansåg att frågan om en eventuell anpassning av den svenska lagstiftningens skydd för privatlivet till domen bör övervägas närmare. Domen nämns i Yttrandefrihetskommitténs direktiv som en av de faktorer som ska tas i beaktande när kommittén överväger frågan om det generella skyddet i TF och YGL för enskildas integritet och privatliv bör stärkas. 
 Slutligen kan noteras att det kan finnas anledning att närmare överväga frågan om möjligheterna att få utgivningsbevis för data- baser, med därav följande begränsning av PuL:s tillämplighet, bör omfatta offentliga organ utan inskränkningar. Det kan ju diskuteras om det är rimligt att t.ex. myndigheter får möjlighet att undgå kraven i PuL genom att skaffa sig grundlagsskydd för sin databas. 
 114 
  
 3 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 3.1 
  
 Uppdraget 
  
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen identifierade i sitt debatt- betänkande 
  
 1  
  
 en del otydligheter i YGL beträffande vissa Internet- publiceringar. Det gällde dels frågan om en redaktion för en skrift som inte har framställts i tryckpress utan genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande omfattas av auto- matiskt grundlagsskydd enligt första stycket i databasregeln (1 kap. 9 § YGL), dels frågan om den närmare innebörden av webbsänd- ningsregeln (1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL) och avgränsningen av den regeln mot databasregeln. Beredningen ansåg att det borde klargöras att även redaktioner för stencilerade eller på liknande sätt framställda periodiska skrifter omfattas av det auto- matiska grundlagsskyddet enligt databasregeln och lämnade förslag till hur det kunde ske. Beredningen ansåg också att man, om skyddet för tryck- och yttrandefriheten inte ska ändras i grunden, borde överväga att genomföra det förslag angående webbsänd- ningsregeln och databasregeln som beredningen hade lagt fram i ett tidigare delbetänkande. 
  
 2 
  
 I Tryck- och yttrandefrihetsberedningens tilläggsdirektiv 
  
 3  
  
 anges, i avsnittet om beredningens fortsatta arbete med förslag till grund- lagsändringar inför valet 2010, att beredningen (numera Yttrande- frihetskommittén) ska utifrån sina tidigare redovisade lösningar på de ovan nämnda problemen lämna förslag på de ändringar som krävs för att komma till rätta med de påtalade otydligheterna. 
  
 1 
  
 SOU 2006:96. 
  
 2 
  
 SOU 2004:114. 
  
 3 
  
 Dir. 2008:42. Beredningen har som framgått ombildats till Yttrandefrihetskommittén. 
  
 115 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 SOU 2009:14 
  
 3.2 
  
 Omfattas en redaktion för en stencilerad eller på liknande sätt mångfaldigad skrift av automatiskt grundlagsskydd enligt databasregeln? 
  
 Yttrandefrihetskommitténs bedömning:  
 Även redaktioner för stencilerade eller på liknande sätt mångfaldigade periodiska skrifter bör omfattas av automatiskt grundlagsskydd enligt data- basregeln. 
  
 Yttrandefrihetskommitténs förslag:  
 Ordet tryckt ska tas bort ur databasregelns första mening. Ändringen innebär att det klargörs att även redaktioner för stencilerade eller på liknande sätt mångfaldigade periodiska skrifter omfattas av automatiskt grundlagsskydd enligt databasregeln. 
  
 3.2.1 
  
 Databasregeln 
  
 I den s.k. databasregeln (1 kap. 9 § YGL) finns regler om grund- lagsskydd för viss databasverksamhet. Regeln ger grundlagsskydd för tillhandahållande till allmänheten av information ur en databas på tre sätt, dels direkt genom överföring på mottagarens egen be- gäran ur databasen, dels indirekt genom framställning ur databasen på mottagarens begäran av en teknisk upptagning, skrift eller bild (print on  
 demand-verksamhet) 
  och dels genom att avsändaren sänder information ur databasen till mottagaren enligt överens- kommelser i förväg  
 (push-teknik). 
  Detta gäller under förutsättning att innehållet i databasen endast kan ändras av den som driver verk- samheten. De i regeln särskilt angivna massmedieföretagen får automatiskt grundlagsskydd för sådan verksamhet medan andra aktörer får grundlagsskydd om de ansöker om utgivningsbevis och överföringarna utgår från Sverige, behörig utgivare har utsetts och åtagit sig uppdraget samt verksamheten har ett namn som inte lätt kan förväxlas med en annan databasverksamhet som har grund- lagsskydd. Regeln har följande lydelse i de här relevanta delarna: 
 Denna grundlags föreskrifter om radioprogram tillämpas också när en redaktion för en tryckt periodisk skrift eller för radioprogram, ett företag för yrkesmässig framställning av tryckta eller därmed enligt tryckfrihetsförordningen jämställda skrifter eller av tekniska upptag- ningar eller en nyhetsbyrå med hjälp av elektromagnetiska vågor 
 1. på särskild begäran tillhandahåller allmänheten information ur en databas, vars innehåll kan ändras endast av den som driver verksam- 
 116 
  
 SOU 2009:14 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 heten, direkt genom överföring eller indirekt genom framställning av en teknisk upptagning, en skrift eller en bild, eller 
 2. annars, enligt överenskommelser i förväg, tillhandahåller allmän- heten information som överförs direkt ur en sådan databas som anges i 1. 
 Vad som sägs i första stycket gäller också annan som har utgiv- ningsbevis för sådan verksamhet. För att utgivningsbevis skall utfärdas krävs att 
  
 – 
  
 verksamheten är ordnad på det sätt som anges i första stycket och att överföringarna utgår från Sverige, 
  
 – 
  
 behörig utgivare utsetts och åtagit sig uppdraget, 
  
 – 
  
 verksamheten har ett namn som är sådant att det inte finns risk för att det lätt kan förväxlas med namn på en annan verksamhet enligt denna paragraf. 
  
 Av intresse i detta sammanhang är att det först i paragrafens första mening anges en redaktion för en  
 tryckt  
 periodisk skrift eller för radioprogram  (Yttrandefrihetskommitténs kursivering). Här anges alltså inte, som i följande led av meningen, tryckta eller därmed enligt tryckfrihetsförordningen jämställda skrifter. Med det senare uttrycket avses skrifter som enligt 1 kap. 5 § andra stycket TF är jämställda med skrifter som framställs i tryckpress, dvs. skrifter som har mångfaldigats genom stencilering, fotokopier- ing eller liknande tekniskt förfarande och som har utgivningsbevis eller som har försetts med vissa ursprungsuppgifter. 
  
 3.2.2 
  
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningens överväganden 
  
 Beträffande frågan om en redaktion för en stencilerad eller på lik- nande sätt mångfaldigad skrift omfattas av automatiskt grundlags- skydd enligt databasregeln anförde Tryck- och yttrandefrihets- beredningen att bestämmelsens lydelse synes utesluta detta. Davenport ningen fortsatte: 
  
 4 
  
 Förarbetena ger dock intrycket att avsikten varit att även sådana redaktioner skulle omfattas. I förarbetena till YGL sägs nämligen (prop. 1990/91:64 s. 66 f.) att en viktig del av motivet för databasregeln var hänförligt till behovet av skydd för nyhetsförmedlingens källor och att det därför framstod som följdriktigt att skyddet fick gälla samma krets som den till vilken källskyddet var knutet enligt TF. Eftersom meddelarfriheten enligt 1 kap. 1 § tredje stycket TF jämförd med 1 kap. 5 § andra stycket samma grundlag omfattar den som lämnar uppgifter till en redaktion för stencilerad eller liknande skrift, och sådana redaktioner inte undantas i texten, förefaller det troligt att även 
  
 4  
 SOU 2006:96 del 1 s. 190 f. 
 117 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 SOU 2009:14 
  
 sådana redaktioner avsetts falla in under paragrafen. Det finns enligt beredningens mening inte heller något skäl till att göra skillnad mellan redaktioner för tryckta periodiska skrifter och redaktioner för stencil- erade eller på liknande sätt framställda periodiska skrifter. Det bör klargöras att även redaktioner för stencilerade eller på liknande sätt framställda periodiska skrifter omfattas av det automatiska grund- lagsskyddet. 
 Beredningen ansåg att detta kunde ske genom att ordet tryckt togs bort ur 1 kap. 9 § första stycket YGL. 
  
 5 
  
 3.2.3 
  
 Remissinstanserna 
  
 I remissyttrandena över Tryck- och yttrandefrihetsberedningens debattbetänkande har ingen kritik framförts mot det ovannämnda förslaget. 
  
 3.2.4 
  
 Yttrandefrihetskommitténs överväganden 
  
 Yttrandefrihetskommittén delar Tryck- och yttrandefrihetsbered- ningens uppfattning att det förefaller troligt att avsikten vid YGL:s tillkomst var att även redaktioner för stencilerade eller på liknande sätt mångfaldigade periodiska skrifter skulle omfattas av automatiskt grundlagsskydd enligt databasregeln. Som beredningen har anfört finns det inte heller skäl att göra skillnad mellan redaktioner för tryckta periodiska skrifter och redaktioner för stencilerade eller på liknande sätt framställda periodiska skrifter i detta avseende. Yttrandefrihetskommittén anser att Tryck- och yttrandefrihets- beredningens förslag till ändring av databasregeln bör genomföras. Ordet tryckt bör alltså tas bort ur första meningen i paragrafen. 
  
 5  
 SOU 2006:96 del 1 s. 198, 312, 327. 
 118 
  
 SOU 2009:14 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 3.3 
  
 Webbsändningsregeln 
  
 Yttrandefrihetskommitténs förslag:  
 Lydelsen av YGL:s regel om webbsändningar i 1 kap. 6 § första stycket andra meningen ska justeras så att det klargörs, dels att det som faller in under regeln är tillhandahållande till allmänheten på särskild begäran av webbsändningar som består i direktsändningar eller uppspel- ningar av tidigare inspelningar som startar på tider som sändaren bestämmer, dels att omodererade chatsidor faller utanför regeln. I databasregeln ska en ändring göras som undantar de webb- sändningar som faller in under 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL från tillämpningsområdet. 
  
 Med webbsändningar avses tillhandahållande av ljudradio och tele- vision via Internet. Som har nämnts i avsnitt 3.1 pekade Tryck- och yttrandefrihetsberedningen i sitt debattbetänkande på en del otyd- ligheter i YGL beträffande vissa Internetpubliceringar. I fråga om webbsändningar gällde det den närmare innebörden av webbsänd- ningsregeln (1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL) och avgränsningen av den regeln mot databasregeln. Beredningen ansåg att man, om skyddet för tryck- och yttrandefriheten inte ska änd- ras i grunden, borde överväga att genomföra det förslag angående webbsändningsregeln och databasregeln som beredningen hade lagt fram i ett tidigare delbetänkande från år 2004. Yttrandefrihets- kommittén ska, enligt sina direktiv, utifrån de tidigare redovisade lösningarna lämna förslag på de ändringar som krävs för att komma till rätta med de påtalade otydligheterna. 
  
 3.3.1 
  
 Närmare om de aktuella reglerna 
  
 Som har framgått i kapitel 1 är grundlagsskyddet för yttrande- friheten enligt YGL inte knutet till ett yttrandes innehåll utan till användningen av vissa medier. Frågan om ett yttrande omfattas av YGL avgörs alltså som huvudprincip inte av yttrandets innehåll utan av på vilket sätt, dvs. i vilket medium, det har publicerats. De medier YGL omfattar är ljudradio, television och vissa liknande överföringar, filmer, videogram, ljudupptagningar och andra s.k. tekniska upptagningar. Med vissa liknande överföringar avses andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektro- magnetiska vågor än sändningar av ljudradio och television, t.ex. 
 119 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 SOU 2009:14 
  
 överföringar från vissa databaser på Internet. YGL avser alltså två former av medier; överföringar med hjälp av elektromagnetiska vågor och tekniska upptagningar. Det är här överföringar med hjälp av elektromagnetiska vågor som är av intresse. Det kan noteras att elektromagnetiska vågor är ett grundläggande vetenskapligt begrepp som rymmer många till synes väsensskilda fenomen, t.ex. radio- vågor, som används bl.a. för ljudradio- och  
 TV-sändningar, 
  mikro- vågor, som används i mikrovågsugnar, synligt ljus och röntgen- strålning. Det är enbart frekvensen och våglängden som skiljer fenomenen åt. Telefoni (både fast och mobil), datorkommunika- tion och webbsändningar är ytterligare exempel på kommunikation som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor. 
 De regler i YGL som närmare anger vilka krav som överföringar med hjälp av elektromagnetiska vågor måste uppfylla för att om- fattas av YGL är 1 kap. 6 § och 1 kap. 9 §. 
 1 kap. 6 § YGL har följande lydelse: 
 Grundlagen är tillämplig på sändningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Med sådana sändningar av radioprogram avses även tillhandahållande av direktsända och inspelade program ur en databas. 
 I fråga om radioprogram som förmedlas genom satellitsändning som utgår från Sverige gäller vad som i denna grundlag föreskrivs om radio- program i allmänhet. 
 I lag får föreskrivas om undantag från denna grundlag i fråga om radioprogram som huvudsakligen är avsedda att tas emot utomlands och radioprogram som sänds genom tråd men inte är avsedda att tas emot av någon större allmänhet. Sådant undantag får dock inte gälla vad som föreskrivs i 2 och 3 §§. 
 I  
 huvudregeln om radioprogram  
 (1 kap. 6 § första stycket första meningen YGL) anges att grundlagen är tillämplig på sändningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. I 1 kap. 1 § tredje stycket YGL anges att vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också program i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor. Av denna regel följer alltså att med radio- program i huvudregeln om radioprogram avses sändningar med hjälp av elektromagnetiska vågor. Med kravet att sändningen ska vara riktad till allmänheten avses att sändningen ska vara riktad till en vid krets av mottagare som i princip är öppen för envar och att sänd- ningen måste startas av avsändaren, dvs. den som tillhandahåller 
 120 
  
 SOU 2009:14 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 allmänheten innehållet (prop. 2001/02:74 s. 30 f. och SOU 2001:28 s. 195 f.). Kravet att sändningen ska vara avsedd att tas emot med tekniska hjälpmedel innebär att t.ex. användning av högtalaranlägg- ningar eller  
 TV-monitorer 
  på idrottsarenor och estrader faller utan- för huvudregelns tillämpningsområde (prop. 1990/91:64 s. 109 f. och prop. 1986/87:151 s. 164 f.). 
 Traditionella radio- och  
 TV-sändningar 
  faller in under huvud- regeln om radioprogram. Även utskick av  
 e-post 
  som sker till en tillräckligt stor och öppen krets av mottagare omfattas av regeln. 
 Som redan har framgått finns den s.k.  
 webbsändningsregeln  
 i 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL. Regeln lades till i 1 kap. 6 § första stycket YGL genom en lagändring som trädde i kraft den 1 januari 2003. 
 Syftet med tillägget var att klargöra att två slag av webbsänd- ningar omfattas av regeln, nämligen direktsändningar via Internet och uppspelningar via Internet av inspelningar som startar på tider som sändaren bestämmer. Det kan i det sistnämnda fallet vara fråga om t.ex. att ett inspelat  
 TV-program 
  tillhandahålls via Internet endast samtidigt som det också sänds i marknätet. De båda slagen av webbsändningar omfattas av regeln under förutsättning att det är allmänheten som kan ta del av sändningarna respektive uppspel- ningarna och att de är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel (prop. 2001/02:74 s. 97 och 41). Med databas avses enligt 1 kap. 1 § femte stycket YGL en samling av information lagrad för automatise- rad behandling. 
 Som har framgått i avsnitt 3.2.1 finns i den s.k.  
 databasregeln  
 (1 kap. 9 § YGL) regler om grundlagsskydd för viss databasverk- samhet. Regeln ger grundlagsskydd för tillhandahållande till allmän- heten av information ur en databas på tre olika sätt; genom traditio- nell databasverksamhet, genom print on demand och genom push- teknik. 
 Regelns lydelse i de här relevanta delarna har redovisats i avsnitt 3.2.1. Första delen av punkten 1 i första stycket till och med  direkt genom överföring avser överföring på mottagarens egen begäran av information ur databasen, dvs. traditionell databasverk- samhet. Det följande ledet  indirekt genom framställning av en teknisk upptagning, skrift eller bild avser print on  
 demand-verk- 
  samhet. Punkten 2 avser  
 push-teknik 
  och ger grundlagsskydd för det fallet att avsändaren startar sändningen och sänder information ur databasen till mottagaren enligt överenskommelser i förväg mellan dem angående innehållet och sändningstidpunkten. Det kan 
 121 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 SOU 2009:14 
  
 t.ex. vara fråga om dagliga utskick av nyheter inom ett visst om- råde. Som gemensamt krav för grundlagsskydd för de olika slagen av databasverksamhet gäller att innehållet i databasen kan ändras endast av den som driver verksamheten. De i regeln särskilt angivna massmedieföretagen får automatiskt grundlagsskydd för de nämnda verksamheterna medan andra aktörer får grundlagsskydd genom ansökan om utgivningsbevis. 
 De tekniska krav som ställs i paragrafen, och som är gemen- samma för alla de fall som omfattas av den, är att det ska vara fråga om elektromagnetiska vågor och en databas, dvs. en samling av information lagrad för automatiserad behandling som är inrättad så att endast den som driver verksamheten kan ändra i dess innehåll. Till detta kommer tekniska krav som rör vem som startar över- föringen ur databasen. Överföringen enligt punkten 1 sker på sär- skild begäran medan den enligt punkten 2 sker enligt överens- kommelser i förväg. Med uttrycket på särskild begäran avses att överföringen av informationen startas av mottagaren själv eller, i print on  
 demand-fallet, 
  direkt på hans begäran, medan uttrycket enligt överenskommelser i förväg ska täcka det fallet att avsänd- aren startar överföringen vid en tidpunkt och med ett innehåll som han tidigare har avtalat med mottagaren, dvs.  
 push-teknik. 
  
 Vid YGL:s tillkomst delades överföringar med hjälp av elektro- magnetiska vågor in i två fall, dels sådana där överföringen startas av avsändaren (dvs. den som tillhandahåller allmänheten inne- hållet), dels sådana där överföringen startas av mottagaren. Det förstnämnda fallet utgjordes av traditionella radio- och  
 TV-sänd- 
  ningar och reglerades i huvudregeln om radioprogram. Det sist- nämnda fallet utgjordes av överföringar från traditionella databaser och reglerades i databasregeln. Med verkan från och med år 2003 har webbsändningsregeln tillkommit som ett tillägg till huvudregeln om radioprogram och databasregeln har utökats med bestäm- melserna om  
 push-teknik 
  och print on demand och möjligheten för andra än massmedieföretag att få grundlagsskydd för databasverk- samhet genom ansökan om utgivningsbevis. 
 Skiljelinjen mellan de båda huvudfallen av överföringar går nu mellan huvudregeln om radioprogram i 1 kap. 6 § första stycket första meningen YGL och bestämmelsen om traditionell databas- verksamhet i 1 kap. 9 § först stycket 1 till och med direkt genom överföring. Vid överföringar som faller under huvudregeln är det avsändaren (dvs. den som tillhandahåller allmänheten innehållet) som startar överföringen av innehållet till mottagaren, medan det 
 122 
  
 SOU 2009:14 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 vid överföringar i det traditionella databasfallet är mottagaren som startar överföringen. Webbsändningsregeln i 1 kap. 6 § första stycket andra meningen utgör ett undantag från denna uppdelning. Regeln jämställer ju överföring av direktsända och inspelade program ur en databas via Internet med traditionella radio- och  
 TV-sändningar 
  enligt huvudregeln, trots att överföring ur en databas via Internet inte sker till alla på nätet utan endast till den som själv startar överföringen till sig, medan traditionella radio- och  
 TV-sändningar 
  som faller under huvudregeln startas av avsändaren. Även reglerna om  
 push-teknik 
  och print on  
 demand-verksamhet 
  i databasregeln kan anses strida mot den ursprungliga uppdelningen eftersom de handlar om överföringar som startas av avsändaren medan databas- regeln i övrigt handlar om överföringar som startas av mottagaren. 
  
 3.3.2 
  
 Närmare om tillkomsten av webbsändningsregeln 
  
 Som har framgått i avsnitt 3.3.1 var syftet med införandet av webb- sändningsregeln att klargöra att två slag av webbsändningar, dvs. tillhandahållande av ljudradio och television via Internet, omfattas av regeln. Det gäller dels direktsändningar via Internet, dels upp- spelningar via Internet av inspelningar som startar på tider som sändaren bestämmer, allt under förutsättning att det är allmänheten som kan ta del av sändningarna respektive uppspelningarna (prop. 2001/02:74 s. 97 och 41). 
 Bakgrunden till tillägget var att rättsläget var oklart beträffande frågan om webbsändningar av det aktuella slaget omfattades av huvudregeln om radioprogram i 1 kap. 6 § YGL eller databasregeln i 1 kap. 9 § samma grundlag eller om de helt föll utanför grund- lagsskyddet. 
 Den parlamentariskt sammansatta kommittén Mediegrundlags- utredningen (MGU) ansåg att uppspelning på tider som sändaren bestämmer omfattades av databasregeln om det var ett massmedie- företag som höll uppspelningarna tillgängliga. MGU menade nämligen att det var fråga om överföring från en databas av lagrat material även om materialet endast hölls tillgängligt under en kortare tid som sändaren bestämmer (SOU 2001:28 s. 206). I fråga om direktsändning ansåg MGU att det var tveksamt om den om- fattades av YGL. Kommittén angav att huvudregeln om radio- program inte var tillämplig. Anledningen till detta var att det vid direktsändning via en webbplats inte sker någon utsändning till 
 123 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 SOU 2009:14 
  
 hela nätet utan endast till dem som begär och startar överföring av direktsändningen. Kommittén angav vidare att det var tveksamt om databasregeln var tillämplig eftersom det var fråga om lagring i endast några sekunder. MGU föreslog att direktsändning på begäran skulle föras in under databasregeln. 
 Flera remissinstanser hävdade att direktsändningar föll under huvudregeln om radioprogram. 
 I propositionen angavs (a. prop. s. 41) att man borde anlägga ett synsätt som innebar att de överföringar som mottagarna startade skulle ses som vidareförmedlingar utan självständig betydelse för frågan om vem som startat sändningarna och att avgörande i stället var vem som startat de ursprungliga webbsändningarna. Eftersom det var sändaren som startat dessa senare sändningar ansåg reger- ingen att webbsändningarna föll under 1 kap. 6 § YGL och att detta borde klargöras genom införande av en ny andra mening i para- grafens första stycke. Lagrådet angav att det kunde finnas skilda uppfattningar i frågan om webbsändningarna omfattades av 1 kap. 6 § YGL, att det var angeläget att frågan klarlades genom lag- stiftning och att Lagrådet därför inte hade någon erinran i sak mot förslaget. Lagrådet föreslog endast att orden ur en databas skulle läggas till sist i den nya meningen (a. prop. s. 178 f.). Konstitutions- utskottet och riksdagen delade regeringens uppfattning och biföll förslaget till ändring av 1 kap. 6 § YGL (bet. 2001/02:KU21 s. 21, rskr. 2001/02:233). 
  
 3.3.3 
  
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningens överväganden och förslag m.m. 
  
 I sitt delbetänkande SOU 2004:114 angav Tryck- och yttrande- frihetsberedningen att det efter införandet av webbsändningsregeln den 1 januari 2003 inte fanns anledning att åter ta upp frågan om direktsändningar via Internet och uppspelningar via Internet av inspelningar som startar på tider som sändaren bestämmer ska falla under 1 kap. 6 § eller 1 kap. 9 § YGL. Beredningen ansåg dock att det fanns skäl att justera lydelsen av den nya andra meningen i 1 kap. 6 § första stycket YGL, dvs. lydelsen av webbsändnings- regeln. 
 Beredningen fortsatte: 
  
 6 
  
 6  
 SOU 2004:114 s. 323 f. 
 124 
  
 SOU 2009:14 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 Av propositionen framgår att avsikten med den nya meningen var att klargöra att direktsändningar via Internet och uppspelningar via Inter- net av inspelningar som startar på tider som avsändaren bestämmer omfattas av 1 kap. 6 § YGL under förutsättning att det är allmänheten som kan ta del av sändningarna. Det framgår emellertid inte av mening- ens lydelse att det i fråga om inspelade program är enbart uppspelningar som startar på tider som avsändaren bestämmer som omfattas av meningen. Den nu gällande lydelsen ger i stället intrycket att alla inspelade program som tillhandahålls i en databas faller under 1 kap. 6 § YGL trots att det torde vara ostridigt att inspelningar som till- handahålls lagrade i en databas skall falla under 1 kap. 9 § YGL om det är mottagaren själv som startar uppspelningen (och den som tillhanda- håller databasen är ett massmedieföretag eller har utgivningsbevis), jfr a. prop. s. 41. Av meningens lydelse framgår inte heller att en förut- sättning för att direktsändningar eller uppspelningar skall omfattas av regeln är att de tillhandahålls allmänheten. Detta bör klargöras genom tillägg till meningen. 
 Vidare kan noteras att det i den nya meningen inte finns någon formulering som utesluter grundlagsskydd för omodererade chatsidor, vilka ju kan ses som ett slags direktsändning. Detta torde innebära att sådana chatsidor nu har fått grundlagsskydd enligt den nya meningen i 1 kap. 6 § YGL trots att de tidigare varit uteslutna från grundlagsskydd enligt databasregeln. Anledningen till att de varit uteslutna är att det inte ansetts rimligt med ensamansvar för innehåll som den ensam- ansvarige inte kan påverka (prop. 1990/91:64 s. 112, jfr prop. 2001/02:74 s. 98). 
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen anser att man bör justera lydelsen av 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL. Regeln kan formuleras enligt följande (här föreslagna ändringar är kursiverade). 
 Grundlagen är tillämplig på sändningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälp- medel.  
 Som  
 sådana sändningar av radioprogram  
 anses  
 även  
 att allmänheten på särskild begäran tillhandahålls  
 direktsända och in- spelade program  
 vilkas starttidpunkt och innehåll inte kan påverkas av mottagaren. 
  
 I fråga om radioprogram som förmedlas genom satellitsändning som utgår från Sverige gäller vad som i denna grundlag föreskrivs om radioprogram i allmänhet. 
 I lag får föreskrivas om undantag från denna grundlag i fråga om radioprogram som huvudsakligen är avsedda att tas emot utom- lands och radioprogram som sänds genom tråd men inte är avsedda att tas emot av någon större allmänhet. Sådant undantag får dock inte gälla vad som föreskrivs i 2 och 3 §§. 
  
 --- 
  
 125 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 SOU 2009:14 
  
 I databasregeln bör klargöras att direktsända och inspelade program som tillhandahålls på särskild begäran och vilkas starttidpunkt bestäms av den som bedriver programverksamheten enbart faller under 1 kap. 6 § första stycket YGL. Databasregeln kan formuleras enligt följande: 
 Denna grundlags föreskrifter om radioprogram tillämpas,  
 i andra fall än som avses i 6 § första stycket andra meningen 
 , också när en redaktion för en tryckt periodisk skrift eller för radioprogram, ett företag för yrkesmässig framställning av tryckta eller därmed enligt tryckfrihetsförordningen jämställda skrifter eller av tekniska upptag- ningar eller en nyhetsbyrå med hjälp av elektromagnetiska vågor 
  
 1. 
  
 på särskild begäran tillhandahåller allmänheten information ur en databas, vars innehåll kan ändras endast av den som driver verk- samheten, direkt genom överföring eller indirekt genom framställ- ning av en teknisk upptagning, en skrift eller en bild, eller 
  
 2. 
  
 annars, enligt överenskommelser i förväg, tillhandahåller allmän- heten information som överförs direkt ur en sådan databas som anges i 1. 
  
 Vad som sägs i första stycket gäller också annan som har utgiv- ningsbevis för sådan verksamhet. För att utgivningsbevis skall ut- färdas krävs att 
 – verksamheten är ordnad på det sätt som anges i första stycket och att överföringarna utgår från Sverige, 
 – behörig utgivare utsetts och åtagit sig uppdraget, 
 – verksamheten har ett namn som är sådant att det inte finns risk för att det lätt kan förväxlas med namn på en annan verksamhet enligt denna paragraf. 
 Ett utgivningsbevis gäller för en period av tio år från utfärdandet. Därefter förfaller beviset. Beviset får förnyas, varje gång för tio år från utgången av den föregående tioårsperioden, om det finns förut- sättningar att utfärda sådant bevis. Utgivningsbevis får återkallas om förutsättningar att utfärda sådant bevis inte längre finns, om verk- samheten inte påbörjats inom sex månader från den dag då utgiv- ningsbeviset utfärdades eller om den som drev verksamheten an- mält att den upphört. Om utgivningsbeviset förfaller eller åter- kallas, tillämpas därefter föreskrifter i lag eller annan författning. 
 Närmare bestämmelser om utfärdande, förfall, förnyelse och åter- kallelse av utgivningsbevis meddelas i lag. 
 Varje databas skall ha ett namn. Närmare bestämmelser om så- dana namn meddelas i lag. 
 Föreskrifter om straff för den som bryter mot en föreskrift som meddelats med stöd av fjärde eller femte stycket meddelas i lag. 
 Betänkandet remissbehandlades. 
  
 7  
  
 Endast tre remissinstanser fram- förde kritik mot det ovan redovisade förslaget. Radio- och TV- verket tillstyrkte förslaget till ändring av 1 kap. 6 och 9 §§ YGL. 
  
 7  
 En remissammanställning har gjorts i Justitiedepartementet, Ju2004/11833/L6. 
 126 
  
 SOU 2009:14 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 Verket ansåg dock att den språkliga utformningen av bestämmel- serna borde ses över ytterligare men preciserade inte önskemålet närmare. Sveriges Radio AB ansåg att orden på särskild begäran i beredningens förslag till lydelse av 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL inte var klargörande och anförde Bolaget menar att sändningar via datorn som omfattas av 1 kap. 6 § YGL inte sker på särskild begäran av lyssnaren utan genom att sändarföretaget startar dessa, dvs. just vad paragrafen avses omfatta. Bolaget före- slog därför att på särskild begäran skulle utgå ur den föreslagna lydelsen. Sveriges Utbildningsradio AB var av samma uppfattning. 
 Betänkandet har inte lett till lagstiftning. 
 Debattbetänkandet SOU 2006:96 innehåller en uppräkning av de förhållanden som Tryck- och yttrandefrihetsberedningen kunnat finna som utgör eller kan uppfattas som problem med det gällande grundlagsskyddet för yttrandefriheten enligt TF och YGL. Som redan har framgått tog beredningen där åter upp otydligheterna be- träffande innebörden av webbsändningsregeln och avgränsningen av den regeln mot databasregeln. Beredningen formulerade problemen och sina kommentarer enligt följande 
  
 8 
  
 : 
 Hur drar man gränsen mellan 1 kap. 6 § första stycket andra meningen (webbsändningsregeln) och 1 kap. 9 § YGL när det gäller inspelade pro- gram, dvs. hur vet en aktör som inte är ett traditionellt massmedieföretag om han måste ansöka om utgivningsbevis för att få grundlagsskydd för tillhandahållande av inspelade program i en databas? I fråga om allt tillhandahållande i en databas gäller ju att materialet är tillgängligt endast under den tid som databasinnehavaren bestämmer. Hur långvarigt kan tillhandahållandet vara för att ändå anses momentant och falla in under 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL? 
 Kommentar 
 Frågorna bortfaller om beredningens förslag i SOU 2004:114 s. 321 ff. till ny lydelse av 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL genom- förs eftersom den föreslagna lydelsen klargör att det som omfattas av regeln är enbart webbsändningar som består i direktsändningar och uppspelningar av tidigare inspelningar som startar på tider som sänd- aren bestämmer. 
 Vilken inverkan på grundlagsskydd enligt 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL (webbsändningsregeln) har möjlighet för användaren att ändra i innehållet i en databas som tillhandahåller direktsändningar eller uppspelningar av tidigare inspelningar vid tider som sändaren be- stämmer? 
  
 8  
 SOU 2006:96 del 1 s. 172. 
 127 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 SOU 2009:14 
  
 Kommentar 
 Det framgår varken av lagtext eller av förarbeten (prop. 2001/02:74 s. 97 och s. 40 ff.) att en sådan möjlighet gör att grundlagsskydd inte skall gälla. Det framgår inte heller att det gäller något krav på att data- basen tillhandahålls allmänheten för att grundlagsskydd skall gälla. Även dessa oklarheter bortfaller om beredningens ovannämnda förslag genomförs  
 Beredningen angav också som sin mening att om man skulle stanna för att skyddet för tryck- och yttrandefriheten inte ska ändras i grunden utan att det gällande systemet ska vara kvar borde man överväga att genomföra förslaget i SOU 2004:114 angående änd- ring av 1 kap. 6 § och 1 kap. 9 § YGL. 
  
 9  
  
 Detta förslag ingick också i lagtexten till den s.k. Status  
 quo-lösningen 
  i debattbetänkandet. 
  
 10  
  
 Med status  
 quo-lösningen 
  avsågs att man behåller TF och YGL och endast gör de ändringar som krävs för att komma till rätta med de största problemen med det gällande systemet. 
 Betänkandet har remissbehandlats. Endast två remissinstanser har framfört kritik mot det ovan redovisade förslaget. Sveriges Radio AB hänvisade till sitt tidigare remissyttrande och anförde att den föreslagna ändringen i 1 kap. 6 § YGL inte är tillräckligt tydlig och att syfte och innehåll framgår tydligare om orden på särskild begäran tas bort. Även Sveriges Television AB ansåg att orden på särskild begäran borde tas bort. 
  
 3.3.4 
  
 Yttrandefrihetskommitténs överväganden 
  
 Yttrandefrihetskommittén delar Tryck- och yttrandefrihetsbered- ningens uppfattning att det föreligger otydligheter beträffande webbsändningsregelns innebörd och dess avgränsning mot databas- regeln. Otydligheterna består  
 för det första  
 i att det av webbsänd- ningsregeln inte framgår att det i fråga om inspelade program är enbart uppspelningar som startar på tider som avsändaren bestäm- mer som omfattas av regeln. Nu gällande lydelse ger i stället in- trycket att alla inspelade program som tillhandahålls i en databas faller under 1 kap. 6 § YGL, trots att det torde vara ostridigt att inspelningar som tillhandahålls lagrade i en databas ska falla under 1 kap. 9 § YGL om det är mottagaren själv som startar uppspel- 
  
 9 
  
 SOU 2006:96 del 1 s. 191. 
  
 10 
  
 SOU 2006:96 del 1 s. 311 f., 327. 
  
 128 
  
 SOU 2009:14 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 ningen (och den som tillhandahåller databasen är ett massmedie- företag eller har utgivningsbevis), jfr prop. 2001/02:74 s. 41.  
 För det andra  
 framgår det inte heller av webbsändningsregelns lydelse att en förutsättning för att direktsändningar eller uppspelningar ska omfattas av regeln är att de tillhandahålls allmänheten.  
 För det tredje  
 finns det i webbsändningsregeln inte någon formulering som utesluter grundlagsskydd för omodererade chatsidor, vilka ju kan ses som ett slags direktsändning. Detta torde, som beredningen anfört, innebära att sådana chatsidor nu har fått grundlagsskydd enligt webbsändningsregeln trots att de tidigare varit uteslutna från grundlagsskydd enligt databasregeln. Anledningen till att de varit uteslutna är att det inte ansetts rimligt med ensamansvar för inne- håll som den ensamansvarige inte kan påverka (prop. 1990/91:64 s. 112, jfr prop. 2001/02:74 s. 98).  
 För det fjärde  
 framgår det inte av YGL hur gränsdragningen mellan webbsändningsregeln och data- basregeln ska ske. 
 I likhet med Tryck- och yttrandefrihetsberedningen anser Yttrandefrihetskommittén att otydligheterna bör undanröjas. Kom- mittén anser att den av beredningen föreslagna ändringen av webb- sändningsregeln och databasregeln åtgärdar problemen. 
 Sveriges Radio AB, Sveriges Utbildningsradio AB och Sveriges Television AB har, som nämnts, anfört att orden på särskild be- gäran bör utgå ur regeln. Sveriges Radio har som skäl för detta angett att sändningar via datorn som omfattas av 1 kap. 6 § YGL inte sker på särskild begäran av lyssnaren utan genom att sändar- företaget startar dessa, dvs. just vad paragrafen avses omfatta. Yttrandefrihetskommittén konstaterar att webbsändningsregeln avser att täcka in tillhandahållande via Internet av direktsändningar och uppspelningar av inspelningar som startar på tider som sänd- aren bestämmer. Om man tar bort orden på särskild begäran ur den av Tryck- och yttrandefrihetsberedningen föreslagna lydelsen framgår det inte av regeln att något annat än traditionella ljudradio- och  
 TV-sändningar 
  avses. Även i fråga om sådana sändningar gäller ju att deras starttidpunkt och innehåll inte kan påverkas av mottag- aren. Det behövs alltså ett uttryck som skiljer de avsedda webb- sändningarna från traditionella ljudradio- och  
 TV-sändningar. 
  
 Yttrandefrihetskommittén anser att uttrycket på särskild begäran är korrekt i sammanhanget. Skälen till detta är följande. Som har angetts i avsnitt 3.3.1 sker överföring ur en databas via Internet inte till alla på nätet utan endast till den som själv startar överföringen till sig, dvs. letar upp webbplatsen och det önskade innehållet samt 
 129 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 SOU 2009:14 
  
 beordrar överföring av innehållet till sig. Överföring av webbsänd- ningar, oavsett om innehållet utgörs av direktsändningar eller upp- spelningar av tidigare inspelningar, startas alltså av mottagaren. De sker således på särskild begäran i den mening som uttrycket har i YGL, jfr avsnitt 3.3.1. Detta skiljer tillhandahållande ur en databas via Internet från traditionella ljudradio- och  
 TV-sändningar. 
  Sådana sändningar startas ju av avsändaren och signalerna i etern ligger ute hela tiden ända framme hos alla tittare och lyssnare. Det enda de behöver göra för att ta del av en sändning är att slå på mottag- aren på rätt frekvens. De behöver inte starta överföringen till sig. För att signaler via Internet ska nå alla datorinnehavare i Sverige utan att de själva behöver starta överföringen till sig skulle det krävas att avsändaren adresserade  
 e-postutskick 
  till envar dator- innehavare.  
 E-postutskick 
  till ett tillräckligt stort antal mottagare anses också falla in under huvudregeln om radioprogram. 
 Yttrandefrihetskommittén anser vidare, liksom Tryck- och yttrandefrihetsberedningen, att det genom en ändring i databasregeln bör klargöras att webbsändningar som faller in under webbsänd- ningsregeln inte omfattas av databasregeln. 
 Det kan avslutningsvis konstateras att webbsändningar har för- anlett olika bedömningar. Webbsändningsregeln omfattar endast direktsändningar och uppspelningar av inspelningar som startar på tider som avsändaren bestämmer. Regeringen anlade i förarbetena till webbsändningsregeln ett speciellt synsätt på dessa webbsänd- ningar (prop. 2001/02:74 s. 41). Regeringen angav att de momen- tana sändningarna till webbsidan startas av sändaren, att överför- ingarna av dessa från webbsidan till mottagarna görs av mottagarna själva men att dessa senare överföringar av mottagarna bör ses som vidareförmedlingar utan självständig betydelse för frågan om vem som startat sändningarna. Regeringen bortsåg alltså från att överföringarna från webbsidan till mottagarna startas av mottag- arna själva, dvs. att de sker på särskild begäran. Om man, trots att överföringarna från webbsidan startas av mottagarna, vill försöka tillgodose de ovan nämnda remissinstanserna och undvika använd- ningen av på särskild begäran skulle man kunna överväga att i stället använda uttrycket ur en databas. Detta uttryck ingår i webbsändningsregelns nu gällande lydelse. Den föreslagna lydelsen av webbsändningsregeln skulle då bli följande (ändringar i för- hållande till det ovan förordade förslaget är understrukna): 
 130 
  
 SOU 2009:14 
  
 Förtydligande av databasregeln och webbsändningsregeln 
  
 Grundlagen är tillämplig på sändningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel.  
 Som  
 sådana sändningar av radioprogram  
 anses  
 även  
 att allmänheten  
  
 ur en databas  
  
 tillhandahålls  
 direktsända och inspelade program  
 vilkas starttidpunkt och innehåll inte kan på- verkas av mottagaren 
 . 
 I fråga om radioprogram som förmedlas genom satellitsänd- ning som utgår från Sverige gäller vad som i denna grundlag föreskrivs om radioprogram i allmänhet. 
 I lag får föreskrivas om undantag från denna grundlag i fråga om radioprogram som huvudsakligen är avsedda att tas emot utomlands och radioprogram som sänds genom tråd men inte är avsedda att tas emot av någon större allmänhet. Sådant undantag får dock inte gälla vad som föreskrivs i 2 och 3 §§. 
 En svaghet med denna formulering av regeln är dock att den inte klart särskiljer de webbsändningar som avses från traditionella ljud- radio- och  
 TV-sändningar. 
  Även ljudradio- och  
 TV-program 
  som sänds på traditionellt sätt torde ju kunna anses tillhandahållas ur en databas eftersom de torde finnas lagrade i eller, i fråga om direkt- sändningar, passera en sådan innan de sänds ut. Den nu diskuterade lydelsen av regeln är därför inte lämplig. 
 Som redan har konstaterats framgår det inte av webbsändnings- regeln att något annat än traditionella ljudradio- och  
 TV-sänd- 
  ningar avses om man tar bort orden på särskild begäran ur den av Tryck- och yttrandefrihetsberedningen föreslagna lydelsen. 
 Man skulle kunna överväga att ersätta uttrycket på särskild begäran med något annat som tydligare utvisar att överföringen startas av mottagaren. Yttrandefrihetskommittén anser emellertid att det inte finns utrymme för att behandla denna fråga under arbetet med kommitténs första delbetänkande. Den kan i stället komma att tas upp senare. 
 Yttrandefrihetskommittén stannar alltså för att uttrycket på särskild begäran bör användas och att webbsändningsregeln och databasregeln bör ändras i enlighet med Tryck- och yttrandefri- hetsberedningens ovan redovisade förslag. 
 131 
  
 4 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 Yttrandefrihetskommitténs bedömning:  
 Det är möjligt att in- föra en stencilregel för tekniska upptagningar med den lydelse som har föreslagits av Tryck- och yttrandefrihetsberedningen. Effektiviteten hos en sådan regel blir dock allvarligt nedsatt på grund av att äldre regler alltjämt måste gälla för upptagningar som har lämnats ut för spridning innan den nya regeln trädde i kraft. Detta problem kommer troligen att vara under flera år. Med hänsyn härtill och till att Yttrandefrihetskommittén under nästa etapp av sitt arbete har att pröva om grundlagens tillämp- ningsområde ska regleras på annat sätt anser kommittén att det inte finns tillräckliga skäl för att nu införa en stencilregel. 
  
 4.1 
  
 Uppdraget m.m. 
  
 För att yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) ska vara tillämplig på filmer, videogram, ljudupptagningar och andra s.k. tekniska upp- tagningar krävs att upptagningen sprids eller avses spridas till allmänheten. Detta kan ske genom offentlig uppspelning eller ut- lämnande av exemplar, t.ex. genom försäljning. Om det sker genom utlämnande av exemplar krävs att det är fråga om ett tillräckligt antal exemplar för att det ska kunna anses utgöra spridning till allmän- heten. Enligt YGL gäller en särskilt kort preskriptionstid för yttrandefrihetsbrott. Preskriptionstiden löper från utgivningstid- punkten för den upplaga det är fråga om. Om YGL är tillämplig måste det alltså kunna fastställas vilken upplaga den tekniska upp- tagningen hör till och när utgivningstidpunkten för denna var. 
 I rättstillämpningen har det uppkommit problem i de vanliga fall då tekniska upptagningar har saknat de i YGL föreskrivna ursprungs- 
 133 
 En stencilregel för tekniska upptagningar? SOU 2009:14 
 uppgifterna, dvs. uppgifter om bl.a. vem som har låtit framställa upptagningen samt om när och var framställningen skedde. Det har varit fråga om dels svårigheter att avgöra om upptagningen har spritts eller avsetts spridas till allmänheten, dvs. om den över huvud taget omfattas av YGL, dels svårigheter att avgöra vilken upplaga en upptagning hör till och när utgivningstidpunkten var och där- med om preskription för yttrandefrihetsbrott har inträtt eller inte. Avsaknaden av ursprungsuppgifter innebär ofta att det saknas upp- gifter till ledning för bedömningen av dessa frågor. Problemen har flera gånger påtalats av Justitiekanslern (JK), som är ensam åklagare i tryck- och yttrandefrihetsmål. De har också föranlett utrednings- arbete 
  
 1  
  
 och lagändringar. 
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen ansåg i sitt debattbetänk- ande 
  
 2  
  
 att svårigheterna att avgöra om grundlagsskydd föreligger eller inte i de fall då tekniska upptagningar saknar ursprungsuppgifter och därmed sammanhängande problem att fastställa vilken upplaga en teknisk upptagning hör till var ett av de problem med det gäll- ande grundlagsskyddet för yttrandefriheten som det var mest ange- läget att försöka lösa. Beredningen angav att om man anser att det är ett stort problem med att avgöra om YGL är tillämplig på tek- niska upptagningar finns det anledning att på nytt överväga frågan om en s.k. stencilregel för tekniska upptagningar, dvs. en regel som, efter förebild av tryckfrihetsförordningens (TF) regel om stencil- erade och liknande skrifter, gör grundlagsskydd beroende av om ursprungsuppgifter har satts ut på upptagningen. En teknisk upp- tagning utan ursprungsuppgifter skulle då falla utanför grundlags- skyddet. Det skulle alltså med en sådan regel framgå direkt av upptagningen om den faller in under YGL eller inte. Beredningen lämnade förslag till hur en sådan regel skulle kunna utformas. 
 I Yttrandefrihetskommitténs direktiv 
  
 3  
  
 anges, i avsnittet om arbetet med förslag till grundlagsändringar inför valet 2010, att bered- ningens förslag bör övervägas ytterligare med utgångspunkt från att grundlagsregleringen avseende tekniska upptagningar ska för- enklas och förtydligas. Därvid ska de synpunkter som har fram- kommit under tidigare remissbehandling beaktas. 
 I avsnitt 4.2 lämnas en redogörelse för gällande rätt i här aktuella avseenden. Avsnitt 4.3 innehåller en närmare redovisning av vari 
  
 1 
  
 SOU 2004:114 s. 263 f., SOU 2001:28 s. 281 f. och 331 f., SOU 1997:49 s. 222 f. 
  
 2 
  
 SOU 2006:96. 
  
 3 
  
 Dir. 2008:42. Direktiven riktar sig till Tryck- och yttrandefrihetsberedningen. Beredningen har numera ombildats till Yttrandefrihetskommittén, som har övertagit beredningens upp- gifter. 
  
 134 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 problemen består. I avsnitt 4.4 redogörs för den diskussion angå- ende en stencilregel för tekniska upptagningar som förekom före Tryck- och yttrandefrihetsberedningens debattbetänkande. Bered- ningens överväganden och förslag i debattbetänkandet angående en stencilregel för tekniska upptagningar presenteras i avsnitt 4.5. Där redovisas också remissyttrandena över debattbetänkandet i detta avseende. Det avslutande avsnittet 4.6 innehåller Yttrandefrihets- kommitténs överväganden angående en stencilregel för tekniska upptagningar. 
  
 4.2 
  
 Gällande rätt 
  
 Som har framgått i kapitel 1 är grundlagsskyddet för yttrande- friheten enligt YGL inte knutet till ett yttrandes innehåll utan till användningen av vissa medier. Frågan om ett yttrande omfattas av YGL avgörs alltså som huvudprincip inte av yttrandets innehåll utan av på vilket sätt, dvs. i vilket medium, det har publicerats. Eftersom syftet med grundlagsskyddet enligt YGL (och TF) inte är att skydda privat kommunikation mellan några få personer utan att skydda friheten att sprida meddelanden till allmänheten, dvs. fri- heten att yttra sig i massmedier (jfr prop. 1990/91:64 s. 112 och Axberger, Tryckfrihetens gränser, 1984, s. 21 f.), ställs också krav på spridning till allmänheten. De medier som YGL omfattar är ljud- radio, television och vissa liknande överföringar med hjälp av elektromagnetiska vågor, dvs. vissa databaser, samt filmer, video- gram, ljudupptagningar och andra s.k. tekniska upptagningar. Tek- niska upptagningar definieras i 1 kap. 1 § fjärde stycket YGL som upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälp- medel. 
 1 kap. 10 § YGL behandlar tekniska upptagningar närmare. Para- grafen har följande lydelse: 
 Grundlagen är tillämplig på sådana tekniska upptagningar som är ut- givna. En teknisk upptagning anses utgiven då den utlämnats för att spridas till allmänheten i Sverige genom att spelas upp, säljas eller till- handahållas på annat sätt. 
 Om grundlagen är tillämplig eller inte prövas i det enskilda fallet på grundval av vad som kan antas om spridningen. Om inte annat framgår av omständigheterna, skall grundlagen anses tillämplig på en upptag- ning med uppgifter enligt 3 kap. 13 § och 4 kap. 4 §. 
 135 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 SOU 2009:14 
  
 Av första stycket framgår att det krävs en avsikt att sprida inne- hållet till allmänheten för att en teknisk upptagning ska omfattas av grundlagsskyddet enligt YGL. Kravet motiveras av att det grund- läggande syftet med YGL (liksom med TF) inte är att skydda privat kommunikation mellan några få personer utan att skydda friheten att sprida yttranden till allmänheten. Spridning till allmänheten kan ske genom offentlig uppspelning, t.ex. vid biografvisning av en film som sker genom uppspelning av en filmrulle eller en  
 dvd-skiva, 
  eller genom utlämnande av exemplar, t.ex. genom försäljning. När spridning sker eller avses ske genom utlämnande av exemplar upp- kommer frågan hur många exemplar som krävs för att kravet på spridning till allmänheten ska anses uppfyllt. I NJA 2002 s. 281 an- såg Högsta domstolen (HD) att ett tiotal exemplar var tillräckligt och i NJA 2002 s. 583 att sju exemplar var för lite. 
 NJA 2002 s. 281 gällde frågan vem som avses med den som låter framställa den tekniska upptagningen (filmen) i 4 kap. 1 § YGL. I målet var YGL tillämplig i sin lydelse före den 1 januari 1999. 
 Det var ostridigt i målet att FJ hade beställt en videokassett som innehöll en icke utgiven film, annonserat ut filmen till försäljning på Internet och, under en tid av cirka en månad, framställt ett tiotal exemplar av filmen med hjälp av två videobandspelare och distribu- erat dessa till olika beställare. Det var vidare ostridigt att det inte fanns någon behörig utgivare till filmen. JK väckte åtal mot FJ för yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp i filmen under påstående att ingen utgivare för filmen hade utsetts, att ansvaret då vilar på den som har låtit framställa filmen och att FJ var den som hade låtit framställa den. 
 HD antecknade i sitt beslut att FJ under en tidsrymd av cirka en månad hade framställt ett tiotal exemplar av filmen och distribu- erat dessa till olika beställare. Domstolen kom till slutsatsen att med den som låter framställa en film avses den som producerar filmen eller det antal exemplar som utgör en upplaga av denna, varvid varje ny upplaga är att betrakta som en ny produktion. HD angav att FJ själv hade initierat och styrt tillverkningen av de för spridning avsedda exemplaren av filmen och att han därmed kunde sägas ha uppträtt som producent. HD anförde vidare: 
 Det antal om ett tiotal exemplar – vartill kommer att det är uppenbart att F.J. var beredd att framställa ytterligare exemplar om han skulle få fler beställningar – får anses tillräckligt för att man skall kunna tala om en upplaga av filmen. Framställningen har skett under en relativt 
 136 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 begränsad, sammanhängande tid och exemplaren får därför anses till- höra samma upplaga. 
 HD anförde att FJ således fick anses ha producerat en upplaga av filmen och att han därmed hade låtit framställa filmen i den mening som avses i 4 kap. 1 § YGL. 
 NJA 2002 s. 583 gällde frågan om YGL enligt 1 kap. 10 § är tillämplig på ett förfarande varigenom kopior av videogram efter annonsering framställs successivt och tillhandahålls efter hand som beställningar inkommer (on demand). 
 JK väckte åtal mot tre personer för, såvitt här är av intresse, yttrandefrihetsbrottet hets mot folkgrupp i videogram under påstå- ende att de under viss angiven tid hade bjudit ut videofilmer till försäljning eller spridning på annat sätt genom att till allmänheten skicka ut kataloger och reklamhäften med beställningssedlar eller med uppgifter om hur beställning kunde ske. Filmerna hade enligt JK på detta sätt hållits tillgängliga för allmänheten. 
 HD anförde: 
 De filmer som numera är aktuella i målet saknar samtliga ursprungs- uppgifter och uppgift om utgivare. Av filmerna har Der ewige Jude påträffats i sju exemplar, varav två i postförsändelser som tagits i beslag, och Deutsche Skinheads vol. 1 i sex exemplar, varav tre i post- försändelser som tagits i beslag. Även med beaktande av att ytterligare kopior uppenbarligen skulle ha framställts i mån av beställningar, rör det sig här om ett så begränsat antal exemplar att något skydd eller ensamansvar enligt YGL inte bör anses ha uppkommit (jfr NJA 2002 s. 281, där fråga var om ett tiotal framställda exemplar). Övriga filmer har påträffats endast i enstaka exemplar och det finns inte heller beträffande dem grund för antagande att en samlad upplaga avsetts bli framställd. I fråga om samtliga filmer gäller således att de inte skyddas av YGL och att spridningen har kunnat bli föremål för åtal enligt vanliga regler, en möjlighet som alltjämt står till buds. 
 JK:s talan skall vid detta förhållande avvisas i sin helhet. 
 Mot bakgrund av bl.a. dessa rättsfall ansåg Tryck- och yttrandefri- hetsberedningen att det krävs att minst ett tiotal likadana exemplar framställs eller avses framställas under en tid av högst omkring en månad för att grundlagsskydd ska uppkomma när spridning sker eller avses ske genom utlämnande av exemplar. 
  
 4 
  
 Som har framgått ovan räcker det med en avsikt att sprida ett tillräckligt antal upptagningar för att grundlagsskydd ska upp- komma. Det krävs alltså inte att spridning har skett. Detta beror på 
  
 4  
 SOU 2004:114 s. 276 och SOU 2006:96 s. 177. 
 137 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 SOU 2009:14 
  
 att grundlagsskyddet enligt YGL (och TF) innefattar moment som skyddar yttrandet redan innan det har offentliggjorts, nämligen principen om etableringsfrihet och principen om censurförbud. Principen om etableringsfrihet innebär att varje svensk medborgare och svensk juridisk person har rätt att utan krav på tillstånd från staten framställa och sprida tekniska upptagningar (och tryckta skrifter) samt att sända ljudradio- och  
 TV-program 
  genom tråd. Principen om censurförbud innebär att framställning och spridning av yttranden i medier som omfattas av YGL (eller TF) inte får vill- koras av förhandsgranskning av det allmänna. Ingripanden mot straffbara yttranden får ske först efter utgivningen. 
 Den tidpunkt då ingripande mot ett straffbart yttrande i en tek- nisk upptagning först får ske kallas utgivningstidpunkten. Den nås inte förrän i vart fall ett exemplar av upptagningen har lämnats ut för spridning till andra än dem som befinner sig i en mindre, sluten krets (prop. 2001/02:74 s. 101). Ingripanden får alltså inte ske redan när det endast föreligger en beredvillighet att producera och sprida tekniska upptagningar på beställning, såsom vid annonsering om att t.ex. videoband med visst innehåll framställs och säljs efter beställning, s.k. print on  
 demand-verksamhet 
  (a. prop. s. 101, SOU 2004:114 s. 266 f.). Det måste här uppmärksammas att frågan om utgivningstidpunkten har nåtts är skild från frågan om YGL (eller TF) över huvud taget är tillämplig. Frågan om grundlagens tillämplighet måste naturligtvis avgöras först (prop. 2001/02:74 s. 73, SOU 2001:28 s. 386). Om YGL (eller TF) inte är tillämplig aktualiseras inte frågan om utgivningstidpunkt. I sådana fall reg- lerar i stället bestämmelserna i brottsbalken och rättegångsbalken om, när och hur ingripanden kan ske. 
 Den s.k. presumtionsregeln i 1 kap. 10 § andra stycket YGL in- fördes med verkan från den 1 januari 1999. 
  
 5  
  
 De uppgifter som en teknisk upptagning ska förses med enligt 3 kap. 13 § och 4 kap. 4 § YGL är en uppgift om vem som har låtit framställa upptagningen, uppgifter om när, var och av vem upptagningen har framställts samt en uppgift om vem som är utgivare. Syftet med presumtionsregeln är att klargöra att enstaka exemplar som har framställts successivt genom kopiering av en eller flera förlagor utan att man kan tala om en samlad upplaga faller utanför YGL. 
  
 6  
  
 Bakgrunden till regeln var problem med de s.k. skräddarsydda videogrammen, ofta innehåll- ande barnpornografi eller olaga våldsskildring. I den praktiska 
  
 5 
  
 SFS 1998:1439. 
  
 6 
  
 Prop. 1997/98:43 s. 156. 
  
 138 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 rättstillämpningen hade YGL getts en extensiv tolkning så att även videogram som hade framställts i ett fåtal exemplar hade ansetts falla in under grundlagen. Detta medförde svårigheter i rätts- tillämpningen. Skräddarsydda videogram tog t.ex. en stor del av JK:s resurser i anspråk. 
 Begreppet upplaga är av central betydelse i TF och YGL trots att det inte förekommer i grundlagarna. När det i grundlagarna talas om skrift eller teknisk upptagning avses i princip en upplaga av en skrift eller en teknisk upptagning. Detta är en följd av att syftet med grundlagarna är att säkerställa friheten att yttra sig till allmänheten. 
 Begreppet upplaga har, som nämnts, också betydelse för beräk- ning av preskriptionstid för tryck- och yttrandefrihetsbrott. För sådana brott gäller en särskilt kort preskriptionstid. I 7 kap. 1 § andra stycket andra meningen YGL anges att den tid inom vilken allmänt åtal ska väckas för yttrandefrihetsbrott är beträffande tekniska upptagningar ett år från det att upptagningen gavs ut. I 7 kap. 1 § andra stycket tredje meningen YGL finns en speciell regel för tekniska upptagningar som saknar ursprungsuppgifter. Där anges att beträffande sådana upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § föreskrivna uppgifterna gäller vad som är före- skrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att åtal inte får väckas senare än två år från det att JK fick känne- dom om upptagningen. För sådana upptagningar gäller alltså brotts- balkens preskriptionstid med den angivna begränsningen. En ny preskriptionstid börjar löpa när en ny upplaga av en skrift eller en teknisk upptagning ges ut. Tryck- och yttrandefrihetsberedningen ansåg att olika innehåll ger olika upplagor och att olika framställ- ningstillfällen också ger olika upplagor. 
  
 7  
  
 Som angetts ovan ansåg beredningen också, bl.a. mot bakgrund av NJA 2002 s. 281 och s. 583, att det krävs att minst ett tiotal likadana exemplar framställs eller avses framställas under en tid av högst omkring en månad för att YGL ska vara tillämplig. 
  
 4.3 
  
 Närmare om problemen m.m. 
  
 TF och YGL är exklusivt tillämpliga och detaljerade regelsystem, inte minst i straff- och processrättsligt hänseende, till skydd för yttrandefriheten när den utövas i de medier som faller in under 
  
 7  
 SOU 2006:96 s. 177, SOU 2001:28 s. 374 f., jfr prop. 2001/02:74 s. 73. 
 139 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 SOU 2009:14 
  
 grundlagarna. När grundlagarna är tillämpliga är det exempelvis det särskilda ansvarssystemet med ensamansvar och meddelarfrihet som gäller och JK är ensam åklagare. Den vanliga polis- och åklagar- organisationen är bortkopplad (om inte JK anlitar den för sin räkning) och särskilda regler gäller i fråga om beslag och preskrip- tion. Det är av grundläggande betydelse att det någorlunda snabbt och enkelt kan avgöras om t.ex. en teknisk upptagning faller in under det särskilda skyddssystemet enligt YGL eller under vanlig lag. 
 Presumtionsregeln i 1 kap. 10 § andra stycket andra meningen YGL ger ingen ledning för de vanliga fall då ursprungsuppgifter saknas på upptagningarna. När uppgifter saknas är det ofta svårt att fastställa i hur många exemplar upptagningen har spritts eller avsetts spridas och därmed också att avgöra om grundlagsskydd föreligger eller inte. Bedömning av frågan om YGL är tillämplig kan då kräva omfattande bevisning och följden kan bli att talan i yttrandefrihetsmål kan bli avvisad efter flera års processande, se t.ex. det i avsnitt 4.2 ovan refererade rättsfallet NJA 2002 s. 583. Det som är svårt att avgöra är om och när utgivning av upptag- ningen har skett, dvs. när upptagningen har lämnats ut för sprid- ning till allmänheten i Sverige. Det handlar närmare bestämt om att avgöra för det första om upptagningen har spritts (eller avses spridas) genom offentlig uppspelning eller genom utlämnande av exemplar. Om upptagningen har spritts (eller avses spridas) genom utlämnande av exemplar är frågan i hur många exemplar detta har skett (eller avses ske), dvs. om spridning har skett (eller avses ske) till allmän- heten. För det andra måste avgöras till vilken upplaga upptagningen hör, dvs. om den till innehåll och framställningstidpunkt skiljer sig från en annan upplaga, och när spridningen till allmänheten har skett, dvs. när preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i upptag- ningen startade. Under tid då det är oklart om grundlagsskydd gäller är det också oklart om JK eller allmän åklagare är behörig att handlägga ärendet och exempelvis besluta om beslag eller inleda förundersökning. 
 Problemet med att avgöra om grundlagsskydd föreligger eller inte i de fall då tekniska upptagningar saknar ursprungsuppgifter består i korthet i att det inte syns utanpå en teknisk upptagning i hur många exemplar den har spritts (eller avses spridas) eller om den har spelats upp (eller avses spelas upp) offentligt och att presum- tionsregeln i 1 kap. 10 § andra stycket andra meningen YGL inte ger någon ledning för dessa fall eftersom ursprungsuppgifter 
 140 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 saknas. När ursprungsuppgifter saknas finns det ofta inte heller någon uppgift till ledning för bedömningen av när utgivning har skett, dvs. när preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott började löpa. 
 Som Tryck- och yttrandefrihetsberedningen anförde i debatt- betänkandet 
  
 8  
  
 kan det ligga nära till hands att överväga en stencil- regel efter förebild av 1 kap. 5 § första stycket andra meningen TF som lösning på problemet. Enligt denna regel gäller ju som förut- sättning för grundlagsskydd för stencilerade, fotokopierade eller på liknande sätt framställda skrifter att skriften har mångfaldigats och att den har försetts med en beteckning som utvisar att den är mång- faldigad samt i anslutning därtill tydliga uppgifter om vem som har mångfaldigat den samt om ort och år för detta. Av förarbetena till stencilregeln (prop. 1975/76:204 s. 134 f.) följer det att kravet på mångfaldigande oftast får anses uppfyllt om det på skriften anges att den är mångfaldigad eller liknande uttryck. Med en regel mot- svarande stencilregeln för tekniska upptagningar skulle det alltså i de allra flesta fall framgå direkt av upptagningen om grundlags- skydd gällde eller ej. 
 När det gäller hur omfattande de här diskuterade problemen är kan till en början konstateras att det i rättspraxis finns endast två fall refererade som rör frågan vad som krävs i fråga om antal och framställningstid för att YGL ska vara tillämplig på tekniska upptagningar. Det är de båda fall som har angetts i avsnitt 4.2 ovan; NJA 2002 s. 281 och NJA 2002 s. 583. Av större betydelse är att JK, som framgått i avsnitt 4.1, flera gånger med början år 1996 har påtalat problemen. JK har därvid angett att tekniska upptagningar i regel 
  
 9  
  
 eller nästan alltid 
  
 10  
  
 har saknat ursprungsuppgifter. Enligt uppgifter från JK har problem med att avgöra om YGL är tillämplig på tekniska upptagningar utan ursprungsuppgifter eller problem med att avgöra om preskription har inträtt för yttrande- frihetsbrott i tekniska upptagningar utan ursprungsuppgifter upp- kommit hos JK även efter JK:s senaste skrivelse i ämnet till Justitiedepartementet i februari 2003. 
  
 11  
  
 Det kan alltså konstateras att det alltjämt förekommer att tekniska upptagningar som JK finner anledning att ingripa mot saknar ursprungsuppgifter och att 
  
 8 
  
 SOU 2006:96 del 1 s. 192. 
  
 9 
  
 SOU 2001:28 s. 299. 
  
 10 
  
 SOU 2001:28 s. 301. 
  
 11 
  
 Dnr Ju 2003/2080. Skrivelsen finns intagen som bilaga 2 till SOU 2004:114, jfr s. 263. 
  
 141 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 SOU 2009:14 
  
 detta leder till svårigheter att avgöra om YGL är tillämplig och om preskription har inträtt. 
  
 4.4 
  
 Diskussionen före TYB:s debattbetänkande om en stencilregel för tekniska upptagningar 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar har övervägts vid flera tillfällen innan den togs upp av Tryck- och yttrandefrihetsbered- ningen i debattbetänkandet. En sådan regel diskuterades av Medie- kommittén som en av flera tänkbara lösningar på problemet med s.k. skräddarsydda videogram. 
  
 12  
  
 En stencilregel fördes också fram av Barnpornografiutredningen som ett sätt att lyfta ut barnporno- grafiska filmer från YGL:s tillämpningsområde. 
  
 13  
  
 I lagstiftnings- ärendet avvisades emellertid stencilregeln både som lösning på pro- blemet med skräddarsydda videogram och som åtgärd mot barn- pornografin. 
  
 14  
  
 Som argument mot stencilregeln angav regeringen att den innebar ett avsteg från det krav på långsiktighet och stabilitet i grundlagsskyddet som är en viktig beståndsdel i det konstitutio- nella systemet, att den innebar ett olyckligt steg tillbaka när det gällde grundlagsskyddets omfattning och att den skulle innebära att grundlagsskyddet för de nya medieformer som enligt förslaget skulle omfattas av den nya beteckningen tekniska upptagningar skulle bli svagare än motiverat. 
 Mediegrundlagsutredningen (MGU) berörde också en stencil- regel som åtgärd mot problemet att fastställa utgångspunkten för preskriptionstiden för tekniska upptagningar utan ursprungsupp- gifter. 
  
 15  
  
 Efter en redogörelse för resonemangen i den ovan angivna propositionen angav kommittén att tanken på en stencilregel sålunda kunde sägas ha avförts vid 1998 års ändringar i YGL. Med hänsyn till detta och till att kommitténs direktiv inte kunde anses innefatta att frågan skulle tas upp på nytt kom MGU till slutsatsen att kommittén inte borde överväga en lösning enligt den modellen vidare. 
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen tog upp frågan om en stencilregel som lösning på problemen med print on demandfram- ställning av tekniska upptagningar i sitt delbetänkande SOU 2004:114 
  
 12 
  
 SOU 1997:49 s.  
  
 222–236. 
  
 13 
  
 SOU 1997:29 s.  
  
 227–239. 
  
 14 
  
 Prop. 1997/98:43 s. 69 f. och 117 f. 
  
 15 
  
 SOU 2001:28 s. 310 f. 
  
 142 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 (s. 274 f.). Beredningen angav att en eventuell ändring av de grund- läggande förutsättningarna för YGL:s tillämplighet på tekniska upptagningar var en alltför stor fråga för att då övervägas som en möjlig lösning på de påtalade problemen. Beredningen angav också att så länge inte framställningssättet är ensamt avgörande kommer det att finnas fall där gränsen för YGL:s tillämpningsområde kan vara oklar och bevisning måste föras för att avgöra grundlagens tillämplighet. Beredningen noterade vidare att även frågan huruvida en skrift är tryckt kan vara oklar och nödvändiggöra bevisföring. 
 Flera av de remissinstanser som yttrade sig över delbetänk- andet 
  
 16  
  
 efterlyste en översyn eller ändring i fråga om YGL:s tillämplighet på tekniska upptagningar, bl.a. JO, Hovrätten över Skåne och Blekinge, Kammarrätten i Stockholm och Juridiska fakultetsstyrelsen vid Lunds universitet. JK underströk i sitt remissvar åter problemen och anförde att beredningen i sitt fortsatta arbete noga borde överväga om inte grundlagsskyddet för tekniska upp- tagningar bör avgränsas på ett annat sätt. 
  
 4.5 
  
 TYB:s överväganden och förslag i debatt- betänkandet m.m. 
  
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen angav i debattbetänkandet som sin mening att det största problemet när det gällde TF:s och YGL:s formella tillämpningsområde rörde frågan hur de rätts- tillämpande myndigheterna kan avgöra om grundlagsskydd före- ligger eller inte i de fall då tekniska upptagningar saknar ursprungs- uppgifter. Även frågan hur man kan fastställa vilken upplaga en teknisk upptagning hör till fick enligt beredningen anses vara ett betydande problem och detta särskilt i fall då tekniska upptagningar saknar ursprungsuppgifter. 
  
 17  
  
 Beredningen angav att man borde för- söka åtgärda dessa problem både i ett eventuellt nytt skydd för tryck- och yttrandefriheten och inom ramen för nu gällande system om man stannar för att behålla det. 
 Efter en redovisning av vari problemen närmare består och av tidigare diskussioner om en stencilregel för tekniska upptagningar (jfr avsnitt 4.3 och 4.4 ovan) anförde beredningen: 
  
 18 
  
 16 
  
 En remissammanställning har gjorts i Justitiedepartementet, Ju2004/11833/L6. 
  
 17 
  
 SOU 2006:96 del 1 s. 188. 
  
 18 
  
 SOU 2006:96 del 1 s. 194 f. 
  
 143 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 SOU 2009:14 
  
 Om man anser att det är ett stort problem med att avgöra om YGL är tillämplig på tekniska upptagningar finns det anledning att på nytt i detta sammanhang överväga frågan om en stencilregel för tekniska upptagningar. Ett enkelt sätt att bestämma YGL:s tillämplighet är en regel som innebär att det av själva upptagningen framgår om grund- lagsskydd gäller eller ej. En stencilregel skulle visserligen innebära att tekniska upptagningar inte som nu skulle få automatiskt grundlags- skydd. Grundlagsskyddet skulle alltså i viss mån inskränkas. Samtidigt skulle det dock bli enkelt för den som vill ha grundlagsskydd att försäkra sig om sådant. Grundlagsskydd skulle ju uppkomma genom att man sätter ut de ursprungsuppgifter som krävs. 
 Det kan knappast anses vara ett allt för djärvt steg att följa TF:s förebild. Mot detta kan kanske invändas att stencilregeln i TF inte är huvudregeln i fråga om skrifter utan undantagsregeln som ger grund- lagsskydd även åt andra skrifter än sådana som framställs i tryckpress och att det därför inte är självklart att använda den som förebild. Det måste emellertid då noteras att stencilregeln motiveras av skillnaden mellan skrifter som framställs i tryckpress och skrifter som framställs genom stencilering och liknande tekniskt förfarande. Skillnaden består i att tryckpress i princip alltid används enbart för framställning av många exemplar, dvs. för sådant som skall spridas till allmänheten, medan stencilering och liknande tekniskt förfarande lika gärna kan användas för att framställa några få exemplar som för att framställa många. Det förhåller sig på samma sätt med tekniska upptagningar, t.ex. videoband och  
 dvd-skivor. 
  De kan lika gärna vara avsedda för privat bruk och framställda i något enstaka exemplar som avsedda för spridning till allmänheten och framställda i många exemplar. De tek- niska egenskaperna hos tekniska upptagningar gör dem alltså mera lika skrifter som framställts genom stencilering eller liknande tekniskt förfarande än skrifter som framställts i tryckpress. Det kan därför te sig naturligt att använda stencilregeln som förebild i fråga om tekniska upptagningar. 
 En komplikation med en stencilregel för tekniska upptagningar jäm- fört med en sådan regel för skrifter är emellertid att tekniska upptag- ningar kan spridas genom att spelas upp. Detta sker också, t.ex. vid traditionell biografvisning. Till skillnad från vad som gäller för sten- ciler och liknande skrifter måste alltså inte en teknisk upptagning mångfaldigas för att grundlagsskydd skall uppnås. Man kan då tänka sig att en stencilregel för tekniska upptagningar skulle gälla enbart för upptagningar som sprids på annat sätt än genom att spelas upp. Detta skulle emellertid troligen innebära fortsatta bevisproblem eftersom det då fortfarande inte skulle framgå av själva upptagningen om den omfattades av grundlagsskydd eller inte. Det skulle ju inte vara säkert att en upptagning utan ursprungsuppgifter föll utanför grundlags- skyddet eftersom den kunde ha spelats upp offentligt (eller vara av- sedd för offentlig uppspelning). Det vore effektivare att låta alla tek- niska upptagningar omfattas av regeln. 
 144 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 En stencilregel skulle troligen innebära att tekniska upptagningar som framställs utomlands och ges ut i Sverige men inte är avsedda huvudsakligen för Sverige skulle bli utan grundlagsskydd. Den som producerar upptagningar som inte är huvudsakligen avsedda för Sverige kan ju inte förväntas känna till grundlagsreglerna. Detta torde emeller- tid inte ha någon större negativ inverkan på yttrandefriheten i Sverige eftersom det inte skulle hindra upptagningarna att spridas här. Med- delar- och anskaffarfriheten och rätten till anonymitet i fråga om så- dana upptagningar skulle dock bortfalla. Mot dessa nackdelar skall vägas det förhållandet att Sveriges möjligheter att lämna internationellt rättsligt bistånd i fråga om tekniska upptagningar skulle öka. 
 En stencilregel skulle också bidra till att minska problemen med att avgöra till vilken upplaga en upptagning hör och problemen med att fastställa utgångspunkten för preskriptionstiden eftersom uppgifter om när exemplaren framställts skulle vara en förutsättning för grund- lagsskydd. En sådan regel skulle vidare bidra till att regleringen i YGL blev mindre komplicerad eftersom det skulle bli klarare vilka upptag- ningar som omfattas av grundlagsskydd. Specialregeln om utgångs- punkten för preskriptionstiden för tekniska upptagningar utan ursprungs- uppgifter skulle också kunna avskaffas liksom reglerna om ursprungs- uppgifter i 3 kap. 13 § YGL. En stencilregel skulle också inverka på förutsättningarna för spridarens subsidiära ansvar för yttrandefrihets- brott enligt nu gällande 6 kap. 2 §  
 tredje–fjärde 
  styckena YGL. Att en upptagning saknar uppgift om vem som låtit framställa den kan inte längre föranleda ansvar för spridaren eftersom en sådan upptagning kommer att falla utanför grundlagsskyddet enligt stencilregeln. 
 Däremot bör ett subsidiärt ansvar inträda för spridaren om en lämnad uppgift om vem som låtit framställa upptagningen är oriktig och det inte kan klarläggas vem denne är eller han saknar känd hemortsadress i Sverige och inte heller kan påträffas här under rättegången. Det är ju av effektivitetshänsyn inte möjligt att föreskriva att uppkomsten av grundlagsskydd enligt stencilregeln skall vara beroende av att de läm- nade uppgifterna är riktiga. Ett sådant förbehåll skulle ju helt motverka syftet med stencilregeln, dvs. att det enkelt och med ledning enbart av själva upptagningen skall kunna avgöras om grundlagsskydd gäller  
 Det kan kanske hävdas att en stencilregel för tekniska upptagningar skulle göra en meddelares ställning osäker. En sådan invändning är dock inte särskilt tungt vägande eftersom ett påstående från en med- delare om att han trodde att grundlagsskydd förelåg bör godtas om det inte framstår som obefogat (jfr Axberger, Tryckfrihetens gränser s. 312). 
 Sammanfattningsvis kan anföras att om man kommer till slutsatsen att man inte skall ändra grundlagsregleringen i grunden och problemen med att fastställa YGL:s tillämplighet på tekniska upptagningar utan ursprungsuppgifter är stora bör fördelarna med en stencilregel för tekniska upptagningar vägas mot nackdelarna. Man kan då överväga att införa en stencilregel för tekniska upptagningar. 
 145 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 SOU 2009:14 
  
 En sådan regel kan uppnås genom följande ändring av 1 kap. 10 § första stycket YGL  och samtidigt upphävande av paragrafens andra stycke: 
  
 Grundlagen är tillämplig  
 på sådan teknisk upptagning som är utgiven och försedd med beteckning som utvisar att den är mångfaldigad eller avsedd för offentlig uppspelning samt i anslutning därtill tydliga uppgifter om vem som har låtit framställa upptagningen samt om när, var och av vem denna har framställts.  
 En teknisk upptagning anses utgiven då den utlämnats för att spridas till allmänheten i Sverige genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas på annat sätt. 
  
 Beredningen tog in denna regel som 1 kap. 9 § i maximialternativet och som en ändring i 1 kap. 10 § i status  
 quo-lösningen 
  i debatt- betänkandet. 
  
 19 
  
 I författningskommentaren till 1 kap. 9 § i maximialternativet utvecklade beredningen resonemanget angående att ett subsidiärt ansvar för spridaren bör inträda om en lämnad uppgift om vem som har låtit framställa upptagningen är oriktig och det inte kan klar- läggas vem denne är eller han saknar känd hemortsadress i Sverige och inte heller kan påträffas här under rättegången. Efter konsta- terandet att det av effektivitetshänsyn inte är möjligt att föreskriva att uppkomsten av grundlagsskydd enligt stencilregeln ska vara bero- ende av att de lämnade uppgifterna är riktiga anförde beredningen: 
  
 20 
  
 Även en oriktig uppgift om vem som låtit framställa upptagningen kommer alltså att vara tillräcklig för grundlagsskydd. Om utgivare då inte har utsetts är det den som låtit framställa upptagningen som bär ansvaret för yttrandefrihetsbrott. Om den senare inte kan påträffas, t.ex. därför att uppgiften om honom är oriktig, finns det ingen som kan hållas ansvarig för yttrandefrihetsbrott om inte reglerna i ett sådant fall pekar ut spridaren. Liksom i dag bör spridaren också bära ansvaret om en lämnad uppgift innebär att den som har låtit framställa den tekniska upptagningen har hemvist utomlands. 
 Till skillnad från vad som gäller i dag enligt 6 kap. 2 § fjärde stycket YGL kommer det vid oriktig uppgift inte längre att krävas att spridaren känner till oriktigheten för att ansvar för yttrandefrihetsbrott skall kunna inträda för honom  Enligt beredningens mening kan det föreslagna inte anses vara allt för strängt mot spridaren. Det skiljer sig inte väsentligt från det ansvar som i dag åvilar spridaren enligt 6 kap. 2 § tredje stycket YGL för det fall upptagningen saknar den före- skrivna uppgiften om vem som låtit framställa den och det inte kan klarläggas vem denne är eller han saknar känd adress i Sverige och inte heller kan påträffas här under rättegången. Även i det fallet kan ju 
  
 19 
  
 SOU 2006:96 del 1 s. 276 och s. 313. 
  
 20 
  
 SOU 2006:96 del 1 s. 325 f. 
  
 146 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 ansvar drabba spridaren utan att han på förhand har kunnat förutse det. Även om identiteten på den som låtit framställa upptagningen varit känd för spridaren kan det ju under rättegången visa sig att denne inte kan påträffas här i landet. Vid yrkesmässig spridning t.ex. av cd- och  
 dvd-skivor 
  torde det också oftast vara klart vem det är som har låtit framställa skivorna och vid icke yrkesmässig spridning torde ofta spridaren och den som låtit framställa upptagningarna vara samma person. Det bör alltså i de flesta fall vara tämligen enkelt för spridaren att ta reda på om en lämnad uppgift om vem som låtit framställa en upptagning är riktig. Han kan ju också alltid ta del av innehållet och göra en bedömning av om det innefattar ett yttrandefrihetsbrott. Om han inte kan få klarhet i om uppgiften om vem som låtit framställa upptagningen är riktig och han misstänker att upptagningen innefattar ett yttrandefrihetsbrott får han avstå från att sprida upptagningen om han vill vara säker på att inte kunna hållas ansvarig för yttrande- frihetsbrott. 
 Regeln i 3 kap. 13 § tredje stycket sista meningen YGL om penning- böter för en spridare som sprider en teknisk upptagning med vetskap om att den innefattar en felaktig ursprungsuppgift skall inte längre gälla. I den situationen bär ju spridaren enligt den föreslagna YGL redan ansvaret för yttrandefrihetsbrott i upptagningen. 
 Huvuddelen av de remissinstanser som har yttrat sig över debatt- betänkandet har inte framfört någon kritik mot förslaget om en stencilregel för tekniska upptagningar. 
  
 Tidningsutgivarna  
 avstyrkte förslaget och anförde: Det kan, som TYB anför, förvisso hävdas att det inte skulle innebära så stora förändringar. Samtidigt innebär det dock en reell försämring att ställa krav på ursprungsuppgifter jämfört med det direktverkande grundlagsskydd som i dag gäller för sådana upptagningar.  
 Tullverket  
 tillstyrkte förslaget om en stencilregel men anförde att det fanns anledning att uppmärksamma vad verket uppfattade som en motsättning mellan förslaget om en stencilregel i debattbetänk- andet och förslaget i SOU 2004:114 om skyldighet att förse tek- niska upptagningar som framställts utomlands och förts in till Sverige för att spridas här med ursprungsuppgifter. Verket anförde: I det aktuella betänkandet framstår det som om det är frivilligt att förse upptagningar med ursprungsuppgifter. Den som vill ha grundlagsskydd måste ange de uppgifterna, den som inte vill ha grundlagsskydd (och det finns kanske skäl för det, t.ex. att upp- tagningarna inte huvudsakligen är avsedda för den svenska mark- naden) kan avstå från att förse upptagningarna med ursprungs- uppgifter. Denna eventuella diskrepans mellan förslagen bör upp- märksammas i den fortsatta beredningen.  
 Justitiekanslern  
 anförde 
 147 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 SOU 2009:14 
  
 att man visserligen kan ställa sig frågan om de olägenheter som det nuvarande systemet för med sig när det gäller tekniska upptag- ningar utan ursprungsuppgifter motiverar en inskränkning av grundlagsskyddet på det sätt som stencilregeln medför men att fördelarna med en stencilregel av det slag som beredningen skissat på ändå är så betydande att en sådan reform bör införas inom ramen för den nuvarande ordningen. 
 I Yttrandefrihetskommitténs direktiv anges 
  
 21 
  
 , med hänvisning till Tullverkets remissyttrande, att förslaget om en stencilregel måste analyseras i förhållande till förslaget i SOU 2004:114 om ursprungs- märkning av importerade tekniska upptagningar. Det anges vidare att förslaget väcker frågor om hur det förhåller sig till de  
 EG-rätts- 
  liga reglerna om fri rörlighet för varor. Här hänvisas till Kommers- kollegiums remissvar på det tidigare förslaget i SOU 2004:114. Detta behandlas i avsnitt 4.6 nedan. 
  
