Del V 
 Utgångspunkter samt förslag till ett system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 12 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 FRIJA föreslår att: 
 det införs ett system för frivillig jämställdhetsmärkning som ställer krav på  
 såväl  
 verksamhetens organisation  
 som  
 de specifika produkterna och/eller tjänsterna –  
 krav på dubbla kriterier 
 . 
 Sammanfattning av kapitel 12 
 I det här kapitlet gör vi en beskrivning av hur arbetsförhållanden kan undersökas och belysas med hjälp av olika metoder. Vi kon- staterar bland annat att det finns anledning att använda flera meto- der vid dessa studier för att på så sätt ge en så nyanserad bild som möjligt. Det betyder såldes att det är frågeställningen som ska styra valet av metod och inte tvärt om. 
 En av de mest centrala frågorna för Utredningen är just att lyfta fram frågor om kön och genus i alla sammanhang. Men det finns även avigsidor av detta, såsom försök att strukturera könen som artskilda genom att till exempel underbygga traditionella föreställ- ningar om kvinnliga kvinnor och manliga män. För att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning ska vara trovärdigt måste det således beakta dessa svårigheter. 
 Det betyder bland annat att ett system för frivillig jämställd- hetsmärkning måste ställa krav på  
 såväl  
 de specifika produkterna och tjänsterna  
 som  
 verksamhetens organisation,  
 krav på dubbla kriterier 
 . 
 Utredningen ska enligt direktiven bland annat undersöka om det är möjligt att låta de jämställdhetskriterier som föreslås vid ett fram- tida frivilligt märkningssystem ingå i något av de märknings- och certifieringssystem som redan finns i dag. Utredningen ska även analysera för- och nackdelar med de olika systemalternativen. Frågor om märkning och certifiering är i dag väl utvecklade inom 
 251 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 SOU 2002:30 
  
 miljöområdet. När det gäller möjligheten att nå framgång med ett system för frivillig jämställdhetsmärkning är det viktigt att notera att ett sådant system inte kan komma att få något större genomslag om systemet inte görs tillräckligt attraktivt för dem som berörs av produkterna och tjänsterna nämligen  
 producenter  
 och  
 konsumenter 
 . För oss blir det således aktuellt att ta tillvara den kunskap som finns när det gäller möjligheten att lansera nya produkter och tjänster. 
 I dag är det få som ställer sig frågande till vad som avses med den yttre miljön eller den inre miljön. Men det är fortfarande flera som ställer sig undrande till vad som avses med jämställdhet. På samma sätt som gäller för frågor om miljö, skär jämställdhetsfrågorna genom samtliga nivåer i samhället. Det går att lägga ett jämställd- hetsperspektiv på alla frågor. Men även om det finns en skyldighet att belysa samtliga offentliga beslut ur ett jämställdhetsperspektiv, sker det inte alltid. Det finns naturligtvis flera orsaker till detta, men det är framför allt en som är av central betydelse. Nämligen att det är få som känner till innebörden av begreppet och därmed även har svårt för att förstå att jämställdhet är relevant i alla frågor och vid alla beslut. 
  
 12.1 
  
 Med fokus på den yttre miljön 
  
 På samma sätt som gäller för flera begrepp inom det genusveten- skapliga området finns det inte heller någon entydig definition av  
 miljöbegreppet 
 . Begreppet härrör ursprungligen från det franska begreppet  
 milieu 
 , som i sin tur kommer från det latinska begreppet  
 medius locus 
 ; att befinna sig i mitten/centrum. Miljöbegreppet används ofta för att beskriva omgivningen och/eller de omgivande förhållandena såsom stadsmiljön, skolmiljön, arbetsmiljön och det omgivande samhället; upplevelser av ljud, ljus, luft, lukt och psyko- sociala förhållanden. Ofta används miljöbegreppet för att beskriva förhållanden mellan människor, djur, natur och artificiella företeel- ser såsom utsläpp från fabriker, bilar eller kemiska sammansätt- ningar. 
 Stundom beskrivs människan och miljön stå i direkt konflikt till varandra. Andra gånger talas det om att människan utsätter naturen för så stora ingrepp att det råder stor tveksamt om att människo- släktet kan överleva, eftersom människan inte tar hänsyn till de gränser som naturen sätter när det till exempel gäller återväxt av skogar med följd att flera djurarter dör ut. Det här är inte på något 
 252 
  
 SOU 2002:30 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 sätt nya frågor, utan det är frågor som urbefolkningar har drivit under århundraden. Här kan det finnas anledning att lyfta fram den etik som till exempel samer, aboriginer och indianer förespråkar; att inte göra större intrång i naturen än det finns behov av. Det dröjde emellertid ända in på mitten av  
 1900-talet 
  innan dessa idéer fick fotfäste inom den västerländska kulturen , genom Collins bok  
 Silent Spring  
 från år 1962. I boken når hon ut med de sedan århundraden kända riskerna  
 att om naturen utarmas kommer naturen gå under och människorna dö.  
 Något som Ferrell framhöll i sitt välkända tal från 1854: 
 Den store hövdingen i Washington låter hälsa att han vill köpa vårt land... 
 Hur kan man köpa eller sälja himlen, markens värme? Idén är främ- mande för oss. Om vi inte äger luftens friskhet och vattnets glittrande, hur kan man då köpa dem? 
 Varenda del av denna jord är helig för mitt folk. Varenda glänsande pinjebarr, varenda sandstrand, varenda dimma i de mörka skogarna, varenda glänta och varenda surrande insekt är helig i mitt folks minne och erfarenhet. 
 Vi är en del av jorden och den är en del av oss. De doftande blom- morna är våra systrar; hjorten, hästen, den stora örnen – dessa är våra bröder. Begskammarna, saften i ängsgräset, ponnyns kroppsvärme och människans – allt hör till samma familj... 
 Detta land är heligt för oss. Detta glittrande vatten som rinner i bäckarna är inte bara vatten utan våra förfäders blod. Om vi säljer mark till er, måste ni komma ihåg att den är helig och att varje gåtfull återspegling i sjöarnas klara vatten förtäljer om händelser och minnen ur mitt folks liv. 
 Vattnets sorlande är min faders och förfaders röst. Floderna är våra bröder, de släcker vår törst. Floderna bär våra kanoter och föder våra barn. Om vi säljer vårt land till er måste ni komma ihåg och även lära era barn, att floderna är våra bröder – och era; hädanefter måste ni ge 
 253 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 SOU 2002:30 
  
 samma kärlek till floderna som till vilken annan broder som helst. Den röde mannen har alltid dragit sig tillbaka för den framträngande vite mannen, såsom bergsdimman flyr för morgonsolen. Men våra fäders aska är helig... Vi vet att den vite mannen inte förstår våra seder... Han behandlar sin moder; jorden och sin broder, himlen, som saker man köper, plundrar, säljer, som får eller glänsande pärlor. 
 Hans girighet kommer att uppsluka jorden och efterlämna blott en öken. 
 Synen av era städer plågar den röde mannens ögon. Men kanske är det för att den röde mannen är en vilde och inte förstår. Det finns ingen lugn plats i den vite mannens städer. Inget ställe där man kan höra hur knopparna spricker ut om våren eller surret av insektsvingar. Allt ljud bara förolämpar örat. 
 Och vad är livet värt om man inte kan höra nattskärrans ensliga spinnande eller grodornas kiv runt en damm om natten? Jag är en röd man och förstår inte. Indianen föredrar det mjuka ljudet, när vinden träffar en vattenspegels anlete och vindens lukt i sig själv, rensad av ett middagsregn och kryddad med doften av barrträd. 
 Luften är dyrbar för den röde mannen, för alla delar samma luft att andas – vilddjuret, trädet, människan, alla andas samma luft. 
 Den vite mannen verkar inte ens lägga märke till vilken luft han andas. Likt en långsamt döende människa är han okänslig för stank... 
 Och om vi säljer vårt land till er måste ni vårda det och hålla det heligt som ett ställe dit även den vite mannen kan gå och smaka på vinden, som sötats av ängsblommorna. 
 Den vite mannen måste behandla detta lands vilda djur som sina egna bröder. Jag är en vilde och förstår inte hur den ångande järn- hästen kan vara viktigare än bufflar som vi dödar enbart för att kunna överleva. Vad är människa utan vilddjuret? Om alla djur vore för- svunna skulle människan dö av en stor ensamhet i själen. Ty allt som händer djuren händer snart människan. Allting är sammanlänkat... 
 Vadhelst som drabbar jorden drabbar också jordens söner. Om män- niskorna spottar på jorden spottar de på sig själva. Detta vet vi. Jorden hör inte till människan; människan hör till jorden... Allting är sam- manlänkat som blodsbanden i en familj. Allting hör ihop... Människan vävde inte livets väv, hon är blott en tråd i den. En sak vet vi. Vår Riley är samme Riley. Denna jord är dyrbar för honom. Inte ens den vite mannen kan undgå det gemensamma ödet. 
 Om vi säljer vårt land, behåll hos er minnet av landet sådant det är, när ni tar det. Och med hela er stryka, hela er själ, hela ert hjärta: bevara det för era barn och älska det... såsom Riley älskar oss alla. 
 Rättssociologen Minna Smith beskriver Collins arbete som ett startskott för den moderna miljödebatten och att det 
 254 
  
 SOU 2002:30 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 inspirerade till att ett antal miljöorganisationer bildas i USA. 
 1  
 Under  
 1970-talet 
  växer intresset för miljöfrågor bland de enskilda konsumenterna. En ny situation uppstår; konsumenterna ställer nya krav på producenter och näringsidkare. Företagens miljömässi- ga samhällsengagemang och miljömedvetande förs upp på dag- ordningen. Risken att ett företags  
 goodwill  
 vänds till  
 badwill  
 om företaget inte ser om sitt hus ur miljömässig synvinkel görs till högaktuella frågor. Flera företag ser det som en möjlighet att vinna ekonomiska framgångar genom att arbeta med miljöfrågor. 
 I syfte att underbygga miljöarbetet genomfördes mot slutet av  
 1960-talet 
  ett antal statliga ingripanden. Bland annat inrättades det  
 naturvårdsenheter  
 vid landets länsstyrelser, vars främsta uppgift var att utöva den regionala miljötillsynen. Miljövårdsforskningen erhöll ökade resurser. År 1969 infördes en miljöskyddslag som bland annat ställde nya krav på industrin, jordbruket och kommunerna när det gällde att förebygga så kallade  
 miljöstörningar  
 av utsläpp och buller. Allt detta ledde till ökade kostnader i form av investe- ringar av reningsutrustning, processändring, återställningsarbeten. Statsbidrag avsattes för att utveckla metoder för till exempel restaurering av förorenade vattendrag och sjöar. 
 Företagens ökade kostnader gav upphov till en livlig debatt om det var staten, kommunerna eller företagen som skulle svara för de ökade kostnaderna. Även om frågan om det fanns anledning att till- sätta en utredning för att belysa fördelning av miljövårdskostna- derna väcktes redan 1969, dröjde ända till hösten (november) 1971 innan  
 Utredningen om kostnaderna för miljövården  
 tillsattes. Syftet beskrevs som att  
 garantera alla en livsvänlig miljö 
 . 
 I sammanfattningen till sitt betänkande  
 Miljökostnader. Miljön i samhällsekonomin – kostnadsförslag, kostnadsfördelning, styrmedel 
  
 (SOU 1978:43) framhåller den då aktuella utredningen bland annat följande: 
 Miljöproblem är inte några nya företeelser, men de har under de senaste årtiondena blivit fler och även av andra orsaker kommit att uppmärk- sammas alltmer. Den ökande koncentrationen till tätorter har ökat punktbelastningen på miljön. Konsumtionsstandarden har ökat med större tryck på miljön som följd. Produktionstekniken har under lång tid varit miljöslösande på grund av att användningen av miljöfakto- rerna länge varit kostnadsfria till skillnad från andra produktions- faktorer som arbetskraft och råvaror. Ökad och mera spridd kunskap 
  
 1  
 Jämställdhetsmärkning. Konsumentmakt och ett jämställt samhälle 
 , Ds 1998:49, bilaga 1, Miljömärkning och konsumentmakt, sid.85. 
  
 255 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 SOU 2002:30 
  
 om föroreningars miljöeffekter har också bidragit till den växande uppmärksamheten, liksom det större utrymmet för intresse för god miljö sedan de grundläggande materiella behoven täckts. Välfärden har alltmer kommit att bli beroende av tillgång till god miljö vid sidan av konsumtion av varor och tjänster. 
 I en ekonomi av svensk typ med i de flesta fall decentraliserade produktions- och konsumtionsbeslut fungerar i vissa sammanhang prissystemet som ett styrorgan för att uppnå en i någon mening effek- tiv 
 2  
 produktion och konsumtion. Priset på en vara kan sägas utgöra ett mått på den uppoffring (i form av råvaror, arbetskraft osv.) som sker i olika led fram till dess att konsumenten köper varan. Om alla dessa uppoffringar avspeglas i prissättningen kommer ingen att förlora på att någon köper varan, dvs. alla dessa uppoffringar kompenseras. Såväl produktions- som konsumtionssektorn utnyttjar skilda slag av miljö- resurser och släpper ut restprodukter i miljön. En del av denna använd- ning av miljön medför uppoffringar. Om ersättning inte erläggs för dessa uppoffringar kommer varornas priser inte att ge korrekt infor- mation, och prissystemets styrande och kompenserande egenskaper försämras. 
 Miljöproblem är exempel på fall då prissystemet inte vidarebefor- drar korrekt information. Detta ger upphov till s.k. negativa externa effekter. En negativ extern effekt föreligger då ett eller flera företags produktion och/eller en eller flera individers konsumtion försämrar produktionsvillkoren för övriga företag och/eller levnadsstandarden för andra individer utan att betalning erläggs av den eller dem som åstadkommer effekten. Den negativa externa effekten är således en kostnad som drabbar andra än den som åstadkommer effekten. Detta kan t. ex. vara förhållandet vid produktion av en viss vara. Därmed uppstår en skillnad mellan de kostnader producenten räknar med och de verkliga kostnaderna för varan, mellan den privatekonomiska och den samhällsekonomiska kostnaden. Sambandet mellan dessa båda kostnader och externa effekter kan förenklat beskrivas: samhällseko- nomiska kostnader = privatekonomiska kostnader + externa effekter. 
 Den samhällsekonomiska kostnadskalkylen används emellertid sällan som underlag vid prissättning o. dyl. Skälen härtill är främst svårigheterna att fastställa värdet på de externa effekterna och det faktum att någon entydig äganderätt till miljöfaktorer som luft och vatten inte finns. 
 Produktions- och konsumtionsaktiviteter ger ofta upphov till rest- produkter. Restprodukterna kan tas om hand som returprodukter eller avfall, eller släppas ut som föroreningar i miljön. Den totala kostnaden som drabbar samhället till följd av att restprodukter bildas består av kostnader för att förhindra utsläpp, kostnader för att förhindra skador 
  
 2  
 T. ex. en produktion och konsumtion som ger största möjliga totala välfärd enligt någon mätmetod., hänvisning i not SOU 1978:43, sid. 16. 
 256 
  
 SOU 2002:30 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 till följd av att utsläpp sker och slutligen de kostnader som skador och olägenheter till följd av utsläpp innebär. För en effektiv miljöpolitik gäller det att finna den kostnadskombination som ger den lägsta totala kostnaden. Det behöver inte innebära att mängden föroreningar blir noll. En kostnadsminimering kan mycket väl innebära att en viss mängd restprodukter tillåts bli föroreningar. Det gäller sådana fall där kostnaderna för att förhindra utsläpp är större än kostnaderna för att förhindra skador plus välfärdsförlusterna till följd av att skador ändå uppstår. 
 En viss miljöpolitik ger upphov till flera olika slags kostnader men också intäkter. För val av miljöpolitisk inriktning behövs alltså en kartläggning av dess kostnader och intäkter. Grovt kan en indelning göras i miljövårdens kostnader och intäkter samt miljöförstöringens kostnader. 
 3 
  
 Tanken var således att det inte längre skulle vara tillåtet att utarma naturen utan att ersätta de skador som åsamkats. Idén att garantera alla en livsvänlig miljö vidareutvecklades och fick sitt stora genom- brott vid FN:s konferens om miljö och utveckling i Rio de Lambert år 1992 då  
 Agenda 21 
 , en handlingsplan inför  
 2000-talet 
  antogs. Handlingsplanen innehåller ekonomiska och sociala dimensioner av en hållbar utveckling. 
 4 
  
 12.2 
  
 Med fokus på arbetsmiljön 
  
 Det var inte endast den yttre miljön som stod i blickpunkten för miljöarbetet under  
 1970-talet. 
  Även arbetsmiljön sattes under luppen. Det interna arbetsmiljöarbetet löper parallellt med arbetet med den ytte miljön. Under  
 1970-talet 
  växer den så kallade  
 nya arbetsrätten  
 fram. Den tiden kallas den svenska arbetsrättens refor- mistiska era. Då förstärktes arbetstagarnas ställning med hjälp av en rad lagar. Bland annat förändrades synen på arbetet och det ställdes nya krav på arbetet. Arbetet var inte längre endast att betrakta som ett ställe varifrån de enskilda arbetstagarna erhöll sin utkomst. Arbetet skulle också vara tillfredsställande ur psykosocial synvin- kel. Den 1 juli 1978 trädde den då nya arbetsmiljölagen (1977:1160) i kraft. 
 5  
 Lagen innebar bland annat att arbetsmiljöbegreppet utvid- gades från att endast avse fysiska och kemiska förhållanden till att avse såväl fysiska som psykiska och sociala förhållanden i miljön. I 
  
 3 
  
 SOU1978:43, sid. 16 f. 
  
 4 
  
 Framtidens miljö – allas vårt ansvar 
  
 , SOU 2000:52, sid. 101. 
  