 4.6 
  
 Yttrandefrihetskommitténs överväganden 
  
 När ursprungsuppgifter saknas på en teknisk upptagning är det ofta svårt att avgöra om YGL är tillämplig eller inte. Bedömningen av frågan om YGL är tillämplig kan då kräva omfattande bevisning och följden kan bli att talan i ett yttrandefrihetsmål blir avvisad efter flera års processande, se t.ex. det i avsnitt 4.2 ovan refererade rättsfallet NJA 2002 s. 583. Det som är svårt att avgöra är, som har angetts i avsnitt 4.3, om och när utgivning av upptagningen har skett, dvs. när upptagningen har lämnats ut för spridning till allmänheten i Sverige. 
 Det handlar närmare bestämt om att avgöra för det första om upptagningen har spritts (eller avses spridas) genom offentlig upp- spelning eller genom utlämnande av exemplar. Om upptagningen har spritts (eller avses spridas) genom utlämnande av exemplar är frågan i hur många exemplar detta har skett (eller avses ske), dvs. om spridning har skett (eller avses ske) till allmänheten. För det andra måste avgöras till vilken upplaga upptagningen hör, dvs. om den till innehåll och framställningstidpunkt skiljer sig från en annan upplaga, och när spridningen till allmänheten har skett, dvs. när preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i upptagningen startade. Under tid då det är oklart om grundlagsskydd gäller är det också 
  
 21  
 Dir. 2008:42 s. 13. 
 148 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 oklart om JK eller allmän åklagare är behörig att handlägga ärendet och exempelvis besluta om beslag eller inleda förundersökning. 
 Problemet med att avgöra om grundlagsskydd föreligger eller inte i de fall då tekniska upptagningar saknar ursprungsuppgifter består i korthet i att det inte syns utanpå en teknisk upptagning i hur många exemplar den har spritts (eller avses spridas) eller om den har spelats upp (eller avses spelas upp) offentligt och att presumtionsregeln i 1 kap. 10 § andra stycket andra meningen YGL inte ger någon ledning för dessa fall eftersom ursprungsuppgifter saknas. När ursprungsuppgifter saknas finns det ofta inte heller någon uppgift till ledning för bedömningen av när utgivning har skett, dvs. när preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott började löpa. 
 Som har angetts i det föregående har JK i flera skrivelser till Justitiedepartementet påpekat problemen med tekniska upptag- ningar utan ursprungsuppgifter. Enligt uppgifter från JK har pro- blem uppkommit även efter den senaste skrivelsen till Justitie- departementet i ämnet i februari 2003. Med hänsyn till detta anser Yttrandefrihetskommittén att de problem som tekniska upptag- ningar utan ursprungsuppgifter orsakar är tillräckligt stora för att man nu på allvar ska överväga om de kan åtgärdas inom ramen för det gällande grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten. 
 Som Tryck- och yttrandefrihetsberedningen angett vore ett enkelt sätt att bestämma YGL:s tillämplighet en regel som innebär att det direkt av själva den tekniska upptagningen framgår om grundlags- skydd föreligger eller ej. En stencilregel av den lydelse som bered- ningen har föreslagit skulle utgöra en sådan regel. Den skulle inne- bära att en teknisk upptagning som är försedd med en beteckning som utvisar att den är mångfaldigad eller avsedd för offentlig upp- spelning och i anslutning därtill tydliga uppgifter om vem som har låtit framställa upptagningen samt om när, var och av vem denna har framställts, skulle falla in under grundlagsskyddet, medan en upptagning som saknar någon sådan uppgift skulle falla utanför skyddet. 
 En stencilregel skulle innebära att tekniska upptagningar inte som nu skulle få automatiskt grundlagsskydd. Även upptagningar som uppenbart är avsedda för spridning till allmänheten eller som har spritts till allmänheten, t.ex. en stor upplaga av en  
 dvd-skiva 
  som har framställts eller sålts, skulle falla utanför grundlagsskyddet enligt YGL om de av någon anledning, t.ex. av förbiseende, inte har försetts med ursprungsuppgifter. En stencilregel skulle alltså, som 
 149 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 SOU 2009:14 
  
 beredningen har påpekat, innebära att grundlagsskyddet i viss mån inskränks. Samtidigt skulle det dock bli enkelt för den som vill ha grundlagsskydd att försäkra sig om sådant. Grundlagsskydd skulle ju uppkomma genom att man sätter ut de ursprungsuppgifter som krävs. 
 Om en stencilregel skulle införas skulle det innebära ett avsteg från det krav på långsiktighet och stabilitet i grundlagsskyddet som är en viktig beståndsdel i det konstitutionella systemet. Detta gäller emellertid i fråga om alla grundlagsändringar och kan inte få hindra sakligt motiverade och angelägna ändringar. 
 Om den närmare utformningen av den föreslagna stencilregeln kan följande sägas. Stencilregelns krav på beteckning som utvisar att upptagningen är mångfaldigad ska enligt Yttrandefrihetskom- mitténs mening inte tolkas så att det ska anges på upptagningen i hur många exemplar den har framställts. Det ska i stället vara till- räckligt med t.ex. ordet mångfaldigad. Med en sådan tolkning uppkommer inte heller några problem med upptagningar som framställs genom print on  
 demand-verksamhet. 
  Om de exemplar som framställs genom sådan verksamhet förses med ordet mång- faldigad och de uppgifter som i övrigt krävs enligt stencilregeln skulle de falla in under YGL. 
 Med en sådan regel skulle tveksamhet dock kunna tänkas upp- komma om det någon gång på en upptagning skulle anges ursprungs- uppgifter och en uppgift om att den har mångfaldigats i ett litet antal exemplar. Det kan t.ex. tänkas att det anges framställd i tre exemplar eller liknande. Det bör sannolikt även fortsättnings- vis som utgångspunkt krävas att en upptagning framställs eller av- ses framställas i minst ett tiotal likadana exemplar (under en tid av högst omkring en månad) för att kravet på spridning ska anses uppfyllt när spridning sker eller avses ske genom utlämnande av exemplar (se avsnitt 4.2). Med hänsyn till detta kan enligt Yttrande- frihetskommitténs mening en uppgift om att en upptagning är framställd i tre exemplar inte anses utvisa att upptagningen är mångfaldigad enligt stencilregeln. En upptagning med en sådan uppgift bör alltså enligt kommitténs mening anses falla utanför YGL. 
 Det är också tänkbart att det någon gång kan uppkomma tvek- samhet om huruvida uppgifterna är tillräckligt tydliga. Det får emellertid överlämnas åt rättstillämpningen att närmare bestämma vad som ska anses vara tillräckligt tydligt. 
 150 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 Yttrandefrihetskommittén delar Tryck- och yttrandefrihets- beredningens uppfattning att det inte kan anses vara ett alltför djärvt steg att följa TF:s förebild. Stencilregeln i TF är visserligen inte huvudregeln för skrifter i TF men den motiveras av skillnaden mellan skrifter som framställs i tryckpress och skrifter som fram- ställs genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt för- farande. Som beredningen har anfört företer tekniska upptagningar större likheter med stenciler och liknande skrifter än med tryckta skrifter eftersom tekniska upptagningar och stenciler lika gärna kan användas för att kommunicera med några få som för att kommu- nicera med många, medan trycktekniken i princip enbart används för masskommunikation. Det är därför, som beredningen har an- fört, naturligt att använda TF:s stencilregel som förebild i fråga om tekniska upptagningar, och det kan enligt Yttrandefrihetskom- mitténs mening ifrågasättas om man inte borde ha infört en stencil- regel för tekniska upptagningar redan vid YGL:s tillkomst. Det största, och egentligen det enda beaktansvärda, problemet med att införa en stencilregel för tekniska upptagningar nu består enligt kommitténs mening just i att det innebär en ändring av förut- sättningarna för grundlagsskydd för tekniska upptagningar med de övergångsproblem det för med sig (se nedan). Mot bakgrund av Yttrandefrihetskommitténs direktiv för nästa etapp av utrednings- arbetet kan det också ifrågasättas om det finns anledning att nu ändra i förutsättningarna för grundlagsskydd för tekniska upptag- ningar. Kommittén ska ju under nästa etapp av arbetet överväga den stora frågan om man i längden över huvud taget bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. 
 Som beredningen har anfört är en komplikation med en stencil- regel för tekniska upptagningar jämfört med en sådan regel för skrifter att tekniska upptagningar kan spridas genom att spelas upp. Liksom beredningen anser Yttrandefrihetskommittén att detta motiverar att det i en stencilregel för tekniska upptagningar ställs krav på att upptagningen har försetts med en beteckning som ut- visar att den är mångfaldigad eller avsedd för offentlig uppspelning. 
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen har anfört att en stencil- regel troligen skulle innebära att tekniska upptagningar som fram- ställs utomlands och ges ut i Sverige men inte är avsedda huvud- sakligen för Sverige skulle bli utan grundlagsskydd. Den som producerar upptagningar som inte är huvudsakligen avsedda för Sverige kan ju inte förväntas känna till grundlagsreglerna. Davenport ningen gör bedömningen att detta inte torde ha någon större negativ 
 151 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 SOU 2009:14 
  
 inverkan på yttrandefriheten i Sverige eftersom det inte skulle hindra upptagningarna från att spridas här. Beredningen noterar att meddelar- och anskaffarfriheten och rätten till anonymitet i fråga om sådana upptagningar skulle bortfalla. Yttrandefrihetskommittén instämmer i beredningens bedömning i denna del men anser liksom beredningen att man mot dessa nackdelar ska väga det förhållandet att Sveriges möjligheter att lämna internationellt rättsligt bistånd i fråga om tekniska upptagningar skulle öka med en stencilregel. Vidare torde meddelarskyddet i praktiken spela ganska liten roll i fråga om de upptagningar som det här gäller. 
 Som redan har framgått skulle en stencilregel bidra till att minska problemen med att avgöra till vilken upplaga en upptagning hör och problemen med att fastställa utgångspunkten för preskrip- tionstiden, eftersom uppgifter om när exemplaren har framställts skulle vara en förutsättning för grundlagsskydd. Som beredningen har anfört skulle en sådan regel vidare bidra till att regleringen i YGL blev mindre komplicerad, eftersom det skulle bli klarare vilka upptagningar som omfattas av grundlagsskydd. Specialregeln i 7 kap. 1 § andra stycket tredje meningen YGL om utgångspunkten för preskriptionstiden för tekniska upptagningar utan ursprungs- uppgifter skulle också kunna avskaffas liksom reglerna om ursprungs- uppgifter i 3 kap. 13 § YGL. 
 Att reglerna om ursprungsuppgifter i 3 kap. 13 § YGL kan av- skaffas innebär att det inte föreligger någon sådan motsättning som  
 Tullverket  
 har befarat (se avsnitt 4.5) mellan en stencilregel för tekniska upptagningar och förslaget i SOU 2004:114 om skyldighet att förse tekniska upptagningar som har framställts utomlands och förts in till Sverige för att spridas här med ursprungsuppgifter. En stencilregel kommer ju att gälla lika för alla tekniska upptagningar, oavsett om de framställs här eller utomlands. För alla tekniska upptagningar kommer då att gälla att de faller in under grundlags- skyddet endast om de har försetts med de angivna ursprungs- uppgifterna. 
 Det nu sagda torde också, såvitt Yttrandefrihetskommittén kan bedöma, innebära att det inte föreligger några problem med en stencilregel i förhållande till de  
 EG-rättsliga 
  reglerna om fri rörlig- het för varor. En stencilregel kommer ju att gälla lika för alla tek- niska upptagningar, oavsett om de framställs här eller utomlands. Svenska och utländska upptagningar kommer alltså att behandlas på samma sätt. 
 152 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 Yttrandefrihetskommittén delar också TYB:s uppfattning att om en stencilregel för tekniska upptagningar införs bör ett subsidiärt ansvar för spridaren inträda om en lämnad uppgift om vem som har låtit framställa upptagningen är oriktig och det inte kan klarläggas vem denne är eller han saknar känd hemortsadress i Sverige och inte heller kan påträffas här under rättegången. Liksom beredningen anser kommittén att det av effektivitetshänsyn inte är möjligt att föreskriva att uppkomsten av grundlagsskydd enligt stencilregeln ska vara beroende av att de lämnade uppgifterna är riktiga. Även en oriktig uppgift om vem som har låtit framställa upptagningen kommer alltså att vara tillräcklig för grundlagsskydd. Om utgivare då inte har utsetts är det den som har låtit framställa upptagningen som bär ansvaret för ett eventuellt yttrandefrihets- brott. Om den senare inte kan påträffas, t.ex. därför att uppgiften om honom är oriktig, finns det ingen som kan hållas ansvarig för ett yttrandefrihetsbrott om inte reglerna i ett sådant fall pekar ut spridaren. Liksom i dag bör spridaren också bära ansvaret om en lämnad uppgift innebär att den som har låtit framställa den tek- niska upptagningen har hemvist utomlands. Till skillnad från vad som gäller i dag enligt 6 kap. 2 § fjärde stycket YGL kommer det vid oriktig uppgift inte att krävas att spridaren känner till oriktig- heten för att ansvar för yttrandefrihetsbrott ska kunna inträda för honom. I likhet med beredningen anser Yttrandefrihetskommittén att detta inte kan anses vara alltför strängt mot spridaren. Det skiljer sig ju inte väsentligt från det ansvar som i dag åvilar sprid- aren enligt 6 kap. 2 § tredje stycket YGL för det fall upptagningen saknar den föreskrivna uppgiften om vem som har låtit framställa den och det inte kan klarläggas vem denne är eller han saknar känd adress i Sverige och inte heller kan påträffas här under rättegången. 
 Yttrandefrihetskommittén anser inte heller att invändningen om att en stencilregel skulle göra en meddelares ställning osäker är särskilt tungt vägande. Ett påstående från en meddelare om att han trodde att grundlagsskydd förelåg bör ju, som beredningen har anfört, godtas om det inte framstår som obefogat (jfr Axberger, Tryckfrihetens gränser s. 312). 
 En betydligt starkare invändning mot en stencilregel för tek- niska upptagningar har att göra med övergångsproblemen. Det kan framstå som att en stencilregel av det slag TYB har föreslagit skulle innebära att det i det helt övervägande antalet fall skulle framgå direkt av upptagningen om den föll in under YGL eller inte och att detta skulle i princip helt avskaffa de hittillsvarande problemen. En 
 153 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 SOU 2009:14 
  
 stencilregel skulle emellertid inte innebära att gränsdragnings- problemen skulle upphöra. Anledningen till detta är följande. 
 Enligt nu gällande YGL ställs inte krav på ursprungsuppgifter för att tekniska upptagningar ska falla in under YGL, utan det krav som ställs är att upptagningen har utlämnats (eller avses utlämnas) för att spridas till allmänheten genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas på annat sätt. En stencilregel kan inte få innebära att upptagningar som har lämnats ut för spridning innan stencilregeln trädde i kraft, och som alltså har uppnått grundlagsskydd enligt äldre regler, förlorar sitt grundlagsskydd om de inte har försetts med ursprungsuppgifter. Grundlagsskyddet, med dess ensamansvar, med- delarfrihet, särskilt korta preskriptionstid m.m., kan ju ha varit av avgörande betydelse för att de gavs ut. För upptagningar som har lämnats ut för spridning innan stencilregeln träder i kraft måste alltså de äldre reglerna gälla. Detta innebär att införande av en stencilregel inte medför att det direkt av upptagningen framgår om den faller in under YGL eller inte. En upptagning utan ursprungs- uppgifter kan ju ha getts ut före stencilregelns införande och fått grundlagsskydd enligt de tidigare reglerna. Även efter en eventuell stencilregels ikraftträdande måste det alltså i fråga om en teknisk upptagning som saknar ursprungsuppgifter avgöras om den har läm- nats ut för spridning till allmänheten och när detta i så fall skedde. 
 Problemet kommer också att kvarstå under en längre tid. Om en stencilregel införs är den sista tidpunkt då en teknisk upptagning utan ursprungsuppgifter kan lämnas ut för spridning och få grund- lagsskydd enligt nu gällande YGL dagen innan stencilregeln träder i kraft. Ett år efter att stencilregeln har trätt i kraft har alltså preskriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i alla de äldre upptag- ningarna gått ut. Detta innebär emellertid inte att ingripande får ske mot sådana upptagningar utan tvärtom att ingripande  
 inte  
 får ske. Grundlagsskyddet enligt YGL gäller alltjämt och möjligheten att ingripa mot upptagningen har upphört. Det måste alltså fort- farande ett år efter att en eventuell stencilregel har trätt i kraft avgöras om en teknisk upptagning utan ursprungsuppgifter faller in under YGL i dess tidigare lydelse eller om stencilregeln med dess krav på ursprungsuppgifter är tillämplig. Det måste alltså avgöras om spridning till allmänheten har skett och när detta i så fall skedde. Läget kommer troligen att vara detsamma under flera år efter en eventuell stencilregels ikraftträdande eftersom det finns många tek- niska upptagningar utan ursprungsuppgifter i cirkulation. Problemen 
 154 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar? 
  
 kommer alltså att kvarstå under flera år även om en stencilregel införs. Detta talar emot att en sådan regel införs. 
 Av genomgången ovan framgår att det är möjligt att införa en stencilregel för tekniska upptagningar med den lydelse som har föreslagits av beredningen. Det framgår emellertid också att effekt- iviteten hos en sådan regel, liksom varje annan regel som ändrar förutsättningarna för grundlagsskydd för tekniska upptagningar, blir allvarligt nedsatt på grund av att äldre regler alltjämt måste gälla för upptagningar som har lämnats ut för spridning innan den nya regeln trädde i kraft. Detta problem kommer visserligen att minska med tiden men det kommer troligen att vara under flera år. 
 Med hänsyn till det anförda, och till att kommittén i en andra etapp av utredningsarbetet har att pröva om grundlagens tillämp- ningsområde ska regleras på annat sätt, anser Yttrandefrihetskom- mittén att det inte finns tillräckliga skäl för att nu införa en stencil- regel. 
 155 
  
 5 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 Yttrandefrihetskommitténs bedömning:  
 Gemensamt för alla fall av digital bio är att biografvisningen sker genom att filmen spelas upp ur en databas. Digital bio omfattas inte av nu gällande grundlagsskydd oavsett hur filmen distribueras till biografen och oavsett om uppspelningen ur databasen startas av biografen eller av filmdistributören. Detsamma gäller för annan offentlig upp- spelning ur en databas, t.ex. offentlig uppspelning av musik. 
  
 Om digital bio förs in under YGL:s tillämpningsområde gäller förbudet mot censur och hindrande åtgärder för sådan bio om inte undantaget från censurförbudet i 1 kap. 3 § andra stycket YGL utvidgas. 
 Yttrandefrihetskommitténs förslag:  
 I 1 kap. 9 § första stycket YGL införs en ny punkt 3 som ger grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en sådan databas som avses i regeln. Sådana massmedieföretag som anges i 1 kap. 9 § första stycket får automatiskt grundlagsskydd för sådan verk- samhet. Andra aktörer får grundlagsskydd genom utgivnings- bevis enligt andra stycket i samma paragraf. 
  
 I enlighet med sitt uppdrag föreslår Yttrandefrihetskom- mittén en utvidgning av undantaget från censurförbudet i 1 kap. 3 § andra stycket YGL. Utvidgningen innebär en tillåtelse till lagregler om granskning och godkännande av rörliga bilder i en sådan offentlig uppspelning ur en databas som avses i den nya regeln i 1 kap. 9 § första stycket 3, främst digital bio. 
 157 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 5.1 
  
 Uppdraget m.m. 
  
 Med digital bio, eller  
 e-bio, 
  menas att den film som ska visas distri- bueras till biografen via bredband, satellit eller på en minihårddisk i stället för på traditionella rullar av celluloidfilm och att biograf- visningen sker genom att filmen spelas upp från en server hos bio- grafen eller filmbolaget och visas via projektor. Det är alltså fråga om en offentlig uppspelning ur en databas. Sådan uppspelning kan även avse annat innehåll än rörliga bilder, t.ex. musik. Tryck- och yttrandefrihetsberedningen kom i debattbetänkandet Ett nytt grund- lagsskydd för tryck- och yttrandefriheten?, SOU 2006:96, till slut- satsen att digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas inte faller in under yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområde. Beredningen och flera av remissinstanserna ansåg att det är sanno- likt att digital biografvisning inom en relativt snar framtid kommer att bli det dominerande sättet för filmvisning. I beredningens tilläggs- direktiv 2008:42 (s. 11) anger regeringen att den anser det angeläget att yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) ändras så att även tillhanda- hållande av information genom offentlig uppspelning ur en databas omfattas av grundlagsskydd och uppdrar åt beredningen att lämna förslag på en sådan ändring. 
 Utvecklingen av digital bio innebär att grundlagsskyddet enligt YGL för film som visas offentligt försvinner i motsvarande mån. I beredningens ovan nämnda tilläggsdirektiv anger regeringen som sin uppfattning (s. 12) att om YGL ändras så att digital bio omfattas av grundlagsskyddet – innefattande bl.a. censurförbud – bör sådan filmvisning kunna förhandsgranskas på samma sätt som annan film som visas offentligt. Regeringen anger att beredningen ska – till- sammans med förslag som innebär att digital bio omfattas av grund- lagsskydd – lämna förslag till de ändringar i YGL som behövs för att även digital bio ska kunna förhandsgranskas. 
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen har som framgått ombildats till en parlamentarisk kommitté, Yttrandefrihetskommittén. När det i det följande anges att Tryck- och yttrandefrihetsbered- ningen har lämnats ett visst uppdrag åvilar detta alltså numera kommittén. Omvänt gäller att när det anförs att Yttrandefrihets- kommittén har ett visst uppdrag kan detta framgå av ett direktiv som ursprungligen avsåg beredningens arbete. När det hänvisas till debattbetänkandet är det del 1 av beredningens ovan nämnda debatt- betänkande Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefri- heten?, SOU 2006:96, som avses. 
 158 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 I det följande behandlas först, i avsnitt 5.2, utvecklingen i prak- tiken beträffande digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas. Frågan hur digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas närmare förhåller sig till YGL behandlas i avsnitt 5.3. Där redovisas inledningsvis innebörden av de relevanta reglerna i YGL och därefter följer Yttrandefrihetskommitténs bedömning. I avsnitt 5.4 lämnas förslag till grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas samt förslag till de övriga grundlags- eller lagändringar som ett sådant nytt grundlagsskydd kräver. I det avslutande avsnittet 5.5 behandlas frågan om undantag från censurförbudet för digital bio. 
  
 5.2 
  
 Utvecklingen beträffande digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 Som framgått ovan menas här med digital bio (eller  
 e-bio) 
  att den film som ska visas distribueras till biografen via bredband, satellit eller på en enkel minihårddisk i stället för på traditionella rullar av celluloidfilm och att filmen laddas ner i en server (databas) och visas genom uppspelning ur denna. En sådan minihårddisk som är aktuell här väger endast några hekto medan en traditionell cellu- loidfilmrulle väger omkring 25 kilo och kostar i genomsnitt 20 000 kr per rulle att tillverka. Kopieframställnings- och distributionskost- naderna för digital bio är upp till 90 procent lägre än för traditionell bio. En digital kopia kostar mellan 1 500 och 8 000 kr. Eftersom tillverkningskostnaden är så hög för celluloidfilmskopior framställs ett begränsat antal kopior av varje film. Filmen kan därför visas samtidigt på enbart ett fåtal orter och det dröjer innan den når mindre orter. Bildkvaliteten har då också ofta försämrats av slitage. Digital bio möjliggör visning av samma film samtidigt i hela landet och löser även problemet med dålig bildkvalitet. En annan fördel är att svensk textning inte behöver brännas in i filmen som på cellu- loidfilm. Textningen kan därför lätt göras om för andra språk, för svenska för hörselskadade eller tas bort helt. Filmen kan också förses med tolkning för synskadade. 
 Riksdagen beslutade den 10 mars 2005 
  
 1  
  
 att tillkännage att reger- ingen bör överväga att föreslå åtgärder som kan stödja och under- lätta en teknikneutral utbyggnad av  
 e-bio 
  i landet. Med anledning 
  
 1  
 Bet. 2004/05:KrU4, rskr. 2004/05:172. 
 159 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 av tillkännagivandet fick Svenska Filminstitutet i regleringsbrevet för år 2006 i uppdrag att på ett aktivt sätt stödja den digitala bio- grafutvecklingen och redovisa en plan för hur utvecklingen kan stödjas och främjas i hela landet. Uppdraget redovisades den 15 au- gusti 2006 genom Rapport och förslag till utvecklingsplan för digi- tal bio. 
 Av rapporten framgick att Folkets Hus och Lopez sedan ett par år drev projektet Digitala Hus, med några av Europas första digitala biografer. Digitala Hus hade från starten i augusti 2002 till och med juni 2006 haft ett drygt  
 60-tal 
  digitala filmpremiärer, vilket gjorde Sverige till ett av de världsledande länderna vad gäller digitala pre- miärer vid denna tid. Digitala Hus har också genomfört visningar av annat innehåll, t.ex. direktsända konserter och idrottsevenemang som  
 fotbolls-EM 
  2004 och  
 fotbolls-VM 
  2006. Av landets 958 bio- grafsalonger var i augusti 2006 73 digitala. Av dessa drevs 41 inom Folkets Hus och  
 Parker-sfären, 
  11 av Riksföreningen Folkets bio, 2 av Våra Gårdar, 1 av Bygdegårdarna och 18 privat. 
 Svenska Filminstitutet har i uppdrag att följa och redovisa den digitala biografutvecklingen i landet. Institutet lämnade den 1 mars 2007 rapporten Digital bio. Filminstitutets resultatredo- visning 2007, daterad den 28 februari 2008, innehåller en redovis- ning av den digitala biografutvecklingen under år 2007. Filminsti- tutets nästa rapportering angående digital bio är planerad till början av år 2009. 
  
 2  
  
 Här kan även nämnas att Filmutredningen som till- sattes i juni 2008 
  
 3 
  
 , har till uppgift att göra en framtidsinriktad ana- lys av utvecklingen på filmområdet. Till det som ska belysas hör teknikutvecklingen och utredaren ska bl.a. pröva hur en kostnads- effektiv och långsiktig utveckling av digital bio i hela landet kan främjas. Uppdraget ska redovisas senast den 15 september 2009. 
 I resultatredovisningen för år 2007 anger Svenska Filminstitutet att situationen på det digitala biografområdet i Sverige generellt sett har präglats av stagnation under år 2007 och att orsaken till detta främst är bristen på digitala filmkopior. 
  
 4  
  
 Under år 2007 sjönk antalet digitala biografer något jämfört med år 2006. Under år 2007 fanns det enligt Filminstitutet i landet 54 biografer och 61 salonger som kunde visa film digitalt i någon form. Inga större förändringar avseende ägarbilden inträffade. Den övervägande delen biografer i 
  
 2 
  
 Hardin, Svenska Filminstitutet. 
  
 3 
  
 Ku 2008:03, dir. 2008:88. 
  
 4 
  
 Resultatredovisning 2007 s. 17. 
  
 160 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 Sverige som visar film digitalt hyr sin utrustning från det belgiska företaget XDC. 
 Folkets bio, som i Filminstitutets rapport och resultatredo- visning tas upp som en digital bioägare eller  
 -organisation, 
  har ingen server utan spelar vid biografvisningen upp filmerna från  
 dvd-skivor 
  eller  
 dv-cam-band 
  i en speciell uppspelningsmaskin. Filmerna laddas alltså inte ned i och spelas upp ur en server. 
  
 5  
  
 Detta innebär att Folkets bios biografvisningar inte är digital bio enligt Yttrandefri- hetskommitténs eller dess direktivs 
  
 6  
  
 definition av begreppet, se när- mare i avsnitt 5.3.2. 
 Förutom de 54 biografer som visade digital film under år 2007 fanns det 16 biografer som enbart använde den digitala utrustningen till att visa annat innehåll än film, t.ex. opera, konserter, för- fattarföreläsningar, sport och teater. Genombrottet under året hos allmänheten och i media för digital bio var enligt Svenska Film- institutet inte för biograffilm utan för visningen av direktsända operaföreställningar i  
 HD-format 
  från Metropolitan i New York. Folkets Hus och Lopez arrangerade visning av några föreställ- ningar redan år 2006 men under år 2007 började föreställningarna dra en stor publik. Det har också förekommit direktsändningar av teaterföreställningar från Ramos i Stockholm. I vad mån sådana sändningar kan utgöra digital bio i den mening som Yttrandefri- hetskommittén (och dess direktiv) lägger i begreppet behandlas i avsnitt 5.3.2. 
 I rapporten Digital bio av den 1 mars 2007 gör Filminstitutet bedömningen att så gott som all produktion, distribution och visning av film sannolikt kommer att vara digital inom en femårs- period. Ett avgörande genombrott för digital bio inträffade i slutet av år 2006 då en internationell standard för digital bio antogs. Enligt Filminstitutet har starten därmed gått för en omfattande digitalisering av biografer. 
 Leveransen av filmer till de digitala biograferna i Sverige (utom till Folkets bios biografer) sker nu på så sätt att filmen finns på en minihårddisk som lämnas till biografen. 
  
 7  
  
 Hårddisken innehåller filmens ljud, bild och text. Biografen laddar ned hårddiskens inne- håll i sin server och biografföreställningen sker sedan genom att filmen spelas upp från servern och visas via projektor. I framtiden 
  
 5 
  
 Svenska Filminstitutets Resultatredovisning 2007 s. 18, Hardin, Svenska Film- institutet. 
  
 6 
  
 Dir. 2008:42 s. 10. 
  
 7 
  
 Svenska Filminstitutet, Digital bio, Rapport 1 mars 2007 s. 9, Hardin, Svenska Filminstitutet. 
  
 161 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 kommer leveransen av filmer till biograflokalen troligen att ske genom elektronisk överföring via bredband eller satellit. 
  
 8  
  
 Den databas som innehåller filmen kan då också finnas i utlandet. 
 Som framgått i avsnitt 5.1 kan det förekomma även annan offentlig uppspelning ur en databas än uppspelning av film vid bio- grafförevisning. Det kan t.ex. vara fråga om uppspelning av musik ur en databas vid en danstillställning  
 (e-disco) 
  och uppspelning av musik eller text ur en databas vid en offentlig sammankomst. 
  
 5.3 
  
 Närmare om hur digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas förhåller sig till YGL 
  
 Som har angetts i avsnitt 5.1 kom Tryck- och yttrandefrihets- beredningen i debattbetänkandet till slutsatsen att digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas faller utanför YGL:s tillämpningsområde. 
  
 9  
  
 Endast en remissinstans ansåg att digital bio kan anses falla in under YGL. Yttrandefrihetskommittén delar upp- fattningen att digital bio faller utanför YGL:s tillämpningsområde. I avsnitt 5.3.1 redogörs för de regler i YGL som är relevanta vid bedömningen av om digital bio faller in under grundlagens tillämp- ningsområde eller inte. Därefter redovisas i avsnitt 5.3.2 Yttrande- frihetskommitténs bedömning. Denna överensstämmer i allt väsent- ligt med Tryck- och yttrandefrihetsberedningens. I avsnitt 5.3.2 redovisas och kommenteras också de i detta sammanhang relevanta remissyttrandena över debattbetänkandet. 
  
 5.3.1 
  
 De relevanta reglerna i YGL 
  
 Som har framgått i kapitel 1 är grundlagsskyddet för yttrandefri- heten enligt YGL inte knutet till ett yttrandes innehåll utan till användningen av vissa medier. Frågan om ett yttrande omfattas av YGL avgörs alltså som huvudprincip inte av yttrandets innehåll utan av på vilket sätt det har publicerats. De medier YGL omfattar är ljudradio, television och vissa liknande överföringar med hjälp av elektromagnetiska vågor, dvs. vissa databaser, samt filmer, video- gram, ljudupptagningar och andra s.k. tekniska upptagningar. De 
  
 8 
  
 Davis, projektledare för digital bio i Spånga, jfr Svenska Filminstitutet, Digital bio, Rapport 1 mars 2007 s. 9. 
  
 9 
  
 SOU 2006:96 s. 147 f. 
  
 162 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 paragrafer som närmare anger vilka krav som ställs på de använda medierna för att de ska falla in under grundlagsskyddet är huvud- regeln om radioprogram (1 kap. 6 § första stycket första meningen YGL), regeln om webbsändningar (1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL), databasregeln (1 kap. 9 § YGL) och regeln om tekniska upptagningar (1 kap. 10 § YGL). Förutom de tekniska krav som ställs på medierna i dessa regler ställs också krav på spridning till allmänheten av yttrandet för att grundlagsskydd ska föreligga. Spridningskravet motiveras av den helt grundläggande förutsätt- ningen att syftet med YGL (liksom med tryckfrihetsförordningen, TF) inte är att skydda privat kommunikation mellan några få per- soner utan att skydda friheten att sprida meddelanden till allmän- heten, dvs. friheten att yttra sig i massmedier (jfr prop. 1990/91:64 s. 112 och Axberger, Tryckfrihetens gränser, 1984, s. 21 f.). Till följd av detta faller t.ex. telefoni utanför YGL:s tillämpnings- område. (Databasregeln och webbsändningsregeln behandlas också i kap. 3 ovan.) 
 I  
 huvudregeln om radioprogram  
 (1 kap. 6 § första stycket första meningen YGL) anges att grundlagen är tillämplig på sändningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. I 1 kap. 1 § tredje stycket YGL anges att vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller för- utom program i ljudradio också program i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor. Av denna regel följer alltså att med radioprogram i huvudregeln om radioprogram avses sändningar med hjälp av elektromagnetiska vågor. Med kravet att sändningen ska vara riktad till allmänheten avses att den ska vara riktad till en vid krets av mottagare som i princip är öppen för envar och att den måste startas av avsändaren, dvs. den som tillhandahåller allmän- heten innehållet (prop. 2001/02:74 s. 30 f. och SOU 2001:28 s. 195 f.). Kravet att sändningen ska vara avsedd att tas emot med tekniska hjälpmedel innebär att t.ex. användning av högtalaranläggningar eller  
 TV-monitorer 
  på idrottsarenor och estrader faller utanför huvudregelns tillämpningsområde (prop. 1990/91:64 s. 109 f. och prop. 1986/87:151 s. 164 f.). 
 Traditionella radio- och  
 TV-sändningar 
  genom etern eller genom tråd faller in under huvudregeln om radioprogram, liksom utskick av  
 e-post 
  som sker till en tillräckligt stor och öppen krets av mot- tagare. 
 163 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 I 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL finns en särskild regel om tillhandahållande av direktsända och inspelade program ur en databas, s.k.  
 webbsändningar 
 . Regeln lyder Med sådana sändningar av radioprogram avses även tillhandahållande av direktsända och inspelade program ur en databas.. Meningen lades till i 1 kap. 6 § första stycket YGL genom en lagändring som trädde i kraft den 1 januari 2003. Syftet med tillägget var att klargöra att två slag av webbsändningar omfattas av regeln, nämligen direktsändningar via Internet och uppspelningar via Internet av inspelningar som startar på tider som sändaren bestämmer. Sådana webbsändningar omfattas av regeln under förutsättning att det är allmänheten som kan ta del av sändningarna respektive uppspelningarna och att de är avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel (prop. 2001/02:74 s. 97 och 41). Med databas avses enligt 1 kap. 1 § femte stycket YGL en samling av information lagrad för automatiserad behandling. 
 I den s.k.  
 databasregeln  
 (1 kap. 9 § YGL) finns regler om grund- lagsskydd för viss databasverksamhet. Regeln ger grundlagsskydd för tillhandahållande till allmänheten av information ur en databas på tre sätt, dels direkt genom överföring på mottagarens egen be- gäran ur databasen, dels indirekt genom framställning ur databasen på mottagarens begäran av en teknisk upptagning, skrift eller bild (print on demand) och dels genom att avsändaren sänder infor- mation ur databasen till mottagaren enligt överenskommelser i förväg  
 (push-teknik). 
  Detta gäller under förutsättning att innehållet i databasen kan ändras endast av den som driver verksamheten. De i regeln särskilt angivna massmedieföretagen får automatiskt grund- lagsskydd för sådan verksamhet medan andra aktörer får grundlags- skydd om de ansöker om utgivningsbevis och överföringarna utgår från Sverige, behörig utgivare har utsetts och åtagit sig uppdraget samt verksamheten har ett namn som inte lätt kan förväxlas med en annan databasverksamhet som har grundlagsskydd. Anledningen till att det krävs utgivningsbevis för att andra än massmedieföretag ska få grundlagsskydd är att man har ansett det olämpligt att be- lasta andra än dem som vill ha skyddet med de därtill hörande förpliktelserna att dokumentera innehållet, utse utgivare m.m. 
 Regeln har följande lydelse i de här relevanta delarna: 
 Denna grundlags föreskrifter om radioprogram tillämpas också när en redaktion för en tryckt periodisk skrift eller för radioprogram, ett företag för yrkesmässig framställning av tryckta eller därmed enligt tryckfrihetsförordningen jämställda skrifter eller av tekniska upptag- ningar eller en nyhetsbyrå med hjälp av elektromagnetiska vågor 
 164 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 1. 
  
 på särskild begäran tillhandahåller allmänheten information ur en databas, vars innehåll kan ändras endast av den som driver verksam- heten, direkt genom överföring eller indirekt genom framställning av en teknisk upptagning, en skrift eller en bild, eller 
  
 2. 
  
 annars, enligt överenskommelser i förväg, tillhandahåller allmän- heten information som överförs direkt ur en sådan databas som anges i 1. 
  
 Vad som sägs i första stycket gäller också annan som har utgiv- ningsbevis för sådan verksamhet. För att utgivningsbevis skall utfärdas krävs att 
 - verksamheten är ordnad på det sätt som anges i första stycket och att överföringarna utgår från Sverige, 
 - behörig utgivare utsetts och åtagit sig uppdraget, 
 - verksamheten har ett namn som är sådant att det inte finns risk för att det lätt kan förväxlas med namn på en annan verksamhet enligt denna paragraf. 
 Första delen av punkten 1 till och med  direkt genom överföring avser överföring på mottagarens egen begäran av information ur databasen, dvs. traditionell databasverksamhet. Det följande ledet  indirekt genom framställning av en teknisk upptagning, skrift eller bild avser print on  
 demand-verksamhet. 
  För sådan verksam- het omfattar grundlagsskyddet enbart databasen och framställ- ningsprocessen, inte den tekniska upptagning, skrift eller bild som blir resultatet av framställningen. Anledningen till detta är att upptagningen, skriften eller bilden i de fall som här avses endast framställs i enstaka exemplar och inte är avsedd för spridning till allmänheten. (Framställs en upplaga som är avsedd för spridning till allmänheten, dvs. utgivning, blir den att betrakta som en sådan skrift eller teknisk upptagning som omfattas av grundlagsskydd för sådana medier.) Punkten 2 avser  
 push-teknik 
  och ger grundlagsskydd för det fallet att avsändaren startar sändningen och sänder infor- mation ur databasen till mottagaren enligt överenskommelser i förväg mellan dem angående innehållet och sändningstidpunkten. Det kan t.ex. vara fråga om dagliga utskick av nyheter inom ett visst område. 
 De tekniska krav som ställs i paragrafen, och som är gemen- samma för alla de fall som omfattas av den, är att det ska vara fråga om elektromagnetiska vågor och en databas, dvs. en samling av information lagrad för automatiserad behandling som är inrättad så att endast den som driver verksamheten kan ändra i dess innehåll. Till detta kommer tekniska krav som rör vem som startar överför- ingen ur databasen. Överföringen enligt punkten 1 sker på särskild 
 165 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 begäran medan den enligt punkten 2 sker enligt överenskom- melser i förväg. Med uttrycket på särskild begäran avses att överföringen av informationen startas av mottagaren själv eller, i print on  
 demand-fallet, 
  direkt på hans begäran, medan uttrycket enligt överenskommelser i förväg ska täcka det fallet att avsänd- aren startar överföringen vid en tidpunkt och med ett innehåll som han tidigare har avtalat med mottagaren, dvs.  
 push-teknik. 
  
 Vid YGL:s tillkomst delades överföringar med hjälp av elektro- magnetiska vågor in i två fall, dels sådana där överföringen startas av avsändaren (dvs. den som tillhandahåller allmänheten innehållet), dels sådana där överföringen startas av mottagaren. Det förstnämnda fallet utgjordes av traditionella radio- och  
 TV-sändningar 
  och reglerades i huvudregeln om radioprogram. Det sistnämnda fallet utgjordes av traditionella databaser och reglerades i databasregeln. Senare har webbsändningsregeln tillkommit som ett tillägg till huvud- regeln om radioprogram och bestämmelserna om  
 push-teknik 
  och print on demand har lagts till i databasregeln. 
 Skiljelinjen mellan de båda huvudfallen av överföringar går nu mellan huvudregeln om radioprogram i 1 kap. 6 § första stycket första meningen YGL och bestämmelsen om traditionell databas- verksamhet i 1 kap. 9 § först stycket 1 till och med direkt genom överföring. Vid överföringar som faller under huvudregeln är det avsändaren (dvs. den som tillhandahåller allmänheten innehållet) som startar överföringen av innehållet till mottagaren medan det vid överföringar i det traditionella databasfallet är mottagaren som startar överföringen. Webbsändningsregeln i 1 kap. 6 § första stycket andra meningen kan anses utgöra ett undantag från denna upp- delning. Anledningen till detta är att regeln jämställer överföring av direktsända och inspelade program via Internet med traditionella radio- och  
 TV-sändningar 
  enligt huvudregeln trots att överföring via Internet inte sker till alla på nätet utan endast till den som själv startar överföringen till sig, medan det i fråga om sändningar enligt huvudregeln är avsändaren som startar överföringen till mottagaren. Även reglerna om  
 push-teknik 
  och print on  
 demand-verksamhet 
  i databasregeln kan anses strida mot den grundläggande uppdelningen eftersom de handlar om överföringar som startas av avsändaren medan databasregeln i övrigt handlar om överföringar som startas av mottagaren. 
 Regeln om  
 tekniska upptagningar  
 (1 kap. 10 § YGL) handlar om fysiska databärare, dvs. föremål som innehåller information och används för att överföra denna mellan människor genom förflytt- 
 166 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 ning av föremålet. I regeln anges att grundlagen är tillämplig på sådana tekniska upptagningar som är utgivna och att en teknisk upptagning anses utgiven då den har utlämnats för att spridas till allmänheten i Sverige genom att spelas upp, säljas eller tillhanda- hållas på annat sätt. I paragrafens andra stycke finns en presumtions- regel som anger att huruvida grundlagen är tillämplig eller inte prövas i det enskilda fallet på grundval av vad som kan antas om spridningen och att om inte annat framgår av omständigheterna ska grundlagen anses tillämplig på en upptagning som har försetts med vissa ursprungsuppgifter. I 1 kap. 1 § fjärde stycket YGL anges att med tekniska upptagningar avses upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt upp- fattas endast med ett tekniskt hjälpmedel. Även upptagningar med blandat innehåll avses (prop. 1997/98:43 s. 107). Definitionen av tekniska upptagningar innebär att begreppet omfattar alla fysiska databärare som kräver ett tekniskt hjälpmedel för att kunna upp- fattas. 
  
 5.3.2 
  
 Bedömning 
  
 Till en början kan noteras att  
 Statens biografbyrå  
 i sitt remiss- yttrande över debattbetänkandet anger att Tryck- och yttrande- frihetsberedningen i sina resonemang utgår från att  
 e-bio, 
  eller digital bio, visas genom uppspelning ur en server men att det inte är ovanligt att den digitala visningen sker direkt från en skiva, ett band eller en minihårddisk utan föregående nedladdning. Enligt biografbyrån torde detta innebära att något generellt ställnings- tagande rörande  
 e-bio 
  svårligen låter sig göras. Som har framgått i avsnitt 5.1 avses emellertid här, liksom i debattbetänkandet och i Yttrandefrihetskommitténs direktiv 
  
 10 
  
 , med digital bio endast det fallet att filmen distribueras till biografen via bredband, satellit eller på en minihårddisk och visas genom att spelas upp från en server hos biografen eller filmbolaget. Det som avses med digital bio är alltså en offentlig uppspelning ur en databas. Om filmen visas genom uppspelning från en skiva, ett band eller en annan teknisk upptagning finns det inte något problem vad gäller grundlags- skyddet eftersom en sådan uppspelning faller in under 1 kap. 10 § YGL och således omfattas av grundlagen. Folkets bios digitala bio är ordnad på detta sätt. En annan sak är att det kan vara tvek- 
  
 10  
 Dir. 2008:42 s. 10. 
 167 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 samt om en sådan skiva, ett band eller liknande omfattas av den granskningsplikt för filmer och videogram som ska visas offentligt som gäller enligt 1 § lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram. Denna fråga faller dock utanför Yttrande- frihetskommitténs uppdrag (se närmare i avsnitt 5.5). 
 Eftersom det som här diskuteras endast är offentlig uppspelning ur en databas kan förevisning i biografsalonger av annat innehåll än film, t.ex. opera, teater och sportevenemang, omfattas av resone- manget här endast om innehållet laddas ner i en server hos bio- grafen eller den som tillhandahåller innehållet och spelas upp ur denna vid förevisningen. Om biografvisningen består i att ett direktsänt  
 TV-program 
  visas på en storbildsskärm är huvudregeln om radioprogram tillämplig på överföringen till biografen. 
 Kommittén gör följande bedömning av hur digital bio, i den mening som avses här och i kommitténs direktiv, och annan offentlig uppspelning ur en databas förhåller sig till YGL. 
 Digital bio kan som framgått vara ordnad på olika sätt. Det som är gemensamt för de olika fallen är att biografvisningen sker genom att filmen spelas upp ur en databas, inte genom uppspelning av en filmrulle eller någon annan teknisk upptagning. Den databas som uppspelningen sker från kan finnas hos biografen eller filmdistri- butören. 
 När verksamheten är ordnad så att filmen levereras på ett slags datorkassett eller minihårddisk till biografen, laddas ned till bio- grafens server och visas genom att innehållet i servern spelas upp för biopubliken är frågan först om detta faller in under 1 kap. 10 § YGL om tekniska upptagningar. 
 Datorkassetten eller minihårddisken innehåller filmen som kan uppfattas endast med ett tekniskt hjälpmedel bestående i en dator eller server med skärm eller projektor. Kassetten eller hårddisken utgör därför en teknisk upptagning. Detta står i överensstämmelse med bedömningen att datordisketter är att bedöma som tekniska upptagningar (prop. 1997/98:43 s. 155). 
 För att YGL ska vara tillämplig på tekniska upptagningar krävs enligt 1 kap. 10 § samma grundlag att de är utgivna. En teknisk upptagning anses enligt paragrafen utgiven då den har utlämnats för att spridas till allmänheten i Sverige genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas på annat sätt. Avsikten med tillhandahållandet av kassetten till biografen är visserligen att allmänheten ska få ta del av innehållet på kassetten genom en biografföreställning. Detta sker emellertid inte genom uppspelning av själva kassetten utan 
 168 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 genom uppspelning av innehållet i biografens server vilket först har laddats ned från kassetten. Detta är en skillnad mot det traditio- nella fallet av biografföreställning, där varje visning av filmen sker genom att filmrullen spelas upp. Eftersom innehållet i kassetten sålunda inte sprids genom att själva kassetten spelas upp för all- mänheten (eller genom att den säljs eller hyrs ut till allmänheten) kan kassetten inte anses utgiven. Den omfattas därför inte av grundlagsskydd enligt 1 kap. 10 § YGL. 
 Det kan uppfattas som underligt att det traditionella filmvis- ningsfallet med uppspelning av filmrullar faller in under 1 kap. 10 § YGL medan det digitala fallet med uppspelning av kassettens inne- håll ur en server faller utanför. Detta är emellertid en effekt av att grundlagsskyddet enligt YGL inte är knutet till innehållet utan till användningen av vissa medier (jfr SOU 2004:114 s. 299 f., SOU 2006:96 del 1 s. 179 f.). 
  
 Svenska Filminstitutet  
 har i sitt remissyttrande över debattbe- tänkandet som sin uppfattning angett att filmverk som visas på digitala biografer ska anses vara utgivna tekniska upptagningar som faller in under YGL även om det blir fråga om en mellanlagring på en lokal hårddisk eller server. Detta synsätt torde utgå från att grundlagsskyddet ska vara knutet till filmverket, dvs. till det inne- håll som offentliggörs och inte till sättet för offentliggörandet. Ett sådant synsätt strider emellertid mot uppbyggnaden av det nu gällande systemet i YGL, som ju knyter grundlagsskyddet till an- vändningen av vissa medier, och är enligt Yttrandefrihetskom- mitténs mening inte möjligt inom ramen för detta. 
 Nästa fråga är då om biografvisningen av uppspelningen ur biografens server omfattas av någon av reglerna om radioprogram eller databaser i YGL. 
 Eftersom överföringen av filmen till mottagarna, dvs. biopubliken, inte startas av mottagarna är varken regeln om det traditionella databasfallet i 1 kap. 9 § första stycket 1 YGL eller regeln om webbsändningar i 1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL tillämplig. Inte heller regeln om pushteknik i 1 kap. 9 första stycket 2 YGL är tillämplig eftersom det beträffande digital bio inte är fråga om en sådan överföring av information ur en databas till mottagaren som avses i denna regel. Biopubliken kan ju endast ta del av informationen genom att titta på bioduken. Publiken får inte en sådan överföring till sig som förutsätts i  
 push-teknikregeln 
  och som innebär att mottagaren kan förfoga över informationen. Det kan inte heller anses ha träffats en sådan överenskommelse i 
 169 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 förväg med  
 digitalbio-publiken, 
  dvs. allmänheten, om sändning till denna vid viss tid av visst innehåll ur en databas som avses i regeln om  
 push-teknik. 
  Print on demandfallet föreligger inte heller. Det är alltså inte någon regel i 1 kap. 9 § YGL som är tillämplig. 
 Frågan blir då om filmvisningen kan anses falla in under huvud- regeln om radioprogram i 1 kap. 6 § första stycket första meningen YGL. Överföringen av filmen från servern till bioduken är avsedd för biopubliken, som är en öppen och inte alltför liten krets. Den får därför anses vara riktad till allmänheten. Däremot är över- föringen inte avsedd att tas emot med tekniska hjälpmedel efter- som mottagarna själva inte behöver begagna något tekniskt hjälp- medel för att kunna uppfatta vad som sänds. Situationen är jäm- förbar med t.ex. användning av storbildsmonitorer vid ett scen- framträdande och användning av högtalaranläggningar på estrader och idrottsarenor. Som har framgått i avsnitt 5.3.1 anges det i förarbetena till YGL att de nu nämnda teknikerna faller utanför huvudregeln om radioprogram på grund av att mottagarna inte själva behöver begagna något tekniskt hjälpmedel för att kunna uppfatta vad som sänds (prop. 1990/91:64 s. 109 f. och prop. 1986/87:151 s. 164 f.). 
 Digital bio som är ordnad så att filmen levereras på kassett eller minihårddisk till biografen, laddas ned till biografens server och visas genom att innehållet i servern spelas upp för biopubliken faller alltså inte in under YGL. 
 Som har framgått i avsnitt 5.2 är det troligt att digital bio i framtiden är ordnad så att filmen distribueras via bredband eller satellit. Om filmen då först laddas ned till en server hos biografen och biografföreställningen sedan sker genom att innehållet i servern spelas upp blir bedömningen densamma som i det ovan behandlade fallet då innehållet laddas ned till biografens server från en kassett och serverns innehåll sedan spelas upp vid föreställningen. Grund- lagsskydd föreligger alltså inte. 
 Man kan också tänka sig att verksamheten i framtiden ordnas så att det som visas på filmduken inte spelas upp från biografens server utan från en databas hos filmdistributören. Om det då är biografen som startar överföringen till sig är frågan om regeln om det vanliga databasfallet i 1 kap. 9 § första stycket 1 YGL eller regeln om webbsändningar i 1 kap. 6 § första stycket andra men- ingen YGL är tillämplig. Eftersom databasen inte tillhandahålls allmänheten utan endast biografen kan regeln om det vanliga data- basfallet inte anses tillämplig. Inte heller regeln om webbsänd- 
 170 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 ningar kan då anses tillämplig eftersom en förutsättning för den regelns tillämplighet är att det är allmänheten som kan ta del av sändningarna och att de tas emot (av mottagarna, jfr ovan) med tek- niska hjälpmedel (prop. 2001/02:74 s. 97). 
 Om det i ett sådant fall i stället är filmdistributören som startar överföringen är frågan om huvudregeln om radioprogram eller regeln om pushteknik i databasregeln är tillämplig. Regeln om push- teknik är inte tillämplig eftersom det, som har angetts ovan, be- träffande digital bio inte är fråga om en sådan överföring av information ur en databas som avses i denna regel. Det kan inte heller anses ha träffats en sådan överenskommelse i förväg med  
 digitalbio-publiken, 
  dvs. allmänheten, om sändning till denna vid viss tid av visst innehåll ur en databas som avses i regeln om push- teknik. Som har angetts ovan tas inte sändningen emot av mot- tagarna, dvs. biopubliken, med tekniska hjälpmedel. Huvudregeln om radioprogram är därför inte heller tillämplig. 
 Det står alltså klart att inte heller digital bio som distribueras till biografen via bredband eller satellit omfattas av YGL. 
 Sammanfattningsvis kan då följande sägas om digital bio. Gemensamt för alla fall av digital bio är att biografvisningen sker genom att filmen spelas upp ur en databas och att biopubliken utgör allmänheten. Det är alltså i alla fallen fråga om ett slags offentlig uppspelning ur en databas, dvs. något som kan ses som en motsvarighet till det i 1 kap. 10 § första stycket YGL nämnda sprid- ningssättet uppspelning av en teknisk upptagning (se närmare i avsnitt 5.4). Uppspelningen startas antingen av biografen eller av filmdistributören. Tillämpning av databasregeln för vanliga data- baser och av webbsändningsregeln är utesluten på grund av att överföringen (från biografens eller filmdistributörens server) inte startas av mottagarna, dvs. biopubliken. Det är inte heller fråga om pushteknik eftersom det beträffande digital bio inte är fråga om en sådan överföring av information ur en databas till mottagaren som avses i denna regel. Biopubliken kan ju endast ta del av informa- tionen genom att titta på bioduken. Publiken får inte en sådan överföring till sig som förutsätts i  
 push-teknikregeln 
  och som innebär att mottagaren kan förfoga över informationen. Det kan inte heller anses ha träffats en sådan överenskommelse i förväg med  
 digitalbio-publiken, 
  dvs. allmänheten, om sändning till denna vid viss tid av visst innehåll ur en databas som avses i regeln om push- teknik. Print on demandfallet föreligger inte heller. Tillämpning av huvudregeln om radioprogram är också utesluten eftersom sänd- 
 171 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 ningen inte är avsedd att tas emot av publiken med tekniska hjälp- medel. Slutsatsen angående digital bio blir alltså att den inte om- fattas av nu gällande grundlagsskydd oavsett hur filmen distri- bueras till biografen och oavsett om uppspelningen ur databasen startas av biografen eller av filmdistributören. 
 Vad som ovan har sagts om digital bio gäller på motsvarande sätt även för offentlig uppspelning ur en databas av annat innehåll än film, t.ex. offentlig uppspelning av musik ur en databas, s.k. e- disco. Det saknar betydelse huruvida det innehåll som spelas upp ur databasen har laddats ned genom fildelning eller på annat sätt. Det är härvid att märka att upphovsrättsliga aspekter på ett sådant för- farande regleras i upphovsrättslagen (se 1 kap. 12 § YGL). 
  
 5.4 
  
 Förslag till grundlagsskydd för digital bio m.m. 
  
 I det följande lämnas ett förslag till ändring av 1 kap. 9 § YGL som innebär att digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas förs in under grundlagsskyddet. I den del som rör utform- ningen av 1 kap. 9 § YGL överensstämmer Yttrandefrihetskom- mitténs förslag med det som har redovisats i Tryck- och yttrande- frihetsberedningens debattbetänkande. 
  
 11  
  
 Yttrandefrihetskommittén lämnar också förslag till de ytterligare grundlags- och lagändringar som utvidgningen av YGL:s tillämpningsområde ger anledning till. De i detta sammanhang relevanta remissyttrandena redovisas och kommenteras. 
  
 5.4.1 
  
 Ett tillägg i databasregeln 
  
 Som har konstaterats i det föregående är det gemensamma för alla fall av digital bio att innehållet spelas upp ur en databas och att publiken utgör allmänheten. Grundlagsskydd för offentlig uppspel- ning kan därför åstadkommas genom en regel som avser en databas som tillhandahålls allmänheten genom offentlig uppspelning. En sådan regel skulle, som anfördes i debattbetänkandet, kunna införas som en ny tredje punkt i 1 kap. 9 § första stycket YGL. Regeln skulle då ge automatiskt grundlagsskydd åt alla sådana massmedie- företag som anges där som genom offentlig uppspelning tillhanda- håller allmänheten information ur en sådan databas som anges i 
  
 11  
 SOU 2006:96 del 1 s. 196 f. och 327 f. 
 172 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 första punkten. Andra aktörer skulle kunna få grundlagsskydd för sådan offentlig uppspelning genom ansökan om utgivningsbevis. Regeln kan formuleras som följande tillägg till 1 kap. 9 § YGL (tillägget är kursiverat): 
 Denna grundlags föreskrifter om radioprogram tillämpas också när en redaktion för en tryckt periodisk skrift eller för radio- program, ett företag för yrkesmässig framställning av tryckta eller därmed enligt tryckfrihetsförordningen jämställda skrifter eller av tekniska upptagningar eller en nyhetsbyrå med hjälp av elektromagnetiska vågor 
  
 1. 
  
 på särskild begäran tillhandahåller allmänheten informa- tion ur en databas, vars innehåll kan ändras endast av den som driver verksamheten, direkt genom överföring eller indirekt genom framställning av en teknisk upptagning, en skrift eller en bild, 
  
 2. 
  
 annars, enligt överenskommelser i förväg, tillhandahåller allmänheten information som överförs direkt ur en sådan data- bas som anges i 1,  
  
 eller 
  
 3. 
  
 genom offentlig uppspelning tillhandahåller allmänheten infor- mation ur en sådan databas som anges i 1. 
  
 Vad som sägs i första stycket gäller också annan som har utgiv- ningsbevis för sådan verksamhet ... 
 Som har nämnts i avsnitt 5.3.2 kan offentlig uppspelning ur en databas ses som en motsvarighet till det i YGL nämnda spridnings- sättet uppspelning av en teknisk upptagning (1 kap. 10 § första stycket YGL). Det föreligger dock en skillnad mellan de båda slagen av uppspelningar. Vid uppspelning av en teknisk upptagning är uppspelningen endast ett spridningssätt och grundlagsskyddet är knutet till upptagningen. Det framgår ju av 1 kap. 10 § första stycket YGL att grundlagen är tillämplig på sådana tekniska upptagningar som är utgivna och att en teknisk upptagning anses utgiven då den utlämnas för att spridas till allmänheten i Sverige, t.ex. genom att spelas upp. Att grundlagsskyddet är knutet till den tekniska upp- tagningen innebär bl.a. att utgivaren ansvarar för allt innehåll på upptagningen (6 kap. 1 § YGL). När det gäller offentlig uppspel- ning ur en databas är grundlagsskyddet i stället knutet till själva uppspelningen och inte till databasen, dvs. informationsbäraren, i sig. Anledningen till detta är att den databas som den offentliga uppspelningen sker ur inte måste ha kontakt med Internet eller 
 173 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 vara tillgänglig för allmänheten på annat sätt än just genom upp- spelningen. Det torde oftast vara fråga om en databas som enbart är lokalt åtkomlig. När t.ex. digital bio är ordnad så att filmen leve- reras till biografen på ett slags datorkassett eller minihårddisk, laddas ned till biografens server och visas genom att innehållet i servern spelas upp för biopubliken är det klart att verksamheten inte förut- sätter att biografens server är tillgänglig för allmänheten genom Internet eller på annat sätt. Detsamma kan gälla för andra former av offentlig uppspelning ur en databas. 
 När det är fråga om offentlig uppspelning ur en databas avser alltså grundlagsskyddet uppspelningen i sig och inte databasen. Utgivarens ansvar är därmed även begränsat till det som spelas upp. Offentlig uppspelning ur en databas utgör därför snarare ett mellanting mellan ett spridningssätt och ett nytt medium än en fullständig motsvarighet till det i YGL nämnda spridningssättet uppspelning av en teknisk upptagning. 
 Avgörande för vem som ska anses vara den som driver verk- samheten är vem som råder över innehållet i databasen (och därmed även över uppspelningen). Anledningen till att detta synsätt bör anläggas är det grundläggande kravet i databasregeln att databasens innehåll får kunna ändras endast av den som driver verksamheten. Kravet motiveras av att den som driver verksamheten är skyldig att utse utgivare och efter denne bär det yttrandefrihetsrättsliga an- svaret för innehållet i databasen (4 kap. 1 § och 6 kap. 2 § YGL). Det har ansetts orimligt att låta utgivaren och den som driver verk- samheten bära ensamansvaret för innehåll som någon annan kan påverka. 
 Den ovan diskuterade regeln innebär som framgått att inte endast digital bio utan även annat innehåll skulle omfattas av grundlags- skydd om innehållet spelas upp ur en databas och den som driver verksamheten är ett sådant massmedieföretag som anges i regeln eller har utgivningsbevis.  
 Justitiekanslern  
 har i sitt remissyttrande över debattbetänkandet anfört att det kan diskuteras om detta är en önskad eller motiverad konsekvens av regleringen men att den likväl bör kunna godtas. Det kan i praktiken vara fråga om s.k. e- disco men det kan även handla om t.ex. bakgrundsmusik i affärer. 
 I Yttrandefrihetskommitténs direktiv (s. 11) anger regeringen att det är sannolikt att digital biografvisning inom en relativt snar framtid kommer att bli det dominerande sättet för filmvisning, att det inte heller är ovanligt att musik på detta sätt spelas upp offent- ligt, att det därför är angeläget att YGL ändras så att även tillhanda- 
 174 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 hållande av information genom offentlig uppspelning ur en databas omfattas av grundlagsskydd samt att kommittén ska lämna förslag till en sådan ändring. Samtidigt anges i sammanfattningen av uppdraget på s. 1 i direktiven att beredningen ska föreslå de ändringar som krävs för att digital bio ska omfattas av grund- lagsskydd. Kommittén uppfattar sitt uppdrag så att förslaget till grundlagsskydd inte enbart ska omfatta digital bio utan att det ska omfatta även annan offentlig uppspelning ur en databas. Den ovan diskuterade nya regeln har därför detta mera omfattande tillämp- ningsområde. 
 Yttrandefrihetskommittén anser i och för sig att det i dag inte kan anses föreligga något mera framträdande behov av grundlags- skydd för annan offentlig uppspelning ur en databas än digital bio. Det skulle därför kunna ifrågasättas om inte utvidgningen av grund- lagsskyddet borde begränsas till att gälla för rörliga bilder. En sådan mera begränsad utvidgning av grundlagsskyddet kan åstadkommas genom att lagtexten utformas enligt följande (ändringar i förhållande till den ovan diskuterade lydelsen är kursiverade): 
 Denna grundlags föreskrifter om radioprogram tillämpas också när en redaktion för en tryckt periodisk skrift eller för radio- program, ett företag för yrkesmässig framställning av tryckta eller därmed enligt tryckfrihetsförordningen jämställda skrifter eller av tekniska upptagningar eller en nyhetsbyrå med hjälp av elektromagnetiska vågor 
  
 1. 
  
 på särskild begäran tillhandahåller allmänheten information ur en databas, vars innehåll kan ändras endast av den som driver verksamheten, direkt genom överföring eller indirekt genom framställning av en teknisk upptagning, en skrift eller en bild, 
  
 2. 
  
 annars, enligt överenskommelser i förväg, tillhandahåller allmänheten information som överförs direkt ur en sådan data- bas som anges i 1, eller 
  
 3. 
  
 genom offentlig uppspelning tillhandahåller allmänheten  
  
 rörliga bilder  
 ur en sådan databas som anges i 1. 
 Vad som sägs i första stycket gäller också annan som har utgivningsbevis för sådan verksamhet  
 Ett filmverk innefattar oftast även ljud och text. Att en sådan offentlig uppspelning av rörliga bilder som avses i den nu disku- terade regeln även innefattar ljud och text borde i så fall inte anses 
 175 
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas SOU 2009:14 
 innebära att den faller utanför grundlagsskyddet enligt den nu skisserade bestämmelsen. 
 Yttrandefrihetskommittén stannar emellertid för att i enlighet med tolkningen av sitt uppdrag, och då detta ter sig mer konse- kvent från yttrandefrihetsrättslig synpunkt, lämna förslag till en utvidgning av YGL:s tillämpningsområde som innefattar även annan offentlig uppspelning ur en databas än digital bio. 
  
 5.4.2 
  
 Automatiskt grundlagsskydd? 
  
 Svenska Filminstitutet  
 har i sitt remissyttrande över debattbetänk- andet pekat på att förslaget innebär att digitala biografer drabbas av en kostnad för utgivningsbevis, för närvarande 2 000 kr, för att omfattas av YGL medan de biografer som väljer att fortsätta använda den traditionella analoga tekniken eller visa digitalt lagrade filmer direkt från t.ex. en utgiven dvd automatiskt och kostnads- fritt omfattas av grundlagens skydd. Filminstitutet anser att detta är orimligt, särskilt som filmerna i många fall är desamma. 
 Om den som råder över innehållet i den databas som uppspel- ningen av digital bio sker ur är ett sådant traditionellt massmedie- företag som avses i 1 kap. 9 § första stycket YGL, uppkommer automatiskt grundlagsskydd för digital bio. Det fall av digital bio där grundlagsskydd uppkommer automatiskt torde i praktiken vara när uppspelningen sker ur filmdistributörens databas och denne även levererar filmer på tekniska upptagningar och därmed kan anses vara ett företag för yrkesmässig framställning av tekniska upptagningar. Det är ännu så länge ovanligt att digital bio är ordnad på detta sätt. I de flesta fall av digital bio krävs alltså utgivnings- bevis för att grundlagsskydd ska uppkomma. 
 Det kan noteras att ett utgivningsbevis för närvarande kostar 2 000 kr och gäller i tio år. Beviset kan förnyas efter en prövning av om villkoren för utgivningsbevis fortfarande är uppfyllda. Även förnyelse av utgivningsbevis kostar 2 000 kr. 
 Yttrandefrihetskommittén håller med om att det är önskvärt att grundlagsskydd uppkommer automatiskt för digital bio även i de fall då sådan visning har ersatt äldre teknik som omfattades av grundlagsskydd. Särskilt viktigt synes det vara att det inte görs skillnad mellan å ena sidan visning från exempelvis en minihårddisk och å andra sidan visning från datorns minne. En sådan åtskillnad 
 176 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 ger egendomliga effekter där grundlagsskyddet kan falla bort på grund av valet av teknik. 
 Den nu nämnda likabehandlingen kan åstadkommas genom tillägg av orden den som driver biografverksamhet eller liknande uttryck i uppräkningen av traditionella massmedieföretag i 1 kap. 9 § första stycket YGL i kombination med den ovan föreslagna nya tredje punkten i stycket. En sådan lösning skulle innebära att den som driver biografverksamhet skulle få automatiskt grundlags- skydd för sådan digital bio. Den skulle också innebära att den som driver biografverksamhet skulle få automatiskt grundlagsskydd – med därtill hörande skyldighet att utse utgivare och dokumentera innehåll m.m. – även för annan offentlig uppspelning ur en databas än digital bio, för huvudfallet av databasverksamhet, för print on  
 demand-verksamhet 
  och för  
 push-teknik. 
  Det framstår enligt Yttrandefrihetskommitténs mening inte som motiverat att på detta sätt utsträcka det automatiska grundlagsskyddet (med därtill hör- ande skyldigheter) för databasverksamhet. Anledningen till denna bedömning är följande. 
 Det automatiska grundlagsskyddet för databasverksamhet tillkom i syfte att göra det möjligt för traditionella massmedie- företag att använda databaser i nyhetsförmedlingens och opinions- bildningens tjänst på samma villkor som det tryckta ordet. Detta syfte har ansetts till väsentlig del kunna uppnås genom att skyddet anknyts till användningen av den moderna kommunikationstek- niken hos tidningsföretag m.fl. En viktig del av motivet för det automatiska grundlagsskyddet för databaser har varit hänförlig till behovet av skydd för nyhetsförmedlingens källor. Det har därför framstått som följdriktigt att grundlagsskyddet gäller samma krets som den till vilken detta källskydd är knutet (prop. 2001/02:74 s. 45, SOU 2001:28 s. 211, prop. 1997/98:43 s. 155). Som har fram- gått i avsnitt 5.3.1 ansågs det vid införandet av det frivilliga grund- lagsskyddet för andra än massmedieföretags databaser också olämpligt att belasta andra än dem som vill ha grundlagsskydd med de därtill hörande förpliktelserna att utse utgivare och doku- mentera innehåll m.m. 
 Den som driver biografverksamhet är inte ett sådant traditionellt massmedieföretag till vilket uppgifter kan lämnas med meddelar- skydd som de aktörer som det automatiska grundlagsskyddet för databaser hittills har reserverats för (1 kap. 1 § första stycket YGL, jfr 1 kap. 2 § samma grundlag). Yttrandefrihetskommittén anser mot denna bakgrund att den krets som får automatiskt grund- 
 177 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 lagsskydd för databasverksamhet inte bör utvidgas till att omfatta den som bedriver biografverksamhet. Det får enligt kommitténs mening i stället accepteras att den som bedriver digital bio (eller annan offentlig uppspelning ur en databas) och inte samtidigt är ett sådant traditionellt massmedieföretag som anges i 1 kap. 9 § första stycket YGL måste ansöka om utgivningsbevis för att få grundlags- skydd för sådan verksamhet. Kravet gäller lika för alla sådana aktörer, dvs. alla som går över från traditionell biografvisning (genom uppspelning av filmrullar) till digital bio och inte är ett traditionellt massmedieföretag måste ansöka om utgivningsbevis för att få grundlagsskydd. 
 Som tidigare har sagts kommer den föreslagna regleringen att ge effekter som framstår som något egendomliga. Det gäller framför allt den skillnad som uppkommer med avseende på grundlags- skyddet mellan å ena sidan det fallet att uppspelning sker från en teknisk upptagning, såsom t.ex. en minihårddisk, med hjälp av en dator i biografen, och å andra sidan fallet att uppspelningen sker från datorns eget minne efter överföring från den tekniska upp- tagningen. Denna egendomlighet är en effekt av den nuvarande regleringen i YGL, där grundlagsskyddet är knutet till använd- ningen av vissa medier och inte till innehållet, och där ett särskilt grundlagsskydd knyts till tekniska upptagningar och uppspelning från dessa. 
  
 Sveriges Television AB  
 (SVT) har i sitt remissyttrande över Tryck- och yttrandefrihetsberedningens debattbetänkande framfört en synpunkt angående utformningen av den ovan diskuterade nya regeln om offentlig uppspelning ur en databas i 1 kap. 9 § första stycket 3 YGL. SVT hänför sig till det fallet att filmen spelas upp ur filmdistributörens databas och anför att om biografägaren i en sådan situation är en annan juridisk person än filmdistributören torde det framstå som naturligt att betrakta biografägaren och inte filmdistributören som den som faktiskt företar den offentliga uppspelningen. Enligt King är detta synsätt etablerat genom upp- hovsrättens åtskillnad mellan överföring och offentligt framförande och innebär att grundlagsskydd inte uppnås automatiskt i ett fall där verksamheten är ordnad på detta sätt och filmdistributören också utgör ett företag för yrkesmässig framställning av tekniska upptagningar, om inte även biografägaren skulle kunna anses falla in under detta uttryck. SVT anser att om avsikten är att uppnå ett automatiskt grundlagsskydd i det berörda fallet, och att då placera 
 178 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 det yttrandefrihetsrättsliga ensamansvaret hos filmdistributören, så bör detta klargöras bättre i författningstexten. 
 Som framgått i det föregående ska frågan om vem som ska anses vara den som driver verksamheten (och som därmed ska utse ut- givare och efter denne bära det yttrandefrihetsrättsliga ansvaret) avgöras av vem som har kontrollen över den databas ur vilken upp- spelningen sker. Att frågan ska avgöras på detta sätt följer av kravet i 1 kap. 9 § första stycket 1 YGL att databasens innehåll får kunna ändras endast av den som driver verksamheten. Detta innebär att filmdistributören ska anses vara den som driver verksamheten när digital bio är ordnad så att filmen spelas upp ur filmdistributörens databas. Detta gäller oavsett om filmdistributören eller biograf- ägaren startar överföringen av filmen och oavsett om biografägaren är en annan juridisk person än filmdistributören. Upphovsrättens åtskillnad mellan överföring och offentligt framförande är enligt Yttrandefrihetskommitténs mening inte relevant i detta samman- hang. Kommittén anser att det nu redovisade synsättet framgår av den ovan föreslagna lydelsen av den nya regeln om offentlig upp- spelning ur en databas med dess krav på att databasens innehåll får kunna ändras endast av den som driver verksamheten. 
  
 5.4.3 
  
 Följdändringar i YGL, RF och tillämpningslagen, m.m. 
  
 Införande av den ovan föreslagna nya tredje punkten i 1 kap. 9 § första stycket YGL innebär att grundlagens föreskrifter om radio- program ska tillämpas också på offentlig uppspelning ur en databas (om verksamheten drivs av ett sådant traditionellt massmedie- företag som sägs i regeln eller utgivningsbevis gäller för den). Frågan är då om detta ger anledning till särskilda regler i något avseende för offentlig uppspelning ur en databas i YGL eller tillämpningslagen. Det måste också övervägas om det behöver göras någon ändring i tryckfrihetsförordningen (TF) eller rege- ringsformen (RF). 
 Vad först gäller reglerna i  
 andra–femte 
  stycket i 1 kap. 9 § YGL kan till en början noteras att det av första strecksatsen i andra stycket framgår att en förutsättning för att utgivningsbevis ska ut- färdas är att överföringarna utgår från Sverige. Detta innebär att det är endast offentlig uppspelning som är ordnad så att överföringarna kan anses utgå från Sverige som kan få grundlagsskydd genom utgivningsbevis. Bedömningen av om överföringarna utgår från 
 179 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 Sverige får därvid ske med ledning av de uttalanden som Högsta domstolen har gjort i fråga om den då gällande databasregelns tillämplighet i NJA 2001 s. 445 (jfr prop. 2001/02:74 s. 53). Payne stolen slog fast att ledning får sökas i allmänna principer för räckvidden av offentligrättslig lagstiftning, varvid det kan ha bety- delse om företaget är verksamt i Sverige och materialet är avsett för en svensk publik, samt att det inte har någon avgörande betydelse om sändningen sker från en server utanför Sverige. 
 Av 1 kap. 9 § andra stycket andra strecksatsen YGL framgår att en ytterligare förutsättning för att utgivningsbevis ska utfärdas är att behörig utgivare har utsetts och åtagit sig uppdraget. Närmare bestämmelser om utgivare finns i tillämpningslagens regler om data- basverksamhet. 
 Av 3 kap. 18 § tillämpningslagen jämförd med 3 kap. 1 och 12– 13 §§ samma lag framgår att utgivare för massmedieföretags data- basverksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket YGL ska anmälas till Radio- och  
 TV-verket. 
  I fråga om sådana programföretag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första eller andra stycket radio- och TV- lagen (1996:844) att sända radioprogram ska dock utgivare antecknas i register hos programföretaget. I 3 kap. 19 § tillämpningslagen an- ges att utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket YGL utfärdas av Radio- och  
 TV-verket 
  på ansökan av den som driver verksamheten. Ansökan ska innehålla uppgift om data- basens namn, vem som bedriver verksamheten, från vilken ort överföringarna utgår och vem som har utsetts till utgivare samt, i förekommande fall, ställföreträdare för denne. Namnet ska inne- hålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. Frågan om namn på verksamhet med offentlig uppspelning ur en databas be- handlas närmare i det följande. Ansökan ska också innehålla en teknisk beskrivning av verksamheten som ska visa hur informa- tionen tillhandahålls allmänheten. Beskrivningen ska ha sådan om- fattning att det framgår om verksamheten uppfyller förutsätt- ningarna enligt 1 kap. 9 § andra stycket YGL. Till en ansökan om utgivningsbevis ska fogas bevis att utgivaren uppfyller de behörig- hetsvillkor som anges i YGL och att han har åtagit sig uppdraget. 
 När det gäller databasverksamhet, både massmedieföretags data- basverksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket YGL och andra aktörers databasverksamhet enligt andra stycket i samma regel, ska utgivare utses för hela verksamheten (prop. 2001/02:74 s. 98). Som har framgått ovan ansvarar utgivaren i ett fall av offentlig upp- spelning ur en databas endast för det innehåll som spelas upp 
 180 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 offentligt. Om den databas som uppspelningen sker ur även inne- håller annat material än det som spelas upp offentligt ansvarar utgivaren alltså inte för sådant material. Anledningen till detta är, som nämnts, att grundlagsskyddet enligt den ovan föreslagna nya punkten 3 i databasregelns första stycke avser endast det innehåll som spelas upp offentligt. Utgivaren kan därmed endast ansvara för sådant innehåll. 
 När ett sådant massmedieföretag som nämns i 1 kap. 9 § första stycket YGL bedriver verksamhet med offentlig uppspelning ur en databas ska företaget alltså till Radio- och  
 TV-verket 
  anmäla vem som är utgivare för uppspelningsverksamheten. Som har framgått ovan kan ett sådant fall föreligga när ett filmföretag som visar digi- tal bio också tillhandahåller film på tekniska upptagningar så att det kan anses utgöra ett sådant företag för yrkesmässig framställning av tekniska upptagningar som sägs i 1 kap. 9 § första stycket YGL. När någon annan aktör än ett sådant massmedieföretag som nämns i den regeln ansöker om utgivningsbevis för digital bio eller annan offentlig uppspelning ur en databas ska det av ansökan framgå vem som har utsetts till utgivare samt att han är behörig och har åtagit sig uppdraget. 
 När det gäller sådan verksamhet med offentlig uppspelning ur en databas där uppspelningarna sker regelbundet, t.ex. etablerade biografers digitala bio, förefaller det mest praktiskt att den som vill ha grundlagsskydd genom utgivningsbevis ansöker om grundlags- skydd för alla offentliga uppspelningar ur en viss databas under utgivningsbevisets giltighetstid och inte för varje enskild uppspel- ning (biografvisning) för sig. Ansökan om utgivningsbevis kan lämpligen anges avse offentliga uppspelningar ur biografen Clark (alternativt filmbolaget X:s) databas, belägen på  
 Y-gatan 
  i  
 Z-stad. 
  Den som åtar sig utgivarskapet får då bära det yttrandefrihets- rättsliga ansvaret för alla de filmverk som visas genom offentlig uppspelning ur databasen. Det finns inget som hindrar att den som driver uppspelningsverksamheten själv åtar sig utgivarskapet. Det finns inte heller något som hindrar att personer med anknytning till filmbolag åtar sig utgivarskap. Huruvida biografägaren eller filmbolaget ska anses driva verksamheten (och därmed vara skyldig att utse utgivare) avgörs, som angetts ovan, av vem som råder över den databas ur vilken uppspelningen sker. Det är också möjligt att under utgivningsbevisets giltighetstid byta utgivare. Detta ska i så fall, enligt 3 kap. 22 § tillämpningslagen, anmälas till Radio- och  
 TV-verket 
  i likhet med alla andra ändringar i förhållanden som 
 181 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 avses i 3 kap. 19 §  
 andra–fjärde 
  styckena tillämpningslagen. Denna skyldighet att anmäla ändrade förhållanden är straffsanktionerad i 3 kap. 25 § tillämpningslagen. 
 Det kan förefalla underligt att det yttrandefrihetsrättsliga an- svaret vid offentlig uppspelning ur en databas av ett filmverk inte automatiskt bärs av samma person som bär det yttrandefrihets- rättsliga ansvaret för samma filmverk när det spelas upp från en teknisk upptagning. Detta är emellertid en effekt av att grundlags- skyddet enligt YGL (och TF) är knutet till användningen av vissa medier eller tekniker och inte till innehållet, t.ex. filmverket, i sig. Som har angetts i avsnitt 5.3.2 är det enligt Yttrandefrihetskom- mitténs mening inte möjligt att inom ramen för nu gällande YGL åstadkomma ett grundlagsskydd som innebär att ansvaret för ett visst innehåll, t.ex. ett filmverk, åvilar en och samma person oavsett vilket medium som används för offentliggörandet. 
 Här kan noteras att det i 4 kap. 3 § YGL anges att utgivaren ska ha befogenhet att utöva tillsyn över framställningens offentlig- görande och att bestämma över dess innehåll så att ingenting får införas i den mot hans vilja samt att varje inskränkning i den be- fogenheten ska vara utan verkan. Av 6 kap. 2 § första stycket 2 samma grundlag framgår att det ansvar för yttrandefrihetsbrott som annars skulle åvila utgivaren ligger på den som är skyldig att utse utgivare om utgivaren uppenbarligen inte kunde utöva den befogenhet som anges i 4 kap. 3 §. När det gäller offentlig upp- spelning ur en databas, t.ex. i form av digital bio, är det den som råder över den databas som uppspelningen sker ur som är den som driver verksamheten och som ska utse utgivare och efter denne ansvara för yttrandefrihetsbrott. Vid digital bio är det vissa film- verk som spelas upp. Utgivaren kan visserligen inte ändra i dessa men han kan informera sig om vilka verk som ska spelas upp och om innehållet i dessa. 4 kap. 3 § YGL får enligt Yttrandefrihets- kommitténs mening i fråga om offentlig uppspelning ur en databas anses innebära att utgivaren för att vara ansvarig ska ha rätt och möjlighet att bestämma vilket innehåll ur databasen, t.ex. vilka filmverk, som ska spelas upp. Han ska också ha rätt och möjlighet att inställa eller avbryta en uppspelning. 
 I 1 kap. 9 § andra stycket tredje strecksatsen YGL anges som en sista förutsättning för att utgivningsbevis ska utfärdas att verksam- heten har ett namn som är sådant att det inte finns risk för att det lätt kan förväxlas med namnet på en annan verksamhet enligt paragrafen. Närmare bestämmelser om databasers namn finns, som 
 182 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 har framgått ovan, i tillämpningslagen. Av 3 kap. 18 § första stycket tillämpningslagen framgår att den som driver verksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket YGL ska till Radio- och  
 TV-verket 
  anmäla vilket namn databasen har och att namnet ska innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. Av 3 kap. 19 § första och andra stycket samma lag framgår också att en ansökan om utgiv- ningsbevis ska innehålla en uppgift om databasens namn och att namnet ska innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. Dessa krav angående namnet kan inte gälla för en sådan databas som avses i den ovan föreslagna nya regeln om offentlig uppspelning ur en databas. 
 Anledningen till detta är att den databas som den offentliga uppspelningen sker ur inte måste ha kontakt med Internet eller på annat sätt vara tillgänglig för allmänheten för att användas för sådan uppspelning. Det torde oftast vara fråga om en enbart lokalt åt- komlig databas. En databas som används för offentlig uppspelning enligt den ovan föreslagna nya regeln måste alltså inte ha ett domännamn eller någon motsvarande uppgift. Detta framgår tyd- ligt i exempelvis det fallet då digital bio är ordnad så att filmen levereras till biografen på ett slags datorkassett eller minihårddisk, laddas ned till biografens server och visas genom att innehållet i servern spelas upp för biopubliken. Det är då klart att verksam- heten inte förutsätter att biografens server är tillgänglig för allmän- heten genom Internet eller på annat sätt. Detsamma kan gälla för andra former av offentlig uppspelning ur en databas. Kravet att databasens namn ska innehålla domännamn eller motsvarande upp- gift kan alltså inte gälla för databaser ur vilka grundlagsskyddad offentlig uppspelning sker utan ska enbart gälla för den hittills skyddade databasverksamheten, dvs. verksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 YGL. Detta kan åstadkommas genom följ- ande ändring av de nu diskuterade reglerna i tillämpningslagen (ändringarna är kursiverade): 
 3 kap. 18 § 
 Bestämmelserna i  
 12–15 
  §§ tillämpas också i fråga om sådant tillhandahållande av information som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen. Den som bedriver sådan verk- samhet ska till Radio- och  
 TV-verket 
  anmäla vilket namn data- basen har.  
 I fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen ska namnet  
 inne- 
 183 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 hålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. När ett sådant programföretag  
 3 kap. 19 § 
 Utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen utfärdas av Radio- och  
 TV-verket 
  på ansökan av den som bedriver verksamheten. 
 En ansökan  
 ska  
 innehålla uppgift om databasens namn, vem som bedriver verksamheten, från vilken ort överföringarna utgår och vem som utsetts till utgivare samt, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren.  
 I fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrund- lagen ska namnet  
 innehålla databasens domännamn eller mot- svarande uppgift. 
 Ansökan  
 ska  
 också innehålla  
 Databasens namn får i fall av offentlig uppspelning ur en databas i stället anges enligt följande: Biografen X:s (alternativt filmbolaget Clark) databas för offentliga uppspelningar, belägen på  
 Y-gatan 
  i Z- stad. 
 I 1 kap. 9 § tredje stycket YGL anges att utgivningsbevis får återkallas om förutsättningar att utfärda sådant bevis inte längre finns. Det gäller t.ex. om databasen ändras så att även någon annan än den som driver verksamheten kan påverka innehållet i databasen. Som har framgått ovan gäller enligt 3 kap. 22 § tillämpningslagen en skyldighet för den som driver verksamheten att till Radio- och TV- verket genast anmäla ändring i de förhållanden som anges i ansökan om utgivningsbevis. Skyldigheten är straffsanktionerad (3 kap. 25 § första stycket andra meningen tillämpningslagen). Det är också belagt med straffansvar att uppsåtligen eller av oaktsamhet lämna oriktig uppgift i en ansökan om utgivningsbevis (3 kap. 25 § första stycket första meningen tillämpningslagen). De nu nämnda reglerna kan gälla på samma sätt för databaser som tillhandahålls genom offentlig uppspelning som för andra databaser. 
 Frågan är då om utvidgningen av YGL:s tillämpningsområde till att även omfatta offentlig uppspelning ur en databas gör det nöd- vändigt att företa ändringar i YGL utöver den i databasregeln. Här gör Yttrandefrihetskommittén följande överväganden. 
 Som har angetts ovan innebär införandet av den nya tredje punkten i databasregelns första stycke att YGL:s bestämmelser om radioprogram ska tillämpas också på offentlig uppspelning ur en 
 184 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 databas. En genomgång av YGL:s föreskrifter om radioprogram ger vid handen att de, med endast ett undantag, kan tillämpas på offentlig uppspelning ur en databas utan några särskilda problem. De bör alltså, med ett undantag, gälla oförändrade även för sådan verk- samhet. Det som kräver särreglering för offentlig uppspelning ur en databas är utgångspunkten för preskriptionstiden för yttrande- frihetsbrott. Detta behandlas närmare i det följande. 
 Införandet av den föreslagna nya punkten 3 i databasregeln inne- bär att YGL:s tillämpningsområde utvidgas till att omfatta offentlig uppspelning ur en databas. Sådan uppspelning bör därför föras in i 1 kap. 1 § första och tredje stycket YGL. Paragrafen kan ändras enligt följande (ändringarna är kursiverade): 
 Varje svensk medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad rätt enligt denna grundlag att i ljudradio, television, vissa liknande överföringar  
 och offentliga uppspelningar  
 samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar offentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. 
 Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. I den får inga andra begräns- ningar göras än de som följer av denna grundlag. 
 Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också program i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor  
 samt innehållet i vissa offentliga uppspelningar ur en databas. 
  
 Med tekniska upptagningar avses i denna grundlag upptag- ningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälp- medel. 
 Med databas avses i denna grundlag en samling av information lagrad för automatiserad behandling. 
 Ändringen i tredje stycket innebär en erinran om att de regler som gäller för databaser som faller in under nu gällande YGL även gäller för sådan offentlig uppspelning ur en databas som faller in under den ovan föreslagna nya regeln i 1 kap. 9 § första stycket 3 YGL. Ändringen innebär vidare att uttrycket radioprogram även i tillämp- ningslagen kommer att omfatta också offentlig uppspelning ur en 
 185 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 databas eftersom det i 1 kap. 2 § andra stycket tillämpninglagen an- ges bl.a. att uttrycket radioprogram i lagen används på samma sätt som i YGL. I förarbetena till den regeln anges att det sätt på vilket uttrycket radioprogram används i YGL framgår av 1 kap. 1 § tredje stycket, 6 § första och andra styckena samt 9 § samma grundlag. 
  
 12 
  
 Som har framgått ovan har Yttrandefrihetskommittén kommit fram till att det behövs en särreglering i YGL för offentlig upp- spelning ur en databas i fråga om utgångspunkten för preskriptions- tiden för yttrandefrihetsbrott. I fråga om preskriptionstid anges i 7 kap. 1 § andra stycket YGL att den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott ska väckas är i fråga om radioprogram sex månader från det att programmet sändes eller, i fråga om till- handahållande som avses i 1 kap. 9 §, från den tidpunkt när infor- mationen inte längre tillhandahölls. Beträffande tekniska upptag- ningar är tiden som huvudregel ett år från det att upptagningen gavs ut. Anledningen till att tiden i fråga om databaser räknas från det att informationen inte längre tillhandahölls är att det beträff- ande databaser inte är lika enkelt att fastslå en given utgångspunkt för beräkningen av preskriptionstiden som beträffande radiopro- gram eller tekniska upptagningar. Ett motsatt synsätt skulle leda till avsevärda problem, eftersom det skulle kräva bevisning om när informationen började tillhandahållas i databasen eller när en över- föring faktiskt skedde. 
  
 13 
  
 Vid offentlig uppspelning ur en databas är det själva upp- spelningen som omfattas av grundlagsskydd. Denna sker vid ett visst tillfälle. Offentlig uppspelning ur en databas är därför i här relevanta hänseenden mera lik traditionell sändning av ljudradio- eller  
 TV-program, 
  för vilka preskriptionstiden räknas från sänd- ningstidpunkten, än sådant tillhandahållande av information ur en databas som omfattas av nu gällande databasregel. För offentlig uppspelning ur en databas bör därför gälla att preskriptionstiden ska vara sex månader från uppspelningen. För att åstadkomma detta kan 7 kap. 1 § andra stycket YGL ändras enligt följande (änd- ringarna är kursiverade): 
 Bestämmelserna i 9 kap.  
 1–4 
  §§ tryckfrihetsförordningen om tillsyn och åtal  
 ska  
 gälla också i fråga om radioprogram och tekniska upptagningar och i fråga om yttrandefrihetsmål. Justitie- kanslern får överlämna åt allmän åklagare att vara åklagare i 
  
 12 
  
 Prop. 1990/91:179 s. 44. 
  
 13 
  
 Prop. 2001/02:74 s. 78 f. 
  