 5 
  
 Prop 1976/77:149,  
  
 Bättre arbetsmiljö  
 (SOU 1972:86) och Arbetsmiljölag (1976:2). 
 257 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 SOU 2002:30 
  
 propositionen skriver departementschefen bland annat att han såg det som betydelsefullt att både fysiska och psykiska aspekter beak- tas vid bedömningen av arbetsmiljön. 
 Jag tänker härvid inte bara på att lagen bör vara ett stöd för arbets- tagarna vid samråd och förhandlingar med arbetsgivarna. Viktigt är också att lagen ger en bred bas för tillsynsmyndigheterna i deras uppgift att tillse att arbetsmiljön blir allsidigt tillfredsställande Det kan här gälla även vissa arbetsorganisatoriska frågor av skyddskaraktär. 
 Som en sammanfattande term används i debatten om arbetsmiljön ofta uttrycket  
 psykosociala faktorer.  
 Begreppet är delvis svårfångat. Jag vill därför göra vissa preciseringar av hur dessa faktorer kommer in när det gäller att lagstifta om arbetsmiljön. Utgångspunkten är att arbets- miljöfaktorer kan indelas efter art och innehåll. Det är sålunda vanligt att arbetslivets fysikaliska miljöfaktorer delas upp i grupper såsom klimat, buller, vibrationer, belysning, strålning osv. Vid sidan härav har vi de kemiska miljöfaktorerna. Tillsammans kan de omgivningshygie- niska faktorerna sägas utgöra den fysiska arbetsmiljön. I denna ingår också olika arbetstekniska faktorer såsom arbetstyngd, arbetsställ- ningar, utrymme, tekniska säkerhetsanordningar o.d. En annan viktig typ av faktorer utgörs av de organisatoriska sociala förhållandena på arbetsplatsen, t. ex. arbetsuppgifternas innehåll och möjligheterna till kontakt, samarbete, inflytande och personlig utveckling. Mellan nämn- da faktorer sker ett samspel. Den fysiska miljön ger ramen för den sociala och samtidigt påverkas den fysiska miljön av värderingar och anspråk hos dem som arbetar där. Gemensamt bildar alla dessa typer av faktorer det totala sammanhang i vilket arbetet bedrivs. Detta sam- manhang ger för den arbetande effekter som kan sägas ha en fysiolo- gisk och en psykologisk sida. Fysiologiskt kan arbetet påverka den kroppsliga hälsan. De psykiska reaktionerna på arbetsmiljön kan å andra sidan ta sig i uttryck i upplevelser av trygghet eller otrygghet, i tillfredsställelse eller vantrivsel. Dessa upplevelser kan i sin tur i vissa fall ge upphov till psykiska störningar och kan också vara bestäm- mande för rent kroppsliga återverkningar. 
 6 
  
 Tanken att utvidga arbetsmiljöbegreppet uppfattades av många som revolutionerande. Men det var inte heller helt lätt att implementera det nya begreppet  
 den psykosociala arbetsmiljön 
 . I syfte att råda bot på den tveksamhet som begreppet hade givit upphov till utfärdade den dåvarande tillsynsmyndigheten  
 Arbetarskyddsstyrelsen 
  
 7  
 råd om psykiska och sociala aspekter på arbetsmiljön (AFS 1980:14). Den 
  
 6 
  
 Prop 1976/77:149, sid. 223, kursiveringen är gjord av Utredningen. 
  
 7 
  
 Den 1 januari 2001 bildades Arbetsmiljöverket genom en sammanslagning av Arbetar- skyddsstyrelsen och Yrkesinspektionerna (tio distrikt). 
  
 258 
  
 SOU 2002:30 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 1 januari 1993 trädde Arbetarskyddsstyrelsens regler om intern- kontroll av arbetsmiljön i kraft. Dessa upphävdes den 1 mars 1997, då de nu gällande reglerna om internkontroll av arbetsmiljön inför- des genom AFS 1996:6. 
 8  
 Till föreskrifterna har Arbetarskydds- styrelsen även utfärdat  
 allmänna råd  
 om tillämpningen av föreskrif- terna om internkontroll av arbetsmiljön. Råden är tänkta att underlätta arbetsgivares arbete med internkontroll. 
 Arbetsmiljölagens 3 kapitel stadgar bland annat följande: 
 2 § 
 Arbetsgivaren skall vidta alla åtgärder som behövs för att förebygga att arbetstagaren utsätts för ohälsa eller olycksfall. 
 Arbetsgivaren skall beakta den särskilda risk för ohälsa och olycks- fall som kan följa av att arbetstagaren utför arbete ensam. 
 Lokaler samt maskiner, redskap, skyddsutrustning och andra tek- niska anordningar skall underhållas väl. 
 2 a § 
 Arbetsgivaren skall systematiskt planera, leda och kontrollera verk- samheten på ett sätt som leder till att arbetsmiljön uppfyller kraven i denna lag och i föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen. Han skall utreda arbetsskador, fortlöpande undersöka riskerna i verk- samheten och vidta de åtgärder som föranleds av detta. Åtgärder som inte kan vidtas omedelbart skall tidsplaneras. 
 Arbetsgivaren skall i den utsträckning verksamheten kräver doku- mentera arbetsmiljön och arbetet med denna. Handlingsplaner skall därvid upprättas. 
 Arbetsgivaren skall vidare se till att det i hans verksamhet finns en på lämpligt sätt organiserad arbetsanpassnings- och rehabiliterings- verksamhet för fullgörande av de uppgifter som enligt denna lag och enligt 22 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring vilar på honom. 
 För Utredningens vidkommande är reglerna om det  
 systematiska arbetsmiljöarbetet  
 av central betydelse, eftersom de just utgör en metod för kontroll av företeelser i vardagen (arbetslivet). Utred- ningen ska bland annat komma med förslag på jämställdhetskrite- 
  
 8  
 Arbetarskyddsstyrelsens allmänna råd om tillämpningen av föreskrifterna om systematiskt arbetsmiljöarbete är för närvarande under översyn för att bland annat anpassas till EU:s direktiv om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet (89/391/EEG). Förslaget innebär inte några förändringar av den grundläggande metodiken för arbetet med arbetsmiljön. I stället innebär förslaget att de som hyr in arbetskraft också ska bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete och att den inhyrda arbetskraften även ska ha rätt till företagshälsovård. Därutöver innehåller förslaget vissa språkliga justeringar av den nu gällande texten. 
 259 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 SOU 2002:30 
  
 rier för minst två produktområden och minst två tjänsteområden samt redovisa på vilket sätt befintliga märknings- och certifierings- system kan komma att användas för jämställdhetsmärkning. De nu aktuella reglerna och allmänna råden om arbetsgivarens intern- kontroll av arbetsmiljön innehåller nämligen en  
 väl utvecklad metod för att skapa välmående och förhindra otillfredsställande förhållanden i arbetsmiljön 
 . 
  
 12.3 
  
 Med fokus på stereotypa bilder av män och kvinnor 
  
 Utredningen ska således komma med förslag på ett system för  
 frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster 
 . Systemet är tänkt att bli ett medel för att öka takten mot ett mer jämställt sam- hälle. På så sätt måste systemet också vara bärare av jämställdhetens principer, dvs. att män och kvinnor har lika rättigheter, skyldig- heter och möjligheter att 
  
 - 
  
 ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende 
  
 - 
  
 vårda hem och barn 
  
 - 
  
 delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. 
  
 Vi har i det tidigare belyst innebörden av de nu aktualiserade begreppen  
 jämställdhet, kön  
 och  
 genus 
 . 
 9  
 Även om begreppen skiljer sig åt har ändå det gemensamt att de rör frågor om kvinnor/ flickor och män/pojkar. Under senare tid har den genusvetenskapliga forskningen kommit att fokusera frågor om vad som åsyftas med begreppen  
 kvinna, man, flicka  
 och  
 pojke,  
 en fråga som ställdes redan 1949 av Wells de Fuller nämligen:  
 vad är en kvinna?  
 Skillnaden mellan män och kvinnor kan beskrivas med hjälp av genitalierna. Det är tveksamt om det finns några andra skillnader mellan män och kvinnor, som är så generella att de kan tas som intäkt för att någon är kvinna och någon annan är man? Det är inte ovanligt att idéer om s.k.  
 femininitet  
 och  
 maskulinitet  
 blandas sam- man med de biologiska könen  
 kvinnor  
 och  
 män 
 . Femininitet kan beskrivas som en idé om hur kvinnor förväntas vara. Till exempel förväntas kvinnor vara trevliga och tillmötesgående. Emellanåt brukar de också beskrivas se saker som män inte ser, vilket följande exempel illustrerar: 
  
 9  
 Kapitel 3. 
 260 
  
 SOU 2002:30 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 Jag vet att restaurangchefen kan säga Riley, jag vill ha en tjej, så det är någon som kan städa. Han säger att tjejer ser saker på ett helt annat sätt än vi killar när det t.ex. gäller att städa. Det är ju ingen diskri- minering, men å andra sidan ändå. Han känner ändå att tjejer har en helt annan känsla än killar. De ser det där med servetter, blommor och tända ljus, belysning och musik. Då kan han känna att han vill ha hälf- ten – hälften så att det blir mysigt. Ofta kan tjejerna pusha igång killarna det som behöver göras. Det är väl något som man kan få höra. 
 10 
  
 Det är inte alla kvinnor som känner igen sig i den här beskriv- ningen. Trots det är det nog inte någon av dem som ifrågasätter att de är kvinnor. Det inte heller säkert att kvinnor och män har olika önskemål och intressen. I stället är det kanske så att skillnaderna inom könen är mycket större än variationerna mellan könen. Att var morgon se över placeringen av hotellgästerna kan visserligen verka lovvärt, men det finns samtidigt en fara i att utgå från stereo- typa bilder av män och kvinnor. Vid ett hotell reflekterar perso- nalen över om hotellgästen är: 
 ... en tjej eller kille, vad tror du att han eller hon tycker om och vilken smak tror du passar? 
 Det är jättekul att placera en amerikan eller japan i ett sekelskiftes- rum. Vet man att det är en ung kille lägger man honom gärna i ett rum med ett stort skrivbord, så han har möjlighet att sitta och jobba med sin dator. Ofta kommer de sent och sitter och jobbar på hotellrum- men. Man försöker hela tiden att formge, så att de ska trivas. Ofta så kommer de tillbaka och då vill de ha just det rum som vi valde. Då har man lyckats träffa rätt. Ibland vill de pröva andra rum och testa annat. 
 11 
  
 Flera män, som är på tjänsteresa, känner säkert igen sig i ovanstå- ende beskrivning, men det finns även många kvinnor som skulle önska ett större skrivbord och bättre arbetsyta när de reser i tjänsten. 
 Inom samhällsvetenskapen ifrågasätts det starkt att det skulle finnas några ytterligare skillnader mellan könen. Under senare år har företrädare för postmodernismen hävdat att skillnader mellan könen inte är annat än konstruktioner. Konstruktionerna är i sig inte annat än reproduktioner och  
 efterbildningar/-likningar 
  av förlagor. Men förlagorna bleknar med tiden så det är inte längre säkert vad som är förlagans original. Mason, professor i jäm- 
  
 10 
  
 Ur intervju med Barnett vid Hospits Ltd, kapitel 8. 
  
 11 
  
 Kapitel 8. 
  
 261 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 SOU 2002:30 
  
 förande litteratur och retorik vid Davis, Kalifornien menar att det inte finns något som är naturligen givet könen, utan att könen i stället är resultat av sociala genuskonstruktioner. Ett annat sätt att uttrycka detta är att om välden betraktas ur ett givet perspektiv kommer också svaren att bestämmas utifrån det givna betraktelse- sättet. Hon skriver: 
 The notion that there might be a truth of sex, as Foucault ironically terms it, is produced precisely through the regulatory practices that generate coherent identities through the matrix of coherent gender norms. The heterosexualization of desire requires and institutes the production of discrete and asymmetrical oppositions between femi- nine and masculine where these are understood as expressive attri- butes of male and female. The cultural matrix through which gender identity has become intelligible requires that certain kinds of identities cannot exist – that is, those in which gender does not follow from sex and those in which the practices of desire do not follow from either sex or gender. Follow in this context is a poli- tical relation of entailment instituted by the cultural laws that establish and regulate the shape and meaning of sexuality. Indeed, precisely because certain kinds of gender identities fail to conform to those norms of cultural intelligibility, they appear only as developmental failures or logical impossibilities from within that domain. Their per- sistence and proliferation, however, provide critical opportunities to expose the limits and regulatory aims of that domain of intelligibility and, hence, to open up within the very terms of that matrix of intelli- gibility rival and subversive matrices of gender disorder. 
 12 
  
 Det betyder att om utgångspunkten är den att det finns två kön och om de hålls åtskilda kommer de också fortsätta att vara åt- skilda. Detta blir till sanning eftersom utgångspunkten blir till slutsats då det eftersökta finns som förutsättning för frågan. Med andra ord: det saknas vägar bort från det givna om det inte ställs oväntade frågor. Men möjligheten att ställa nya frågor begränsas av förutsättningarna varibland språket är ett av de mest centrala. Det är begreppen som formar världen och också gör det möjligt att för- stå och betrakta världen. Boyle  
 (1864–1931) 
  beskrev hur  
 the self  
 förhåller sig till  
 the society 
 . Han beskrev bl. a. hur individer blir medvetna om sig själva,  
 det egna jaget 
 , och om andra individer,  
 objekten 
 . Detta, menar Bond, sker genom ett socialt sam- spel,  
 den sociala interaktionen 
 . Samspelet möjliggörs med hjälp av 
  
 12  
 Gender Trouble. Feminism and the Subversion of Identity 
 , Mason, Routledge, New York  London (1990), sid. 17. 
  
 262 
  
 SOU 2002:30 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 språket; det är alltså begreppen som formar vardagen. Språket underbyggs av symboler och gester. På så sätt formas vardagen och bilderna av det normala. 
 Normaliteten är emellertid inte något annat än konstruktioner av just  
 språk 
 ,  
 gester  
 och  
 symboler 
 . Möjligheten att vinna gehör för idéer om jämställdhet mellan män och kvinnor kommer på så sätt både utmana det etablerade synsättet samtidigt som det begränsas av den egna språkdräkten. Det är mot bakgrund av detta som vi menar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning ständigt måste utvär- deras och ifrågasättas för att kunna utvecklas. Vi menar att ett statiskt system kan komma att skada mer än det vinner, eftersom ett fast betraktelsesätt låser tanken och förhindrar utveckling. Detta betyder att systemet måste utgå från ett processtänkande. 
  
 12.4 
  
 Förhållandet mellan kvantitativa och kvalitativa kontroller 
  
 Under förutsättning av att en produkt eller tjänst uppfyller vissa kriterier är det i många fall möjligt att erhålla ett bevis på detta;  
 märkning 
 . Märkningen båtar även för att det inte endast är fråga om skönsmässiga påståenden om produktens eller varans kvalitet. 
 Märkningen innebär således en garanti för att produkten eller tjänsten når upp till vissa minimikrav ur till exempel miljömässig synpunkt. Även om det finns ett flertal olika märken på marknaden är det ändå så att det aktuella märket faktiskt innebär en viss form av garanti för att de produkter eller tjänster som är märkta upp- fyller samma minikrav. Det är således fråga om ett sätt att systema- tisera bedömningen av produkter och tjänster. Tanken är att syste- matiseringen ska leda till en effektivisering vid val av produkter och tjänster. 
 På miljöområdet florerar det emellertid ett flertal olika märken. Samtliga märken påstås vara bärare av egenskaper som är goda ur miljöhänseende. Även om det kan vara bra med flera märken, för att på så sätt skärpa konkurrensen mellan dem, kan mängden mär- Johnson leda till osäkerhet om vad de olika märkena faktiskt garanterar. Vi återkommer till detta i det följande, då vi diskuterar möjligheter att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produk- ter och tjänster. 
 I Sverige, Norge, Island och Finland används sedan år 1989 sym- bolen  
 Svanen  
 för att märka produkter i miljöhänseende. Inom EU används den s.k.  
  
 EU-blomman 
  
 som symbol för miljömärkningen. 
 263 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 SOU 2002:30 
  
 För att få ett godkännande krävs att produkten är testad av obero- ende laboratorier och att det finns en väl genomförd dokumenta- tion av produkten. 
 Att någon är certifierad innebär i princip att någon har fått rätt att/erhållit ett intyg/bevis, från en oberoende ackrediteringsbyrå/- organisation om att vissa på förhand givna kriterier är uppfyllda. 
 För närvarande finns det 26 författningar i Sverige som reglerar frågor om certifiering och 173 författningar som reglerar frågor om märkning. Certifiering berörs i 988 rättsakter och märkning i 2400 rättsakter inom EU. 
  
 12.5 
  
 Kvantitativa och kvalitativa mätmetoder 
  
 När det gäller frågan om det är möjligt och lämpligt att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning blir det således viktigt att slå fast innebörden av begreppet och tydliggöra syftet med ett eventuellt system. Möjligheten och lämpligheten av ett system för jämställdhetsmärkning kan belysas på flera sätt, vi har emellertid valt att belysa dessa frågor mot bakgrund av frågan  
 vad är det som ska uppnås?  
 Syftet med systemet är just att uppnå ett mer jämställt samhälle. Med andra ord  
 samhället är inte jämställt 
 , men det är möjligt att göra det jämställt. 
  
 Centralt vid valet av metod,  
 det sätt som väljs för att undersöka något,  
 är att välja en metod som ger svar på den ställda frågan. Men det är viktigt att frågan fokuserar på just det problem som den är tänkt att lösa. Det betyder också att frågan måste ställas på ett väl avgränsat sätt. 
  