 186 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 yttrandefrihetsmål om ansvar eller konfiskering på grund av olaga våldsskildring, hets mot folkgrupp, brott mot medborgerlig frihet, olaga hot, hot mot tjänsteman eller övergrepp i rättssak i tekniska upptagningar. Rätten att väcka allmänt åtal får dock inte överlämnas när det gäller yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp eller brott mot medborgerlig frihet. 
 Den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott  
 ska  
 väckas är i fråga om radioprogram sex månader från det att pro- grammet sändes eller, i fråga om tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 §  
 första stycket 1 och 2 
 , från den tidpunkt när infor- mationen inte längre tillhandahölls.  
 I fråga om sådan offentlig uppspelning ur en databas som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 är tiden sex månader från uppspelningen.  
 Beträffande tekniska upptag- ningar är tiden ett år från det att upptagningen gavs ut. Beträff- ande sådana upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § föreskrivna uppgifterna gäller dock vad som är föreskrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än två år från det att Justitiekanslern fick kännedom om upptagningen. 
 I fråga om bestämmelserna om databaser i tillämpningslagen är det, utöver de regler som har behandlats ovan, endast reglerna om skyl- dighet att lämna uppgift om utgivare m.m., om skyldighet att dokumentera innehåll, om var ett yttrandefrihetsmål ska tas upp och om Radio- och  
 TV-verkets 
  register över databasverksamhet som kan vara eller förefalla problematiska när verksamheten består i offentlig uppspelning ur en databas. 
 Skyldigheten att lämna uppgift om utgivare m.m. behandlas i 3 kap. 26 § tillämpningslagen. Där anges att det i varje sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första eller andra stycket YGL ska lämnas en uppgift om verksamhetens namn och utgivare och vem som har utsett denne. Om en ställföreträdare för utgiv- aren tjänstgör ska det lämnas uppgift om vem han är. Uppgifterna ska vara lättillgängliga, tydliga och anges i anslutning till varandra. Vad som sålunda föreskrivs kan gälla på samma sätt för offentlig uppspelning ur en databas. Sådan uppspelning utgör ett sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första eller andra stycket YGL som sägs i 3 kap. 26 § tillämpningslagen. Offentlig uppspel- ning ur en databas faller alltså in under regelns nuvarande lydelse och någon ändring av bestämmelsen krävs inte. I förarbetena till bestämmelsen sägs att kravet på lättillgänglighet innebär att det ska 
 187 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 vara enkelt att hitta uppgifterna och att det är lämpligt att de anges på den sida som presenterar databasen och som ofta först möter en användare. 
  
 14  
  
 Eftersom grundlagsskyddet för offentlig uppspel- ning ur en databas avser själva uppspelningen måste, i fråga om sådant tillhandahållande, de uppgifter som avses i 3 kap. 26 § tillämpningslagen anges i uppspelningen. Det är inte tillräckligt att uppgifterna finns i databasen. Det är ju uppspelningen och inte databasen som tillhandahålls allmänheten. Det torde vara naturligt att lämna uppgifterna allra först eller sist i uppspelningen. 
 Skyldigheten att dokumentera innehåll i radioprogram och databaser behandlas i 5 kap. 3 § tillämpningslagen. Där framgår att det i fråga om databaser ska dokumenteras vilken information som vid varje tidpunkt tillhandahålls och att dokumentationen ska bevaras i minst sex månader från det att informationen inte längre tillhandahölls. Syftet med skyldigheten är att möjliggöra effektiv utredning och lagföring av yttrandefrihetsbrott. 
  
 15  
  
 Utgångspunkten för bevarandetiden för dokumentation av information som till- handahålls i en databas sammanfaller med utgångspunkten för pre- skriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i en databas, och beva- randetiden överensstämmer med preskriptionstiden. För att åstad- komma överensstämmelse med den ovan föreslagna särskilda regeln i 7 kap. 1 § andra stycket YGL om utgångspunkten för preskrip- tionstiden för yttrandefrihetsbrott i en offentlig uppspelning ur en databas bör 5 kap. 3 § tillämpningslagen ändras enligt följande (ändringarna är kursiverade): 
 Den som sänder radioprogram till allmänheten  
 ska  
 ombesörja att varje program spelas in. Denna skyldighet gäller också sådana radioprogram som avses i 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihets- förordningen. Inspelningen  
 ska  
 bevaras i minst sex månader från sändningen eller, i fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 §  
 första stycket 1 och 2  
 yttrandefrihetsgrundlagen, från det att informationen inte längre tillhandahölls  
 och, i fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen, från uppspelningen.  
 Beträffande över- föringar som omfattas av 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen och motsvarande överföringar enligt 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsförordningen är det tillräckligt att det dokumenteras vilken information som vid varje tidpunkt tillhandahålls. 
  
 14 
  
 Prop. 2001/02:74 s. 109. 
  
 15 
  
 Prop. 2001/02:74 s. 110. 
  
 188 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 Den som här i landet för någon annans räkning bedriver sänd- ningsverksamhet över satellit eller som upplåter satellitkapacitet  
 ska  
 också ombesörja att varje program spelas in och bevaras. Detta gäller dock inte om någon annan  
 ska  
 göra detta enligt första stycket. 
 Skyldigheten enligt första stycket gäller inte samtidig och oförändrad vidaresändning av radioprogram genom trådnät. 
 Regler om rätt domstol i tryck- och yttrandefrihetsmål behandlas i 7 kap. tillämpningslagen. I 7 kap. 3 § anges att avgörande för var ett yttrandefrihetsmål ska tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått för sändning, varifrån överföringar som avses i 1 kap. 9 § YGL har utgått eller där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. Utvidgningen av YGL:s tillämpningsområde till att omfatta även offentlig upp- spelning ur en databas bör enligt Yttrandefrihetskommitténs mening föranleda följande tillägg till paragrafen (tillägget är kursiverat): 
 Avgörande för var ett yttrandefrihetsmål  
 ska  
 tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått för sändning, varifrån över- föringar  
 eller uppspelningar  
 som avses i 1 kap. 9 § yttrande- frihetsgrundlagen har utgått eller där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. 
 En motsvarande ändring bör göras i 3 kap. 27 § tillämpningslagen om Radio- och  
 TV-verkets 
  register över databasverksamheter. Ändringen kan utformas enligt följande (ändringen är kursiverad): 
 Radio- och  
 TV-verket 
 ska  
 föra register över verksamheter enligt 1 kap. 9 § första och andra styckena yttrandefrihetsgrundlagen. Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling. Det får innehålla uppgifter om databasens namn, vem som bedriver verksamheten, från vilken ort överföringarna  
 eller uppspelning- arna  
 utgår, vem som utsetts till utgivare och, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren, en teknisk beskrivning av verksamheten samt tidpunkt för utfärdande och förnyelse av utgivningsbevis. 
 I övrigt kan de regler i tillämpningslagen som nu gäller för sådan databasverksamhet som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 YGL 
 189 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 kvarstå oförändrade och gälla även för offentlig uppspelning ur en databas. 
 Vad gäller TF kan konstateras att utvidgningen av YGL:s tillämp- ningsområde till att omfatta även offentlig uppspelning ur en data- bas inte föranleder någon ändring i denna grundlag. Det kan noteras att Högsta domstolens majoritet i NJA 2003 s. 31 ansåg att ordet radioprogram i bilageregeln i 1 kap. 7 § andra stycket TF inte omfattar sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § YGL. Ut- vidgningen av YGL:s tillämpningsområde, genom en ny punkt 3 i databasregeln, till att omfatta även offentlig uppspelning ur en databas innebär med detta synsätt inte någon utvidgning av bilage- regelns tillämpningsområde. 
 När det gäller RF konstaterar Yttrandefrihetskommittén att utvidgningen av YGL:s tillämpningsområde medför att ett tillägg måste göras i 2 kap. 1 § andra stycket RF. Detta kan utformas en- ligt följande (ändringarna är kursiverade): 
 Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 
  
 1. 
  
 yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 
  
 2. 
  
 informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplys- ningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden, 
  
 3. 
  
 mötesfrihet: frihet att anordna och bevista sammankomst för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk, 
  
 4. 
  
 demonstrationsfrihet: frihet att anordna och deltaga i demon- stration på allmän plats, 
  
 5. 
  
 föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, 
  
 6. 
  
 religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. 
  
 Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig 
  
 i 
  
 ljudradio, television, vissa liknande överföringar  
  
 och offentliga uppspelningar  
 samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar gäller vad som är föreskrivet i tryckfri- hetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. 
 I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att taga del av allmänna handlingar. 
 190 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 5.5 
  
 Censurfrågan 
  
 En av de grundläggande principerna i TF och YGL är förbudet mot censur och hindrande åtgärder (1 kap. 1 § första stycket och 2 § TF samt 1 kap. 3 § första stycket YGL). Förbudet mot censur innebär att framställning och spridning av tryckta skrifter samt mot- svarande åtgärder beträffande de medier som avses i YGL inte får villkoras av förhandsgranskning av det allmänna. Ingripande mot överträdelser av vad som är tillåtet att yttra får ske först i efterhand. Censurförbudet i TF är kategoriskt medan det i YGL är försett med vissa undantag. 
 Undantaget från censurförbudet i YGL finns i 1 kap. 3 § andra stycket och gäller för rörliga bilder i filmer, videogram eller andra tekniska upptagningar som ska visas offentligt. I bestämmelsen ges tillåtelse till regler i vanlig lag om granskning och godkännande av sådana rörliga bilder. Med stöd i denna paragraf gäller enligt lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram (granskningslagen) regler om förhandsgranskning och godkännande av filmer och videogram som ska visas offentligt. Granskningen utförs av Statens biografbyrå. Grundlagsbestämmelsen medger inte förhandsgranskning av filmer och videogram som sprids till all- mänheten över disk, per postorder eller på liknande sätt. Inte heller  
 TV-sändningar 
  som är riktade till allmänheten får förhands- granskas, eftersom undantaget i YGL endast avser tekniska upptag- ningar och inte radiosändningar. Av samma skäl gäller censur- förbudet också för rörliga bilder som tillhandahålls allmänheten i databaser. 
 Om digital bio (och annan offentlig uppspelning ur en databas) förs in under YGL:s tillämpningsområde i enlighet med vad som har föreslagits ovan, gäller bl.a. förbudet mot censur och hindrande åtgärder för sådan bio. Detta betyder att förhandsgranskning av film som visas genom digital bio inte får ske. Det undantag från censurförbudet som finns i 1 kap. 3 § andra stycket YGL som gör den i dag rådande filmcensuren tillåten gäller ju enbart för rörliga bilder i filmer, videogram och andra tekniska upptagningar som ska visas offentligt. 
 I Tryck- och yttrandefrihetsberedningens ovan nämnda tilläggs- direktiv noterar regeringen (s. 12) att några av remissinstanserna, bl.a. Riksdagens ombudsmän och Statens biografbyrå, har anfört att det finns anledning att se över undantaget från censurförbudet i YGL såvitt gäller den s.k. vuxencensuren. Regeringen anger att det 
 191 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 i och för sig kan finnas anledning att se över dessa bestämmelser men att det bör göras i samband med en allmän översyn av gransk- ningslagen. Regeringen anser att undantaget från censurförbudet i YGL alltjämt behövs för att biograffilmer ska kunna förhands- granskas, åtminstone för åldersprövning till skydd för barn, och anför att beredningen därför ska – tillsammans med förslag som innebär att digital bio omfattas av grundlagsskydd – lämna förslag till de ändringar i YGL som behövs för att även digital bio ska kunna förhandsgranskas. Den 22 maj 2008 beslutade regeringen tillsätta en särskild utredare för översyn av granskningslagen och skyddet av barn och unga mot skadligt medieinnehåll och skadlig mediepåverkan. Utredaren ska bl.a. överväga ett ändamålsenligt system för granskning och godkännande av film för offentlig visning och förutsättningslöst bedöma om nuvarande möjlighet att förbjuda film för offentlig visning är relevant. Uppdraget ska redo- visas senast den 31 maj 2009 (dir. 2008:62). 
 Yttrandefrihetskommittén noterar till en början att kommitténs uppdrag i denna del endast avser att lämna förslag till de ändringar i YGL som behövs för att även digital bio ska kunna förhands- granskas. Uppdraget omfattar alltså inte att lämna förslag till de ändringar av granskningslagen som kan krävas för att digital bio ska falla in under den lagen eller att utreda hur förhandsgranskning av digital bio skulle kunna ordnas praktiskt. Uppdraget omfattar inte heller att överväga lämpligheten av att över huvud taget ha förhands- granskning av film som visas offentligt. 
 För att digital bio skulle kunna omfattas av nu gällande film- censur krävs en utvidgning av undantaget från censurförbudet i 1 kap. 3 § andra stycket YGL. Utvidgningen kan utformas enligt följande (ändringen är kursiverad): 
 Det får inte förekomma att något som är avsett att framföras i ett radioprogram eller en teknisk upptagning först måste granskas av en myndighet eller något annat allmänt organ. Inte heller är det tillåtet för myndigheter och andra allmänna organ att utan stöd i denna grundlag, på grund av det kända eller väntade innehållet i ett radioprogram eller en teknisk upptagning, för- bjuda eller hindra dess offentliggörande eller spridning bland allmänheten. 
 Trots första stycket får det genom lag meddelas föreskrifter om granskning och godkännande av rörliga bilder i filmer, video- gram eller andra tekniska upptagningar som  
 ska  
 visas offentligt 
 192 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 samt av rörliga bilder i en sådan offentlig uppspelning ur en databas som avses i 9 § första stycket 3. 
 Det får inte utan stöd i denna grundlag förekomma att myn- digheter och andra allmänna organ på grund av innehållet i radioprogram och tekniska upptagningar förbjuder eller hindrar innehav eller användning av sådana tekniska hjälpmedel som behövs för att kunna ta emot radioprogram eller för att kunna uppfatta innehållet i tekniska upptagningar. Detsamma gäller förbud mot anläggande av trådnät för sändning av radioprogram. 
 Undantaget ger tillåtelse till såväl den s.k. vuxencensuren som åldersprövningen till skydd för barn. Om vuxencensuren avskaffas men förhandsgranskning för åldersprövning till skydd för barn kvarstår finns det anledning att överväga om undantaget från cen- surförbudet i YGL bör snävas in så att det endast medger för- handsgranskning i form av åldersprövning till skydd för barn. 
 Det måste här också noteras att reglerna om förhandsgransk- ning av filmer och videogram inte betraktas som en inskränkning av enbart yttrandefriheten utan också av mötesfriheten. 
  
 16  
  
 För att öppna möjlighet till förhandsgranskning av filmer och videogram som visas offentligt sägs därför i punkt 4 i övergångsbestämmel- serna till lagen (1976:871) om ändring i regeringsformen, i dess lydelse enligt SFS 1985:862, att det utan hinder av 2 kap. 1 § 3 och 14 § första stycket RF får i lag föreskrivas att filmer och videogram inte får visas offentligt om de inte dessförinnan har godkänts för sådan visning. Enligt Yttrandefrihetskommitténs mening kan regler om förhandsgranskning av digital bio inte anses tillåtna enligt denna regel. Man kan sålunda inte tillåta sig en tolkning av ordet filmer så att det skulle inrymma även film genom offentlig uppspelning. Bestämmelsens historia motsäger en sådan tolkning, liksom det faktum att man inte över huvud taget bör tolka ett undantag från mötesfriheten extensivt. Om regler om förhands- granskning av digital bio ska kunna införas krävs alltså en ändring av övergångsbestämmelsen. Ändringen skulle kunna utformas enligt följande (ändringen är kursiverad): 
 Utan hinder av 2 kap. 1 § 3 och 14 § första stycket får i lag föreskrivas att filmer och videogram  
 inte  
 får förevisas offentligt, om de  
 inte  
 dessförinnan har godkänts för sådan visning.  
 I lag får också föreskrivas att offentlig uppspelning av rörliga bilder ur en 
  
 16  
 Prop. 1975/76:209 s. 111, prop. 1984/85:83 s. 9. 
 193 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas 
  
 SOU 2009:14 
  
 databas inte får ske, om inte bilderna dessförinnan har godkänts för sådan uppspelning. 
 194 
  
 6 
  
 Grundlagsskydd för  
  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
 Yttrandefrihetskommitténs bedömning:  
 Sådana apparater som i kommitténs direktiv benämns  
  
 e-böcker 
  
  och  
  
 e-tidningar 
  
  som levereras med innehåll, t.ex. läsplattor, faller inte in under TF eller YGL. 
  
 Det finns inte nu något större behov av att föra in sådana apparater under YGL. Om  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som leve- reras med innehåll ska föras in under YGL bör avgränsningen göras så att apparater som möjliggör nedladdning faller utanför skyddet. En sådan avgränsning är nödvändig för att de avsedda apparaterna ska kunna infogas i YGL utan svåra komplikationer men den innebär troligen också att de flesta  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll faller utanför grund- lagsskyddet. 
 Det bör inte nu göras någon grundlagsändring som syftar till att föra in  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med inne- håll under YGL. I stället bör nästa etapp av kommitténs arbete avvaktas. 
  
 6.1 
  
 Uppdraget m.m. 
  
 När man talar om  
 e-böcker 
  eller  
 e-tidningar 
  avser man oftast bok- eller tidningsinnehåll som på något sätt levereras elektroniskt till läsaren. Det kan ske t.ex. genom nedladdning från Internet eller genom att läsaren köper eller hyr en s.k. läsplatta eller liknande apparat som redan innefattar innehållet. 
 195 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 I Yttrandefrihetskommitténs direktiv anges att kommittén ska föreslå de ändringar som krävs för att  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska omfattas av YGL. Med uttrycken  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  avses då uppenbarligen inte innehållet i sig utan den apparat på vilken innehållet finns. Anledningen till denna användning av orden, som kan verka förvirrande, torde vara att grundlagsskyddet enligt YGL inte är knutet till yttrandet, dvs. innehållet, i sig utan till det använda mediet, dvs. till sättet för offentliggörande av innehållet (jfr kapitel 1 och avsnitt 5.3.1). Även Tryck- och yttrandefrihetsberedningen använde orden  
 e-bok 
  och  
 e-tidning 
  i denna betydelse, dvs. som en beteckning för appa- raten, t.ex. en läsplatta, inte för innehållet i sig. 
 Yttrandefrihetskommitténs uppgift i detta sammanhang är att föra in  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll under YGL. Eftersom grundlagsskyddet enligt YGL är knutet till mediet och inte till innehållet måste detta, som kommer att framgå i det följande, ske genom att skyddet knyts till  
 e-boken 
  och  
 e-tidningen 
  i betydelsen den apparat som innehållet levereras på, t.ex. en läsplatta, och inte till innehållet i sig. 
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen ansåg i sitt debatt- betänkande 
  
 1  
  
 att nedladdning av innehåll till sådana apparater som beredningen kallade  
 e-böcker 
  eller  
 e-tidningar, 
  t.ex. läsplattor, kan falla in under yttrandefrihetsgrundlagens (YGL:s) tillämpnings- område men att övervägande skäl talade för att en sådan apparat som levereras med innehåll faller utanför YGL. Beredningen angav att dessa medier varit under utveckling under en längre tid men inte vunnit insteg på marknaden och att framtiden kunde anses osäker. Beredningen gjorde bedömningen att det inte var motiverat, i vart fall inte då, att föra in  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll under grundlagsskyddet. 
  
 2  
  
 Beredningen lämnade därför inget sådant förslag. 
 Regeringen anger i Yttrandefrihetskommitténs direktiv 
  
 3  
  
 att även om det är osäkert i vilken utsträckning  
 e-böcker 
  och e- tidningar som levereras med innehåll kommer att ha framgång på marknaden finns det principiella skäl för att även dessa tekniker bör omfattas av grundlagsregleringen. Kommittén ska därför enligt direktiven föreslå de ändringar som krävs för att  
 e-böcker 
  
 1 
  
 SOU 2006:96. 
  
 2 
  
 SOU 2006:96 del 1 s. 189. 
  
 3 
  
 Dir. 2008:42 s. 11. Direktiven riktar sig till Tryck- och yttrandefrihetsberedningen. Beredningen har numera ombildats till Yttrandefrihetskommittén, som har övertagit bered- ningens uppgifter. 
  
 196 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska omfattas av grundlagsskydd. Uppdraget i denna del ska enligt direktiven redovisas senast den 1 februari 2009. 
 I avsnitt 6.2 nedan lämnas en redogörelse för utvecklingen beträffande  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  m.m. Avsnitt 6.3 innehåller en redovisning av hur  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  förhåller sig till TF och YGL och i det avslutande avsnittet 6.4 redovisar Yttrande- frihetskommittén vilka grundlags- och lagändringar som krävs om  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska föras in under YGL. 
  
 6.2 
  
 Utvecklingen beträffande  
  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  m.m. 
 Innehåll i böcker och tidningar tillhandahålls nu i stor omfattning elektroniskt via Internet. När innehållet laddas ned till eller leve- reras på handdatorer eller s.k. läsplattor, dvs. små läsmaskiner som ger en visuell likhet med en bok eller tidning, kan man tala om  
 e-böcker 
  eller  
 e-tidningar. 
  När läsplattorna är mycket tunna, kan läsas utan betydande strömtillförsel, i direkt solsken och utan att trötta ögonen med flimmer samt har en visuell likhet med papper kan man tala om  
 e-papper. 
  
 4 
  
 Sådan  
 e-pappersteknik 
  utvecklas av bl.a. företaget E Ink i Boston. 
 I Sverige har ett flertal projekt med svenska dagstidningar kring  
 e-papper 
  och  
 e-tidningar 
  pågått under de senaste åren på initiativ av branschorganisationen Tidningsutgivarna. Dagens Nyheter, Svenska Dagbladet, Expressen, Aftonbladet,  
 Göteborgs-Posten, 
  Sundsvalls tidning, Nerikes Allehanda och Gota Media har deltagit i ett  
 e-pappersprojekt 
  där man har tagit fram lösningar för distribution, teknik, redaktionellt innehåll och affärslösningar kring publicering på  
 e-papper. 
  I oktober 2008 publicerade Tidningsutgivarna rappor- ten Mobil läsning på  
 e-papper. 
  Sammanfattande resultat från Tidningsutgivarnas  
 e-pappersprojekt 
 2006–2008. 
  
 En viktig drivkraft i tidningsföretagens arbete med  
 e-papper 
  är enligt rapporten att i framtiden kunna spara in på kostnaderna för tryck och distribution.  
 E-papper 
  uppges kunna bli ett miljövänligt alternativ till papperstidningen. En annan viktig drivkraft för tidningarna uppges vara att man vill ligga väl framme när det gäller 
  
 4  
 Jfr s. 9 f. i Tidningsutgivarnas rapport Mobil läsning på  
 e-papper. 
  Sammanfattande resultat från Tidningsutgivarnas  
 e-pappersprojekt 
 2006–2008, 
  oktober 2008. 
 197 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 att hitta nya mediekanaler för framtidens tidningskonsumenter. Tidningsindustrin vill kunna erbjuda sina läsare just det innehåll som läsarna efterfrågar i en mängd olika kanaler, allt efter deras önskemål.  
 E-papper 
  gör det enkelt och billigt att ge ut flera och riktade editioner av en tidning t.ex. med lokala nyheter, något som läsarna efterfrågar. En fördel med  
 e-papperstidningen 
  är vidare att den kan uppdateras under dagen och att läsaren kan ta tidningen med sig vid utlandsresor. Läsarna kan få ett utbud på hundratals svenska och utländska tidningar att välja mellan. Läsplattan kan dessutom ha kapacitet att rymma ett helt bibliotek med böcker samt magasin och olika typer av facktidskrifter. Man kan även ha sina egna dokument lagrade på läsplattan för att läsa på resa eller när man annars inte kommer åt sin dator. 
 I Tidningsutgivarnas rapport finns en översikt över läsplattor, prototyper och  
 e-pappersleverantörer. 
  Av översikten framgår bl.a. följande. 
 Flera läsplattor finns redan på marknaden i USA. Sonys läs- platta Reader lanserades i USA år 2006. På ett år såldes omkring 150 000 exemplar. Innehållet till Reader laddas ned via dator från Sonys  
 e-bokhandel 
  Connect. I november 2007 lanserade Amazon sin  
 e-bokläsare, 
  Kindle, som är uppkopplad via mobilnätet Sprint. Användarna kan välja mellan 190 000 boktitlar, som kostar omkring 10 dollar styck. Antalet böcker ökar hela tiden. Det finns också möjlighet att prenumerera på dagstidningar, tidskrifter och bloggar. Kindle har även en webbläsare för uppkoppling mot Amazons webbaserade uppslagsverk. En  
 Kindle-användare 
  laddar ned inne- hållet till sin läsplatta trådlöst utan tillgång till dator under förut- sättning att han eller hon befinner sig i USA där mobilnätet Sprint finns. Amazon planerar nu att lansera Kindle i Europa. Detta kommer att ske när man kan få trådlös nedladdning av innehåll att fungera i alla europeiska länder, troligen under år 2009. 
 I Europa finns bl.a. iRex Technologies läsplatta iLiad som lanserades år 2006. Två tidningar erbjuder sitt innehåll dagligen på iLiad. Prenumeranten laddar ned sin dagstidning till läsplattan tråd- löst eller via sin PC. Den franska läsplattan Willis lanserades av företaget Lambert under år 2007. Willis är kompatibel med  
 e-bokformatet 
  Mobipocket, som möjliggör nedladdning av böcker och dagstidningsinnehåll via dator. 
 Här i Sverige behöver man i dagsläget en dator för att kunna ladda ned innehåll till en läsplatta men i framtiden kommer ned- laddningen troligen att ske trådlöst. 
 198 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 E-papperet 
  kommer troligen att bli nästan lika tunt som papper och framställas i format som närmar sig tabloid. En handfull före- tag utvecklar olika lösningar för att skapa läsplattor med pappers- känsla. Utveckling av färgskärmar pågår också. Fujitsu har utveck- lat en skärm som är böjbar och behåller bilden när strömmen bryts. 
  
 5 
  
 I Tidningsutgivarnas rapport redovisas under rubriken Vad vill konsumenterna ha? bl.a. en internationell studie som genom- fördes under våren 2008. Som nödvändiga krav på en läsplatta an- gav konsumenterna bl.a. trådlös nedladdning och automatisk upp- datering av nyheter under hela dagen. I rapporten anges att en stor del av den  
 e-pappersrelaterade 
  utvecklingen i dag fortfarande är på prototypstadiet och att det krävs att en rad pusselbitar faller på plats för att daglig publicering på  
 e-papper 
  ska bli verklighet i Sverige. Det handlar enligt rapporten om att hitta bra läsplattor, få till stånd samarbete mellan medieföretagen, bokbranschen och tidskriftsbranschen, utveckla distributionslösningar, ta fram bra inne- håll och ta reda på vad konsumenterna vill ha. 
 När man talar om  
 e-böcker, 
 e-tidningar 
  och  
 e-papper 
  är det möjligheten att ladda ned innehåll till apparaten, t.ex. i form av nyhetsuppdatering, som är i fokus. I de svenska  
 e-pappers- 
  och  
 e-tidningsprojekten 
  fanns i princip inget material på läsplattorna när de levererades till användarna utan materialet laddades ned till plattorna av användarna. Förhållandet är detsamma i fråga om bl.a. den amerikanska  
 e-bokläsaren 
  Kindle. 
  
 6  
  
 Det kan dock förekomma att det finns visst innehåll på handdatorer och liknande apparater när de levereras till användaren. Det kan t.ex. vara fråga om musik och ljudböcker på mp  
 3-spelare, 
  musik på mobiltelefoner och musik och film på film- och musikspelare som iPod. Företaget FörlagEtt erbjuder t.ex. biblioteken mp  
 3-spelare 
  som är laddade med ljudböcker. Låntagaren kan låna hem spelaren och lyssna på boken under en bestämd tid. 
  
 7 
  
 5 
  
 www.idg.se, www.physorg.com. 
  
 6 
  
 Dominguez, Tidningsutgivarna. 
  
 7 
  
 Wood, FörlagEtt, www.forlagett.se. 
  
 199 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 6.3 
  
 Närmare om hur  
  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  förhåller sig till TF och YGL 
 Som har angetts i avsnitt 6.1 ovan är grundlagsskyddet för yttrandefriheten enligt YGL inte knutet till ett yttrandes innehåll utan till användningen av vissa medier. Frågan om ett yttrande omfattas av YGL avgörs alltså som huvudprincip inte av yttrandets innehåll utan av på vilket sätt, dvs. i vilket medium, det har publi- cerats. De medier YGL omfattar är ljudradio, television och vissa liknande överföringar med hjälp av elektromagnetiska vågor, dvs. vissa databaser, samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra s.k. tekniska upptagningar. Tekniska upptagningar är s.k. fysiska databärare, dvs. de är föremål som innehåller information och an- vänds för att överföra informationen mellan människor genom för- flyttning av föremålet. De paragrafer som närmare anger vilka krav som ställs på medierna för att de ska falla in under grundlags- skyddet är huvudregeln om radioprogram (1 kap. 6 § första stycket första meningen YGL), regeln om webbsändningar (1 kap. 6 § första stycket andra meningen YGL), databasregeln (1 kap. 9 § YGL) och regeln om tekniska upptagningar (1 kap. 10 § YGL). Förutom de tekniska krav som ställs på medierna i dessa regler ställs också krav på spridning till allmänheten av yttrandet för att grundlagsskydd ska föreligga. Spridningskravet motiveras av den helt grundläggande förutsättningen att syftet med YGL (liksom med tryckfrihetsförordningen, TF) inte är att skydda privat kommu- nikation mellan några få personer utan att skydda friheten att sprida meddelanden till allmänheten, dvs. friheten att yttra sig i mass- medier (jfr prop. 1990/91:64 s. 112 och Axberger, Tryckfrihetens gränser, 1984, s. 21 f.). Till följd av detta faller t.ex. telefoni utan- för YGL:s tillämpningsområde. 
 Som har framgått i det föregående kan handdatorer, läsplattor och liknande apparater laddas med innehåll av användaren, men de kan också ha försetts med innehåll redan före leveransen till användaren. Detta torde dock inte vara särskilt vanligt. Apparat- erna kan alltså användas både som mottagare vid överföring av information med hjälp av elektromagnetiska vågor och som fysiska databärare, dvs. som överförare av information mellan människor genom förflyttning av föremålet. Som kommer att framgå i det följande innebär detta komplikationer när det gäller grundlags- skydd enligt YGL. 
 200 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 Vid bedömningen av frågan om YGL omfattar sådana apparater som i Yttrandefrihetskommitténs direktiv benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar, 
  t.ex. läsplattor, och som levereras med innehåll är det regeln om tekniska upptagningar i 1 kap. 10 § YGL och defini- tionen av tekniska upptagningar i 1 kap. 1 § fjärde stycket YGL som är aktuella. Dessa regler berörs närmare i det följande. Vid bedömningen av  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras utan innehåll är det reglerna i 1 kap. 6 och 9 §§ YGL som är aktuella. En redogörelse för innehållet i dessa regler finns i avsnitt 5.3.1 om digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas. 
 Om det fallet att användaren laddar ned innehållet till apparaten anförde Tryck- och yttrandefrihetsberedningen följande: 
  
 8 
  
 Om användaren laddar ned innehållet till  
 e-boken 
  eller  
 e-tidningen 
  från en databas sker informationsöverföringen med hjälp av elektro- magnetiska vågor och databasregeln (1 kap. 9 § YGL) är då tillämplig om de övriga krav som anges i regeln är uppfyllda. Överföringen av information till en  
 e-bok 
  eller  
 e-tidning 
  kan också falla in under reglerna i 1 kap. 6 § YGL, t.ex. när handdatorn eller  
 e-pappret 
  används för att ta emot ett  
 e-postmeddelande 
  som ingår i ett stort  
 e-post- 
  utskick från informationsleverantören. 
 Yttrandefrihetskommittén delar Tryck- och yttrandefrihetsbered- ningens uppfattning i denna del. Det kan alltså konstateras att sådana apparater som av Tryck- och yttrandefrihetsberedningen och i Yttrandefrihetskommitténs direktiv benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  samt liknande apparater inte utgör något problem vad gäller frågan om grundlagsskydd när de endast används till att ta emot innehåll som användaren laddar ned till apparaten. Kom- mitténs uppdrag avser emellertid inte sådana företeelser utan sådana apparater som levereras till användaren med innehåll, och uppgiften är att föra in dessa under grundlagsskyddet. 
 Om apparaten redan har försetts med innehåll när den levereras till användaren är, som Tryck- och yttrandefrihetsberedningen konstaterade, situationen en annan vad gäller grundlagsskydd än när användaren laddar ned innehållet till den. Eftersom det innehåll som finns på apparaten vid leveransen inte överförs till användaren med hjälp av elektromagnetiska vågor, blir frågan om apparaten då kan anses utgöra en skrift som faller in under TF eller en teknisk upptagning som faller in under YGL. 
  
 8  
 SOU 2006:96 del 1 s. 150. 
 201 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 I 1 kap. 5 § TF anges att förordningen är tillämplig på skrifter som har framställts i tryckpress och skrifter som har mångfaldigats genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt för- farande om utgivningsbevis gäller för skriften eller den är försedd med vissa uppgifter om vem som har mångfaldigat den m.m. Tryck- och yttrandefrihetsberedningen ansåg att sådana apparater som beredningen benämnde  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  inte kan anses utgöra sådana skrifter och att TF därför inte är tillämplig på dessa medier. Yttrandefrihetskommittén delar denna uppfattning. Även om en del av de apparater som här är aktuella, t.ex. läsplattor, kan förete en visuell likhet med en bok eller tidning har de ju inte framställts i tryckpress eller mångfaldigats genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande. 
 Frågan är då om sådana apparater som här är aktuella, t.ex. läsplattor, och som redan har innehåll när de levereras till använd- aren kan anses utgöra tekniska upptagningar som faller in under YGL. I 1 kap. 1 § fjärde stycket YGL anges att med tekniska upp- tagningar avses i grundlagen upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. Tryck- och yttrandefrihets- beredningen anförde: 
  
 9 
  
 Det krävs inget fristående tekniskt hjälpmedel för att användaren skall kunna uppfatta innehållet i  
 e-boken 
  eller  
 e-tidningen 
  utan  
 e-boken 
  eller  
 e-tidningen 
  innefattar de funktioner som krävs för att användaren skall kunna ta del av innehållet. De utgör därför inte tekniska upp- tagningar på samma sätt som  
 cd-skivor, 
  videogram o.dyl. De kan i stället jämföras med en dator som levereras med i dess minnesenhet installerade program. Till skillnad från en dator med fristående minnesenhet kräver de dock ingen skärm, projektor eller liknande för att innehållet skall kunna uppfattas. Snarare liknar de t.ex. mobil- telefoner som levereras med spel eller liknande som kan visas på telefonens bildskärm. Det har hittills inte ansetts att sådana datorer som nu angetts utgör tekniska upptagningar i YGL:s mening. I konsekvens med detta anser beredningen att övervägande skäl talar för att en  
 e-bok 
  eller  
 e-tidning 
  som levereras med innehåll inte skall anses utgöra en teknisk upptagning. 
 Som Tryck- och yttrandefrihetsberedningen konstaterade krävs det inget fristående tekniskt hjälpmedel för att användaren ska kunna uppfatta innehållet i en apparat av det slag som här är aktuell, t.ex. en läsplatta, utan denna innefattar de funktioner som krävs för att 
  
 9  
 SOU 2006:96 del 1 s. 150 f. Som har angetts i avsnitt 6.1 avsåg Tryck- och yttrandefrihets- beredningen med orden  
 e-bok 
  och  
 e-tidning 
  den apparat som innehållet levereras på. 
 202 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 användaren ska kunna ta del av innehållet. Yttrandefrihetskom- mittén anser därför att det är klart att läsplattor som levereras med innehåll inte kan anses utgöra tekniska upptagningar som avses i YGL utan faller utanför denna grundlag. 
 Enligt kommitténs mening krävs alltså en grundlagsändring för att läsplattor som levereras med innehåll ska falla in under grund- lagsskyddet. Det nu sagda gäller också andra liknande apparater som levereras med innehåll och som inte kräver ett tekniskt hjälp- medel för att innehållet ska kunna uppfattas, t.ex. mp  
 3-spelare 
  som levereras med musik. 
 Yttrandefrihetskommitténs slutsats angående sådana apparater som i kommitténs direktiv kallas  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar, 
  t.ex. läsplattor, blir alltså att grundlagsskydd kan gälla enligt 1 kap. 6 § eller 9 § YGL när användaren laddar ned innehåll till apparaten men att en apparat som levereras med innehåll inte faller in under grundlagsskyddet. Detsamma gäller i fråga om andra liknande apparater som inte kräver ett fristående tekniskt hjälpmedel för att innehållet ska kunna uppfattas, t.ex. mp  
 3-spelare. 
  
 6.4 
  
 Grundlagsskydd för  
  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 6.4.1 
  
 Inledning 
  
 Som har angetts ovan anser Yttrandefrihetskommittén att det är klart att sådana apparater som i kommitténs direktiv benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  och som levereras med innehåll faller utanför TF och YGL. Det krävs således en grundlagsändring för att föra in sådana apparater under grundlagsskyddet. Detsamma gäller för liknande apparater som levereras med innehåll och som inte kräver ett fristående tekniskt hjälpmedel för att innehållet ska kunna uppfattas. Som har angetts i avsnitt 6.1 ansåg Tryck- och yttrandefrihetsberedningen i sitt debattbetänkande år 2006 att det inte var motiverat, i vart fall inte då, att föra in  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll under grundlagsskyddet. Beredningen ansåg att denna teknik var förtjänt av grundlagsskydd i den mån den kommer att användas på ett massmedialt sätt och att det då kan uppkomma behov av att införa en klargörande regel om att dessa medier omfattas av grundlagsskyddet. Beredningen an- förde att dessa medier dock varit under utveckling under en längre 
 203 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 tid men ännu inte vunnit insteg på marknaden. Beredningen fort- satte: 
  
 10 
  
 Framtiden kan anses osäker. Beredningen anser därför att det i vart fall inte nu är motiverat att införa en regel om grundlagsskydd. Det förefaller inte heller troligt att det blir behövligt eftersom den främsta fördelen med  
 e-tidningar 
  och  
 e-böcker 
  ligger i att man kan uppdatera dem och således ladda ned innehåll till dem, inte i att de bättre fyller funktionen som bärare av information än t.ex. vanliga pappersböcker och  
 -tidningar. 
  Det framstår därför inte som särskilt troligt att  
 e-tidningar 
  och  
 e-böcker 
  kommer att levereras med innehåll i någon större utsträckning annat än möjligen som en första laddning. Om en regel skulle behöva införas kommer den att utgöra ett komplement till definitionen av tekniska upptagningar i 1 kap. 1 § fjärde stycket YGL. Det nu sagda gäller på motsvarande sätt för t.ex. mp  
 3-spelare 
  som levereras med visst musikinnehåll tillgängligt för lyssning. 
 Endast två av remissinstanserna kommenterade närmare Tryck- och yttrandefrihetsberedningens bedömning av frågan om grund- lagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med inne- håll.  
 Justitiekanslern  
 ansåg att  
 e-tidningar, 
 e-böcker 
  och mp 3- spelare som levereras med färdigt innehåll inte kunde anses utgöra tekniska upptagningar enligt YGL men att något behov av att in- föra ändringar i YGL i detta avseende inte då kunde anses vara för handen.  
 Svenskt Näringsliv  
 ansåg att det var tydligt att  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  inte borde få grundlagsskydd. 
 Den främsta fördelen med sådana apparater som beredningen benämner  
 e-tidningar 
  och  
 e-böcker 
  synes för närvarande ligga i att man kan uppdatera dem och således ladda ned innehåll till dem, inte i att de bättre fyller funktionen som fysiska databärare, dvs. som överförare av information mellan människor genom förflytt- ning av föremålet, än t.ex. vanliga pappersböcker och  
 -tidningar 
  eller vanliga cd- och  
 dvd-skivor. 
  Som beredningen har anfört fram- står det därför inte som särskilt troligt att sådana apparater kommer att levereras med innehåll i någon större utsträckning. Såvitt Yttrandefrihetskommittén har kunnat finna förekommer detta inte heller i någon större omfattning. 
 Kommittén anser därför att det inte heller nu finns något större behov av att föra in sådana apparater som här är aktuella, t.ex. läsplattor, och som levereras med innehåll under grundlagsskyddet. Om man ändå skulle göra detta skulle, som kommer att framgå i 
  
 10  
 SOU 2006:96 del 1 s. 189. Som har angetts i avsnitt 6.1 ovan avsåg Tryck- och yttrande- frihetsberedningen med orden  
 e-bok 
  och  
 e-tidning 
  den apparat som innehållet levereras på. 
 204 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 det följande, den enda lösning som är möjlig inom ramen för gällande grundlagsskydd innebära att de flesta av de apparater som torde avses i direktiven skulle falla utanför grundlagsskyddet. Som utvecklas närmare i det följande är anledningen till detta att det inte inom ramen för gällande mediebundna grundlagsskydd är möjligt att skydda apparater som möjliggör nedladdning. För att grund- lagsskydda innehåll som levereras på sådana apparater skulle det krävas att man knyter grundlagsskyddet till innehållet. Detta är inte möjligt inom det nu gällande mediebundna grundlagsskyddet. Frågan om ett innehållsanknutet grundlagsskydd kan däremot tas upp under nästa fas av utredningsarbetet i samband med behand- lingen av den stora frågan om man i längden bör behålla en teknik- beroende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. Mot bakgrund av det anförda anser Yttrandefrihetskommittén att det inte nu bör företas någon grundlagsändring som syftar till att föra in sådana apparater som i direktiven benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll under YGL. 
 Yttrandefrihetskommittén ska emellertid enligt sina direktiv senast den 1 februari 2009 föreslå de ändringar som krävs för att  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska omfattas av grundlagsskydd. För att fullgöra sina uppgifter enligt direktiven redovisar kommittén därför ändå i det följande hur ett grundlags- skydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll skulle kunna utformas och vilka övriga lagändringar detta skulle kräva, men kommittén förordar alltså att dessa grundlags- och lagändringar inte genomförs nu. 
 Med anledning av kommitténs inställning i denna del tas de grundlags- och lagändringar som krävs om  
 e-böcker 
  och  
 e-tid- 
  ningar som levereras med innehåll ska föras in under YGL inte upp i författningsförslagen i detta betänkande. De redovisas i stället för sig i bilaga 5 till betänkandet. Där finns också en författnings- kommentar till dessa grundlags- och lagändringar. 
  
 6.4.2 
  
 Hur bör det som ska föras in under grundlagsskyddet avgränsas? 
  
 Det kan till en början noteras att det i direktiven angående grunden för att  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska föras in under YGL:s tillämpningsområde anges att det finns prin- cipiella skäl för att även dessa tekniker bör omfattas av grundlags- 
 205 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 regleringen. Vad som torde avses är att innehåll som levereras på sådana apparater är lika skyddsvärt som annat innehåll. I direktiven sägs inte närmare vad som avses med  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll. Det får antas att det är främst läs- plattor och liknande apparater som varit i blickpunkten. Det kan alltså konstateras att det inte är klart om endast handdatorer eller s.k. läsplattor som levereras med traditionellt bok- eller tidnings- innehåll och som ger en visuell likhet med en bok eller en tidning ska omfattas, eller om regeringen anser att även annat innehåll och/eller andra tekniker än sådana som ger en visuell likhet med en bok eller tidning ska föras in under grundlagsskyddet. Det finns ju t.ex. även mp  
 3–spelare 
  som levereras med en talbok eller med musik och iPod och liknande apparater som levereras med musik, rörliga bilder eller annat innehåll. Huruvida skyddet bör gälla endast för vissa aktörer, t.ex. för tidningsföretag eller bokförlag, eller för alla berörs inte i direktiven. 
 De nämnda oklarheterna innebär att Yttrandefrihetskommittén måste bestämma gränserna för vad som ska föras in under grund- lagsskyddet. I denna fråga gör kommittén följande överväganden. 
 Det kan inledningsvis konstateras att det knappast är möjligt att dra gränsen för grundlagsskydd så att endast sådana apparater som i direktiven benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  och som levereras med  
 innehåll som tidigare har publicerats i form av en bok eller en tidning  
 faller in under grundlagsskyddet. En sådan gränsdragning skulle innebära att man för att avgöra om grundlagsskydd före- ligger måste ta del av allt innehåll på apparaten och jämföra det med innehåll som tidigare har publicerats i tidningar eller böcker. Det skulle alltså knappast vara praktiskt möjligt med en sådan gräns- dragning. 
 En gränsdragning som innebär att endast apparater som leve- reras med innehåll som tidigare har publicerats i form av en bok eller en tidning faller in under grundlagsskyddet skulle inte bara vara i det närmaste praktiskt omöjlig. Den skulle knappast heller vara motiverad från yttrandefrihetssynpunkt. En sådan gräns skulle ju inte ta hänsyn till att vissa litterära och andra verk skapas enbart för elektronisk publicering eller för sådan publicering i första hand. Kommittén anser alltså att gränsen för grundlagsskydd inte kan dras så att endast sådana apparater som i kommitténs direktiv be- nämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  och som levereras med innehåll som tidigare har publicerats i form av en bok eller tidning faller in under grundlagsskyddet. 
 206 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 Frågan är då om någon  
 annan gränsdragning utifrån innehållet  
 bör göras. Det kan kanske förefalla möjligt att avgränsa grundlags- skyddet till att avse endast visst innehåll, t.ex. text och stillbilder eller nyheter, debattinlägg etc. Det kanske till och med kan hävdas att en gränsdragning borde kunna göras utifrån värderande kriterier som yttranden av värde för samhällsdebatten eller liknande. 
  
 Kommittén anser det uppenbart att en gränsdragning inte kan göras utifrån några kriterier som förutsätter en värdering eller ämneskategorisering av innehållet i det aktuella yttrandet. En sådan gränsdragning skulle strida mot det nu gällande grundlagsskyddet. Detta knyter ju skyddet till det medium som används för att offentliggöra yttrandet, inte till yttrandet i sig. En gränsdragning utifrån innehållet i yttrandet skulle också göra frågan om grund- lagsskydd föreligger oförutsebar, eftersom uppfattningarna om vilka yttranden som är av värde utifrån olika utgångspunkter varierar. En sådan gränsdragning skulle vidare göra frågan om grundlagsskydd föreligger öppen för godtycke från myndigheternas sida. En gräns- dragning utifrån kriterier som förutsätter en värdering eller ämnes- kategorisering av innehållet i det aktuella yttrandet är alltså enligt kommitténs mening utesluten. 
 Kan man då tänka sig en gränsdragning som skulle innebära att endast  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med t.ex. text eller stillbilder omfattas av grundlagsskydd? I denna fråga kan konsta- teras att nu gällande regler i YGL inte gör någon skillnad vad gäller grundlagsskydd mellan innehåll i form av text, ljud, stillbilder eller rörliga bilder eller kombinationer därav. Den enda distinktionen av det slaget gäller undantaget från censurförbudet beträffande rörliga bilder som ska visas offentligt, se avsnitt 5.5 om digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas. Yttrandefrihetskom- mittén kan inte heller se att det är motiverat att göra någon skillnad vad gäller grundlagsskydd för sådana apparater som i direktiven benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  och som levereras med inne- håll utifrån om innehållet utgörs av text, ljud, stillbilder eller rörliga bilder. Innehåll i en form, t.ex. som text, kan inte anses mera skyddsvärt än innehåll i någon annan form. Som har framgått i det föregående kan ju t.ex. en boks innehåll levereras i form av ljud. Detta sker när en mp  
 3-spelare 
  innehåller en talbok. Det före- kommer också att iPod och liknande apparater levereras med musik, rörliga bilder eller annat innehåll. Det vore knappast heller praktiskt möjligt att göra gränsdragningen på ett sådant sätt. I 
 207 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 likhet med vad som har sagts ovan angående en gränsdragning utifrån om innehållet tidigare har publicerats i form av en bok eller en tidning skulle även en gränsdragning utifrån om innehållet utgörs av text, ljud, stillbilder eller rörliga bilder innebära att man för att avgöra om grundlagsskydd föreligger måste ta del av allt innehåll på apparaten. 
 Kommittén anser alltså att om man ska föra in sådana apparater som i direktiven benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll under grundlagsskyddet, bör detta omfatta apparat- erna  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  oavsett om innehållet utgörs av text, ljud, stillbilder, rörliga bilder eller kombinationer därav och oavsett vilket ämne innehållet behandlar och vilket värde yttrandet kan anses ha från olika utgångspunkter. 
 Frågan är då hur man, utan hänsyn till innehållet, kan definiera vad som är en sådan  
 e-bok 
  och  
 e-tidning 
  som levereras med inne- håll som ska omfattas av grundlagsskydd. Som har angetts ovan sägs det i direktiven inte något närmare om detta. Det sägs inte heller om skyddet har avsetts gälla endast för vissa aktörer, t.ex. för tidningsföretag eller bokförlag, eller för alla. Frågan om innehåll har behandlats ovan. När det gäller  
 vilka aktörer  
 som grundlags- skyddet för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll har avsetts gälla för utgår kommittén från att det har avsetts gälla för alla. Ett grundlagsskydd som endast gäller för vissa aktörer kan enligt kommitténs mening inte accepteras. Vad det nu gäller är alltså vad som utmärker det medium som ska grundlagsskyddas, dvs.  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll. 
 Gemensamt för de apparater som nu diskuteras är att de inte kräver något fristående tekniskt hjälpmedel för att innehållet ska kunna uppfattas, utan apparaten innefattar de funktioner som krävs för att man ska kunna ta del av innehållet. En annan egenskap som i vart fall de flesta av de här aktuella apparaterna har är att de kan användas både som mottagare av information som laddas ned till apparaten av användaren själv och som fysiska databärare, dvs. för att överföra information från avsändaren till mottagaren genom förflyttning av föremålet. När apparaten levereras med innehåll används den på detta sistnämnda sätt. Dessa båda egenskaper skiljer de här aktuella apparaterna från andra fysiska databärare som böcker, tidningar, cd- och  
 dvd-skivor, 
  videoband m.m. Böcker och tidningar och andra skrifter omfattas av TF medan cd- och dvd- skivor, videoband m.m. är s.k. tekniska upptagningar som omfattas av YGL. De tekniska upptagningar som omfattas av YGL används i 
 208 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 huvudsak enbart som fysiska databärare, dvs. som överförare av innehåll från avsändaren till mottagaren genom förflyttning av föremålet. Deras huvudsakliga syfte är inte att användas för mot- tagning eller lagring av innehåll som användaren förser dem med, även om inspelning är möjlig på t.ex. videoband samt vissa cd- och  
 dvd-skivor 
  och liknande. De tekniska upptagningar som omfattas av YGL kräver också ett tekniskt hjälpmedel för att innehållet på dem ska kunna uppfattas. 
 Sådana apparater som i direktiven benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tid- 
  ningar som levereras med innehåll och andra liknande apparater som har de båda egenskaper som har angetts ovan kan också innefatta funktioner utöver möjlighet att ladda ned och lagra inne- håll, t.ex. möjlighet att göra anteckningar, surfa på Internet, sända sms,  
 e-post 
  och fax samt telefonera. Mobiltelefoner är exempel på sådana apparater. En mobiltelefon kan levereras med innehåll – menyer, ringsignaler och spel är t.ex. vanligt förekommande – som kan uppfattas utan något fristående tekniskt hjälpmedel. Många mobiltelefoner kan också användas till nedladdning från Internet. 
 När man då ska överväga hur man, utan hänsyn till innehållet, kan definiera vad som är en sådan  
 e-bok 
  eller  
 e-tidning 
  som leve- reras med innehåll som enligt direktiven ska omfattas av grund- lagsskydd kan en första fråga vara om det finns anledning att be- gränsa grundlagsskyddet till sådana apparater som levereras med innehåll och som har en  
 visuell likhet  
 med traditionella böcker och tidningar. Yttrandefrihetskommittén anser att denna fråga ska besvaras nekande. En sådan gränsdragning skulle för det första vara otydlig och ge upphov till åtskilliga avgränsningsproblem. Kan t.ex. en tunn, böjlig skärm anses ha en tillräcklig visuell likhet med en bok? En gränsdragning av detta slag skulle också riskera att låsa grundlagsskyddet till användningen av viss teknik, vilket knappast kan anses överensstämma med strävan efter teknikoberoende. Vidare skulle en gränsdragning av det nu aktuella slaget innebära att t.ex. mp  
 3-spelare 
  som levereras med innehåll, exempelvis talböcker eller musik, och iPod, handdatorer och liknande apparater som levereras med innehåll skulle falla utanför grundlagsskyddet. De nu nämnda apparaterna har stor lagringskapacitet och det finns alltså möjlighet att förse dem med ett omfattande innehåll före leverans, även om det inte sker nu i någon större utsträckning. (Det huvud- sakliga syftet med dem är ju att möjliggöra för användaren att ladda ned och lagra innehåll.) Om  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som leve- reras med innehåll ska föras in under grundlagsskyddet skulle det 
 209 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 därför kunna uppfattas som underligt om sådana apparater föll utanför skyddet. Avgränsningen av grundlagsskyddet bör alltså inte göras utifrån om apparaten har en visuell likhet med en bok eller tidning. 
 Problemet med de här diskuterade apparaterna är att de i princip alltid möjliggör  
 nedladdning 
 , dvs. att de möjliggör för användaren att förse dem med innehåll. Det skulle erbjuda stora svårigheter att försöka föra in apparater som levereras med innehåll och som möjliggör nedladdning under grundlagsskyddet enligt YGL. Anled- ningen till detta är främst att grundlagsskyddet enligt YGL är knutet till användningen av vissa medier, inte till yttrandet i sig, och den grundläggande yttrandefrihetsrättsliga principen om ensamansvar. Den ensamansvarige kan inte rimligen bära det straff- och skade- ståndsrättsliga ansvaret för innehåll som användaren själv har laddat ned till apparaten efter leveransen. Om apparater som möjliggör nedladdning ska föras in under grundlagsskyddet innebär det alltså att man måste frångå den grundläggande principen i YGL (och TF) att grundlagsskyddet är knutet till det medium som förmedlar ytt- randet, inte till yttrandet i sig. Detta skulle medföra svåra problem. 
 Problemen framgår om man applicerar det nu gällande yttrande- frihetsrättsliga systemet enligt YGL och dess regler om tekniska upptagningar på det fallet att en mp  
 3-spelare 
  levereras med t.ex. en laddning musik och något textmeddelande. Det krävs då att minst ett tiotal likadana exemplar framställs eller avses framställas under högst omkring en månad för att YGL ska vara tillämplig när spridning avses ske genom utlämnande av exemplar. 
  
 11  
  
 Med lika- dana exemplar får i detta sammanhang förstås likadana apparater med samma innehåll. Mp  
 3-spelaren 
  ska förses med ursprungs- uppgifter enligt 3 kap. 13 § YGL. Om så inte sker kan framställaren och spridaren, dvs. försäljaren, i vissa fall straffas. Utgivare ska ut- ses för den tekniska upptagningen, dvs. här för mp  
 3-spelaren, 
  och uppgift om denne ska sättas ut på mp  
 3-spelaren 
  (4 kap. 1 och 4 §§ YGL). Skyldigheterna är straffsanktionerade (4 kap. 6 § YGL). Ansvaret för yttrandefrihetsbrott i det innehåll som finns på mp 3- spelaren bärs i första hand av utgivaren, i andra hand av den som låter framställa upptagningen och i tredje hand av spridaren, dvs. mp  
 3-försäljaren 
  (6 kap. 1 och 2 §§ YGL). Ansvaret för skadestånd på grund av ett yttrandefrihetsbrott i innehållet bärs också av den 
  
 11  
 SOU 2006:96 del 1 s. 176 f. 
 210 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 som bär ensamansvaret, men skadeståndet kan även krävas ut av den som låter framställa mp  
 3-spelaren 
  (8 kap. 2 § YGL). 
 Reglerna om utgivare och hans ansvar passar inte för sådana apparater som i direktiven benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll och som möjliggör nedladdning. Utgivare ska ju enligt 4 kap. 1 § YGL utses för den tekniska upptagningen, inte för ett visst innehåll i denna, och han ska enligt 6 kap. 4 § YGL anses ha haft kännedom om innehållet i framställningen. Han ska också anses ha medgett dess offentliggörande. YGL vilar alltså på förutsättningen att innehållet är fixerat till upptagningen och inte ändras. Detta framgår bl.a. av vad som gäller i fråga om databaser. En förutsättning för grundlagsskydd enligt databasregeln (1 kap. 9 § YGL) är ju att databasens innehåll kan ändras endast av den som driver verksamheten. Eftersom det inte är rimligt att utgivaren ska bära ett yttrandefrihetsrättsligt ansvar för innehåll som an- vändaren har laddat ned på apparaten, måste utgivarens ansvar beträffande  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll och som möjliggör nedladdning begränsas till ett visst innehåll på apparaten, nämligen det som fanns på den vid leveransen, om sådana  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska föras in under YGL. Detta skulle strida mot YGL:s grundläggande princip att grundlagsskyddet är knutet till det medium som an- vänds, inte till yttrandet i sig. Som Yttrandefrihetskommittén har konstaterat i avsnitt 5.3.2 om digital bio och annan offentlig upp- spelning ur en databas skulle ju ett synsätt som knyter grundlags- skyddet till det yttrande (eller innehåll) som offentliggörs och inte till mediet, dvs. sättet för offentliggörandet (eller bäraren av ytt- randet), strida mot uppbyggnaden av det nu gällande systemet i YGL. Ett sådant synsätt är inte möjligt inom ramen för detta. 
 I fråga om apparater som möjliggör nedladdning skulle det också uppstå bevisproblem eftersom det skulle vara svårt att en tid efter leveransen fastställa vilket innehållet var vid leveransen. Detta innehåll har ju då troligen ersatts av eller i vart fall kompletterats med innehåll som användaren har laddat ned. 
 Det nu beskrivna utgör enligt Yttrandefrihetskommitténs mening oöverkomliga hinder för grundlagsskydd enligt YGL för sådana apparater som i direktiven benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll och som möjliggör nedladdning. 
 Det är enligt kommitténs mening inte heller möjligt att und- komma de nämnda problemen genom att avgränsa grundlagsskyddet för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll så att 
 211 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 endast sådana apparater som  
 huvudsakligen  
 är avsedda för över- föring av information genom förflyttning av föremålet omfattas. En sådan avgränsning skulle bl.a. medföra stora gränsdragnings- problem och oförutsebarhet. 
 Det kan också konstateras att reglerna i YGL har till ändamål att säkerställa friheten att yttra sig i massmedier som ett medel för den fria åsiktsbildningen (prop. 1990/91:64 s. 112). Reglerna tar sikte på verksamhet som syftar till spridning av yttranden till allmän- heten. De är inte motiverade för och passar inte för verksamhet som har andra syften. Det förefaller t.ex. knappast rimligt att – om  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll och som möjliggör nedladdning ändå skulle föras in under YGL – en mp 3- försäljare skulle riskera att i egenskap av spridare i YGL:s mening få bära det yttrandefrihetsrättsliga ensamansvaret för eventuella yttrandefrihetsbrott i innehåll som finns i spelaren när den leve- reras till kunden. En mp  
 3-försäljare 
  torde ju inte ha de yttrande- frihetsrättsliga aspekterna på innehållet i spelaren i fokus och det kan knappast heller begäras att han ska ha detta. Alla fall av för- säljning eller annan spridning av  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll som inte huvudsakligen syftar till att appa- raten ska vara en fysisk databärare medför dessa problem. De som deltar i verksamheten uppfattar den knappast som syftande till spridning av yttranden till allmänheten utan som försäljning av mp  
 3-spelare, 
  handdatorer, mobiltelefoner etc. Problemen gäller troligen för huvuddelen av sådana apparater som i direktiven be- nämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll, efter- som det huvudsakliga syftet med sådana apparater är att möjliggöra för användaren att ladda ned och lagra material, inte att överföra innehåll som finns på apparaten vid leveransen. 
 Med hänsyn till vad som nu har anförts anser Yttrandefrihets- kommittén att om sådana apparater som i direktiven benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska föras in under grundlagsskyddet enligt YGL bör avgränsningen göras så att apparater som möjliggör nedladdning faller utanför skyddet. 
 Som har framgått ovan kan sådana apparater som i direktiven benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll också innefatta funktioner utöver möjlighet att ladda ned och lagra innehåll, t.ex. möjlighet att göra anteckningar, surfa på Internet, sända sms,  
 e-post 
  och fax samt telefonera. Reglerna i YGL har till ändamål att säkerställa friheten att yttra sig i massmedier som ett medel för den fria åsiktsbildningen (prop. 1990/91:64 s. 112). 
 212 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 Reglerna tar sikte på verksamhet som syftar till spridning av yttran- den till allmänheten. De är inte motiverade för privat kommunika- tion, dvs. kommunikation mellan några få enskilda personer. Om  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska föras in under grundlagsskyddet bör avgränsningen därför vidare göras så att även apparater som möjliggör  
 kommunikation mellan enskilda 
 , t.ex. sms,  
 e-post, 
  fax och telefoni, faller utanför grundlagsskyddet. 
  
 6.4.3 
  
 Vilka grundlags- och lagändringar krävs om  
  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska föras in under YGL? 
 Som har angetts i avsnitt 6.4.1 anser Yttrandefrihetskommittén att det inte nu finns något större behov av att föra in sådana apparater som i direktiven benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll under YGL och att det inte nu bör företas några grundlagsändringar i syfte att, i möjlig mån, åstadkomma detta. 
 För att fullgöra sina uppgifter enligt direktiven redovisar kom- mittén ändå i det följande hur ett grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll skulle kunna utformas och vilka övriga lagändringar detta skulle kräva, men kommittén förordar alltså att dessa grundlags- och lagändringar inte genomförs nu. 
 Med anledning av kommitténs inställning i denna del tas de grundlags- och lagändringar som krävs om  
 e-böcker 
  och  
 e-tid- 
  ningar som levereras med innehåll ska föras in under YGL inte upp i författningsförslagen i detta betänkande. De redovisas i stället för sig i bilaga 5 till betänkandet. Där finns också en författnings- kommentar till dessa grundlags- och lagändringar. 
 Som har redovisats i avsnitt 6.4.2 anser Yttrandefrihetskom- mittén att om  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med inne- håll ska föras in under grundlagsskyddet enligt YGL bör avgräns- ningen göras så att apparater som möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda faller utanför skyddet. En sådan avgränsning innebär troligen att de flesta  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll, t.ex. läsplattor, faller utanför grund- lagsskyddet. Avgränsningen är dock enligt kommitténs mening nödvändig för att  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska kunna infogas i det yttrandefrihetsrättsliga systemet enligt YGL utan svåra komplikationer. 
 213 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 Ett sätt att föra in sådana apparater som i direktiven benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  och liknande apparater som levereras med innehåll under grundlagsskyddet enligt YGL skulle då kunna vara att införa ett nytt stycke i 1 kap. 1 § YGL som efter förebild av tredje stycket i samma paragraf anger att vad som sägs om tekniska upptagningar också ska gälla för sådana apparater. Effekten skulle då bli att de regler som gäller för tekniska upptagningar skulle gälla även för sådana apparater. 
 Detta skulle kunna ske genom följande tillägg till 1 kap. 1 § YGL (tillägget är kursiverat): 
 Varje svensk medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad rätt enligt denna grundlag att i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptagningar offentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. 
 Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. I den får inga andra begräns- ningar göras än de som följer av denna grundlag. 
 Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också program i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor. 
 Med tekniska upptagningar avses i denna grundlag upptag- ningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, av- lyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälp- medel. 
 Vad som sägs i grundlagen om tekniska upptagningar gäller även elektroniska upptagningar som levereras med innehåll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel, om upptagningen inte möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda. 
 Med databas avses i denna grundlag en samling av informa- tion lagrad för automatiserad behandling. 
 Regeln innebär att alla apparater som möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda faller utanför grundlagsskyddet. Mobiltelefoner, mp  
 3-spelare, 
  iPod, handdatorer och liknande apparater faller alltså utanför skyddet. Regeln innebär troligen också att de flesta sådana apparater som i direktiven benämns 
 214 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll faller utan- för grundlagsskyddet. Direktivförfattaren torde ju, som nämnts, ha haft t.ex. läsplattor i åtanke. Den främsta fördelen med läsplattor och liknande apparater synes emellertid, som har nämnts i av- snitt 6.4.2, för närvarande ligga i att man kan uppdatera dem och således ladda ned innehåll till dem, inte i att de bättre fyller funk- tionen som bärare av information än t.ex. vanliga pappersböcker och  
 -tidningar 
  eller vanliga cd- och  
 dvd-skivor. 
  Det torde knappast finnas  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll som inte har en nedladdningsfunktion. 
 Användningen av ordet elektroniska innebär att böcker, tid- ningar, handskrifter, whiteboards som levereras med text, tyg med tryck och liknande informationsbärare faller utanför definitionen. Även sådana informationsbärare levereras med innehåll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel och de möjliggör inte nedladd- ning eller kommunikation mellan enskilda. De är dock, till skillnad från t.ex. läsplattor och mp  
 3–spelare, 
  inte elektroniska. Ordet elektronisk används här i den betydelse som det har enligt TNC:s 
  
 12  
  
 ordbok Tekniska basord, TNC 98. Där anges att det betyder som avser eller utnyttjar joners, elektroners eller elektronhåls rörelse i vakuum, gas eller halvledare. 
 För de nya elektroniska upptagningarna kommer samma regler att gälla som enligt nu gällande lydelse av YGL gäller för tekniska upptagningar. Detta innebär bl.a. att tillåtelsen i 1 kap. 3 § andra stycket YGL till undantag i vanlig lag från förbudet mot censur i fråga om rörliga bilder i filmer, videogram eller andra tekniska upp- tagningar som ska visas offentligt utvidgas eftersom det kommer att gälla inte enbart för tekniska upptagningar utan även för elektroniska upptagningar. Tillåtelsen är dock fortfarande begrän- sad till rörliga bilder som ska visas offentligt. Det kan också noteras att lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram föreskriver granskningsplikt endast för framställningen i en film eller ett videogram som ska visas offentligt. 
 Införande av det nya femte stycket i 1 kap. 1 § YGL innebär att den grundlagens tillämpningsområde utvidgas till att omfatta så- dana elektroniska upptagningar som sägs där. Sådana upptagningar bör därför även föras in i 1 kap. 1 § första stycket YGL enligt följande (nu diskuterad ändring är kursiverad): 
  
 12  
 Terminologicentrum, Sveriges nationella centrum för terminologi och fackspråk. 
 215 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 Varje svensk medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad rätt enligt denna grundlag att i ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar, andra tekniska upptagningar  
 och sådana elektroniska upptag- ningar som avses i femte stycket  
 offentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. 
 Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. I den får inga andra begräns- ningar göras än de som följer av denna grundlag. 
 Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också program i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor. 
 Med tekniska upptagningar avses i denna grundlag upp- tagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälp- medel. 
 Vad som sägs i grundlagen om tekniska upptagningar gäller även elektroniska upptagningar som levereras med innehåll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel, om upptagningen inte möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda. 
 Med databas avses i denna grundlag en samling av informa- tion lagrad för automatiserad behandling. 
 Om YGL:s tillämpningsområde utvidgas enligt vad som har sagts ovan bör motsvarande ändringar göras även i bilageregeln i 1 kap. 7 § andra stycket TF och i 2 kap. 1 § andra stycket RF. Ändring- arna kan utformas enligt följande (nu diskuterade ändringar är kursiverade): 
 1 kap. 7 § TF 
 Med periodisk skrift förstås en tidning, tidskrift eller någon annan sådan tryckt skrift som enligt utgivningsplanen är avsedd att under en bestämd titel utgivas med minst fyra vid särskilda tider utkommande nummer eller häften årligen, samt löpsedlar och bilagor som hör till skriften. Sedan utgivningsbevis för skriften har meddelats, skall denna anses som periodisk till dess att beviset återkallas eller förklaras förfallet. 
 216 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 Om ägaren till en periodisk skrift sprider eller låter sprida skriftens innehåll eller delar av detta i form av ett radioprogram, en teknisk upptagning  
 eller en elektronisk upptagning  
 som avses i yttrandefrihetsgrundlagen,  
 ska  
 i fråga om tillämpning av  
 1–14 
  kap. programmet eller upptagningen jämställas med en bilaga till skriften i den utsträckning den i sådan form spridda versionen återger innehållet i skriften oförändrat samt anger hur innehållet har disponerats. I lag får föreskrivas om särskild skyldighet att spela in sådana program och bevara tekniska  
 eller elektroniska  
 upptagningar samt att tillhandahålla dessa. Bestämmelser om rätt till sändningar finns i 3 kap. yttrandefrihetsgrundlagen. 
 2 kap. 1 § RF 
 Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 
  
 1. 
  
 yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 
  
 2. 
  
 informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplys- ningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden, 
  
 3. 
  
 mötesfrihet: frihet att anordna och bevista sammankomst för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk, 
  
 4. 
  
 demonstrationsfrihet: frihet att anordna och deltaga i demonstration på allmän plats, 
  
 5. 
  
 föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, 
  
 6. 
  
 religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. 
  
 Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig 
  
 i 
  
 ljudradio, television och vissa liknande överföringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar, andra tekniska upptag- ningar  
  
 och elektroniska upptagningar  
 gäller vad som är föreskrivet 
  
 i 
  
 tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. 
  
 I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att taga del av allmänna handlingar. 
 De regler som enligt tillämpningslagen gäller för tekniska upp- tagningar bör gälla även för de här behandlade elektroniska upp- tagningarna. Följande ändringar i tillämpningslagen krävs (här diskuterade ändringar är kursiverade): 
 217 
  
 Grundlagsskydd för  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll 
  
 SOU 2009:14 
  
 1 kap. 2 § 
 De bestämmelser i denna lag som gäller tryckta skrifter eller tryckning av skrifter  
 ska  
 tillämpas även på andra skrifter som faller under tryckfrihetsförordningen. 
 Uttrycken radioprogram, databas och teknisk upptagning an- vänds i lagen på samma sätt som i yttrandefrihetsgrundlagen. 
 De bestämmelser i denna lag som gäller tekniska upptagningar ska tillämpas även på sådana elektroniska upptagningar som avses i 1 kap. 1 § femte stycket yttrandefrihetsgrundlagen. 
 5 kap. 4 § 
 Den som här i landet  
 ska  
 utse utgivare för en teknisk upptagning är skyldig att bevara ett exemplar under ett år från det att upp- tagningen blev offentlig. Denna skyldighet gäller också sådana tekniska  
 och elektroniska  
 upptagningar som avses i 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsförordningen. 
 218 
  
 7 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 7.1 
  
 Problemen m.m. 
  
 I detta kapitel behandlas tre frågor rörande efterforsknings- och repressalieförbuden i TF och YGL. Den första frågan är om över- trädelse av efterforskningsförbudet ska vara straffbar även vid oakt- samhet och inte som nu enbart vid uppsåt. Den andra frågan är om och i så fall hur repressalieförbudet ska straffsanktioneras när det är fråga om disciplinåtgärder mot en kommunanställd. I sådana fall grundar sig åtgärderna på avtal och utgör därför inte myndighets- utövning, varför ansvar för tjänstefel är uteslutet. Den tredje frågan är om och i så fall hur efterforsknings- och repressalieförbuden ska straffsanktioneras när det är fråga om meddelarfrihet enligt 1 kap. 9 a § sekretesslagen för anställda och uppdragstagare i kommunala bolag m.m. 
 Den första frågan väcktes i en skrivelse till justitieministern av den 12 mars 2003 från Svenska Journalistförbundet. Förbundet an- förde bl.a. att det bör utredas om efterforskningsförbudet ska vara ett oaktsamhetsbrott. Regeringen överlämnade framställningen till Tryck- och yttrandefrihetsberedningen utan att ge några direktiv i frågan. 
 Den andra frågan belystes i en dom från Borås tingsrätt av den 4 oktober 2005 
  
 1  
  
 och Justitiekanslerns beslut 
  
 2  
  
 att inte överklaga domen. JK anförde att det måhända fanns anledning att låta Tryck- och yttrandefrihetsberedningen ta upp frågan om en lagändring. I propositionen 2005/06:162 Förstärkt meddelarskydd för anställda i kommunala företag m.m. anför regeringen att den avser att se till att regleringen ses över (a. prop. s. 17). Frågan nämns också i bered- ningens tilläggsdirektiv (dir 2007:76 s. 4 f.). 
  
 1 
  
 Mål B  
  
 930-05. 
  
 2 
  
 Beslut  
  
 2005-10-24, 
  dnr  
 3841-04-35. 
  
 219 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 Angående den tredje frågan, om huruvida och i så fall hur efter- forsknings- och repressalieförbuden ska straffsanktioneras när det är fråga om meddelarfrihet enligt 1 kap. 9 a § sekretesslagen för an- ställda och uppdragstagare i kommunala bolag m.m., anför reger- ingen i den nämnda propositionen att den lämpligen övervägs i samband med att sanktionsbestämmelserna för överträdelser av efterforsknings- och repressalieförbuden i TF och YGL ses över. I beredningens ovan nämnda tilläggsdirektiv anges att det finns an- ledning för beredningen att överväga denna fråga inom ramen för arbetet med frågor om straffsanktionering av repressalieförbudet. 
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen har som framgått om- bildats till Yttrandefrihetskommittén, se Uppdraget och dess genom- förande ovan. I de direktiv som utfärdades i anslutning till ombild- ningen (dir. 2008:42) behandlas inte de angivna frågorna. Det anges dock (a. dir. s. 20) att beredningens arbete ska fortsätta i enlighet med tidigare givna direktiv. 
  
 7.2 
  
 Allmänt om meddelarskyddet 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden utgör en del av det s.k. meddelarskyddet. De andra komponenterna i meddelarskyddet är meddelar- och anskaffarfriheten och rätten till anonymitet. Med- delarfriheten innebär bl.a. att det i viss utsträckning är möjligt att straffritt lämna annars sekretessbelagda uppgifter till massmedier för publicering. Meddelarfriheten är en del i den reglering som förverkligar offentlighetsprincipen. 
 De grundläggande reglerna om meddelarfrihet (1 kap. 1 § tredje stycket TF och 1 kap. 2 § YGL) innebär att varje medborgare har rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst till författare, ut- givare, redaktioner m.fl. som kan offentliggöra uppgiften i ett så- dant massmedium som anges i TF eller YGL. Varje medborgare har också rätt att anskaffa uppgifter för sådant offentliggörande. I dessa rättigheter får inga andra begränsningar göras än de som anges i TF eller YGL. 
 Meddelarfriheten är dock inte oinskränkt. De undantagsfall då en person som lämnar uppgifter för offentliggörande kan fällas till ansvar för detta anges i 7 kap. 3 § TF och 5 kap. 3 § YGL. Det är fråga om vissa grövre brott mot rikets säkerhet, uppsåtligt oriktigt utlämnande av hemlig handling och tillhandahållande av en sådan handling i strid med myndighets förbehåll samt uppsåtligt åsido- 
 220 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 sättande av sådana s.k. meddelarfrihetsbrytande tystnadsplikter som anges i 16 kap. 1 § sekretesslagen. 
 Meddelarfriheten kompletteras med skydd för meddelarens ano- nymitet. Reglerna om rätt till anonymitet och efterforsknings- förbud är utformade på samma sätt i TF och YGL. De innebär i huvudsak följande. Författare och andra upphovsmän, den som lämnar uppgifter eller bidrag för offentliggörande, utgivare till icke periodiska skrifter och den som har framträtt i en framställning som skyddas av YGL har rätt att vara anonyma. 
  
 3  
  
 De som tar del i tillkomsten, utgivningen eller spridningen av en framställning som har införts eller varit avsedd att införas i ett medium som skyddas av TF eller YGL har tystnadsplikt beträffande sådana personers identitet. 
  
 4  
  
 Efterforskningsförbudet innebär att myndigheter och andra allmänna organ inte får forska efter den anonyme författaren eller upphovsmannen eller vem som har utgett eller avsett att utge en framställning i en tryckt skrift, vem som har lämnat en uppgift för publicering eller vem som har tillhandahållit framställningen för publicering i vidare mån än som erfordras för åtal eller annat in- gripande mot honom som är tillåtet enligt TF eller YGL. 
  
 5  
  
 För uppsåtlig överträdelse av efterforskningsförbudet döms till böter eller fängelse i högst ett år. 
  
 6 
  
 Ingen får åtalas eller dömas till ansvar eller åläggas skadestånd för missbruk av tryck- eller yttrandefriheten eller för medverkan till det i annat fall eller i annan ordning än grundlagarna medger. Denna s.k.  
 exklusivitetsprincip  
 framgår av 1 kap. 3 § TF respektive 1 kap. 4 § YGL. Av bestämmelserna anses följa att meddelaren (eller annan medverkande) inte heller på annat sätt får drabbas av någon påföljd från det allmännas sida, t.ex. i form av disciplinpåföljd. Denna princip kallas här  
 repressalieförbudet 
 . Det finns inte någon bestämmelse i TF eller YGL om straffansvar för den som åsido- sätter repressalieförbudet. Sådana överträdelser kan dock vara att bedöma som tjänstefel enligt 20 kap. 1 § BrB om överträdelsen har skett vid myndighetsutövning. 
  
 3 
  
 3 kap. 1 och 2 §§ TF respektive 2 kap. 1 och 2 §§ YGL. 
  
 4 
  
 3 kap. 3 § TF, 2 kap. 3 § YGL. 
  
 5 
  
 3 kap. 4 § TF och 2 kap. 4 § YGL. 
  
 6 
  
 3 kap. 5 § andra stycket TF, 2 kap. 5 § andra stycket YGL. 
  
 221 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 7.3 
  
 Ska överträdelse av efterforskningsförbudet vara straffbar även vid oaktsamhet? 
  
 Yttrandefrihetskommitténs bedömning:  
 Det finns inte skäl att göra oaktsam överträdelse av efterforskningsförbudet straffbar. 
  
 7.3.1 
  
 Bakgrund till frågan 
  
 Som har angetts i avsnitt 7.1 väcktes denna fråga av Svenska Jour- nalistförbundet i en skrivelse som har överlämnats till Tryck- och yttrandefrihetsberedningen (numera Yttrandefrihetskommittén). 
 Journalistförbundet anför följande: 
 Brottet är ett uppsåtsbrott. Det innebär att det i många fall räcker med att en myndighetsperson hävdar att han/hon aldrig haft för avsikt att efterforska källan. Däremot är brottet att avslöja en källa ett oakt- samhetsbrott. Det vore bättre om både förbudet mot efterforskning och förbudet att avslöja källa är oaktsamhetsbrott. Då jämställs den som granskar med den som granskas.  
 S-fallet 
  (Mål B  
 619-01) 
  visar dess- utom att personen i fråga kan välja i vilken egenskap han/hon efter- forskar källan för att undgå att begå brott. Det kan knappast ha varit syftet med lagstiftningen. 
 Den nuvarande lagtekniska lösningen är enligt Journalistförbundet inte tillfyllest. Med tanke på att de domar som avkunnats under de senaste åren i vissa fall inte ger det skydd som är tänkt från början föreslår därför förbundet att frågan utreds med utgångspunkt att skyddet bör förstärkas. 
 Det mål som journalistförbundet hänvisar till är NJA 2001 s. 673. Målet gällde åtal mot LS för att han i ett telefonsamtal hade frågat MH vem som hade lämnat uppgifter till tidningen Dala Demo- kraten om ett tidigare telefonsamtal mellan dem. Det tidigare sam- talet rörde bakgrunden till en uppvaktning av ett kommunalråd i Mora som det hade rapporterats om i Mora tidning. LS handlande innebar enligt åtalet en uppsåtlig efterforskning i strid med förbudet i 3 kap. 4 § TF, varvid han hade agerat som myndighetsföreträdare i egenskap av ledamot i kommunfullmäktige och kommunstyrelsen. 
 Tingsrätten fann att LS fick anses ha efterforskat den som hade lämnat meddelande på ett sätt som fick anses innefattas i stämnings- ansökan men att han inte kunde anses ha handlat på en myndighets vägnar. Åtalet ogillades därför. 
 222 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 Även hovrätten ansåg att LS uppsåtligen hade försökt utröna vem som hade lämnat uppgifterna för publicering men fann att utredningen inte visade att LS som fullmäktigeledamot hade haft en sådan roll att efterforskningsförbudet skulle anses tillämpligt. Åtalet kunde därför inte bifallas i den delen. I fråga om sin egenskap av kommunstyrelseledamot gjorde LS gällande att han inte skulle fällas till ansvar eftersom han inte hade agerat som kommunstyrelse- ledamot utan som kristdemokratisk politiker. Hovrätten godtog detta och menade sålunda att LS fick anses ha vidtagit åtgärderna i egenskap av kristdemokratisk politiker, varför åtalet inte heller kunde vinna bifall i den delen. Hovrätten fastställde tingsrättens domslut. 
 JK yrkade i HD att LS skulle dömas för brott mot efterforsk- ningsförbudet och justerade därvid gärningsbeskrivningen så att det gjordes gällande att LS hade agerat som myndighetsföreträdare enbart i egenskap av ledamot i kommunstyrelsen och alltså inte som ledamot av kommunfullmäktige. 
 HD fann att det inte var ställt utom rimligt tvivel att LS hade frågat MH om det var hon som hade lämnat uppgifterna till pressen. Frågan blev då om det som LS i övrigt hade sagt under samtalet – främst frågan om MH inte hade sagt eller läckt något i kaffe- rummet – kunde anses utgöra uppsåtlig efterforskning. HD angav att som allmän utgångspunkt gäller att uttrycket efterforska ska förstås i vid mening och att alla former av förfrågningar eller åt- gärder som syftar till att nå kunskap om vem som har lämnat ut en uppgift eller hur ett sådant uppgiftslämnande har gått till princi- piellt sett är otillåtna. En fråga till en anställd huruvida det är han eller hon som på arbetsplatsen eller i annat sammanhang har lämnat ut en uppgift som senare har återgetts i en tryckt skrift är som regel att anse som ett typfall av otillåten efterforskning. HD menade att samtalet mellan LS och MH måste ses mot bakgrund av att de uppgifter som hade kommit ut avsåg ett enskilt samtal mellan dem, att det därför måste ha stått klart för dem båda att uppgifterna hade blivit kända genom att MH hade återberättat innehållet i samtalet och att LS fråga därför inte rimligen kunde vara inriktad på att få reda på om det var hon som hade berättat om telefonsamtalet; att detta var fallet visste han redan. HD anförde att syftet med LS fråga kunde tänkas ha varit att få upplysning om till vilka MH hade lämnat en sådan berättelse för att sedan vidare undersöka vem som hade lämnat uppgifterna till tidningen. LS hävdade dock att det för honom saknade betydelse vem som hade vidarebefordrat uppgifterna och att hans fråga endast syftade till att ge uttryck åt hans besvik- 
 223 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 else över att hon hade återberättat samtalet. HD ansåg att denna uppgift inte kunde lämnas utan avseende. Med hänsyn till detta fann HD att det inte kunde anses utrett att LS uppsåtligen hade åsido- satt efterforskningsförbudet och lämnade överklagandet utan bifall. 
  
 7.3.2 
  
 Närmare om efterforskningsförbudet 
  
 Som har framgått ovan finns efterforskningsförbudet och straffsank- tioneringen därav i 3 kap. 4 § och 5 § andra stycket TF respektive 2 kap. 4 § och 5 § andra stycket YGL. Reglerna om efterforsknings- förbud infördes i TF den 1 januari 1978. 
  
 7  
  
 Fram till dess hade det gällt ett förbud enbart enligt rättspraxis. Förbudet följde av ensam- ansvaret för tryckfrihetsbrott och den därmed förenade meddelar- friheten. Vid införandet av reglerna om efterforskningsförbud an- gavs inte något subjektivt rekvisit i straffbestämmelsen i 3 kap. 5 § andra stycket TF, utan det angavs endast att det för efterforskning i strid med 4 § första punkten skulle dömas till böter eller fängelse i högst ett år. I specialmotiveringen till bestämmelsen om efterforsk- ningsförbud 
  
 8  
  
 anförde departementschefen att vad som förbjöds var att med anledning av publicering i tryckt skrift eller erhållen känne- dom om ett publiceringsmeddelande söka utröna vem som står bakom såsom författare eller meddelare när denne inte uppträder öppet. I specialmotiveringen till straffbestämmelsen angavs 
  
 9  
  
 att det följde av sakens natur att endast uppsåtliga överträdelser avsågs. 
 Axberger anger 
  
 10  
  
 att uppsåtsbegreppet här torde få förstås på samma sätt som enligt brottsbalken, dvs. så att alla uppsåtsformer kan användas. 
 Införandet av bestämmelsen om straff för den som överträder efterforskningsförbudet föranleddes av ämbetsansvarsreformen 1975. Reformen innebar en betydande avkriminalisering genom att det tidigare ämbetsansvaret, enligt vilket varje fel eller försummelse i tjänsten kunde föranleda straffansvar, avskaffades den 1 januari 1976. Den byggde på en privaträttslig grundsyn på det offentliga anställ- ningsavtalet enligt vilken sanktioner som varning, skadestånd eller vite normalt är tillräckliga för förseelser i tjänsten och innebar praktiskt sett en försvagning av meddelarskyddet. Numera döms 
  
 7 
  
 SFS 1976:955, prop. 1975/76:204, KU 1975/76:54, rskr. 1975/76:394, KU1976/77:1, rskr. 1976/77:2. 
  
 8 
  
 Prop. 1975/76:204 s. 145 f. 
  
 9 
  
 Prop. 1975/76:204 s. 146. 
  
 10 
  
 Tryckfrihetens gränser, 1984, s. 346. 
  
 224 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 för tjänstefel endast den som vid myndighetsutövning uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad som gäller för uppgiften om gärningen inte är ringa. 
 I samband med införandet av YGL den 1 januari 1992 gjordes vissa förtydliganden i TF:s föreskrifter om anonymitetsskydd. 
  
 11  
  
 Därvid angavs också uttryckligen i straffsanktioneringen av efter- forskningsförbudet i 3 kap. 5 § andra stycket TF att det ska dömas för efterforskning i strid med 4 § om efterforskningen har skett uppsåtligen. Det angavs i specialmotiveringen att det inte var fråga om någon ändring i sak. 
  
 12  
  
 Efterforskningsförbudet i YGL utformades efter förebild av TF. 
  
 7.3.3 
  
 Överväganden 
  
 Som har framgått ovan är efterforskningsförbudet och det därtill knutna straffansvaret en del av meddelarskyddet och det syftar till att skydda meddelare och andra medverkande till publicering från ingripanden på grund av deras medverkan. Skyddet gäller mot efterforskning som bedrivs av myndigheter eller andra allmänna organ. Som anges i det ovan refererade rättsfallet NJA 2001 s. 673 gäller som en allmän utgångspunkt att uttrycket efterforska ska förstås i vid mening och att alla former av förfrågningar eller åtgärder som syftar till att nå kunskap om vem som har lämnat ut en uppgift, eller hur ett sådant uppgiftslämnande har gått till, prin- cipiellt sett är otillåtna. 
 Som redan har nämnts angavs det vid införandet av bestäm- melserna om efterforskningsförbud att det låg i sakens natur att endast uppsåtliga överträdelser avsågs. Vad som straffbelades var att försöka utröna vem som står bakom en publicering som för- fattare eller meddelare. Syftet med frågorna eller åtgärderna ska alltså vara att få fram sådana uppgifter, dvs. det fordras någon form av uppsåt att få fram dem. Även om straffregeln ytterst syftar till att hindra efterföljande ingripanden mot meddelaren eller den på annat sätt medverkande krävs inte för straffbarhet att det finns en avsikt hos den frågande att ingripa mot meddelaren eller en annan medverkande. Efterforskning är förbjudet även om syftet endast är att få reda på om det går att få kontakt med personen. 
  
 13 
  
 11 
  
 SFS 1991:1470, prop. 1990/91:64, 1990/91:KU21, rskr. 1990/91:254, 1991/92:KU1, rskr. 1991/92:2. 
  
 12 
  
 Prop. 1990/91:64 s. 141. 
  
 13 
  
 Axberger, Tryckfrihetens gränser, 1984, s. 345. 
  
 225 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 Inte bara ett uppsåtligt utan också ett oaktsamt orsakande av ett avslöjande av en meddelares eller annan medverkandes identitet kan naturligtvis innebära en risk för att denne utsätts för repressalier. En fråga utan onda avsikter kan ju medföra att meddelaren avslöjas, kanske för någon som vill straffa denne. Detta kan sägas tala för att oaktsam överträdelse av efterforskningsförbudet görs straffbar. Och det kan förekomma oaktsamhetssituationer där straff ter sig ganska rimligt. Så kan det t.ex. vara om en chef klargör på arbetsplatsen att han eller hon bra gärna skulle vilja veta vem som har läckt. Om någon då kommer och berättar för sin chef, kanske chefen inte borde kunna värja sig med att det var bara som han/hon uttryckte sig, i själva verket var han/hon noga med att inte efterforska och han/hon hade ju strax innan sagt att det naturligtvis var viktigt att följa lagen om källors anonymitet. 
 Även om det sålunda kan finnas situationer där oaktsam efter- forskning kanske kan te sig straffvärd, skulle det enligt Yttrande- frihetskommitténs mening inte vara rimligt att införa en regel om straff för den som av oaktsamhet, dvs. utan att ha syfte att få fram uppgifterna, föranleder ett avslöjande av en meddelare. Det måste vara tillåtet att tala med andra om en publicering och det är knappast möjligt att i en konversation med en eller flera personer förutse riskerna för att källan blir avslöjad. Särskilt i ett fall där den oakt- samme efterforskaren är solidarisk med källan och vill denne väl, men råkar medverka till ett avslöjande, blir effekten av ett straff- ansvar orimlig. 
 Däremot är det fullt rimligt att lägga ett ansvar för oaktsamt avslöjande av uppgifter på den som lämnar uppgifterna. Så har skett genom att oaktsamt åsidosättande av tystnadsplikt är straffbart enligt 3 kap. 5 § första stycket TF respektive 2 kap. 5 § första stycket YGL. När man sitter inne med hemliga uppgifter har man särskild anledning att iaktta försiktighet, och man kan på ett helt annat sätt än efterforskaren förstå riskerna med t.ex. ett samtal i ämnet. 
 Kommittén har inte heller i praxis funnit belägg för att det finns behov av att straffsanktionera oaktsam efterforskning. 
 Journalistförbundet synes i sin skrivelse mena att gällande ord- ning innebär att det i många fall är tillräckligt med en invändning om avsaknad av avsikt att efterforska för att åtal för brott mot efterforskningsförbudet ska ogillas. Yttrandefrihetskommittén delar inte denna uppfattning. En sådan invändning måste naturligtvis alltid bedömas mot bakgrund av omständigheterna i det enskilda fallet. Om det är utrett att en uttrycklig fråga har ställts om vem som är 
 226 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 meddelare eller annan medverkande, torde en invändning om av- saknad av avsikt att ta reda på vem som är uppgiftslämnare normalt inte förtjäna avseende. Högsta domstolen ansåg visserligen i det ovan refererade rättsfallet, NJA 2001 s. 673, att den tilltalades in- vändning att det för honom saknade varje betydelse vem som hade lämnat uppgifterna till tidningen och att hans fråga – om MH inte hade sagt eller läckt något i kafferummet – endast var ett uttryck för besvikelse, inte kunde lämnas utan avseende med hänsyn till omständigheterna. Det kunde därför inte anses utrett att han upp- såtligen hade åsidosatt efterforskningsförbudet. Det måste emeller- tid noteras att omständigheterna i fallet var särpräglade på det sättet att de uppgifter som hade kommit ut i pressen rörde ett tele- fonsamtal mellan LS och MH, varför LS redan när han ställde sin fråga hade all anledning att utgå från att det var MH som i något sammanhang hade berättat om samtalet. Kommittén anser därför att detta fall inte visar på något behov av att straffbelägga oaktsam efterforskning. Över huvud taget ställer sig kommittén skeptisk till att utvidga kriminaliseringen på grund av bevissvårigheter. 
 Sammanfattningsvis anser Yttrandefrihetskommittén att det inte finns skäl att göra oaktsam överträdelse av efterforsknings- förbudet straffbar. 
  
 7.4 
  
 Kommunanställdas skydd mot repressalier i form av disciplinåtgärder 
  
 Yttrandefrihetskommitténs bedömning:  
 Det förhållandet att frågan om disciplinansvar för kommunanställda numera regleras i kollektivavtal, och inte i lag som för statsanställda, innebär att disciplinåtgärder mot kommunanställda inte utgör myndighets- utövning. Effekten av detta blir att straffansvar för överträdelse av repressalieförbudet genom disciplinåtgärder mot anställda kan inträda när det är fråga om statligt anställda men inte när det är fråga om kommunalt anställda. Utgångspunkten måste vara att skyddet för repressalier på grund av medverkan till ett yttrande i ett grundlagsskyddat medium ska vara detsamma för alla offentligt anställda. 
  
 Yttrandefrihetskommitténs förslag:  
 Repressalieförbudet formu- leras uttryckligen i en ny regel i 3 kap. 4 § andra stycket TF respektive 2 kap. 4 § tredje stycket YGL och en straffbestäm- 
  
 227 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 melse som hänvisar till den nya regeln införs i 3 kap. 5 § tredje stycket TF respektive 2 kap. 5 § tredje stycket YGL. Reglerna blir gällande för alla offentligt anställda. 
  
 7.4.1 
  
 Närmare om problemet 
  
 Som har angetts i avsnitt 7.2 framgår den s.k.  
 exklusivitetsprincipen  
 av 1 kap. 3 § TF respektive 1 kap. 4 § YGL. Principen innebär att ingen får åtalas eller dömas till ansvar eller åläggas skadestånd för missbruk av tryck- eller yttrandefriheten eller för medverkan till det i annat fall eller i annan ordning än grundlagarna medger. Av bestämmelserna anses följa att meddelaren eller annan medverk- ande inte heller på något annat sätt får drabbas av någon påföljd från det allmännas sida, t.ex. i form av disciplinpåföljd. 
  
 14  
  
 Denna prin- cip kallas här  
 repressalieförbudet 
 . Genom rättspraxis har repressalie- förbudet utvidgats ytterligare så att varje åtgärd som medför nega- tiva konsekvenser för en offentligt anställd och som grundar sig på medverkan till publicering i ett grundlagsskyddat medium i princip har ansetts otillåten. 
  
 15  
  
 Det finns inte någon bestämmelse i TF eller YGL om straffansvar för den som åsidosätter repressalieförbudet. Ansvaret för sådana överträdelser kan dock vara att bedöma som tjänstefel enligt 20 kap. 1 § BrB. För straffansvar enligt den be- stämmelsen krävs att någon vid myndighetsutövning uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosätter vad som gäller för uppgiften. När åtgärden inte kan anses utgöra myndighetsutövning kan en över- trädelse av repressalieförbudet alltså inte beivras. Problemet illu- streras av Borås tingsrätts dom den 4 oktober 2005 i mål B  
 930-05 
  och JK:s beslut att inte överklaga domen. 
  
 16 
  
 Målet gällde åtal mot en kommunal förvaltningschef för tjänste- fel bestående i att han hade tilldelat en kommunanställd en varning, som senare ersatts av en erinran, för att hon hade deltagit i ett TV- inslag om nedläggning av ett kommunalt äldreboende. Besluten om varning och erinran utgjorde enligt JK otillåtna sanktioner eller repressalier i den mening som avses i 1 kap. 4 § YGL. Förvaltnings- chefen bestred ansvar för tjänstefel. Han förnekade att han hade åsidosatt vad som gällt för honom som förvaltningschef i kommunen 
  
 14 
  
 Petrén, Ragnemalm, Sveriges grundlagar 1980, s. 381 f. 
  
 15 
  
 Axberger, Tryckfrihetens gränser, 1984, s. 317, JO 1975/76 s. 314 f. och 1987/88 s. 193 samt SOU 1990:12 s. 63. 
  
 16 
  
 Beslut  
  
 2005-10-24, 
  Dnr  
 3841-04-35. 
  
 228 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 då han beslutade om disciplinåtgärderna. För det fall tingsrätten skulle finna att ett åsidosättande hade skett gjorde han gällande att gärningen var att anse som ringa, varför den inte skulle medföra straffansvar. 
 Tingsrätten anförde i sina domskäl att en grundläggande förut- sättning för straffbarhet som tjänstefel är att gärningen sker vid myndighetsutövning, dvs. utövning av offentlig myndighet, och att den innebär att gärningsmannen, uppsåtligen eller av oaktsamhet, åsidosätter vad som gäller för uppgiften. Tingsrätten prövade först om gärningen hade skett vid myndighetsutövning och angav: 
 Vid 1975 års reform av 20 kap brottsbalken uttalades att ett utmärk- ande drag för de förvaltningsakter, som betecknas som utövning av offentlig myndighet, är att det rör sig om beslut eller åtgärder som ytterst är uttryck för samhällets maktbefogenheter och att de kommer till stånd och får rättsverkningar för eller emot den enskilde i kraft av offentligrättsliga regler, inte på grund av avtal eller i övrigt regler av privaträttslig natur (NJA II 1975 s 649 f). Det sägs också att gemen- samt för all behörig myndighetsutövning är att den ytterst har sin grund i lag eller annan författning. Med uttrycket lag eller annan författning avses av riksdagen, regeringen, förvaltningsmyndighet, kommun eller landstingskommun beslutad generell norm. Myndighetsutövning före- ligger inte när det allmänna uppträder som jämställd part i avtalsför- hållande. När det allmänna uppträder som arbetsgivare och tillvaratar sina intressen i denna egenskap genom att med stöd av avtalsvillkor avkräva motparten i avtalet något är det inte fråga om myndighets- utövning (Kommentaren till brottsbalken, kap  
 13-24 
  s 20:15). 
 Departementschefen uttalade vid reformen 1975 dock också att till myndighetsutövning är att hänföra offentlig arbetsgivares beslut enligt de föreslagna reglerna i statstjänstemannalagen om åläggande av disci- plinpåföljd. Den offentlige arbetsgivarens beslut inom ramen för detta sanktionssystem skulle anses som utövande av offentlig myndighet (NJA II s 654). 
 Statstjänstemannalagen är numera ersatt av lagen om offentlig anställning (LOA). I brottsbalkskommentaren nämns att det i ärende om disciplinpåföljd torde vara fråga om myndighetsutövning obero- ende av om den ifrågakommande disciplinpåföljden är stadgad i LOA eller är med stöd av den lagen bestämd i avtal, som kan ske enligt 16 § i LOA. 
 Justitiekanslern har vid huvudförhandlingen hänvisat till att de åtalade besluten har sin grund i regelsystemet i LOA samt att erinran är en disciplinåtgärd som genom Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnds praxis blivit vedertagen inom arbetsrätten. Det är dock endast ett fåtal bestäm- melser i LOA som gäller för arbetstagare hos kommuner, se 2 § i LOA. Bestämmelserna i 15 § om disciplinpåföljder gäller sålunda inte för arbetstagare hos kommuner. Därmed är inte heller 16 § tillämplig vari anges att det genom kollektivavtal får göras avvikelser från 15 §. 
 229 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 Varken det kollektivavtal, Allmänna bestämmelser, AB 01, som be- sluten om varning och erinran hänvisar till eller den bakomliggande huvudöverenskommelsen mellan de avtalsslutande parterna synes, så- vitt kan utläsas ur avtalstexten, grunda sig på annan lag eller författ- ning. 
 Det anförda ledde tingsrätten till bedömningen att besluten om var- ning och erinran inte var förvaltningsakter som hade kommit till stånd och fått rättsverkningar mot arbetstagaren i kraft av offentlig- rättsliga regler. De båda beslut som den tilltalade hade fattat hade därför enligt tingsrättens mening inte utgjort myndighetsutövning, varför åtalet ogillades. 
 JK ansåg att övervägande skäl talade för att de åtalade gärning- arna inte var att betrakta som myndighetsutövning och beslutade att inte överklaga domen. Han anförde härutöver följande: 
 Till skillnad från vad som gäller för statliga anställningar regleras alltså frågan om disciplinansvar för kommunanställda numera av kollektiv- avtal. Åläggande av disciplinpåföljd av en offentlig arbetsgivare är att betrakta som myndighetsutövning om åtgärden sker med stöd av lagen (1994:260) om offentlig anställning medan en motsvarande åtgärd inte är att betrakta som myndighetsutövning om den grundar sig på ett kollektivavtal. Detta får den konsekvensen att straffansvar vid över- trädelser av repressalieförbudet kan komma i fråga endast för befatt- ningshavare vid statliga myndigheter. 
 Det kan enligt min mening starkt ifrågasättas om den rättsolikhet mellan stat och kommun som sålunda råder är motiverad. Frågan tycks inte ha varit föremål för några överväganden av lagstiftaren. Att rätts- läget ser ut som det gör synes enbart vara en följd av att anställ- ningsvillkoren för anställda inom den offentliga sektorn i dag regleras på olika sätt. 
 Det skulle visserligen kunna hävdas att det är en tillräckligt ingrip- ande påföljd att en befattningshavare hos en kommun som överträder repressalieförbudet kan bli föremål för kritik av tillsynsmyndigheterna Justitiekanslern eller JO. Men intresset av att kommunanställdas med- delarfrihet inte kränks väger enligt min mening så tungt att en möj- lighet till straffrättsliga ingripanden i vissa fall rimligen bör finnas. 
 JK angav att han mot bakgrund av det anförda avsåg att lämna en kopia av beslutet till Justitiedepartementet och att det måhända fanns anledning att låta Tryck- och yttrandefrihetsberedningen ta upp frågan om en lagändring. 
 230 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 7.4.2 
  
 Närmare om repressalieförbudet 
  
 I domstolspraxis har t.ex. disciplinstraff 
  
 17  
  
 och avskedande 
  
 18  
  
 ansetts utgöra otillåtna repressalier. I JK:s praxis har också ett beslut att låta en ordinarie platschef tjänstgöra vid sidan av en vikarierande platschef efter den senares uttalanden i en tidningsartikel ansetts utgöra en otillåten repressalie. 
  
 19  
  
 Åtgärden hade dock inte vidtagits vid myndighetsutövning, varför ansvar för tjänstefel inte kunde komma i fråga. JK ansåg också i ett annat fall att om ett beslut av Pliktverket att avbryta en värnpliktigs tjänstgöring skulle ha grundat sig enbart på innehållet i videogram eller klistermärken som denne hade innehaft skulle beslutet ha träffats av repressalieförbudet. 
  
 20 
  
 Frågan om en åtgärd som är riktad mot en journalists närstående kan anses vara ett ingripande mot journalisten var aktuell hos JK år 2007 i ett initiativärende med anledning av att en skola hade av- brutit en anställningsprocess rörande en närstående till en journa- list som hade skrivit en artikel om skolan. 
  
 21  
  
 JK fann inte belägg för att åtgärderna kunde anses riktade mot journalisten men uttalade att åtgärder av repressiv karaktär mot närstående till t.ex. en jour- nalist för vad denne har skrivit inte kan anses godtagbara utan andra, sakliga bevekelsegrunder. JK ansåg att det framstod som klart att skolans beslut att avbryta anställningsprocessen hade be- vekelsegrunder som inte var förenliga med de grundläggande be- stämmelserna om tryckfrihet och regeringsformens krav på saklig- het och avslutade ärendet med dessa kritiska uttalanden. En lik- nande fråga var aktuell i JO:s beslut 2003/04 s. 392. Det var där fråga om att Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (HomO) hade kritiserat en fotbollsklubb och dess bidragsgivare för samarbete med ett företag där LS var bolagsman. LS hade i en tidningsartikel gjort uttalanden om att homosexuella spelare inte fick finnas i hans lag. JO ansåg att HomO:s uttalanden syftade till att samarbetet med LS borde avbrytas, att ett sådant avbrott var ägnat att medföra negativa ekonomiska konsekvenser för LS och att beslutet i praktiken inneburit ett ingripande mot LS grundat på hans uttalanden. JO angav att ingripandet dock inte formellt riktats mot LS och att han därför inte kunde göra gällande att det stred mot RF eller TF. 
 17 
 18 
 19 
 20 
 21 
 NJA 1901 s. 280, jfr NJA 1903 s. 191. NJA 1914 s. 381. 
 Beslut  
 2006-06-19, 
  dnr  
 1192-05-30. 
  Beslut  
 2005-04-22, 
  dnr  
 1333-04-33. 
  Beslut  
 2007-10-16, 
  dnr  
 43-07-22. 
  
 231 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 Hos JO och JK har ärenden angående repressalier ofta rört kritik, prickning, tillrättavisningar och liknande åtgärder från arbetsgiv- arens sida mot myndighetsanställda som lämnat uppgifter till medier. I JO:s ämbetsberättelse 1975/76 refereras på s. 314 f. tre fall av intresse i detta sammanhang. JO uttalar där att den grundlagsfästa yttrande- och meddelandefriheten inte får kringskäras genom att en myndighet prickar eller på annat sätt kritiserar en tjänsteman hos myndigheten som har utnyttjat sin yttrandefrihet, men att en myndighet måste anses oförhindrad och ibland även skyldig att framföra sakuppgifter till bemötande av innehållet i t.ex. en tid- ningsartikel (a.a. s. 317). JO anger också att inte heller disciplinära åtgärder eller tillrättavisningar får förekomma med anledning av att en anställd har informerat pressen (a.a. s. 321). I anslutning till detta uttalar JO att det är en annan sak att en myndighet eller en funktionärs förman får anses oförhindrad att ge en funktionär råd om vad som kan vara värt att beakta vid eventuella egna kontakter med massmedia men att det inte finns något utrymme för anvis- ningar eller direktiv utan att funktionären själv bestämmer över om och hur han ska uttala sig. Det gäller när han gör det för egen räkning och inte som ett led i en myndighets pressinformations- verksamhet. 
 I vad mån en tjänsteman under tjänstetid får bedriva aktiv press- information, dvs. själv ta initiativ till sådan, är enligt JO en fråga som i princip blir att bedöma enligt den ordning för arbetets led- ning, fördelning och bedrivande som gäller på arbetsplatsen (a.a. s. 324 f.). Hinder möter inte mot att uppgiften att svara för en myndighets aktiva pressinformation uppdras åt någon särskild tjänste- man. Övriga tjänstemän är för den skull, enligt JO, inte berövade sin rätt att privat bedriva aktiv pressinformation, men de får inte göra det som företrädare för myndigheten eller under tjänstetid om detta har förbjudits av arbetsledningen. JO påpekar att saken ställer sig annorlunda om det är pressen som tar kontakt med tjänste- mannen. Enligt Martinez bjuder då gällande informationsfrihet att tjänste- mannen fritt får avgöra om han direkt eller senare ska svara själv eller om han ska hänvisa journalisten till en tjänsteman som har särskilt uppdrag att svara för myndighetens pressinformation. Jämför även JO 1987/88 s. 193 och JO 1994/95 s. 521. 
 JK har i flera ärenden uttalat sig angående en myndighets rätt att kritisera den som har lämnat ut uppgifter. I JK:s ärende dnr 295-  
 01-30, 
  beslut  
 2003-05-30, 
  hade flera tidningar publicerat sekretess- belagda upplysningar om hur en pågående förundersökning i ett 
 232 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 känsligt läge hade fortskridit. Några av uppgifterna var skyddade av sådan kvalificerad tystnadsplikt som bryter meddelarfriheten. Stats- åklagaren NS författade ett brev adresserat till Läckan med stark kritik. Brevet avslutades med orden Lägg av innan vi fattar vem du är och var undertecknat av NS. Det publicerades i ett pressmed- delande och på polisväsendets intranät. JK, som bl.a. noterade att förbudet mot repressalier naturligen i första hand tar sikte på med- delare vars identitet är känd, ansåg att brevet och offentliggörandet av det inte innefattade några sådana tjänsteåtgärder som omfattas av repressalieförbudet. JK behandlade därefter frågan om det var lämpligt att skriva brevet respektive att offentliggöra det. JK an- förde att det står klart att man inom en myndighet måste kunna diskutera på vilket sätt meddelarfriheten har använts och även ge uttryck för frustration och ilska när sekretessbelagda uppgifter läcker ut i pressen och medför följder för t.ex. en brottsutredning. JK fortsatte: 
 En etisk diskussion av frågorna bör också leda till att meddelarfriheten används på ett ansvarsfullt sätt, vilket lagstiftaren utgått från. Systemet bygger ju  på att den enskilde tjänstemannen använder sitt förnuft och omdöme. Myndigheten måste rimligen kunna kritisera t.ex. den som lämnar ut viktiga hemliga uppgifter för sin privata vinnings skull. Annars skulle meddelarfriheten kunna råka i vanrykte med åtföljande krav på inskränkningar. En annan sak är att alla repressalier självklart är förbjudna. 
 JK ansåg sig inte kunna kritisera författandet eller publiceringen av brevet men angav att ordvalet i delar av brevet var mindre lämpligt och att detta gällde särskilt den sista meningen, som antydde ett hot. 
 Även JK:s beslut  
 2004-02-27, 
  dnr  
 599-04-30, 
  och beslut 2006-  
 11-27, 
  dnr  
 2562-05-30, 
  tar upp frågor om kritik mot den som har lämnat uppgifter till medier. I det förstnämnda ärendet framhöll JK meddelarskyddets stora betydelse men angav att det därmed inte var sagt att en chef aldrig får uttala missnöje med den som läckt till medierna på ett sätt som chefen uppfattar som illojalt. Hur strängt man ska se på sådana uttalanden beror enligt JK på omständig- heterna i det enskilda fallet. I det sistnämnda ärendet var de upp- gifter som hade lämnats till massmedia inte sekretessbelagda utan rörde bl.a. arbetsförhållanden. JK angav att när det gäller sådana uttalanden får utrymmet att kritisera en anställd som har vänt sig till medierna anses mycket begränsat. 
 233 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 7.4.3 
  
 Överväganden 
  
 7.4.3.1 
  
 Utgångspunkter 
  
 Som har framgått ovan finns det inte någon självständig straffregel för överträdelse av repressalieförbudet. Ansvar för en sådan över- trädelse kan dock vara att bedöma som tjänstefel enligt 20 kap. 1 § BrB. För att ansvar för tjänstefel ska kunna ådömas krävs att den tilltalade uppsåtligen eller av oaktsamhet genom handling eller under- låtenhet har åsidosatt vad som gäller för uppgiften och att detta har skett vid myndighetsutövning. Om gärningen är att anse som ringa ska det inte dömas till ansvar. 
 Angående begreppet myndighetsutövning anges i brottsbalks- kommentaren 
  
 22  
  
 bl.a. följande. Myndighetsutövning tar sig uttryck i beslut eller faktiska åtgärder som ytterst grundas på samhällets maktbefogenheter och kommer till stånd och i förekommande fall får rättsverkningar för eller emot den enskilde i kraft av offentlig- rättsliga regler, inte på grund av avtal eller i övrigt regler av privaträttslig natur. Gemensamt för all behörig myndighetsutöv- ning är att den ytterst är grundad på lag eller annan författning. När det allmänna uppträder som arbetsgivare, köpare, säljare etc. och tillvaratar sina intressen i denna egenskap genom att med stöd av avtalsvillkor avkräva motparten i avtalet något är det inte fråga om myndighetsutövning. Det förfarande varigenom det allmänna utövar sin rätt enligt ett avtal kan emellertid vara reglerat på ett sådant sätt att rättighetsutövningen har karaktär av myndighets- utövning. Disciplinärt förfarande enligt lagen (1994:260) om offentlig anställning (LOA) är reglerat i förvaltningslagen. Så är också fallet med förfaranden angående avskedande enligt anställningsskydds- lagen. Vid 1975 års reform av 20 kap. BrB gjorde departementschefen uttalanden av innebörd att sådana förfaranden var att betrakta som myndighetsutövning. Enligt denna ståndpunkt torde det i ett ärende om disciplinpåföljd vara fråga om myndighetsutövning oberoende av om den ifrågakommande disciplinpåföljden är stadgad i LOA eller är med stöd av den lagen bestämd i avtal, så som kan ske enligt 16 §. 
 Vid ämbetsansvarsreformen angavs i specialmotiveringen till 20 kap. 1 § BrB följande (prop. 1975:78 s. 180): 
 Till myndighetsutövning är vidare att hänföra offentlig arbetsgivares beslut enligt de föreslagna reglerna i statstjänstemannalagen om ålägg- ande av disciplinpåföljd, avstängning från tjänsteutövning och skiljande 
  
 22  
 Smith m.fl., Brottsbalken. En kommentar, kap.  
 13–24, 
  s. 20:12 f. 
 234 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 från tjänsten i annan ordning än genom uppsägning. Tjänsteförseelser av offentliga funktionärer riktar sig nämligen inte endast mot det all- männas intresse såsom arbetsgivare utan också mot den enskildes intresse av att offentliga funktioner utan ovidkommande hänsyn full- görs på ett riktigt sätt. Till följd härav framstår det som mest naturligt att den offentlige arbetsgivarens beslut inom ramen för nämnda sank- tionssystem skall anses som utövande av offentlig myndighet. 
 Av 2 § LOA jämförd med 15 och 16 §§ samma lag framgår att disciplinpåföljder mot kommunanställda inte regleras av den lagen. Inte heller någon annan lag synes reglera frågan. Yttrandefrihets- kommittén delar därför, liksom JK, Borås tingsrätts uppfattning i det ovan refererade målet att förvaltningschefens åtgärder inte ut- gjorde myndighetsutövning, varför ansvar för tjänstefel var uteslutet. Som JK har anfört innebär det förhållandet att frågan om disciplin- ansvar för kommunanställda numera regleras i kollektivavtal, och inte i lag som för statsanställda, att straffansvar för överträdelse av repressalieförbudet genom disciplinåtgärder mot anställda kan in- träda när det är fråga om statligt anställda men inte när det är fråga om kommunalt anställda. Effekten på repressalieförbudet har såvitt kommittén kunnat finna inte beaktats när det kommunala disciplin- ansvaret har reglerats på det sätt som skett. 
 Även om kollektivavtal omgärdar beslutsförfarandet vid disciplin- åtgärder, med regler som syftar till att förhindra att arbetsgivaren missbrukar sådana åtgärder, kan det uppenbarligen inte uteslutas att missbruk kan förekomma. Det kan därför enligt kommitténs mening starkt ifrågasättas om avtalsregler utgör ett tillräckligt skydd mot att disciplinåtgärder används som repressalier. 
 Yttrandefrihetskommittén anser att utgångspunkten måste vara att skyddet mot repressalier på grund av medverkan till en publi- cering i ett grundlagsskyddat medium ska vara detsamma för alla offentligt anställda. Utifrån yttrandefrihetsrättsliga utgångspunkter finns det knappast några sakliga skäl att göra skillnad mellan statligt och kommunalt anställda när det gäller skyddet mot att disciplin- åtgärder används som repressalier. Detta talar för att bestämmel- serna ändras på något sätt för att man ska uppnå en likabehandling. Det kan dock finnas skäl mot en sådan lagändring, t.ex. att regler- ingen skulle bli alltför komplicerad och att skälen för en likabehand- ling vid en samlad bedömning därför inte väger tillräckligt tungt. 
 Kommittén kommer nu att resonera kring möjliga lösningar för att uppnå en likabehandling, varefter frågan ställs om det vid en 
 235 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 samlad bedömning finns tillräckliga skäl att genomföra någon av de diskuterade lösningarna. 
 En likabehandling av statligt och kommunalt anställda i nu aktuellt hänseende kan åstadkommas på flera olika sätt, varav två framstår som rimliga att diskutera. Den ena möjligheten är att införa en sär- skild bestämmelse om straff för den som vidtar  
 disciplinåtgärder mot en kommunalt anställd  
 som har brukat sin tryck- eller yttrande- frihet eller medverkat till ett sådant bruk. Den andra möjligheten är att införa en särskild bestämmelse om straff för den som överträder repressalieförbudet som omfattar  
 alla repressalier och alla offentligt anställda personer 
 . Det första är en minimivariant som innebär att man löser just det problem som har uppkommit genom att LOA gör skillnad mellan statligt och kommunalt anställda. Det andra är en maximivariant som innefattar ett samlat grepp på repressalie- förbudet. 
  
 7.4.3.2 
  
 En särbestämmelse om disciplinåtgärder mot kommunalt anställda? 
  
 En första fråga är vilka arbetstagare som skulle omfattas av en sär- bestämmelse. Först och främst gäller det naturligtvis anställda hos kommunerna. Av 2 § LOA jämförd med 15 och 16 §§ samma lag framgår emellertid att inte heller disciplinpåföljder mot anställda hos landsting eller kommunalförbund regleras av den lagen. Inte heller någon annan lag synes reglera detta. Även beträffande an- ställda hos landsting eller kommunalförbund kan alltså den situa- tionen uppkomma att straff inte kan ådömas för disciplinåtgärder som vidtas på grund av att den anställde i ett medium som omfattas av TF eller YGL har brukat sin tryck- eller yttrandefrihet eller med- verkat till ett sådant bruk. En särskild straffbestämmelse beträff- ande kommunanställda bör därför även omfatta disciplinåtgärder mot anställda hos landsting eller kommunalförbund. Däremot bör den, till skillnad från 1 kap. 9 a § sekretesslagen, inte omfatta upp- dragstagare eftersom disciplinåtgärder inte torde kunna komma i fråga beträffande uppdragstagare (jfr Lunning, Toijer, Anställnings- skydd, 2006 s. 27 och 29). 
 Nästa fråga är vilka åtgärder som bör omfattas. Ska en bestäm- melse bara gälla sådana disciplinpåföljder som nämns i 15 § LOA (varning och löneavdrag) eller ska även andra disciplinåtgärder, såsom fråntagande av en viss arbetsuppgift, omfattas? Eftersom det 
 236 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 som här eftersträvas är likabehandling av stats- och kommun- anställda finns det inte anledning att här diskutera andra disciplin- åtgärder, såsom fråntagande av en arbetsuppgift eller förflyttning till en annan avdelning, än de som nämns i 15 § LOA. 
 Det kan här finnas anledning att även beröra avskedande och uppsägning. En första fråga är då om sådana åtgärder beträffande statligt och kommunalt anställda kan vara att betrakta som myndig- hetsutövning. Som har framgått i avsnitt 7.4.3.1 är det gemensamt för all behörig myndighetsutövning att den ytterst är grundad på lag eller annan författning och att besluten eller åtgärderna får rätts- verkningar för den enskilde i kraft av offentligrättsliga regler. 
 Regler om uppsägning från arbetsgivarens sida och om av- skedande finns i  
 7–10 
  §§ respektive  
 18–20 
  §§ lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS). Lagen gäller enligt 1 § för arbetstagare i allmän eller enskild tjänst. Den gäller i princip fullt ut för anställda i kommuner och landsting. 
  
 23  
  
 För anställda inom den statliga verk- samheten, dvs. arbetstagare hos riksdagen och dess myndigheter samt hos myndigheterna under regeringen, finns i 9 § LOA särregler beträffande det formella förfarandet vid uppsägning och avsked- ande med krav på skriftlighet för att handlingarna ska vara giltiga. Angående de materiella förutsättningarna för uppsägning eller avsked finns inga särregler i LOA. För anställda hos kommuner, landsting eller kommunalförbund gäller inga särregler enligt LOA angående uppsägning eller avsked (2 § LOA jämförd med 9 § samma lag). LAS innehåller också regler om handläggningen av tvister om giltigheten av uppsägningar eller avskedanden och om skadestånd  
 (34–39 
  §§), bl.a. för det fall att en arbetsgivare vägrar att rätta sig efter en dom varigenom en uppsägning eller ett avskedande har ogiltigförklarats. I Richards, och Roman, Förvaltningslagen, 2003, anges (s. 29) att det efter de ändringar i lagstiftningen om offentlig anställning som trätt i kraft den 1 juli 1994 inte längre finns förutsättningar att betrakta avskedande som myndighets- utövning (jfr JO 2000/01 s. 237). Av förarbetena till den nu gällande 1994 års LOA (prop. 1993/94:65 s. 93) framgår att inte heller upp- sägning anses utgöra myndighetsutövning eftersom en sådan rätts- handling grundar sig på en civilrättslig lag. 
 Avskedande och uppsägning torde således inte vara att betrakta som myndighetsutövning vare sig beträffande statligt eller kommunalt anställda. När sådana åtgärder vidtas som repressalie för att den 
  
 23  
 Lunning, Toijer, Anställningsskydd, 2006, s. 88. 
 237 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 anställde har brukat sin tryck- eller yttrandefrihet torde alltså ansvar för tjänstefel inte kunna komma i fråga. Eftersom det som här eftersträvas är likabehandling av stats- och kommunanställda när det gäller skydd mot repressalier genom en straffbestämmelse för överträdelse av repressalieförbudet, finns det inte anledning att här diskutera om uppsägning och avsked av kommunanställda bör om- fattas av en sådan straffbestämmelse. 
 En bestämmelse om straff för disciplinåtgärder mot kommunalt anställda skulle kunna placeras i en ny 11 kap. 5 § i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets- grundlagens områden (tillämpningslagen) och formuleras enligt följande: 
 Den som uppsåtligen utdelar en disciplinpåföljd till en anställd hos en kommun, ett landsting eller ett kommunalförbund på grund av att denne i en tryckt skrift, ett radioprogram eller en teknisk upp- tagning har brukat sin tryckfrihet enligt tryckfrihetsförordningen eller sin yttrandefrihet enligt yttrandefrihetsgrundlagen eller med- verkat till ett sådant bruk ska dömas till böter eller fängelse i högst ett år. 
 Regeln i 1 kap. 2 § tillämpningslagen innebär att uttrycket tryckt skrift, radioprogram och teknisk upptagning har samma innebörd som i TF och YGL. Det är alltså endast bruk av de i TF eller YGL skyddade medierna som skulle omfattas av den skisserade bestäm- melsen. Genom uttrycken brukat sin tryckfrihet enligt TF eller sin yttrandefrihet enligt YGL åstadkoms att det endast är TF:s och YGL:s materiella tillämpningsområde som skyddas. Liksom repressalieförbudet enligt TF och YGL skyddar bestämmelsen alltså endast bruk eller medverkan till bruk av den tryck- respektive yttrandefrihet som omfattas av TF respektive YGL. 
 Att det i regeln talas om bruk av tryckfriheten eller yttrande- friheten och inte om missbruk som i 1 kap. 3 § TF och 1 kap. 4 § YGL beror på att det här inte är fråga om att lägga fast TF:s och YGL:s exklusivitet som straff- och processlag – denna framgår redan av de nämnda paragraferna – utan om att straffbelägga disciplin- åtgärder som vidtas på grund av ett lagligt bruk av tryck- eller yttrandefriheten. 
 Att det talas om en disciplinpåföljd och inte om t.ex. disciplin- åtgärd beror på att avsikten med bestämmelsen skulle vara att 
 238 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 uppnå likabehandling mellan statligt och kommunalt anställda. Det finns då anledning att använda det uttryck som används i 15 § LOA. 
  
 Straffskalan  
 i den diskuterade bestämmelsen har bestämts i enlig- het med vad som gäller för överträdelse av efterforskningsförbudet. Detta innebär en skillnad i förhållande till vad som gäller för mot- svarande fall för statligt anställda eftersom straffskalan för tjänste- fel är böter eller fängelse i högst två år för normalgraden av brottet och fängelse i lägst sex månader och högst sex år för grovt brott. Både efterforskningsförbudet och repressalieförbudet utgör delar av meddelarskyddet och överträdelse av förbuden framstår som i princip likvärdiga i straffrättsligt hänseende, även om det kan finnas anledning att döma den som fullföljer sin avsikt och utdelar en repressalie hårdare än den som stannar vid att efterforska. Straff- skalorna bör därför enligt kommitténs mening överensstämma. Straffen i motsvarande fall för statligt anställda torde också hålla sig inom denna straffskala. 
 Det kan diskuteras om bestämmelsen, liksom straffbestäm- melsen om ansvar för tjänstefel, borde innehålla ett  
 undantag för ringa fall 
 . Ett skäl emot ett sådant undantag är att repressalie- förbudet är en del av meddelarskyddet som är av grundläggande betydelse för yttrandefriheten och därmed för det demokratiska statsskicket. För att inskärpa vikten av att repressalieförbudet res- pekteras kan det enligt kommitténs mening vara motiverat att även något mindre graverande fall kan föranleda i vart fall ett bötesstraff. 
 I tjänstefelsbestämmelsen (20 kap. 1 § BrB) finns visserligen ett undantag för ringa fall, vilket innebär att en del brott mot repressalieförbudet kan gå fria från straff i dag. Men den straff- bestämmelse som vi nu diskuterar omfattar bara disciplinpåföljder, dvs. varning och löneavdrag, och det torde knappast komma i fråga att använda undantaget vid så pass allvarliga repressalier. I en straff- bestämmelse av det aktuella slaget finns därför, enligt kommitténs mening, inte något behov av ett undantag för ringa fall. 
 Enligt straffbestämmelsen om tjänstefel kan vidare även den som av  
 oaktsamhet  
 vid myndighetsutövning åsidosätter vad som gäller för uppgiften fällas till ansvar (om inte gärningen är ringa). Den här diskuterade nya straffbestämmelsen innebär att oaktsamhet inte skulle vara straffbar. Detta kan tyckas innebära att möjligheten att straffa användning av disciplinåtgärder som repressalier skulle bli mindre i fråga om dem som omfattas av den nya bestämmelsen än i fråga om statligt anställda. Det är emellertid svårt att tänka sig att en disciplinpåföljd kan utdelas som repressalie av oaktsamhet, 
 239 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 dvs. det är svårt att se hur ett sådant ingripande mot någon på grund av att denne i en tryckt skrift, ett radioprogram eller en tek- nisk upptagning har brukat sin tryckfrihet enligt tryckfrihets- förordningen eller sin yttrandefrihet enligt yttrandefrihetsgrund- lagen eller medverkat till ett sådant bruk kan ske av oaktsamhet. Skillnaden i detta hänseende mellan straffsanktioneringen enligt tjänstefelsbestämmelsen till skydd för statligt anställda och en straffsanktionering enligt den här diskuterade nya bestämmelsen till skydd för anställda hos kommun, landsting eller kommunal- förbund skulle därför sakna praktisk betydelse. 
 När det gäller  
 rättegångsordningen  
 kan noteras att mål om över- trädelse av efterforskningsförbudet inte utgör tryck- eller yttrande- frihetsmål utan handläggs som vanliga brottmål vid allmän under- rätt (12 kap. 1 § och 14 kap. 5 § första stycket TF, 9 kap. 1 § och 11 kap. 1 § andra stycket YGL). Detsamma gäller mål rörande tjänste- fel bestående i överträdelse av repressalieförbudet. Kommittén anser att mål enligt den nu diskuterade bestämmelsen borde hand- läggas på samma sätt, dvs. som ett vanligt brottmål vid allmän underrätt och alltså inte som ett tryck- eller yttrandefrihetsmål vid en tryck- eller yttrandefrihetsdomstol. 
 I 9 kap. 2 § tredje stycket TF (som genom hänvisningen i 7 kap. 1 § YGL även gäller på YGL:s område) anges att JK är ensam åklagare i annat tryckfrihetsmål än mål om tryckfrihetsbrott samt i mål som annars avser brott mot en bestämmelse i TF. Av 12 kap. 1 § andra stycket TF framgår att med annat tryckfrihetsmål än mål om tryckfrihetsbrott avses mål om konfiskering och mål om an- svar eller enskilt anspråk på grund av brott av meddelare eller anskaffare enligt 7 kap. 3 § TF. 9 kap. 2 § TF fick sin nuvarande lydelse genom SFS 1976:955. Angående vad som avses med ut- trycket mål som eljest avser brott mot bestämmelse i denna för- ordning i 9 kap. 2 § tredje stycket TF angavs då följande i special- motiveringen (prop. 1975/76:204 s. 176): 
 I det nuvarande andra stycket finns en föreskrift om att JK är åklagare i fråga om annat brott mot TF än tryckfrihetsbrott. De brott som avses här är inte bara överträdelser av de bestämmelser som är med- delade angående tryckfrihetens utövning (3 kap. 5 §, 4 kap. 2 § andra stycket, 5 kap.  
 12-14 
  §§ och 6 kap. 3 § TF) utan även vissa ämbets- brott, som obehörigt hindrande av skrifts tryckning och spridning eller vägran att lämna ut allmän handling som är offentlig (SOU 1947:60 s. 261). Den 1 januari 1976 har de tidigare bestämmelserna om ämbets- brott ersatts med andra straffbestämmelser, bland vilka de som avser myndighetsmissbruk och vårdslös myndighetsutövning (20 kap. 1 § 
 240 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 brottsbalken) här kommer i fråga. JK:s befattning med de brott som jag nu har nämnt bör bestå och omfatta även överträdelse av det före- slagna efterforskningsförbudet (3 kap. 4 §). 
 Av det anförda framgår att JK är ensam åklagare i fråga om brott mot efterforskningsförbudet. Det får enligt Yttrandefrihetskom- mitténs mening även anses framgå att JK är ensam åklagare i mål om ansvar för överträdelse av repressalieförbudet. I de fallen finns straffbestämmelserna visserligen inte i TF eller YGL utan i tjänste- felsbestämmelsen respektive i den här diskuterade nya bestämmelsen i tillämpningslagen, men repressalieförbudet finns i grundlagarna och överträdelse av det får därför anses vara ett sådant brott mot bestämmelse i denna förordning som avses i 9 kap. 2 § tredje stycket TF. 
 Att JK är ensam åklagare i mål om överträdelse av repressalie- förbudet innebär emellertid inte att JO:s åtalsrätt är inskränkt. Det sista ledet i 9 kap. 2 § tredje stycket TF utgör en erinran om detta (prop. 1975/76:204 s. 176 f.). Enligt 6 § andra stycket lagen (1986:765) med instruktion för Riksdagens ombudsmän får JO väcka åtal mot en befattningshavare som genom att åsidosätta vad som åligger honom i tjänsten eller uppdraget har begått någon annan brottslig gärning än tryckfrihetsbrott eller yttrandefrihetsbrott. 
 Här kan slutligen noteras att det i specialmotiveringen till 9 kap. 2 § TF anges att även en polismyndighet och allmän åklagare bör kunna inleda förundersökning i fråga om de brott som avses i paragrafens tredje stycke (a. prop. s. 176). När det blir klart att målet rör överträdelse av repressalieförbudet och således JK enligt vad som har sagts ovan är ensam åklagare, ska JK inträda som för- undersökningsledare. 
  
 7.4.3.3 
  
 En bestämmelse som omfattar alla repressalier och alla offentligt anställda personer? 
  
 De bestämmelser som vid sidan om repressalieförbudet stödjer meddelarfriheten är reglerna om anonymitetsskydd (tystnadsplikt) och efterforskningsförbud. Som tidigare har sagts är brott mot dessa bestämmelser straffreglerade i TF och YGL, varvid straff- bestämmelserna är generellt avfattade. De gör sålunda inte någon skillnad mellan olika slags överträdelser, inte heller någon skillnad beroende på vem som utsätts för brottet. Detta kan tala för att även en straffbestämmelse om överträdelse av repressalieförbudet ges en 
 241 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 generell avfattning. Den kunde i så fall placeras antingen i TF och YGL – som är fallet med straffbestämmelserna om brott mot tyst- nadsplikten och brott mot efterforskningsförbudet – eller i tillämp- ningslagen. Det mest närliggande från systematisk synpunkt är uppenbarligen att placera en sådan generell bestämmelse i grund- lagarna. 
 En generellt avfattad straffbestämmelse kan knappast innehålla uttrycket repressalieförbudet eller hänvisa till den relativt oklara bestämmelse i TF som i dag anses innefatta ett sådant förbud, dvs. 1 kap. 3 §. Då skulle straffbestämmelsen bli alltför oklar. Det gäller särskilt som den inte kan inrymma en begränsning till myndighets- utövning; syftet med bestämmelsen skulle ju vara att komma ifrån denna begränsning eftersom den medför att statsanställda och kommunanställda inte behandlas lika. Det fordras sålunda att repressalieförbudet preciseras ungefär på samma sätt som gäller för efterforskningsförbudet i dag (se 3 kap. 4 § TF). En sådan preci- sering skulle kunna tas in i ett andra stycke i den paragrafen. Preci- seringen innebär visserligen delvis en upprepning av bestämmelsen i 1 kap. 3 § TF, men denna innehåller i första hand den s.k. exklu- sivitetsprincipen och det skadar inte att repressalieförbudet i TF uttrycks tydligare. Det gäller inte minst med hänsyn till att detta har fått sitt innehåll i allt väsentligt genom praxis. 
 Bestämmelserna skulle sålunda kunna utformas enligt följande (här diskuterade ändringar är kursiverade). 
 Preciseringen av repressalieförbudet i ett nytt andra stycke i 3 kap. 4 § TF: 
 Myndighet eller annat allmänt organ må ej efterforska författaren till framställning som införts eller varit avsedd att införas i tryckt skrift, den som utgivit eller avsett att utgiva framställning i sådan skrift eller den som lämnat meddelande enligt 1 kap. 1 § tredje stycket, i vidare mån än som erfordras för åtal eller annat ingripande mot honom som ej står i strid med denna förord- ning. Får efterforskning förekomma,  
 ska  
 därvid beaktas den i 3 § angivna tystnadsplikten. 
 Inte heller får en myndighet eller ett annat allmänt organ ingripa mot någon för att han eller hon i en tryckt skrift har brukat sin tryckfrihet eller medverkat till ett sådant bruk. 
 242 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 Straffbestämmelsen i ett nytt tredje stycke i 3 kap. 5 § TF: 
 Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet mot författarens eller, i fall som avses i 1 §, mot utgivarens eller meddelarens vilja på tryckt skrift sätter ut dennes namn, pseudonym eller signatur eller åsidosätter sin tystnadsplikt enligt 3 §, döms till böter eller fängelse i högst ett år. Till samma straff döms den som upp- såtligen eller av oaktsamhet på skriften såsom författare, utgivare eller meddelare sätter ut namnet på eller pseudonym eller signa- turen för annan person än den verkliga författaren, utgivaren eller meddelaren. 
 För efterforskning i strid med 4 §  
 första stycket  
 första meningen döms, om efterforskningen har skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst ett år. 
 För uppsåtligt brott mot repressalieförbudet i 4 § andra stycket döms till böter eller fängelse i högst ett år. I ringa fall ska dock inte dömas till ansvar. 
 Allmänt åtal för brott som avses i första stycket må väckas endast om målsäganden anmält brottet till åtal. 
 I YGL skulle på motsvarande sätt en uttrycklig regel om repressalie- förbud kunna införas i ett nytt tredje stycke i 2 kap. 4 § enligt följ- ande: 
 Ingen myndighet eller annat allmänt organ får efterforska 
  
 1. 
  
 upphovsmannen till en framställning som har offentlig- gjorts eller varit avsedd att offentliggöras i ett radioprogram eller en teknisk upptagning eller den som har framträtt i en sådan framställning, 
  
 2. 
  
 den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en framställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning, eller 
  
 3. 
  
 den som har lämnat uppgifter enligt 1 kap. 2 §. 
  
 Förbudet hindrar inte efterforskning i fall då denna grundlag medger åtal eller annat ingripande. I sådana fall  
 ska  
 dock den i 3 § angivna tystnadsplikten beaktas. 
 Inte heller får en myndighet eller ett annat allmänt organ ingripa mot någon för att han eller hon i ett radioprogram eller en teknisk upptagning har brukat sin yttrandefrihet eller medverkat till ett sådant bruk. 
 243 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 En ny straffbestämmelse kunde placeras i ett nytt tredje stycke i 2 kap. 5 § YGL: 
 Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot sin tyst- nadsplikt enligt 3 §  
 ska  
 dömas till böter eller fängelse i högst ett år. Detsamma gäller den som i ett radioprogram eller en teknisk upptagning uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar felaktiga upp- gifter om vem som är framställningens upphovsman eller har tillhandahållit den för offentliggörande, vem som framträder i den eller vem som har lämnat uppgifter i den. 
 För efterforskning i strid med 4 §  
 första och andra stycket  
 döms, om efterforskningen har skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst ett år. 
 För uppsåtligt brott mot repressalieförbudet i 4 § tredje stycket döms till böter eller fängelse i högst ett år. I ringa fall ska dock inte dömas till ansvar. 
 Allmänt åtal för brott som avses i första stycket får väckas endast om målsäganden har anmält brottet till åtal. 
 Att det i reglerna om repressalieförbud talas om  
 bruk  
 av tryckfri- heten eller yttrandefriheten och inte om  
 missbruk  
 som i 1 kap. 3 § TF och 1 kap. 4 § YGL beror på att det här inte är fråga om att lägga fast TF:s och YGL:s exklusivitet som straff- och processlag – denna framgår redan av de nämnda paragraferna – utan om att straffbelägga åtgärder som vidtas mot meddelare m.fl. på grund av ett lagligt bruk av tryck- eller yttrandefriheten (jfr avsnitt 7.4.3.2). 
 I de skisserade bestämmelserna om repressalieförbud används uttrycket ingripa mot för det som blir otillåtet. Enligt gällande praxis anses som tidigare sagts alla negativa åtgärder vara otillåtna, varvid de dock kan straffas bara om de utgör myndighetsutövning. Avsikten är att ingripa mot ska inrymma alla negativa åtgärder, t.ex. disciplinpåföljd, avsked, uppsägning, fråntagande av arbets- uppgifter, utebliven löneförhöjning osv. Även t.ex. utfrysning på arbetsplatsen skulle omfattas, fastän det självfallet blir svårt att bevisa att det i ett sådant fall är fråga om ett ingripande för ut- nyttjande av tryck- eller yttrandefriheten. Att det uppkommer bevissvårigheter bör inte i sig vara ett skäl att avstå från kriminali- sering. Viktigt är dock naturligtvis att det inte ådöms något straff utan att det är fullt klarlagt att det verkligen är fråga om ett straff- bart agerande. 
 244 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 Ett undantag har gjorts för ringa fall. Det beror på att mindre allvarliga åtgärder inte bör bestraffas. Det kan t.ex. röra sig om en kortvarig förflyttning från ett tjänsterum till ett annat eller från- tagande av viss beslutsbehörighet under några dagar. Ett undantag för ringa fall ter sig nödvändigt om det nu gällande kravet på myndighetsutövning slopas. 
 De nu diskuterade straffbestämmelserna kan kritiseras för att inte klart ange vilka förfaranden som är straffbara. Detta får dock mindre betydelse på grund av undantaget för ringa fall. Även kravet på uppsåt verkar i denna riktning. 
 Att kravet på myndighetsutövning slopas innebär naturligtvis en betydande utvidgning av det straffbara området. Det skulle fort- sättningsvis krävas enbart att åtgärden har företagits av en före- trädare för en myndighet eller ett annat allmänt organ och att den har varit föranledd av medverkan till publicering i ett grundlags- skyddat medium. Utvidgningen är knappast i sig någon nackdel, snarare tvärtom. Det innebär en förstärkning av meddelarskyddet och är på så sätt positivt. Kravet på myndighetsutövning framstår också som delvis irrelevant när det handlar om åtgärder mot en anställd. Då kan ju en negativ åtgärd vara väl så allvarlig även om den inte alls handlar om myndighetsutövning. Med ett undantag för ringa fall blir det inte heller fråga om att straffa annat än det som verkligen framstår som straffvärt. 
 De diskuterade nya bestämmelserna skulle inte innebära någon ändring i fråga om vilka åtgärder som är förbjudna enligt repressalie- förbudet, utan de skulle enbart innebära att förbudet blir straff- sanktionerat i större utsträckning än i dag. Detta skulle delvis innebära en återgång till vad som gällde i fråga om överträdelse av repressalieförbudet före 1975 års ämbetsansvarsreform. Fram till den 1 januari 1976 hade ju varje fel eller försummelse i tjänsten kunnat leda till ansvar för tjänstefel. 
 När det gäller straffskalan, oaktsamhetsbrott, rättegångsordning och åtalsbehörighet hänvisas till det som har sagts i avsnitt 7.4.3.2. 
  
 7.4.3.4 
  
 Skäl för och emot de diskuterade lösningarna 
  
 Båda de nu presenterade möjliga lagändringarna innebär att det problem som kommittén har fått i uppdrag att överväga blir löst. Kommunanställda kommer att i praktiken (se avsnitt 7.4.3.2) få samma skydd mot brott mot repressalieförbudet som statsanställda. 
 245 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 Frågan är då vilka fördelar och nackdelar som finns i övrigt med de båda lösningarna. 
 Från  
 systematisk  
 synpunkt är det sistnämnda förslaget klart att föredra. Som tidigare har framhållits är övriga bestämmelser som stödjer meddelarfriheten – anonymitetsskyddet och efterforsknings- förbudet – straffsanktionerade i grundlagarna. Repressalieförbudet är en bestämmelse av samma slag, vilket talar för att även detta förbud straffsanktioneras i TF och YGL. Det första alternativet skulle innebära den nyordningen att en straffbestämmelse läggs i tillämpningslagen, vilket kan vara svårt att förklara på annat sätt än att en sådan bestämmelse avser ett speciellt fall. En sådan sär- reglering kan också te sig mindre lämplig av den anledningen att den utgår från den skillnad som LOA skapar i stället för vad som är en lämplig reglering av yttrandefriheten. 
 Om man utgår från  
 det praktiska behovet  
 synes däremot det förstnämnda alternativet vara att föredra. Något egentligt lagstift- ningsbehov vid sidan av det som Boråsmålet påvisar har inte fram- kommit, vilket talar för en reglering som åtgärdar det akuta problemet och inget mer. Den omständigheten att kommittén i sitt fortsatta arbete ska överväga en omläggning av lagstiftningen om yttrande- frihet är också ett skäl att inte nu genomföra principiella föränd- ringar i de existerande lagarna. 
 Mot det sistnämnda kan anföras att regleringen av repressalie- förbudet saknar egentligt samband med frågan om yttrandefrihets- regleringen bör vara teknikoberoende eller inte. Det råder ingen tvekan om att repressalieförbudet ska bestå och också vara straff- sanktionerat. Det aktuella lagstiftningsbehovet är alltså  
 långsiktigt 
 , vilket talar för att det ges en så bestående lösning som möjligt. Det talar i sin tur för den mera generella reglering som finns i den andra lösningen (avsnitt 7.4.3.3). 
 Denna kan kritiseras för att vara obestämd i fråga om vilka ingripanden som blir straffbara som överträdelser av repressalie- förbudet. Detta får dock mindre betydelse på grund av undantaget för ringa fall. Även kravet på uppsåt verkar i denna riktning. Det kan för övrigt noteras att dagens straffsanktionering av repressalie- förbudet genom tjänstefelsbestämmelsen knappast heller ger klart besked om vilka åtgärder som är straffbara som överträdelser av repressalieförbudet. 
 En fördel med den nu diskuterade lösningen i förhållande till gällande ordning är att man inte längre skulle behöva tillämpa tjänstefelsbestämmelsen med dess krav på myndighetsutövning på 
 246 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 överträdelser av repressalieförbudet. Som har nämnts i avsnitt 7.4.3.3 framstår ju kravet på myndighetsutövning som delvis irrelevant när det handlar om åtgärder mot en anställd. En annan fördel med den nu diskuterade lösningen är att den innebär att alla offentligt an- ställda behandlas lika och faller in under samma regler. Den innebär också att det genom praxis utvecklade repressalieförbudet kommer till klarare uttryck i grundlagarna än vad som är fallet i dag. 
  
 7.4.3.5 
  
 Yttrandefrihetskommitténs slutsats 
  
 Som har angetts i avsnitt 7.4.3.1 anser Yttrandefrihetskommittén att utgångspunkten måste vara att skyddet för repressalier på grund av medverkan i ett grundlagsskyddat medium ska vara detsamma för alla offentligt anställda. Genom domen i  
 Borås-fallet 
  har det klarlagts att repressalier i form av disciplinåtgärder mot kommun- anställda inte kan föranleda straffansvar. Trots att det endast har varit fråga om detta och möjligen ytterligare något fall i praktiken anser Yttrandefrihetskommittén att intresset av att säkerställa kommunanställdas tryck- och yttrandefrihet väger så tungt att en lagändring är motiverad. Av de skäl som har anförts i avsnitt 7.4.3.4 bör enligt kommitténs mening den lösning som diskuteras i av- snitt 7.4.3.3 väljas. Yttrandefrihetskommittén föreslår alltså att repressalieförbudet formuleras uttryckligen i en ny regel i TF res- pektive YGL och att en straffbestämmelse som hänvisar till den nya regeln införs i vardera grundlagen. 
  
 7.5 
  
 Straffsanktionering av efterforsknings- och repressalieförbuden när det är fråga om meddelarfrihet enligt 1 kap. 9 a § sekretesslagen för anställda och uppdragstagare i kommunala bolag m.m. 
  
 Yttrandefrihetskommitténs bedömning:  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden bör om möjligt vara straffsanktionerade på samma sätt när det är fråga om efterforskning av och ingrip- anden mot anställda i sådana organ och bolag m.m. som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen som när det är fråga om offentligt anställda. 
  
 247 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 Yttrandefrihetskommitténs förslag:  
 I punkten om efterforsk- ningsförbud i 1 kap. 9 a § sekretesslagen görs ett tillägg som klargör att efterforskningförbudet enligt den bestämmelsen har samma innebörd som efterforskningsförbudet enligt TF och YGL. En ny punkt med en hänvisning till TF:s och YGL:s straff- bestämmelser för överträdelse av efterforskningsförbudet förs in i 1 kap. 9 a § sekretesslagen. 
  
 I punkten 2 i 1 kap. 9 a § sekretesslagen görs ett tillägg som innebär en hänvisning till de i avsnitt 7.4.3.5 föreslagna nya ut- tryckliga reglerna i TF och YGL om repressalieförbud. En ny punkt 3 som hänvisar till de föreslagna nya reglerna om straff för överträdelse av repressalieförbudet förs också in i 1 kap. 9 a § sekretesslagen. 
 Genom ändringarna kommer efterforsknings- och repressalie- förbuden att ha samma innebörd och vara straffsanktionerade på samma sätt till skydd för anställda i sådana organ och bolag m.m. som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen som till skydd för offentligt anställda. 
  
 7.5.1 
  
 Närmare om problemet 
  
 I sekretesslagen finns regler om att TF:s bestämmelser om rätt att ta del av allmänna handlingar också gäller handlingar hos andra än myndigheter. Det gäller dels handlingar hos de organ som handhar myndighetsutövning mot enskilda och som anges i bilagan till lagen, i den mån handlingarna hör till den verksamhet som nämns där (1 kap. 8 § andra stycket sekretesslagen), dels handlingar hos aktie- bolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser där kom- muner, landsting eller kommunalförbund utövar ett rättsligt bestäm- mande inflytande (1 kap. 9 § sekretesslagen). 
 Den 1 juli 2006 infördes en bestämmelse i sekretesslagen, 1 kap. 9 a §, som syftar till att klargöra vad som gäller till skydd för meddelare inom kommunala företag och sådana organ som handhar myndighetsutövning mot enskilda som anges i bilagan till sekretess- lagen. Bestämmelsen anger att TF:s och YGL:s regler om rätt att lämna uppgifter för offentliggörande, om förbud mot att ingripa mot missbruk av tryckfriheten eller yttrandefriheten eller med- verkan till sådant missbruk och om förbud mot att efterforska upphovsman eller meddelare gäller i förhållandet mellan å ena sidan 
 248 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 sådana organ och företag som nyss nämnts och å andra sidan deras anställda och uppdragstagare. 
 I propositionen angavs 
  
 24  
  
 att bestämmelsen inte avses omfatta straffbestämmelserna för brott mot efterforskningsförbudet i 3 kap. 5 § andra stycket TF och 2 kap. 5 § andra stycket YGL. Efter- forskningsförbudet är alltså inte straffrättsligt sanktionerat i fråga om de här avsedda organen och kommunala företagen. Det angavs i propositionen också att tjänstefelsbestämmelsen, som delvis sank- tionerar brott mot de grundlagsreglerade förbuden mot repressalier, aldrig kan bli tillämplig för de aktuella organen eftersom åtgärder som ett sådant vidtar mot en anställd inte kan utgöra myndighets- utövning. Inte heller repressalieförbudet är alltså straffsanktionerat i fråga om dessa organ. Regeringen angav i propositionen 
  
 25  
  
 att frågan om hur efterforsknings- och repressalieförbuden i den nya regeln borde straffsanktioneras lämpligen kunde övervägas i sam- band med att sanktionsbestämmelserna för överträdelser av för- buden i TF och YGL ses över. 
  
 7.5.2 
  
 Överväganden 
  
 7.5.2.1 
  
 Efterforskningsförbudet 
  
 Syftet med införandet av 1 kap. 9 a § sekretesslagen var att så långt möjligt jämställa meddelarskyddet för anställda i sådana organ som handhar myndighetsutövning mot enskilda och anställda i sådana bolag m.m. där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt be- stämmande inflytande med det meddelarskydd som gäller för offent- ligt anställda. Yttrandefrihetskommittén anser därför att efter- forsknings- och repressalieförbuden om möjligt bör vara straff- sanktionerade på samma sätt när det är fråga om ingripanden mot anställda i sådana organ och bolag m.m. som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen som när det är fråga om ingripanden mot offentligt anställda. 
 I fråga om efterforskningsförbudet kan detta åstadkommas genom att bestämmelsen i 1 kap. 9 a § sekretesslagen ändras enligt följande (ändringarna är kursiverade): 
 I förhållandet mellan å ena sidan sådana organ som avses i 8 § andra stycket, i fråga om den verksamhet som anges i bilagan till 
  
 24 
  
 Prop. 2005/06:162 s. 17. 
  
 25 
  
 Prop. 2005/06:162 s. 18. 
  
 249 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 denna lag, eller sådana organ som avses i 9 § och å andra sidan deras anställda och uppdragstagare enligt 6 § gäller vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrund- lagen om 
  
 1. 
  
 rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentlig- görande, 
  
 2. 
  
 förbud mot att ingripa mot missbruk av tryckfriheten eller yttrandefriheten eller medverkan till sådant missbruk, 
  
 3. 
  
 förbud mot att efterforska upphovsman eller meddelare 
  
 och 
  
 4. 
  
 straff för överträdelse av förbudet enligt 3. 
  
 Vad som sägs i första stycket om anställda och uppdrags- tagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direk- tör, styrelseledamot eller styrelsesuppleant i organet. 
 Det kan noteras att lydelsen av 1 kap. 9 a § första stycket 3 sekre- tesslagen synes innebära att straffansvaret för företrädare för sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen endast avser efterforskning av upphovsmän eller meddelare, medan straffansvaret enligt TF eller YGL för företrädare för myndigheter även avser efterforskning av den som har utgett eller avsett att utge en tryckt skrift (3 kap. 4 § TF), den som har framträtt i en framställning som skyddas av YGL och den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en sådan framställning för offentliggörande (2 kap. 4 § YGL). I författningskommentaren till 1 kap. 9 a § sekretesslagen anges dock att paragrafen innebär att grundlagarnas förbud mot att efterforska och ingripa mot den som har utnyttjat sin meddelar- frihet eller medverkat till en grundlagsskyddad framställning ska gälla (prop. 2005/06:162 s. 19). Det får därmed anses framgå att efterforskningsförbudet enligt 1 kap. 9 a § sekretesslagen avsetts ha samma innebörd som efterforskningsförbudet i TF och YGL. För att i lagtexten klargöra att så är fallet kan ett tillägg göras i punkten 3 med de personkategorier som har utelämnats i nu gällande lydelse. Genom ett sådant tillägg blir det också klarlagt att straff- sanktioneringen av efterforskningsförbudet har samma omfattning till skydd för anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen som förbudet i punkt 3. Med det nu nämnda klargörandet av efterforskningsförbudets omfattning skulle 1 kap. 9 a § sekretesslagen få följande lydelse: 
 250 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 I förhållandet mellan å ena sidan sådana organ som avses i 8 § andra stycket, i fråga om den verksamhet som anges i bilagan till denna lag, eller sådana organ som avses i 9 § och å andra sidan deras anställda och uppdragstagare enligt 6 § gäller vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrund- lagen om 
  
 1. 
  
 rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offent- liggörande, 
  
 2. 
  
 förbud mot att ingripa mot missbruk av tryckfriheten eller yttrandefriheten eller medverkan till sådant missbruk, 
  
 3. 
  
 förbud mot att efterforska upphovsman, meddelare,  
  
 den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en fram- ställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning och den som har framträtt i en sådan framställning samt 
  
 4. 
  
 straff för överträdelse av förbudet enligt 3. 
  
 Vad som sägs i första stycket om anställda och uppdrags- tagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direk- tör, styrelseledamot eller styrelsesuppleant i organet. 
 Vid införandet av 1 kap. 9 a § sekretesslagen angav regeringen i propositionen att det enligt dess uppfattning inte var lämpligt att genom en hänvisning i vanlig lag utsträcka tillämpningsområdet för de straffbud som finns i TF och YGL. 
  
 26  
  
 Yttrandefrihetskommittén anser för sin del att det inte bör finnas något hinder mot att genom hänvisning till straffbuden i TF och YGL straffsanktionera det förbud mot efterforskning som gäller till skydd för anställda i vissa organ och bolag. Meddelarfriheten och efterforskningsförbudet till skydd för anställda i dessa organ och bolag gäller ju till följd av den särskilda bestämmelsen i 1 kap. 9 a § sekretesslagen, som hänvisar till TF och YGL. Den nya hänvisningen till straffbestämmelserna i TF och YGL innebär alltså inte någon utvidgning i vanlig lag av vad som är straffbart i fråga om det som enligt TF:s och YGL:s regler  
 faller in under grundlagsskyddet 
 , utan enbart att det förbud mot efterforskning som enligt 1 kap. 9 a § sekretesslagen gäller till skydd för anställda i vissa organ och bolag straffsanktioneras  
 på samma sätt  
 som det förbud mot efterforskning som gäller till skydd för offentligt anställda enligt TF:s och YGL:s regler. 
  
 26  
 Prop. 2005/06:162 s. 17. 
 251 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 7.5.2.2 
  
 Repressalieförbudet 
  
 Utgångspunkter 
 I fråga om straff för överträdelse av repressalieförbudet är problemet mera komplicerat. Som har nämnts i avsnitt 7.5.1 angavs det i propositionen angående införande av 1 kap. 9 a § sekretesslagen att tjänstefelsbestämmelsen, som delvis sanktionerar brott mot de grund- lagsreglerade förbuden mot repressalier, aldrig kan bli tillämplig för de aktuella organen eftersom åtgärder som ett sådant vidtar mot en anställd inte kan utgöra myndighetsutövning (prop. 2005/06:162 s. 17). Myndighetsutövning har visserligen överlåtits till dessa organ och bolag, men deras åtgärder mot de anställda kan – också enligt Yttrandefrihetskommitténs mening – inte anses som myndighets- utövning ens om åtgärderna avser t.ex. en disciplinåtgärd för agerande av den anställde inom ramen för organets eller bolagets myndig- hetsutövning. Organen och bolagen är ju privaträttsliga subjekt och LOA är inte tillämplig på dessa organs och bolags anställda. Åtgärder som uppsägning, avskedande och disciplinåtgärder är alltså inte offentligrättsligt reglerade för dessa organ och bolag, och verksamheten i organen och bolagen avser endast delvis myndig- hetsutövning. Yttrandefrihetskommittén delar alltså uppfattningen att tjänstefelsbestämmelsen inte är tillämplig. Repressalieförbudet är således i fråga om dessa organ och bolag inte straffsanktionerat över huvud taget. 
 När det gäller repressalieförbudets omfattning i fråga om anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen kan noteras att det i förarbetena till införandet av bestämmelsen anges (prop. 2005/06:162 s. 19): 
 Genom den föreslagna paragrafen skall reglerna i tryckfrihetsförord- ningen och yttrandefrihetsgrundlagen om rätt att lämna meddelanden avsedda för publicering och att medverka till framställningar i grund- lagsskyddade medier gälla  Även grundlagarnas bestämmelser om förbud mot att efterforska och ingripa mot den som har utnyttjat sin meddelarfrihet eller medverkat till en grundlagsskyddad framställning skall gälla. 
 Att medverkande nämns får enligt kommitténs mening tolkas så att hänvisningen till grundlagarnas repressalieförbud i 1 kap. 9 a § första stycket 2 sekretesslagen innebär att ett repressalieförbud gäller inte enbart till skydd för anställda eller uppdragstagare i de aktuella bolagen eller organen som har lämnat ett meddelande, utan också 
 252 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 till skydd för anställda eller uppdragstagare som har medverkat till en grundlagsskyddad framställning i egenskap av utgivare eller annan ansvarig eller på annat sätt. 
 Som har nämnts i avsnitt 7.5.2.1 anser Yttrandefrihetskommittén att efterforsknings- och repressalieförbuden om möjligt bör vara straffsanktionerade på samma sätt när det är fråga om ingripanden mot anställda i sådana organ och bolag m.m. som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen som när det är fråga om ingripanden mot offentligt anställda. 
 Förslag 
 Om den ändring i fråga om repressalieförbudet som kommittén har föreslagit i avsnitt 7.4.3.5 genomförs kan likabehandling i fråga om straffsanktionering av repressalieförbudet åstadkommas till skydd för anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekre- tesslagen genom en hänvisning i den bestämmelsen till reglerna i TF och YGL. Detta kan ske enligt följande. (Ändringar föranledda av övervägandena här är kursiverade. De i avsnitt 7.5.2.1 föreslagna ändringarna har också tagits med här.): 
 I förhållandet mellan å ena sidan sådana organ som avses i 8 § andra stycket, i fråga om den verksamhet som anges i bilagan till denna lag, eller sådana organ som avses i 9 § och å andra sidan deras anställda och uppdragstagare enligt 6 § gäller vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrund- lagen om 
  
 1. 
  
 rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentlig- görande, 
  
 2. 
  
 förbud mot att ingripa mot  
  
 bruk eller  
 missbruk av tryckfri- heten eller yttrandefriheten eller medverkan till sådant  
 bruk eller  
 missbruk, 
  
 3. 
  
 straff för överträdelse av förbudet enligt 2, 
  
 4. 
  
 förbud mot att efterforska upphovsman, meddelare, den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en framställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning och den som har framträtt i en sådan fram- ställning samt 
  
 5. 
  
 straff för överträdelse av förbudet enligt  
  
 4 
 . 
 253 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 Vad som sägs i första stycket om anställda och uppdrags- tagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direk- tör, styrelseledamot eller styrelsesuppleant i organet. 
 Andra tänkbara lösningar 
 Man kan ha olika uppfattningar om det lämpliga i att genomföra den grundlagsändring i fråga om repressalieförbudet och straff- sanktioneringen därav som kommittén föreslår i avsnitt 7.4.3.5. För att bidra till diskussionen även för det fall lagstiftaren inte skulle dela kommitténs uppfattning diskuterar kommittén här ytterligare några tänkbara alternativ till lösning av frågan om straffsank- tionering av repressalieförbudet till skydd för anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen. 
 Alternativ A – en bestämmelse motsvarande den om tjänstefel 
 Man kan fråga sig om en straffsanktionering av repressalieförbudet som motsvarar vad som gäller till skydd för offentligt anställda enligt tjänstefelsbestämmelsen kan åstadkommas genom en särskild regel. Man skulle kanske kunna föra in en sådan regel som ett nytt tredje stycke i 1 kap. 9 a § sekretesslagen och utforma den efter förebild av tjänstefelsbestämmelsen. Bestämmelsen, här kallad  
 alter- nativ A 
 , skulle då få följande lydelse. (Tillägg föranledda av över- vägandena angående straffsanktionering av repressalieförbudet är kursiverade. De i avsnitt 7.5.2.1 föreslagna ändringarna har också tagits med här.): 
 I förhållandet mellan å ena sidan sådana organ som avses i 8 § andra stycket, i fråga om den verksamhet som anges i bilagan till denna lag, eller sådana organ som avses i 9 § och å andra sidan deras anställda och uppdragstagare enligt 6 § gäller vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrund- lagen om 
  
 1. 
  
 rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentlig- görande, 
  
 2. 
  
 förbud mot att ingripa mot missbruk av tryckfriheten eller yttrandefriheten eller medverkan till sådant missbruk, 
  
 3. 
  
 förbud mot att efterforska upphovsman, meddelare, den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, 
  
 254 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en fram- ställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning och den som har framträtt i en sådan framställning samt 
 4. straff för överträdelse av förbudet enligt 3. 
 Vad som sägs i första stycket om anställda och uppdrags- tagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direk- tör, styrelseledamot eller styrelsesuppleant i organet. 
 Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet, genom en åtgärd som motsvarar en sådan åtgärd som har företagits vid myndighets- utövning enligt 20 kap. 1 § brottsbalken, bryter mot förbudet enligt första stycket 2 ska dömas till böter eller fängelse i högst två år. Om gärningen är att anse som ringa ska inte dömas till ansvar. Om brottet har begåtts uppsåtligen och är att anse som grovt ska dömas till fängelse, lägst sex månader och högst sex år. Vid bedömande av om brottet är grovt ska särskilt beaktas om gärningsmannen all- varligt har missbrukat sin ställning eller om gärningen för någon enskild eller det allmänna har medfört allvarligt förfång eller otill- börlig förmån som är betydande. 
 Bestämmelsen har alltså utformats efter förebild av tjänstefelsbestäm- melsen i 20 kap. 1 §  
 första–andra 
  styckena BrB. Det saknas anled- ning att i detta sammanhang ha motsvarigheter till 20 kap. 1 §  
 tredje–fjärde 
  styckena BrB om ansvarsfrihet för den som är leda- mot av en beslutande statlig eller kommunal församling respektive om att paragrafen inte tillämpas om gärningen är belagd med straff enligt någon annan bestämmelse. 
 Syftet med den nu diskuterade regeln skulle vara att de åtgärder som enligt gällande rätt utgör straffbara överträdelser av repressalie- förbudet när de vidtas mot statligt anställda skulle bli straffbara överträdelser av repressalieförbudet även när de vidtas mot anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen. Till skillnad från vad som enligt tjänstefelsbestämmelsen krävs för straffbarhet i fråga om åtgärder mot statligt anställda kan dock i fråga om åtgärder mot anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen inte krävas att åtgärden har företagits  
 vid myndighetsutövning 
 . Anledningen till detta är, som nämnts i avsnitt 7.5.1, att åtgärder som ett sådant organ eller bolag vidtar mot de anställda inte kan utgöra myndighetsutövning. Organen och bolagen är ju privaträttsliga subjekt. För att undvika att åt- gärder mot statligt anställda som inte är straffbara på grund av att 
 255 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 de inte har företagits vid myndighetsutövning blir straffbara när de vidtas mot anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen måste alltså krävas att åtgärden  
 motsvarar  
 en sådan åtgärd som har företagits vid myndighetsutövning enligt 20 kap. 1 § BrB. Detta innebär emellertid, som strax ska framgå, en oöverkomlig svårighet med den här diskuterade regleringen. 
 Man skulle ju vara tvungen att bedöma om en åtgärd som har vidtagits gentemot anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen hade varit att anse som företagen vid myndighetsutövning om den hade vidtagits mot anställda i en myn- dighet eller ett annat offentlig organ. Det är inte möjligt att göra en sådan bedömning eftersom frågan huruvida en åtgärd har företagits vid myndighetsutövning är beroende av om och i så fall i vilken lag frågan regleras. Detta är i sin tur ofta beroende av vilket organ som är aktören. Så t.ex. är ju enligt vad som framgått i avsnitt 7.4.3.1 disciplinåtgärder mot kommunanställda inte att anse som företagna vid myndighetsutövning eftersom de inte regleras i offentligrättslig lagstiftning, medan sådana åtgärder mot statligt anställda är att anse som företagna vid myndighetsutövning eftersom de regleras i sådan lagstiftning. Det är alltså inte möjligt att lösa problemet med straff- sanktionering av repressalieförbudet i 1 kap. 9 a § sekretesslagen på det sätt som nu har diskuterats. 
 Alternativ B – en bestämmelse om straff för disciplinpåföljder mot anställda i kommunala bolag m.fl. 
 Ett annat angreppssätt skulle kanske kunna vara att, till skydd för anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretess- lagen, konstruera en mera begränsad straffbestämmelse, som ut- tryckligen anger vilka åtgärder som är straffbara  
 (alternativ B). 
  
 Av bl.a. JO:s och JK:s praxis framgår att en mängd olika åt- gärder har ansetts utgöra överträdelser av repressalieförbudet. Det är svårt att i en straffbestämmelse täcka in alla dessa åtgärder. För att åstadkomma en straffrättsligt stringent bestämmelse skulle man kunna begränsa den till att gälla de åtgärder som är viktigast att motverka. I så fall skulle man kunna nämna avskedande, uppsäg- ning och disciplinpåföljder. Som har framgått i avsnitt 7.4.3.2 torde emellertid avskedande och uppsägning inte kunna föranleda ansvar för tjänstefel när sådana åtgärder används som repressalie mot en statligt eller kommunalt anställd. Eftersom det, som framgått ovan 
 256 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 under Utgångspunkter, i princip saknas anledning att behandla de här aktuella organen och företagen annorlunda än myndigheter, bör en regel av det slag som nu diskuteras omfatta endast discip- linpåföljder. Med disciplinpåföljder avses då varning och löne- avdrag, jfr 15 § LOA. En sådan regel skulle kunna föras in i 11 kap. 5 § tillämpningslagen, där den skulle passa bättre än i grundlagarna eftersom den enbart handlar om vissa företag och organ. För det fall man skulle vilja införa en sådan bestämmelse som har disku- terats i avsnitt 7.4.3.2 kan bestämmelsen tas in i anslutning till den. Ovan har dock kommittén valt att inte lägga fram något sådant förslag, varför en bestämmelse enbart skulle handla om de nu aktuella organen och företagen. En hänvisning till en sådan bestäm- melse skulle kunna göras i ett nytt tredje stycke i 1 kap. 9 a § sekretesslagen enligt följande (tillägg föranledda av övervägandena angående straffsanktionering av repressalieförbudet är kursiverade och de i avsnitt 7.5.2.1 föreslagna ändringarna också medtagna här): 
 1 kap. 9 a § sekretesslagen 
 I förhållandet mellan å ena sidan sådana organ som avses i 8 § andra stycket, i fråga om den verksamhet som anges i bilagan till denna lag, eller sådana organ som avses i 9 § och å andra sidan deras anställda och uppdragstagare enligt 6 § gäller vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrund- lagen om 
  
 1. 
  
 rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentlig- görande, 
  
 2. 
  
 förbud mot att ingripa mot missbruk av tryckfriheten eller yttrandefriheten eller medverkan till sådant missbruk, 
  
 3. 
  
 förbud mot att efterforska upphovsman, meddelare, den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en framställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning och den som har framträtt i en sådan fram- ställning samt 
  
 4. 
  
 straff för överträdelse av förbudet enligt 3. 
  
 Vad som sägs i första stycket om anställda och uppdrags- tagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direk- tör, styrelseledamot eller styrelsesuppleant i organet. 
 Ansvar för den som bryter mot första stycket 2 föreskrivs i 11 kap. 5 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsför- ordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. 
 257 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 11 kap. 5 § tillämpningslagen 
 Den som uppsåtligen utdelar en disciplinpåföljd till en sådan an- ställd som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen (1980:100) på grund av att denne har utnyttjat sin rätt enligt nämnda paragraf att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentliggörande eller att med- verka på annat sätt till en tryckt skrift, ett radioprogram eller en teknisk upptagning ska dömas till böter eller fängelse i högst ett år. 
 Fördelen med en sådan bestämmelse är att den är klar och förut- sebar eftersom den tydligt anger vilka åtgärder som är straffbara. Det kan kanske betraktas som en nackdel att bestämmelsen inte kommer att omfatta sådana åtgärder som en utebliven löneökning eller befordran eller att den anställde fråntas vissa arbetsuppgifter som nämns i förarbetena till 1 kap. 9 a § sekretesslagen (prop. 2005/06:162 s. 19) som exempel på förbjudna ingripanden. Det måste dock noteras att förbudet mot repressalier är opåverkat och att åtgärderna således alltjämt är förbjudna. Det måste också noteras att sådana åtgärder i regel inte hade kunnat föranleda ansvar för tjänstefel om de hade vidtagits mot en statligt anställd (se t.ex. JK:s beslut  
 2006-06-19, 
  dnr  
 1192-05-30, 
  där JK ansåg att det var en repressalie att en polisman fråntogs en viss arbetsuppgift men att åtgärden inte hade skett vid myndighetsutövning). Eftersom discip- linpåföljder inte kan komma i fråga beträffande uppdragstagare gäller skyddet enligt den nu diskuterade straffbestämmelsen inte för sådana uppdragstagare som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen (1980:100). I fråga om sådana uppdragstagare blir repressalie- förbudet alltså inte straffsanktionerat. Detta kan kanske också ses som en nackdel med den diskuterade bestämmelsen. Å andra sidan upptar regeln de åtgärder som det, med beaktande av intresset av likabehandling, är viktigast att kunna bestraffa när de används som repressalier, och sådana åtgärder kan inte vidtas mot uppdragstagare. 
 Alternativ C – en straffbestämmelse som omfattar alla berörda personer men bara vissa åtgärder 
 Om man anser att utvidgningen av straffbarheten när det gäller överträdelser av repressalieförbudet blir alltför stor med en straff- bestämmelse som, i enlighet med Yttrandefrihetskommitténs förslag, direkt hänvisar till repressalieförbudet i grundlagarna, utan att preci- sera vilka de straffbara åtgärderna är, kan man i stället införa en 
 258 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 regel som straffbelägger enbart de åtgärder som man anser det viktigast att kunna bestraffa  
 (alternativ C) 
 . Det ligger nära till hands att i så fall nämna avskedande, uppsägning och disciplinpåföljder. 
 En sådan regel skulle kunna placeras antingen i grundlagarna eller i en ny paragraf, 11 kap. 5 § i tillämpningslagen. Den skulle gälla generellt för alla offentligt anställda och en hänvisning till den bestämmelsen skulle kunna göras i 1 kap. 9 a § sekretesslagen så att den blev gällande även för anställda i sådana organ och bolag som avses där. Eftersom bestämmelsen skulle gälla generellt för alla offentligt anställda, på samma sätt som den lösning kommittén har föreslagit, har den snarare sin plats i grundlagarna än i tillämp- ningslagen. Den skulle lämpligen placeras som ett nytt tredje stycke i 3 kap. 5 § TF respektive 2 kap. 5 § YGL och formuleras enligt följande: 
 3 kap. 5 § tredje stycket TF: 
 Den som uppsåtligen avskedar, säger upp eller utdelar en discip- linpåföljd mot en anställd hos staten, en kommun, ett landsting eller ett kommunalförbund på grund av att denne i en tryckt skrift har brukat sin tryckfrihet eller medverkat till ett sådant bruk ska dömas till böter eller fängelse i högst ett år. 
 2 kap. 5 § tredje stycket YGL: 
 Den som uppsåtligen avskedar, säger upp eller utdelar en discip- linpåföljd mot en anställd hos staten, en kommun, ett landsting eller ett kommunalförbund på grund av att denne i ett radio- program eller en teknisk upptagning har brukat sin yttrande- frihet eller medverkat till ett sådant bruk ska dömas till böter eller fängelse i högst ett år. 
 Med en sådan regel är det enbart de nämnda åtgärderna som blir straffbara som överträdelser av repressalieförbuden i grundlagarna. I den mån andra åtgärder förekommer blir de straffria. Det är dock viktigt att notera att repressalieförbuden i TF och YGL alltjämt gäller oförändrade och att företrädare för staten, kommuner, lands- ting och kommunalförbund är underkastade JO:s och JK:s tillsyn. Det får förutsättas att de rättar sig efter de uttalanden som JO och JK gör i hithörande frågor. 
 Att det i regeln talas om  
 bruk  
 av tryckfriheten eller yttrande- friheten och inte om  
 missbruk  
 som i 1 kap. 3 § TF och 1 kap. 4 § YGL beror på att det här inte är fråga om att lägga fast TF:s och 
 259 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 YGL:s exklusivitet som straff- och processlag – denna framgår redan av de nämnda paragraferna – utan om att straffbelägga åtgärder som vidtas på grund av ett lagligt bruk av tryck- eller yttrandefriheten. 
 Vad som har sagts i avsnitt 7.4.3.2 om straffskalan och avsaknad av straffansvar för oaktsamhet gäller även här. Något undantag för ringa fall behövs inte när bestämmelsen begränsas till de åtgärder som det är viktigast att förhindra. 
 I fråga om anställda hos sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen kan, som nämnts, samma straffsank- tionering av repressalieförbudet åstadkommas genom ett tillägg i 1 kap. 9 a § sekretesslagen på samma sätt som enligt kommitténs förslag, dvs. enligt följande. (Ändringar föranledda av övervägandena här är kursiverade. De i avsnitt 7.5.2.1 föreslagna ändringarna har också tagits med här.) 
 1 kap. 9 a § sekretesslagen 
 I förhållandet mellan å ena sidan sådana organ som avses i 8 § andra stycket, i fråga om den verksamhet som anges i bilagan till denna lag, eller sådana organ som avses i 9 § och å andra sidan deras anställda och uppdragstagare enligt 6 § gäller vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrund- lagen om 
  
 1. 
  
 rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentlig- görande, 
  
 2. 
  
 förbud mot att ingripa mot  
  
 bruk eller  
 missbruk av tryck- friheten eller yttrandefriheten eller medverkan till sådant  
 bruk eller  
 missbruk, 
  
 3. 
  
 straff för överträdelse av förbudet enligt 2, 
  
 4. 
  
 förbud mot att efterforska upphovsman, meddelare, den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en framställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning och den som har framträtt i en sådan fram- ställning samt 
  
 5. 
  
 straff för överträdelse av förbudet enligt  
  
 4 
 . 
 Vad som sägs i första stycket om anställda och uppdrags- tagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direk- tör, styrelseledamot eller styrelsesuppleant i organet. 
 260 
  
 SOU 2009:14 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 Vad som har sagts i avsnitt 7.4.3.2 om rättegångsordning, att JK är ensam åklagare och om vem som får inleda förundersökning i fråga om mål som avses i den där diskuterade nya bestämmelsen äger tillämpning även i fråga om de här diskuterade nya bestämmelserna. Mål enligt de här diskuterade bestämmelserna ska alltså handläggas som vanliga brottmål vid allmän underrätt, men JK är ensam åklagare. Polismyndighet och allmän åklagare bör kunna inleda förunder- sökning i fråga om gärningar som avses här, men så snart det blir klart att målet rör överträdelse av repressalieförbudet och således JK är ensam åklagare ska denne inträda som förundersöknings- ledare. 
 Skäl för och emot de diskuterade alternativen 
 Sammanfattningsvis kan sägas att reglerna i  
 alternativ A och B  
 enbart gäller för anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen.  
 Alternativ A  
 utgör ett försök att straff- belägga samma åtgärder gentemot sådana anställda som de åtgärder som är straffbelagda genom tjänstefelsbestämmelsen när de vidtas mot statligt anställda. Eftersom det inte går att åstadkomma en motsvarighet till tjänstefelsbestämmelsens krav på att åtgärden ska ha företagits vid myndighetsutövning är det dock inte möjligt att lösa problemet med straffsanktionering av repressalieförbudet för anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekre- tesslagen på det sättet. 
 I  
 alternativ B  
 straffbeläggs endast användning av disciplinpå- följder som repressalier mot anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen. En nackdel med en sådan be- stämmelse är att den innebär en särreglering för vissa repressalier trots att i enskilda fall andra åtgärder kan vara väl så allvarliga och straffvärda. En annan nackdel är att bestämmelsen får anses mindre lyckad från systematisk utgångspunkt. Man kan sålunda undra varför just de ifrågavarande organen och bolagen ska särregleras på det angivna sättet; något ändamålsskäl för en sådan särreglering är svårt att finna. Fördelen är att regleringen inte går längre än som kan motiveras av lagstiftningsbehovet. 
 Den av kommittén föreslagna lösningen  
 och alternativ C  
 innebär att den nu gällande straffsanktioneringen av repressalie- förbudet ändras i fråga om alla offentligt anställda. I den av kom- mittén föreslagna lösningen knyts en straffbestämmelse direkt till 
 261 
  
 Efterforsknings- och repressalieförbuden 
  
 SOU 2009:14 
  
 grundlagarnas förbud mot repressalier. Detta innebär en betydande utvidgning av det straffbara området. Det blir också mindre klart än enligt tjänstefelsbestämmelsen vilka förfaranden som är straff- bara. Detta får dock mindre betydelse på grund av undantaget för ringa fall. Även kravet på uppsåt verkar i samma riktning. Enligt  
 alternativ C  
 är det endast avskedande, uppsägning och disciplin- påföljder som kan bestraffas som överträdelse av repressalie- förbudet. Inget av alternativen innebär någon ändring av vad som omfattas av repressalieförbudet, utan samtliga alternativ rör enbart vad som ska vara straffbart som överträdelse av förbudet. 
 Ett argument emot den av kommittén föreslagna lösningen och  
 alternativ C  
 är att de ändrar vad som gäller beträffande straffbar- heten av överträdelser av repressalieförbudet i fråga om statligt anställda trots att något behov av detta inte har framkommit. De problem som har kunnat iakttas rör avsaknad av skydd för kom- munanställda mot disciplinåtgärder som repressalier och avsaknad av straffsanktionering av repressalieförbudet till skydd för anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen. 
 Som har framgått i det föregående anser Yttrandefrihetskom- mittén att skälen för den föreslagna lösningen överväger. 
 262 
  
 8 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler om skyldighet att göra trådsända  
  
 TV-program 
  tillgängliga för personer med funktionshinder 
 Yttrandefrihetskommitténs bedömning:  
 Lagregler om skyldig- het att göra trådsända  
  
 TV-program 
  
  tillgängliga för personer med funktionshinder genom textning, teckenspråkstolkning, syntolk- ning, uppläst text eller liknande teknik skulle strida mot den i YGL grundlagsskyddade etableringsfriheten för trådsändningar. För att sådana lagregler ska få införas krävs ett nytt undantag från etableringsfriheten för trådsändningar i YGL. Ändamålet att öka möjligheterna för personer med funktionshinder att bli delaktiga i samhällslivet är så angeläget att ett sådant undantag bör göras. 
  