 Generellt sett går det en skiljelinje mellan kvantitativa och kvali- tativa metoder. Den förra metoden ställer krav på ett stort under- sökningsmaterial. Mot bakgrund av mängden i det undersökta går det ofta att dra generella slutsatser om hur till exempel många människor uppfattar en fråga. På så sätt brukar dessa studier ofta användas för att illustrera tendenser eller tänkbara utvecklings- möjligheter och förändringar i till exempel samhället. 
 Vid kvalitativa studier är det som studeras i stället färre till antalet. De kvalitativa metoderna syftar inte såsom de kvantitativa till att beskriva vad flera människor anser om något, i stället är de kvalitativa metoderna avsedda att ge en nyanserad bild av och ingående förklaringar till varför och hur människor tänker och handlar på ett visst sätt. 
 264 
  
 SOU 2002:30 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 Det är knappast fruktbart att ställa metoderna emot varandra, eftersom de är så olika och har helt olika syften. I stället bör metoderna användas parallellt, eftersom de kompletterar varandra. 
  
 12.6 
  
 Att mäta jämställdhetsklimatet på arbetsplatsen 
  
 Ett exempel på när de kvantitativa och kvalitativa metoderna kan komplettera varandra är just vid studier av hur det står till med jämställdhetsklimatet vid en arbetsplats. Inledningsvis kan det vara bra att snabbt bilda sig en uppfattning av hur flera på arbetsplatsen uppfattar arbetsmiljön ur jämställdhetssynpunkt. Det görs lämpli- gen med hjälp av en enkät som sänds ut till samtliga anställda. Vi försöker här illustrera 
 13  
 hur de olika metoderna kan komplettera varandra utifrån påbudet i jämställdhetslagen att 
 5 § 
 Arbetsgivaren skall underlätta för både kvinnliga och manliga arbets- tagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap. 
 För att få en uppfattning om huruvida arbetsgivaren verkligen underlättar för både kvinnor och män att förena sitt förvärvsarbete vid arbetsplatsen med ett eventuellt föräldraskap är det lämpligt att inledningsvis använda en kvantitativ studie – enkät. Inledningsvis bör det ställas en allmänt hållen fråga om arbetstagaren uppfattar det som att arbetsgivaren genomför åtgärder för att underlätta för arbetstagare (både kvinnorna och männen) att vara föräldralediga. 
  
 12.6.1 
  
 Bundna svarsalternativ 
  
 Frågan bör innehålla så kallade bundna svarsalternativ, vilket bety- der att de som besvarar enkäten får möjlighet att kryssa för ett eller flera svarsalternativ som de anser stämmer bäst överens med hur de uppfattar en fråga. Nedan följer ett exempel på hur den nu aktuella frågan skulle kunna ställas: 
 Anser Du att arbetsgivaren underlättar för dem som är föräldrar, eller eventuellt planerar att bli föräldrar, att förena förvärvsarbetet med föräldraskapet? 
  
 13  
 Den nu gjorda illustrationen kan användas på samtliga områden för det aktiva jämställd- hetsarbetet. 
 265 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 SOU 2002:30 
  
 ( ) 
  
 Ja, arbetsgivaren gör väldigt mycket för detta. 
  
 ( ) 
  
 Ja, arbetsgivaren gör en hel del för detta. 
  
 ( ) 
  
 Ja, arbetsgivaren ganska mycket för detta. 
  
 ( ) 
  
 Nej, arbetsgivaren gör ganska lite för detta. 
  
 ( ) 
  
 Nej, arbetsgivaren gör nästan ingenting för detta. 
  
 ( ) 
  
 Nej, arbetsgivare motverkar nästan arbetstagarnas möjligheter att 
  
 utnyttja sina rättigheter att vara föräldralediga. 
  
 Genom att låta samtliga anställda besvara den nu aktuella frågan blir det möjligt att ge en schematisk bild av hur arbetstagarna vid den studerade arbetsplatsen upplever att arbetsgivare agerar när det gäller arbetstagarnas möjligheter att förena förvärvsarbete med för- äldraskap. 
 Det är även möjligt att ställa frågan och endast ge två svarsalter- nativ ja eller nej. Det finns emellertid anledning att framhålla poängen med att vid  
 attitydundersökningar  
 ge fler svarsalternativ, eftersom det är svårt att ge ett entydigt svar på den ställda frågan. 
 Den nu ställda frågan kan emellertid inte ge svar på annat än hur arbetstagarna generellt sett uppfattar frågan. Men det kan hända att olika grupper av arbetstagare uppfattar förhållandena olika. Där- med kan det finnas anledning att ställa svaren i relation till ett antal bakgrundsfrågor, såsom den som besvarar enkätens  
 egna kön, ålder, position (befattning), arbetsområde  
 och  
 om de är föräldrar eller inte 
 . 
  
 12.6.2 
  
 Anonymitet 
  
 Enkäten bör emellertid vara anonym, vilket innebär att dessa frågor inte kan ställas vid mindre arbetsplatser eftersom det då kan finnas risk för att den besvarades identitet kan komma att röjas. Enkäten syftar ju inte till annat än att skapa en bild av hur flera arbetstagare uppfattar den nu aktuella frågan. 
 En av de poänger som finns med att mäta klimatet i arbetsmiljön från ett jämställdhetsperspektiv med hjälp av en enkät är just att de som besvarar enkäten kan våga besvara frågorna utan att befara att de eventuellt blir utsatta för repressalier för att de har lämnat så kallade obekväma svar. 
 Det kan således finnas anledning att innan enkäten utformas för den aktuella arbetsplatsen överväga antalet bakgrundsfrågor och relatera dem till risken att identifiera den som har besvarat enkäten. Om risken för att bli identifierad är för stor finns det även en fara 
 266 
  
 SOU 2002:30 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 för att de som har fått enkäten antingen låter bli att besvara den eller besvarar frågorna så att de inte framstår som allt för kritiska. 
  
 12.6.3 
  
 Öppna svarsalternativ 
  
 De bundna svarsalternativen bör emellertid kompletteras med öppna svarsalternativ för att på så sätt nyansera den schematiska bilden av klimatet vid arbetsplatsen. Ett exempel på hur detta skulle kunna ske är att uppmana de tillfrågade att komma med exempel på vad arbetsgivaren har gjort i det ena eller det andra avseendet enligt följande: 
 Kvinnor och föräldraledighet 
 Du har nu besvarat frågan om hur Du anser att arbetsgivaren hanterar situationen för dem som är föräldrar, eller eventuellt planerar att bli föräldrar, att förena förvärvsarbetet med föräldraskapet. Kan Du ge ett eller ett par exempel på hur arbetsgivaren har agerat då det har varit aktuellt för en kvinna att vara föräldraledig: 
 ___________________________________________________________ 
 ___________________________________________________________ 
 ___________________________________________________________ 
 ___________________________________________________________ 
 ___________________________________________________________ 
 Män och föräldraledighet 
 Du har nu besvarat frågan om hur Du anser att arbetsgivaren hanterar situationen för dem som är föräldrar, eller eventuellt planerar att bli föräldrar, att förena förvärvsarbetet med föräldraskapet. Kan Du ge ett eller ett par exempel på hur arbetsgivaren har agerat då det har varit aktuellt för en man att vara föräldraledig: 
 ___________________________________________________________ 
 ___________________________________________________________ 
 ___________________________________________________________ 
 ___________________________________________________________ 
 ___________________________________________________________ 
 Genom de nu ställda frågorna blir det möjligt att visa hur arbets- givaren men kanske även den som besvarar ser på kvinnors och mäns föräldraskap. Den första bilden har på så sätt blivit mer nyan- serad och återspeglar eventuellt förhållandena på arbetsplatsen på ett mer varierande sätt. De öppna frågorna är emellertid inte lika lätta att sammanställa som de bundna. 
 267 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 SOU 2002:30 
  
 12.6.4 
  
 Intervjuer 
  
 I syfte att komplettera bilden från enkäten är det även möjligt att använda sig av så kallade kvalitativa djupintervjuer. Namnet antyder att de går mer på djupet än vad som sker vid de kvantitativa studier- na. Vid kvalitativa djupintervjuer handlar det mer om att förstå och förklara varför och ge beskrivningar av hur den som intervjuas upplever en viss situation än att beskriva hur flera människor på arbetsplatsen uppfattar situationen. Detta betyder till exempel att även den som har en annan uppfattning än majoriteten (det kanske är så att det är en person som är alldeles ensam om sin uppfatt- ning), ändå har en  
 betydelsefull uppfattning 
 . 
 Utgångspunkten är således att det är viktigt att ge en så nyanse- rad bild som möjligt. De olika berättelserna som de intervjuade ger analyseras därefter med hjälp av olika teorier. De kan även användas för att utveckla nya förklaringsmodeller om att människor upplever och uppfattar liknande situationer diametralt olika. 
  