 Yttrandefrihetskommitténs förslag:  
 I 3 kap. 1 § andra stycket YGL införs en ny punkt 4 som ger tillåtelse till regler i vanlig lag om skyldighet för den som i tråd sänder program i television att utforma sändningarna på ett sådant sätt att programmen genom textning, teckenspråkstolkning, syntolkning, uppläst text eller liknande teknik blir tillgängliga för personer med funktions- hinder. 
  
 263 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 SOU 2009:14 
  
 8.1 
  
 Uppdraget m.m. 
  
 Radio- och  
 TV-lagen 
  (1996:844, RTVL) innehåller inte några generellt tillämpliga bestämmelser om  
 TV-programmens 
  tillgänglighet för personer med funktionshinder. Enligt 3 kap. 8 § 5 RTVL får emeller- tid ett tillstånd att sända  
 TV-program 
  förenas med villkor om skyldighet att utforma sändningar på ett sådant sätt att de blir till- gängliga för personer med funktionshinder. Tillstånd krävs för sänd- ning av  
 TV-program 
  med hjälp av radiovågor (etersändningar) på frekvenser under 3 gigahertz. Sådana sändningar sker i marknätet. Tillstånd meddelas av regeringen om sändningsverksamheten finan- sieras med  
 TV-avgifter 
  och av Radio- och  
 TV-verket 
  i övriga fall. För  
 TV-sändningar 
  som inte kräver tillstånd, dvs. sändningar via satellit eller kabel (tråd) 
  
 1 
  
 , finns ingen motsvarande bestämmelse om möjlighet att föreskriva att sändningarna ska göras tillgängliga för personer med funktionshinder. Villkor om att  
 TV-program 
  ska göras tillgängliga för personer med funktionshinder finns i sändnings- tillstånden för Sveriges Television AB (SVT), Sveriges Utbildnings- radio AB och TV 4 AB. 
 Radio- och  
 TV-lagsutredningen 
  har i betänkandet Tillgänglig- het, mobil TV samt vissa andra radio- och  
 TV-rättsliga 
  frågor (SOU 2006:51) föreslagit att den skyldighet att utforma sändningar så att de blir tillgängliga för personer med funktionshinder som nu kan gälla som ett tillståndsvillkor enligt 3 kap. 8 § 5 RTVL (tidigare 3 kap. 2 § 5 samma lag), tas in som en lagregel i en ny 6 kap. 12 § RTVL och blir gällande inte enbart för marksändningar utan för alla  
 TV-program 
  som sänds på annat sätt än genom tråd, dvs. även för satellitsändningar. De föreskrifter som kan meddelas med stöd av den föreslagna bestämmelsen bör enligt utredningen i första hand avse krav på tekniska hjälpmedel såsom textning, teckenspråkstolk- ning, syntolkning 
  
 2  
  
 och uppläst textremsa (a. bet. s. 395, 390). En skyldighet utöver detta, t.ex. en skyldighet att sända program vars innehåll är särskilt anpassat för personer med kognitiva funktions- hinder 
  
 3 
  
 , ska enligt förslaget till 3 kap. 8 § 5 RTVL alltjämt kunna föreskrivas som ett tillståndsvillkor. För ljudradio ska enbart möjlig- heten att meddela tillståndsvillkor gälla (a. bet. s. 390). 
  
 1 
  
 Prop. 1995/96:160 s. 158. 
  
 2 
  
 Syntolkning eller talad beskrivning innebär att en inspelad röst beskriver vad som syns i bild i ett  
  
 TV-program 
  under naturliga pauser i dialogen. På detta sätt kan synintryck för- medlas till synskadade (SOU 2006:51 s. 260). 
  
 3 
  
 Funktionshinder som har med förståelse eller kunnande att göra. 
  
 264 
  
 SOU 2009:14 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 I fråga om trådsändningar ansåg utredningen (a. bet. s. 286 f.) att det, med hänsyn till bestämmelserna i 3 kap. 1 och 4 §§ yttrande- frihetsgrundlagen (YGL) om rätt att sända radioprogram 
  
 4  
  
 genom tråd och att självständigt avgöra vad som ska förekomma i pro- grammen, saknades möjlighet att utan grundlagsändring införa en skyldighet att utforma sändningarna så att de blir tillgängliga för personer med funktionshinder. Utredningen föreslog därför inte någon sådan regel för trådsändningar. Enligt utredningen finns det inte några sakliga skäl som motiverar att  
 TV-program 
  som för- medlas genom tråd undantas från skyldigheten att se till att sänd- ningarna görs tillgängliga för personer med funktionshinder. Utred- ningen ansåg därför att det fanns anledning att överväga en ändring av YGL:s bestämmelser om möjligheten att begränsa etablerings- friheten för trådsändningar och att denna fråga lämpligen kunde behandlas inom ramen för Tryck- och yttrandefrihetsberedningens arbete. 
 Regeringen uppdrog mot bakgrund av detta åt Tryck- och yttrandefrihetsberedningen att överväga de yttrandefrihetsrättsliga aspekterna på Radio- och  
 TV-lagsutredningens 
  förslag i denna del (dir. 2007:76). Beredningen skulle enligt direktiven härvid särskilt beakta i vilken utsträckning ytterligare krav på trådsändningar kan komma att få negativa effekter på etableringsfriheten och lämna för- slag till de eventuella grundlagsändringar som övervägandena kan föranleda. Beredningen har som framgått ombildats till Yttrande- frihetskommittén. 
 Den 19 september 2007 tillsattes utredningen om översyn av radio- och  
 TV-lagen, 
 AV-utredningen 
  
 5 
  
 . 
  Utredningen skulle bl.a. analysera vilka lagändringar som krävs med anledning av antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktivet om gränsöverskridande television 
  
 6  
  
 till ett direktiv om audiovisuella tjänster  
 (AV-direktivet 
  
 7 
  
 ). 
  Utredningen skulle också analysera om det finns behov av att omarbeta tidigare förslag som lämnats av 
  
 4 
  
 Av 1 kap. 1 § tredje stycket YGL framgår att med radioprogram i grundlagen avses såväl ljudradio- som  
  
 TV-program. 
  
 5 
  
 Dir. 2007:133, 2008:33. 
  
 6 
  
 Rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sänd- ningsverksamhet för television, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG. 
  
 7 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television. 
  
 265 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 SOU 2009:14 
  
 Radio- och  
 TV-lagsutredningen, 
  bl.a. i det här aktuella betänkandet Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och  
 TV-rättsliga 
  frågor (SOU 2006:51). När det gäller tillgänglighet för personer med funktionshinder anges i utredningens direktiv (s. 7) att utredaren ska utgå från Radio- och  
 TV-lagsutredningens 
  förslag om lagstift- ning.  
 AV-utredningen 
  lämnade den 15 december 2008 sitt betänk- ande En ny radio- och  
 TV-lag, 
  SOU 2008:116. Utredningens förslag angående tillgänglighet för personer med funktionshinder överensstämmer i huvudsak med Radio- och  
 TV-lagsutredningens 
  med de justeringar som Yttrandefrihetskommittén förespråkar, se närmare i det följande. 
 Det kan också noteras att det inom EU pågår en översyn av regel- verket kring elektronisk kommunikation. Det gäller bl.a. direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättig- heter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunika- tionstjänster. I Sverige är direktiven om elektronisk kommunikation i huvudsak implementerade genom lagen (2003:389) om elektro- nisk kommunikation. 
  
 8.2 
  
 Gällande rätt 
  
 Etableringsfrihet är en av de grundläggande principerna i YGL. Den innebär att det – med undantag för sändningar genom etern – står var och en fritt att inleda och driva verksamhet för spridning av information till allmänheten i de former som skyddas av grund- lagen. Något krav på tillstånd för verksamheten kan alltså inte ställas upp och möjligheten att driva verksamheten får inte be- gränsas av villkor som inte har stöd i grundlagen. Rätten att driva verksamheten påverkas inte heller av konkurs (6 kap. 1 § konkurs- lagen [1987:672]) eller näringsförbud (6 § lagen [1986:436] om näringsförbud). Beträffande rätt att sända ljudradio- eller TV- program på annat sätt än genom tråd (genom etern) råder dock inte full etableringsfrihet, utan denna rätt får enligt 3 kap. 2 § första stycket YGL regleras genom lag som innehåller föreskrifter om tillstånd och villkor för att sända. Som har framgått i avsnitt 8.1 finns sådana regler i RTVL. Tillåtelsen till regler i vanlig lag om tillstånd för att sända ljudradio- och  
 TV-program 
  genom etern motiveras av att utrymmet i frekvensspektrum är begränsat. Ett fritt utnyttjande av frekvenserna skulle medföra störningar i radio- trafiken. Tillåtelsen till regler om villkor för att sända motiverades i 
 266 
  
 SOU 2009:14 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 förarbetena till YGL med att grundlagen borde lämna öppet för sådana särskilda regler som borde kunna finnas när verksamheten bedrivs av ett företag med en sådan särställning som då tillkom Sveriges Radio. 
  
 8 
  
 Regeln om etableringsfrihet för trådsändningar finns i 3 kap. 1 § YGL. I första stycket anges att varje svensk medborgare och svensk juridisk person har rätt att sända radioprogram genom tråd. Som har anmärkts i avsnitt 8.1 framgår det av 1 kap. 1 § tredje stycket YGL att med radioprogram avses i grundlagen såväl ljudradio- som  
 TV-program. 
  Med sändning genom tråd avses, till skillnad från sändning genom etern, sändning genom en särskilt anordnad ledare. Telefonnätet för fast telefoni och  
 kabel-TV-nätet 
  är exempel på trådnät. Kommunikation via Internet sker till övervägande del trådbundet. Sändning via Internet får därför anses vara trådsänd- ning. Etableringsfriheten omfattar både vidaresändningar, dvs. sam- tidig och oförändrad vidareförmedling av en annan sändning, och andra sändningar (prop. 1990/91:64 s. 89). Det görs alltså ingen skillnad mellan att sända i betydelsen bedriva egen programverk- samhet och att distribuera andras program, utan etableringsfriheten gäller båda typerna av sändningar. Etableringsfriheten för trådsänd- ningar innebär att det inte går att ställa krav på tillstånd för sådana sändningar och att möjligheten att driva verksamheten i princip inte får begränsas av villkor som inte har stöd i grundlagen. Av för- arbetena till TF framgår att näringsrättsliga bestämmelser som t.ex. firmaregistrering och bokföringsskyldighet i och för sig inte be- höver innebära en inskränkning i etableringsfriheten (prop. 1948:230 s. 149). Detta får anses gälla även på YGL:s område. 
 Etableringsfriheten för trådsändningar enligt YGL är emellertid inte oinskränkt. I 3 kap. 1 § andra stycket YGL anges under fyra punkter vilka undantag som får göras i lag från den grund- lagsskyddade etableringsfriheten. I  
 första punkten  
 anges att det i lag får meddelas föreskrifter om skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa program i den utsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning. Denna s.k. must  
 carry-princip 
  innebär en skyldighet för nätinne- havare att tillhandahålla utrymme i nätet dels för vissa  
 TV-sänd- 
  ningar som sker med tillstånd av regeringen – sändningar från SVT och UR – dels sändningar från lokala kabelsändarföretag (8 kap. 1 och 2 §§ RTVL). Principen syftar till att säkerställa att de som 
  
 8  
 Prop. 1990/91:64 s. 82. 
 267 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 SOU 2009:14 
  
 bor i en fastighet med  
 Kirkhar tillgång till samma program- utbud som de skulle ha haft om fastigheten inte hade varit kabel- ansluten. Den  
 andra punkten  
 ger möjlighet till bestämmelser i lag om skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för överföringar i den utsträckning det behövs med hänsyn till intresset av konkurrens beträffande sådana överföringar i nätet eller allmänhetens intresse av tillgång till sådana överföringar. Punkten ger tillåtelse till sådana bestämmelser om tillträde till och s.k. samtrafik mellan elektro- niska kommunikationsnät, bl.a. för teletrafik, som finns i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Den  
 tredje punkten  
 ger tillåtelse till lagregler om skyldighet för nätinnehavare att vidta åtgärder för att tillförsäkra mottagarkretsen inflytande över pro- gramvalet och  
 punkten 4  
 ger tillåtelse till lagregler om ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som inriktas på våldsfram- ställningar, pornografiska bilder eller hets mot folkgrupp. 
 I fråga om begränsningar i den grundlagsskyddade sändnings- rätten gäller enligt 3 kap. 3 § YGL vad som föreskrivs om begräns- ningar av grundläggande fri- och rättigheter i 2 kap. 12 § andra – femte styckena och 2 kap. 13 § RF. Av 2 kap. 12 § andra stycket RF framgår att sådana begränsningar endast får göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle, att begräns- ningen aldrig får gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Någon begräns- ning får inte heller göras enbart på grund av politisk, religiös, kulturell eller annan sådan åskådning. Enligt 2 kap. 13 § RF får yttrandefriheten och informationsfriheten begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och beivran- det av brott. Vidare får friheten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas. I övrigt får begränsningar ske endast om särskilt viktiga skäl föranleder det. 
 I 3 kap. 4 § YGL finns en regel som skyddar det redaktionella oberoendet. I bestämmelsen anges att den som sänder radiopro- gram självständigt avgör vad som ska förekomma i programmen. Med den som sänder radioprogram avses den som ligger bakom programmet, inte den som medverkar enbart genom att ställa sänd- ningskapacitet till förfogande. Den redaktionella självständigheten tillkommer alltså den som är skyldig att utse utgivare. Bestämmel- sen utgör inte någon begränsning i den befogenhet att utöva tillsyn över framställningens offentliggörande och bestämma över dess 
 268 
  
 SOU 2009:14 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 innehåll som tillkommer utgivaren enligt 4 kap. 3 § YGL (prop. 1990/91:64 s. 117), utan drar upp skiljelinjen mellan den som sänder radioprogram (och utser utgivare) och andra aktörer. 
  
 8.3 
  
 Överväganden 
  
 Som har framgått i avsnitt 8.2 innebär etableringsfriheten för trådsändningar att det inte går att ställa krav på tillstånd för sådana sändningar och att möjligheten att driva verksamheten inte får begränsas av villkor som inte har stöd i grundlagen. Det görs ingen skillnad mellan att sända i betydelsen bedriva egen programverk- samhet och att distribuera andras program, utan etableringsfriheten gäller båda typerna av verksamhet. Det är endast i de fall som avses i undantagen från etableringsfriheten i 3 kap. 1 § andra stycket YGL som villkor får ställas i fråga om trådsändningar. 
 Den av Radio- och  
 TV-lagsutredningen 
  föreslagna bestämmel- sen i 6 kap. 12 § första stycket RTVL, om skyldighet för den som sänder  
 TV-program 
  på annat sätt än genom tråd att utforma sänd- ningarna så att programmen blir tillgängliga för personer med funk- tionshinder i den omfattning som regeringen eller en av regeringen utsedd myndighet föreskriver, innebär en skyldighet för program- företagen (SOU 2006:51 s. 395). Som har angetts i avsnitt 8.1 anger Radio- och  
 TV-lagsutredningen 
  att de föreskrifter som kan med- delas med stöd av den bestämmelsen i första hand ska avse tekniska hjälpmedel som textning, teckenspråkstolkning, syntolkning och uppläst textremsa. En skyldighet utöver detta, t.ex. en skyldighet att sända program vars innehåll är särskilt anpassat för personer med kognitiva funktionshinder, ska enligt förslaget till 3 kap. 8 § 5 RTVL alltjämt kunna föreskrivas som ett tillståndsvillkor. Yttrande- frihetskommittén anser att det är en väsentlig skillnad mellan en skyldighet att förse sändningar med sådana tekniska hjälpmedel som, i vart fall i första hand, avses i den föreslagna 6 kap. 12 § första stycket RTVL och en skyldighet att sända program vars  
 innehåll  
 är särskilt anpassat för personer med funktionshinder, t.ex. nyhetssändningar som har anpassats till personer med kognitiva funktionshinder. Den förstnämnda skyldigheten kan enligt kom- mitténs mening inte anses röra yttrandets innehåll så länge det är fråga enbart om tekniska hjälpmedel. Den senare skyldigheten är däremot en klar och väsentlig inskränkning i den sändandes grund- lagsskyddade rätt att självständigt avgöra vad som ska förekomma i 
 269 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 SOU 2009:14 
  
 programmen. Kommittén anser därför att det av lagtexten i den föreslagna 6 kap. 12 § första stycket RTVL om  
 TV-program 
  som sänds på annat sätt än genom tråd bör framgå att regeln endast avser tekniska hjälpmedel. Detta kan uppnås genom att den före- slagna bestämmelsen ges följande lydelse (kommitténs tillägg till utredningens förslag i SOU 2006:51 s. 75 är kursiverat): 
 Den som sänder  
 TV-program 
  på annat sätt än genom tråd  
 ska  
 utforma sändningarna på ett sådant sätt att programmen  
 genom textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik  
 blir till- gängliga för personer med funktionshinder i den omfattning som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver. 
 Vid bestämmande av på vilket sätt och i vilken omfattning programmen  
 ska  
 göras tillgängliga för personer med funktions- hinder  
 ska  
 regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer beakta programföretagens finansiella förutsättningar, den tekniska utvecklingen av tillgänglighetstjänster inom TV- området och antalet tittare som följer sändningarna. 
 Eftersom det här är fråga om att göra  
 TV-program 
  tillgängliga för personer med funktionshinder avses med ordet tolkning i lag- texten inte tolkning till annat talat språk utan teckenspråkstolkning eller syntolkning. 
  
 AV-utredningen 
  har i sitt betänkande delat Yttrandefrihets- kommitténs uppfattning i ovan angivna hänseenden och föreslagit en regel, 5 kap. 12 §, som i sak överensstämmer med den ovan skisserade (SOU 2008:116 s. 56, 235 f., 500 f.). 
 Beträffande syntolkning kan, som har anmärkts i avsnitt 8.1, noteras att sådan tolkning innebär att en inspelad röst beskriver vad som syns i bild i ett  
 TV-program 
  under naturliga pauser i dialogen. På detta sätt kan synintryck förmedlas till synskadade. Det är alltså fråga om en talad beskrivning av vad som syns i  
 TV-programmet. 
  Det är enligt Yttrandefrihetskommitténs mening inte självklart att betrakta en sådan beskrivning som ett tekniskt hjälpmedel utan in- verkan på  
 TV-programmets 
  innehåll. Beskrivningen kan ju t.ex. ge uttryck för beskrivarens personliga tolkning av skeendet i program- met. Enligt den föreslagna bestämmelsen är det emellertid program- bolagen som i förekommande fall ska ombesörja att syntolkning sker. Bolagen har rätt och möjlighet att hindra att syntolkade pro- gram lämnas ut för sändning så länge de inte är nöjda med resul- 
 270 
  
 SOU 2009:14 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 tatet av tolkningen. Med hänsyn till detta anser kommittén att även syntolkning kan betraktas som ett tekniskt hjälpmedel utan otillåten inverkan på  
 TV-programmens 
  innehåll. Det kan här även noteras att det under remissbehandlingen av Radio- och  
 TV-lagsutredningens 
  betänkande inte framfördes någon kritik mot syntolkning som gick ut på att sådan tolkning skulle inverka på innehållet i programmen. 
 Om en lagregel av motsvarande innehåll som den ovan skiss- erade 6 kap. 12 § första stycket RTVL om  
 TV-program 
  som sänds på annat sätt än genom tråd ska införas också för den som sänder  
 TV-program 
  genom tråd, uppkommer frågan om det skulle inne- bära en inskränkning av den grundlagsfästa etableringsfriheten för trådsändningar. En sådan regel skulle innebära en skyldighet för programföretaget att förse programmen med textning, tecken- språkstolkning, syntolkning, uppläst text eller liknande teknik. I vart fall en del sådana tekniker skulle på ett noterbart sätt uppta ut- rymme i nätet. 
  
 9  
  
 De skulle enligt Yttrandefrihetskommitténs mening innebära en inskränkning av etableringsfriheten. En sådan inskränk- ning omfattas inte av något av de nu gällande undantagen från etableringsfriheten i 3 kap. 1 § andra stycket YGL. För att en sådan lagregel ska vara tillåten krävs alltså ett nytt undantag i denna paragraf. 
 Etableringsfriheten är som nämnts en av de grundläggande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna. Det måste föreligga starka skäl för att inskränkningar ska få göras i den. När det gäller eter- sändningar har det ansetts yttrandefrihetsrättsligt acceptabelt att ålägga public  
 service-bolagen 
  och TV 4 en skyldighet i tillstånds- villkoren att göra programmen tillgängliga för personer med funk- tionshinder. Skyldigheten att göra programmen tillgängliga för per- soner med funktionshinder är visserligen en inskränkning i etabler- ingsfriheten men det kan ändå, med hänsyn till styrkan av det intresse som här är aktuellt, finnas ett värde i att eter- och trådsändningar behandlas lika i detta avseende. 
 Enligt Radio- och  
 TV-lagsutredningen 
  (SOU 2006:51 s. 286) syftar en reglering som utökar programföretagens skyldighet att se till att de  
 TV-program 
  de distribuerar är tillgängliga för personer med funktionshinder till att öka möjligheterna för dessa personer att bli delaktiga i samhällslivet. Utredningen anger att detta ända- mål är så angeläget att det får anses finnas tillräckliga skäl att be- gränsa sändningsrätten för den som sänder  
 TV-program 
  på annat 
  
 9  
 Jfr remissyttranden över SOU 2006:51 från Teracom, TV 4 och Boxer. 
 271 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 SOU 2009:14 
  
 sätt än genom tråd. Yttrandefrihetskommittén delar denna upp- fattning och anser att bedömningen bör vara densamma i fråga om motsvarande reglering för  
 TV-program 
  som sänds genom tråd. 
 Som har angetts i avsnitt 8.2 gäller, enligt 3 kap. 3 § YGL, i fråga om begränsningar i den grundlagsskyddade sändningsrätten vad som föreskrivs om begränsningar av grundläggande fri- och rättig- heter i 2 kap. 12 § andra – femte styckena och 2 kap. 13 § RF. Av 2 kap. 12 § andra stycket RF framgår att sådana begränsningar endast får göras för att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle, att begränsningen aldrig får gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett den och inte sträcka sig så långt att den utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Enligt 2 kap. 13 § RF får yttrandefriheten och informationsfriheten begränsas med hänsyn till rikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordning och säkerhet, enskilds anseende, privatlivets helgd eller förebyggandet och beivrandet av brott. Vidare får friheten att yttra sig i näringsverksamhet begränsas. I övrigt får begränsningar ske endast om särskilt viktiga skäl för- anleder det. 
 Ändamålet att öka möjligheterna för personer med funktions- hinder att bli delaktiga i samhällslivet är självfallet ett sådant ända- mål som är godtagbart i ett demokratiskt samhälle som krävs enligt 2 kap. 12 § andra stycket RF för att en begränsning ska få göras i grundläggande fri- och rättigheter. Ändamålet är enligt kommitténs mening så angeläget att det också utgör ett sådant särskilt viktigt skäl som krävs för begränsning av yttrandefriheten enligt 2 kap. 13 § första stycket RF. Det får alltså enligt kommitténs mening anses finnas tillräckliga skäl att inskränka etableringsfriheten även beträffande trådsändningar genom tillåtelse till lagregler om skyl- dighet att göra  
 TV-program 
  tillgängliga för personer med funk- tionshinder. Det är emellertid från yttrandefrihetsrättslig synpunkt väsentligt att de lagregler om skyldighet att göra program tillgäng- liga som införs inte blir alltför långtgående. De får inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föran- lett dem och de får inte sträcka sig så långt att de utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningen (2 kap. 12 § andra stycket RF). Kom- mittén återkommer till frågan om utformningen av lagreglerna i det följande. 
 Ett undantag i 3 kap. 1 § YGL som skulle tillåta lagregler om skyldighet att göra trådsända  
 TV-program 
  tillgängliga för personer 
 272 
  
 SOU 2009:14 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 med funktionshinder kan formuleras enligt följande (ändringar är kursiverade): 
 Varje svensk medborgare och svensk juridisk person har rätt att sända radioprogram genom tråd. 
 Den frihet som följer av första stycket hindrar inte att det i lag meddelas föreskrifter i fråga om 
  
 1. 
  
 skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa pro- gram i den utsträckning det behövs med hänsyn till allmän- hetens intresse av tillgång till allsidig upplysning, 
  
 2. 
  
 skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för överför- ingar i den utsträckning det behövs med hänsyn till intresset av konkurrens beträffande sådana överföringar i nätet eller allmän- hetens intresse av tillgång till sådana överföringar, 
  
 3. 
  
 skyldighet för nätinnehavare att vidta åtgärder för att till- försäkra mottagarkretsen inflytande över programvalet, 
  
 4. 
  
 skyldighet för den som sänder program i television att utforma sändningarna på ett sådant sätt att programmen genom textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik blir tillgängliga för personer med funktionshinder, eller 
  
 5. 
  
 ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som inrik- tas på våldsframställningar, pornografiska bilder eller hets mot folkgrupp. 
  
 Undantaget ger möjlighet att införa lagregler om skyldighet för den som sänder  
 TV-program 
  genom tråd att göra programmen tillgängliga för personer med funktionshinder. I likhet med vad som gäller i fråga om 3 kap. 4 § YGL (se avsnitt 8.2) avses med ut- trycket den som sänder program den som står bakom program- met, dvs. programföretaget, inte den som medverkar enbart genom att ställa sändningskapacitet till förfogande. Regeln ger alltså möjlighet att ålägga programföretag en skyldighet. Den ger inte tillstånd till regler i vanlig lag om skyldighet för den som är nätinnehavare att i nätet förmedla en viss mängd program som har utformats på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för personer med funktionshinder. Regeln innebär alltså inte i sig någon garanti för tillgång i trådnätet till program som har gjorts tillgängliga för personer med funktionshinder. Den som råder över trådnätet kan ju välja att förmedla program från programbolag som inte har ålagts någon skyldighet att göra programmen tillgängliga för personer med funktionshinder. Must  
 carry-reglerna 
  i 8 kap. 1 § RTVL 
 273 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 SOU 2009:14 
  
 innebär dock att de som har kabelnät som sitt huvudsakliga sätt att ta emot  
 TV-sändningar 
  är garanterade tillgång till SVT:s sändningar i nätet med den tillgänglighet för personer med funktionshinder som de förmedlade sändningarna har. Det är också troligt att även andra programbolag än King som åläggs skyldighet att anpassa TV- program som sänds på annat sätt än genom tråd genomför kraven i alla sina sändningar, dvs. även i dem som sänds i tråd. Utbudet i tråd av program som är anpassade för personer med funktions- hinder torde alltså bli större än vad som följer enbart av must carry- reglerna. 
  
 10 
  
 Yttrandefrihetskommittén anser att det även med beaktande av must  
 carry-reglerna 
  är motiverat att i YGL införa en tillåtelse till lagregler om skyldighet att göra trådsända  
 TV-program 
  tillgängliga för personer med funktionshinder. Must  
 carry-reglerna 
  innebär ju endast en garanti för att man i trådnät får tillgång till program från SVT och UR med den tillgänglighet för personer med funktions- hinder som dessa program kan ha. Reglerna innebär inte att program från andra aktörer blir tillgängliga för personer med funktions- hinder. 
 Vad gäller must  
 carry-skyldigheten 
  kan här också noteras att Public  
 service-utredningen 
  i sitt betänkande Kontinuitet och för- ändring, SOU 2008:64, konstaterade att det inte finns något i radio- och  
 TV-lagen 
  som garanterar att kompletterande tjänster i form av talad textremsa och liknande sänds vidare i kabelnät (a. bet. s. 205). Utredningen ansåg att vidaresändningsplikten borde ses över eftersom lagstiftningen är otydlig och får oönskade kon- sekvenser (a. bet. s. 204). Regeringen uppdrog i september 2008 åt Radio- och  
 TV-verket 
  att se över reglerna om vidaresändningar i kabelnät i 8 kap. 1 § radio- och  
 TV-lagen. 
  
 11 
  
 Verket skulle bl.a. sär- skilt överväga om tilläggstjänster bör omfattas av vidaresändnings- plikten. Uppdraget redovisades den 15 december 2008 i rapporten Vidaresändningsplikt i kabelnät. 
 Verket anger i rapporten (s. 23) att det i dagsläget är svårt att förutsäga hur tilläggstjänsterna i tillståndshänseende kommer att regleras i radio- och  
 TV-lagen 
  och om ett förslag att utöka vidare- sändningsplikten till att avse olika typer av tilläggstjänster är för- enligt med YGL. Verket bedömer därför att det i dagsläget inte är 
  
 10 
  
 Jfr remissvar över SOU 2006:51 från Canal+: Om förslaget genomförs blir det i prak- tiken så att de programtjänster som är aktuella för kravet genomför det på alla sina sänd- ningar, även i kabelnäten. Indirekt görs ju kravet då gällande även för kabelsändningar. 
  
 11 
  
 Regeringsbeslut  
  
 2008-09-11, 
  Ku2008/1619/MFI. 
 274 
  
 SOU 2009:14 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 lämpligt att lämna ett lagförslag om att vidaresändningsplikten också ska omfatta vissa tilläggstjänster. Verket gör dock bedömningen att sändningsplikten bör omfatta bl.a. tilläggstjänster som syftar till att tillgängliggöra TV för personer med funktionsnedsättning och som har direkt anknytning till de programtjänster som ingår i vidare- sändningsplikten. 
 Enligt direktiven ska Yttrandefrihetskommittén särskilt beakta i vilken utsträckning ytterligare krav på trådsändningar kan komma att få negativa effekter på etableringsfriheten. En skyldighet att göra sändningar tillgängliga för personer med funktionshinder kan som nämnts innebära att utrymme upptas i trådnätet. Detta gäller särskilt syntolkning och talande textremsa. 
  
 12  
  
 En skyldighet att göra sändningar tillgängliga för personer med funktionshinder kan också vara kostnadskrävande och medföra krav på t.ex. anskaffning av tek- nisk utrustning eller rekrytering av personal med särskild kom- petens. Sådana effekter kan naturligtvis ha en negativ inverkan på möjligheten att inleda och bedriva trådsändningar, dvs. de kan in- verka negativt på etableringsfriheten för sådana sändningar. Hur stor den negativa inverkan blir är beroende av den närmare utform- ningen och omfattningen av skyldigheten och den aktuella aktörens resurser i olika avseenden. 
 I fråga om  
 TV-program 
  som sänds på annat sätt än genom tråd föreslår Radio- och  
 TV-lagsutredningen, 
  som nämnts ovan, att det i en ny regel i 6 kap. 12 § första stycket Radio- och  
 TV-lagen 
  (mot- svaras av 5 kap. 12 § i  
 AV-utredningens 
  förslag) ska anges att den som sänder  
 TV-program 
  på annat sätt än genom tråd ska utforma sändningarna på ett sådant sätt att programmen blir tillgängliga för personer med funktionshinder i den omfattning som regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriver. Som har framgått ovan ska, enligt andra stycket i samma paragraf, reger- ingen eller den myndighet regeringen bestämt beakta programföre- tagens finansiella förutsättningar, den tekniska utvecklingen av tillgänglighetstjänster inom  
 TV-området 
  och antalet tittare som följer sändningarna vid bestämmande av på vilket sätt och i vilken omfattning programmen ska göras tillgängliga. Utredningen anger att kraven på tillgänglighet inte rimligen kan ställas så högt att programföretag med små resurser riskerar att slås ut från mark- naden (SOU 2006:51 s. 288). Enligt utredningen bör det därför finnas möjlighet att ställa större krav på programföretag med goda 
  
 12  
 Jfr remissyttrande över SOU 2006:51 från TV 4. 
 275 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 SOU 2009:14 
  
 ekonomiska förutsättningar än på små företag med begränsad ekonomi. Under en uppbyggnadsperiod kan det också enligt utred- ningen finnas anledning att ställa större krav på programföretag som redan har tillgång till den teknik som krävs. Vidare anges att det också kan finnas anledning att göra skillnad mellan public  
 service-företag 
  och kommersiella företag samt mellan programföre- tag vars sändningar följs av många tittare och de som har begrän- sade tittarsiffror.  
 AV-utredningen 
  instämmer i detta resonemang (SOU 2008:116 s. 240). 
 Yttrandefrihetskommittén anser att det även i fråga om tråd- sändningar är mycket viktigt att kraven på tillgänglighet inte ställs så högt att programföretag riskerar att slås ut. Om reglerna i vanlig lag rörande tillgänglighet till trådsändningar utformas i överens- stämmelse med vad som föreslås i fråga om  
 TV-program 
  som sänds på annat sätt (5 kap. 12 § i  
 AV-utredningens 
  förslag till ny RTVL och 6 kap. 12 § RTVL i Radio- och  
 TV-lagsutredningens 
  förslag med de förtydligande tillägg som kommittén har förespråkat ovan) kommer det att framgå klart av lagtexten vilka överväganden som ska göras när skyldigheten bestäms närmare. Därvid ska bl.a. programföretagens finansiella förutsättningar och den tekniska utvecklingen av tillgänglighetstjänster beaktas. Enligt kommitténs mening bör även inverkan på sändningsutrymmet i nätet av en skyldighet att göra trådsända program tillgängliga för personer med funktionshinder beaktas. Som har angetts i det föregående upptar ju i vart fall en del av de aktuella tekniska hjälpmedlen utrymme i trådnätet. En alltför omfattande skyldighet att använda sådana tekniker kan innebära väsentliga inskränkningar i möjligheterna att sända innehåll i nätet. Skyldigheten bör inte få bli så omfattande att sändningsutrymmet i trådnätet inskränks väsentligt. 
 Här kan noteras att Teracom i sitt remissyttrande över Radio- och  
 TV-lagsutredningens 
  betänkande pekade på denna effekt för marknätets del. Teracom angav att vissa av de tekniker som föreslås är bandbreddskrävande, att utrymmet i marknätet är mycket be- gränsat och att det därför bör vara naturligt att vid bestämmandet av omfattningen av skyldigheten att göra program tillgängliga för funktionshindrade väga in effekterna för andra tjänster som programbolagen bedriver eller vill bedriva i nätet. Teracom ansåg att denna aspekt bör anges i lagtexten eller i vart fall framgå av förarbetena. Yttrandefrihetskommittén anser att det bör framgå av lagtexten att även effekten på sändningsutrymme i trådnätet ska beaktas vid bestämmande av skyldighet att göra trådsända  
 TV-pro- 
  
 276 
  
 SOU 2009:14 
  
 Yttrandefrihetsrättsliga aspekter på lagregler  
  
 gram tillgängliga för personer med funktionshinder. Med en sådan utformning av lagreglerna anser kommittén att det är sörjt för att det kommer att ske en rimlig avvägning mellan intresset av etabler- ingsfrihet för trådsändningar och intresset av att sådana sändningar är tillgängliga för personer med funktionshinder. 
 Vad gäller följdändringar och övergångsbestämmelser kan kon- stateras att den här föreslagna nya punkten 4 i 3 kap. 1 § andra stycket YGL ger tillåtelse till lagregler om skyldighet för den som genom tråd sänder program i television att utforma sändningarna på ett sådant sätt att programmen genom textning, teckenspråks- tolkning, syntolkning, uppläst text eller liknande teknik blir till- gängliga för personer med funktionshinder. Ändringen kräver inga följdändringar i YGL eller andra författningar och inte heller någon särskild övergångsbestämmelse. Man kan jämföra med prop. 2001/02:74 där införandet av två nya punkter i 3 kap. 1 § andra stycket YGL med tillåtelse till lagregler om skyldighet för nät- innehavare i olika avseenden inte ansågs kräva (följdändringar eller) övergångsbestämmelser. 
 277 
  
 9 
  
 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar 
  
 Yttrandefrihetskommitténs bedömning:  
 Yttrandefrihetskom- mitténs förslag medför sannolikt en viss ökning av antalet ärenden hos JK och Radio- och  
  
 TV-verket. 
  
  Ökningen kan för närvarande inte anses kräva någon förstärkning av anslagen till JK:s verk- samhet. Kostnadsökningen hos Radio- och  
  
 TV-verket 
  
  torde täckas av ansökningsavgifterna. Förslagen rörande efterforsknings- och repressalieförbuden ökar möjligheterna att beivra överträdelser av dessa förbud. Förslagen kan i övrigt inte anses medföra några konsekvenser som ska beaktas enligt 15 § kommittéförordningen. Förslagen kan inte heller antas förutsätta någon behandling av personuppgifter som bör uppmärksammas från integritetsskydds- synpunkt. 
  
 9.1 
  
 Inledning 
  
 Enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) gäller att om för- slagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om för- slagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska även dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminsk- ningar för staten, kommuner eller landsting ska kommittén föreslå en finansiering. I 15 § sägs att om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor 
 279 
  
 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar 
  
 SOU 2009:14 
  
 i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrations- politiska målen. Dessa mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. 
 Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska, enligt 15 a §, förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehållet i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. 
 Enligt 16 § anger regeringen närmare i utredningsuppdraget vilka konsekvensbeskrivningar som ska finnas i ett betänkande. I kom- mittéhandboken (Ds 2000:1) sägs även att kommittéer som lägger fram förslag som förutsätter behandling av personuppgifter bör särskilt uppmärksamma konsekvenserna från integritetsskyddssyn- punkt för den som uppgifterna avser. 
 I Yttrandefrihetskommitténs direktiv har inte angetts att några särskilda konsekvensbeskrivningar ska göras. Nedan behandlas kost- nadsberäkningar enligt 14 § kommittéförordningen och de övriga konsekvensbeskrivningar som ska uppmärksammas enligt 15 § kom- mittéförordningen och kommittéhandboken. De andra konsekvenser av förslag till nya eller ändrade regler som enligt 15 a § kommitté- förordningen ska anges i betänkandet redovisas i de kapitel i det föregående som behandlar respektive fråga. 
  
 9.2 
  
 Kostnadsberäkningar 
  
 Kommitténs förslag innebär följande: 
 1) Grundlagsskyddet enligt YGL utökas till att även omfatta digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas. Det klargörs också att inte bara redaktioner för tryckta periodiska skrifter utan även redaktioner för skrifter som framställs genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande omfattas av auto- matiskt grundlagsskydd för databasverksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket YGL. 
 Undantaget från censurförbudet i 1 kap. 3 § andra stycket YGL utvidgas så att det även tillåter lagregler om granskning och god- kännande av rörliga bilder i en sådan offentlig uppspelning ur en 
 280 
  
 SOU 2009:14 
  
 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar 
  
 databas som avses i den föreslagna nya punkten 3 i 1 kap. 9 § första stycket YGL, t.ex. digital bio. 
 Kommittén anser att det inte nu bör företas någon grundlags- ändring som syftar till att föra in sådana apparater som i kommitténs direktiv benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll under YGL. Om detta ändå skulle ske skulle det innebära en ytterligare utökning av YGL:s tillämpningsområde. Avgränsningen bör enligt kommitténs mening i så fall göras så att apparater som möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda faller utanför skyddet. 
  
 2) 
  
 Repressalieförbudet formuleras uttryckligen i en ny regel i 3 kap. 4 § andra stycket TF respektive 2 kap. 4 § tredje stycket YGL, och en bestämmelse om straff för överträdelse av den nya regeln införs i respektive grundlag. Reglerna blir gällande för alla offentligt anställda. Straffbestämmelserna uppställer inget krav på att åtgärden ska ha företagits vid myndighetsutövning för att vara straffbar. Detta innebär en utvidgning av det straffbara området. Även re- pressalier i form av disciplinåtgärder mot kommunanställda blir t.ex. straffbara. 
  
 I 1 kap. 9 a § sekretesslagen görs ändringar och hänvisningar till TF och YGL som innebär att repressalieförbuden och efterforsk- ningsförbuden får samma innebörd och blir straffsanktionerade på samma sätt till skydd för anställda och uppdragstagare i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen som till skydd för offentligt anställda enligt de föreslagna nya reglerna i TF och YGL. De organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretess- lagen är organ som handhar myndighetsutövning mot enskilda samt sådana aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och stiftelser där kommuner, landsting eller kommunalförbund utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. Överträdelser av efterforsk- ningsförbudet och repressalieförbudet har hittills inte varit straff- sanktionerade till skydd för anställda och uppdragstagare i sådana organ och bolag. Även den nu nämnda ändringen innebär alltså en utvidgning av det straffbara området. 
  
 3) 
  
 I 3 kap. 1 § andra stycket YGL införs en ny punkt 4 som ger tillåtelse till regler i vanlig lag om skyldighet för den som i tråd sänder program i television att utforma sändningarna på ett sådant sätt att programmen genom textning, teckenspråkstolkning, syn- tolkning, uppläst text eller liknande teknik blir tillgängliga för per- soner med funktionshinder. 
  
 281 
  
 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar 
  
 SOU 2009:14 
  
 4) Regeln om s.k. webbsändningar i 1 kap. 6 § YGL ändras och en följdändring görs i 1 kap. 9 § samma grundlag. Förslaget innebär inte någon ändring i sak i förhållande till vad som har avsetts gälla i dag utan utgör endast ett förtydligande. Genom ändringen blir det tydligt att omodererade chatsidor faller utanför grundlagsskyddet och att det i fråga om inspelade program endast är sådana vilkas starttidpunkt inte påverkas av mottagaren som faller in under be- stämmelsen i 1 kap. 6 §. 
 Kommitténs förslag i fråga om digital bio och redaktioner för skrifter som framställs genom stencilering, fotokopiering eller lik- nande tekniskt förfarande innebär en utökning av YGL:s tillämp- ningsområde. Om sådana apparater som i kommitténs direktiv benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll också förs in under YGL utvidgas grundlagens tillämpningsområde ytterligare. Varje utvidgning av YGL:s tillämpningsområde kan inne- bära en ökning av arbetsbelastningen hos JK eftersom denne är ensam åklagare i tryck- och yttrandefrihetsmål. Det är svårt att uppskatta hur många ärenden de nu nämnda utvidgningarna kan orsaka, men Yttrandefrihetskommittén anser det troligt att det inte blir fråga om mer än ett fåtal. Effekten hos JK neutraliseras också i allt väsentligt av att polis och åklagare slipper ärendena. 
 I fråga om digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas innebär kommitténs förslag närmare att massmedieföretag får automatiskt grundlagsskydd för sådan uppspelning (om de krav som anges i 1 kap. 9 § YGL är uppfyllda) medan andra aktörer får grundlagsskydd genom ansökan om utgivningsbevis. Förslaget kommer troligen att föranleda en del ansökningar om utgivnings- bevis och därmed en viss ökning av arbetsbördan för Radio och  
 TV-verket. 
  Hur många ärenden det kan bli fråga om är svårt att säga. Eftersom ansökan om utgivningsbevis kräver betalning av ansökningsavgift och denna bestäms efter en självkostnadsprincip (prop. 2001/02:74 s. 50) torde kostnadsökningen hos verket täckas av ansökningsavgifterna. 
 En eventuell kostnadsökning till följd av utökningen av YGL:s tillämpningsområde torde alltså endast bli marginell. 
 Även ändringarna i fråga om repressalieförbudet och sekretess- lagen kan komma att medföra en ökad arbetsbelastning för JK. JK är ju, som har angetts i avsnitt 7.4.3.2, ensam åklagare i fråga om överträdelser av efterforsknings- och repressalieförbuden (vid sidan av den åtalsrätt som tillkommer JO) och ändringarna innebär en viss utvidgning av det straffbara området. Ärenden rörande över- 
 282 
  
 SOU 2009:14 
  
 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar 
  
 trädelser av repressalieförbudet är med gällande regler ganska vanligt förekommande hos JK. Det är svårt att uppskatta hur många ärenden ytterligare som de nya reglerna kan ge upphov till. Att det inte längre ställs krav på att åtgärden har företagits vid myndighets- utövning för att överträdelse av repressalieförbudet ska kunna be- straffas innebär en utvidgning av det straffbara området. Å andra sidan medför kravet på uppsåt och undantaget från straffbarhet för ringa fall att utvidgningen blir begränsad. Straffbestämmelserna för överträdelse av efterforsknings- och repressalieförbuden blir vidare tillämpliga även till skydd för anställda och uppdragstagare hos sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen. Det är enligt kommitténs mening sannolikt att de ändrade reglerna kommer att medföra en viss ökning av antalet ärenden hos JK rör- ande överträdelser av efterforsknings- eller repressalieförbuden. Det är dock inte troligt att den blir särskilt stor. Kanske kan det röra sig om en eller två förundersökningar per år. Denna ökning kan för närvarande inte anses kräva någon förstärkning av anslagen till JK:s verksamhet. 
 Förslaget till utökning av undantaget från censurförbudet inne- bär inte någon kostnadsökning i sig. Om lagregler om förhands- granskning av rörliga bilder i offentlig uppspelning ur en databas införs med stöd av det utökade undantaget kommer Statens bio- grafbyrå att få ta ställning till dessa ärenden. Det torde emellertid i så fall knappast innebära någon ökning av antalet gransknings- ärenden. Det kommer ju nämligen till övervägande del att vara fråga om biografvisningar som tidigare skedde med äldre teknik och då föll in under byråns granskning. 
 Yttrandefrihetskommitténs förslag i övrigt kan inte antas leda till några kostnadskonsekvenser. 
  
 9.3 
  
 Övriga konsekvensbeskrivningar 
  
 Förslagen rörande efterforsknings- och repressalieförbuden ökar möjligheterna att beivra överträdelser av dessa förbud. Straffbestäm- melserna för överträdelse av efterforsknings- och repressalieför- buden blir ju tillämpliga även till skydd för anställda och upp- dragstagare hos sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekre- tesslagen och användning av disciplinåtgärder som repressalier mot kommunanställda blir straffbar enligt de nya bestämmelserna. 
 283 
  
 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar 
  
 SOU 2009:14 
  
 Yttrandefrihetskommitténs förslag kan i övrigt inte anses med- föra några konsekvenser som ska beaktas enligt 15 § kommitté- förordningen. Förslagen kan alltså inte anses medföra några konse- kvenser för den kommunala självstyrelsen, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbets- förutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Förslagen kan inte heller antas förutsätta någon behandling av personupp- gifter som bör uppmärksammas från integritetsskyddssynpunkt. 
 284 
 10 Författningskommentar 
  
 10.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i regeringsformen 
  
 2 kap. 
 1 § 
 Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 
  
 1. 
  
 yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 
  
 2. 
  
 informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplysningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden, 
  
 3. 
  
 mötesfrihet: frihet att anordna och bevista sammankomst för upp- lysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk, 
  
 4. 
  
 demonstrationsfrihet: frihet att anordna och deltaga i demonstra- tion på allmän plats, 
  
 5. 
  
 föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för allmänna eller enskilda syften, 
  
 6. 
  
 religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra ut- öva sin religion. 
  
 Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljud- radio, television, vissa liknande överföringar  
 och offentliga uppspelningar  
 samt filmer, videogram, ljudupptagningar och andra tekniska upptag- ningar gäller vad som är föreskrivet i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. 
 I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att taga del av allmänna handlingar. 
 Ändringen har samband med införandet av grundlagsskydd för digi- tal bio och annan offentlig uppspelning ur en databas genom tillägg av en ny punkt 3 i 1 kap. 9 § första stycket YGL, se avsnitt 5.4.3. 
 285 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2009:14 
  
 Punkt 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (1976:871) om ändring i regeringsformen 
 Utan hinder av 2 kap. 1 § 3 och 14 § första stycket får i lag föreskrivas att filmer och videogram  
 inte  
 får förevisas offentligt, om de  
 inte  
 dess- förinnan har godkänts för sådan visning.  
 I lag får också föreskrivas att offentlig uppspelning av rörliga bilder ur en databas inte får ske, om inte bilderna dessförinnan har godkänts för sådan uppspelning. 
  
 Ändringen behandlas i avsnitt 5.5. Den gör det möjligt att införa regler om förhandsgranskning av digital bio. 
 Ikraftträdande 
 Ändringarna föranleds av utökningen av YGL:s tillämpningsområde till att omfatta digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas (se 1 kap. 9 § första stycket 3 YGL) och bör träda i kraft samtidigt som ändringarna i YGL. 
  
 10.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 
  
 3 
  
 kap. 
  
 4 
  
 § 
  
 Myndighet eller annat allmänt organ må ej efterforska författaren till framställning som införts eller varit avsedd att införas i tryckt skrift, den som utgivit eller avsett att utgiva framställning i sådan skrift eller den som lämnat meddelande enligt 1 kap. 1 § tredje stycket, i vidare mån än som erfordras för åtal eller annat ingripande mot honom som ej står i strid med denna förordning. Får efterforskning förekomma,  
 ska  
 där- vid beaktas den i 3 § angivna tystnadsplikten. 
 Inte heller får en myndighet eller ett annat allmänt organ ingripa mot någon för att han eller hon i en tryckt skrift har brukat sin tryckfrihet eller medverkat till ett sådant bruk. 
 Det nya  
 andra stycket  
 behandlas i avsnitt  
 7.4.3.3–7.4.3.5. 
  Stycket innebär att det s.k. repressalieförbudet, som hittills har ansetts följa av exklusivitetsprincipen i 1 kap. 3 § TF, kommer till tydligare ut- 
 286 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningskommentar 
  
 tryck i TF. Att det i regeln talas om bruk av tryckfriheten och inte om missbruk som i 1 kap. 3 § TF beror på att det här inte är fråga om att lägga fast TF:s exklusivitet som straff- och processlag – denna framgår redan av den nämnda paragrafen – utan om ett förbud mot ingripanden på grund av ett lagligt bruk av tryckfriheten eller med- verkan till ett sådant bruk. 
 Det som förbjuds är alltså repressalier mot den som har brukat sin tryckfrihet eller medverkat till ett sådant bruk. I uttrycket med- verkat till ett sådant bruk inryms – liksom i dag är fallet i 1 kap. 3 § 
 – det som torde vara praktiskt viktigast, nämligen bruk av den s.k. meddelarfriheten (1 kap. 1 § tredje stycket). 
 Den nya bestämmelsen avses inte innebära någon ändring i för- hållande till gällande rätt i fråga om vilka åtgärder som ska anses som förbjudna repressalier. Uttrycket ingripa mot avses omfatta alla sådana negativa åtgärder som enligt gällande rätt anses förbjudna enligt repressalieförbudet. Exempel på sådana negativa åtgärder är disciplinstraff, avsked, fråntagande av arbetsuppgifter och utebliven löneförhöjning om åtgärden vidtas mot någon för att han eller hon i en tryckt skrift har brukat sin tryckfrihet eller medverkat till ett sådant bruk. 
 En ändring motsvarande den nu nämnda har gjorts i 2 kap. 4 § tredje stycket YGL. 
 En ändring har också gjorts i fråga om straffsanktioneringen av överträdelse av repressalieförbudet, se kommentaren till 5 § nedan. 
 5 § 
 Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet mot författarens eller, i fall som avses i 1 §, mot utgivarens eller meddelarens vilja på tryckt skrift sätter ut dennes namn, pseudonym eller signatur eller åsidosätter sin tystnadsplikt enligt 3 §, döms till böter eller fängelse i högst ett år. Till samma straff döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet på skriften såsom författare, utgivare eller meddelare sätter ut namnet på eller pseudonym eller signaturen för annan person än den verkliga för- fattaren, utgivaren eller meddelaren. 
 För efterforskning i strid med 4 §  
 första stycket  
 första meningen döms, om efterforskningen har skett uppsåtligen, till böter eller fäng- else i högst ett år. 
 För uppsåtligt brott mot repressalieförbudet i 4 § andra stycket döms till böter eller fängelse i högst ett år. I ringa fall ska dock inte dömas till an- svar. 
 287 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2009:14 
  
 Allmänt åtal för brott som avses i första stycket må väckas endast om målsäganden anmält brottet till åtal. 
 Ändringen i  
 andra stycket  
 är en följd av införandet av ett nytt andra stycke i 3 kap. 4 § TF. 
 Det nya  
 tredje stycket  
 behandlas i avsnitt  
 7.4.3.3–7.4.3.5. 
  Det innebär en ändring i fråga om straffsanktioneringen av överträd- elser av repressalieförbudet. 
 Överträdelser av repressalieförbudet ska beivras med tillämpning av det nya tredje stycket. Tjänstefelsbestämmelsen i 20 kap. 1 § BrB ska alltså inte längre tillämpas i sådana fall. 
 Den nya bestämmelsen innebär att kravet på att en överträdelse av repressalieförbudet ska ha begåtts vid myndighetsutövning för att kunna bestraffas bortfaller. Detta innebär en betydande utvidg- ning av vilka åtgärder som kan bestraffas. Effekten neutraliseras dock något av att ringa fall inte ska föranleda straffansvar (se vidare nedan). 
 För att ansvar ska kunna ådömas enligt den nya bestämmelsen krävs att överträdelsen av repressalieförbudet är uppsåtlig. 
 Straffskalan i den diskuterade bestämmelsen har bestämts i enlig- het med vad som gäller för överträdelse av efterforskningsförbudet. Både efterforskningsförbudet och repressalieförbudet utgör delar av meddelarskyddet och överträdelser av förbuden framstår som i princip likvärdiga i straffrättsligt hänseende, även om det kan finnas anledning att döma den som fullföljer sin avsikt och utdelar en repressalie hårdare än den som stannar vid att efterforska. 
 Mål enligt den nu diskuterade bestämmelsen handläggs som van- liga brottmål vid allmän underrätt och alltså inte som ett tryck- frihetsmål vid en tryckfrihetsdomstol (jfr avsnitt 7.4.3.3 med hän- visningar). 
 JK är ensam åklagare i mål om ansvar för överträdelse av repressalieförbudet eftersom ett sådant mål får anses vara ett sådant mål som eljest avser brott mot bestämmelse i denna förordning som avses i 9 kap. 2 § tredje stycket TF. Att JK är ensam åklagare i mål om överträdelse av repressalieförbudet innebär emellertid inte att JO:s åtalsrätt är inskränkt. Det sista ledet i 9 kap. 2 § tredje stycket TF utgör en erinran om detta (prop. 1975/76:204 s. 176 f.). Enligt 6 § andra stycket lagen (1986:765) med instruktion för Riks- dagens ombudsmän får JO väcka åtal mot en befattningshavare som genom att åsidosätta vad som åligger honom i tjänsten eller upp- draget har begått någon annan brottslig gärning än tryckfrihets- brott eller yttrandefrihetsbrott (jfr avsnitt 7.4.3.3 med hänvisningar). 
 288 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningskommentar 
  
 Även en polismyndighet och en allmän åklagare bör kunna in- leda förundersökning i fråga om de brott som avses här. När det blir klart att målet rör överträdelse av repressalieförbudet och så- ledes JK enligt vad som har sagts ovan är ensam åklagare, ska JK inträda som förundersökningsledare (jfr a. prop. s. 176). 
 Undantaget för  
 ringa fall  
 i sista meningen i tredje stycket inne- bär att mindre allvarliga åtgärder inte ska bestraffas. Det kan t.ex. röra sig om en kortvarig förflyttning från ett tjänsterum till ett annat eller fråntagande av viss beslutsbehörighet under några dagar. Permanenta negativa förändringar av det slaget får däremot normalt anses straffbara såsom icke ringa. Detsamma gäller t.ex. en utebliven löneförhöjning eller en indragen förmån av betydelse. Som ringa lär man däremot få anse åtgärder i form av att en chef markerar miss- nöje genom mer eller mindre symboliska åtgärder, såsom ett nytt sätt att tilltala arbetstagaren eller att denne nonchaleras. Det gäller i varje fall om åtgärden är snabbt övergående. 
 Här visar sig svårigheten att avgöra vad som i mindre allvarliga fall bör ses som ingripanden. Hittills har man som sagt dragit gränsen vid det som kan betraktas som negativa åtgärder eller åtgärder med en negativ effekt, varvid t.ex. en utskällning inte har ansetts omfattad av förbudet även om den naturligtvis har varit i konflikt med grunderna för meddelarfriheten. Man kan fråga sig om de nyssnämnda symboliska åtgärderna över huvud taget inne- fattar ingripanden, men enligt kommitténs mening bör så anses vara fallet. När den negativa effekten inte är snabbt övergående får det anses handla om ett ingripande. Straffrättsligt saknar dock detta betydelse i de fall då ingripandet är att betrakta som ringa. 
 En annan svårighet gäller  
 bevisningen 
 . Det är många gånger omöjligt att slå fast att en negativ åtgärd har vidtagits på grund av att en anställd har använt sin meddelarfrihet. Arbetsgivaren invänder ofta att åtgärden berodde på något annat, t.ex. att den anställde hade gjort ett dåligt arbete. Sådana invändningar är i praktiken mycket svåra att motbevisa, vilket innebär att något straffansvar ofta inte kan utkrävas. För att agerandet ska kunna bestraffas måste det – i enlighet med allmänna principer för straffansvar – vara ställt bortom rimligt tvivel att det handlar om ett ingripande på grund t.ex. av att den anställde har använt sin meddelarfrihet. 
 Man måste skilja mellan beviskravet å den ena sidan och kravet att ingripandet måste vara mer än ringa å den andra. Ett ingripande kan naturligtvis inte bedömas som ringa på den grunden att bevis- ningen för att det rör sig om en repressalie är svag. Men antag att 
 289 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2009:14 
  
 en arbetsgivare tar ifrån en anställd en arbetsuppgift med den omedel- bara motiveringen att du gick till tidningen, så gör vi inte här, men i efterhand säger att åtgärden berodde på att den anställde inte hade skött uppgiften väl. Då ska det först göras en bevisbedömning (ska det första uttalandet anses innebära att det står klart att det i själva verket rör sig om en repressalie?) och därefter – i förekom- mande fall – en ringabedömning. 
 Inte så sällan förekommer det att det står klart att en åtgärd  
 del- vis  
 är en repressalie, men att den också beror på annat. Detta torde ibland kunna påverka ringabedömningen. Men frågan är komplicerad och får överlämnas till rättstillämpningen. Den slutliga bedömningen måste göras med hänsyn tagen till samtliga omständigheter i det enskilda fallet. Därvid säger redan uttrycket ringa ganska mycket om vilka fall det är som bör få passera ostraffade. 
 En ändring motsvarande den nu kommenterade har gjorts i 2 kap. 5 § tredje stycket YGL. 
 Ikraftträdande 
 De nya bestämmelserna kräver inga särskilda övergångsbestäm- melser (jfr 5 § BrP). De kan börja tillämpas den 1 januari 2011, dvs. vid årsskiftet efter utgången av det år då förslagen tidigast kan bli slutligt antagna av riksdagen. 
  
 10.3 
  
 Förslaget till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen 
  
 1 kap. 
 1 § 
 Varje svensk medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad rätt enligt denna grundlag att i ljudradio, television, vissa liknande över- föringar  
 och offentliga uppspelningar  
 samt filmer, videogram, ljudupp- tagningar och andra tekniska upptagningar offentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst. 
 Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konst- 
 290 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningskommentar 
  
 närligt skapande. I den får inga andra begränsningar göras än de som följer av denna grundlag. 
 Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom pro- gram i ljudradio också program i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektro- magnetiska vågor  
 samt innehållet i vissa offentliga uppspelningar ur en databas 
 . 
 Med tekniska upptagningar avses i denna grundlag upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. 
 Med databas avses i denna grundlag en samling av information lagrad för automatiserad behandling. 
 Ändringen i  
 första stycket  
 är en följd av förslaget till grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas genom tillägg av en ny punkt 3 i 1 kap. 9 § första stycket YGL, se kapitel 5. 
 Ändringen i  
 tredje stycket  
 innebär en erinran om att de regler som gäller för databaser som faller in under nu gällande YGL även gäller för sådan offentlig uppspelning ur en databas som faller in under den ovan nämnda föreslagna nya regeln i 1 kap. 9 § första stycket 3 YGL. Ändringen innebär vidare att uttrycket radiopro- gram även i tillämpningslagen kommer att omfatta också offentlig uppspelning ur en databas eftersom det i 1 kap. 2 § andra stycket tillämpningslagen anges bl.a. att uttrycket radioprogram i lagen används på samma sätt som i YGL. I förarbetena till den regeln anges att det sätt på vilket uttrycket radioprogram används i YGL framgår av 1 kap. 1 § tredje stycket, 6 § första och andra styckena samt 9 § samma grundlag. 
  
 1 
  
 3 § 
 Det får inte förekomma att något som är avsett att framföras i ett radioprogram eller en teknisk upptagning först måste granskas av en myndighet eller något annat allmänt organ. Inte heller är det tillåtet för myndigheter och andra allmänna organ att utan stöd i denna grundlag, på grund av det kända eller väntade innehållet i ett radioprogram eller en teknisk upptagning, förbjuda eller hindra dess offentliggörande eller spridning bland allmänheten. 
  
 1  
 Prop. 1990/91:179 s. 44. 
 291 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2009:14 
  
 Trots första stycket får det genom lag meddelas föreskrifter om granskning och godkännande av rörliga bilder i filmer, videogram eller andra tekniska upptagningar som  
 ska  
 visas offentligt  
 samt av rörliga bilder i en sådan offentlig uppspelning ur en databas som avses i 9 § första stycket 3. 
  
 Det får inte utan stöd i denna grundlag förekomma att myndig- heter och andra allmänna organ på grund av innehållet i radioprogram och tekniska upptagningar förbjuder eller hindrar innehav eller använd- ning av sådana tekniska hjälpmedel som behövs för att kunna ta emot radioprogram eller för att kunna uppfatta innehållet i tekniska upptag- ningar. Detsamma gäller förbud mot anläggande av trådnät för sänd- ning av radioprogram. 
 Ändringen behandlas i avsnitt 5.5. Den innebär att lagregler om för- handsgranskning av digital bio tillåts. Undantaget tillåter såväl s.k. vuxencensur som åldersprövning till skydd för barn. 
 6 § 
 Grundlagen är tillämplig på sändningar av radioprogram som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel.  
 Som  
 sådana sändningar av radioprogram  
 anses  
 även  
 att allmänheten på sär- skild begäran tillhandahålls  
 direktsända och inspelade program  
 vilkas start- tidpunkt och innehåll inte kan påverkas av mottagaren 
 . 
 I fråga om radioprogram som förmedlas genom satellitsändning som utgår från Sverige gäller vad som i denna grundlag föreskrivs om radio- program i allmänhet. 
 I lag får föreskrivas om undantag från denna grundlag i fråga om radioprogram som huvudsakligen är avsedda att tas emot utomlands och radioprogram som sänds genom tråd men inte är avsedda att tas emot av någon större allmänhet. Sådant undantag får dock inte gälla vad som föreskrivs i 2 och 3 §§. 
 Ändringen behandlas i avsnitt 3.3. Den syftar till att klargöra att det som faller in under regeln är tillhandahållande till allmänheten på särskild begäran av webbsändningar som består i direktsänd- ningar eller uppspelningar av tidigare inspelningar som startar på tider som avsändaren bestämmer. Med särskild begäran avses detsamma som i 1 kap. 9 § YGL, dvs. att mottagaren startar över- föringen till sig och att den omständigheten att programmen till- handahålls mot abonnemang, prenumeration eller liknande inte i 
 292 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningskommentar 
  
 sig gör att tillhandahållandet ska anses ske på begäran (jfr prop. 1997/98:43 s. 156). Det sista ledet i regeln, och innehåll inte kan påverkas av mottagaren, utesluter omodererade chatsidor från para- grafens tillämpningsområde. Ändringen innebär inte någon ändring i sak i förhållande till vad som har avsetts gälla tidigare. 
 9 § 
 Denna grundlags föreskrifter om radioprogram tillämpas,  
 i andra fall än som avses i 6 § första stycket andra meningen 
 , också när en redaktion för en periodisk skrift eller för radioprogram, ett företag för yrkes- mässig framställning av tryckta eller därmed enligt tryckfrihetsför- ordningen jämställda skrifter eller av tekniska upptagningar eller en ny- hetsbyrå med hjälp av elektromagnetiska vågor 
  
 1. 
  
 på särskild begäran tillhandahåller allmänheten information ur en databas, vars innehåll kan ändras endast av den som driver verk- samheten, direkt genom överföring eller indirekt genom framställning av en teknisk upptagning, en skrift eller en bild, 
  
 2. 
  
 annars, enligt överenskommelser i förväg, tillhandahåller allmän- heten information som överförs direkt ur en sådan databas som anges i 1,  
  
 eller 
  
 3. 
  
 genom offentlig uppspelning tillhandahåller allmänheten information ur en sådan databas som anges i 1. 
  
 Vad som sägs i första stycket gäller också annan som har utgiv- ningsbevis för sådan verksamhet. För att utgivningsbevis  
 ska  
 utfärdas krävs att 
 – verksamheten är ordnad på det sätt som anges i första stycket och att överföringarna utgår från Sverige, 
 – behörig utgivare utsetts och åtagit sig uppdraget, 
 – verksamheten har ett namn som är sådant att det inte finns risk för att det lätt kan förväxlas med namn på en annan verksamhet enligt denna paragraf. 
 Ett utgivningsbevis gäller för en period av tio år från utfärdandet. Därefter förfaller beviset. Beviset får förnyas, varje gång för tio år från utgången av den föregående tioårsperioden, om det finns förutsätt- ningar att utfärda sådant bevis. Utgivningsbevis får återkallas om för- utsättningar att utfärda sådant bevis inte längre finns, om verksam- heten inte påbörjats inom sex månader från den dag då utgivnings- beviset utfärdades eller om den som drev verksamheten anmält att den upphört. Om utgivningsbeviset förfaller eller återkallas, tillämpas därefter föreskrifter i lag eller annan författning. 
 293 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2009:14 
  
 Närmare bestämmelser om utfärdande, förfall, förnyelse och åter- kallelse av utgivningsbevis meddelas i lag. 
 Varje databas  
 ska  
 ha ett namn. Närmare bestämmelser om sådana namn meddelas i lag. 
 Föreskrifter om straff för den som bryter mot en föreskrift som meddelats med stöd av fjärde eller femte stycket meddelas i lag. 
 Tillägget av i andra fall än som avses i 6 § första stycket andra meningen syftar till att klargöra att de webbsändningar som faller in under 1 kap. 6 § första stycket andra meningen inte faller in under förevarande paragraf (se avsnitt 3.3). 1 kap. 9 § omfattar alltså inte webbsändningar som består i direktsändningar eller uppspel- ningar vilkas starttidpunkt inte kan påverkas av mottagaren. Tidigare inspelningar vilkas starttidpunkt kan påverkas av mottagaren och som tillhandahålls på begäran kan alltså falla in under förevarande paragraf. 
 Borttagandet av ordet tryckt i paragrafens första mening, ledet närmast efter det ovan nämnda tillägget, behandlas i avsnitt 3.2. Ändringen innebär att det klargörs att inte bara redaktioner för tryckta periodiska skrifter utan även redaktioner för periodiska skrifter som framställts genom stencilering, fotokopiering eller liknande tekniskt förfarande och som enligt 1 kap. 5 § andra stycket TF ska jämställas med tryckta skrifter omfattas av automatiskt grundlagsskydd för databasverksamhet. 
 Den nya punkten 3 i första stycket ger grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas, t.ex. upp- spelning av musik ur en databas vid s.k.  
 e-disco. 
  Förslaget be- handlas i kapitel 5. 
 Grundlagsskyddet enligt den nya punkten 3 avser endast det innehåll som spelas upp offentligt. Utgivaren kan därmed endast ansvara för sådant innehåll. Den nya punkten innebär att grund- lagens föreskrifter om radioprogram ska tillämpas också på offent- lig uppspelning ur en databas (om verksamheten drivs av ett sådant traditionellt massmedieföretag som sägs i regeln eller utgivnings- bevis gäller för den). 
 Avgörande för vem som ska anses vara den som driver verk- samheten är vem som råder över innehållet i databasen (och där- med även över uppspelningen). Anledningen till att detta synsätt bör anläggas är det grundläggande kravet i databasregeln att data- basens innehåll får kunna ändras endast av den som driver verk- samheten. Kravet motiveras av att den som driver verksamheten är 
 294 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningskommentar 
  
 skyldig att utse utgivare och efter denne bär det yttrandefrihets- rättsliga ansvaret för innehållet i databasen (4 kap. 1 § och 6 kap. 2 § YGL). Det har ansetts orimligt att låta utgivaren och den som driver verksamheten bära ensamansvaret för innehåll som någon annan kan påverka. 
 När uppspelning sker ur en databas hos filmbolaget torde det endast vara detta som kan ändra innehållet i databasen. Filmbolaget bör därför i ett sådant fall anses vara den som driver verksamheten oavsett om det är bolaget eller biografinnehavaren som startar upp- spelningen. 
 Om filmbolaget i ett sådant fall också driver verksamhet av- seende framställning av film på tekniska upptagningar kan bolaget falla in under uttrycket företag för yrkesmässig framställning av tekniska upptagningar och därmed få automatiskt grundlagsskydd. Om filmbolaget enbart framställer film för offentlig uppspelning ur en databas krävs utgivningsbevis för att grundlagsskydd ska upp- komma. 
 Vid biografvisning som sker genom att filmen spelas upp ur biografens server får biografinnehavaren anses vara den som driver verksamheten eftersom det då är han som råder över innehållet i databasen. Detta gäller oavsett om filmen har laddats ned till bio- grafens server från en datorkassett eller från filmdistributörens server. Det krävs då att utgivningsbevis söks och utfärdas för att grund- lagsskydd ska föreligga (om inte biografinnehavaren också är ett sådant massmedieföretag som anges i 1 kap. 9 § första stycket YGL). 
 Det nu anförda gäller på motsvarande sätt även för offentlig uppspelning ur en databas av annat innehåll än film. Även den som tillhandahåller musik, text, stillbilder, rörliga bilder eller kombina- tioner därav på detta sätt får automatiskt grundlagsskydd för detta förutsatt att aktören kan anses utgöra en sådan redaktion för en periodisk skrift eller för ett radioprogram, ett företag för yrkes- mässig framställning av skrifter eller av tekniska upptagningar eller en nyhetsbyrå som avses i 1 kap. 9 § första stycket YGL. Detta gäller oavsett om uppspelningen ur databasen startas av den som tillhandahåller innehållet eller den som ombesörjer den tillställning, det möte eller liknande där uppspelning ur databasen sker. Som angetts ovan är det avgörande vem som råder över innehållet i den databas ur vilken uppspelningen sker. Andra aktörer än sådana traditionella massmedieföretag som nämns i 1 kap. 9 § första stycket YGL måste ansöka om utgivningsbevis enligt andra stycket i samma regel för att få grundlagsskydd för offentlig uppspelning 
 295 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2009:14 
  
 ur en databas som de råder över. Om den som ombesörjer mötet eller tillställningen inte är ett sådant traditionellt massmedieföretag och verksamheten är ordnad så att han först laddar ned innehållet och sedan spelar upp det ur en server som han råder över, måste utgivningsbevis alltså sökas för att grundlagsskydd ska gälla. Ett exempel på ett sådant förfarande är att någon laddar ned musik från Internet till sin dator och sedan spelar upp den på ett  
 e-disco. 
  Det saknar betydelse om nedladdningen sker genom fildelning eller på annat sätt. Som berörts i avsnitt 5.3.2 måste det här uppmärksammas att upphovsrättsliga aspekter på ett sådant förfarande regleras i upphovsrättslagen (se 1 kap. 12 § YGL). 
 Regelns konstruktion innebär att om ett film- eller musik- distributionsföretag som levererar film eller musik både på tekniska upptagningar (t.ex. filmrullar, cd- eller  
 dvd-skivor) 
  och i databaser skulle övergå till att enbart leverera film eller musik via databaser skulle det få ansöka om utgivningsbevis för att få grundlagsskydd för t.ex.  
 e-bio. 
  Anledningen till detta är att företaget då inte längre skulle kunna falla in under beteckningen företag för yrkesmässig framställning av tekniska upptagningar. 
 Här kan för tydlighetens skull också beröras det fallet att t.ex. en restaurangägare sätter upp flera radio- eller  
 TV-mottagare 
  i sin lokal så att gästerna kan ta del av sändningarna. Den här aktuella regeln blir då inte tillämplig. Anledningen är att det i ett sådant fall inte är fråga om uppspelning ur en databas utan om mottagande av sändningar av radio- eller  
 TV-program. 
  Det är i stället reglerna om sådana sändningar som blir tillämpliga. 
 2 kap. 
 4 § 
 Ingen myndighet eller annat allmänt organ får efterforska 
  
 1. 
  
 upphovsmannen till en framställning som har offentliggjorts eller varit avsedd att offentliggöras i ett radioprogram eller en teknisk upptag- ning eller den som har framträtt i en sådan framställning, 
  
 2. 
  
 den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en fram- ställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upp- tagning, eller 
  
 3. 
  
 den som har lämnat uppgifter enligt 1 kap. 2 §. 
  
 296 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningskommentar 
  
 Förbudet hindrar inte efterforskning i fall då denna grundlag med- ger åtal eller annat ingripande. I sådana fall  
 ska  
 dock den i 3 § angivna tystnadsplikten beaktas. 
 Inte heller får en myndighet eller ett annat allmänt organ ingripa mot någon för att han eller hon i ett radioprogram eller en teknisk upptagning har brukat sin yttrandefrihet eller medverkat till ett sådant bruk. 
 Det nya  
 tredje stycket  
 behandlas i avsnitt  
 7.4.3.3–7.4.3.5. 
  Motsvar- ande regel om s.k. repressalieförbud har införts i ett nytt andra stycke i 3 kap. 4 § TF. Här hänvisas till författningskommentaren till den bestämmelsen. 
 En ändring har också gjorts i fråga om straffsanktioneringen av överträdelse av repressalieförbudet, se kommentaren till 5 § nedan. 
 5 § 
 Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot sin tystnadsplikt enligt 3 §  
 ska  
 dömas till böter eller fängelse i högst ett år. Detsamma gäller den som i ett radioprogram eller en teknisk upptagning upp- såtligen eller av oaktsamhet lämnar felaktiga uppgifter om vem som är framställningens upphovsman eller har tillhandahållit den för offentlig- görande, vem som framträder i den eller vem som har lämnat uppgifter i den. 
 För efterforskning i strid med 4 §  
 första och andra stycket  
 döms, om efterforskningen har skett uppsåtligen, till böter eller fängelse i högst ett år. 
 För uppsåtligt brott mot repressalieförbudet i 4 § tredje stycket döms till böter eller fängelse i högst ett år. I ringa fall ska dock inte dömas till an- svar. 
 Allmänt åtal för brott som avses i första stycket får väckas endast om målsäganden har anmält brottet till åtal. 
 Ändringen i  
 andra stycket  
 är en följd av införandet av ett nytt tredje stycke i 2 kap. 4 § YGL. 
 Det nya  
 tredje stycket  
 behandlas i avsnitt  
 7.4.3.3–7.4.3.5. 
  Mot- svarande ändring har också gjorts i 3 kap. 5 § tredje stycket TF. Här hänvisas till författningskommentaren till den bestämmelsen. 
 297 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2009:14 
  
 3 kap. 
 1 § 
 Varje svensk medborgare och svensk juridisk person har rätt att sända radioprogram genom tråd. 
 Den frihet som följer av första stycket hindrar inte att det i lag med- delas föreskrifter i fråga om 
  
 1. 
  
 skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa program i den utsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning, 
  
 2. 
  
 skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för överföringar i den utsträckning det behövs med hänsyn till intresset av konkurrens beträffande sådana överföringar i nätet eller allmänhetens intresse av tillgång till sådana överföringar, 
  
 3. 
  
 skyldighet för nätinnehavare att vidta åtgärder för att tillförsäkra mottagarkretsen inflytande över programvalet, 
  
 4. 
  
 skyldighet för den som sänder program i television att utforma sänd- ningarna på ett sådant sätt att programmen genom textning, tolkning, upp- läst text eller liknande teknik blir tillgängliga för personer med funktions- hinder, eller 
  
 5. 
  
 ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som inriktas på våldsframställningar, pornografiska bilder eller hets mot folkgrupp. 
  
 Den nya fjärde punkten i andra stycket innehåller ett nytt undantag från etableringsfriheten för trådsändningar. Undantaget ger möjlig- het att införa lagregler om skyldighet för den som sänder TV- program genom tråd att göra programmen tillgängliga för personer med funktionshinder. I likhet med vad som gäller i fråga om 3 kap. 4 § YGL avses med uttrycket den som sänder program den som står bakom programmet, dvs. programföretaget, inte den som med- verkar enbart genom att ställa sändningskapacitet till förfogande. Regeln ger alltså möjlighet att ålägga programföretag en skyldighet. Den ger inte tillstånd till regler i vanlig lag om skyldighet för den som är nätinnehavare att i nätet förmedla en viss mängd program som har utformats på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för per- soner med funktionshinder (se närmare i avsnitt 8.3). 
 Undantaget ger enbart tillstånd till skyldighet att förse sänd- ningarna med tekniska hjälpmedel som gör dem tillgängliga för personer med funktionshinder. Det innebär inte något medgivande till regler som rör innehållet i sändningarna, t.ex. regler om skyl- 
 298 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningskommentar 
  
 dighet att göra program vilkas innehåll är anpassat till personer med kognitiva funktionshinder, dvs. hinder som har med förståelse eller kunnande att göra. Eftersom det här är fråga om att göra  
 TV-pro- 
  gram tillgängliga för personer med funktionshinder avses med ordet tolkning i lagtexten inte tolkning till annat talat språk utan tecken- språkstolkning eller syntolkning. Som har angetts i avsnitt 8.3 anser Yttrandefrihetskommittén att även syntolkning kan betraktas som ett tekniskt hjälpmedel. 
 7 kap. 
 1 § 
 Bestämmelserna i 9 kap.  
 1–4 
  §§ tryckfrihetsförordningen om tillsyn och åtal  
 ska  
 gälla också i fråga om radioprogram och tekniska upp- tagningar och i fråga om yttrandefrihetsmål. Justitiekanslern får över- lämna åt allmän åklagare att vara åklagare i yttrandefrihetsmål om an- svar eller konfiskering på grund av olaga våldsskildring, hets mot folk- grupp, brott mot medborgerlig frihet, olaga hot, hot mot tjänsteman eller övergrepp i rättssak i tekniska upptagningar. Rätten att väcka all- mänt åtal får dock inte överlämnas när det gäller yttrandefrihetsbrotten hets mot folkgrupp eller brott mot medborgerlig frihet. 
 Den tid inom vilken allmänt åtal för yttrandefrihetsbrott  
 ska  
 väckas är i fråga om radioprogram sex månader från det att programmet sändes eller, i fråga om tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 §  
 första stycket 1 och 2 
 , från den tidpunkt när informationen inte längre tillhandahölls.  
 I fråga om sådan offentlig uppspelning ur en databas som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 är tiden sex månader från uppspelningen.  
 Beträffande tek- niska upptagningar är tiden ett år från det att upptagningen gavs ut. Be- träffande sådana upptagningar som saknar någon av de i 3 kap. 13 § föreskrivna uppgifterna gäller dock vad som är föreskrivet i lag om tid för väckande av talan med den begränsningen att allmänt åtal inte får väckas senare än två år från det att Justitiekanslern fick kännedom om upptagningen. 
 Ändringen har samband med införandet av grundlagsskydd för digi- tal bio och annan offentlig uppspelning ur en databas genom tillägg av en ny punkt 3 i 1 kap. 9 § första stycket YGL, se kapitel 5. 
 Vid offentlig uppspelning ur en databas är det själva uppspel- ningen som omfattas av grundlagsskydd. Denna sker vid ett visst 
 299 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2009:14 
  
 tillfälle. Offentlig uppspelning ur en databas är därför i här rele- vanta hänseenden mera lik traditionell sändning av ljudradio- eller  
 TV-program, 
  för vilka preskriptionstiden räknas från sändnings- tidpunkten, än sådant tillhandahållande av information ur en data- bas som omfattas av nu gällande databasregel. För offentlig uppspel- ning ur en databas bör därför gälla att preskriptionstiden ska vara sex månader från uppspelningen. 
 Ikraftträdande 
 De nya bestämmelserna kräver inga särskilda övergångsbestäm- melser. De kan börja tillämpas den 1 januari 2011, dvs. vid årsskiftet efter utgången av det år då förslagen tidigast kan bli slutligt antagna av riksdagen. 
  
 10.4 
  
 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 
  
 1 kap. 
 9 a § 
 I förhållandet mellan å ena sidan sådana organ som avses i 8 § andra stycket, i fråga om den verksamhet som anges i bilagan till denna lag, eller sådana organ som avses i 9 § och å andra sidan deras anställda och uppdragstagare enligt 6 § gäller vad som föreskrivs i tryckfrihetsför- ordningen och yttrandefrihetsgrundlagen om 
  
 1. 
  
 rätt att lämna uppgifter i vilket ämne som helst för offentliggör- 
  
 ande, 
  
 2. 
  
 förbud mot att ingripa mot  
  
 bruk eller  
 missbruk av tryckfriheten eller yttrandefriheten eller medverkan till sådant  
 bruk eller  
 missbruk, 
  
 3. 
  
 straff för överträdelse av förbudet enligt 2, 
  
 4. 
  
 förbud mot att efterforska upphovsman, meddelare,  
  
 den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har till- handahållit eller avsett att tillhandahålla en framställning för offentliggör- ande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning och den som har fram- trätt i en sådan framställning samt 
  
 5. 
  
 straff för överträdelse av förbudet enligt 4. 
  
 300 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningskommentar 
  
 Vad som sägs i första stycket om anställda och uppdragstagare gäller inte verkställande direktör, vice verkställande direktör, styrelseledamot eller styrelsesuppleant i organet. 
 Ändringen i första stycket punkterna 2 och 3 behandlas i av- snitt 7.5.2.2. Punkterna 4 och 5 behandlas i avsnitt 7.5.2.1. 
 Införandet av ordet bruk i  
 punkten 2  
 innebär en hänvisning till de föreslagna nya uttryckliga reglerna i 3 kap. 4 § andra stycket TF och 2 kap. 4 § tredje stycket YGL om repressalieförbud. Hänvis- ningen i  
 punkten 3  
 innebär att de föreslagna nya reglerna i 3 kap. 5 § tredje stycket TF och 2 kap. 5 § tredje stycket YGL om straff för överträdelse av repressalieförbudet blir gällande även till skydd för anställda i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekre- tesslagen. 
 Tillägget i  
 punkten 4  
 klargör att efterforskningsförbudet enligt 1 kap. 9 a § sekretesslagen har samma innebörd som efterforsknings- förbudet enligt TF och YGL. Till skydd för anställda och uppdrags- tagare i sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretess- lagen gäller sålunda förbud mot att efterforska inte enbart upp- hovsman och meddelare utan även förbud mot att efterforska den som har utgett eller avsett att utge en framställning i tryckt skrift, den som har tillhandahållit eller avsett att tillhandahålla en fram- ställning för offentliggörande i ett radioprogram eller en teknisk upptagning och den som har framträtt i en sådan framställning. 
  
 Punkten 5  
 innebär en hänvisning till de befintliga bestämmelserna om överträdelse av efterforskningsförbudet i 3 kap. 5 § andra stycket TF och 2 kap. 5 § andra stycket YGL. Den innebär att samma straffansvar kommer att gälla för företrädare för sådana organ och bolag som avses i 1 kap. 9 a § sekretesslagen som det straffansvar som enligt TF och YGL gäller för företrädare för myndigheter eller andra allmänna organ. 
 Ikraftträdande 
 Ändringarna kräver inga särskilda övergångsbestämmelser utan kan träda i kraft samtidigt som ändringarna i TF och YGL, dvs. den 1 januari 2011. 
 301 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2009:14 
  
 10.5 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden 
  
 3 kap. 
  
 18 
  
 § 
  
 Bestämmelserna i  
 12–15 
  §§ tillämpas också i fråga om sådant tillhanda- hållande av information som avses i 1 kap. 9 § första stycket yttrande- frihetsgrundlagen. Den som bedriver sådan verksamhet ska till Radio- och  
 TV-verket 
  anmäla vilket namn databasen har.  
 I fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrande- frihetsgrundlagen ska namnet  
 innehålla databasens domännamn eller mot- svarande uppgift. När ett sådant programföretag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första eller andra stycket radio- och  
 TV-lagen 
  (1996:844) att sända radioprogram också driver verksamhet enligt 1 kap. 9 § första stycket yttrandefrihetsgrundlagen, ska i stället för vad som anges i 1 § första stycket gälla att 
  
 - 
  
 utgivare ska utses för verksamheten, 
  
 - 
  
 uppgift om vem som är utgivare, och i förekommande fall ställ- företrädare, ska antecknas i register hos programföretaget. 
  
 Förslaget behandlas i avsnitt 5.4.3. Det har samband med förslaget till införande av grundlagsskydd för digital bio genom en ny punkt 3 i 1 kap. 9 § första stycket YGL om grundlagsskydd för offentlig uppspelning ur en sådan databas som sägs i första stycket 1 i samma paragraf. Det krav angående databasers namn som anges i 3 kap. 18 § tillämpningslagen kan inte gälla för en sådan databas som avses i den föreslagna nya regeln om offentlig uppspelning ur en databas. 
 Anledningen till detta är att den databas som den offentliga uppspelningen sker ur inte måste ha kontakt med Internet eller på annat sätt vara tillgänglig för allmänheten för att användas för sådan uppspelning. Det torde oftast vara fråga om en enbart lokalt åt- komlig databas. En databas som används för offentlig uppspelning enligt den ovan föreslagna nya regeln måste alltså inte ha ett domän- namn eller någon motsvarande uppgift. Kravet på att namnet ska innehålla domännamn eller motsvarande uppgift bör därför endast gälla för sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 YGL. Se även nedan under 19 §. 
 302 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningskommentar 
  
 19 
  
 § 
  
 Utgivningsbevis för verksamhet enligt 1 kap. 9 § andra stycket yttrande- frihetsgrundlagen utfärdas av Radio- och  
 TV-verket 
  på ansökan av den som bedriver verksamheten. 
 En ansökan  
 ska  
 innehålla uppgift om databasens namn, vem som bedriver verksamheten, från vilken ort överföringarna utgår och vem som utsetts till utgivare samt, i förekommande fall, ställföreträdare för ut- givaren.  
 I fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen ska namnet  
 innehålla databasens domännamn eller motsvarande uppgift. 
 Ansökan  
 ska  
 också innehålla en teknisk beskrivning av verksam- heten. Av beskrivningen  
 ska  
 det framgå hur information tillhandahålls allmänheten. Beskrivningen  
 ska  
 ha sådan omfattning att det framgår om verksamheten uppfyller förutsättningarna enligt 1 kap. 9 § andra stycket yttrandefrihetsgrundlagen. 
 Till en ansökan  
 ska  
 fogas bevis att utgivaren uppfyller de behörig- hetsvillkor som anges i yttrandefrihetsgrundlagen och att utgivaren har åtagit sig uppdraget. 
 Vad som har sagts ovan under 18 § om att kravet på att databasens namn ska innehålla domännamn inte kan gälla för databaser som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 YGL är tillämpligt även här. 
 Databasens namn får i fall av offentlig uppspelning ur en databas enligt 1 kap. 9 § första stycket 3 YGL i stället anges t.ex. enligt följ- ande Biografen X:s (alternativt filmbolaget Clark) databas för offent- liga uppspelningar, belägen på  
 Y-gatan 
  i  
 Z-stad. 
  
 27 
  
 § 
  
 Radio- och  
 TV-verket 
 ska  
 föra register över verksamheter enligt 1 kap. 9 § första och andra styckena yttrandefrihetsgrundlagen. Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling. Det får innehålla upp- gifter om databasens namn, vem som bedriver verksamheten, från vilken ort överföringarna  
 eller uppspelningarna  
 utgår, vem som utsetts till ut- givare och, i förekommande fall, ställföreträdare för utgivaren, en tek- nisk beskrivning av verksamheten samt tidpunkt för utfärdande och förnyelse av utgivningsbevis. 
 303 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2009:14 
  
 Ändringen föranleds av förslaget till grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas genom tillägg av en ny tredje punkt i 1 kap. 9 § första stycket YGL. Den behandlas i avsnitt 5.4.3. 
 5 kap. 
 3 § 
 Den som sänder radioprogram till allmänheten  
 ska  
 ombesörja att varje program spelas in. Denna skyldighet gäller också sådana radioprogram som avses i 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihetsförordningen. Inspel- ningen  
 ska  
 bevaras i minst sex månader från sändningen eller, i fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 §  
 första stycket 1 och 2  
 yttrandefrihetsgrundlagen, från det att informationen inte längre till- handahölls  
 och, i fråga om sådant tillhandahållande som avses i 1 kap. 9 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen, från uppspelningen 
 . Beträffande överföringar som omfattas av 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen och motsvarande överföringar enligt 1 kap. 7 § andra stycket tryckfrihets- förordningen är det tillräckligt att det dokumenteras vilken informa- tion som vid varje tidpunkt tillhandahålls. 
 Den som här i landet för någon annans räkning bedriver sändnings- verksamhet över satellit eller som upplåter satellitkapacitet  
 ska  
 också ombesörja att varje program spelas in och bevaras. Detta gäller dock inte om någon annan  
 ska  
 göra detta enligt första stycket. 
 Skyldigheten enligt första stycket gäller inte samtidig och oför- ändrad vidaresändning av radioprogram genom trådnät 
 . 
  
 Ändringen har samband med förslaget till grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas genom tillägg av en ny tredje punkt i 1 kap. 9 § första stycket YGL. Ändringen krävs för att åstadkomma överensstämmelse med den föreslagna särskilda regeln i 7 kap. 1 § andra stycket YGL om utgångspunkten för pre- skriptionstiden för yttrandefrihetsbrott i en offentlig uppspelning ur en databas. Ändringen behandlas i avsnitt 5.4.3. 
 304 
  
 SOU 2009:14 
  
 Författningskommentar 
  
 7 kap. 
 3 § 
 Avgörande för var ett yttrandefrihetsmål  
 ska  
 tas upp är den ort varifrån ett radioprogram har utgått för sändning, varifrån överföringar  
 eller upp- spelningar  
 som avses i 1 kap. 9 § yttrandefrihetsgrundlagen har utgått eller där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. 
 Ändringen föranleds av förslaget till grundlagsskydd för digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas genom tillägg av en ny tredje punkt i 1 kap. 9 § första stycket YGL. Den behandlas i avsnitt 5.4.3. 
 Ikraftträdande 
 Ändringarna föranleds av utökningen av YGL:s tillämpningsom- råde till att omfatta digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas (se 1 kap. 9 § första stycket 3 YGL) och bör träda i kraft samtidigt som ändringarna i YGL. 
 305 
 Särskilda yttranden 
 Särskilt yttrande av ledamöterna Garner (fp), Davis (mp), Ramirez (m), 
 Price (m) och Gibson (fp) samt experterna Krueger, Everett och Riggs 
 Vi instämmer i Yttrandefrihetskommitténs föreslag om att digital bio ska föras in under YGL:s tillämpningsområde. Detta innebär bland annat att YGL:s förbud mot censur och hindrande åtgärder blir gäll- ande för sådan bio. 
 I kommitténs direktiv finns emellertid också ett uppdrag att lämna förslag till ändringar i YGL som gör att även digital bio ska kunna förhandsgranskas. Av direktivens utformning framgår att det inte är fråga om att överväga lämpligheten av ett sådant förslag utan att kom- mittén ska lämna förslag till sådana ändringar. 
 Vi har därför inga invändningar mot själva utformningen av det förslag om förhandsgranskning av digital bio som Yttrandefrihets- kommittén lämnar. Vi är också väl medvetna om att en särskild ut- redare har i uppdrag att se över granskningslagen och om nuvarande filmcensur är relevant (dir. 2008:62). 
 Vi vill dock markera att vi i själva sakfrågan principiellt anser att filmcensuren bör avskaffas. Om så blir fallet behöver det av Yttrande- frihetskommittén lämnade förslaget givetvis inte heller genomföras. 
 307 
  
 Särskilda yttranden 
  
 SOU 2009:14 
  
 Särskilt yttrande av ledamöterna Proctor (v), Scott (s), Conway (s) och 
 Osborn (s) 
 Vi står bakom Yttrandefrihetskommitténs förslag att det i YGL in- förs en ny bestämmelse som ger tillåtelse till regler i vanlig lag om skyldighet att göra trådsända  
 TV-program 
  tillgängliga för personer med funktionshinder. 
 I den motivtext som finns i kommitténs betänkande lyfts det fram att hänsyn ska tas till programföretagens finansiella förutsättningar när dessa regler utformas. Vi vill för vår del understryka att detta inte får tolkas så att syftet med bestämmelsen urholkas. 
 308 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 En beredning på det tryck- och 
  
 Dir. 
  
 yttrandefrihetsrättsliga området 
  
 2003:58 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 30 april 2003. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En beredning tillkallas med uppgift att följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området samt utreda och lämna förslag till lösningar av olika problem på detta område. En särskilt viktig uppgift för beredningen är att lämna förslag till hur de problem som är relaterade till den tekniska och mediala utveck- lingen skall lösas. 
 Beredningen bör vid sina överväganden eftersträva att tekniken inte skall vara av avgörande betydelse för mediernas grundlags- skydd. I beredningens uppdrag ligger således att överväga frågan om det mot bakgrund av den tekniska och mediala utvecklingen är möjligt att i längden behålla en teknikberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten i medierna och om det på sikt finns anledning att slå samman tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihets- grundlagen (YGL) till en grundlag omfattande såväl tryckfrihet som annan yttrandefrihet. 
 Inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området kan det finnas behov även av andra förändringar än sådana som direkt är att hänföra till den tekniska utvecklingen. I beredningens uppdrag skall det därför ingå att identifiera och lämna förslag till lösningar av även andra problem inom detta område. Det kan t.ex. röra sig om att ge förslag på hur konflikter mellan grundlagarna och EG- rätten eller andra bestämmelser som grundar sig på internationellt samarbete kan lösas, men också att överväga frågor som rör med- delarfriheten. 
 Det skall i beredningens uppdrag ligga att utreda om ny teknik för framställning av skrifter och tekniska upptagningar omfattas av TF och YGL. En uppgift för beredningen skall också vara att analysera om det frivilliga grundlagsskyddet enligt 1 kap. 9 § YGL 
 309 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2009:14 
  
 kan komma i konflikt med bestämmelser som har till syfte att skydda den personliga integriteten. Beredningen skall också över- väga om möjligheterna att ge internationell rättslig hjälp och lik- nande internationellt rättsligt bistånd inom det tryck- och ytt- randefrihetsrättsliga området skall utökas. Vidare skall beredningen utvärdera och ompröva TF:s brottskatalog. Beredningen skall också behandla de problem som Justitiekanslern har påtalat samt de frågor som rör ursprungsuppgifter för tekniska upptagningar som framställts utomlands och möjligheten för Högsta domstolen att förena tryck- och yttrandefrihetsmål vid två eller flera domstolar. 
 I beredningens uppdrag skall det också ingå att stå till reger- ingens förfogande för rådgivning i tryck- och yttrandefrihetsrätts- liga frågor. 
 Beredningen får presentera delbetänkanden efter hand som olika frågor behandlas. 
 Beredningen skall senast den 31 december 2004 redovisa sina överväganden i de frågor som rör utökade möjligheter att inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området ge internationell rättslig hjälp och liknande internationellt rättsligt bistånd, översynen av brottskatalogen, de av Justitiekanslern påtalade problemen, ursprungs- uppgifter för tekniska upptagningar som framställts utomlands samt möjligheten för Högsta domstolen att förena tryck- och yttrande- frihetsmål vid två eller flera domstolar. 
 Bakgrund 
 Tryckfriheten har en lång tradition i Sverige. Redan år 1766 in- fördes vår första tryckfrihetsförordning. Den nu gällande tryckfri- hetsförordningen trädde i kraft år 1949. Frågan om grundlagsskydd även för andra medier än tryckta skrifter började utredas under  
 1970-talet 
  och år 1992 trädde YGL i kraft. 
 Såväl TF som YGL har ändrats ett flertal gånger sedan de trätt i kraft. Framför allt när det gäller YGL har ändringarna ofta inne- burit att grundlagsskyddet har anpassats till den tekniska utveck- lingen. Även de senast gjorda ändringarna i YGL utgör en sådan anpassning 
 Sedan den 1 januari 2003 är grundlagsskyddet enligt den s.k. databasregeln i 1 kap. 9 § YGL utvidgat till att gälla vissa nya tek- niker, bl.a. s.k. print on demand, som innebär framställning på kundens begäran av enstaka exemplar av skrifter, bilder och upp- 
 310 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 1 
  
 tagningar genom överföring av information ur en databas. Dess- utom har till gruppen massmedieföretag lagts företag för yrkes- mässig framställning av tryckta och därmed jämställda skrifter, t.ex. bokförlag och tryckerier. Därutöver kan numera även andra aktörer än massmedieföretag få grundlagsskydd för motsvarande verksam- heter genom ansökan om utgivningsbevis. För att ett sådant bevis skall utfärdas krävs att en ansvarig utgivare utsetts. Radio- och TV- verket prövar frågor om utgivningsbevis. 
 Utvecklingen på informationsteknikens område har gått fort sedan tillkomsten av YGL. De medier som omfattas av YGL har fortlöpande utvecklats. Nya bärare av information har tillkommit och tillkommer alltjämt. Möjligheterna att snabbt och enkelt få tillgång till information har ökat drastiskt. De nya medieformerna innebär många gånger ökade möjligheter till interaktivitet vilket kan få till följd att avgränsningen mellan masskommunikation och privat kommunikation blir mindre tydlig. Utvecklingen har också inneburit att gränserna mellan tidigare relativt klart avgränsade  
 tele-, 
  data- och mediesektorer blivit mer otydliga. Gränserna mellan olika medier har därför blivit allt svårare att dra. Härigenom torde det bli svårare och svårare att avgöra om yttranden faller inom eller utanför grundlagsskyddet. 
 Av naturliga skäl är det svårt att göra några förutsägelser om hur den massmediala framtiden kommer att se ut. Men det är inte omöjligt att de traditionella massmedierna där innehållet är fixerat, såsom är fallet med tryckta skrifter, radio och TV, på längre sikt kommer att ersättas av individuellt anpassade upptagningar och sändningar. En sådan utveckling kräver förmodligen en grund- läggande förändring av grundlagsskyddet. Det är också tänkbart att skrifter kan komma att stå utan grundlagsskydd på grund av att de framställs med hjälp av en teknik som inte är att beteckna som tryckpress. 
 Den nu berörda problematiken har även uppmärksammats av riksdagen. I det senast avslutade lagstiftningsarbetet rörande TF och YGL uttalade riksdagen att det är sannolikt att sådan fram- ställning som sker genom print on demand inom några år kommer att bli mer vanligt förekommande i Sverige eftersom den tekniska utvecklingen innebär att det blir lättare och alltmer ekonomiskt intressant att framställa enskilda exemplar efter den enskilde kundens önskemål (2001/02:KU21 s. 22). Enligt riksdagen borde det i framtiden också kunna bli fråga om att ett bokförlag eller en återförsäljare, utan att en enskild person på särskild begäran beställt 
 311 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2009:14 
  
 en "print on  
 demand-skrift" 
  använder framställningstekniken för att ta fram ett så stort antal exemplar som motsvarar vad som kan kallas för en upplaga. Frågan kan då uppkomma huruvida TF eller YGL är tillämplig och grundlagsskydd föreligger. 
 Mot den bakgrunden har riksdagen i ett tillkännagivande angett att det finns anledning att regeringen med utgångspunkt i hur den nya tekniken kan komma att användas gör eller låter göra en förutsättningslös utredning av TF:s och YGL:s bestämmelser i syfte att analysera om de kan komma att tillämpas på ny använd- ning av tekniken eller om det behövs ändringar (a. bet. s. 22 och rskr. 2001/02:233). 
 En omdebatterad fråga är om det är praktiskt möjligt att i längden behålla den nu rådande teknikberoende regleringen av tryck- och yttrandefriheten. Redan under det lagstiftningsarbete som föregick YGL diskuterades frågan om en teknikberoende eller teknikoberoende grundlag för yttrandefriheten. Det lades också fram förslag om att samla skyddet för tryck- och yttrandefriheten i en gemensam grundlag. Något sådant förslag genomfördes emeller- tid aldrig, bl.a. på grund av den risk som ansågs föreligga för att skyddet för tryckta skrifter skulle kunna komma att försvagas med en sådan lösning. Diskussionen i dessa frågor har därefter fortsatt, bl.a. i Mediekommitténs betänkande Grundlagsskydd för nya medier (SOU 1997:49). I det lagstiftningsarbete som följde det betänkandet uttalade Lagrådet att det synes ändamålsenligt att ju förr dess hellre inrikta lagstiftningsarbetet på en samlad grundlag omfattande såväl tryckfrihet som annan yttrandefrihet (prop. 1997/98:43 s. 312). Även i det lagstiftningsarbete baserat på Medie- grundlagsutredningens betänkande Yttrandefrihetsgrundlagen och Internet (SOU 2001:28) som har slutförts under år 2002 har från olika håll den synpunkten framförts att tiden nu är mogen för en genomgripande förändring av skyddet för yttrandefriheten. 
 Det sagda visar på att det är nödvändigt att kontinuerligt bevaka den tekniska och mediala utvecklingen och att det måste finnas en hög beredskap för att kunna anpassa grundlagsskyddet till de förhållanden som råder i samhället så att skyddet inte urholkas. 
 Mediegrundlagsutredningen framhöll vikten av att den mediala och tekniska utvecklingen följs och att det finns en beredskap att utreda olika frågor på yttrandefrihetsområdet. Utredningen före- slog därför att det inrättas en stående beredning som skall följa utvecklingen samt utreda och lämna förslag till lösningar av olika problem på yttrandefrihetens område. Vid remissbehandlingen av 
 312 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 1 
  
 betänkandet var många instanser positiva till utredningens förslag att inrätta en sådan beredning. I den proposition som följde Mediegrundlagsutredningens betänkande uttalade regeringen att den såg positivt på det förslaget och att det fanns anledning att närmare överväga om inte en stående beredning bör inrättas (prop. 2001/02:74 s. 93). Riksdagen delade regeringens bedöm- ning (2001/02:KU 21 s. 66 f., rskr. 2001/02:233). 
 Men det är inte endast den tekniska utvecklingen som har be- tydelse för hur grundlagsskyddet bör utformas. Vi lever i dag i en alltmer internationell värld. Den massmediala verksamheten utgör i det sammanhanget inget undantag. Som ett typiskt exempel på detta kan nämnas Internet som till sin karaktär är gränsöver- skridande. Vidare har TV- och radiosändningar i dag en mer inter- nationell publik än tidigare. Men även andra grundlagsskyddade medier som tryckta skrifter och tekniska upptagningar distribueras i allt större omfattning över nationsgränserna. 
 Den ökande internationaliseringen har inneburit att det blir allt svårare att upprätthålla den unika svenska tryck- och yttrandefri- hetsregleringen.  
 EG-rätten 
  och  
 EU-samarbetet 
  i övrigt kan på vissa områden ha eller få ett innehåll som synes vara svårt att alltid förena med bestämmelserna i TF och YGL. Det är också så att vårt tryck- och yttrandefrihetsrättsliga system vållar problem i annat internationellt samarbete, framför allt när det gäller internationell brottsbekämpning. 
 Uppdraget 
 Uppdraget i stort 
 En särskild beredning tillkallas med uppgift att följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området samt utreda och lämna förslag till lösningar på de olika problem som uppkommer på detta område. Utgångspunkten skall vara att grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten inte försvagas. 
 En viktig uppgift för beredningen blir att följa den tekniska och mediala utvecklingen på yttrandefrihetsområdet. Beredningen skall också lämna förslag till hur de problem ur tryck- och yttrandefri- hetsrättslig synpunkt som därmed uppstår bör lösas. 
 Beredningen bör vid sina överväganden eftersträva att tekniken inte skall vara av avgörande betydelse för mediernas grundlags- 
 313 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2009:14 
  
 skydd. I beredningens uppdrag ligger således att överväga frågan om det mot bakgrund av den tekniska och mediala utvecklingen är möjligt att i längden behålla en teknikberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten i medierna och om det på sikt finns anledning att slå samman TF och YGL till en grundlag omfattande såväl tryckfrihet som annan yttrandefrihet. 
 Inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området kan det finnas behov även av andra förändringar än sådana som direkt är att hänföra till den tekniska utvecklingen. I beredningens uppdrag skall det därför ingå att identifiera och lämna förslag till lösningar av även andra problem inom detta område. Det kan t.ex. röra sig om att ge förslag på hur konflikter mellan grundlagarna och EG- rätten eller andra bestämmelser som grundar sig på internationellt samarbete kan lösas, men också att överväga frågor som rör med- delarfriheten. 
 Beredningen skall också stå till regeringens förfogande för råd- givning i tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor. 
 I det följande redovisas några frågor som beredningen särskilt skall uppmärksamma inom ramen för sitt arbete. 
 Omfattas ny teknik för framställning av skrifter och tekniska upp- tagningar av grundlagarna? 
 Som nämnts har riksdagen uttalat att det är sannolikt att en sådan framställning som sker genom print on demand inom några år kommer att bli mer vanligt förekommande. Enligt riksdagen borde det i framtiden också kunna bli fråga om att ett bokförlag eller en återförsäljare, utan att en enskild person på särskild begäran beställt en "print on  
 demand-skrift", 
  använder framställningstekniken för att ta fram ett så stort antal exemplar som motsvarar vad som kan kallas för en upplaga. I ett sådant fall kan fråga uppkomma huru- vida grundlagsskydd föreligger. 
 Riksdagen har därför i ett tillkännagivande angett att det finns anledning att regeringen med utgångspunkt i hur den nya tekniken kan komma att användas gör eller låter göra en förutsättningslös utredning av TF:s och YGL:s bestämmelser i syfte att analysera om de kan komma att tillämpas på ny användning av tekniken eller om det behövs ändringar (2001/02:KU 21 s. 22 och rskr. 2001/02:233). 
 Det skall ingå i beredningens uppdrag att göra en sådan utredning. 
 314 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 1 
  
 Integritetsaspekter på det frivilliga grundlagsskyddet 
 Under riksdagsbehandlingen av förslaget att i YGL införa ett fri- villigt grundlagsskydd för databasverksamhet uttalade konstitu- tionsutskottet att konflikter kan uppstå mellan ett sådant skydd och de bestämmelser som finns i syfte att skydda den personliga integriteten (2001/02:KU21 s. 32). Utskottet pekade bl.a. på att även om regeringen gjort bedömningen att det frivilliga grundlags- skyddet är förenligt med  
 EG-direktivet 
  om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter kan skyddet enligt personupp- giftslagen göras beroende av om utgivningsbevis finns och att grundlagsskyddet i värsta fall kan komma att omfatta databaser som utgör rena personregister. Regeringen borde därför ytterligare analysera eller låta analysera huruvida det frivilliga grundlags- skyddet kan komma i konflikt med bestämmelserna med syfte att skydda den personliga integriteten. Riksdagen tillkännagav reger- ingen som sin mening vad utskottet anfört (rskr. 2001/02:233). 
 Den begärda analysen skall göras av beredningen. 
 Det internationella samarbetet 
 Genom konventioner och andra internationella överenskommelser har Sverige åtagit sig att lämna rättsligt bistånd i olika angelägen- heter. Som ett exempel på en sådan överenskommelse kan nämnas Europarådets konvention från år 1959 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål som nu är införlivad i den svenska lagstiftningen genom lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. 
 När en utländsk myndighet med stöd av en internationell överenskommelse begär rättslig hjälp från Sverige kan vår unika tryck- och yttrandefrihetsrättsliga reglering vålla problem. En utländsk myndighets framställan kan t.ex. innefatta en begäran att förhör skall hållas med en i Sverige bosatt person eller att svenska myndigheter skall vidta något straffprocessuellt tvångsmedel, t.ex. kvarstad eller beslag. I dessa situationer kan frågan uppkomma om Sverige måste avstå från att hjälpa till med den begärda åtgärden, t.ex. på grund av att den person som framställningen avser omfattas av TF:s eller YGL:s särskilda regler om skydd för meddelare. Regeringen har också i ett antal fall avslagit utländska myndig- heters ansökningar om rättslig hjälp i brottmål med motiveringen 
 315 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2009:14 
  
 att TF och YGL hindrar att rättslig hjälp beviljas. Motsvarande problem kan även uppstå då en utländsk myndighet begär att en person skall utlämnas eller att en dom skall verkställas i Sverige. 
 Europarådets konvention från år 1959 om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål medger att en framställning kan avslås för det fall ett bifall skulle strida mot det anmodade landets allmänna rätts- principer. När den svenska regeringen avslagit framställningar om internationell rättslig hjälp under hänvisning till bestämmelserna i TF och YGL har detta således skett helt i enlighet med konven- tionen. Regeringen konstaterade emellertid i prop. 2001/02:74 att den svenska hållningen inte alltid möts av förståelse från andra länder, bl.a. när utländska myndigheter har velat få hjälp med att ingripa mot den spridning av rasistisk propaganda som sker från Sverige. Regeringen uttalade därför att det finns anledning att överväga om inte bestämmelserna bör ses över för att möjliggöra att Sverige i större omfattning än för närvarande kan bistå med internationell rättslig hjälp inom det tryck- och yttrandefrihets- rättsliga området (a. prop. s. 93). 
 Detta uttalande från regeringen skall även ses mot bakgrund av den utveckling som sker beträffande det rättsliga samarbetet, särskilt när det gäller samarbetet mellan EU:s medlemsstater. De instrument som nu antas och förhandlas i EU bygger på principen om ömsesidigt erkännande, t.ex. rambeslutet om en europeisk arresteringsorder och överlämnande för brott inom EU. Utgångs- punkten i dessa instrument är att medlemsstaterna skall verkställa varandras beslut utan att den materiella grunden ifrågasätts. Möjlig- heterna att vägra verkställighet blir mot denna bakgrund be- gränsade. 
 Beredningen skall överväga om möjligheterna att ge inter- nationell rättslig hjälp inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området skall utökas. Som riksdagen har uttalat får det dock aldrig kunna bli fråga om att Sverige genom att bistå med sådan hjälp förfar på ett sätt som skulle strida mot svenska allmänna rätts- principer (2001/02:KU21 s. 68). 
 Som nämnts är det inte endast vid rättslig hjälp i brottmål som TF och YGL kan medföra problem i det internationella samarbetet. Beredningen skall därför även överväga om inte också möjligheten att vidta andra åtgärder inom ramen för det internationella rättsliga samarbetet, som t.ex. utlämning och verkställighet av utländska domar, som begärs av utländska myndigheter kan utökas inom TF:s och YGL:s tillämpningsområden. 
 316 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 1 
  
 Översyn av brottskatalogen 
 Enligt TF och YGL anses vissa typer av yttranden utgöra ett sådant allvarligt missbruk av tryck- och yttrandefriheten att de straff- beläggs som tryck- och yttrandefrihetsbrott. Mot bakgrund av det starka skydd för tryck- och yttrandefriheten som finns i Sverige har kriminalisering av yttranden inom det grundlagsskyddade området alltid skett med eftertanke och stor återhållsamhet. Starka skäl krävs för att ändra grundlagarna och detta gäller särskilt när en utvidgning av det straffbara området övervägs. 
 Den 1 januari 2003 utökades brottskatalogen i TF - med verkan även för YGL - med ett antal nya brott. Dessa brott är olaga hot, hot mot tjänsteman (inklusive hot mot väktare m.fl.), övergrepp i rättssak och brott mot medborgerlig frihet. Under riksdags- behandlingen uttalade konstitutionsutskottet att all lagstiftning som innebär inskränkningar i tryck- och yttrandefriheten måste vara väl motiverade, såväl när de genomförs som om förhållandena ändras (2001/02:KU21 s. 43). Enligt utskottet finns det därför anledning att kontinuerligt utvärdera och ompröva TF:s brotts- katalog och regeringen bör därför ta initiativ till en sådan utvär- dering. Riksdagen tillkännagav regeringen som sin mening vad utskottet anfört (rskr. 2001/02:233). 
 Det skall ingå i beredningens uppdrag att göra denna översyn av brottskatalogen. 
 Vissa problem som påtalats av Justitiekanslern 
 Mot bakgrund av två avgöranden från Högsta domstolen under år 2002 rörande bl.a. frågan om YGL:s tillämplighet vid spridning av ett mindre antal videogram (NJA 2002 s. 281 och NJA 2002 s. 583) har Justitiekanslern i en skrivelse till Justitiedepartementet (dnr Ju2003/2080) påtalat vissa problem som avgörandena aktuali- serar. 
 Av skrivelsen framgår att Justitiekanslern av Högsta domstolens avgöranden dragit slutsatsen att det är den styrkta spridningen av en teknisk upptagning som i princip är ensamt avgörande för frågan om grundlagens tillämplighet. Enligt Justitiekanslern kan detta förhållande förväntas leda till bristande förutsebarhet och svår- bemästrade gränsdragningsproblem. Justitiekanslern pekar på att rättsosäkerhet kan uppstå för den som åtar sig att sprida ett fåtal 
 317 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2009:14 
  
 exemplar av ett videogram och att om denne inte har kännedom om den sammanlagda spridningens omfattning kan han eller hon inte heller veta om det är grundlagens eller brottsbalkens bestämmelser som är tillämpliga. 
 Enligt Justitiekanslern aktualiserar Högsta domstolens avgöran- den också frågan om behörigheten för Justitiekanslern respektive allmän åklagare. Justitiekanslern anser att det är långt ifrån tillfreds- ställande att Justitiekanslern liksom allmän åklagare riskerar att få talan avvisad av Högsta domstolen efter flera års processande kring en fråga som för många framstår som en svårbegriplig formsak. Denna ordning måste enligt Justitiekanslern betraktas som en stor brist och bör om möjligt avhjälpas. 
 Justitiekanslern pekar även på svårigheterna att ta ställning till vilken åklagare – Justitiekanslern eller allmän åklagare – som skall leda en förundersökning under den tid då det fortfarande är en öppen fråga om grundlagen är tillämplig eller inte. 
 De av Justitiekanslern redovisade problemställningarna skall övervägas av beredningen. 
 Ursprungsuppgifter för tekniska upptagningar som framställts utom- lands 
 Enligt YGL skall tekniska upptagningar förses med tydliga upp- gifter om vem som har låtit framställa upptagningen samt om när, var och av vem exemplaren framställts (s.k. ursprungsuppgifter). Denna skyldighet vilar på den som framställer upptagningen. 
 Motsvarande skyldighet gäller också för upptagningar som har framställts utomlands. För sådana upptagningar skall det som sägs om den som låtit framställa upptagningen gälla för importören. Den importerade upptagningen skall alltså förses med uppgift om bl.a. vem som är importör. Det är emellertid inte importören som är skyldig att förse upptagningarna med nämnda uppgifter utan den som framställer upptagningen, och när framställaren finns utom- lands är han inte åtkomlig för svenska myndigheter. 
 Mot bakgrund av bl.a. en skrivelse från Justitiekanslern föreslog Mediegrundlagsutredningen att bestämmelserna om ursprungsupp- gifter för utomlands framställda tekniska upptagningar borde er- sättas med regler som ålägger importören en skyldighet att förse upptagningarna med uppgifter om vem som är importör och när exemplaren förts in i landet. Denna skyldighet skulle fullgöras på 
 318 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 1 
  
 samma sätt som gäller för upptagningar som framställs här, dvs. genom att uppgifterna tas in i eller anbringas på upptagningen. Om inte detta var möjligt menade Mediegrundlagsutredningen att skyldigheten skulle fullgöras genom att uppgifterna anbringas på fodral, omslag eller liknande föremål. 
 Regeringen ansåg dock att utredningens förslag krävde ytter- ligare överväganden mot bakgrund av  
 EG-medlemskapet 
  (se prop. 2001/02:74 s. 77). Den av utredningen föreslagna regleringen skulle nämligen innebära att sådana exemplar av tekniska upptagningar som sprids i Sverige men är framställda i andra medlemsstater skulle behöva förses med en särskild märkning medan här i landet framställda exemplar skulle sakna sådan. Enligt regeringen var det oklart hur detta förhåller sig till  
 EG-fördragets 
  förbud mot kvantitativa importrestriktioner samt åtgärder med motsvarande verkan mellan medlemsstaterna. 
 Det skall ingå i beredningens uppdrag att mot denna bakgrund föreslå en lämplig lösning på problemet med ursprungsuppgifter för utomlands framställda tekniska upptagningar. 
 Gemensam handläggning av tryck- och yttrandefrihetsmål 
 Sedan den 1 januari 2003 gäller att mål rörande tryckfrihetsbrott och yttrandefrihetsbrott som har samband med varandra skall kunna tas upp av en av de tingsrätter som är rätt domstol för något av målen. Detsamma gäller för tryck- och yttrandefrihetsmål som rör enskilt anspråk på grund av sådana brott samt mål där talan enbart förs om konfiskation av en tryckt skrift eller teknisk upptagning. Målen skall också handläggas i en rättegång om inte synnerliga skäl talar mot det. 
 Under det lagstiftningsarbetet framförde en remissinstans syn- punkten att en domstol eller en enskild part bör ha möjlighet att begära att Högsta domstolen skall kunna förena mål med tryck- och yttrandefrihetsrättslig anknytning vid två eller flera domstolar. Regeringen uttalade att en sådan möjlighet är väl värd att överväga (prop. 2001/02:74 s. 87). 
 Det skall ligga i beredningens uppdrag att överväga om en sådan möjlighet bör införas. 
 319 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2009:14 
  
 Samråd 
 Beredningen skall på lämpligt sätt samråda med riksdagspartierna. Formerna för samrådet kommer naturligtvis att vara beroende av vilka frågor som behandlas. Beredningen är också oförhindrad att arbeta med referens- och arbetsgrupper. Beredningen bör även uppmärksamma behovet av samråd med dels berörda myndigheter, dels sådana utredningar som initieras under beredningens arbete och som kan ha samband med dess uppdrag. 
 Övrigt 
 Beredningen skall föreslå de grundlagsändringar och andra lagänd- ringar som den finner motiverade. 
 Förslagen får presenteras i delbetänkanden av beredningen efter hand som olika frågor behandlas. 
 Beredningen skall senast den 31 december 2004 redovisa sina överväganden i de frågor som rör utökade möjligheter att inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området ge internationell rättslig hjälp och liknande internationellt rättsligt bistånd, översynen av brottskatalogen, de av Justitiekanslern påtalade problemen, ursprungs- uppgifter för tekniska upptagningar som framställts utomlands samt möjligheten för Högsta domstolen att förena mål med tryck- och yttrandefrihetsrättslig anknytning vid två eller flera domstolar. 
 (Justitiedepartementet) 
 320 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till Tryck- och 
  
 Dir. 
  
 yttrandefrihetsberedningen (Ju 2003:04) 
  
 2007:76 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 7 juni 2007 
  
 Sammanfattning av uppdraget 
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen skall överväga de yttrande- frihetsrättsliga aspekterna på Radio- och  
 TV-lagsutredningens 
  för- slag om  
 TV-sändningars 
  tillgänglighet för funktionshindrade och föreslå de grundlagsändringar och andra lagändringar som dessa överväganden föranleder. 
 Inom ramen för beredningens arbete med frågor om straff- sanktionering av det s.k. repressalieförbudet i tryckfrihetsför- ordningen och yttrandefrihetsgrundlagen finns det anledning att överväga om förbuden mot efterforskning och repressalier för före- trädare för kommunala företag och de organ som vid tillämpning av sekretesslagen skall jämställas med myndigheter bör straffsanktioneras och lämna förslag till hur en sådan straffsanktionering kan se ut. 
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen skall ombildas till en parla- mentariskt sammansatt kommitté. 
 Beredningens nuvarande uppdrag 
 Regeringen tillkallade genom beslut den 30 april 2003 en beredning med uppgift att följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefri- hetsrättsliga området (dir. 2003:58). Beredningen har antagit namnet Tryck- och yttrandefrihetsberedningen. 
 Beredningen har i uppdrag att utreda och lämna förslag till lös- ningar av olika problem på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området. En särskilt viktig uppgift är att lämna förslag till hur de problem som är relaterade till den tekniska och mediala utveck- lingen skall lösas. I beredningens uppdrag ingår därför bl.a. att 
 321 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2009:14 
  
 överväga frågan om det mot bakgrund av den tekniska och mediala utvecklingen är möjligt att i längden behålla en teknikberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten i medierna och om det på sikt finns anledning att slå samman tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) till en grundlag omfattande såväl tryckfrihet som annan yttrandefrihet. Beredningen skall här- utöver stå till regeringens förfogande för rådgivning i tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor. 
 Beredningen lämnade den 22 december 2004 delbetänkandet Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor (SOU 2004:114). I betänk- andet behandlas bl.a. frågor om internationell rättslig hjälp, brotts- katalogen och vissa målhandläggningsfrågor. Betänkandet bereds för närvarande i Justitiedepartementet. Den 15 november 2006 lämnade beredningen debattbetänkandet Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? (SOU 2006:96). I debattbetänkandet presenteras tre olika alternativa grundlagsregleringar av tryck- och yttrandefriheten. Två av alternativen innebär att TF och YGL upp- hävs och att grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten får en helt annan utformning än den nuvarande. Det tredje alternativet innebär bl.a. att TF och YGL läggs samman till en ny yttrande- frihetsgrundlag. Att behålla TF och YGL i nuvarande utformning, eventuellt med några smärre justeringar för att komma till rätta med vissa tillämpningsproblem, nämns också som ett alternativ för framtiden. Betänkandet kommer under våren och sommaren 2007 att vara föremål för debatt och remissbehandling. 
 De frågor som omfattas av tilläggsuppdraget 
 Etableringsfriheten för trådsändningar och  
 TV-programmens 
  tillgäng- lighet för funktionshindrade 
 Radio- och  
 TV-lagen 
  (1996:844) innehåller inte några generellt tillämpliga bestämmelser om  
 TV-programmens 
  tillgänglighet för personer med funktionshinder, utan föreskriver endast att sändnings- tillstånd som meddelas av regeringen får förenas med villkor om skyldighet för tillståndshavaren att utforma sändningarna på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för funktionshindrade. Sådana villkor finns i sändningstillstånden för Sveriges Television AB, Sveriges Utbildningsradio AB och TV4 AB. 
 322 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 2 
  
 Radio- och  
 TV-lagsutredningen 
  har i betänkandet Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra radio- och  
 TV-rättsliga 
  frågor (SOU 2006:51) föreslagit att det i radio- och  
 TV-lagen 
  skall införas en ny generell bestämmelse om  
 TV-programmens 
  tillgänglighet för per- soner med funktionshinder. Bestämmelsen innebär ett åläggande för den som sänder  
 TV-program 
  att utforma sändningarna på ett sådant sätt att de blir tillgängliga för personer med funktionshinder i den omfattning som föreskrivs av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Föreskrifterna skall kunna utformas så att programföretagen åläggs att förse en viss andel av  
 TV-programmen 
  med textning, teckenspråkstolkning, syntolkning eller uppläsning av textremsa. 
 Radio- och  
 TV-lagsutredningen 
  har bedömt att YGL:s bestäm- melser om etableringsfrihet för sändning av radioprogram genom tråd och redaktionell självständighet gör att det saknas möjlighet att införa en sådan bestämmelse för trådsändningar (3 kap. 1 och 4 §§ YGL). Enligt utredningen finns det inte några sakliga skäl som motiverar att  
 TV-program 
  som förmedlas genom tråd undantas från skyldigheten att tillse att sändningar görs tillgängliga för per- soner med funktionshinder. Utredningen ansåg därför att det finns anledning att överväga en ändring av YGL:s bestämmelser om möjligheten att begränsa etableringsfriheten för trådsändningar. 
 Regeringen uppdrar mot denna bakgrund åt Tryck- och yttrande- frihetsberedningen att överväga de yttrandefrihetsrättsliga aspekt- erna på Radio- och TV- lagsutredningens förslag i denna del. Davenport ningen skall särskilt beakta i vilken utsträckning ytterligare krav på trådsändningar kan komma att få negativa effekter på etablerings- friheten. Beredningen skall lämna förslag till de eventuella grundlags- ändringar som övervägandena kan föranleda. 
 Straffsanktionering av repressalie- och efterforskningsförbudet för före- trädare för kommunala företag m.fl. 
 De grundläggande bestämmelserna om meddelarfrihet innebär att varje medborgare har rätt att lämna uppgifter om vad som helst till den som kan offentliggöra uppgifterna i medier, t.ex. nyhetsbyråer eller tidningsredaktioner. Meddelarfriheten kompletteras bl.a. med förbud mot efterforskning och repressalier. 
 I TF och YGL straffsanktioneras brott mot efterforsknings- förbudet med böter eller fängelse i högst ett år. Det finns däremot 
 323 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2009:14 
  
 inte någon bestämmelse i TF eller YGL om straffansvar för den som bryter mot repressalieförbudet i grundlagarna. Ansvaret för sådana överträdelser kan i förekommande fall vara att bedöma som tjänste- fel enligt 20 kap. 1 § brottsbalken. För straffansvar enligt den bestämmelsen förutsätts att någon uppsåtligen eller av oaktsamhet vid myndighetsutövning genom handling eller underlåtenhet åsido- sätter vad som gäller för uppgiften. 
 Som tidigare har nämnts ingår det i beredningens uppdrag att identifiera och lämna förslag till lösningar på problem inom det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området. Det kan enligt direktiven t.ex. gälla frågor som rör meddelarfriheten. 
 En fråga som under beredningens arbete har uppmärksammats när det gäller meddelarfrihet är att de arbetsrättsliga förhållandena för kommunalt anställda numera regleras genom kollektivavtal och inte genom offentligrättsliga regler. Detta har lett till att det kan saknas möjlighet till straffrättsliga sanktioner mot kommunala före- trädare som bryter mot repressalieförbudet eftersom ett beslut om disciplinpåföljd då inte utgör myndighetsutövning, vilket alltså är en förutsättning för straffrättsligt ansvar för tjänstefel (JK:s beslut  
 2005-10-24 
  dnr  
 3841-04-35). 
  
 Genom en ny bestämmelse i sekretesslagen (1980:100), 1 kap. 9 a §, som trädde i kraft den 1 juli 2006, klargjordes att förbuden i TF och YGL om förbud mot efterforskning och repressalier också gäller för företrädare för kommunala företag och de organ som enligt 1 kap. 8 § andra stycket och 1 kap. 9 § sekretesslagen skall jämställas med myndigheter. Frågan om huruvida efterforsknings- och repressalieförbuden skall straffsanktioneras behandlades dock inte i samband med den nya bestämmelsen i sekretesslagen (prop. 2005/06:162, s. 17 f.). Regeringen anförde i lagstiftningsärendet att frågan om straffsanktionering lämpligen borde övervägas i samband med att sanktionsbestämmelserna för överträdelser av repressalie- förbuden i TF och YGL ses över. 
 Inom ramen för beredningens arbete med frågor om straffsank- tionering av repressalieförbudet finns det enligt regeringens uppfatt- ning anledning att överväga om förbuden mot efterforskning och repressalier för företrädare för kommunala företag och de organ som vid tillämpning av sekretesslagen skall jämställas med myndig- heter bör straffsanktioneras och lämna förslag till hur en sådan straffsanktionering kan se ut. 
 324 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 2 
  
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen skall ombildas till en parla- mentariskt sammansatt kommitté 
 Debattbetänkandet Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrande- friheten? aktualiserar principiella frågor om utformningen av grundslagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten. Regeringen har för avsikt att senare, genom ytterligare tilläggsdirektiv, komplettera och precisera beredningens uppdrag i detta avseende. 
 De frågor gällande utformningen av grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten som beredningen kommer att behandla är av stor betydelse för den fria åsiktsbildningen och därmed också för det svenska statsskicket. Mot denna bakgrund är det särskilt ange- läget att beredningens arbete förankras i de politiska partierna. Davenport ningen skall därför ha en parlamentarisk sammansättning, dvs. den skall ombildas till en parlamentarisk kommitté. Eftersom det är viktigt att de politiska partierna är representerade i beredningen i god tid innan arbetet med förslag till utformningen av det framtida grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten påbörjas, skall om- bildningen ske redan nu. 
 Tidsplan m.m. 
 Beredningen skall redovisa arbetet som avser detta tilläggsuppdrag senast den 20 december 2007. I övrigt skall beredningens arbete, i relevanta delar, fortsätta i enlighet med de ursprungliga direktiven. 
 (Justitiedepartementet) 
 325 
 Bilaga 3 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till Tryck- och 
  
 Dir. 
  
 yttrandefrihetsberedningen (Ju 2003:04) 
  
 2008:42 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 17 april 2008 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Beredningens fortsatta arbete med förslag till grundlagsändringar inför valet 2010 
 Beredningen ska föreslå de ändringar som krävs för att digital bio samt  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska omfattas av yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). Vidare ska bered- ningen lämna förslag till de ändringar i yttrandefrihetsgrundlagen som krävs för att ansvaret för vissa Internetpubliceringar ska för- tydligas och för att offentlig visning av digital bio ska omfattas av undantaget från förbudet mot censur. I övrigt ska beredningen fortsätta att arbeta med de tidigare identifierade problemen och lämna de förslag till grundlagsändringar som den finner motive- rade. 
 Beredningens långsiktiga arbete 
 Beredningen ska fortsätta arbetet med att överväga om man i läng- den bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. Utgångspunkten för arbetet ska vara att de grundläggande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna som t.ex. ensamansvaret, jurysystemet och meddelarskyddet ska ligga fast. I uppdraget ingår att analysera de för- och nackdelar som en teknikoberoende reglering kan medföra. 
 Beredningen ska vidare analysera om andra distributionsformer för yttranden till allmänheten, utöver de traditionella medierna, kan behöva skyddas av de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga princi- 
 327 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2009:14 
  
 perna. Beredningen ska vid sin analys lägga särskild vikt vid vilken betydelse dessa distributionsformer kan ha för den fria åsiktsbild- ningen i samhället. Analysen ska också avse hur en avgränsning kan åstadkommas i förhållande till sådana distributionsformer för vilka ett skydd enligt regeringsformens och Europakonventionens bestämmelser är tillräckligt. 
 Om beredningen bedömer att det inte är möjligt att hitta en ny teknikoberoende regleringsmodell som ger ett tillräckligt starkt skydd för tryck- och yttrandefriheten, ska den inom ramen för nuvarande ordning göra en allmän översyn av tryckfrihetsförord- ningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen med inriktningen att göra de båda grundlagarna så tydliga och lättillämpade som möjligt. Beredningen ska också överväga om det är möjligt att flytta detalj- bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets- grundlagen till vanlig lag. 
 Beredningen ska vidare utreda om skyddet för enskildas integri- tet och privatliv i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets- grundlagen bör stärkas. I uppdraget ingår också att utreda om lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och ytt- randefrihetsgrundlagens områden (tillämpningslagen) bör ändras för att öka möjligheterna att kvitta rättegångskostnaderna i tryck- och yttrandefrihetsmål. Beredningen ska dessutom överväga om det är möjligt att genom ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen eller i tillämpningslagen på annat sätt stärka enskilda personers ställning i förhållande till medieföretag om de utsätts för brott i medierna, dock utan att tryck- och yttran- defriheten på något avgörande sätt inskränks. 
 I beredningens uppdrag ingår också att fortsätta överväga om möjligheterna att lämna internationell rättslig hjälp och liknande internationellt bistånd på det grundlagsreglerade området bör utökas. 
 Övrigt 
 Beredningen ska föreslå de grundlagsändringar och andra lagänd- ringar som den finner motiverade. 
 Beredningen ska senast den 1 februari 2009 redovisa sitt uppdrag i den del det avser förslag till grundlagsändringar inför valet 2010. Uppdraget ska i övriga delar redovisas senast den 20 december 2011. 
 328 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 3 
  
 Av beredningens ursprungliga direktiv framgår att den får pre- sentera delbetänkanden efter hand som olika frågor behandlas. I övrigt ska beredningens arbete fortsätta i enlighet med detta och tidigare givna direktiv. 
 Bakgrund 
 Beredningens nuvarande uppdrag 
 Regeringen tillkallade genom beslut den 30 april 2003 en beredning med uppgift att följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefri- hetsrättsliga området (dir. 2003:58). Beredningen har antagit nam- net Tryck- och yttrandefrihetsberedningen. 
 Beredningen har i uppdrag att utreda och lämna förslag till lös- ningar av olika problem på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området. En viktig uppgift är att lämna förslag till hur de problem som är relaterade till den tekniska och mediala utvecklingen ska lösas. I beredningens uppdrag ingår därför att överväga frågan om det mot bakgrund av den tekniska och mediala utvecklingen är möjligt att i längden behålla en teknikberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten i medierna och om det på sikt finns anledning att slå samman tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets- grundlagen till en grundlag omfattande såväl tryckfrihet som annan yttrandefrihet. 
 Beredningen lämnade den 22 december 2004 delbetänkandet Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor (SOU 2004:114). I betänkandet behandlas bl.a. frågor om internationell rättslig hjälp, brottskatalogen och vissa målhandläggningsfrågor. Betänkandet, som har remissbehandlats, bereds i Justitiedepartementet. 
 Den 15 november 2006 lämnade beredningen betänkandet Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? (SOU 2006:96). I betänkandet, som har kommit att kallas debattbetän- kandet, presenteras tre olika alternativa modeller för grundlagsre- glering av tryck- och yttrandefriheten. Två av alternativen innebär att tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen upp- hävs och att grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten får en helt annan utformning än den nuvarande. Det tredje alternativet innebär bl.a. att tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets- grundlagen läggs samman till en ny yttrandefrihetsgrundlag. Att behålla tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen i 
 329 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2009:14 
  
 nuvarande utformning, eventuellt med några smärre justeringar för att komma till rätta med vissa tillämpningsproblem, nämns också som ett alternativ för framtiden. I debattbetänkandet har bered- ningen också presenterat förslag till lösningar av några av de pro- blem som beredningen har identifierat. Betänkandet har remissbe- handlats. 
 Genom tilläggsdirektiv den 7 juni 2007 beslutade regeringen att beredningen dels ska omvandlas till en parlamentarisk kommitté, dels ska överväga ytterligare vissa frågor (dir. 2007:76). 
 Behovet av en fortsatt översyn av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen 
 Beredningens fortsatta arbete med förslag till grundlagsändringar inför valet 2010 
 Beredningen har under sitt arbete identifierat ett antal problem som den bedömt som särskilt angelägna att åtgärda inom ramen för den gällande regleringen. Det gäller grundlagsskydd för bl.a. digital bio, en s.k. stencilregel för tekniska upptagningar och ett förtydli- gat ansvar för vissa Internetpubliceringar. Beredningen ska fort- sätta att arbeta med dessa frågor med beaktande av de synpunkter som framkommit under remissbehandling av de tidigare lämnade delbetänkandena (SOU 2004:114 och SOU 2006:96). 
 Beredningens långsiktiga arbete 
 En fortsatt översyn av den teknikberoende grundlagsregleringen 
 Resultatet av remissbehandlingen av beredningens betänkande Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? (SOU 2006:96) ger inte stöd för att ge beredningen fortsatt uppdrag att arbeta med någon av de presenterade modellerna för grundlagsreg- lering av tryck- och yttrandefriheten. Beredningens arbete har dock visat att det finns brister med den nuvarande teknikberoende regleringen. Samtidigt har denna reglering goda skäl för sig. Histo- riskt sett har det nämligen visat sig att skyddet för de tekniska hjälpmedel som används för att framställa och distribuera medde- landen är väl så centralt som skyddet för meddelandena som sådana. I olika länder och historiska skeden har vidare angreppen 
 330 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 3 
  
 mot tryck- och yttrandefriheten ofta skett genom ingripanden eller inskränkningar i enskildas rätt att fritt förfoga över viss teknik. De brister som finns med den nuvarande regleringen är dock enligt regeringens uppfattning ändå sådana att det finns skäl att låta beredningen fortsätta det arbete som den inlett med att överväga om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreg- lering av tryck- och yttrandefriheten. Resultatet av beredningens arbete kan därefter bli föremål för en bred debatt om det framtida grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten och vara vägle- dande för regeringens fortsatta ställningstagande i frågan. 
 Brister med den nuvarande grundlagsregleringen 
 Den tryck- och yttrandefrihetsrättsliga regleringen i tryckfrihets- förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen är komplex och i vissa avseenden svårgenomtränglig. Många av de termer och uttryck som används måste definieras och anpassas till nya situationer och till- lämpningsområden genom rättspraxis. Domstolarnas rättsutveck- ling har således haft en stor betydelse när det gäller att avgränsa och precisera många av grundlagarnas centrala bestämmelser. Det åter- står dock, som beredningen har konstaterat, fortfarande ett flertal frågor för rättstillämpningen att lösa. 
 Som exempel på den angivna rättsutvecklingen kan nämnas att Högsta domstolen funnit att en person som med två video- bandspelare kopierar ett videogram är den som låter framställa en teknisk upptagning enligt 4 kap. 1 § YGL om avsikten är att sprida videogrammen (NJA 2002 s. 281). Regeringsrätten har vidare utta- lat att med en redaktion i databasregeln i 1 kap. 9 § YGL avses de personer som har hand om ordnandet och utgivningen av en tryckt periodisk skrift även om skriften och de upplysningar som tillhan- dahålls enbart innehåller uppgifter om betalningsanmärkningar (RÅ 2003 ref 30). Som ytterligare exempel kan nämnas att Mark- nadsdomstolen har att ta ställning till det komplicerade förhållan- det mellan grundlagarnas materiella tillämpningsområde och reklam och marknadsföring (se t.ex. MD 2002:34). 
 De oklarheter som finns i begreppsbildningen gör att regleringen i viss mån är oförutsägbar. Vidare hänvisar bestämmelserna i ytt- randefrihetsgrundlagen i många fall till bestämmelser i tryckfri- hetsförordningen vilket innebär att en av våra fyra grundlagar inte kan läsas separat och alltså inte står på egna ben, vilket från princi- 
 331 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2009:14 
  
 piella utgångspunkter kan ifrågasättas. De frekventa hänvisningarna gör också att bestämmelserna är svåröverskådliga. Härtill kommer att grundlagarnas höga detaljeringsnivå och teknikberoendet leder till att de ofta måste ändras, bl.a. för att nya medieformer ska fångas in, vilket i sin tur ytterligare ökar komplexiteten. 
 Beredningen har redovisat ett stort antal avgränsnings- och till- lämpningsproblem men anfört att detta inte är unikt för tryckfri- hetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen utan något som förekommer beträffande så gott som all lagstiftning. Regeringen vill dock framhålla att många av de gränsdragningsproblem som förekommer på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihets- grundlagens områden är avgörande för om grundlagsregleringen är tillämplig eller inte. Sådana oklarheter kan, som Justitiekanslern (JK) har framhållit i sitt remissvar gällande debattbetänkandet, bl.a. leda till att brott inte kan beivras eftersom det inte går att avgöra vilken processordning som ska tillämpas, dvs. ett åtal riskerar att bli avvisat oavsett om talan väcks av JK eller av allmän åklagare. Som exempel kan nämnas att det inte ens efter en undersökning av Ashley tens kriminaltekniska laboratorium alltid kan fastställas om något är framställt i tryckpress och att det alltså även efter en sådan undersökning är oklart om yttrandet omfattas av grundlagsskydd eller inte. 
 Oklarheterna i lagstiftningen kan också leda till att enskilda per- soner tvingas till omfattande processer i flera instanser utan att få sin sak slutligt prövad (se NJA 2002 s. 314 och NJA 2005 s. 884 samt NJA 2003 s. 31 och NJA 2007 s. 309). 
 Som beredningen har framhållit i debattbetänkandet lämnar såväl tryckfrihetsförordningen som yttrandefrihetsgrundlagen i och för sig stort utrymme för nya tekniker att falla in under grundlags- skyddet. Risken för att nya medieformer och ny teknikanvändning ska falla utanför skyddet just på grund av tekniken är därmed enligt beredningen inte särskilt stor. Beredningens bedömning, att tek- nikberoendet för närvarande och under åtminstone tio år inte kan förväntas utgöra något verkligt stort problem, framstår inte som osannolik. Teknikutvecklingen går emellertid snabbt och det är mycket möjligt att utvecklingstakten kommer att accelerera. Mot denna bakgrund är det svårt att göra några mer exakta förutsägelser om hur den massmediala framtiden kan komma att se ut. Det är dock rimligt att anta att det till följd av teknikutvecklingen i fram- tiden kommer att uppstå nya luckor i lagstiftningen, vilket alltså innebär att yttranden som framförs med användning av den nya 
 332 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 3 
  
 tekniken kommer att falla utanför grundlagsskyddet. Det kan ifrå- gasättas om det är lämpligt att ha en grundlagsreglering som på detta sätt – om inte återkommande ändringar görs – riskerar att bli ifrånsprungen av teknikutvecklingen. 
 Tekniken är vidare inte bara avgörande för om grundlagsskydd föreligger eller inte utan också för  
 vilka  
 grundlagsregler som ska tillämpas. Flera av remissinstanserna har pekat på det förhållandet att ett yttrande som distribueras av ett medieföretag kan omfattas av olika regler – t.ex. beträffande vem som kan hållas ansvarig för innehållet – beroende på vilken teknik som väljs för distributionen. Det gäller bl.a. ansvaret för s.k.  
 on-demand 
  sändningar av radio- eller  
 TV-program 
  (som omfattas av 1 kap. 9 § YGL) i förhållande till traditionella radio- och  
 TV-sändningar 
  (som omfattas av 1 kap. 6 § YGL) och innehållet i artikeldatabaser (som omfattas av 1 kap. 9 § YGL) i förhållande till den ursprungliga tidningspubliceringen (som omfattas av 1 kap. 5 § TF). De senare årens utveckling inom medietekniken innebär att det har blivit allt vanligare att mediekon- sumenterna själva bestämmer när de vill ta del av ett visst pro- graminnehåll. Det framstår mot denna bakgrund som svårförklar- ligt att inte samma regler gäller exempelvis för tillhandahållandet av programinnehållet i en databas som för traditionell sändningsverk- samhet. 
 Beredningen har i debattbetänkandet redogjort för mediernas särskilda betydelse för åsiktsbildningen i samhället. Hittills har den rollen till största delen fyllts av traditionella medier som tidningar, radio och TV. Teknikutvecklingen har emellertid ökat enskilda per- soners möjligheter att utan större ekonomiska eller tekniska resur- ser förmedla sina tankar och åsikter till andra. Internet och dess möjligheter har här spelat en viktig roll. Denna utveckling fortsät- ter och debattörer av betydelse för opinionsbildningen hittar sina forum utanför den traditionella medievärlden, t.ex. genom att uppträda som bloggare. Det kan mot denna bakgrund tyckas märk- ligt att inte yttranden som framförs med användning av sådan nyare teknik omfattas av det skydd som de traditionella massmedierna har. Det framstår som än mer märkligt om man ställer avsaknaden av grundlagsskydd för sådana yttranden i relation till det automa- tiska grundlagsskydd som gäller för olika mindre viktiga opinions- bildande företeelser, t.ex. tryck på  
 t-shirts, 
  tryckta visitkort och information på varuförpackningar. Som JK har anfört kan gräns- dragningen mellan grundlagsskyddade yttranden och andra yttran- den alltså ibland vara svår att förklara utifrån ändamålsskäl. Det är 
 333 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2009:14 
  
 också värt att, som Uppsala universitet har gjort i sitt remissvar gällande debattbetänkandet, notera att beredningens genomgång av aktuella problem med dagens tryck- och yttrandefrihetsreglering omfattar över trettio identifierade potentiella eller reella problem. Det innebär alltså att många centrala och svåra frågeställningar för närvarande är oreglerade i tryckfrihetsförordningen och yttrande- frihetsgrundlagen vilket i sig kan utgöra grund för att ifrågasätta om grundlagarna verkligen har en ändamålsenlig utformning. Detta är inte tillfredsställande och riskerar på sikt att urholka människors förtroende för regleringen. En sådan situation är allvarlig, särskilt på det centrala område som skyddet för tryck- och yttrandefrihe- ten utgör. 
 Ett väl fungerande straffrättsligt samarbete på internationell nivå är viktigt i kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten. Det gäller i synnerhet för det samarbete som sker inom ramen för Europeiska unionen. Även detta måste tas i beaktande om ett starkt skydd för tryck- och yttrandefriheten på sikt ska kunna garanteras. 
 Inom EU har ett nytt fördrag, Lissabonfördraget, förhandlats fram och avsikten är att det, efter att ha ratificerats av samtliga medlemsstater, ska träda i kraft under 2009. Lissabonfördraget innebär att samarbetet på det straffrättsliga och polisiära området fördjupas bl.a. genom att beslut inte längre ska fattas med enhällig- het utan med kvalificerad majoritet. Samarbetet kommer också i allt större utsträckning att bygga på principen om ömsesidigt erkännande. För att bl.a. underlätta ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden får straff- och processrättsliga miniregler antas. Genom att Lissabonfördraget innehåller en s.k. Kennedy – som innebär att en medlemsstat har möjlighet att i vissa fall begära att ett utkast till direktiv ska överlämnas till Euro- peiska rådet för ställningstagande – har det bedömts innehålla ett tillräckligt gott skydd för den svenska tryck- och yttrandefrihets- rättsliga regleringen. 
 Mot bakgrund av den detaljerade svenska regleringen kan det utvidgade straffrättsliga samarbetet i praktiken leda till ett ökat antal konflikter med bestämmelserna i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Det finns alltså skäl för att på sikt, så långt det är möjligt och med bibehållande av ett starkt skydd för tryck- och yttrandefriheten, försöka minska konfliktytorna mellan tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen samt gemenskapsrätten och  
 EU-samarbetet 
  i övrigt. 
 334 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 3 
  
 Det är naturligtvis svårt att förutse om den nuvarande grundlags- regleringen i framtiden kommer att kunna uppfylla de höga krav på skydd för tryck- och yttrandefrihet som finns i vårt demokratiska system eller om utvecklingen, om inga ändringar görs, kommer att leda till att skyddet för tryck- och yttrandefriheten försvagas. Det finns, vilket framgår av utfallet av remissbehandlingen av debatt- betänkandet, argument som talar i båda riktningarna. De inled- ningsvis redovisade problemen med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen avseende bl.a. avgränsnings- och till- lämpningsproblem och risken för att regleringen på sikt kan komma att försvagas till följd av teknikutvecklingen samt det ökade internationella samarbetet leder dock sammantaget reger- ingen till slutsatsen att det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga regel- verket på sikt kan behöva reformeras. Det är därför angeläget att fortsätta beredningens arbete med att överväga om man i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. 
 Uppdraget 
 Beredningens fortsatta arbete med förslag till grundlagsändringar inför valet 2010 
 Som tidigare har nämnts har beredningen identifierat ett antal pro- blem som det är angeläget att lösa inom ramen för den gällande regleringen. I det följande redovisas dessa frågor samt ytterligare en fråga som gäller digital bio och undantaget från censurförbudet i yttrandefrihetsgrundlagen. 
 Ny teknikanvändning som inte omfattas av grundlagsregleringen 
 Tryck- och yttrandefrihetsberedningen har i debattbetänkandet gjort en genomgång av i vilken utsträckning ny teknik som används för masskommunikation omfattas av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Beredningen har funnit problem i två avseenden, det gäller digital bio och annan offentlig uppspelning ur en databas samt  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar. 
  
 Med digital bio menas att den film som ska visas distribueras till biografen via bredband, satellit eller på en minihårddisk som laddas ned på biografens server. Biografvisningen sker sedan genom en 
 335 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2009:14 
  
 uppspelning ur servern. Det är alltså fråga om ett slags offentlig uppspelning ur en databas, dvs. en motsvarighet till det i yttrande- frihetsgrundlagen nämnda spridningssättet uppspelning av en tek- nisk upptagning (1 kap. 10 § första stycket YGL). En sådan upp- spelning ur en databas omfattas inte av någon av yttrandefrihets- grundlagens bestämmelser. Detsamma gäller för offentlig uppspel- ning ur en databas av annat innehåll än film, t.ex. musik. 
 Som beredningen och flera av remissinstanserna har anfört är det sannolikt att digital biografvisning inom en relativt snar framtid kommer att bli det dominerade sättet för filmvisning. Det är inte heller ovanligt att musik på detta sätt spelas upp offentligt. Reger- ingen anser därför att det är angeläget att yttrandefrihetsgrundla- gen ändras så att även tillhandahållande av information genom offentlig uppspelning ur en databas omfattas av grundlagsskydd. Beredningen ska lämna förslag på en sådan ändring. 
 När det gäller  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med inne- håll har beredningen gjort bedömningen att övervägande skäl talar för att dessa inte omfattas av grundlagsregleringen. Att ladda ner ytterligare material till en  
 e-bok 
  eller  
 e-tidning 
  skulle däremot enligt beredningen kunna omfattas av 1 kap. 6 eller 9 §§ YGL. 
 Även om det, som beredningen har funnit, är osäkert i vilken utsträckning  
 e-tidningar 
  och  
 e-böcker 
  som levereras med innehåll kommer att ha framgång på marknaden finns det principiella skäl för att även dessa tekniker bör omfattas av grundlagsregleringen. Beredningen ska därför föreslå de ändringar som krävs för att e- böcker och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll ska omfattas av grundlagsskydd. 
 Censur av filmer för offentlig visning 
 Både tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen byg- ger på en princip om förbud mot censur och hindrande åtgärder. I 1 kap. 3 § andra stycket YGL görs emellertid ett undantag från denna princip genom att det anges att det i lag får meddelas före- skrifter om granskning och godkännande av rörliga bilder i filmer, videogram eller andra tekniska upptagningar som ska visas offent- ligt. I lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram (granskningslagen) finns regler för sådan förhands- granskning. 
 336 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 3 
  
 Som tidigare har nämnts omfattas inte digital bio av yttrandefri- hetsgrundlagen och därmed inte heller av censurförbudet. Utveck- lingen av digital bio innebär alltså att grundlagsskyddet mot censur i motsvarande mån försvinner. Om yttrandefrihetsgrundlagen änd- ras så att digital bio omfattas av grundlagsskyddet – innefattande bl.a. censurförbud – bör sådan filmvisning enligt regeringens upp- fattning kunna förhandsgranskas på samma sätt som annan film som visas offentligt. 
 Några av remissinstanserna, bl.a. Riksdagens ombudsmän och Statens biografbyrå, har anfört att det finns anledning att se över undantaget från censurförbudet i yttrandefrihetsgrundlagen såvitt gäller den s.k. vuxencensuren. Regeringen anser att det i och för sig kan finnas anledning att se över dessa bestämmelser men att det bör göras i samband med en allmän översyn av granskningslagen. Undantaget från censurförbudet i yttrandefrihetsgrundlagen behövs alltjämt för att biograffilmer ska kunna förhandsgranskas, åtminstone för åldersprövning till skydd för barn. Beredningen ska därför – tillsammans med förslag som innebär att digital bio omfattas av grundlagsskydd – lämna förslag till de ändringar i ytt- randefrihetsgrundlagen som behövs för att även digital bio ska kunna förhandsgranskas. 
 Förtydligat ansvar för vissa Internetpubliceringar 
 Beredningen har identifierat ett antal otydligheter i yttrandefri- hetsgrundlagen avseende ansvaret för vissa Internetpubliceringar. Det gäller bl.a. frågan om automatiskt grundlagsskydd för databa- ser som tillhandahålls av redaktioner för periodiska skrifter som inte är tryckta utan mångfaldigade på annat sätt. Beredningen har härutöver hänvisat till tidigare lämnade förslag till ändringar i ytt- randefrihetsgrundlagen (se SOU 2004:114, s. 321 f.). Dessa förslag avser att förtydliga vissa bestämmelser om webbsändningar. Davenport ningen ska utifrån sina tidigare redovisade lösningar lämna förslag på de ändringar som krävs för att komma till rätta med de påtalade otydligheterna avseende ansvaret för vissa Internetpubliceringar. 
 337 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2009:14 
  
 En stencilregel för tekniska upptagningar 
 Yttrandefrihetsgrundlagen är tillämplig på sådana tekniska upptag- ningar som är utgivna (1 kap. 10 § YGL). En teknisk upptagning anses utgiven då den har lämnats ut för att spridas till allmänheten i Sverige genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas på annat sätt. Om grundlagen är tillämplig eller inte, prövas i det enskilda fallet på grundval av vad som kan antas om spridningen. Om inte annat framgår av omständigheterna, ska grundlagen anses tillämplig på en upptagning som innehåller de uppgifter som enligt 3 kap. 13 § och 4 kap. 4 § YGL ska anges på en sådan. 
 I den praktiska tillämpningen har det uppstått ett stort antal gränsdragnings- och bevisproblem beträffande tekniska upptag- ningar som saknar ursprungsuppgifter. Det gäller såväl svårigheter att avgöra om grundlagsskydd föreligger eller inte som svårigheter att avgöra till vilken upplaga en upptagning hör. Dessa frågor har flera gånger påtalats av JK och under beredningens arbete har frå- gan väckts om inte grundlagsskyddet för tekniska upptagningar borde få en annan utformning än för närvarande. 
 För att komma tillrätta med de påtalade problemen har bered- ningen lämnat förslag på en s.k. stencilregel för tekniska upptag- ningar. Förslaget innebär att grundlagsskyddet inskränks eftersom alla utgivna upptagningar inte med automatik blir grundlagsskyd- dade. Det är dock enkelt för den som vill ha grundlagsskydd att försäkra sig om detta eftersom det enda som krävs är att de före- skrivna ursprungsuppgifterna anges. 
 Som Tullverket har påpekat under remissbehandlingen av debattbetänkandet måste emellertid förslaget analyseras i förhål- lande till det förslag om ursprungsmärkning av importerade tek- niska upptagningar som lämnades i det tidigare delbetänkandet (SOU 2004:114). Vidare väcker förslaget frågor om hur det för- håller sig till de  
 EG-rättsliga 
  reglerna om fri rörlighet för varor (se Kommerskollegiets remissvar på det tidigare förslaget dnr Ju2004/11833/L6). 
 Beredningens förslag bör mot den angivna bakgrunden övervägas ytterligare med utgångspunkt från att grundlagsregleringen avse- ende tekniska upptagningar ska förenklas och förtydligas. 
 338 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 3 
  
 Beredningens långsiktiga arbete 
 En framtida reglering av tryck- och yttrandefriheten i medierna 
 Som tidigare har nämnts är det angeläget att fortsätta beredningens arbete med att överväga om man i längden bör behålla en teknikbe- roende grundlagsreglering av tryck- och yttrandefriheten. I upp- draget ingår att analysera de för- och nackdelar som en teknikobe- roende reglering kan medföra. 
 Utgångspunkten för det fortsatta arbetet ska vara att skyddet för tryck- och yttrandefriheten i de traditionella medierna ska vara starkt. Det gäller framför allt för tidningar, böcker, radio och TV som alltjämt får anses ha en särskild betydelse för den fria åsikts- bildningen i samhället. För dessa medier är de centrala tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna av grundläggande betydelse. Det gäller såväl meddelarfriheten med ensamansvaret, förbudet mot censur och hindrande åtgärder som etableringsfriheten. Även brottskatalogen och den särskilda rättegångsordningen – med jury- prövning – är för dessa medier av särskild betydelse. De principer som bär upp det nuvarande systemet ska alltså behållas för dessa medier. 
 Vid en första anblick kan det förefalla finnas goda skäl för en helt teknikoberoende grundlagsreglering, t.ex. i enlighet med den modell som finns i Europakonventionen. Mot det måste emellertid invändas att de svenska tryck- och yttrandefrihetsrättsliga princi- perna innehåller komponenter som svårligen kan förenas med en sådan regleringsmodell. Det gäller framför allt ensamansvaret och meddelarskyddet. En förutsättning för att ensamansvar och med- delarfrihet ska kunna tillämpas är att den ensamansvarige på för- hand kan kontrollera vad som publiceras och att han eller hon kan lita på att det också blir dessa yttranden som framförs. Av detta följer att en framtida reglering sannolikt måste bygga på någon form av medieberoende eller åtminstone på att publicering sker i någorlunda organiserade former. Mot en reglering av europakon- ventionsmodell talar också att gränsdragningar baserade på yttran- denas innehåll riskerar att öppna för ökat godtycke och för att tryck- och yttrandefriheten i orostider får stå tillbaka för andra intressen. 
 Beredningen ska vidare analysera om även andra distributions- former för yttranden till allmänheten, utöver de traditionella medi- erna, kan behöva skyddas av de tryck- och yttrandefrihetsrättsliga 
 339 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2009:14 
  
 principerna. Beredningen ska vid sin analys lägga särskild vikt vid vilken betydelse dessa distributionsformer kan ha för den fria åsiktsbildningen i samhället. Analysen ska också avse hur en avgränsning kan åstadkommas i förhållande till sådana distribu- tionsformer för vilka ett skydd enligt regeringsformens och Euro- pakonventionens bestämmelser är tillräckligt. 
 Den nuvarande avgränsningen av det grundlagsreglerade området är, som tidigare har nämnts, i många fall svår att förklara utifrån ändamålsöverväganden. En sådan ordning är naturligtvis inte ägnad att inge förtroende för lagstiftningen. Det förhållandet kan också i längden göra det svårt att i internationella sammanhang få förstå- else för anspråk på särskilda undantag till följd av tryck- och ytt- randefrihetsregleringen. Beredningens arbete ska därför ta sikte på att finna en reglering som – utan att en detaljerat beskriven teknik- användning utgör den huvudsakliga avgränsningsmetoden – ger de traditionella medierna och eventuellt också andra distributionsfor- mer för yttranden till allmänheten ett grundlagsskydd som i allt väsentligt motsvarar det nu gällande. 
 Den grundläggande uppbyggnaden av systemet ska alltså inte ta sikte på yttrandenas innehåll. Avgränsningen mellan vad som ska omfattas av de grundläggande reglerna i regeringsformen och Europakonventionen å den ena sidan och vad som ska falla inom tillämpningsområdet för den särskilda tryck- och yttrandefrihets- regleringen å den andra måste i stället göras utifrån andra faktorer, t.ex. verksamhetens organisation eller inriktning. I detta samman- hang bör beredningen också överväga om det till det särskilda skyddet för tryck- och yttrandefriheten bör kopplas ett krav på utgivningsbevis eller ursprungsmärkning. 
 Den nuvarande regleringen kan, som ovan har framgått, innebära att ett yttrande som distribueras av ett medieföretag kan omfattas av olika regler beroende på vilken teknik som väljs för distributio- nen. En sådan ordning ger bl.a. en otydlig bild av vem som bär det rättsliga ansvaret för ett visst yttrande. Beredningen bör därför sträva efter att hålla samman ansvaret för ett yttrande som en medieaktör publicerar i olika medier. 
 340 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 3 
  
 Kan tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen göras mer lättillämpade? 
 Den tryck- och yttrandefrihetsrättsliga regleringen är som ovan har anförts komplicerad och i vissa avseenden svårgenomtränglig. Regleringen innehåller exempelvis en rad bestämmelser av ord- ningskaraktär som – utan att någon av de grundläggande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna träds förnär – borde kunna förläggas till vanlig lag. Här kan nämnas att regeringen i samband med vissa ändringar i tillämpningslagen fann att en i och för sig önskvärd lösning på ett praktiskt problem inte kunde genomföras utan grundlagsändring eftersom det i tryckfrihetsförordningen saknades ett bemyndigande för sådan lagstiftning (prop. 2006/07:87 s.11 f.). 
 Om beredningen bedömer att det inte är möjligt att hitta en ny teknikoberoende regleringsmodell som ger ett tillräckligt starkt skydd för tryck- och yttrandefriheten, ska den inom ramen för nuvarande ordning göra en allmän översyn av tryckfrihetsförord- ningen och yttrandefrihetsgrundlagen med inriktningen att göra de båda grundlagarna så tydliga och lättillämpade som möjligt. Davenport ningen ska också överväga om det är möjligt att flytta detaljbe- stämmelser i grundlagarna till vanlig lag samt om möjligheterna att komplettera grundlagsbestämmelserna med tillämpningsbestäm- melser i lag bör utökas. 
 Skyddet för den personliga integriteten m.m. 
 Enligt beredningens ursprungliga direktiv (dir. 2003:58) ska den analysera om det frivilliga grundlagsskyddet enligt 1 kap. 9 § YGL kan komma i konflikt med bestämmelser som har till syfte att skydda den personliga integriteten. Beredningens arbete i den delen har ännu inte redovisats. Frågor rörande integritetsskydd har dock delvis behandlats i beredningens debattbetänkande där det konsta- teras att enskildas privatliv, i ett internationellt perspektiv, har ett relativt svagt skydd i den svenska lagstiftningen. Flera av remissin- stanserna har också pekat på balansen mellan yttrandefrihetsintres- set och skyddet för den personliga integriteten. Bland annat har Integritetsskyddskommittén konstaterat att den svenska tryckfri- hetens unikt starka ställning medför ett svagt integritetsskydd vil- 
 341 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2009:14 
  
 ket får ofördelaktiga konsekvenser för den enskildes skydd för sitt privatliv. 
 Regeringen anser att frågan om balansen mellan skyddet för tryck- och yttrandefrihet å den ena sidan och skyddet för enskildas integritet och privatliv å den andra bör analyseras, bl.a. mot bak- grund av att Internet har ökat möjligheterna att ge känslig infor- mation stor spridning. För Internetpubliceringar gäller dessutom att de till stor del faller utanför de självsanerande etiska regler som finns på pressens område. Härtill kommer utvecklingen av Europa- konventionens regler till skydd för privatlivet respektive yttrande- friheten. Hur balansen mellan de två rättigheterna ska utformas är en grannlaga uppgift som kräver en noggrann analys och där den praxis som utvecklats av Europadomstolen bör tas i beaktande (jfr t.ex. det s.k. Russell av  
 Monaco-målet, 
  Europadomstolens dom den 24 juni 2004 i mål Daugherty ./. Tyskland). Beredningen ska mot bakgrund av det anförda i sitt fortsatta arbete, utöver upp- draget att analysera om det frivilliga grundlagsskyddet kan komma i konflikt med bestämmelser som har till syfte att skydda den per- sonliga integriteten, överväga om det generella skyddet för enskil- das integritet och privatliv i tryckfrihetsförordningen och yttran- defrihetsgrundlagen bör stärkas och vilka effekter detta i så fall skulle få för tryck- och yttrandefriheten. Bland de aspekter som ska analyseras kan nämnas behovet av förutsebarhet när det gäller vilka publiceringar som skulle kunna komma i konflikt med ett stärkt integritetsskydd. 
 En fråga som har anknytning till skyddet för den personliga integriteten är utformningen av bestämmelserna som reglerar för- utsättningarna för enskilda att föra talan vid domstol om de utsätts för brott i medierna. Tryckfrihetsförordningen och yttrandefri- hetsgrundlagen ger, bl.a. genom den föreskrivna processordningen med juryprövning och den s.k. instruktionen, ett visst försteg för medierna i en rättegång. Om juryn fäller svaranden, ska domstolens domare därefter göra en oberoende prövning av målet. En målsä- gande måste alltså passera flera steg än svaranden för att nå fram- gång i målet. Härtill kommer att ett frikännande från en jury inte kan överklagas. 
 Advokatsamfundet har väckt frågan om inte rådande ordning kan medföra att enskilda, som anser sig förtalade, av ekonomiska skäl avstår från att väcka talan mot medieföretag och har därför föreslagit att möjligheterna att kvitta rättegångskostnaderna i tryck- och yttrandefrihetsmål ska öka. 
 342 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 3 
  
 Enligt regeringens uppfattning kan det inte uteslutas att en ökad möjlighet att kvitta rättegångskostnaderna skulle kunna stärka skyddet för enskildas personliga integritet eftersom det kan antas att en målsägande i större utsträckning då skulle våga ta den eko- nomiska risken att väcka talan mot ett medieföretag, t.ex. avseende förtal. Beredningen ska därför utreda om 10 kap. 4 § tillämpnings- lagen bör ändras för att öka möjligheterna att kvitta rättegångs- kostnaderna i tryck- och yttrandefrihetsmål (jfr 6 kap. 6 § ska- deståndslagen). Beredningen ska också överväga om det genom ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen eller i tillämpningslagen är möjligt att på annat sätt stärka enskilda personers ställning i förhållande till medieföretag när de utsätts för brott i medierna, dock utan att tryck- och yttrandefriheten på något avgörande sätt inskränks. 
 Det internationella samarbetet 
 Beredningen har i sitt första delbetänkande (SOU 2004:114) före- slagit hur möjligheterna att lämna internationellt rättsligt bistånd på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området skulle kunna ökas utan inskränkningar i de grundläggande principerna i tryckfri- hetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Under remissbe- handlingen av förslaget framkom olika tolkningar av om och på vilket sätt grundlagarna utgör hinder mot att bistå andra länder med t.ex. vittnesförhör under en förundersökning. Förslaget har ännu inte lett till lagstiftning. 
 Regeringen konstaterar att beredningens förslag skulle grund- lagsfästa en tolkning av tryckfrihetsförordningen och yttrandefri- hetsgrundlagen som innebär att det inte är möjligt att lämna rätts- ligt bistånd till andra länder utan uttryckligt stöd i grundlagarna. Som tidigare har nämnts kommer den framtida utvecklingen av EU sannolikt att innebära att samarbetet i straffrättsliga frågor fördju- pas bl.a. genom att beslut inte längre ska fattas med enhällighet utan med kvalificerad majoritet. Det gemenskapsrättsliga samar- betet kommer också i allt större utsträckning att bygga på princi- pen om ömsesidigt erkännande, vilket innebär att medlemsstaterna ska verkställa varandras domar och beslut utan att den materiella grunden ifrågasätts. Vidare kan noteras att den tolkning som beredningen har gjort i fråga om möjligheterna att lämna rättsligt bistånd på det grundlagsreglerade området inte är oomtvistad. 
 343 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2009:14 
  
 Beredningen ska därför på nytt analysera den aktuella frågan. Beredningen ska återuppta arbetet med att överväga om möjlighe- terna att lämna internationell rättslig hjälp i brottmål och liknande internationellt rättsligt bistånd på det grundlagsreglerade området bör utökas. I det fortsatta uppdraget ingår således att överväga om möjligheterna att erkänna domar och beslut som meddelats i andra medlemsstater i EU bör utökas inom tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens tillämpningsområden. Utgångs- punkten ska vara att Sverige i så stor utsträckning som möjligt ska kunna bistå med bl.a. internationell rättslig hjälp och verkställighet av utländska domar och beslut. 
 I det fortsatta arbetet kan det finnas anledning för beredningen att i vissa avseenden se över grundlagarnas territoriella tillämp- ningsområde. Ett exempel på att tillämpningsområdet sträcker sig längre än vad som kan anses motiverat av ett värnande av yttrande- friheten här i landet är bestämmelsen i 13 kap. 6 § andra stycket TF som ger ett skydd för meddelare till skrifter som inte har getts ut i Sverige. En annan fråga som kan behöva aktualiseras på nytt är effekterna av det rättsfall som innebär att skrifter och tekniska upptagningar som sänds med post från Sverige till enskilda adres- sater i utlandet anses utgivna här trots att de inte når allmänheten i Sverige (NJA 1956 s. 48). 
 Övrigt 
 Beredningen ska föreslå de grundlagsändringar och andra lagänd- ringar som den finner motiverade. 
 Beredningen ska senast den 1 februari 2009 redovisa sitt uppdrag i den del det avser förslag till grundlagsändringar inför valet 2010. Uppdraget ska i övriga delar redovisas senast den 20 december 2011. 
 Av beredningens ursprungliga direktiv framgår att den får pre- sentera delbetänkanden efter hand som olika frågor behandlas. I övrigt ska beredningens arbete fortsätta i enlighet med detta och tidigare givna direktiv. 
 (Justitiedepartementet) 
 344 
 Bilaga 4 
 Databaser med utgivningsbevis 
 Nedanstående sammanställning upptar samtliga databaser med utgiv- ningsbevis fram till den 2 september 2008. 
 Grupp A: Databaser med organisationsformen privatperson eller övrigt om de kan antas drivas av privatpersoner 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-006, 
  
 Information om börsnoterade 
  
 beQuated AB, 
  
 bolag, delårsrapporter, nyheter, 
  
 beQuated, 
  
 nyhetsbrev m.m. 
  
 www.beQuoted.com, 
  
 övrigt 
  
 2003-011, 
  
 Information och annonser om 
  
 Dawson, 
  
 Sjuhäradsbygden, Borås, 
  
 7-härad.nu, 
  
 Svenljunga m.m. 
  
 www.7-harad.nu, 
  
 privatperson 
  
 2003-014, 
  
 Information om Gotland och 
  
 Blevins, 
  
 Visby, annonser 
  
 Gotland webguide, 
  
 Allt om Gotland o Visby 
  
 enskild firma, gotland.net 
  
 www.gotland.net, 
  
 övrigt 
  
 2003-018, 
  
 Ett lokalt nätmagasin för 
  
 Flowers Arola, 
  
 Dalsland, Internettidning 
  
 Gnarpan Kalejdoskop, 
  
 www.gnarpan.com, 
  
 privatperson 
  
 345 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-019, 
  
 Ingen verksamhet på 
  
 Higgins, 
  
 webbadressen 
  
 Stoppa virus, 
  
 www.stoppavirus.nu, 
  
 privatperson 
  
 2003-022, 
  
 Porträtt och andra foton, korta 
  
 Fotograf Newton, 
  
 kommentarer. Kul för dig som 
  
 Rodriguez, 
  
 gillar fotografi. Eller söker en 
  
 www.konny.se, 
  
 idérik fotograf för något foto- 
  
 privatperson 
  
 projekt. 
  
 2003-028, 
  
 personliga funderingar i löp- 
  
 Stephens, 
  
 ande text, Jag hör röster i 
  
 den krockade frun, 
  
 huvudet  
  
 www.denkrockadefrun.se, 
  
 privatperson 
  
 2003-033, 
  
 Ingen verksamhet på webb- 
  
 Frank, 
  
 adressen 
  
 westervik.net, 
  
 www.westervik.net, 
  
 privatperson 
  
 2003-034, 
  
 En nättidning om människans 
  
 Washington, 
  
 väg mot universellt medvet- 
  
 Soul Travel Magazine, 
  
 ande, artiklar, intervjuer, 
  
 www.soultravel.se, 
  
 diskussionsforum, möjlighet att 
  
 privatperson 
  
 beställa filmer m.m. 
  