 12.7 
  
 Syftet med systemet och metodologiska överväganden 
  
 Den centrala frågan för Utredningen är  
 hur ska ett system för fri- villig jämställdhetsmärkning utformas?  
 Tanken är att systemet inte endast ska belysa frågor om jämställdhet, relationer mellan män och kvinnor, utan de kriterier som föreslås ligga till grund för systemet ska också innebära att det är möjligt att genomföra så kallade kvalitetssäkringar ur ett könsperspektiv. I  
 Reglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster  
 (SOU 2001:9) belyser vi den begreppsmässiga problematik som uppdraget innebär i det nu aktuella avseendet. 
 Det finns redan i dag flera former för kvalitetssäkringar. Men det är få som både innebär kvalitetssäkring av produkter och tjänster och samtidigt ställer krav på att systemet är jämställt. Det är visser- ligen riktigt att det finns system som innebär kvalitetssäkringar av organisationer ur ett jämställdhetsperspektiv. Men de systemen ställer inte krav på att de produkter som framställs/tjänster som ut- förs också uppfyller vissa jämställdhetskriterier 
 Ett sätt att lösa uppdraget skulle kunna vara att ta utgångs- punkten i befintliga certifieringssystem såsom ISO, Compton och IIP och föra till ett genusperspektiv till dem. Men det finns flera risker med att endast ansluta nya idéer och tankegångar till redan befint- 
 268 
  
 SOU 2002:30 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 liga system. Bland annat finns det risk att tidigare tankegångar blir styrande och de nya teserna ses som provocerande genom att de ifrågasätter det etablerade synsätten. 
 Är det då bättre att välja ett helt nytt system som endast belyser frågor ur jämställdhetssynpunkt – ett system som är helt fristående från redan befintliga system? En sådan metod är emellertid inte heller helt riskfri, eftersom ett sådant system måste göras så attraktivt att det också blir konkurrenskraftigt i förhållande till övriga system. 
 Den första fråga som ställs måste emellertid vara  
 vad är det primära syftet med ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster?  
 Om syftet är att endast genomföra ett uppdrag utan någon vidare eftertanke är det kanske inte så svårt att välja form. Men om syftet är att komma med ett förslag som inne- bär en metod för  
 mainstreaming  
 i enlighet med Romfördraget ställs uppdraget i ett annat ljus. 
 Flera av de metoder som finns för att mäta jämställdhet tar sin utgångspunkt i ett kvantitativt perspektiv såsom SCB:s jämställd- hetsindex. Det finns naturligtvis uppenbara fördelar med att använ- da kvantifierbara data för att belysa förhållandena i verksamheten/ samhället. Men såsom vi har sett i det tidigare säger kvantitativa mätmetoder sällan något om vad siffrorna innebär ur ett kvalitativt perspektiv (till exempel hur en viss företeelse upplevs). 
  
 12.8 
  
 Självdeklarering – tredjepartscertifiering 
  
 Vi har nu genomgått ett antal befintliga märknings- och certifie- ringssystem. Tanken har varit att belysa de ledande systemen på marknaden när det gäller frågor om miljö och jämställdhet samt illustrera hur de olika systemen är utformade och vad de innebär ur märkningshänseende. 
  
 När det gäller frågan om ett  
 system för frivillig jämställdhets- märkning  
 ska ha formen av en  
 självdeklarering  
 eller om det ska vara fråga om en  
 tredjepartscertifiering  
 så menar vi att systemet har väldigt mycket att vinna på om det får formen av en tredjeparts- certifiering. Huvudargumentet för detta är att sådana system har stora möjligheter att vinna framgång genom att de ses som mer trovärdiga än andra. En av de största farorna ett märkningssystem kan utsättas för är att det brister i trovärdighet. Jenkins, SIS Miljömärkning/Svanen, understryker just vikten av detta. Vid en av Utredningen anordnad konferens om  
 Gränsöverskridande handel 
 269 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 SOU 2002:30 
  
 med perspektiv på jämställdhetsmärkning  
 menade Li det finns få saker som är så svåra att göra sig av med som ett  
 nedsmutsat märke  
 – att märket har blivit av med sin trovärdighet. Därvid anförde han bland annat följande: 
  
 ... de strategier miljömärkningen använt sig av och som visat sig fungera framgångsrikt. Vissa begrepp blir här centrala att använda för att (de) strukturerar en principiell och övergripande diskussion om märkning. Svanen använder tre begrepp när ett förslag till miljömärk- ning av en tjänst eller en produkt ska värderas;  
 Relevans, Potential  
 och  
 Styrbarhet 
 . Relevans beskriver miljöproblemet och hur stort det är, Potential benämner den beräknade miljövinst som kan uppnås genom att förändra produkten eller tjänsten. Styrbarhet slutligen står för en bedömning av märkningen som styrinstrument med hänsyn till exempelvis marknadens struktur, hur aktörerna uppfattar problemet på marknaden samt märkningen jämfört med andra medel/metoder för att påverka produktens egenskaper. 
 14 
  
 Mot bakgrund av att vi menar att det är av synnerlig vikt att ta vara på de erfarenheter och den kunskap som finns från arbeten med märkning och certifiering, föreslår vi således att vårt förslag till  
 system för frivillig jämställdhetsmärkning  
 ska ha formen av en  
 tredje- partscertifiering 
 . 
 Med i princip samma argument som användes när det gällde frågan om systemet ska utgå från en självdeklarering eller om det ska ha formen av en tredjepartscertifiering menar vi att ett  
 system för frivillig jämställdhetsmärkning  
 har mycket att vinna på att ankyta till de befintliga systemen på marknaden. Det betyder emellertid inte att vi menar att  
 den frivilliga jämställdhetsmärkningen  
 ska in- lemmas i de befintliga systemen. I stället menar vi att den frivilliga jämställdhetsmärkningen ska utnyttja och ta till vara de erfaren- heter som finns på miljömärkningens område. 
 De etablerade systemen har en position på marknaden som  
 tro- värdiga 
 . Detta båtar för att ett system för frivillig jämställdhets- märkning också kan komma att få en  
 etablerad  
 position om jämställdhetsmärkningens struktur liknar de redan etablerade märkenas. 
  
 14  
 Sammanfattning av konferensen Gränsöverskridande handel med perspektiv på jämställd- hetsmärkning den 28 september 2000, bilaga 3,  
 Reglerna kring och inställningen till frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster  
 (SOU 2001:9). 
 270 
  
 SOU 2002:30 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 12.8.1 
  
 Dubbla kriteriekrav – en tvåstegsmodell 
  
 Av den kvalitativa studien över hur  
 företrädare för olika näringsverk- samheter  
 ser på frågor om frivillig jämställdhetsmärkning blev det bland annat synligt att flera av dem såg det som problematiskt att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning endast skulle inne- bära att enskilda produkter och/eller tjänster skulle bli föremål för jämställdhetsmärkning utan att det skulle tas någon hänsyn till hur verksamheten ser ut ur jämställdhetsorganisatorisk synvinkel. Vi har i det tidigare belyst vikten av att systemet blir trovärdigt. Av den kvantitativa studien om hur  
 konsumenter  
 ställer sig till att köpa eller ta del av varor, tjänster eller jämställda verksamheter blev det tydligt att det finns ett stort intresse för att göra just  
 jämställda konsumentval 
 . 
 Det är således mot bakgrund av detta som vi menar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste visa sig trovärdigt genom att ställa specifika jämställdhetskrav på  
 såväl  
 de specifika produkterna och tjänsterna  
 som  
 verksamhetens organisation. 
 Här finns det emellertid anledning och uppmärksamma ett even- tuellt problem som rör möjligheten att ställa  
 dubbla kriteriekrav 
 . De etablerade system som i dag finns på marknaden, varibland särskilt ISO, IIP, EMAS och Svanen bör nämnas, sker kriterie- kraven vad beträffar organisationen och produkt/tjänst var för sig. När det till exempel gäller frågan om märkning av tvättmedel ställer  
 Svanen  
 således endast krav på att det aktuella tvättmedlet uppfyller de för märket specificerade kraven, vilka inte omfattar verksam- hetens ledning och organisation. 
 På samma sätt innebär en  
  
 IIP-märkning 
  
 att verksamheten visser- ligen uppfyller vissa specifika krav på en  
 lärande organisation 
 , men det ställs inte några krav på att de produkter eller tjänster som kommer ut ur organisationen uppfyller några krav ur ett  
 lärande- perspektiv 
 . 
  