 2003-036, 
  
  Styrelse  Ledningskompe- 
  
 Wade, 
  
 tens vill erbjuda dig en genväg i 
  
 http://www.styrelse. 
  
 form av utbildning, seminarier, 
  
 ledningskompetens.com, 
  
 litteratur och förstås vår egen 
  
 privatperson 
  
 långa erfarenhet av företagsled- 
  
 ning och styrelsearbete, utbild- 
  
 ning, ledamotsförmedling, före- 
  
 läsare, litteraturtips m.m. 
  
 2003-058, 
  
 Williams picture 
  
 Crawford, 
  
 gallery, most of the pictures are 
  
 www.spy.nu, 
  
 from different parties, foto- 
  
 övrigt 
  
 grafier, främst från studentfester 
  
 346 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-065, 
  
 Information om manipulativa 
  
 Smith, 
  
 sekter m.m. 
  
 Sektinfo, 
  
 www.sektinfo.just.nu, 
  
 privatperson 
  
 2003-066, 
  
 Information om hundrasen 
  
 Powers, 
  
 Parker 
  
 Fernandez, 
  
 privatperson 
  
 2003-080, 
  
 kulturartiklar, krönikor och 
  
 Clark, 
  
 ledare av innehavaren 
  
 Fanzinet, 
  
 www.fanzinet.nu, 
  
 privatperson 
  
 2003-083, 
  
 Tidningen för dig som vill läsa 
  
 Barton, 
  
 lite mera annorlunda och posi- 
  
 www.yakida.se, 
  
 tiva artiklar och nyheter 
  
 privatperson 
  
 2003-085, 
  
 Webbsidan hittades inte 
  
 Webbnissarna, 
  
 Allt om Karlstad, 
  
 www.alltomkarlstad.se, 
  
 privatperson 
  
 2004-002, 
  
 Idrottens Affärer, nyheter, 
  
 Vincent, 
  
 transfers, arenor, event, spons- 
  
 www.idrottensaffärer.com, 
  
 ring, externa sportnyheter m.m. 
  
 privatperson 
  
 2004-011, 
  
 Bilder till reklam, information, 
  
 Gnestabilder, 
  
 privat, kommun etc. Arkivbilder 
  
 www.gnestabilder.se, 
  
 och uppdrag, foton från rock- 
  
 privatperson 
  
 festival, skolavslutning, fotbolls- 
  
 skola etc. 
  
 347 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2004-012, 
  
 Hemsidan skall ge varje invån- 
  
 Hall, 
  
 are och inflyttande rätt att ta del 
  
 www.ifalkenberg.nu, 
  
 av hur vardagen i Falkenberg 
  
 privatperson 
  
 också ser ut, i de fall man har 
  
 oturen att råka i beroende av en 
  
 kommunal myndighet. Artiklar 
  
 med kritik mot kommun- 
  
 politiker i Falkenberg. 
  
 2004-015, 
  
 tom 
  
 Harris, 
  
 www.artikel.se, 
  
 privatperson 
  
 2004-016, 
  
 Nyheter om naturläkemedel, 
  
 Dagens Hälsa HB, 
  
 kosttillskott, näringsmedel, 
  
 Davis. dagenshalsa.nu, 
  
 alternativmedicin, egenvård med 
  
 privatperson 
  
 mera. 
  
 2004-017, 
  
 Duke bildarkiv 
  
 Haynes, 
  
 Lösenord och medlemskap krävs. 
  
 Haynes Network, 
  
 www.rnn.nu, 
  
 privatperson 
  
 2004-020, 
  
 Kritiska artiklar om HSB samt 
  
 Oconnell, 
  
 tips till småföretagare i 
  
 Nättidningen 
  
 Erfarenhetsbanken. 
  
 www.rakbladet.se, 
  
 privatperson 
  
 2004-023, 
  
 om Watkins, hans arbete och 
  
 Watkins, 
  
 intressen med länkar 
  
 Its SelfMade!, 
  
 www.stefanelf.net, 
  
 privatperson 
  
 2004-025, 
  
 under konstruktion 
  
 Lee, 
  
 wemme, 
  
 www.wemme.se, 
  
 privatperson 
  
 348 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2004-026, 
  
 under konstruktion 
  
 Lee, 
  
 Barnens bästa, 
  
 Berry, 
  
 privatperson 
  
 2004-027, 
  
 Information om Middleton 
  
 Middleton, 
  
 Little, www.folke.se, 
  
 privatperson 
  
 2004-035, 
  
 Nyhetsbevakning av de 200 
  
 Nyhetsbyrån Siren, 
  
 viktigaste svenska myndig- 
  
 www.siren.se, 
  
 heterna 
  
 övrigt 
  
 2004-045, 
  
 Främst kritik mot kommun- 
  
 Barton, 
  
 politiker i Uppsala ang. Musikens 
  
 www.lars-kamel.se, 
  
 Hus. Även information om 
  
 privatperson 
  
 miljö, energi och psykopati. 
  
 Funderingar om fotboll. 
  
 2004-054, 
  
 Information om släktforskning, 
  
 Downs, 
  
 Allison släkt, gästbok med 
  
 irmadirect.com, 
  
 hälsningar från läsare m.m. 
  
 www.irmadirect.com, 
  
 privatperson 
  
 2004-065, 
  
 Information för privatflygare 
  
 Harris, 
  
 Pilotmagazinet, 
  
 www.pilotmagazinet.se, 
  
 privatperson 
  
 2004-070, 
  
 Internettidning, nyheter 
  
 Adams, 
  
 www.lidkopingsnytt.nu, 
  
 privatperson 
  
 2004-076, 
  
 Kritik mot lantmäteriförrätt- 
  
 Meza, 
  
 ning rörande vägavgifter i Östra 
  
 http://muskobas.kamlin.net, 
  
 Muskö vägförening 
  
 privatperson 
  
 349 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2004-077, 
  
 FRI (Föreningen Rädda 
  
 Föreningen Rädda Individen 
  
 Individen) försöker genom in- 
  
 FRI, 
  
 formation och utbildning före- 
  
 http://home.swipnet.se/FRI, 
  
 bygga att människor hamnar i 
  
 övrigt 
  
 destruktiva sammanhang. 
  
 Information om och kritik mot 
  
 sekter 
  
 2005-009, 
  
 Mediadrevet kommentar 
  
 Sandoval Montes, 
  
 media- och reklamsverige. 
  
 Mediadrevet, 
  
 Opolitiskt, okommersiellt och 
  
 www.mediadrevet.se, 
  
 okontrollerat. Mediekritiska 
  
 privatperson 
  
 kommentarer till medieskan- 
  
 daler, t.ex. obefogade namnpub- 
  
 liceringar, osmaklig annonsering 
  
 i samband med Tsunamin etc. 
  
 2005-011, 
  
 Klinik och kemi kring B12, 
  
 Williams, Mendoza/The 
  
 folat och pyridoxin. Rondellen 
  
 Rondel, 
  
 är en tankebank för läkare, 
  
 www.rondellen.net, 
  
 forskare, författare och jour- 
  
 privatperson 
  
 nalister. 
  
 2005-017, 
  
 Information om klubben 
  
 Dalslands taxklubb 
  
 www.dalslandstaxklubb.com 
  
 2005-019, 
  
 Det vi vill visa upp på den här 
  
 Miller, 
  
 sidan är uppfinningar, innova- 
  
 www.smartstuff.se, 
  
 tioner och smarta idéer som 
  
 privatperson 
  
 verkligen löser vardagliga eller 
  
 yrkesmässiga problem, och gör 
  
 uppgifter lättare att utföra. 
  
 Presentation av en mängd 
  
 prylar. 
  
 2005-021, 
  
 Ett alternativ till etablerade 
  
 Gonzalez, 
  
 massmedia. Nyheter med 
  
 www.alternativ-debatt.se, 
  
 kommentarer. 
  
 privatperson 
  
 350 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-024, 
  
 Webbmagasin för Price 
  
 Marsh, 
  
 spaniel 
  
 The Sanders, 
  
 www.kingcharles.se, 
  
 privatperson 
  
 2005-034, 
  
 Snart är sidan igång 
  
 FMN Skellefteå, 
  
 www.drogalaxen.se, 
  
 övrigt 
  
 2005-041, 
  
 På republik.nu informerar vi 
  
 Tran, republik.nu, 
  
 om varför vi ska ha demo- 
  
 privatperson 
  
 kratiskt vald statschef. Och 
  
 debatterar hur det kan gå till., 
  
 Nyhetsartiklar och  
 -blogg, 
  
 krönikor, argument, kritik mot 
  
 medlemmar av kungahuset 
  
 2005-043, 
  
 Information om klubben 
  
 ÖLTK, Örebro Läns Taxklubb, 
  
 www.oltk.com, 
  
 Örebro Läns Taxklubb, 
  
 övrigt 
  
 2005-061, 
  
 om datorer, musik, tåg, psyko- 
  
 Pena, tydal.nu, 
  
 logi, recept m.m. 
  
 www.tydal.nu, 
  
 privatperson 
  
 2005-062, 
  
 Foton av gatumiljöer i olika 
  
 Pena, 
  
 städer 
  
 Stadsbilden, 
  
 www.stadsbilden.se, 
  
 privatperson 
  
 2005-063, 
  
 Konsertbetyg och blogg med 
  
 Mitchell, 
  
 korta texter 
  
 www.sydmark.se, 
  
 privatperson 
  
 351 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-069, 
  
 Om utsatta personer och 
  
 Waters, 
  
 grupper i vårt samhälle och de 
  
 Consequentia, 
  
 instanser som berörs. Det finns 
  
 www.consequentia.se, 
  
 ett behov av granskning och nya 
  
 privatperson 
  
 infallsvinklar i samhälls- 
  
 debatten., Artiklar, fakta, 
  
 kommentarer om barnaga, 
  
 pedofili, LVU. 
  
 2005-071, 
  
 Kommentarer till politiska 
  
 Föreningen TusenPennor.se, 
  
 frågor och aktuella händelser 
  
 www.tusenpennor.se, 
  
 övrigt 
  
 2005-072, 
  
  för att främja en sund avel 
  
 Korthårsgruppen, 
  
 av  förstklassiga korthårs- 
  
 Sanders, 
  
 taxar. Information om taxar, 
  
 övrigt 
  
 klubben m.m. 
  
 2005-082, 
  
 Specialisten på trafikmål, 
  
 Morris, 
  
 faktaspäckad hemsida med allt 
  
 www.trafikjuristen.se, 
  
 från polisens mätmetoder till 
  
 privatperson 
  
 mallar för körkortsyttranden 
  
 Tjänster, bötesmallar om kör- 
  
 kortsingripanden, krönika m.m. 
  
 2005-083, 
  
 Info om Loopia, Sveriges bästa 
  
 Smith, 
  
 webbhotell 
  
 www.modevisning.nu, 
  
 privatperson 
  
 2005-091, 
  
 Om Ekerö kommun. Informa- 
  
 Lee, 
  
 tion, kommentarer, insändare 
  
 www.ekerobloggen.se, 
  
 m.m. rörande kommunpoli- 
  
 privatperson 
  
 tiken, skolor m.m. 
  
 2006-001, 
  
 Hemsidan is a contribution to 
  
 Day, 
  
 a widening public agenda in 
  
 www.freeeurope.biz, 
  
 Europe Information om för- 
  
 privatperson 
  
 slaget till ny konstitution för 
  
 EU, presentation av ett alter- 
  
 nativ till denna, möjlighet att 
  
 rösta 
  
 352 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-019, 
  
 Rinkebymordskommittén är 
  
 Martin, 
  
 ett ideellt nätverk som arbetar 
  
 www.rinkebymordet.se, 
  
 för att få till stånd en ny rätte- 
  
 privatperson 
  
 gång för bröderna Ö och ÖY. 
  
 Förundersökningsmaterial, 
  
 domar, kommentarer m.m. 
  
 2006-021, 
  
 Senaste nytt. Kinarapportering. 
  
 Dean 
  
 Nyheter om människa och sam- 
  
 www.epochtimes.se, 
  
 hälle, kultur och miljö, politik 
  
 privatperson 
  
 och vetenskap. Fakta, analys och 
  
 bakgrund. Nyheter, opinion, 
  
 mest om Kina 
  
 2006-029, 
  
 Innehåller endast ett brev om 
  
 Wood, 
  
 bakgrunden till att hemsidan är 
  
 www.lagottopronto.com, 
  
 stängd 
  
 privatperson 
  
 2006-031, 
  
 Kunskapsbank om övervakning 
  
 Davis, Frendo, 
  
 och kontroll, egna artiklar med 
  
 www.frendo.se, 
  
 kommentarer, satiriska bilder, 
  
 privatperson 
  
 dokumentarkiv, länkar till 
  
 artiklar, propositioner, ut- 
  
 redningar, rapporter 
  
 2006-032, 
  
 om konserter, discon och annat 
  
 Walker, 
  
 som kan intressera en 
  
 Shoolund, 
  
 Lundaungdom, musik, forum, 
  
 www.shoolund.nu, 
  
 kalendarium, arkiv 
  
 privatperson 
  
 2006-041, 
  
 fotografier, medlem i Svenska 
  
 Parker, 
  
 fotografernas förbund, för fler 
  
 www.hblbild.se, 
  
 bilder kontakta  
  
 privatperson 
  
 2006-046, 
  
 Nättidningen som granskar 
  
 Skellefteå lokala förening mot 
  
 orättvisor och maktmissbruk, 
  
 orättvisor och maktmissbruk, 
  
 domar, beslut, inspelningar av 
  
 www.granskamaktmissbruk.se, 
  
 telefonsamtal i olika ärenden i 
  
 övrigt 
  
 Skellefteå kommun samt 
  
 kommentarer 
  
 353 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-050, 
  
 Martinez hemsida om 
  
 Roberts, 
  
 Gammalsvenskby och Svensk- 
  
 www.gammalsvenskby.se, 
  
 byborna 
  
 privatperson 
  
 2006-051, 
  
 Badguide, Västerviks 
  
 Morris, 
  
 kommun, kartor, foton, 
  
 Badguiden, 
  
 upplysningar angående olika 
  
 www.badguiden.se, 
  
 badplatser 
  
 privatperson 
  
 2006-055, 
  
 Rojas är Sveriges största spel- 
  
 Stewart, 
  
 publikation på Internet som 
  
 Rojas, 
  
 fokuserar på digital underhåll- 
  
 www.gon.se, 
  
 ning i form av TV- och dator- 
  
 privatperson 
  
 spel. Nyheter, artiklar, ledare, 
  
 brevlåda etc. om TV- och dator- 
  
 spel 
  
 2006-056, 
  
  The Kavkaz Center Internet 
  
 Aslan Adaev, 
  
 News Agency is oriented to 
  
 Kavkaz-Center, 
  
 cover events in the Islamic 
  
 www.kavkazcenter.com, 
  
 world, Caucasus and Russia. 
  
 privatperson 
  
 One of the main tasks  is to 
  
 cover the events in the Chechen 
  
 Republic of Ichkeria Nyheter, 
  
 artiklar, ledare, intervjuer, foton 
  
 m.m. 
  
 2006-057, 
  
  bilder på miljöbilar och 
  
 Castillo, 
  
 miljöanpassade fordon  bilder 
  
 www.miljoarkivet.se, 
  
 inom området trafik, energi och 
  
 privatperson 
  
 miljö. Bakom Miljöarkivet finns 
  
 ett brett frilansnät som arbetar 
  
 med text och bild  Foton, 
  
 reportage 
  
 2006-061, 
  
  my reminiscences and 
  
 Summers, 
  
 dilettantish musings and 
  
 www.zenker.se, 
  
 reflections on assorted 
  
 privatperson 
  
 subjects. Nyheter, kommen- 
  
 tarer, artiklar, foton m.m. 
  
 354 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-063, 
  
 webbadressen hittades inte 
  
 Greer, 
  
 Ward, 
  
 www.christiantoday.se, 
  
 privatperson 
  
 2006-064, 
  
 webbadressen hittades inte 
  
 WardWilkinson, 
  
 Integrativism, 
  
 www.integrativism.se, 
  
 privatperson 
  
 2006-066, 
  
 Information, nyheter, kalender 
  
 Preston Thörn, 
  
 m.m. rörande Tyringe kommun 
  
 www.tyringe.nu, 
  
 privatperson 
  
 2006-076, 
  
 Kommentarer till politik, kultur 
  
 Diaz, 
  
 och aktuella händelser 
  
 Aqurette.com, 
  
 privatperson 
  
 2006-079, 
  Andrews, 
  
  webtidningen med en positiv, 
  
 www.bruksandan.se, 
  
 lokal bevakning av allt som rör 
  
 privatperson 
  
 Åtvidaberg. Nytt nummer varje 
  
 jämn vecka. Klotterplank, vad 
  
 händer, hitta din förening, köp 
  
 och sälj 
  
 2006-080, 
  
 Pomparnas taxkennel, Senaste 
  
 Wells, 
  
 nytt, Kenneln, Våra hundar, 
  
 www.pomparnas.se, 
  
 Valpar etc. 
  
 privatperson 
  
 2006-088, 
  
  Det handlar om aviga språk- 
  
 Barber, 
  
 ligheter, felöversättningar, roliga 
  
 http://avigsidan.com, 
  
 uttryck och mycket annat. Vi 
  
 privatperson 
  
 har fått hjälp av flera tusentals 
  
 bidragsgivare och vi uppdaterar 
  
 varje vecka. 
  
 2006-089, 
  
 Nyheter, forskning, miljö, 
  
 Ross, 
  
 ledare, kalendern, jobbmarknad 
  
 www.pappersnytt.se, 
  
 rörande pappersindustrin 
  
 privatperson 
  
 355 
  
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-099, 
  
  Borstahusbild  ett litet 
  
 Wilson, 
  
 företag  som i första hand 
  
 www.borstahusbild.se, 
  
 säljer fotografier av hög klass till 
  
 privatperson 
  
 rimliga priser. Vi utför också 
  
 uppdragsfotografering  
  
 Fotografier under olika 
  
 rubriker. 
  
 2007-002, 
  
 Moore syfte är att informera, 
  
 Williams, 
  
 utöva kritik och väcka debatt 
  
 www.lidingobanan.info, 
  
 kring samhällsfrågor av större 
  
 privatperson 
  
 betydelse för allmänheten samt 
  
 sprida upplysningar och kun- 
  
 skap  rörande Lidingöbanan i 
  
 synnerhet. Syftet är också att 
  
 generellt stödja och främja 
  
 utveckling och utbyggnad av 
  
 modern spårvägstrafik  
  
 Pressinfo, Nyhetsarkiv, Fakta- 
  
 arkiv, Öppna brev m.m. 
  
 2007-004, 
  
 Whiplash-gruppens 
  Film o 
  
 Mullins, 
  
 Nyhetsblogg, nyheter, artiklar, 
  
 http://blogg.whiplashgruppen. 
  
 gästskribenter, rehabilitering, 
  
 info, 
  
 psykiatri m.m. 
  
 privatperson 
  
 2007-017, 
  
 the official A Ones Kennel 
  
 Montoya, 
  
 site Om kennelns hundar, 
  
 www.aones.com, 
  
 hundägare, utställningsresultat, 
  
 privatperson 
  
 foton, artiklar om utställningar, 
  
 rasens sjukdomar m.m. 
  
 2007-018, 
  
 English quotes, Swedish 
  
 Matthews, 
  
 quotes m.m. 
  
 www.habets.pp.se, 
  
 privatperson 
  
 356 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-019, 
  
  tre övergripande syften med 
  
 Obrien, 
  
 denna webplats 
  
 www.dzv.se, 
  
 1.  vissa grundläggande data 
  
 privatperson 
  
 om amatörradio i allmänhet och 
  
 om amatörradiostationen 
  
 SM7DZV i synnerhet. 
  
 2.  information om 
  
 barnsjukhuset i Hanoi  
  
 3.  egna och möjligen andras 
  
  personliga kommentarer till 
  
 aktuella händelser och samhälls- 
  
 förhållanden, 
  
 Amatörradio, Daganteck- 
  
 ningar, Stöd Davis 
  
 barnsjukhus m.m. 
  
 2007-032, 
  
 Nätaffischen med skarpa 
  
 Burns, 
  
 hörn, artiklar om aktuella 
  
 www.hardrain.nu, 
  
 frågor m.m. 
  
 privatperson 
  
 2007-034, 
  
 Blaskan är din tidning på 
  
 White, 
  
 webben för djupdykningar, 
  
 www.blaskan.nu, 
  
 magplask och grundstötningar, 
  
 privatperson 
  
 men även upplyftande, eteriska 
  
 och esoteriska tankar och 
  
 funderingar inom konst, littera- 
  
 tur, musik, film, tecknade serier 
  
 m.m. 
  
 357 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-038, 
  
 Barrikad är en vänsterinriktad 
  
 Wilson, 
  
 tankeverkstad som verkar på 
  
 www.barrikad.se, 
  
 ideell basis. Vi arbetar för en 
  
 privatperson 
  
 vital vänsterdebatt som griper 
  
 tag i samtiden där det känns 
  
 mest, men blickar också tillbaka 
  
 till arbetarrörelsens historia. Vi 
  
 ger det politiska olika uttryck 
  
 från en seriös ideologisk debatt 
  
 till konstnärliga eller satiriska 
  
 inslag. Politisk satir och 
  
 dagsedlar, Recensioner, 
  
 Citat m.m. 
  
 2007-040, 
  
 Örebros nyaste och snabbast 
  
 Braun, 
  
 växande portal som bevakar 
  
 www.orebrovimlet.se, 
  
 Örebros nattliv  de hetaste 
  
 privatperson 
  
 händelserna och  de senaste 
  
 vimmelbilderna 
  
 2007-047, 
  
 Konstnärer skriver om konst 
  
 Smith, 
  
 artiklar om konst 
  
 www.omkonst.com, 
  
 privatperson 
  
 2007-052, 
  
 Nyheter, Kultur, Sport om 
  
 Martinez, 
  
 Kumla 
  
 Kumlanytt.se, 
  
 privatperson 
  
 2007-057, 
  
  nyheter från Öresunds- 
  
 Duffy, 
  
 regionen till privatpersoner, 
  
 www.eventnews.se, 
  
 företag, kommuner och 
  
 privatperson 
  
 organisationer. Vi skriver om 
  
 evenemang, kultur, nöje och 
  
 sport  evenemangskalendrar, 
  
 recensioner och tester av olika 
  
 evenemang ... personliga 
  
 intervjuer 
  
 358 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-058, 
  
 Skoglig samverkan i Norr- 
  
 Washington, 
  
 botten är ett samverkansorgan 
  
 www.skogligsamverkan.se, 
  
 för den samlade skogsnäringen i 
  
 privatperson 
  
 Norrbotten vill sprida kun- 
  
 skap och information om skogen, 
  
 skogsbruket och skogsindustrin 
  
 2007-067, 
  
 Bildbyrå 
  
 Jimenez, 
  
 Kräver inloggning 
  
 www.alfakanal.se, 
  
 privatperson 
  
 2007-073, 
  
  Växjö lokala nyheter. 
  
 Henry, 
  
 Nyheter, samhällskritik och 
  
 lokalanyheter.nu, 
  
 satir om myndighetssverige i 
  
 privatperson 
  
 allmänhet och Växjö i synner- 
  
 het. Ledare, Om Växjö, 
  
 Känt folk i Växjö!, Insänd- 
  
 are, Stöd kampen mot de 
  
 svenska myndigheternas 
  
 mobbing mot den enskilde 
  
 medborgaren 
  
 2007-074, 
  
 Svenskmaffia.se granskar de 
  
 Carney, 
  
 kriminella gängen. Nyheter, 
  
 www.svenskmaffia.se, 
  
 Gängen m.m. 
  
 privatperson 
  
 2007-077, 
  
 Kunde inte hittas 
  
 Anthony, 
  
 www.svensknättidning.se, 
  
 privatperson 
  
 359 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-078, 
  
 Beyan.net är en medieorgani- 
  
 Amer Salih, 
  
 sation som har i uppdrag att 
  
 beyan.net, 
  
 aktivt och kritiskt granska och 
  
 privatperson 
  
 analysera samhällen och dess 
  
 makthavare  Beyan.net har en 
  
 humanistisk grundsyn och skall 
  
 slå vakt om demokratiska 
  
 värderingar och värna om den 
  
 individuella integriteten. 
  
 Nyheter, Kultur  Nöje, 
  
 Hälsa  Skönhet, Debatt  
  
 Opinion, Sverige, Mellan- 
  
 östern, Världen 
  
 2007-079, 
  
 Ständigt uppdaterade bransch- 
  
 Ross, 
  
 nyheter om livsmedel, 
  
 www.foodmonitor.se, 
  
 Bransch-  Produktnytt, 
  
 privatperson 
  
 Forskning  Ingredienser, 
  
 Märkning/EMV m.m. 
  
 2007-080, 
  
 Länkar om konst, mode m.m. 
  
 Lopez, 
  
 www.serge.se, 
  
 privatperson 
  
 2007-081, 
  
 Du läser poesizinet som bär 
  
 Norris, 
  
 Ett lysande namn Blandade 
  
 www.ettlysandenamn.se, 
  
 texter om poesi, litteratur, 
  
 privatperson 
  
 författare m.m. 
  
 2007-085, 
  
 Dagens Story är ett växande 
  
 Frey den Hill, 
  
 webbmagasin om berättare och 
  
 www.dagensstory.se, 
  
 berättelser. På Dagens Story kan 
  
 privatperson 
  
 du hitta både korta och långa, 
  
 mycket långa, texter  Vi pub- 
  
 licerar material som inte får 
  
 plats i andra medier, sånt som 
  
 intresserar oss för att det är väl- 
  
 tänkt, välskrivet och vältajmat. 
  
 Och så publicerar vi sånt vi 
  
 själva gör också. Blandade 
  
 journalistiska texter. 
  
 360 
  
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-104, 
  
 Ruiz Magasinet för en global 
  
 Martinez, 
  
 och gränslös gemenskap. Ruiz – 
  
 Hoffman, 
  
 är arbetsnamnet på ett politiskt 
  
 privatperson 
  
 obundet webbmagasin, med 
  
 syfte att främja öppenhet, 
  
 försoning, förståelse och 
  
 tolerans mellan människor – 
  
 lokalt och globalt. Sidan ska 
  
 behandla integration, mång- 
  
 kultur samt globala och gräns- 
  
 överskridande frågor. 
  
 2007-105, 
  
 Fotografier med kommentarer 
  
 Garcia, 
  
 http://karlskrona- 
  
 sweden.blogspot.com, 
  
 privatperson 
  
 2008-001, 
  
 Krypterad 
  
 Rosario, 
  
 http://trojkan.se, 
  
 privatperson 
  
 2008-002, 
  
 Fotografier, texter om foto- 
  
 Hess, 
  
 grafering 
  
 www.fotohyllan.se, 
  
 privatperson 
  
 2008-034, 
  
 Sidan kunde inte hittas 
  
 Hawkins, 
  
 www.analysenheten.se, 
  
 privatperson 
  
 2008-036, 
  
 En text om författaren. 
  
 Lubos Zan, 
  
 Två tredjedelsmänniska och lite 
  
 www.reminens.se, 
  
 till ... för att det är just det som 
  
 privatperson 
  
 mitt liv tycks handla om. Jag är 
  
 inte obegåvad, jag jobbar så hårt 
  
 jag kan och hjälper andra när det 
  
 behövs. 
  
 361 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2008-040, 
  
 Under konstruktion 
  
 Sutton, 
  
 http://goodmedicinemagazine.se, 
  
 privatperson 
  
 2008-046, 
  
 Castro har i 30 år 
  
 Castro, 
  
 arbetat med grundläggande 
  
 http://anders-r-olsson.se, 
  
 demokrati- och mediefrågor: 
  
 privatperson 
  
 – yttrande- och informations- 
  
 frihet 
  
 – offentlighetsprincipen 
  
 – personlig integritet 
  
 – journalistikens kvalitet och 
  
 utveckling 
  
 Här finner man texter som jag 
  
 publicerat i tidningar och tid- 
  
 skrifter  
 2005–2008. 
  Här finns 
  
 också min bok Lögn, förbannad 
  
 lögn och journalistik från 2006 i 
  
 fulltext. 
  
 2008-047, 
  
 PackMonitor.se. Ständigt 
  
 Ross, 
  
 uppdaterade branschnyheter om 
  
 www.packmonitor.se, 
  
 förpackningar. Bransch-  
  
 privatperson 
  
 produktnytt, Forskning  
  
 utveckling, Utrustning  
  
 teknik m.m. 
  
 2008-050, 
  
  Den här hemsidan är ämnad 
  
 Smith, 
  
 vara samlingspunkten för infor- 
  
 http://www.diabetesportalen.nu, 
  
 mation om hur du på ett lättare 
  
 privatperson 
  
 sätt ska kunna hantera och för- 
  
 stå Din eller ditt barns Typ 1 
  
 Diabetes Om Diabetes, 
  
 Hjälpmedel, Litteratur, 
  
 Snabba tips, Rön m.m. 
  
 2008-057, 
  
 Min älskade dotter Johnson, 
  
 Foster, 
  
 Dokument, Bilder, m.m. 
  
 www.feliciasliv.se, 
  
 privatperson 
  
 362 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 4 
  
 Grupp B: Databaser med kreditupplysningsverksamhet eller liknande verksamhet med utlämning av uppgifter ur register 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-03, 
  
  relevant och uppdaterad 
  
 AB Sv. Upplysningstjänst, 
  
 affärs- och kreditinformation 
  
 Upplysningsregistret, 
  
 om alla Sveriges företag och 
  
 www.upplysningstjanst.se, 
  
 personer över 15 år. Register 
  
 aktiebolag 
  
 över betalningsanmärkningar 
  
 under de senaste tre åren. 
  
 Kreditupplysning avseende 
  
 privatperson omfattar person- 
  
 nummer, adress, civilstånd, 
  
 uppgift om make, inkomst- 
  
 uppgifter, betalningsanmärk- 
  
 ningar, skuldsaldo. Möjligt söka 
  
 på namn eller personnummer. 
  
 2003-009, 
  
 dagsaktuell information om 
  
 Upplysningscentralen UC AB, 
  
 företag och privatpersoner , 
  
 UPR, 
  
 kreditupplysningar, bevakning, 
  
 www.uc.se, 
  
 marknadsinformation, bolags- 
  
 aktiebolag 
  
 handlingar m.m. Kreditupplys- 
  
 ning avseende privatperson 
  
 omfattar bl.a. personnummer, 
  
 adress, civilstånd, uppgift om 
  
 make, inkomstuppgifter, betal- 
  
 ningsanmärkningar. 
  
 2003-010, 
  
 Köp av fakturor, inkasso, 
  
 Eurofinans  Jur. Byrå AB, 
  
 kreditupplysning, förhands- 
  
 www.eurofinans.se, 
  
 besked. Rörande privatpersoner 
  
 aktiebolag 
  
 lämnas uppgifter bl.a. om in- 
  
 komst, medborgarskap, betal- 
  
 ningsanmärkningar, fastighets- 
  
 innehav. 
  
 2003-012, 
  
 inkasso- och finansierings- 
  
 Prioritet Inkasso AB, 
  
 verksamhet, möjlighet att få sina 
  
 www.prioritet.se, 
  
 fordringar sorterade bl.a. efter 
  
 övrigt 
  
 gäldenärens namn, kreditupp- 
  
 lysningar avseende företag 
  
 363 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-013, 
  
 kreditinformation direkt an- 
  
 CreditSafe i Sverige AB, 
  
 passad för webben eller via 
  
 www.creditsafe.se, 
  
 kundspecifika integrerade 
  
 aktiebolag 
  
 lösningar. Uppgifter om alla 
  
 privatpersoner över 16 år. Rör- 
  
 ande privatpersoner lämnas 
  
 uppgifter om bl.a. person- 
  
 nummer, namn, adress, civil- 
  
 stånd, taxeringsuppgifter, ev. 
  
 betalningsanmärkningar, skuld- 
  
 saldo hos Kfm. och uppgifter 
  
 om ev. skuldsanering. 
  
 2003-015, 
  
  adresser till beslutsfattare i 
  
 Infodata AB, 
  
 näringslivet och  förvalt- 
  
 MicromediaBanken, 
  
 ningen  Registret innehåller 
  
 www.micromedia.se, 
  
 företagsnamn, adresser, tele- 
  
 aktiebolag 
  
 fonnummer, befattningshavares 
  
 namn. Med SPAR Adress- 
  
 beställning  Du hittar enkelt 
  
 en lämplig målgrupp för direkt- 
  
 marknadsföring genom att kom- 
  
 binera olika variabler såsom geo- 
  
 grafi, inkomst, barn och fastig- 
  
 hetsinnehav. Tele Plus erbjuder 
  
 adresser, telefonnummer och 
  
 mobil-telefonnummer 
  till hus- 
  
 håll och företag i hela Sverige. 
  
 Du kan söka på en persons för- 
  
 namn, efternamn eller gatu- 
  
 adress. Även kreditupplys- 
  
 ningstjänster från flera håll 
  
 avseende privatpersoner. 
  
 2003-075, 
  
  information om över 
  
 WeissBradstreet Sverige AB, 
  
 113 miljoner företag globalt  
  
 D  B Interactive, 
  
 och alla privatpersoner i Sverige 
  
 www.dbsverige.se, 
  
 aktiebolag 
  
 Kräver login 
  
 Mendez 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-096, 
  
 Sveriges största onlinetjänst 
  
 AB Sv. Upplysningstjänst, 
  
 med information direkt från 
  
 Anmärknings- och taxerings- 
  
 officiella källor och ledande 
  
 databasen, 
  
 informationsleverantörer. 
  
 www.infotorg.se, 
  
 InfoTorg ger tillgång till 
  
 aktiebolag 
  
 information om företag, per- 
  
 soner  Om privatpersoner: 
  
 kreditupplysningar, skuldsaldo 
  
 hos kfm, fastighetsinnehav, 
  
 tidigare förfrågningar, folkbok- 
  
 föringsuppgifter, inkomst- och 
  
 taxeringsuppgifter, telefon- 
  
 nummer och adresser. 
  
 2004-019, 
  
  kompletta kreditupplys- 
  
 Business Check Sverige AB, 
  
 ningar om både person och 
  
 www.businesscheck.se, 
  
 företag. Med vår  sökmotor 
  
 aktiebolag 
  
 hittar du den sökta personen 
  
 eller företaget  uppdateras 
  
 dagligen med information från 
  
  Kronofogdemyndigheten, 
  
 Riksskatteverket, Patent- och 
  
 Registreringsverket Om privat- 
  
 personer: namn, adress, taxerad 
  
 inkomst, civilstånd, namn på 
  
 make/maka, förekomst av betal- 
  
 ningsanmärkningar, skuldsaldo 
  
 hos Kfm, scoring. 
  
 2004-049, 
  
 Nummerupplysningen på 
  
 Hittapunktse AB, 
  
 nätet, om privatpersoner: tele- 
  
 www.hitta.se, 
  
 fonnummer, adress till hemmet 
  
 aktiebolag 
  
 och annan fastighet med tele- 
  
 fonabonnemang, karta, satellit- 
  
 foton över bostaden m.m. 
  
 2004-062, 
  
 Kräver login 
  
 Sergel Kredittjänst AB, 
  
 Kredit  
 on-line, 
  
 https://kredit.online.sergel.com, 
  
 aktiebolag 
  
 365 
  
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-065, 
  
 Tjänsten avstängd 
  
 FöretagsFinans Euro AB, 
  
 e-upplysning.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-075, 
  
 Nekad åtkomst 
  
 Marknadsinformation Analys 
  
 MIA AB, 
  
 Centrala namnregistret, 
  
 Rhodes, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-085, 
  
 Här hittar du kostnadsfri 
  
 OBC Holding AB, 
  
 affärsinformation om alla före- 
  
 Öppen Affärsinformation, 
  
 tag i Sverige. Information direkt 
  
 www.obc.se, 
  
 från Bolagsverket, SCB och 
  
 aktiebolag 
  
 Skatteverket. 
  
 2006-012, 
  
 Largestcompanies.se innehåller 
  
 Ekonomisk Litteratur AB, 
  
 information om Nordens största 
  
 www.largestcompanies.com, 
  
 företag, baserat på boksluts- 
  
 aktiebolag 
  
 information från totalt 50 000 
  
 företag  
  
 2006-018, 
  
 Sveriges enda heltäckande 
  
 PAR AB, 
  
 guide med ca 1 600 000 besluts- 
  
 www.bizbook.se, 
  
 fattare, fördelade på 970 000 
  
 aktiebolag 
  
 företag. Ta del av företags- och 
  
 adressuppgifter helt kost- 
  
 nadsfritt  detaljerad informa- 
  
 tion om företag och besluts- 
  
 fattare genom att teckna ett 
  
 abonnemang 
  
 2006-020, 
  
 Företags- och konsument- 
  
 PAR AB, 
  
 adresser för direktreklam, 
  
 www.parguiden.se, 
  
 SPAR-registret 
  används selek- 
  
 aktiebolag 
  
 tera på ålder, kön, civilstånd, 
  
 antal barn, geografi, inkomst 
  
 och förmögenhet 
  
 366 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-024, 
  
 Den information som InfoTorg 
  
 AB Svensk handelstidning 
  
 är återförsäljare av hämtas ur vår 
  
 Dixon, 
  
 databas SHJ Arkivet  
  
 SHJ Arkivet, 
  
 kreditupplysningar på samtliga 
  
 www.infotorg.se/shj, 
  
 svenska företag och i Sverige 
  
 aktiebolag 
  
 folkbokförda personer över 
  
 sexton år. 
  
 del av verksamheten enligt 
  
 utgbevisnr  
 2003-096 
  
 2006-044, 
  
 Postiad  är ett intresse- 
  
 Direktmedia Bonnier DM AB, 
  
 register med över 1 miljon 
  
 www.postiad.com, 
  
 medlemmar. Här kan du själv 
  
 aktiebolag 
  
 välja vad du vill ha information 
  
 om utifrån dina egna intressen. 
  
  Postiad förvarar dina upp- 
  
 gifter under största säkerhet och 
  
 diskretion. De kommer endast 
  
 att lämnas ut till företag som 
  
 saluför eller informerar dig om 
  
 sånt som du är intresserad av. 
  
 2006-045, 
  
 kreditinformation  om alla 
  
 AAA Soliditet AB, 
  
 företag i världen samt om privat- 
  
 AAA Soliditet AB, 
  
 personer i Sverige och Norge 
  
 www.soliditet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-054, 
  
 Kompass är en av världens 
  
 Kompass Sverige AB, 
  
 största leverantörer av företags- 
  
 www.kompass.se, 
  
 information.  kan du snabbt 
  
 aktiebolag 
  
 hitta detaljerad information om 
  
 företag över hela världen. 
  
 2006-084, 
  
 tom 
  
 Fira mig Sverige HB, 
  
 www.firamig.se, 
  
 handelsbolag 
  
 367 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-094, 
  
 Tjänsten Soliditet omfattar 
  
 AAA Soliditet AB, 
  
 kreditupplysningar på samtliga 
  
 www.infotorg.se/soliditet, 
  
 svenska företag och i Sverige 
  
 aktiebolag 
  
 folkbokförda personer över 
  
 sexton år. Du använder Soliditet 
  
 när du behöver kontrollera ett 
  
 företags eller en persons 
  
 kreditvärdighet. 
  
 Abonnemang krävs för att nyttja 
  
 tjänsterna 
  
 2007-026, 
  
  kreditupplysningar på före- 
  
 Ratsit AB, 
  
 tag och information om per- 
  
 www.ratsit.se, 
  
 soner  När du registrerat ditt 
  
 aktiebolag 
  
 medlemskap och loggat in, kan 
  
 du använda våra tjänster direkt. 
  
 Kräver inloggning för att kunna 
  
 användas fullt ut 
  
 2007-088, 
  
 Här återfinns inkomstuppgifter 
  
 Marknadsinformation Analys AB, 
  
 och adressuppgifter till alla 
  
 www.ad.se/personportratt, 
  
 Sveriges Vd:ar och styrelsele- 
  
 aktiebolag 
  
 damöter. Skaffa dig en total bak- 
  
 grundsbild om dina konkurren- 
  
 ter, dina tilltänkta samarbets- 
  
 partners eller kunder. 
  
 Sökning på personnamn ger 
  
 uppgift om födelsedatum, 
  
 adress, inkomst, fastighets- 
  
 ägande och uppdrag. 
  
 2008-003, 
  
 ... dagsfärsk information om 
  
 Retriever information AB, 
  
 alla Sveriges företag. På 
  
 http://allabolag.se, 
  
 allabolag.se kan du hitta 
  
 aktiebolag 
  
 information om till exempel 
  
 bolagets omsättning, årsresultat, 
  
 bransch, styrelse och adress, 
  
 samt köpa en kreditupplysning 
  
 från UC eller hämta ut de 
  
 senaste årens årsredovisningar 
  
 368 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2008-037, 
  
 På extrakoll.se kan du söka 
  
 Extrakoll Upplysning 
  
 efter taxerad inkomst på stora 
  
 Sverige AB, 
  
 delar av Sveriges befolkning. 
  
 www.extrakoll.se, 
  
 Uppgifter om adress, inkomst 
  
 aktiebolag 
  
 och förmögenhet 
  
 2008-044, 
  
 Kräver inloggning 
  
 Marknadsinformation Analys 
  
 MIA AB, 
  
 www.alltomalla.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2008-045, 
  
 Kreditupplysningar via 
  
 Berlock Information AB, 
  
 webben 
  
 www.upplysning.se, 
  
 Uppgifter om namn, adress, 
  
 aktiebolag 
  
 civilstånd, inkomst/förmögen- 
  
 het, betalningsanmärkningar 
  
 m.m. lämnas mot inloggning 
  
 och betalning 
  
 2008-048, 
  
 Booli är en sökmotor för 
  
 Booli Search Technologies AB, 
  
 bostäder och bostadsrelaterad 
  
 www.booli.se, 
  
 information som är utvecklad 
  
 aktiebolag 
  
 utifrån konsumentens perspek- 
  
 tiv. 
  
 Uppgifter om bostäder till salu, 
  
 om sålda bostäder, med bl.a. 
  
 uppgift om köpare och säljare, 
  
 m.m. 
  
 2008-53, 
  
 BolagsRegistret.se ger dig 
  
 Pixcom i Sverige AB, 
  
 aktuella fakta om Sveriges alla 
  
 www.bolagsregistret.se, 
  
 företag och föreningar. På 
  
 aktiebolag 
  
 BolagsRegistret.se gör du enkelt 
  
 anmärkningskontroller, kredit- 
  
 upplysning samt hämtar full- 
  
 ständiga företagsrapporter om 
  
 Sveriges näringsliv. 
  
 Kräver inloggning 
  
 369 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2009:14 
  
 Grupp C: Databaser som drivs av aktiebolag, handelsbolag, enskilda näringsidkare, ekonomiska eller ideella föreningar, stiftelser, klubbar eller liknande privata organ 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-04, 
  
 Om citytunnelbygget i Malmö 
  
 Tunnelpersonalen i Malmö AB, 
  
 Ortega, 
  
 aktiebolag 
  
 2003-008, 
  
  syften: Att ge information 
  
 Svenska Kennelklubben, 
  
 om hund till valpköpare och 
  
 Svenska Kennelklubben, 
  
 andra, förse våra uppfödare med 
  
 www.skk.se, 
  
 aktuell information, nödvändiga 
  
 övrigt 
  
 blanketter och regelverk, hålla 
  
 medlemmarna uppdaterade med 
  
 vad som händer inom 
  
 organisationen och ge våra 
  
 aktiva  enkel tillgång till det 
  
 de behöver veta, 
  
 Om SKK, Verksamhet, 
  
 Om hund m.m. 
  
 2003-016, 
  
 Sidan kan inte hittas 
  
 Pastejköket AB, 
  
 www.pastej.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2003-020, 
  
 Information om samfällighets- 
  
 Hamnvikens 
  
 föreningen, historik, protokoll, 
  
 samfällighetsförening, 
  
 fotografier 
  
 www.hamnviken.se, 
  
 samfällighetsförening 
  
 2003-023, 
  
  a  
 pan-Nordic 
  forum that 
  
 Midfield Media, Nanonordic, 
  
 offers in depth knowledge of 
  
 www.nanonordic.com, 
  
 the emerging micro- mems- and 
  
 aktiebolag 
  
 nanotechnology industry, 
  
 nanobasics, submit an article, 
  
 advertise 
  
 370 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-024, 
  
 Sveriges Annonsörers arbete 
  
 Annonsörföreningens 
  
 ska bidra till att skapa ökad 
  
 Service AB, 
  
 effekt för medlemmarnas in- 
  
 www.annons.se, 
  
 vesteringar i marknadskommu- 
  
 aktiebolag 
  
 nikation, 
  
 rådgivning, mediestatistik, ut- 
  
 bildning m.m. 
  
 2003-026, 
  
 Handikappolitik, pressmed- 
  
 Handikappförbundens 
  
 delanden, remisser, rättsfall, 
  
 samarbetsorgan, 
  
 EU, veckobulletin m.m. 
  
 handikappförbundens 
  
 samarbetsorgans rättsdatabas, 
  
 www.hso.se, 
  
 övrigt 
  
 2003-027, 
  
 Böcker och abonnemang, 
  
 Norstedts Juridik AB, 
  
 programvaror, Internettjänster, 
  
 Juridik i dag, 
  
 utbildningar m.m. 
  
 www.njab.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2003-030, 
  
 Tidningsutgivarna, om tid- 
  
 TU Service AB, 
  
 ningar, utgivarfrågor, arbets- 
  
 www.tu.se, 
  
 givarfrågor, marknad, annons, 
  
 aktiebolag 
  
 upplaga, digitala medier, distri- 
  
 bution m.m. 
  
 2003-037, 
  
  syfte att öka intresset och 
  
 Europa Forum AB, 
  
 kunskapen om mångfald på 
  
 Paraplyprojektet.se, 
  
 arbetsplatsen samt skapa 
  
 www.paraplyprojektet.se, 
  
 opinion mot all diskriminer- 
  
 aktiebolag 
  
 ing., 
  
 nyheter, böcker m.m., kalender 
  
 2003-038, 
  
 Finansförbundet är den fack- 
  
 Finansförbundet, 
  
 liga organisationen för alla 
  
 Finansförbundet, 
  
 anställda inom bank och finans, 
  
 www.finansforbundet.se, 
  
 medlemskap, faktabanken, 
  
 övrigt 
  
 kurser och seminarier 
  
 371 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-041, 
  
 Varför facket?, Så blir Du 
  
 Svenska Transportarbetare- 
  
 medlem, Ordförandens sida, 
  
 förbundet, 
  
 Pågående projekt m.m. 
  
 www.transport.se, 
  
 övrigt 
  
 2003-042, 
  
 Stiftelsen Den Nya Välfärden 
  
 Stiftelsen Den Nya välfärden, 
  
 är en opinionsbildande tanke- 
  
 www.dnv.se, 
  
 smedja som arbetar för demo- 
  
 övrigt 
  
 krati, välfärd och företagande, 
  
 nyhetsbrev, kampanjer, kröni- 
  
 kor, pressmeddelanden m.m. 
  
 2003-044, 
  
 Om avdelning 7, försäkringar, 
  
 Svenska Transportarbetare- 
  
 studier m.m. 
  
 förbundet, avdelning 7, 
  
 www.transport.se/home/trp2/ 
  
 avd7/home.nsf, 
  
 övrigt 
  
 2003-046, 
  
 Nyheter, facklig utbildning, 
  
 Svenska Journalistförbundet, 
  
 lagar och avtal, upphovsrätt, vi 
  
 Journalistförbundet, 
  
 tycker m.m. 
  
 www.sjf.se, 
  
 övrigt 
  
 2003-048, 
  
 ordförandesida, förhandlingar, 
  
 Sv. transportarbetareförbundet 
  
 försäkringar, studier m.m. 
  
 avd. 12, 
  
 www.transport.se/home/trp2/ 
  
 avd12/home.nsf, 
  
 övrigt 
  
 2003-049, 
  
 Innehåller endast länkar till 
  
 Sv. transportarbetareförbundet 
  
 andra hemsidor 
  
 avd 12, 
  
 Rose, 
  
 övrigt 
  
 2003-051, 
  
  den enda tidning som 
  
 Svensk Handel AB, 
  
 bevakar hela detalj- och parti- 
  
 Nättidningen, 
  
 handeln, 
  
 www.dagenshandel.se, 
  
 ledare, nyheter, krönika, debatt 
  
 aktiebolag 
  
 m.m. 
  
 372 
  
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-053, 
  
 Om avdelningen, studier, A- 
  
 Svenska transportarbetare- 
  
 kassan, arbetsmiljö m.m. 
  
 förbundet, avd. 88, 
  
 www.transport.se/home/trp2/ 
  
 avd88/home.nsf, 
  
 övrigt 
  
 2003-054, 
  
 Om Mydata Jetprinting- 
  
 Mydata automation AB, 
  
 maskiner m.m. 
  
 MYTech, 
  
 www.mydata.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2003-056, 
  
 Adressen hittades inte 
  
 Skellefteå Brukshundsklubb, 
  
 www.skelleftebrukshundklubb. 
  
 com, 
  
 övrigt 
  
 2003-057, 
  
 alltiett, en nättidning om dina 
  
 Skandiabanken AB, 
  
 pengar, 
  
 Allt i Ett om Dina Pengar, 
  
 banktjänster, frågor och svar, 
  
 www.skandiabanken.se, 
  
 aktie- och fondanalys, kommen- 
  
 aktiebolag 
  
 tarer m.m. 
  
 2003-059, 
  
 In i malpåsen med sidan , 
  
 Boeri AB, 
  
 inget annat innehåll 
  
 tjänstehundsidan BeRädd.nu, 
  
 http://www.beradd.nu, 
  
 aktiebolag 
  
 2003-060, 
  
 Stiftelsen Musik i Uppland är 
  
 Stiftelsen Musik i Uppsala, 
  
 länsmusikorganisationen i 
  
 Musik i Uppland, 
  
 Uppsala län och har landstinget 
  
 www.miu.se, 
  
 som huvudman. Vi producerar 
  
 övrigt 
  
 ungefär 500 konserter om året, 
  
 kalendarium, nyhetsarkiv, om 
  
 orkestrar och ensembler m.m. 
  
 373 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-061, 
  
 Innehåller endast en  
 e-postlänk 
  
 IPR, Informations- och PR- 
  
 till infonvironews.se 
  
 byrån, 
  
 EnviroNews, 
  
 www.environews.se, 
  
 övrigt 
  
 2003-063, 
  
 Söka lägenhet, områden, vanliga 
  
 Familjebostäder i Göteborg AB, 
  
 frågor, hyresgästinfo, fel- 
  
 www.familjebostader. 
  
 anmälan m.m. 
  
 goteborg.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2003-064, 
  
 Om avdelningen, arbetsmiljö, 
  
 Svenska transportarbetare- 
  
 förhandling, försäkringar m.m. 
  
 förbundet, avd. 14, 
  
 Svenska transportarbetare- 
  
 förbundet, avd. 14, 
  
 Johnson 
  
 trp2/avd14/home.nsf, 
  
 övrigt 
  
 2003-067, 
  
 Om banproduktion, säkerhet, 
  
 Svensk Banproduktion AB, 
  
 miljö, drift och underhåll, lediga 
  
 www.banproduktion.se, 
  
 jobb m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 2003-068, 
  
 Politiken i ämnesavdelningar, 
  
 Miljöpartiet De Gröna, 
  
 pressrum, senaste nytt, arkiv, 
  
 Miljöpartiet De Gröna, 
  
 språkrörens blogg m.m. 
  
 www.mp.se, 
  
 ideell förening 
  
 2003-069, 
  
 Svenska Brukshundsklubben 
  
 SBK Stockholms distrikt, 
  
 Stockholmsdistriktet, kontakt- 
  
 www.sbk.nu/distrikt/stockholm, 
  
 uppgifter, aktuellt, protokoll, 
  
 övrigt 
  
 info från sektionerna m.m. 
  
 2003-070, 
  
 Om Awapatent och dess 
  
 Awapatent AB, 
  
 tjänster, nyheter m.m. 
  
 www.awapatent.com, 
  
 aktiebolag 
  
 374 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-071, 
  
 Allt i bridge   
 e-butik, 
  
 AB Svenska Bridgeförlaget, 
  
 varor för beställning 
  
 www.bridgeforlaget.se, 
  
 övrigt 
  
 2003-072, 
  
 E-butik 
  för bridgeutrustning 
  
 Schmidt, 
  
 www.jannersten.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2003-073, 
  
 Artiklar om gymnasieskolan och 
  
 Sydskånska Gymnasie- 
  
 ungdomsfrågor 
  
 förbundet, 
  
 www.osterport.se, 
  
 övrigt 
  
 2003-074, 
  
 Löpsedel, klubben, aktiviteter, 
  
 Östsvenska Taxklubben, 
  
 resultat m.m. 
  
 www.ostsvtaxar.se, 
  
 övrigt 
  
 2003-076, 
  
 För att komma in på sidan 
  
 Svenska Nyhetsbrev AB, 
  
 krävs det att ditt företag har 
  
 Pharma Online, 
  
 tecknat ett  
 intranät- 
  
 http://pharmaonline. 
  
 abonnemang 
  
 positionett.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2003-077, 
  
 För att komma in på sidan 
  
 Svenska Nyhetsbrev AB, 
  
 krävs det att ditt företag har 
  
 Pension Online, 
  
 tecknat ett  
 intranät- 
  
 http://pensiononline. 
  
 abonnemang 
  
 positionett.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2003-078, 
  
 För att komma in på sidan 
  
 Svenska Nyhetsbrev AB, 
  
 krävs det att ditt företag har 
  
 RF Online, 
  
 tecknat ett  
 intranät- 
  
 http://rfonline.positionett.se, 
  
 abonnemang 
  
 aktiebolag 
  
 375 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-079, 
  
 För att komma in på sidan 
  
 Svenska Nyhetsbrev AB, 
  
 krävs det att ditt företag har 
  
 Telekom Online, 
  
 tecknat ett  
 intranät- 
  
 http://telekomonline. 
  
 abonnemang 
  
 positionett.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2003-081, 
  
 Om avdelningen, försäkringar, 
  
 Svenska transportarbetare- 
  
 a-kassan, 
  utbildningar, nyhets- 
  
 förbundet, avd. 19, 
  
 arkiv m.m. 
  
 Johnson 
  
 trp2/avd19/home.nsf, 
  
 övrigt 
  
 2003-082, 
  
 Quick Response (QR) är en 
  
 Röda Korsets ungdomsförbund, 
  
 redaktion som granskar nyhets- 
  
 Röda Korsets ungdomsförbund, 
  
 rapporteringen om invandring, 
  
 www.quickresponse.nu, 
  
 integration och främlingsfient- 
  
 ideell förening 
  
 lighet, 
  
 artiklar, artikelarkiv  
 1998–2006, 
  
 frågor och svar m.m. 
  
 2003-084, 
  
 Södra Sveriges stora annons- 
  
 Addmera Annons HB, 
  
 paket.Verksamheten är huvud- 
  
 Addmera Annons AB 
  
 sakligen inriktad på försäljning 
  
 www.addmera.se, 
  
 och utveckling av tidningars 
  
 handelsbolag 
  
 annonsutrymme. 
  
 Om Addmera annonspaket 
  
 2003-087, 
  
 Om Kommunal, Kommunal 
  
 Svenska Kommunalarbetare- 
  
 tycker, Pressmeddelanden, 
  
 förbundet, 
  
 Ylvas krönika m.m. 
  
 Kommunal, 
  
 www.kommunal.se, 
  
 övrigt 
  
 2003-089, 
  
 Produkter, nätbutik, åter- 
  
 Scandinavian PC Systems AB, 
  
 försäljare, utbildning m.m. 
  
 SPCS, 
  
 www.spcs.se, 
  
 aktiebolag 
  
 376 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-090, 
  
 Portalen för sågverken, trä- 
  
 Mentor Communications AB, 
  
 manufakturindustrin och trä- 
  
 Woodnet, 
  
 varuhandeln, 
  
 Walsh, 
  
 Nyheter, nyhetsarkiv, trä- 
  
 aktiebolag 
  
 registret m.m. 
  
 2003-091, 
  
 En webbplats för alla som 
  
 Mentor Communications AB, 
  
 arbetar med underhåll, 
  
 Maintenancenet, 
  
 Nyheter, nyhetsarkiv, ledare, 
  
 Cook, 
  
 events, leverantörsguide m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 2003-092, 
  
 Tidningen Fri Köpenskap är 
  
 Mentor Communications AB, 
  
 dagligvaruhandelns oberoende 
  
 Fri-Köpenskap, 
  
 affärstidning, 
  
 www.fri-kopenskap.se, 
  
 nyheter, artikelarkiv, handeln i 
  
 aktiebolag 
  
 siffror m.m. 
  
 2003-093, 
  
 About us, surgical products, 
  
 Mölnlycke Health Care AB, 
  
 Barron products, services 
  
 Företagssiten, 
  
 m.m. 
  
 www.molnlycke.com/item.asp?i 
  
 d=12187, 
  
 aktiebolag 
  
 2003-098, 
  
 Fast Food är skandinaviens 
  
 Mentor Communications AB, 
  
 ledande tidning för snabbmats- 
  
 www.foodnet.se, 
  
 branschen, 
  
 aktiebolag 
  
 nyheter, nyhetsarkiv, produkt- 
  
 guide m.m. 
  
 2003-099, 
  
 Affärsnyheter från Business 
  
 Business Region Göteborg AB, 
  
 region Göteborg, 
  
 Business Region Göteborg AB, 
  
 nyheter och nyhetsarkiv i olika 
  
 www.businessgoteborg.se, 
  
 ämnen; allmänt, biomedicin, 
  
 aktiebolag 
  
 etablering, logistik,  
 EU-info 
  
 m.m. 
  
 2003-100, 
  
 Om Fylgias rättsområden, 
  
 Advokatfirman Fylgia KB, 
  
 branschkompetens, personal 
  
 www.fylgia.se, 
  
 m.m. 
  
 kommanditbolag 
  
 377 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-101, 
  
 Nyheter inom musikindustrin, 
  
 IFPI Svenska Gruppen, 
  
 arkiv 
  
 www.musikindustrin.nu, 
  
 övrigt 
  
 2003-102, 
  
  Kulturkoppras digitala 
  
 Randolph/Brown, 
  
 historiebok  bygger på 
  
 Kulturkoppra ekon. för. 
  
 Nordvärmländsk historiebok 
  
 Nordvärmland – från istid till 
  
 som jag gav ut 1998, 
  
 nutid, 
  
 historiskt om nordvärmland 
  
 www.nordvarmland.com, 
  
 ekonomisk förening 
  
 2003-103, 
  
 Om LUF, åsikter, aktuellt, 
  
 Liberala ungdomsförbundet, 
  
 pressmeddelanden m.m. 
  
 Liberala ungdomsförbundet, 
  
 www.luf.se, 
  
 ideell förening 
  
 2003-104, 
  
 Kemivärlden Biotech med 
  
 Mentor Communications AB, 
  
 Kemisk Tidskrift. Skriver om 
  
 www.chemicalnet.se, 
  
 kemi i Sverige och världen. 
  
 aktiebolag 
  
 Nyheter, nyhetsarkiv, tidnings- 
  
 arkiv, aktuellt, kemimarknaden, 
  
 platsannonser m.m. 
  
 2003-105, 
  
 Packmarknaden, 
  
 Mentor Communications AB, 
  
 nyheter, nyhetsarkiv, ledaren, 
  
 www.packnet.se, 
  
 aktuella events, leverantörs- 
  
 aktiebolag 
  
 guiden m.m. 
  
 2004-001, 
  
 Rapidus- nyhetstjänsten om 
  
 Smith rapidus AB, 
  
 tillväxten i Öresundsregionen, 
  
 Rapidus, 
  
 Rapidus som är en betald 
  
 www.rapidus.se, 
  
 posttjänst, utkommer tre gånger 
  
 aktiebolag 
  
 i veckan på både svenska och 
  
 danska. Abonnenterna har också 
  
 tillgång till det unika sökbara 
  
 arkivet  
  
 2004-009, 
  
 recyclingnet.se Teknik  
  
 Mentor Communications AB, 
  
 Ekonomi för en bättre miljö!, 
  
 www.recyclingnet.se, 
  
 Nyheter, nyhetsarkiv, ledare, 
  
 aktiebolag 
  
 leverantörsguide m.m. 
  
 378 
  
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2004-010, 
  
 rent cleannet.se Portalen för 
  
 Mentor Communications AB, 
  
 dig som arbetar med pro- 
  
 Cleannet, 
  
 fessionell städservice., 
  
 www.cleannet.se, 
  
 nyheter, nyhetsarkiv, produkt- 
  
 aktiebolag 
  
 guide, mässor m.m. 
  
 2004-013, 
  
 Nordens största webbplats för 
  
 Mentor Communications AB, 
  
 alla som jobbar med plast, 
  
 www.plastnet.se, 
  
 gummi och kompositer, 
  
 aktiebolag 
  
 nyheter, nyhetsarkivet, kun- 
  
 skapsartiklar, leverantörsguide 
  
 m.m. 
  
 2004-014, 
  
 Om Stockholm på finska 
  
 Föreningen Tukholmanystämt, 
  
 www.tukholma.net, 
  
 övrigt 
  
 2004-018, 
  
 Nyheter, nyhetsarkiv, om 
  
 Sveriges Advokatsamfund, 
  
 advokater, om samfundet, 
  
 www.advokatsamfundet.se, 
  
 advokatsamfundet tycker, 
  
 övrigt 
  
 matrikel m.m. 
  
 2004-021, 
  
 SocialVetenskap Din väg till 
  
 Sociala nätet/Breyta ab, 
  
 forskning i socialt arbete, 
  
 Socialvetenskap, 
  
 information om forskning inom 
  
 www.socialvetenskap.se, 
  
 socialt arbete, nyheter, biblio- 
  
 aktiebolag 
  
 tek, kalendarium m.m. 
  
 2004-024, 
  
 minsite. Build Your own 
  
 MPS Broadband AB, 
  
 Allen minutes. Minsite 
  
 Navarro 
  
 har samlat allt du behöver för 
  
 www.playout.se, 
  
 att själv kunna sjösätta ett 
  
 aktiebolag 
  
 webbprojekt, 
  
 programvaror, nyheter, priser, 
  
 frågor och svar m.m. 
  
 2004-030, 
  
 pressmeddelanden, nyheter, om 
  
 Tjänstemannaförbundet HTF, 
  
 HTF, bli medlem, kurser, 
  
 Garner, 
  
 avtal 07, arbetsmiljö m.m. 
  
 övrigt 
  
 379 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2004-031, 
  
 Om Delphi, nyheter, kalen- 
  
 Advokatfirman Delphi  Co KB, 
  
 darium, medarbetare, publicerat 
  
 www.delphilaw.com, 
  
 m.m. 
  
 kommanditbolag 
  
 2004-037, 
  
 Aktuellt, klubbinfo., vad 
  
 Södermanlands taxklubb, 
  
 händer, resultat m.m. 
  
 www.sormlandstaxar.com, 
  
 övrigt 
  
 2004-038, 
  
 Den önskade sidan är inte 
  
 Bonnier Responsmedier AB, 
  
 tillgänglig 
  
 www.bonnier-emagazin.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2004-040, 
  
 Det här domännamnet är 
  
 Salona AB, 
  
 registrerat och parkerat hos 
  
 Bildbyrån, 
  
 Loopia 
  
 www.dinbild.nu, 
  
 aktiebolag 
  
 2004-041, 
  
 Lokaltidning i Östernärke, 
  
 Carson ReklamAssistans, 
  
 Nyheter från Östernärke, 
  
 Östernärkeportalen – 
  
 Nyhetsnotiser, föreningsnytt, 
  
 Östernärke.nu, 
  
 samhällsinfo, kyrkoaktuellt, 
  
 www.osternarke.nu, 
  
 krönikor m.m. 
  
 enskild näringsverksamhet 
  
 2004-042, 
  
 Information, näringsliv, turism 
  
 Branschinformation i Växjö, 
  
 och fritid, kommunen m.m. 
  
 www.alvesta.nu, 
  
 aktiebolag 
  
 2004-043, 
  
 TNT är världsledande inom 
  
 TNT Sverige AB, 
  
 business-to-business 
  express- 
  
 www.tnt.se, 
  
 leveranser , 
  
 aktiebolag 
  
 nyheter, om TNT, våra tjänster 
  
 m.m. 
  
 2004-046, 
  
 Om boxning, träning, styrelse- 
  
 Narva Boxningsklubb, 
  
 information, erbjudanden om 
  
 Narva Boxningsklubb, 
  
 möhippor, svensexor m.m. 
  
 www.narva.com, 
  
 övrigt 
  
 380 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2004-048, 
  
 Sidan kan inte hittas 
  
 Contrastor AB, 
  
 www.contrastor.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2004-050, 
  
 Startsida, temasida 
  
 Mediaförlaget Herring 
  
 Medborgarorganisation 
  
 Hart, 
  
 Mediaförlaget, 
  
 www.mediaforlaget.se, 
  
 enskild näringsverksamhet 
  
 2004-052, 
  
 Om Coop Norden, kooperativt 
  
 Coop Norden AB, 
  
 ägande, socialt, press, nyheter 
  
 www.coopnorden.com, 
  
 m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 2004-053, 
  
 Digital tidning med senaste nytt 
  
 Zhang, 
  
 i brukshundvärlden 
  
 Brukswebben, 
  
 www.brukswebben.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2004-055, 
  
 Om avdelningen, arbetsmiljö, 
  
 Svenska transportarbetare- 
  
 A-kassan, 
  integration, rapporter 
  
 förbundet, 
  
 m.m. 
  
 avdelning 41, 
  
 www.transport.se/avd41, 
  
 övrigt 
  
 2004-056, 
  
 Nyheter, Ekonomi  Finans, 
  
 Alternativ Media Stockholm AB, 
  
 Industri  Entreprenör, IT  
  
 www.realtid.se, 
  
 Media, Samhälle m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 2004-060, 
  
 Turistinfo om Madeira 
  
 Johnson, 
  
 Sims, 
  
 www.madeiraweb.info, 
  
 kommanditbolag 
  
 381 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2004-061, 
  
 Styrelsen, Jaktprov, 
  
 Upplands Taxklubb, 
  
 Utställningar m.m. 
  
 Upplands Taxklubb, 
  
 www.upplandstaxklubb.com, 
  
 ideell förening 
  
 2004-063, 
  
 Prenumeration på nyhetsbrev 
  
 Edita Publishing AB, 
  
 Jones, www.pointlex.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2004-064, 
  
 Detta vill SRF, Om synskador, 
  
 Synskadades Riksförbund (SRF), 
  
 Vad gör SRF? m.m. 
  
 SRF:s hemsida, 
  
 Cooper, 
  
 övrigt 
  
 2004-067, 
  
 Interaktiv vårdtidning, 
  
 OMP Online Media 
  
 information om utländska jobb, 
  
 Publishing AB, 
  
 arbetsgivarna, kurser, 
  
 Ronden.se, 
  
 karriärtips, nyheter m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 2004-069, 
  
 Sidan kunde inte hittas 
  
 Svenska Transportarbetare- 
  
 förbundet avd. 28, 
  
 www.transportavd28.com, 
  
 övrigt 
  
 2004-071, 
  
 Konsumentinfo, frågor och 
  
 Sveriges Trafikskolors Riks- 
  
 svar, reklamation, bli trafiklärare 
  
 förbund, 
  
 m.m. 
  
 STR kvalitet och miljö, 
  
 www.str.se, 
  
 övrigt 
  
 2004-072, 
  
 Samhällskritik i olika ämnen 
  
 Dreamforce Infomedia AB 
  
 kommentaren.nu, 
  
 aktiebolag 
  
 2004-075, 
  
 Butiker, recept  mer, 
  
 Coop Sverige AB, 
  
 Vardagstips, om Coop 
  
 www.coop.se, 
  
 aktiebolag 
  
 382 
  
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2004-078, 
  
 Du har inte tillåtelse att visa 
  
 Västerbottens scoutdistrikt, 
  
 denna sida 
  
 www.punkt.scout.ac, 
  
 övrigt 
  
 2004-079, 
  
 Bildbyrå med Stockholm i 
  
 Bildbyrå Stockholmsfoto, 
  
 fokus, 
  
 Bildbyrå Stockholmsfoto, 
  
 bildarkiv, prislista, Köp bilder, 
  
 www.stockholmsfoto.se, 
  
 Tjänster, Aktuellt m.m. 
  
 enskild näringsverksamhet 
  
 2004-081, 
  
 Sveriges största Internet- 
  
 Webzine Stureplan AB, 
  
 baserade livsstilsmagasin, 
  
 www.stureplan.se, 
  
 Huvudsakligen foton av 
  
 aktiebolag 
  
 kändisar och andra på klubbar 
  
 etc. kring Stureplan, namnlistor 
  
 över mest fotograferade person 
  
 etc., humoristiska kommentarer, 
  
 krönikor etc. 
  
 2005-003, 
  
 Gotlands ledande nättidning 
  
 Gotlandnet AB, 
  
 Nyheter, Näringsliv, Nöje och 
  
 www.gotlandska.se, 
  
 kultur, Debatt m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 2005-005, 
  
 Webbplats för paraply- 
  
 Ki No Kenkyukai i Sverige, 
  
 organisationen för klubbar som 
  
 Ki No Kenkyukai i Sverige 
  
 tränar  
 Ki-Aikido 
  i Sverige. 
  
 www.kinokenkyukai.se, 
  
 Information om aikido i Sverige. 
  
 ideell förening 
  
 2005-006, 
  
 Tjänster, Rådgivning, Handla, 
  
 Apoteket AB, 
  
 Kundservice m.m. 
  
 Apotekets medicinska nyheter, 
  
 www.apoteket.se/nyheter, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-007, 
  
 Khan graphs, white 
  
 Rototest Research Institute, 
  
 papers m.m. 
  
 RRI KB, rri, 
  
 Cameron, 
  
 kommanditbolag 
  
 383 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-008, 
  
 Du har inte tillåtelse att visa 
  
 Scandinavian PC Systems AB, 
  
 denna sida 
  
 http://infoline.spcs.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-010, 
  
  juridisk vägledning direkt 
  
 Eurojust AB, 
  
 över Internet. Informations- 
  
 Jurodok Juridik och Dokument, 
  
 texter, vägledning till rätt 
  
 www.jurodok.se, 
  
 paragrafer och en stor samling 
  
 aktiebolag 
  
 juridiska dokumentmallar och 
  
 blanketter. 
  
 2005-012, 
  
 SFS, rättsfallsregister med kort- 
  
 Notisum AB, 
  
 referat, myndighetsnormer, för- 
  
 Rättsnätet, 
  
 arbeten,  
 EU-rätt 
  m.m. 
  
 www.notisum.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-013, 
  
 Bilder av flaskor, ingen text 
  
 Bishop Marketing AB, 
  
 Dryckessajten, 
  
 www.beverage-testers.com, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-016, 
  
 Skolronden.se handlar främst 
  
 Online Media Publishing AB, 
  
 om arbetsmarknad och karriär 
  
 Skolronden, 
  
 för personal inom skolvärlden, 
  
 www.skolronden.se, 
  
 Nyheter, Sök jobb, Om arbets- 
  
 aktiebolag 
  
 givarna, Karriärtips m.m. 
  
 2005-017, 
  
 Nyheter, Klubben, Aktiviteter, 
  
 Dalslands Taxklubb, 
  
 Utställning m.m. 
  
 www.dalslandstaxklubb.com, 
  
 övrigt 
  
 2005-018, 
  
 Rasbeskrivning, Uppfödare, 
  
 svensk Irländsk Terrierförening, 
  
 Aktiviteter m.m. 
  
 www.irish-terrier.se, 
  
 övrigt 
  
 2005-020, 
  
  hantering och försäljning av 
  
 PN Trading AB, 
  
 egendom från konkursbon, 
  
 www.pn-trading.se, 
  
 Tjänster, Auktioner och för- 
  
 aktiebolag 
  
 säljning, Om PN Trading m.m. 
  
 384 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-022, 
  
 Förbundsinformation, nyhets- 
  
 Officersförbundet, 
  
 bevakning m.m. 
  
 www.officersforbundet.se, 
  
 övrigt 
  
 2005-023, 
  
 Civilekonomen är först och 
  
 Civilekonomernas riksförbund, 
  
 främst ett nyttomagasin men 
  
 www.civilekonomen.se, 
  
 innehåller även reportage, gäst- 
  
 övrigt 
  
 krönika och nyheter om vad 
  
 som händer i civilekonom- 
  
 Sverige 
  
 2005-038, 
  
 Svensk Filmdatabas gör det 
  
 Svenska Filminstitutet, 
  
 möjligt att söka upplysningar 
  
 Sanchez, 
  
 om samtliga långfilmer sedan 
  
 stiftelse 
  
 1897, och dessutom en stor 
  
 mängd svenska kort- och 
  
 dokumentärfilmer  Du kan 
  
 söka på t ex filmtitel, premiärår, 
  
 roll och vilket bolag som 
  
 spelade in filmen. Du kan också 
  
 söka vilka priser en film eller 
  
 skådespelare fått., sökmöjlig- 
  
 heter i filmdatabas 
  
 2005-040, 
  
 Tidningen USE IT, 
  
 Volvo it AB, 
  
 Magazine for more effective IT 
  
 www.volvoit.com/useit, 
  
 from Volvo Information 
  
 aktiebolag 
  
 Technology, 
  
 arkiv 
  
 2005-042, 
  
 Nyheter, tester, blogg, frågor 
  
 Modern Kommunikation Förlag 
  
 och svar m.m. om elektroniska 
  
 på Liljeholmen AB, 
  
 varor 
  
 mkf.se- Prylportalen, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-046, 
  
 Under konstruktion 
  
 Svenska Carnegie Institutet 
  
 www.drogfriskola.se, 
  
 övrigt 
  
 385 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-047, 
  
 Fotografier från festlokaler i 
  
 Allt om Uppsala AB, 
  
 Uppsala 
  
 Uppsalavimmel – 
  
 www.uppsalavimmel.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-050, 
  
 AlltOmHandboll.nu är 
  
 Initia i Boden AB, 
  
 Sveriges första och enda ren- 
  
 www.alltomhandboll.nu, 
  
 odlade nättidning om handboll, 
  
 aktiebolag 
  
 nyheter, spelarprofiler, resultat 
  
 och tabeller m.m. 
  
 2005-051, 
  
 Målsättningen med denna 
  
 Swedish Match AB, 
  
 webbplats är att förse investerare, 
  
 www.swedishmatch.se, 
  
 aktörer på kapitalmarknaden 
  
 aktiebolag 
  
 och aktieägare med aktuell och 
  
 relevant information i syfte att 
  
 öka förståelsen för företagets 
  
 verksamhet, 
  
 Produkter, Vargas och hälsa, 
  
 Bolagsstyrning, Aktien m.m. 
  
 2005-052, 
  
 Syftet med denna sida är att 
  
 Swedish Match, North 
  
 beskriva GothiaTek®, vår kvali- 
  
 Europe AB, 
  
 tetsstandard för svenskt snus, 
  
 www.gothiatek.se, 
  
 men också att summera de 
  
 aktiebolag 
  
 vetenskapliga undersökningar 
  
 som finns om svenskt snus. 
  
 Filosofi, produkter  innehåll, 
  
 forskningsrapporter m.m. 
  
 2005-053, 
  
 Supermarket.se är en 
  
 Forma Publishing Group AB, 
  
 abonnerad webbtjänst för dig 
  
 www.supermarket.se, 
  
 som arbetar med detaljhandel. 
  
 aktiebolag 
  
 Med Supermarket.se har du koll 
  
 på branschen och dess aktörer 
  
 24 timmar om dygnet, 
  
 Nyheter, trender/analyser, 
  
 fakta/siffror, krönikor m.m. 
  
 386 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-054, 
  
 Under construction 
  
 Stiftelsen Fritt Näringsliv – 
  
 TIMBRO, 
  
 www.itchy.se, 
  
 stiftelse 
  
 2005-056, 
  
 berätta/dokumentera brott 
  
 Legionova AB, 
  
 som du har blivit utsatt för här 
  
 Brott, 
  
 eller som du har sett, 
  
 www.brott.se, 
  
 i övrigt  
 under konstruktion 
  
 aktiebolag 
  
 2005-058, 
  
 Ingenjörer, Läkare och 
  
 Det Naturliga Stegets 
  
 Ekonomer för Miljön har 
  
 Yrkesföreningar, 
  
 tillsammans bildat DNSy för att 
  
 www.dnsy.se, 
  
 bättre kunna koordinera vårt 
  
 övrigt 
  
 arbete för en hållbar samhälls- 
  
 utveckling. 
  
 Om DNSy, Kalendarium, 
  
 referat från seminarier, för- 
  
 eningssidor m.m. 
  
 2005-060, 
  
 KMR, Kommittén för mänsk- 
  
 Kommittén för mänskliga 
  
 liga rättigheter, internationell 
  
 rättigheter, 
  
 övervakare av psykiatrin. KMR 
  
 www.kmr.nu, 
  
 (eng. Citizens Commission on 
  
 ideell förening 
  
 Human Rights, CCHR) 
  
 grundades 1969 av Scientologi- 
  
 kyrkan för att undersöka och 
  
 avslöja psykiatriska brott mot 
  
 de mänskliga rättigheterna och 
  
 för att rensa upp inom den 
  
 psykiatriska vården. 
  
 Om psykiatriska droger, ned- 
  
 drogning av barn, elchocker, 
  
 våldtäkter inom psykiatrin m.m. 
  
 2005-064, 
  
 Strategisk kommunikation – 
  
 Marshall, 
  
 inför publik, medarbetare och 
  
 Diaz, 
  
 media. Sex effektiva utbild- 
  
 aktiebolag 
  
 ningar, 
  
 kurspresentationer, broschyrer, 
  
 priser etc. 
  
 387 
  
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-066, 
  
 Veckans larm, telefonnummer, 
  
 Norra Älvsborgs Räddnings- 
  
 brandskydds-PM, 
  brandskydds- 
  
 tjänstförbund, 
  
 tips m.m. 
  
 www.narfrtj.com, 
  
 övrigt 
  
 2005-070, 
  
 Produkter m.m.,  
 under 
  
 Agripac Scandinavia AB, 
  
 uppbyggnad 
  
 Crop Packaging Association Ltd., 
  
 www.cpascandinavia.com, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-073, 
  
 Program, A 6 historia, Styrel- 
  
 Kamratföreningen Smålands- 
  
 sen, Protokoll, Arkiv m.m. 
  
 artillerister, 
  
 Castro, 
  
 övrigt 
  
 2005-077, 
  
 Allt om arbetsrätt och 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 arbetsmiljö 
  
 JPPersonalnet, 
  
 Inloggning krävs 
  
 www.jppersonalnet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-078, 
  
 Allt om miljörätt 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 Inloggning krävs 
  
 JPMiljönet, 
  
 www.jpmiljonet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-079, 
  
 Allt om socialrätt 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 Inloggning krävs 
  
 JPSocialnet, 
  
 www.jpsocialnet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-080, 
  
 Nyheter, annonser, diskussions- 
  
 Idrottsbladet Förlags AB, 
  
 forum för medlemmar m.m. 
  
 www.svenskmotorsport.se, 
  
 aktiebolag 
  
 388 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-081, 
  
 Om Lewis  
 Fellow-ordens 
  verk- 
  
 Svenska Storlogen av den 
  
 samhet, institutioner, ämbets- 
  
 oberoende Stevenson, 
  
 män m.m. 
  
 www.oddfellow.se, 
  
 övrigt 
  
 2005-086, 
  
 The page cannot be displayed 
  
 Svensk Medicin Information 
  
 Aktiebolaget SVAR, 
  
 www.medbook.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-087, 
  
 Kräver inloggning 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 Lagboken, 
  
 www.lagboken.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-088, 
  
 Allt om Gotland på Internet, 
  
 Träffpunkt Gotland HB, 
  
 Dagens väder, evenemang, 
  
 Träffpunkt Gotland, 
  
 Gotlandsfakta, Lokaltrafik m.m. 
  
 www.traffpunktgotland.se, 
  
 handelsbolag 
  
 2005-089, 
  
 Om nattklubben Tiki Room, 
  
 Olssons Restaurang i 
  
 Nöjeskalender, Bildgalleri, DJ:s, 
  
 Värmland AB, 
  
 Gästbok m.m. 
  
 www.tikiroom.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-090, 
  
 Kräver inloggning 
  
 Svenska Nyhetsbrev AB, 
  
 Lara. 
  
 positionett.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-092, 
  
 Verksamhet, medlemmar, idé- 
  
 Dalarnas Bildningsförbund, 
  
 centrum, kulturbidrag m.m. 
  
 Dalarnas Bildningsförbund, 
  
 www.dbf.nu, 
  
 övrigt 
  
 389 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-093, 
  
 Beijing – city on the move, 
  
 2008 Commerce handelsbolag, 
  
 om Peking 
  
 www.2008.com, 
  
 handelsbolag 
  
 2005-094, 
  
 Om Brf Storstugan, styrelse, 
  
 HSB Brf. Storstugan i Täby, 
  
 ekonomi, tidningen 
  
 HSB Wong i Täby, 
  
 StorstugeNytt m.m. 
  
 www.brfstorstugan.se, 
  
 bostadsrättsföretag 
  
 2005-095, 
  
 Om fågelinfluensan och 
  
 Urbalill KB, 
  
 pandemi 
  
 Watson, 
  
 www.pandemi.se, 
  
 kommanditbolag 
  
 2005-097, 
  
 En site av Polisförbundet 
  
 Polisförbundet i Stockholms 
  
 Stockholms län, 
  
 län, 
  
 Nyheter, insändare, krönika 
  
 www.blaljus.nu, 
  
 m.m. 
  
 övrigt 
  
 2005-098, 
  
 Fass.se Källan till kunskap om 
  
 Läkemedelsindustriföreningens 
  
 läkemedel, 
  
 Service Aktiebolag, 
  
 Läkemedelsfakta, läkarbok m.m. 
  
 Fass.se, 
  
 www.fass.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2005-099, 
  
 Om SMU, Scout, Nationellt, 
  
 Svenska Missionskyrkans 
  
 Globalt m.m. 
  
 ungdom, 
  
 www.smu.se, 
  
 övrigt 
  
 2006-003, 
  
 Sidan kunde inte visas 
  
 Chalmers tekniska högskola AB, 
  
 chalmersnyheter.chalmers.se, 
  
 aktiebolag 
  
 390 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-004, 
  
  – Fotograf och bildbyrå – 
  
 Naturproduktion Velez 
  
 Johnson – 
  
 Hogan, 
  
 – med fokus på ljus, natur och 
  
 Adams Bilder, 
  
 panoramabilder, 
  
 www.naturproduktion-bh.se, 
  
 naturfotoarkiv, möjlighet till 
  
 enskild näringsverksamhet 
  
 beställning etc. 
  
 2006-007, 
  
 Nyheter, På gång, Anslag och 
  
 Chalmers tekniska högskola, 
  
 stipendier m.m. 
  
 Chalmers interna nyheter, 
  
 http://chalmersnyheter. 
  
 chalmers.se/int_index.jsp, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-008, 
  
  gynekologen.nu innehåller 
  
 Barnes AB, 
  
 vetenskapligt baserad och lättill- 
  
 www.gynekologen.nu, 
  
 gänglig information. Den ska 
  
 aktiebolag 
  
 fungera som en kunskapsresurs 
  
 och ge kvinnan ett redskap att 
  
 hantera sin hälsa  underlag för 
  
 beslut att ta kontakt med sjuk- 
  
 vården. 
  
 Aktuellt, Ställ en fråga, Ton- 
  
 åring m.m. 
  
 2006-009, 
  
  en informationstjänst för 
  
 Medical Link 3W AB, 
  
 hälso- och sjukvården, 
  
 Medical Link, 
  
 Nyhetsbrev, hälsoinformation, 
  
 www.medicallink.se, 
  
 bevaka vårdjobb m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 2006-010, 
  
 Växtodling, Spannmål, Foder, 
  
 Kalmar Lantmän Ekonomisk 
  
 Maskiner m.m. 
  
 Förening, 
  
 www.kalmar.lantmen.se, 
  
 Ekonomisk förening 
  
 391 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-011, 
  
 Nordicnet.se är Nordens mest 
  
 Ekonomisk Litteratur AB, 
  
 kompletta sök- och nyhetstjänst 
  
 www.nordicnet.se, 
  
 för industrin  För närvarande 
  
 aktiebolag 
  
 kan du söka på produkt/tjänst, 
  
 företag, varumärke och agentur 
  
 inom områdena bygg och VVS, 
  
 elektronik och IT, emballage, 
  
 maskin och metall, möbler, 
  
 interiör och miljö, plast och 
  
 gummi samt transport och 
  
 logistik. 
  
 2006-014, 
  
 Kräver inloggning 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 JPServeringstillstånd, 
  
 www.jpserveringstillstand.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-016, 
  
 Sidan kunde inte visas 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 JPEkonominet, 
  
 www.jpekonominet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-017, 
  
 Mat  Dryck, Föräldrar  
  
 Medical Link 3 W AB, 
  
 Barn, Själ  Psyke m.m. 
  
 www.primavi.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-023, 
  
 Produkter, Tjänster  Hant- 
  
 Fixahemmet i Sverige AB, 
  
 verkare, Gör det  
 själv-tips 
  m.m. 
  
 www.fixahemmet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-027, 
  
 Rättegångshandlingar, tekniska 
  
 Raka Rör KB, 
  
 utredningar, kommentarer m.m. 
  
 Utredningen om Telia, 
  
 ang. 
  
 www.avgassystem.se, 
  
 Telias omöjliga debiteringar för 
  
 kommanditbolag 
  
 ISDN-trafik 
  
 392 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-030, 
  
 Jnytt är en politiskt och 
  
 Jnytt AB, Jnytt, 
  
 religiöst oberoende lokaltidning 
  
 Elliott, 
  
 på nätet. 
  
 aktiebolag 
  
 Jönköpingsnyheter, sport, 
  
 kultur  nöje, familj, krönikor, 
  
 personporträtt m.m. 
  
 2006-033, 
  
 – verktyget för marknads- 
  
 Svenska Market Management 
  
 bearbetning och analys av före- 
  
 Partner AB, 
  
 tagsmarknaden för personbilar 
  
 Market Manager Bil, 
  
 och transportbilar. 
  
 http://mmbil.mmp.se, 
  
 Kräver inloggning 
  
 aktiebolag 
  
 2006-034, 
  
 Kräver inloggning 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 JPDjur, 
  
 www.jpdjur.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-035, 
  
 Kräver inloggning 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 JPLivsmedel, 
  
 www.jplivsmedel.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-036, 
  
 Digitala foton i olika kategorier. 
  
 Läkarkonsult Hill 
  
 Lönnström AB, 
  
 iqimages, 
  
 www.iqimages.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-037, 
  
 Information om dobermann- 
  
 Svenska Dobermannklubben, 
  
 rasen och klubbens verksamhet 
  
 Svenska Dobermannklubbens 
  
 m.m. 
  
 hemsida, 
  
 www.dobermannklubben.se, 
  
 övrigt 
  
 393 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-038, 
  
 Senaste nytt, Boendeinforma- 
  
 HSB Bostadsrättsföreningen 
  
 tion, Mandolinenbladet m.m. 
  
 Mandolinen i Lund, 
  
 Brf Mandolinen i Lund, 
  
 http://mandolinen.se, 
  
 övrigt 
  
 2006-039, 
  
 Sveriges första och enda 
  
 Petit Stockholm AB, 
  
 barnmodemagasin, 
  
 www.petit-magazine.com, 
  
 webbutik, tävling, blogg, ladda 
  
 aktiebolag 
  
 ned gamla nr av tidningen 
  
 2006-040, 
  
 Inget innehåll 
  
 Svenska Market Management 
  
 Partner AB, 
  
 Market Manager, 
  
 http://online.mmp.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-042, 
  
 Inget innehåll 
  
 Allen, 
  
 Journaletik, 
  
 www.journaletik.nu, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-049, 
  
 Utställningar, Dokumentation 
  
 Tekniska museet, 
  
  Forskning, Arkiv m.m. 
  
 Tekniska museets webbplats, 
  
 www.tekniskamuseet.se, 
  
 stiftelse 
  
 2006-052, 
  
 Utställningar, Visningar och 
  
 Nobelmuseet AB, 
  
 program, Forskning och 
  
 Nobelmuseets hemsida, 
  
 bibliotek m.m. 
  
 www.nobelmuseet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-053, 
  
 SafeSiteNews är en site för dig 
  
 Adilimo AB, 
  
 som vill ha säkerhetsrelaterad 
  
 Safe Site News, 
  
 information snabbt och enkelt 
  
 www.safesitenews.se, 
  
 via webben eller  
 e-post 
  
 aktiebolag 
  
 Login krävs 
  
 394 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-058, 
  
 Inget innehåll. 
  
 DirektMedia Bonnier DM AB, 
  
 www.direkttele.com, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-059, 
  
 Aktuellt, Information, 
  
 Västergötlands museum, 
  
 Aktiviteter, Utställningar m.m. 
  
 www.vastergotlandsmuseum.se, 
  
 övrigt 
  
 2006-060, 
  
 Syftet med Reumatikerlinjen är 
  
 Fröling et al AB, 
  
 att skapa en arena för kommu- 
  
 www.reumatikerlinjen.se, 
  
 nikation inom reumatikervården 
  
 aktiebolag 
  
  kunskapsbank och nyhets- 
  
 förmedlare, 
  
 Aktuellt, videoföreläsningar, 
  
 artiklar, länkar m.m. 
  
 2006-062, 
  
 KvinnTätt! går ut på att främja 
  
 Företagsamma kvinnor i 
  
 kvinnors företagande i hela 
  
 Västmanland, 
  
 Västmanlands län , 
  
 Anderson 
  
 Företagsklimat, Lönsamt och 
  
 /kvinntatt, 
  
 hållbart företagande, Nätverks- 
  
 ideell förening 
  
 främjande och synliggörande 
  
 m.m. 
  
 2006-067, 
  
 Information om taxar, klubb- 
  
 Kronobergs Taxklubb, 
  
 aktiviteter m.m. 
  
 www.kronobergstaxklubb.se, 
  
 ideell förening 
  
 2006-068, 
  
 Nyhetsbyrån Direkt fokuserar 
  
 AB Nyhetsbyrån Direkt, 
  
 på det som är relevant för 
  
 www.direkt.se, 
  
 börsen. Typiska kunder är 
  
 aktiebolag 
  
 banker, fondkommissionärer, 
  
 institutioner, företag och 
  
 media., 
  
 Nyheter, Prognoser, Index m.m. 
  
 395 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-069, 
  
  vi erbjuder lättillgänglig 
  
 AB svensk Byggtjänst, 
  
 information som används till att 
  
 www.materialforum.se, 
  
 utveckla byggande och förvalt- 
  
 aktiebolag 
  
 ning. 
  
 Nyheter, Kalendarium, 
  
 Produkter  Tjänster m.m. 
  
 2006-070, 
  
 Öppettider, Aktiviteter, 
  
 Citygruppen AB, 
  
 Mingelbilder m.m. 
  
 handla i Nässjö, 
  
 www.handlainassjo.nu, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-077, 
  
 Ledare, textarkiv, insändare, 
  
 ETC Förlag AB, 
  
 inrikes, utrikes m.m. 
  
 Dagens ETC, 
  
 www.etc.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-078, 
  
 Om bandet Face84, Spelplan, 
  
 Face-84 
  HB, 
  
 Bilder, Fan club m.m. 
  
 www.face84.se, 
  
 handelsbolag 
  
 2006-082, 
  
 Filmer av ingripanden av polis, 
  
 Williams 
  
 brandkår och ambulans vid 
  
 Pfannenstill/Newshunter i 
  
 brott, olyckor, bränder m.m., 
  
 Skåne, 
  
 stillbilder, länkar, gästbok m.m. 
  
 www.newshunter.se, 
  
 enskild näringsverksamhet 
  
 2006-083, 
  
 Utbildningar, Sommarkurser, 
  
 RyssbyGymnasiet AB, 
  
 Wilson, Boende, Personal m.m. 
  
 www.ryssbygymnasiet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 396 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-085, 
  
 Danssport Idag är Sveriges 
  
 HB Throwaway Productions, 
  
 största oberoende webtidning 
  
 www.danssportidag.se, 
  
 inom tävlingsdans  de senaste 
  
 handelsbolag 
  
 nyheterna och de bästa 
  
 reportagen om vad som händer 
  
 på, och vid sidan av, de svenska 
  
 tävlingsgolven. Hitta bilder från 
  
 tävlingar, Annonsera efter part- 
  
 ner, Leta Partner, Få informa- 
  
 tion om tävlingar/ resultat / 
  
 regler. 
  
 2006-086, 
  
 Ingresser till artiklar om skatte- 
  
 LexPress AB, 
  
 rättsliga frågor.  
 I övrigt krävs 
  
 www.lexpress.se, 
  
 användar-ID 
  och lösenord. 
  
 aktiebolag 
  
 2006-090, 
  
 Du har inte tillåtelse att visa 
  
 Bostart Stockholm AB, 
  
 denna sida 
  
 www.grannhuset.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2006-091, 
  
 Infosoc är specialister på juri- 
  
 Infosoc Rättsdata AB, 
  
 diska databaser. Vår företagsidé 
  
 www.infosoc.se, 
  
 bygger på att tillhandahålla noga 
  
 aktiebolag 
  
 utvald och bearbetad rättsinfor- 
  
 mation för olika rättsområden. 
  
 Kräver inloggning 
 . 
  
 2006-092, 
  
  det gemensamma Bryssel- 
  
 LO/TCO/SACO:s Bryssel- 
  
 kontoret för LO, TCO och 
  
 kontor, 
  
 SACO ... bevakar och rappor- 
  
 www.brysselkontoret.com, 
  
 terar om EU, med tonvikt på 
  
 övrigt 
  
 fackliga frågor  nyheter, fakta, 
  
 svar på vanliga frågor, artikel- 
  
 arkiv och rapporter om aktuella 
  
 ärenden i EU  information 
  
 om kontoret, länkar, nyttiga 
  
 adresser med mera. 
  
 397 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-093, 
  
 Om TTcommerce AB:s 
  
 TTcommerce AB, 
  
 produkter, främst retur- 
  
 www.ttcommerce.com, 
  
 emballage i plast 
  
 aktiebolag 
  
 2006-095, 
  
 Harvey samlar de bästa svenska 
  
 The Virtual Pulp company AB, 
  
 magasinen och gör dem möjliga 
  
 www.vpulp.com, 
  
 att läsa utan kostnad för dig. 
  
 aktiebolag 
  
 Magasinen Outside, Digital 
  
 Foto, Sköna Hem, First Poker, 
  
 Damernas Värld, SvD Magasinet 
  
 m.fl. 
  
 2006-096, 
  
 Polisrapporter, Perkins 
  
 Strix Television AB, 
  
 personer, Efterlysta brotts- 
  
 www.efterlyst.tv3.se, 
  
 lingar,  
 webb-TV, 
  Cobb 
  
 aktiebolag 
  
 m.m. 
  
 2006-097, 
  
 Om gymnastiktruppen Viking- 
  
 Gymnastiktruppen Vikingarna, 
  
 arna, Nyheter, Kansliet, 
  
 www.gtvikingarna.se, 
  
 Om GTV, Arrangemang 
  
 ideell förening 
  
 m.m. 
  
 2006-098, 
  
 Om Rocha och dess verksamhet, 
  
 Tyresö Brukshundklubb, 
  
 Nyheter, Tävlingar/Prov, 
  
 www.tyresobk.se, 
  
 Resultatbörsen, Ris  Ros, 
  
 övrigt 
  
 Kurser m.m. 
  
 2006-100, 
  
 Vi hjälper dig att göra klokare 
  
 Kraftaktörerna i Sydvästra 
  
 elinköp. Energispartips, 
  
 Sverige AB, 
  
 Aktuella elpriser, Teckna 
  
 www.kraftaktorerna.se, 
  
 elavtal direkt! m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 2007-005, 
  
 Om klubben och dess verksam- 
  
 Vänersborgs Hockey Club, 
  
 het, Denna vecka, Utbild- 
  
 http://vhc.o.se, 
  
 ning, Skridskoskola, Events 
  
 övrigt 
  
 m.m. 
  
 2007-006, 
  
 Sidan kan inte hittas 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 www.jplivsmedelsnet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 398 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-007, 
  
 Sidan kan inte hittas 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 www.jpaffarsnet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-008, 
  
 Kräver lösenord 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 www.jpsamhallsbyggnadsnet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-009, 
  
 Sidan kan inte hittas 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 www.jpforetagsnet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-010, 
  
 Förvaltning, Företag och 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 Juridik  kundanpassade 
  
 www.jpinfonet.se, 
  
 informationstjänster.  daglig 
  
 aktiebolag 
  
 nyhetsbevakning och en fakta- 
  
 bank med expertanalyser och 
  
 referat, domar och beslut, lagar 
  
 och förordningar, vägledande 
  
 dokument, rapporter och för- 
  
 arbeten  
  
 Kräver inloggning för full till- 
  
 gång. 
  
 2007-011, 
  
 Sidan kan inte hittas 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 www.jpjuridiknet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-012, 
  
 Sidan kan inte hittas 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 www.jpfastighetsnet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-013, 
  
 Sidan kan inte hittas 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 www.jpraddningsnet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 399 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-014, 
  
 Kräver inloggning 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 www.jpskolnet.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-015, 
  
 Förvaltning, Företag och 
  
 JP Infonet Förlag AB, 
  
 Juridik  kundanpassade 
  
 www.jppersonalnetforetag.se, 
  
 informationstjänster.  daglig 
  
 aktiebolag 
  
 nyhetsbevakning och en fakta- 
  
 bank med expertanalyser och 
  
 referat, domar och beslut, lagar 
  
 och förordningar, vägledande 
  
 dokument, rapporter och för- 
  
 arbeten  
  
 Kräver inloggning för full till- 
  
 gång. 
  
 2007-016, 
  
 Om Skårtorps vägförening, 
  
 Skårtorps vägförening, 
  
 Avgifter, Stadgar, Informa- 
  
 www.skartorp.se, 
  
 tion i bilder, Område – karta, 
  
 övrigt 
  
 Stämmoprotokoll, Aktuellt 
  
 m.m. 
  
 2007-020, 
  
 Om Helsingborgs ridgymnasium, 
  
 Humeq Education AB, 
  
 Studieinriktningar, Poäng  
  
 www.ridgymnasiet.nu, 
  
 Kursplan, Skolans personal 
  
 aktiebolag 
  
 m.m. 
  
 2007-022, 
  
 Sidan kan inte hittas 
  
 Infopaq AB, 
  
 http://mh.infopaq.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-023, 
  
 Nyhetsbrevet om krisledning 
  
 Svensk Krisledning AB, 
  
 och kontinuitetsplanering, 
  
 www.crisismanagement.se, 
  
 Nyhetsarkiv  
 2007–2003 
  m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 2007-025, 
  
  har Cliche Webhotell för- 
  
 Text  Bild HB, 
  
 mått dra fördel av stordriften 
  
 http://netmagazines.se, 
  
 och visat vägen till en billigare 
  
 handelsbolag 
  
 framtid för hemsideägarna  
  
 Produkter, Beställning, Support, 
  
 Kontakt, Information 
  
 400 
  
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-027, 
  
  en informationssida över de 
  
 AVA Financial Services AB, 
  
 olika aktieobligationer som ges 
  
 www.aktieobligationer.se, 
  
 ut i Sverige  en heltäckande 
  
 aktiebolag 
  
 överblick 
  
 Kräver inloggning. 
  
 2007-028, 
  
 Om SAMI och dess verksamhet, 
  
 SAMI, Svenska Artisters och 
  
 upphovsrätt, avgifter och 
  
 Musikers Intresseorganisation, 
  
 licenser m.m. 
  
 www.sami.se, 
  
 ekonomisk förening 
  
 2007-029, 
  
 Bioenergiportalen  har 
  
 Stiftelsen JTI, 
  
 kommit till på uppdrag av 
  
 www.bioenergiportalen.se, 
  
 Jordbruksverket, för att under- 
  
 stiftelse 
  
 lätta Sveriges omställning till 
  
 förnybar energiproduktion, och 
  
 för att bidra till en positiv 
  
 affärsutveckling för jordbruks- 
  
 företag som vill satsa på odling 
  
 av energigrödor eller produk- 
  
 tion av värme, el och driv- 
  
 medel. 
  
 Råvaror, Användning, Regler 
  
 och Stöd, FoU m.m. 
  
 2007-030, 
  
 Nyhetsbyrån för moderna 
  
 Bengtsson Multimedia AB, 
  
 medier  levererar nyheter till 
  
 www.sverigesnyheter.se, 
  
 några av Sveriges största och 
  
 aktiebolag 
  
 minsta mediasajter. Vi som gör 
  
 Sveriges Nyheter är journalister 
  
  från medier som CNN, TT, 
  
 Aftonbladet och Sveriges Radio, 
  
 Fördelar, Produkter, Mcdaniel 
  
 renser m.m. 
  
 2007-031, 
  
 Företaget, Varför Ackords- 
  
 AC-Gruppen 
  AB, 
  
 centralen?, Våra tjänster, 
  
 www.ackordscentralen.se, 
  
 Aktuellt m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 401 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-035, 
  
 Organisationerna som ligger 
  
 Utbildning för 
  
 bakom: UBV, Svalorna, Kristna 
  
 Biståndsverksamhet, 
  
 Fredsrörelsen, Latinamerika.nu 
  
 www.latinamerika.nu, 
  
 ger alternativ och aktuell infor- 
  
 övrigt 
  
 mation  och fångar upp det 
  
 stora intresse som finns för 
  
 Latinamerika. Vår målsättning 
  
 är att vara den mest besökta 
  
 hemsidan på svenska för nyheter 
  
 från Latinamerika , Ekono- 
  
 mi, Politik  Samhälle, 
  
 Kultur m.m. 
  
 2007-036, 
  
 Sidan kan inte hittas. 
  
 Tidskriften Hemvärnet, 
  
 www.tidningen.hemvarnet.se, 
  
 övrigt 
  
 2007-037, 
  
 Tillsammans satsar vi på att 
  
 Central Sweden Bryssel, 
  
 informera och utbilda för att 
  
 www.centralsweden.se, 
  
 EU:s stöd till regional utveck- 
  
 övrigt 
  
 ling och internationella projekt 
  
  ska komma regionen till del. 
  
 Kalender,  
 EU-projekt, 
  
 Politikområden, Rapporter 
  
 m.m. 
  
 2007-039, 
  
 Kommentarer om företeelser 
  
 Urbalill KB, 
  
 inom politik, kultur, Internet 
  
 www.gester.se, 
  
 och en del annat, Hälsa, 
  
 kommanditbolag 
  
 Klimathotet, Kultur, Poli- 
  
 tik m.m. 
  
 2007-043, 
  
 Restaurang  Bar, Klubb  
  
 Aftonbladet Alltom AB, 
  
 Konsert, Scen  Kultur, 
  
 alltomstockholm.se, 
  
 Turist  Hotell m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 402 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-044, 
  
 Affärsinformation för lant- 
  
 Agronomics Scandinavia AB, 
  
 bruksföretagare. Vår affärsidé: 
  
 www.agronomics.se, 
  
 Att förse lantbruksnäringen 
  
 aktiebolag 
  
 med beslutsunderlag som 
  
 underlättar marknadsmässiga 
  
 beslut avseende köp och försälj- 
  
 ning av jordbruksrelaterad rå- 
  
 vara. 
  
 2007-045, 
  
 Vår verksamhet är fotografisk 
  
 NPP Photo Sweden AB, 
  
 produktion främst inom mode 
  
 www.npp-photo.se, 
  
 och reklam, allt ifrån endast 
  
 aktiebolag 
  
 fotografering till fullständigt 
  
 bearbetat material färdigt för 
  
 tryck., Mode, Reklam, 
  
 Artister, Galleri m.m. 
  
 2007-046, 
  
 Nummer görs på uppdrag av 
  
 Riksteatern, 
  
 Riksteatern, Teaternyheter på 
  
 www.nummer.se, 
  
 nätet, Nyheter, Recen- 
  
 övrigt 
  
 sioner, Fördjupning, Disku- 
  
 tera m.m. 
  
 2007-048, 
  
  Jackson Press AB  
  
 Jackson Press AB, 
  
 frilansande pressfotograf sedan 
  
 www.pppress.se, 
  
 1980  Denna webbplats vän- 
  
 aktiebolag 
  
 der sig i första hand till medie- 
  
 företag och fackpress. I dag 
  
 omfattar bildarkivet över 20 000 
  
 bilder från olyckor, bränder och 
  
 andra större nyhetshändelser. 
  
 2007-050, 
  
 Tubo är tillfälligt nere för 
  
 Bassam Safar AB, 
  
 underhåll 
  
 www.tubo.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-055, 
  
 Vi arbetar för partsgemensam 
  
 Utvecklingsrådet, 
  
 utveckling av statliga arbets- 
  
 www.utvecklingsradet.se, 
  
 platser, Utvecklingsområden, 
  
 ideell förening 
  
 På gång (om seminarier), 
  
 Nyhetsarkiv (om seminarier, 
  
 projekt m.m.) 
  
 403 
  
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-056, 
  
 Information till företagare i 
  
 Nässjö Näringsliv AB, 
  
 Nässjö. Rubriker: Utveckla 
  
 www.nnab.se, 
  
 ditt företag, Etablering, Starta 
  
 aktiebolag 
  
 eget, Nyheter, Om oss, One 
  
 Door, Kontakt, Sök företag, 
  
 butiker, Lediga lokaler  mark 
  
 2007-059, 
  
 Nättidning med konsert- och 
  
 Mediekollektivet geeloo, 
  
 filmrecensioner, tester, guider 
  
 geeloo.se, 
  
 m.m. 
  
 ideell förening 
  
 Visst material kräver inloggning. 
  
 2007-060, 
  
 eForskaren tidskrift för folk 
  
 KreatIQ AB, 
  
 inom forskning/utbildning, 
  
 http://eForskaren.se, 
  
 främst inom den medi- 
  
 aktiebolag 
  
 cinska/epidemiologiska 
  
 världen, Rubriker: Ledare, 
  
 Personnummer är slut?, 
  
 Gratisprogram! 
  
 2007-061, 
  
 IfAs ändamål är bland annat att 
  
 Intressegruppen för 
  
 arbeta för- och utveckla rätten 
  
 Assistansberättigade (IfA), 
  
 till personlig assistans och 
  
 www.intressegruppen.info, 
  
 assistansersättning  Vi  er- 
  
 ideell förening 
  
 bjuder stöd till enskilda assi- 
  
 stansanvändare  Rubriker: 
  
 Personlig assistans, Möten 
  
 och utbildningar, Projekt, 
  
 Bildgalleri m.m. 
  
 2007-062, 
  
 LKR:s nättidning om kiro- 
  
 LKR Service AB, 
  
 praktor, kiropraktik och kiro- 
  
 www.ryggraden.se, 
  
 praktorutbildning, Rubriker: 
  
 aktiebolag 
  
 Senaste nytt, Forskning, 
  
 Kiropraktorkrönikan, Kiro- 
  
 praktorutbildning m.m. 
  
 2007-063, 
  
 På Doktorsguiden kan du söka 
  
 Fifty Fifty AB, 
  
 bland Sveriges nära 35 000 
  
 www.doktorsguiden.se, 
  
 läkare, läsa vad andra patienter 
  
 aktiebolag 
  
 har upplevt vid besök hos en 
  
 särskild doktor och dela med 
  
 dig av egna erfarenheter. 
  
 404 
  
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-065, 
  
 Sidan kan inte hittas 
  
 Biz Biz Sverige AB, 
  
 www.bizbiz.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-066, 
  
 Naturligt om hälsa. Special- 
  
 Scantype Förlag  Media AB, 
  
 tidningen för egenvård, Det 
  
 www.naturligt.info, 
  
 viktiga ljuset, Fråga doktor 
  
 aktiebolag 
  
 James, Lär dig laga rawfood, 
  
 Matnyttiga växter m.m. 
  
 2007-068, 
  
 Baltic Sea 2020 är en oberoende 
  
 Smith Östersjö- 
  
 stiftelse vars mål är att stimulera 
  
 stiftelse, 
  
 åtgärder som förbättrar Öster- 
  
 www.balticsea2020.se, 
  
 sjöns miljö. Stiftelsen grundades 
  
 stiftelse 
  
 genom den största enskilda 
  
 donation, 500 miljoner kronor, 
  
 som gjorts i Sverige någonsin., 
  
 Fakta om Östersjön, 
  
 Östersjöns utmaningar, 
  
 Verksamhet, Press  Media 
  
 m.m. 
  
 2007-069, 
  
  den mest kompletta elektro- 
  
 Moreno, 
  
 niska källan med juridisk infor- 
  
 www.infotorg.se/rattsbanken, 
  
 mation i Sverige  juridiska 
  
 aktiebolag 
  
 nyheter från bland annat 
  
 PointLex, författningar, dom- 
  
 stolspraxis, myndighetspraxis, 
  
 litteratur och Europarätt. 
  
 2007-070, 
  
 Nättidskrift om samtidskonst, 
  
 Christensen Ordbod, 
  
 Recensioner, Gå och se!, 
  
 www.konsten.net, 
  
 Närbild, Länkar, Kontakt 
  
 enskild näringsverksamhet 
  
 2007-071, 
  
  information on scholar- 
  
 Stöd  Stipendier AB, 
  
 ships, grants funding and 
  
 www.globalgrant.com, 
  
 financing of all kind 
  
 aktiebolag 
  
 Kräver inloggning. 
  
 405 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-072, 
  
 Navarro, Portal 
  
 Black med enskild 
  
 samt forum för dialog kring 
  
 firma Rollins, 
  
 katolsk tro och katolska 
  
 www.isidor.se/forum, 
  
 kyrkan., Dagens läsningar och 
  
 enskild näringsverksamhet 
  
 böner, Blogs, Media, 
  
 Forums, Groups, Katolsk 
  
 karismatisk förnyelse i Sverige 
  
 m.m. 
  
 2007-075, 
  
 Gratis födelse- och 
  
 Gravid AB, 
  
 bröllopsannonser,  Tanken 
  
 www.span.se, 
  
 med sidan är att samla bilder på 
  
 aktiebolag 
  
 nyfödda  från hela Sverige 
  
 samt bilder från brudpar. 
  
 Ladda upp egen annons gratis!, 
  
 Sök bland annonserna! 
  
 2007-082, 
  
 Dagstidning på nätet om 
  
 Danstidningen i Stockholm 
  
 DANS  Dagsfärska recen- 
  
 Ekonomiska förening, 
  
 sioner, nyheter och evene- 
  
 www.danstidningen.se, 
  
 mangstips finns på denna 
  
 ekonomisk förening 
  
 webbplats för dansbranschen i 
  
 Norden., Kalendarium, 
  
 Recensioner, Nyheter, 
  
 Annonsera m.m. 
  
 2007-084, 
  
 Tablå, Film, Sport, 
  
 C More Entertainment AB, 
  
 Serier, Web TV m.m. 
  
 www.canalplus.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-086, 
  
 En nättidning skriven av 
  
 Zitiz AB, 
  
 läsarna, Ekonomi, Kultur  
  
 www.zitiz.com, 
  
 Nöje, Samhälle, Sport  
  
 aktiebolag 
  
 Fritid m.m. 
  
 406 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-087, 
  
  Sveriges mest innovativa 
  
 Proinfo Development i 
  
 registersida. Vi erbjuder dig som 
  
 Sandviken Ltd, 
  
 användare en dynamisk sida som 
  
 http://nummerguiden.se, 
  
 du kan anpassa efter dina önske- 
  
 övrigt 
  
 mål. Kärnan i denna sida är våra 
  
 registertjänster där du som an- 
  
 vändare skall finna kontakt- 
  
 information till alla personer 
  
 och företag i Sverige. 
  
 Kräver login 
  
 2007-090, 
  
 Hayes – Japanska Äldre- 
  
 Silver Kai, 
  
 föreningen, Fakta, Verk- 
  
 www.silverkai.netfirms.com, 
  
 samhet, Aktiva m.m. 
  
 ideell förening 
  
 En del av materialet är på 
  
 japanska. 
  
 2007-091, 
  
 Omtalat.se – inte alltid 
  
 JOAV AB, 
  
 politiskt korrekt. Jag vill göra 
  
 www.omtalat.se, 
  
 omtalat.se till alla medvetna 
  
 aktiebolag 
  
 50+ares kanal. Teknik- 
  
 guiden, Tro  Religion, 
  
 Miljö  Samhälle, Kropp  
  
 Själ m.m. 
  
 2007-092, 
  
  Sveriges ledande informa- 
  
 Hittamera AB, 
  
 tionssida inom Brf.  länkar till 
  
 www.hittabrf.se, 
  
 bostadsrättsföreningars hem- 
  
 aktiebolag 
  
 sidor, adressuppgifter och kon- 
  
 taktpersoner m.m. till samtliga 
  
 26 500 bostadsrättsföreningar. 
  
 e-postadress, 
  antal lägenheter 
  
 och lokaler, garage och  
 p-platser 
  
 och uppvärmning. 
  
 407 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-094, 
  
 Voodoo Film är en oberoende 
  
 Martinez med enskild 
  
 filmtidning på nätet som 
  
 firma Backend media, 
  
 rapporterar om filmnyheter och 
  
 Webb, 
  
 lär ut hur man gör film. Här 
  
 enskild näringsverksamhet 
  
 finns också ett välbesökt film- 
  
 forum. Allt material går att köpa 
  
 och använda i undervisning  
  
 Det går även att annonsera på 
  
 Voodoo Film. Nyheter, 
  
 Artiklar, Filmforum, 
  
 Filmordlista; Läromedel 
  
 m.m. 
  
 2007-095, 
  
 Länksamling, Resor, Media, 
  
 Föreningen Avaye Zan, 
  
 Shopping, Trädgård m.m. 
  
 Kvinnor mot fundamentalism, 
  
 www.kmotf.com, 
  
 ideell förening 
  
 2007-096, 
  
 Inspiration, Gör det själv, 
  
 Docu i Sverige AB, 
  
 Sök hantverkare, Forum, 
  
 www.alltombostad.se, 
  
 Bad, Bygg, Energi, 
  
 aktiebolag 
  
 Hemekonomi m.m. 
  
 2007-097, 
  
 Politiken.se är en fristående 
  
 Politiken AB, 
  
 och politiskt obunden webb- 
  
 www.politiken.se, 
  
 tidning/databas. Politiken.se 
  
 aktiebolag 
  
 bevakar, granskar och analyserar 
  
 politiska dokument, politisk 
  
 litteratur och samhällsveten- 
  
 skaplig forskning. 
  
 Kräver inloggning 
  
 2007-098, 
  
 Stängt. Den här sajten upp- 
  
 Aftonbladet Nya Medier AB, 
  
 dateras inte längre. 
  
 www.alltommalmo.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-099, 
  
 Stängt. Den här sajten upp- 
  
 Aftonbladet Nya Medier AB, 
  
 dateras inte längre. 
  
 www.alltomgoteborg.se, 
  
 aktiebolag 
  
 408 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-100, 
  
 Våra tjänster, Coacher  
  
 Business Coaches United HB, 
  
 Mentorer, Samarbetspartner, 
  
 www.bcunited.se, 
  
 Utbildningar m.m. 
  
 handelsbolag 
  
 2007-101, 
  
 The first virtual universe with a 
  
 MindArk PE AB, 
  
 real Campbell 
  
 www.entropiauniverse.com, 
  
 Kräver inloggning 
  
 aktiebolag 
  
 2007-103, 
  
 Parkerad hos Loopia 
  
 Seriefrämjandet, 
  
 www.tusche.se, 
  
 ideell förening 
  
 2007-106, 
  
 Under hösten 2008 öppnar 
  
 Svensk Fastighets- 
  
 lagfart.se. Välkommen åter! 
  
 information AB, 
  
 www.lagfart.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2007-107, 
  
 Food  Nutrition Research  
 is 
  
 SNF; Swedish Nutrition 
  
 published under the Open 
  
 Foundation, 
  
 Access model and thus consti- 
  
 www.co- 
  
 tutes an important forum for 
  
 action.net/journals/FNR, 
  
 researchers from academic and 
  
 ideell förening 
  
 private arenas to exchange the 
  
 latest results from research on 
  
 human nutrition, including 
  
 support for health claims on 
  
 foods and food supplements. 
  
 2007-108, 
  
 Om Öpartiet, Ekerös lokala 
  
 Öpartiet, 
  
 parti, Partiprogram, 
  
 www.o-partiet.se, 
  
 Kommunfullmäktigeledamöter, 
  
 ideell förening 
  
 Nämndledamöter, 
  
 Motioner, Reservationer 
  
 m.m. 
  
 409 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2008-004, 
  
 Information om  
 UK 
 Changes 
  
 Direktmedia Bonnier DM AB, 
  
 tjänster.  
 UK 
 Changes is the one 
  
 www.directselect.com, 
  
 stop solution for the company 
  
 aktiebolag 
  
 data manager to keep customer 
  
 records as fresh as possible. 
  
  we have developed a choice 
  
 of access options that allow you 
  
 to screen against the very latest 
  
 industry data sources and ensure 
  
 that you are maximising the 
  
 commercial advantage of your 
  
 customer contact details. 
  
 2008-007, 
  
 Om film, Krönikor, Debatt, 
  
 Svenska Filminstitutet, 
  
 Filmarbetarkatalogen, 
  
 www.filmnyheterna.se, 
  
 Forum m.m. 
  
 stiftelse 
  
 2008-008, 
  
 DF Redaktionellt är Data- 
  
 Dataföreningen i Sverige, 
  
 föreningens redaktionella webb- 
  
 www.d4d.se/dfredaktionellt, 
  
 plats  innehållet är redaktio- 
  
 ideell förening 
  
 nellt bearbetat och består av 
  
 nyhetsrapporter från bland 
  
 andra föreningens medlemmar 
  
 samt debattinlägg från tongiv- 
  
 ande personer i  
 it-branschen. 
  
 410 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2008-009, 
  
 Ethics  Global Politics  
 is an 
  
 Co-Action 
  Publishing AB, 
  
 Open Access, peer reviewed 
  
 www.co-action.net/ 
  
 scholarly journal published by 
  
 journals/EGP, 
  
 Co-Action 
  Publishing with 
  
 aktiebolag 
  
 support from The Swedish 
  
 Research Council and the 
  
 Department of Political Science 
  
 at Stockholm University, 
  
 Sweden.  
 Ethics  Global Politics 
  
 Thomas to foster theoretical 
  
 contributions to the study of 
  
 global politics by providing a 
  
 forum for presenting novel ways 
  
 of understanding and con- 
  
 ceptualizing the global political 
  
 challenges the world faces 
  
 today. 
  
 2008-010, 
  
 Lineum verkar inom innovativa 
  
 Lineum AB, 
  
 livsmedel som förbättrar mål- 
  
 www.lineum.se, 
  
 tidens näringsinnehåll. Om 
  
 aktiebolag 
  
 Lineum, Produkter, Invest- 
  
 erare, Referenser 
  
 2008-011, 
  
 Auktion.se, auktioner i hela 
  
 e-bite 
  AB, 
  
 Sverige., Auktionskalendern, 
  
 http://auktion.se, 
  
 Arrangörer, Nyheter 
  
 aktiebolag 
  
 Auktionsskola m.m. 
  
 2008-012, 
  
 The Local. Swedens news in 
  
 The Local Europe AB, 
  
 English. 
  
 www.thelocal.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2008-013, 
  
 Sveriges motorsajt. I samarbete 
  
 Reservhjulet AB, 
  
 med DN  Eniro. Tester, 
  
 www.alltommotor.se, 
  
 Köp  Sälj, Bilfakta, 
  
 aktiebolag 
  
 Bilvärdering m.m. 
  
 411 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2008-017, 
  
 Nyheterna, Barnens lag, 
  
 Owens med enskild 
  
 Kul, Shop, Galleri m.m. 
  
 firma Owens, 
  
 www.vips.nu, 
  
 enskild näringsverksamhet 
  
 2008-018, 
  
 Rösta på bästa film 
  
 Svenska Filminstitutet, 
  
 www.biopublikenspris.se, 
  
 stiftelse 
  
 2008-019, 
  
 Europa-Nytt 
  ger dig det 
  
 Europaskribenterna i Sverige AB, 
  
 intelligenta urvalet av nyheter 
  
 www.europanytt.se, 
  
 från EU 
  
 aktiebolag 
  
 EU-nyheter 
  inom en mängd 
  
 ämnen, analyser, kommentarer 
  
 m.m. 
  
 2008-020, 
  
 Bojkotten.com. Bra produkter 
  
 Gates, 
  
 och företag. Vi hårdgranskar 
  
 enskild näringsidkare BOJkotten, 
  
 företag och produkter över hela 
  
 http://bojkotten.com, 
  
 landet. Bra produkter  
  
 enskild näringsverksamhet 
  
 företag, Bojkottade produkter 
  
  företag 
  
 2008-021, 
  
 prejudikat.se Williams by 
  
 Neris Kommanditbolag, 
  
 one.com 
  
 www.prejudikat.se, 
  
 kommanditbolag 
  
 2008-022, 
  
 TULL-KUST 
  är en samman- 
  
 Tull-Kust, 
  
 slutning av tjänstemän anställda 
  
 www.tullkust.se, 
  
 i tullverket och kustbevak- 
  
 övrigt 
  
 ningen. Förbundets uppgift är 
  
 att tillvarata medlemmarnas 
  
 fackliga intressen. Nyhets- 
  
 arkiv, Tullrådet, Kustrådet, 
  
 A-kassa, 
  Avtalsrörelsen 
  
 2007 m.m. 
  
 2008-023, 
  
 Nyheter, Skogsmuseet, 
  
 Skogsmuseet i Lycksele AB, 
  
 Skolverksamhet, Faktablad 
  
 www.skogsmuseet.se, 
  
 m.m. 
  
 aktiebolag 
  
 412 
  
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2008-024, 
  
 FOTOMEDIA är ett system 
  
 Stockphotomedia AB, 
  
 för alla som vill tjäna pengar på 
  
 www.fotomedia.se, 
  
 sina digitala bilder/foton och 
  
 aktiebolag 
  
 grafik. Stockphotomedia är en 
  
 svensk bildbyrå med säte i 
  
 Malmö  erbjuder  ett brett 
  
 utbud av royaltyfria fotografier, 
  
 bilder, illustrationer, etc. med 
  
 utmärkt kvalité till låga priser. 
  
 Du som kund kan nu välja bland 
  
 över 200 000 högupplösta 
  
 bilder. 
  
 Fotografier och bilder under en 
  
 mängd rubriker. 
  
 2008-025, 
  
  STOCKPHOTOMEDIA AB 
  
 Stockphotomedia AB, 
  
 is a Swedish based company 
  
 www.stockphotomedia.com, 
  
 with one ambition – to provide 
  
 aktiebolag 
  
 you with unique high quality 
  
 photography at a low cost 
  
 Fotografier och bilder under en 
  
 mängd rubriker. 
  
 2008-026, 
  
 Handelsnytt Medlemstidning 
  
 Handelsanställdas förbund, 
  
 för Handelsanställdas förbund. 
  
 www.handelsnytt.se, 
  
 Nyheter rörande handels- 
  
 övrigt 
  
 anställda 
  
 2008-027, 
  
 Hammarbybandy.se Officiell 
  
 Hammarby Bandy AB, 
  
 webbplats 
  
 http://www.hammarbybandy.se, 
  
 Nyheter,  
 A-laget, 
  HIF- 
  
 aktiebolag 
  
 bandy, Publikservice m.m. 
  
 2008-028, 
  
 Hittades inte 
  
 ITF Förlag AB, 
  
 www.bjäre.nu, 
  
 aktiebolag 
  
 2008-029, 
  
 Om DHR, Vår politik, 
  
 De Handikappades 
  
 Media, På gång m.m. 
  
 Riksförbund, 
  
 www.dhr.se, 
  
 övrigt 
  
 413 
  
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2008-031, 
  
 gloo.nu är en ny tjänst för att 
  
 Rörlig Bild i Sverige AB, 
  
 titta på  
 TV-program 
  på nätet.  
  
 www.gloo.nu, 
  
 en helt laglig tjänst. Hos oss kan 
  
 aktiebolag 
  
 du hyra avsnitt ur kända TV- 
  
 serier för mellan 9 och 29 kronor 
  
 per avsnitt. Programmen 
  
 streamas till dig i Flash  Före- 
  
 taget som driver gloo.nu heter 
  
 RBS (Rörlig Bild Sverige AB) 
  
 och ägs av Aftonbladet, 
  
 Schibsted Sverige och Svenska 
  
 Dagbladet. 
  
 2008-032, 
  
 Coachbranschen.se. Nyheter 
  
 Coachbranschen i Sverige AB, 
  
 om personlig och professionell 
  
 www.coachbranschen.se, 
  
 utveckling. Coachbranschen.se 
  
 aktiebolag 
  
 är den första nyhetssajten  
 för 
  
 och  
 om  
 coachbranschen i 
  
 Sverige. 
  
 Nyheter, Arkiv, 
  
 Coachingfakta m.m. 
  
 2008-033, 
  
 friidrott.se. Officiellt organ för 
  
 Svenska Friidrottsförbundet, 
  
 Svenska Friidrottsförbundet. 
  
 www.friidrott.se, 
  
 Nyheter, Press  media, 
  
 övrigt 
  
 Resultat/statistik, Utbild- 
  
 ning, Elit/landslag m.m. 
  
 2008-035, 
  
 Om SKB, Vårt uppdrag, Så 
  
 Svensk Kärnbränslehantering AB, 
  
 hanteras avfallet, Lösningen 
  
 www.skb.se, 
  
 på lång sikt, Säkerhet och 
  
 aktiebolag 
  
 öppenhet m.m. 
  
 2008-038, 
  
 I Sirenarkivet finns dokument 
  
 Swedish Information, research 
  
 och redaktionella texter från 
  
  news AB, 
  
 Nyhetsbyrån Sirens löpande 
  
 www.sirenarkivet.se, 
  
 bevakning av över 200 myndig- 
  
 aktiebolag 
  
 heter. Arkivet uppdateras dag- 
  
 ligen och är Sveriges största när 
  
 det gäller inskannade myndig- 
  
 hetshandlingar. 
  
 Kräver inloggning 
  
 414 
  
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2008-039, 
  
 Kräver inloggning 
  
 Infodata Applicate AB, 
  
 www.infobest.infodata.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2008-041, 
  
 folkförsvar.nu. Försvarspolitik 
  
 P.O. Olsson Innovation AB, 
  
 för vanligt folk. 
  
 Bradford, 
  
 Senaste nytt, Hjälp till , 
  
 aktiebolag 
  
 Uppropet 
  
 2008-042, 
  
 Vi är en blogg helt dedikerad åt 
  
 Crosby med enskild 
  
 Almedalsveckan. Vi ska försöka 
  
 firma Descript Media, 
  
 rapportera från de viktigaste 
  
 http://almedalsbloggen.se, 
  
 evenemangen och från alla tal 
  
 enskild näringsverksamhet 
  
 och partiaktiviteter. Vi ska  
  
 försöka rapportera från skvallret 
  
 kring Chaney plats. Vi tänker 
  
 också ge er andras vinklingar på 
  
 Almedalsveckan. 
  
 Almedalsnytt, Hudson, 
  
 Krönikor, Seminarier och 
  
 debatter m.m. 
  
 2008-049, 
  
 Europaportalen är en nyhets- 
  
 Föreningen Europaportalen.se, 
  
 och debattplats som  dagligen 
  
 http://europaportalen.se, 
  
 samlar, sorterar och analyserar; 
  
 övrigt 
  
 nyheter, debattartiklar och 
  
 fakta, i syfte att ge överblick i 
  
 ett brett urval av Europafrågor 
  
 och händelser. 
  
 Debatt, Ekonomi och 
  
 Arbete, Miljö, EU:s för- 
  
 drag m.m. 
  
 2008-051, 
  
 Vårt jobb är att vägleda och 
  
 Stiftelsen Activa i Örebro län, 
  
 stödja män och kvinnor som 
  
 Brown, 
  
 ofrivilligt står utanför arbets- 
  
 stiftelse 
  
 marknaden till arbete eller 
  
 utbildning. 
  
 Tjänster, Projekt, 
  
 Kurs/Konferens, 
  
 Rapporter/Dokument m.m. 
  
 415 
  
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2008-052, 
  
 Tidningen som skrivs av läs- 
  
 Nättidningen Sourze AB, 
  
 arna själva! 
  
 www.sourze.se, 
  
 Politik  Samhälle, Närings- 
  
 aktiebolag 
  
 liv, Sport, Media, Kropp 
  
  Själ m.m. 
  
 2008-054, 
  
 Online News in English 
  
 Stockholm News HB, 
  
 Local News, National News, 
  
 www.stockholmnews.com, 
  
 Politics, Business, Sports 
  
 handelsbolag 
  
 m.m. 
  
 2008-055, 
  
 Patient/anhörigförening för 
  
 Föreningen Balans, 
  
 drabbade av förstämnings- 
  
 www.foreningenbalans.nu, 
  
 sjukdomar (unipolär – bipolär) 
  
 övrigt 
  
 Anhörig, Sjukdomarna, 
  
 Aktuellt, Lästips m.m. 
  
 2008-058, 
  
 Linjenäts-  hållplatskartor, 
  
 Västtrafik AB, 
  
 Reseplaneraren Tidtabeller, 
  
 www.vasttrafik.se, 
  
 Trafikläget, Om Västtrafik 
  
 aktiebolag 
  
 m.m. 
  
 416 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 4 
  
 Grupp D: Databaser som drivs av myndigheter, kommuner, lands- ting, städer, skolor, högskolor, universitet, stift, församlingar eller andra kyrkliga organ, museer, bibliotek, andra offentliga organ o.d. 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-002, 
  
 Om Mora kommun, näringsliv, 
  
 Mora kommun, 
  
 utbildning, kommunikationer, 
  
 www.mora.se, 
  
 sport och fritid, protokoll m.m. 
  
 myndighet 
  
 2003-007, 
  
 Om Trelleborgs kommun, 
  
 Trelleborgs kommun, 
  
 Aktuellt, Barn  Utbildning, 
  
 Nguyen, 
  
 Bygga  Macdonald, Kultur  Fritid, 
  
 övrigt 
  
 Turism, insändare m.m. 
  
 2003-017, 
  
 Verksamhet, Ärenden/beslut, 
  
 Allmänhetens Pressombuds- 
  
 kontakt m.m. 
  
 man, 
  
 www.po.se, 
  
 övrigt 
  
 2003-021, 
  
 Om SIS, Vård av unga, Vård av 
  
 Statens institutionsstyrelse, 
  
 missbrukare, Sluten ungdoms- 
  
 www.stat-inst.se, 
  
 vård, Nyheter m.m. 
  
 myndighet 
  
 2003-025, 
  
 Om Kopparlundsgymnasiet, 
  
 Föreningen Västerås 
  
 Utbildning, Bildning, Lokaler, 
  
 entreprenörsgymnasium, 
  
 personal m.m. 
  
 Edwards, 
  
 Kopparlundsgymnasiet.nu, 
  
 myndighet 
  
 2003-029, 
  
 Sajten är gratis att använda och 
  
 Infomedica AB, 
  
 drivs utan kommersiella 
  
 www.sjukvardsradgivningen.se, 
  
 intressen. Ägare är alla landsting 
  
 övrigt 
  
 och Apoteket AB. Sjukvårds- 
  
 rådgivningen.se innehåller 
  
 mängder av fakta och råd. 
  
 2003-031, 
  
 Turism, Näringsliv, Om 
  
 Ljungby kommun, 
  
 Ljungby kommun m.m. 
  
 www.ljungby.se, 
  
 övrigt 
  
 417 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-032, 
  
 Nyheter, I hemmet, I trafiken, 
  
 Statens räddningsverk, 
  
 På fritiden, Om barn m.m. 
  
 www.skyddsnatet.nu, 
  
 myndighet 
  
 2003-035, 
  
 Källsortera, Närmsta åter- 
  
 Kretsloppskontoret, 
  
 vinning, Kretsloppsparken, 
  
 Göteborgs stad, Kretslopp, 
  
 Taxor, Vatten, Avlopp m.m. 
  
 www.kretslopp.goteborg.se, 
  
 övrigt 
  
 2003-039, 
  
 Om kommunen, Politik  
  
 Sotenäs kommun, 
  
 Åsikter, Turner  Macdonald, Näringsliv 
  
 www.sotenas.se, 
  
 m.m. 
  
 myndighet 
  
 2003-043, 
  
 Fritid, Turism, Kultur Bibliotek, 
  
 Älvdalens kommun, 
  
 Nyhetsblad m.m. 
  
 http://alvdalen.se, 
  
 myndighet 
  
 2003-045, 
  
 Aktuellt, Service, Kommun- 
  
 Arvika kommun, 
  
 fakta, Näringsliv, Diskussions- 
  
 www.arvika.se, 
  
 forum med moderator 
  
 myndighet 
  
 2003-047, 
  
 Om oss, Kalender, Barn och 
  
 Pingstförsamlingen 
  
 ungdom, Mission, Pastorn har 
  
 Johnson, 
  
 ordet, Gästbok, Arkiv m.m. 
  
 www.pingstkyrkantaberg.com, 
  
 församling 
  
 2003-050, 
  
 Webbplatsen informerar om 
  
 Göteborgs stad, Gunnareds 
  
 vad nämnd och förvaltningen 
  
 stadsdelsförvaltning, 
  
 gör och vilka tjänster och 
  
 Välkommen till Horn, 
  
 service som erbjuds stadsdelens 
  
 Hill, 
  
 invånare. 
  
 myndighet 
  
 Tjänster, Organisation, Politik 
  
 m.m. 
  
 2003-052, 
  
 Om Helsingborg, Politik  
  
 Helsingborgs stad, 
  
 Förvaltning, Kultur, Näringsliv 
  
 www.helsingborg.se, 
  
 m.m. 
  
 myndighet 
  
 418 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2003-055, 
  
 Kunskap, Trygghet, Må bra m.m. 
  
 Fruängens skola, 
  
 www.fruangensskola. 
  
 stockholm.se, 
  
 myndighet 
  
 2003-062, 
  
 Webbplatsen informerar om 
  
 Norrköpings kommun, 
  
 vad Norrköpings kommun gör 
  
 www.norrkoping.se, 
  
 och om vilka tjänster och vilken 
  
 myndighet 
  
 service kommunen erbjuder., 
  
 Barn och utbildning, Macdonald och 
  
 bygga, Kultur och fritid, Om 
  
 kommunen m.m. 
  
 2003-086, 
  
 Utställningar, Kalendarium, 
  
 Stockholms läns museum, 
  
 Upptäck länet, Bilder, 
  
 Stockholms läns museum, 
  
 Arkeologi m.m. 
  
 www.lansmuseum.a.se, 
  
 övrigt 
  
 2003-088, 
  
 adressen leder till www.taby.se 
 , 
  
 Täby bibliotek, 
  
 Databaser, Katalog – söka 
  
 www.bibl.taby.se, 
  
 böcker, Lånevillkor m.m. 
  
 myndighet 
  
 2003-094, 
  
 Aktuellt, Information, 
  
 Bosvedjeskolan, 
  
 Presentation, Pyssel  Prat 
  
 www.bosvedjeskolan.nu, 
  
 m.m. 
  
 myndighet 
  
 2004-003, 
  
  Stockholms läns landstings 
  
 Stockholms läns landsting, 
  
 webbsajt med information om 
  
 Vårdguiden, 
  
 hälso- och sjukvård., Sök vård, 
  
 www.vardguiden.se, 
  
 Sjukdomar och hälsoråd, Så 
  
 myndighet 
  
 fungerar vården m.m. 
  
 2004-008, 
  
 Om RMV, Rättspsykiatri, 
  
 Rättsmedicinalverket, 
  
 Rättsmedicin, Rättskemi, 
  
 Rättsmedicinalverket, 
  
 Rättsgenetik, Publicerat m.m. 
  
 www.rmv.se, 
  
 myndighet 
  
 419 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2004-021, 
  
 Aktuellt, Verksamhet, Kalender 
  
 Falköpings Kyrkliga samfällig- 
  
  Gudstjänster, Personal m.m. 
  
 het, 
  
 www.svenskakyrkan.se/ 
  
 falkoping, 
  
 församling 
  
 2004-028, 
  
 Unable to load the datafile 
  
 Musikhögskolan/Luleå tekniska 
  
 universitet, 
  
 kolsyra, 
  
 http://kolsyra.mh.luth.se, 
  
 myndighet 
  
 2004-029, 
  
 Skolplaner, Rektorn har ordet, 
  
 Göteborgs stad Horn, 
  
 Pedagogik m.m. 
  
 www.gardstensskolan. 
  
 goteborg.se, 
  
 myndighet 
  
 2004-032, 
  
 Aktuellt, Praktik, Deadline, 
  
 Programmet Journalistik och 
  
 Uppsatser och exjobb m.m. 
  
 multimedia, 
  
 Södertörns högskola, 
  
 www.sh.se/jmm, 
  
 myndighet 
  
 2004-033, 
  
 Gonzalez är en lokal webb- 
  
 Sankt Sigfrids Folkhögskola, 
  
 tidning om Växjö  Gonzalez 
  
 Crawford, 
  
 produceras i samarbete av 
  
 www.wexio.nu, 
  
 Journalistkursen och Bildkursen 
  
 övrigt 
  
 vid Sankt Sigfrids folkhög- 
  
 skola., Artiklar med anknyt- 
  
 ning till kommunhuset, tings- 
  
 rätten, biblioteket, arbetsför- 
  
 medlingen m.m. 
  
 2004-034, 
  
 Nyheter, Vår verksamhet, 
  
 Stockholms läns landsting, 
  
 Politisk styrning, Kalendarium 
  
 www.sll.se, 
  
 m.m. 
  
 övrigt 
  
 420 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2004-039, 
  
 Om skolan, Program, Ämnen, 
  
 Carter, 
  
 personal m.m. 
  
 EDIT, 
  
 www.ed.edu.jonkoping.se, 
  
 övrigt 
  
 2004-044, 
  
 Kunde inte hittas 
  
 Samhällsmedicin, 
  
 www.folkhälsoguiden.se, 
  
 myndighet 
  
 2004-047, 
  
 Webbplatsen för dig som 
  
 Stockholms läns landsting, 
  
 arbetar för Stockholms läns 
  
 Landstingsnätet, 
  
 landsting, Styrdokument, 
  
 www.ls.sll.se, 
  
 Information, Projekt, Bowman 
  
 övrigt 
  
 plats m.m. 
  
 2004-051, 
  
 Aktuellt, Verksamhet, Kalender 
  
 Vällingby församling, 
  
  Gustjänster, Personal m.m. 
  
 www.svenskakyrkan.se/ 
  
 vallingby, 
  
 församling 
  
 2004-059, 
  
 Styrelse, Stipendier  Priser, 
  
 Svenska Carnegie Institutet, 
  
 Publikationer, Seminarier m.m. 
  
 SCI, 
  
 Morris, 
  
 övrigt 
  
 2004-066, 
  
 Om skolan, pedagogik, 
  
 Vättleskolan, 
  
 skolplaner m.m. 
  
 SDF Gunnared, 
  
 Vättleskolan- 
  
 www.vattleskolan.goteborg.se, 
  
 aktiebolag 
  
 2004-068, 
  
 Kommun, Näringsliv, Turism 
  
 Lycksele kommun, 
  
 m.m. 
  
 www.lycksele.se, 
  
 myndighet 
  
 2004-073, 
  
 Politik, Kommunen, Jones kommun, 
  
 Bygga, Barn  Utbildning m.m. 
  
 www.tidaholm.se, 
  
 aktiebolag 
  
 421 
  
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2004-080, 
  
 Webbplatsens syfte är att in- 
  
 Svenska  
 ESF-rådet, 
  
 formera om de olika Europeiska 
  
 www.esf.se, 
  
 socialfondsprogrammen som 
  
 myndighet 
  
 Svenska  
 ESF-rådet 
  förvaltar och 
  
 informerar om. 
  
 Om  
 ESF-rådet, 
  Att söka 
  
 projektstöd, Projektbank m.m. 
  
 2005-014, 
  
 När är det gudstjänst, Dop, 
  
 Västra Tunhems kyrkliga 
  
 Konfirmation, Vigsel, Begrav- 
  
 samfällighet, 
  
 ning, Personal m.m. 
  
 www.svenskakyrkan.se/tunhem, 
  
 församling 
  
 2005-015, 
  
 Barn – Utbildning, Bygga – Macdonald, 
  
 Vellinge kommun, 
  
 Fritid – Kultur, Individ – Familj 
  
 www.vellinge.se, 
  
 m.m. 
  
 övrigt 
  
 2005-033, 
  
 Nyheter, Om RTVV, Radio, 
  
 Radio- och  
 TV-verket, 
  
 TV, Internet, Om media m.m. 
  
 www.rtvv.se, 
  
 myndighet 
  
 2005-035, 
  
 Kunde inte hittas 
  
 Arkitekturmuseet, 
  
 Arkitekturmuseets site, 
  
 www.arkitekturmuseet.se, 
  
 myndighet 
  
 2005-036, 
  
 Sök, Taylor, Service, Ämnes- och 
  
 Göteborgs universitetsbibliotek, 
  
 sökguider, Om UB m.m. 
  
 www.ub.gu.se, 
  
 övrigt 
  
 2005-037, 
  
 Ekerös  
 e-nytt.com 
  producerad 
  
 Kaggeholms Folkhögskola, 
  
 av journalistlinjen på Kagge- 
  
 E-nytt, 
  
 holms folkhögskola, nyheter 
  
 www.enytt.com, 
  
 och annat material om Ekerö 
  
 övrigt 
  
 422 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-039, 
  
 adressen leder till 
  
 Thomasgymnasiet, 
  
 www.strangnas.se 
  
 News-Flash, 
  
 http://www.thomasgymnasiet.se, 
  
 övrigt 
  
 2005-044, 
  
 Sametinget, Kalendarium, Ren- 
  
 Sametinget, 
  
 näringsfrågor, Språkarbete m.m. 
  
 www.sametinget.se, 
  
 övrigt 
  
 2005-045, 
  
 Om Sápmi, Djur  Natur, 
  
 Samiskt Informationscentrum 
  
 Historia, Näringar, Språk, 
  
 Sametinget, 
  
 Kultur m.m. 
  
 www.samer.se, 
  
 övrigt 
  
 2005-049, 
  
 IJPIS International Journal of 
  
 Mittuniversitetet, 
  
 Public Information Systems  
  
 www.ijpis.net, 
  
 wants to link researchers and 
  
 myndighet 
  
 other professionals who share 
  
 an interest in the process, 
  
 nature, significance and implica- 
  
 tions of public information 
  
 systems design., Current issue, 
  
 Past issues, Search m.m. 
  
 2005-055, 
  
 Samerättsliga domstols- 
  
 Mittuniversitetet, 
  
 avgöranden 
  
 Svenska samerättsliga domstols- 
  
 avgöranden (SVEA), 
  
 www.miun.se/svea, 
  
 myndighet 
  
 2005-057, 
  
 Webzine from Tunaskolan in 
  
 Tunaskolan, 
  
 Luleå, Studier  Yrken: SYV, 
  
 www.tunabladet.info, 
  
 Skolinfo  Planering, Språk, 
  
 myndighet 
  
 Aktuellt, Elevens val, Insändare 
  
 m.m. 
  
 2005-067, 
  
 Om Försvarshögskolan, Utbild- 
  
 Försvarshögskolan, 
  
 ning, Forskning, Publikationer 
  
 www.fhs.se, 
  
 m.m. 
  
 myndighet 
  
 423 
  
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2005-068, 
  
 Missionskyrkan, Frågor  Svar, 
  
 Svenska Missionskyrkan, 
  
 SMU för ungdomar m.m. 
  
 www.missionskyrkan.se, 
  
 övrigt 
  
 2005-074, 
  
 Nyheter, Hälsa och vård, Tand- 
  
 Landstinget Kronoberg, 
  
 vård, Forskning och utbildning, 
  
 www.ltkronoberg.se, 
  
 Om landstinget m.m. 
  
 övrigt 
  
 2005-076, 
  
 Nyheter, Reportage, Debatt  
  
 Kalix Folkhögskola, 
  
 Krönikor m.m. 
  
 www.lokalix.se, 
  
 övrigt 
  
 2005-084, 
  
 Tentakel en nättidning från 
  
 Vetenskapsrådet, 
  
 Vetenskapsrådet, Ämnesrådet 
  
 www.tentakel.vr.se, 
  
 för naturvetenskap och teknik- 
  
 myndighet 
  
 vetenskap  Syftet är att lyfta 
  
 fram aktuell forskning, forsk- 
  
 ningspolitik och forsknings- 
  
 finansiering, Artiklar, Debatt, 
  
 Recensioner m.m. 
  
 2005-096, 
  
 EU-funded 
  project  
 2004–2007. 
  
 Statens folkhälsoinstitut, 
  
 News Archive, Literature, 
  
 www.healthyageing.nu, 
  
 Statistics, Good Practice m.m. 
  
 myndighet 
  
 2006-013, 
  
 Svenska kyrkan i Alingsås, 
  
 Alingsås Pastorats Kyrkliga 
  
 Gemenskap och diakoni, Guds- 
  
 Samfällighet, 
  
 tjänstliv, Unga m.m. 
  
 www.svenskakyrkan.se/alingsas, 
  
 övrigt 
  
 2006-022, 
  
 Arbetslivet, Högskolan, Skolan, 
  
 Jämställdhetsombudsmannen, 
  
 Andra samhällsområden m.m. 
  
 www.jamombud.se, 
  
 myndighet 
  
 2006-025, 
  
 Om hållbarhet, I praktiken, 
  
 Boverket, 
  
 Debatt, Kalendarium, Publika- 
  
 Hållbarhetsrådets hemsida, 
  
 tioner m.m. 
  
 www.hallbarhetsradet.se, 
  
 myndighet 
  
 424 
  
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-026, 
  
 Vår sajt är under återuppbygg- 
  
 Lillholmsskolan, 
  
 nad 
  
 www.lillholmsskolan. 
  
 stockholm.se, 
  
 övrigt 
  
 2006-028, 
  
  Byggkommittén  har i upp- 
  
 Byggkommittén (Fi 2004:15), 
  
 drag att bygga upp och samord- 
  
 www.byggkommitten.se, 
  
 na ett utvecklingsprogram för 
  
 övrigt 
  
 samhällsbyggnadssektorn  
  
 På webbplatsen finns varje dag 
  
 artiklar och inslag från landets 
  
 främsta nyhetskällor inom vårt 
  
 område. Vi har också en bevak- 
  
 ning av nyheter från riksdag och 
  
 departement, Om Byggkom- 
  
 mittén, Förbättringsagenter, 
  
 Förbättringsprogram, Nyhets- 
  
 arkiv m.m. 
  
 2006-043, 
  
 Hälsa  Vård, Tandvård, Om 
  
 Landstinget i Kalmar län, 
  
 landstinget, Politik m.m. 
  
 www.ltkalmar.se, 
  
 övrigt 
  
 2006-048, 
  
 Utställningar, Historien i 
  
 Sörmlands museum, 
  
 Sörmland, Kulturmiljö, Sam- 
  
 www.sormlandsmuseum.se, 
  
 lingar m.m. 
  
 övrigt 
  
 2006-071, 
  
 Nyheter, Lyckseles historia, 
  
 Lycksele Kommun, 
  
 Jubileumsboken, Evenemangs- 
  
 www.lycksele400.se, 
  
 kalender m.m. 
  
 övrigt 
  
 2006-072, 
  
 Om PRV, Design, Patent, 
  
 Patent- och registreringsverket, 
  
 Personnamn, Tidskrift, Varu- 
  
 Registreringstidningen för 
  
 märke m.m. 
  
 design, 
  
 www.prv.se, 
  
 myndighet 
  
 425 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2006-073, 
  
 Om PRV, Design, Patent, 
  
 Patent- och registreringsverket, 
  
 Personnamn, Tidskrift, Varu- 
  
 svensk Varumärkestidning, 
  
 märke m.m. 
  
 www.prv.se, 
  
 myndighet 
  
 2006-074, 
  
 Om PRV, Design, Patent, 
  
 Patent- och registreringsverket, 
  
 Personnamn, Tidskrift, Varu- 
  
 Tidning för kungörelser om 
  
 märke m.m. 
  
 efternamn, 
  
 www.prv.se, 
  
 myndighet 
  
 2006-075, 
  
 Barn/utbildning, Jones, 
  
 Strömsunds kommun, 
  
 Kultur/Fritid, Miljö/Bygg, 
  
 Strömsunds kommun, 
  
 Socialtjänst m.m. 
  
 Thompson, 
  
 stiftelse 
  
 2006-081, 
  
 Beskrivning av arkivredovis- 
  
 Regionarkivet, 
  
 ningssystemet Visual Arkiv, 
  
 Visualarkiv, 
  
 arkivförteckningar m.m. 
  
 www.visualarkiv.se, 
  
 övrigt 
  
 2007-003, 
  
 Utbildning, Projekt, 
  
 Mittuniversitetet, 
  
 Studenter, Internationellt, 
  
 Institutionen för informations- 
  
 Forskning, Publicerat, 
  
 teknologi och medier, 
  
 Personalen vid MKV m.m. 
  
 Avd. för medie- och kommu- 
  
 nikationsvetenskap, 
  
 http://mkv.itm.miun.se, 
  
 myndighet 
  
 2007-021, 
  
 Om Tjörns kommun, 
  
 Tjörns kommun, 
  
 Kommuninformation, 
  
 www.tjorn.se, 
  
 Utbildning, Näringsliv, 
  
 övrigt 
  
 Turism m.m. 
  
 2007-033, 
  
 Företaget, Vår verksamhet, 
  
 Affärsverket Svenska Kraftnät, 
  
 Miljö, Press  information 
  
 www.svk.se, 
  
 m.m. 
  
 myndighet 
  
 426 
 SOU 2009:14 Bilaga 4 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2007-042, 
  
 Nyheter, Tidigare nummer, 
  
 Jämställdhetsombudsmannen, 
  
 Debattforum m.m. 
  
 www.jamsides.se, 
  
 myndighet 
  
 2007-051, 
  
 För företag, För privatpersoner, 
  
 Tullverket, 
  
 För press, Alkohol och tobaks- 
  
 www.tullverket.se, 
  
 varor, Skjutvapen och ammuni- 
  
 myndighet 
  
 tion, Livsmedel, Taxfreeförsälj- 
  
 ning m.m. 
  
 2007-064, 
  
 Om Kristianstads kommun, 
  
 Kristianstads kommun, 
  
 Turism, Näringsliv, Politik 
  
 www.kristianstad.se, 
  
  påverkan, Arbete, Barn  
  
 övrigt 
  
 utbildning, Bygga  bo, 
  
 Hälsa, Räddning  säkerhet 
  
 m.m. 
  
 2007-076, 
  
 Fikapau.se är en webtidning 
  
 Clayton, 
  
 skapad av elever på Swanson 
  
 www.fikapau.se, 
  
 Brahegymnasiet i Jönköping. 
  
 myndighet 
  
 Löpsedeln, Nyheter, 
  
 Ledare, Hälsa, Nöje, 
  
 Personligt m.m. 
  
 2007-083, 
  
 Barn och utbildning, Kultur, 
  
 Munkedals Kommun, 
  
 fritid och bibliotek, Bygga 
  
 www.munkedal.se, 
  
 och bo, Kommunen, Miljö 
  
 övrigt 
  
 och hälsa m.m. 
  
 2007-093, 
  
 Aktuellt, Om skolan, 
  
 Tullinge gymnasium, 
  
 Programmen, Biblioteket 
  
 www.botkyrka.se/ 
  
 m.m. 
  
 tullingegymnasium, 
  
 övrigt 
  
 2008-006, 
  
 Om Gamleby TV  video- 
  
 Gamleby Folkhögskola, 
  
 produktion, Gamleby Folkhög- 
  
 GTV, 
  
 skola 
  
 www.gtvgamleby.se, 
  
 övrigt 
  
 427 
 Bilaga 4 SOU 2009:14 
  
 Utg.bevisnummer, namn, 
  
 Syfte, innehåll 
  
 beteckning, organisationsform 
  
 2008-014, 
  
 SBU Kunskapscentrum för 
  
 SBU – Statens beredning för 
  
 hälso- och sjukvården. SBU har 
  
 medicinsk utvärdering, 
  
 regeringens uppdrag att ut- 
  
 www.sbu.se, 
  
 värdera olika metoder i vården 
  
 myndighet 
  
 ur ett samlat medicinskt, ekono- 
  
 miskt, etiskt och socialt 
  
 perspektiv. 
  
 Rapporter, Pågående 
  
 projekt, Evidensbaserad vård 
  
 m.m. 
  
 2008-015, 
  
 vartgoteborg.se är den 
  
 Göteborgs kommun, 
  
 elektroniska upplagan av 
  
 www.vartgoteborg.se, 
  
 papperstidningen Vårt 
  
 övrigt 
  
 Göteborg  
  
 Webbtidningen ska sakligt 
  
 redovisa nyheter och arbetar 
  
 enligt journalistiska principer. 
  
 Huvuduppgiften är att presen- 
  
 tera nyheter, fakta och dags- 
  
 aktuella händelser. 
  
 Bostad, Konsument, 
  
 Kultur  Fritid, Miljö  
  
 Kretslopp m.m. 
  
 2008-030, 
  
 Göteborgs Stad officiella 
  
 Göteborgs kommun, 
  
 webbplats 
  
 www.goteborg.se, 
  
 Information om Göteborgs stad 
  
 övrigt 
  
 till invånare, företagare, turister, 
  
 Bygga  Macdonald, Fritid  
  
 Natur, Förskola  
  
 Utbildning, Miljö  Hälsa 
  
 m.m. 
  
 2008-043, 
  
 Om Försvarsmakten, 
  
 Försvarsmakten, 
  
 I Sverige, I världen, Arbete 
  
 www.mil.se, 
  
 och utbildning, Materiel och 
  
 myndighet 
  
 teknik, Nyheter m.m. 
  
 428 
 Bilaga 5 
 Författningsförslag och författningskommentar till kapitel 6 
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i regeringsformen 
 Härigenom föreskrivs i fråga om regeringsformen 
  
 1  
  
 att 2 kap. 1 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 
  
 kap. 
  
 1 § 
 Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 
  
 1. 
  
 yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 
  
 2. 
  
 informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplysningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden, 
  
 3. 
  
 mötesfrihet: frihet att anordna och bevista sammankomst för upplysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för fram- förande av konstnärligt verk, 
  
 4. 
  
 demonstrationsfrihet: frihet att anordna och deltaga i demon- stration på allmän plats, 
  
 5. 
  
 föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för all- männa eller enskilda syften, 
  
 6. 
  
 religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. 
  
 Beträffande tryckfriheten och 
  
 Beträffande tryckfriheten och 
  
 1  
 Regeringsformen omtryckt 2003:593. 
 429 
 Bilaga 5 SOU 2009:14 
  
 motsvarande frihet att yttra sig i 
  
 motsvarande frihet att yttra sig i 
  
 ljudradio, 
  
 television och 
  
 vissa 
  
 ljudradio, 
  
 television och 
  
 vissa 
  
 liknande 
  
 överföringar 
  
 samt 
  
 liknande 
  
 överföringar 
  
 samt 
  
 filmer, 
  
 videogram, ljudupptag- 
  
 filmer, 
  
 videogram, ljudupptag- 
  
 ningar  
 och  
 andra tekniska upptag- 
  
 ningar, andra tekniska upptag- 
  
 ningar gäller vad som är före- 
  
 ningar  
 och elektroniska upptag- 
  
 skrivet 
  
 i 
  
 tryckfrihetsförord- 
  
 ningar  
 gäller vad som är före- 
  
 ningen och yttrandefrihetsgrund- 
  
 skrivet 
  
 i 
  
 tryckfrihetsförord- 
  
 lagen. 
  
 ningen och yttrandefrihetsgrund- 
  
 lagen. 
  
 I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att taga del av allmänna handlingar. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 430 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 5 
  
 2 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 
 Härigenom föreskrivs i fråga om tryckfrihetsförordningen 
  
 2  
  
 att 1 kap. 7 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 
  
 kap. 
  
 7 § 
 Med periodisk skrift förstås en tidning, tidskrift eller någon annan sådan tryckt skrift som enligt utgivningsplanen är avsedd att under en bestämd titel ut- givas med minst fyra vid sär- skilda tider utkommande nummer eller häften årligen, samt löpsedlar och bilagor som hör till skriften. Sedan utgivnings- bevis för skriften har meddelats,  
 skall  
 denna anses som periodisk till dess att beviset återkallas eller förklaras förfallet. 
 Om ägaren till en periodisk skrift sprider eller låter sprida skriftens innehåll eller delar av detta i form av ett radioprogram  
 eller  
 en teknisk upptagning som avses i yttrandefrihetsgrundlagen,  
 skall  
 i fråga om tillämpning av  
 1–14 
  kap. programmet eller upp- tagningen jämställas med en bi- laga till skriften i den utsträck- ning den i sådan form spridda versionen återger innehållet i skriften oförändrat samt anger hur innehållet har disponerats. I 
 Med periodisk skrift förstås en tidning, tidskrift eller någon annan sådan tryckt skrift som enligt utgivningsplanen är avsedd att under en bestämd titel ut- givas med minst fyra vid sär- skilda tider utkommande nummer eller häften årligen, samt löpsedlar och bilagor som hör till skriften. Sedan utgivnings- bevis för skriften har meddelats,  
 ska  
 denna anses som periodisk till dess att beviset återkallas eller förklaras förfallet. 
 Om ägaren till en periodisk skrift sprider eller låter sprida skriftens innehåll eller delar av detta i form av ett radioprogram, en teknisk upptagning  
 eller en elektronisk upptagning  
 som avses i yttrandefrihetsgrundlagen,  
 ska  
 i fråga om tillämpning av  
 1–14 
  kap. programmet eller upptagningen jämställas med en bilaga till skriften i den utsträckning den i sådan form spridda versionen återger innehållet i skriften oför- ändrat samt anger hur innehållet 
  
 2  
 Tryckfrihetsförordningen omtryckt 2002:908. 
 431 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2009:14 
  
 lag får föreskrivas om särskild skyldighet att spela in sådana program och bevara tekniska upptagningar samt att tillhanda- hålla dessa. Bestämmelser om rätt till sändningar finns i 3 kap. yttrandefrihetsgrundlagen. 
 har disponerats. I lag får före- skrivas om särskild skyldighet att spela in sådana program och bevara tekniska  
 eller elektroniska  
 upptagningar samt att tillhanda- hålla dessa. Bestämmelser om rätt till sändningar finns i 3 kap. yttrandefrihetsgrundlagen. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 432 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 5 
  
 3 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen 
 Härigenom föreskrivs i fråga om yttrandefrihetsgrundlagen 
  
 3  
  
 att 1 kap. 1 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 kap. 
  
 1 § 
  
 Varje svensk medborgare är 
  
 Varje svensk medborgare är 
  
 gentemot det allmänna tillför- 
  
 gentemot det allmänna tillför- 
  
 säkrad rätt enligt denna grund- 
  
 säkrad rätt enligt denna grund- 
  
 lag att i ljudradio, television och 
  
 lag att i ljudradio, television och 
  
 vissa liknande överföringar samt 
  
 vissa liknande överföringar samt 
  
 filmer, 
  
 videogram, 
  
 ljudupptag- 
  
 filmer, 
  
 videogram, 
  
 ljudupptag- 
  
 ningar  
 och  
 andra tekniska upptag- 
  
 ningar, andra tekniska upptag- 
  
 ningar 
  
 offentligen 
  
 uttrycka 
  
 ningar 
  
 och sådana 
  
 elektroniska 
  
 tankar, åsikter och känslor och i 
  
 upptagningar som avses i femte 
  
 övrigt lämna uppgifter i vilket 
  
 stycket 
  
 offentligen 
  
 uttrycka 
  
 ämne som helst. 
  
 tankar, åsikter och känslor och i 
  
 övrigt lämna uppgifter i vilket 
  
 ämne som helst. 
  
 Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande. I den får inga andra begränsningar göras än de som följer av denna grundlag. 
 Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också program i television och innehållet i vissa andra överföringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektromagnetiska vågor. 
 Med tekniska upptagningar avses i denna grundlag upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. 
 Vad som sägs i grundlagen om tekniska upptagningar gäller även elektroniska upptagningar som levereras med innehåll som kan 
  
 3  
 Yttrandefrihetsgrundlagen omtryckt 2002:909. 
 433 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2009:14 
  
 uppfattas utan tekniskt hjälpmedel, om upptagningen inte möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda. 
 Med databas avses i denna grundlag en samling av information lagrad för automatiserad behandling. 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 434 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 5 
  
 4 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden 
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1559) med före- skrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden 
  
 4  
  
 att 1 kap. 2 § och 5 kap. 4 § ska ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 
  
 kap. 
  
 2 § 
  
 De bestämmelser i denna lag 
  
 De bestämmelser i denna lag 
  
 som gäller tryckta skrifter eller 
  
 som gäller tryckta skrifter eller 
  
 tryckning av skrifter  
 skall 
  
 tryckning av skrifter  
 ska 
  
 tillämpas även på andra skrifter 
  
 tillämpas även på andra skrifter 
  
 som faller under tryckfrihets- 
  
 som faller under tryckfrihets- 
  
 förordningen. 
  
 förordningen. 
  
 Uttrycken radioprogram, databas och teknisk upptagning används i lagen på samma sätt som i yttrandefrihetsgrundlagen. 
 De bestämmelser i denna lag som gäller tekniska upptagningar ska tillämpas även på sådana elek- troniska upptagningar som avses i 1 kap. 1 § femte stycket yttrande- frihetsgrundlagen. 
 5 kap. 
 Den som här i landet  
 skall  
 utse utgivare för en teknisk upp- tagning är skyldig att bevara ett exemplar under ett år från det att upptagningen blev offentlig. Denna skyldighet gäller också så- dana tekniska upptagningar som avses i 1 kap. 7 § andra stycket 
 4 § 
 Den som här i landet  
 ska  
 utse utgivare för en teknisk upp- tagning är skyldig att bevara ett exemplar under ett år från det att upptagningen blev offentlig. Denna skyldighet gäller också så- dana tekniska  
 och elektroniska  
 upptagningar som avses i 1 kap. 
  
 4  
 Lagen omtryckt 2002:911. 
 435 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2009:14 
  
 tryckfrihetsförordningen. 
  
 7 § andra stycket tryckfrihets- 
  
 förordningen. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2011. 
 436 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 5 
  
 Författningskommentar 
  
 1 
  
 Förslaget till lag om ändring i regeringsformen 
  
 2 
  
 kap. 
  
 1 § 
 Varje medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad 
  
 1. 
  
 yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild eller på annat sätt meddela upplysningar samt uttrycka tankar, åsikter och känslor, 
  
 2. 
  
 informationsfrihet: frihet att inhämta och mottaga upplysningar samt att i övrigt taga del av andras yttranden, 
  
 3. 
  
 mötesfrihet: frihet att anordna och bevista sammankomst för upp- lysning, meningsyttring eller annat liknande syfte eller för framförande av konstnärligt verk, 
  
 4. 
  
 demonstrationsfrihet: frihet att anordna och deltaga i demon- stration på allmän plats, 
  
 5. 
  
 föreningsfrihet: frihet att sammansluta sig med andra för all- männa eller enskilda syften, 
  
 6. 
  
 religionsfrihet: frihet att ensam eller tillsammans med andra ut- öva sin religion. 
  
 Beträffande tryckfriheten och motsvarande frihet att yttra sig i ljud- radio, television och vissa liknande överföringar samt filmer, video- gram, ljudupptagningar, andra tekniska upptagningar  
 och elektroniska upptagningar  
 gäller vad som är föreskrivet i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. 
 I tryckfrihetsförordningen finns också bestämmelser om rätt att taga del av allmänna handlingar. 
 Förslaget till ändring av andra stycket är en följd av införandet av det nya femte stycket i 1 kap. 1 § YGL varigenom YGL:s tillämp- ningsområde utökas till att omfatta elektroniska upptagningar som levereras med innehåll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel och som inte möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda. 
 437 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2009:14 
  
 Ikraftträdande 
 Ändringen föranleds av utökningen av YGL:s tillämpningområde till att omfatta elektroniska upptagningar som levereras med inne- håll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel och som inte möj- liggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda och bör träda i kraft samtidigt som ändringen i YGL. 
  
 2 
  
 Förslaget till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen 
  
 1 kap. 
 7 § 
 Med periodisk skrift förstås en tidning, tidskrift eller någon annan så- dan tryckt skrift som enligt utgivningsplanen är avsedd att under en bestämd titel utgivas med minst fyra vid särskilda tider utkommande nummer eller häften årligen, samt löpsedlar och bilagor som hör till skriften. Sedan utgivningsbevis för skriften har meddelats,  
 ska  
 denna an- ses som periodisk till dess att beviset återkallas eller förklaras förfallet. 
 Om ägaren till en periodisk skrift sprider eller låter sprida skriftens innehåll eller delar av detta i form av ett radioprogram, en teknisk upp- tagning  
 eller en elektronisk upptagning  
 som avses i yttrandefrihets- grundlagen,  
 ska  
 i fråga om tillämpning av  
 1–14 
  kap. programmet eller upptagningen jämställas med en bilaga till skriften i den utsträckning den i sådan form spridda versionen återger innehållet i skriften oför- ändrat samt anger hur innehållet har disponerats. I lag får föreskrivas om särskild skyldighet att spela in sådana program och bevara tekniska  
 eller elektroniska  
 upptagningar samt att tillhandahålla dessa. Bestäm- melser om rätt till sändningar finns i 3 kap. yttrandefrihetsgrundlagen. 
 Förslaget till ändring av andra stycket är en följd av införandet av det nya femte stycket i 1 kap. 1 § YGL varigenom YGL:s tillämp- ningsområde utökas till att omfatta elektroniska upptagningar som levereras med innehåll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel och som inte möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda. Även en sådan upptagning kan alltså jämställas med en bilaga till skriften enligt 1 kap. 7 § andra stycket TF när den används för spridning av en periodisk skrifts innehåll. 
 438 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 5 
  
 Ikraftträdande 
 Ändringen föranleds av utökningen av YGL:s tillämpningområde till att omfatta elektroniska upptagningar som levereras med inne- håll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel och som inte möj- liggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda och bör träda i kraft samtidigt som ändringen i YGL. 
  
 3 
  
 Förslaget till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen 
  
 1 kap. 
 1 § 
 Varje svensk medborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad rätt enligt denna grundlag att i ljudradio, television och vissa liknande över- föringar samt filmer, videogram, ljudupptagningar, andra tekniska upptag- ningar  
 och sådana elektroniska upptagningar som avses i femte stycket  
 offentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor och i övrigt lämna upp- gifter i vilket ämne som helst. 
 Yttrandefriheten enligt denna grundlag har till ändamål att säkra ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konst- närligt skapande. I den får inga andra begränsningar göras än de som följer av denna grundlag. 
 Vad som sägs i grundlagen om radioprogram gäller förutom program i ljudradio också program i television och innehållet i vissa andra över- föringar av ljud, bild eller text som sker med hjälp av elektro- magnetiska vågor. 
 Med tekniska upptagningar avses i denna grundlag upptagningar som innehåller text, bild eller ljud och som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. 
 Vad som sägs i grundlagen om tekniska upptagningar gäller även elektro- niska upptagningar som levereras med innehåll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel, om upptagningen inte möjliggör nedladdning eller kom- munikation mellan enskilda. 
 Med databas avses i denna grundlag en samling av information lagrad för automatiserad behandling. 
 439 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2009:14 
  
 Tillägget i  
 första stycket  
 utvisar att YGL:s tillämpningsområde har utökats med sådana elektroniska upptagningar som avses i femte stycket. 
 Genom det nya  
 femte stycket  
 utökas YGL:s tillämpningsområde med elektroniska upptagningar. Ordet elektronisk används här i den betydelse som det har enligt TNC:s 
  
 5  
  
 ordbok Tekniska basord, TNC 98. Där anges att det betyder som avser eller utnyttjar jon- ers, elektroners eller elektronhåls rörelse i vakuum, gas eller halv- ledare. 
 De apparater som avses är vad som i Yttrandefrihetskommitténs direktiv benämns  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll. Det kan t.ex. vara fråga om s.k. läsplattor som levereras med innehåll. De faller dock in under regeln endast om de inte möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda, t.ex. i form av funktioner för  
 e-post, 
  fax eller telefoni. 
 Användningen av ordet elektroniska innebär att böcker, tid- ningar, handskrifter, whiteboards som levereras med text, tyg med tryck och liknande informationsbärare faller utanför definitionen. Även sådana informationsbärare levereras med innehåll som kan upp- fattas utan tekniskt hjälpmedel och de möjliggör inte nedladdning eller kommunikation mellan enskilda. De är dock, till skillnad från t.ex. läsplattor och mp  
 3-spelare, 
  inte elektroniska. 
 Bestämmelsen innebär att de regler som i dag gäller för tekniska upptagningar kommer att gälla även för de nya elektroniska upp- tagningarna. Detta innebär bl.a. att tillåtelsen i 1 kap. 3 § andra stycket YGL till undantag i vanlig lag från förbudet mot censur i fråga om rörliga bilder i filmer, videogram eller andra tekniska upp- tagningar som ska visas offentligt utvidgas eftersom det kommer att gälla inte enbart för tekniska upptagningar utan även för elek- troniska upptagningar. Tillåtelsen är dock fortfarande begränsad till rörliga bilder som ska visas offentligt. Det kan också noteras att lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och video- gram föreskriver granskningsplikt endast för framställningen i en film eller ett videogram som ska visas offentligt. 
  
 5  
 Terminologicentrum, Sveriges nationella centrum för teminologi och fackspråk. 
 440 
  
 SOU 2009:14 
  
 Bilaga 5 
  
 Ikraftträdande 
 Om  
 e-böcker 
  och  
 e-tidningar 
  som levereras med innehåll förs in under YGL i enlighet med vad som har sagts ovan innebär det att YGL:s tillämpningsområde utökas med nya upptagningar. Detta kräver inga särskilda övergångsbestämmelser. De nya reglerna kan träda i kraft den 1 januari 2011, dvs. vid årsskiftet efter utgången av det år då förslagen tidigast kan bli slutligt antagna av riksdagen. 
  
 4 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden 
  
 1 
  
 kap. 
  
 2 
  
 § 
  
 De bestämmelser i denna lag som gäller tryckta skrifter eller tryckning av skrifter  
 ska  
 tillämpas även på andra skrifter som faller under tryck- frihetsförordningen. 
 Uttrycken radioprogram, databas och teknisk upptagning används i lagen på samma sätt som i yttrandefrihetsgrundlagen. 
 De bestämmelser i denna lag som gäller tekniska upptagningar ska tillämpas även på sådana elektroniska upptagningar som avses i 1 kap. 1 § femte stycket yttrandefrihetsgrundlagen. 
 Införandet av det nya tredje stycket är en följd av införandet av det nya femte stycket i 1 kap. 1 § YGL varigenom YGL:s tillämp- ningsområde utökas till att omfatta elektroniska upptagningar som levereras med innehåll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel och som inte möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda. För sådana upptagningar ska tillämpningslagens bestäm- melser om tekniska upptagningar gälla. 
 441 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2009:14 
  
 5 kap. 
 4 § 
 Den som här i landet  
 ska  
 utse utgivare för en teknisk upptagning är skyldig att bevara ett exemplar under ett år från det att upptagningen blev offentlig. Denna skyldighet gäller också sådana tekniska  
 och elek- troniska  
 upptagningar som avses i 1 kap. 7 § andra stycket tryckfri- hetsförordningen. 
 Ändringen föranleds av ändringen av 1 kap. 7 § andra stycket TF, vilken i sin tur är en följd av utökningen av YGL:s tillämpnings- område till att omfatta elektroniska upptagningar som levereras med innehåll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel och som inte möjliggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda (se det nya femte stycket i 1 kap. 1 § YGL). 
 Ikraftträdande 
 Ändringarna föranleds av utökningen av YGL:s tillämpningområde till att omfatta elektroniska upptagningar som levereras med inne- håll som kan uppfattas utan tekniskt hjälpmedel och som inte möj- liggör nedladdning eller kommunikation mellan enskilda och bör träda i kraft samtidigt som ändringen i YGL. 
 442 
 Statens offentliga utredningar 2009 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. Ju. 
  
 2. 
  
 Nya nät för förnybar el. N. 
  
 3. 
  
 Ransonering och prisreglering i krig och fred. Fö. 
  
 4. 
  
 Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Fi. 
  
 5. 
  
 Säkerhetskopiors rättsliga status. Ju. 
  
 6. 
  
 Återkrav inom välfärdssystemen. 
  
 – Förslag till lagstiftning. Fi. 
  
 7. 
  
 Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. Jo. 
  
 8. 
  
 Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. Jo. 
  
 9. 
  
 Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Fi. 
  
 10. 
  
 Miljöprocessen. M. 
  
 11. 
  
 En nationell cancerstrategi för framtiden. S. 
  
 12. 
  
 Skatt i retur. Fi. 
  
 13. 
  
 Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. Ju. 
  
 14. 
  
 Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Ju. 
  
 Statens offentliga utredningar 2009 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen.[1] 
 Säkerhetskopiors rättsliga status. [5] 
 Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. [13] 
 Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. [14] 
 Försvarsdepartementet 
 Ransonering och prisreglering i krig och fred. [3] 
 Socialdepartementet 
 En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] 
 Finansdepartementet 
 Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. [4] 
 Återkrav inom välfärdssystemen. 
 – Förslag till lagstiftning. [6] 
 Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. [9] 
 Skatt i retur. [12] 
 Jordbruksdepartementet 
 Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. [7] 
 Trygg med vad du äter – nya myndigheter 
 för säkra livsmedel och hållbar produktion.. [8] 
 Miljödepartementet 
 Miljöprocessen. [10] 
 Näringsdepartementet 
 Nya nät för förnybar el. [2]