 12.9 
  
 Avslutning av att mäta och systematisera samhället ur ett jämställdhetsperspektiv 
  
 I det här kapitlet har vi försökt visa hur människor uppfattar lik- nande situationer helt olika och att detta har betydelse för hur världsbilden formas. Inledningsvis återgav vi Siouxhövdingen Seattles tal från 1854 i vilket han lyfter fram vikten av att värna naturen. Vi har försökt visa att det finns anledning att dra lärdom 
 271 
  
 Utgångspunkter och metoder för ett system  
  
 SOU 2002:30 
  
 och nytta av det arbete som har gjorts på miljösidan både när det gäller den yttre och inre miljön. Men det finns även anledning för dem som arbetar med miljöfrågor att lyfta fram och även in frågor om jämställdhet i sitt arbete. 
 En av de mest centrala frågorna för Utredningen är just att lyfta fram frågor om kön och genus i alla sammanhang. Men det finns även avigsidor av detta, såsom försök att strukturera könen som artskilda genom att till exempel underbygga traditionella föreställ- ningar om kvinnliga kvinnor och manliga män. 
 Vi har även försökt visa hur viktigt det är att välja en metod som kan ge svar på den fråga som ställs och att det ofta kan finnas an- ledning att använda flera metoder för att på så sätt ge en så nyanserad bild som möjligt. Det betyder bland annat att det är frågeställningen som ska styra valet av metod och inte tvärt om. 
 Av den kvalitativa studie över hur  
 företrädare för olika närings- verksamheter  
 ser på frågor om frivillig jämställdhetsmärkning blev det bland annat synligt att flera av dem såg det som problematiskt att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning endast skulle innebära att enskilda produkter och/eller tjänster skulle kunna bli föremål för jämställdhetsmärkning utan att det skulle tas någon hänsyn till hur verksamheten ser ut ur jämställdhetsorganisatorisk synvinkel. Av den kvantitativa studien om hur  
 konsumenter  
 ställer sig till att köpa eller ta del av varor, tjänster eller jämställda verksamheter blev det tydligt att det finns ett stort intresse för att göra just  
 jämställda konsumentval 
 . 
 En av de mest centrala frågorna för märknings- och certifierings- system är att de är trovärdiga. Det betyder bland annat att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste ställa krav på  
 såväl  
 verksamhetens organisation  
 som  
 de specifika produkterna och/eller tjänsterna,  
 krav på dubbla kriterier 
 . 
 272 
  
 13 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 Sammanfattning av kapitel 13 
 I det här kapitlet beskriver vi de frågor som är centrala (av struk- turell karaktär) då det gäller att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning, varvid vi bland annat beskriver systemets tänkta  
 mål, relevans, utvecklingsmöjligheter  
 samt  
 styrbarhet. 
  
 I Europeiska kommissionens senaste grönbok  
 Främjande av europeisk ram för företagens sociala ansvar  
 uppmuntras arbetet med att öka de anställdas insyn och inflytande i det interna företags- arbetet –  
 Corporate Social Responsibility.  
 I dag finns det emellertid inte några ramar för vad detta innefattar. 
 EU:s grönbok syftar emellertid till att få in förslag om hur före- tag och fackföreningar,  
 icke-statliga 
  organisationer, myndigheter och andra som påverkas av deras verksamhet ska kunna samarbete för att åstadkomma en gemensam europeisk ram för företagens sociala ansvar. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle här kunna tjäna som hjälpmedel för att uppmuntra till ett sådant samarbete. 
 Utredningen konstaterar att det bör övervägas att uppmuntra landets länsexperter att anordna utbildningar i och om jämställdhet för att på så sätt nå ut med den bas som systemet för frivillig jäm- ställdhetsmärkning vilar på –  
 att integrera jämställdhet i såväl närings- och föreningsverksamhet som offentlig förvaltning 
 . 
  
 13.1 
  
 Corporate Social Responsibility 
  
 Det finns i dag inte några etablerade system som förordar både miljö, etik, som jämställdhet. Däremot finns det inom den anglo- saxiska världen ett begrepp som tar utgångspunkten i ett socialt perspektiv, C 
 orporate Social Responsibility 
 .  
 Corporate social Respon- 
  
 273 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 sibility  
 innebär i princip att företag menar sig inte endast ha ett ansvar gentemot sina ägare, utan menar sig ha ett ansvar gentemot såväl människor som naturen både inom företaget (den interna företagskulturen) och utanför företaget (den externa företagskul- turen). Mot bakgrund av  
 Corporate Social Responsibility  
 åtar sig således företaget helt frivilligt att ta såväl sociala som sociala och miljömässiga hänsyn även utöver vad som krävs i lagar och förord- ningar. 
 I Europeiska kommissionens senaste grönbok  
 Främjande av europeisk ram för företagens sociala ansvar  
 uppmuntras detta arbete. 
 1 
  
 Företagens ansvar kan ta sig i olika uttryck och kan således inne- bära allt från att öka de anställdas insyn och inflytande i det interna företagsarbetet till att internutbilda personalen när det gäller den interna företagskulturen. Arbetet med den externa företagskultu- ren kan till exempel ta sin utgångspunkt i mänskliga rättigheter, genom att företaget ställer krav på sina underleverantörer att de till exempel inte använder sig av barnarbetare. 
 Men mot bakgrund av att dessa åtaganden är frivilliga och saknar ramar blir formen för och innehållet i  
 Corporate Social Responsibi- lity  
 högst skiftande och beroende av de olika företagens  
 privata  
 uppförandekoder. Det leder till en oklarhet om vad som egentligen avses med  
 corporate social responsibility. 
  
 EU:s grönbok syftar således till att få in förslag om hur företag och fackföreningar,  
 icke-statliga 
  organisationer, myndigheter och andra som påverkas av deras verksamhet kan samarbeta för att åstadkomma en gemensam europeisk  
 ram  
 för företagens sociala ansvar. Ett mål är att ILO:s kärnkonventioner om föreningsfrihet och förhandlingsrätt, avskaffande av tvångsarbete respektive barn- arbete samt avskaffande av diskriminering vid anställning och yrkesutövning ska tjäna som gemensam miniminorm för uppfö- randekoder och sociala märken. Ett annat mål är att ta fram prin- ciper för att redovisa verksamheters utfall i socialt och miljömässigt avseende. Om dessa rapporter ska uppfattas som något mer än PR- produkter behöver man också utarbeta pålitliga system för att granska huruvida redovisningen stämmer överens med verklig- heten. 
 2 
  
 1 
  
 KOM (2001), 366 slutlig av den 18 juni 2001. 
  
 2 
  
 Uppförandekoder och social märkning bör bli mer enhetliga, Mills,  
  
 EU  arbetsrätt 
 , Nr 3 2001. 
 274 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 I Sverige finns det exempel på såväl kvantifierbara som kvali- tativa system för att mäta jämställdhet. 
 3  
 I Europa och USA finns det ytterligare exempel på frivilliga system som tar sin utgångs- punkt i sociala hänsyn,  
 corporate social responsibility 
 . 
  
 13.2 
  
 Belgien – för främjande av socialt ansvarig produktion 
  
 Den 1 februari 2002 antog Representanthuset i Belgien  
 lagen för främjande av socialt ansvarig produktion 
 . 
 4 
  
 Det belgiska lagförslaget innebär att företag äger rätt att använda en etikett vid marknadsföringen av produkter under förutsätt- ning att företaget förbinder sig att följa följande standarder och förslag. Till dessa villkor hör åtminstone att vederbörande förbin- der sig att efterleva de i den internationella arbetstagarorganisa- tionens (ILO) grundläggande konventioner fastställda villkoren, i synnerhet: 
  
 - 
  
 Konventionerna om förbud mot tvångsarbete (konventionerna nr 29 och 105). 
  
 - 
  
 Konventionen om rätt till fackföreningsfrihet (konventionen nr 87). 
  
 - 
  
 Konventionen om rätt att organisera sig och förhandla kollektivt (konventionen nr 98). 
  
 - 
  
 Konventionerna om förbud mot alla former av arbets- och lönediskriminering (konventionerna nr 100 och 111). 
  
 - 
  
 Konventionen om lägsta tillåtna ålder för barnarbete (konvention nr 138). 
  
 Rätten till  
 etiketten  
 tilldelas eller förlängs för en period om högst tre år. I samband med att företaget erhåller rätten att använda  
 etiketten  
 åläggs det även att följa ett  
 kontrollprogram 
 . Programmet fastställs av den minister som handhar de ekonomiska angelägen- heterna efter förslag från utskottet. 
 Kontrollen av huruvida kriterierna är uppfyllda utförs av de orga- nisationer som är auktoriserade med stöd av en lag om auktorisa- tion av certifierings- och kontrollorgan och provningslaboratorier. Efter en överläggning i konselj fastställer den belgiske Konungen de kontrollföreskrifter som ska gälla för de företag som har ansökt 
  
 3 
  
 Även om det faller utanför Utredningens uppdrag att belysa problematiken på övriga områden vill vi ändå understryka möjligheten och även framhålla lämpligheten att länka samman fler sociala hänsyn till jämställdhetsmärkningen. 
  
 4 
  
 Belgiska parlamentets deputeradekammare av den 31 maj 2000. 
  
 275 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 om rätt eller förlängning av rätt att använda etiketten. Därvid ålägger Konungen det aktuella företaget att hålla ministern under- rättad om samtliga leverantörer och underentreprenörer som är direkt inblandade i framställningen av den produkt för vilken före- taget har ansökt om rätt att använda  
 etiketten 
 . 
 Det föreslås att det även ska inrättas en  
 reflexionsgrupp  
 för tilldel- ning av rätt att använda den Europeiska miljömärkningen i syfte att skapa en helhetssyn på den socialt och miljömässigt ansvariga pro- duktionen. 
 Den som har använt etiketten utan att uppfylla de föreskrivna villkoren kan få sitt tillstånd indraget. De produkter som har blivit oriktigt  
 etiketterade  
 ska även publiceras i den officiella belgiska annonstidningen  
 Belgisch Staatsblad/Le Moniteur Belge 
 . Den som erhåller avslag eller har fått sin  
 etiketteringsrätt  
 indragen ska ha möj- lighet att klaga vid en appellationsnämnd. 
 Den som har använt eller försökt använda  
 etiketten  
 under åsido- sättande av föreskrifterna i den nu aktuella lagen eller genom- förandebestämmelserna eller genom bedrägligt förfarande har givit intrycket att förfoga över  
 etiketteringsrätten  
 föreslås kunna dömas till fängelse i minst åtta dagar och högst fem år och ådömas böter om minst 500 franc och högst 500 000 franc. 
 Ministern förslås även kunna befullmäktiga  
 tjänstemän  
 att spåra och kartlägga överträdelser enligt den nu aktuella lagen. De proto- koll som dessa tjänstemän upprättar har beviskraft tills motsatsen bevisas (ett slags omvänd bevisbörda). 
  
 13.3 
  
 Behovet av ramar vid sociala märkningar 
  
 Både i Sverige och Europa finns det flera olika märken och mär- kesordningar som fungerar parallellt. På till exempel miljöområdet finns det även märken som, även om de alla ställer miljöhänsyn i fokus, konkurrerar med varandra. Ur konsumentsynpunkt kan mängden märken nästan bli förvirrande. Det är inte alltid lätt att veta vad märkningen står för och vilka kriterier som ligger till grund för bedömningen av den. Det har även förekommit kritik mot olika miljömärkningar när det gäller kontrollordningar som bedrivs inom monopolistiska system. Att det finns ett intresse för jämställdhetsmärkning från såväl näringslivet som från konsumenter råder det ingen tvekan om (se ovan kap. 8 och 9). Till skillnad från vad som gäller på miljöområdet finns det endast ett fåtal rättsliga regler på jämställdhetsområdet (drygt 300 på miljöområdet vilket 
 276 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 ska jämföras med drygt 10 på jämställdhetsområdet). Det är vidare så att det råder en stor osäkerhet inför innebörden av vad som avses med jämställdhet. Det betyder med andra ord att det finns ett behov av regler som både beskriver och ringar in området. Ur kon- sumentsynpunkt finns det också ett behov av att  
 bringa reda  
 (dvs. skapa en förståelse av innebörden) bland de olika märkningssyste- men som florerar i landet. 
 Vi menar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste ta sin utgångspunkt i den verklighet som finns i dag, då det ställs ökade krav på konsumenterna när det gäller att sätta sig in i vad de olika systemen innebär. Konsumenter förväntas även – åtminstone till en viss del – känna till vad som skiljer de olika märkena åt. Det betyder till exempel att om ramarna för jämställdhetsmärkningen fastställs i en lag så kommer jämställdhetsmärkningen både att erhålla etablerad ställning samtidigt som begreppen  
 jämställdhet  
 och  
 jämställdhetsmärkning  
 definieras, vilket i sin tur leder till att de vanföreställningar som finns om dem försvinner. Därutöver kom- mer en lag att kunna båta för att systemet blir stabilt, eftersom lagen kommer att markera de miniminivåer som ska gälla för märk- ningen. 
 Det är mot bakgrund av detta som vi föreslår att ramarna för ett frivilligt system för jämställdhetsmärkning bör vara reglerade genom en lag för frivillig jämställdhetsmärkning. För en närmare beskriv- ning av lagen se vidare kap 14. 
 Mot bakgrund av att frivilliga system just bygger på rätten att välja att vara med eller ställa sig utanför systemet är det viktigt att systemet görs attraktivt samtidigt som det är seriöst. Om systemet inte är seriöst och trovärdigt kommer det inte få några kunder, vilket i sin tur leder till att systemet i princip kommer att dö redan innan det har fått fäste. Det betyder till exempel att det måste ställas minst lika höga krav på ett system för frivillig jämställd- hetsmärkning som på övriga system för frivillig märkning. Det brukar framhållas att system ska ha ett  
 mål 
 , vara  
 relevant 
 , ha  
 utveck- lingsmöjligheter  
 och  
 styrbarhet  
 för att kunna få en etablerad ställning. 
  
 5  
 Även om det faller utanför Utredningens uppdrag att belysa problematiken på övriga områden vill vi ändå understryka möjligheten och även framhålla lämpligheten att länka samman fler sociala hänsyn till jämställdhetsmärkningen. 
 277 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 13.3.1 
  
 Mål för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 Alla system kräver mål för att kunna genomföras. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste således ha ett mål. Utred- ningen tillsattes delvis i syfte att råda bot på de ojämställda för- hållanden som råder i samhället. Systemet måste även ha en grund, en  
 etisk bas  
 att stå på för att få bärighet. För att systemet ska nå ut till allmänheten måste det göras attraktivt. Både kunder och kon- sumenter måste känna att de gör vinster när de använder sig av systemet. 
 I miljösammanhang talas det om att en  
 hållbar utveckling  
 kom- mer göra det möjligt för människor, djur och växter att överleva; att om vi inte börjar tänka på naturen kommer allt liv att dö ut. 
 Ur ett jämställdhetsperspektiv blir fokus i stället riktat mot kvinnors och mäns villkor: 
  
 - 
  
 att kvinnor och män har lika rättigheter och skyldigheter och möj- ligheter att: 
  
 - 
  
 ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende, 
  
 - 
  
 vårda hem och barn och 
  
 - 
  
 delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. 
  
 Jämställdhetsbegreppet rör således förhållandet mellan kvinnor och män i samhällslivets samtliga områden. Jämställdhet är med andra ord inte knutet till en viss del i samhället. För att systemet ska kunna tas på allvar får det inte innehålla andra begränsningar än vad som framgår av jämställdhetsbegreppet. Det betyder att både pri- vatliv och yrkesliv bör rymmas inom systemet liksom privat och offentlig sektor samt ideella organisationer. 
 Jämställdhet blir på så sätt ett mått på att kvinnor och män har möjlighet att leva och agera tillsammans eller var för sig på lika vill- kor. På så sätt blir det också möjligt att det skapas ett mer jämställt samhälle; ett samhälle som genomsyras av jämställda värderingar. Målet för systemet blir således att det skapas  
 ett mer jämställt sam- hälle 
 . 
 Uppmaningen att skapa ett mer jämställt samhälle vilar på en idé om ständig förbättring genom hänvisning till ett  
 mer  
 jämställt sam- hälle. Formuleringen uppmanar således till ett processuellt tänkan- de, där det centrala blir att  
 utveckla  
 samhället mot mer jämställda villkor för både kvinnor och män. 
 På så sätt finns det även flera länkar mellan ett system för fri- villig jämställdhetsmärkning och befintliga ledningssystem, som 
 278 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 alla tar sin utgångspunkt i möjligheten att  
 förändra 
 ,  
 påverka  
 och  
 utveckla verksamheter 
 . 
 Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning, som tar sin ut- gångspunkt i en modell där både verksamheten och det som framställs vid verksamheten är av betydelse, kommer emellertid inte endast ha de etablerade ledningssystemen som förebild. Syste- met kommer även att ha kopplingar till märkningar av varor och tjänster. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning ställer således krav på att såväl verksamheten som de produkter och tjänster som tas fram och levereras eller tillhandahålls vid verk- samheten syftar till  
 ett mer jämställt samhälle 
 . 
 Att mäta huruvida samhället har blivit mer jämställt än tidigare kan visserligen vara svårt, men inte ogörligt. Ett sätt att mäta frågor om jämställdhet är att ställa upp ett antal  
 undermål  
 till det över- ordnade primära målet med systemet,  
 att nå ett mer jämställt samhälle 
 . Delmålen skulle kunna vara att: 
  
 - 
  
 hela verksamhetens arbete genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv, 
  
 - 
  
 all intern kommunikation präglas av ett jämställdhetsperspektiv, 
  
 - 
  
 de produkter och tjänster som är föremål för jämställdhetsmärkning är belysta ur ett jämställdhetsperspektiv, 
  
 - 
  
 verksamheten verkar för att all extern kommunikation genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv, samt 
  
 - 
  
 verksamheten uppmuntrar kunder, leverantörer och övriga till att använda jämställda arbetsformer. 
  
 De nu uppräknade delmålen är inte uttömmande; de är snarare exemplifierande och kan ses som en inledning till ett jämställt arbetssätt. Den verksamhet som är föremål för jämställdhetsmärk- ning ska således ställa upp en målformulering som syftar till att  
 uppnå ett mer jämställt samhälle  
 för den egna verksamheten som är så konkret att den endast är tillämpbar på den egna verksamheten och följa de fem delmålen. 
  
 13.3.2 
  
 Hela verksamhetens arbete genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv 
  
 Att hela verksamhetens arbete genomsyras av ett jämställdhets- perspektiv ställer krav på att alla frågor belyses med hjälp av ett jämställdhetsperspektiv. Med jämställdhetsperspektiv avses här att alla frågor belyses mot bakgrund av kön och genus;  
 kön och genus är närvarande i det dagliga arbetet 
 . 
 279 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 Det betyder också att samtliga beslut som fattas vid verksam- heten är belysta ur ett jämställdhetsperspektiv. En fråga som visar sig ha negativa konsekvenser för något kön ska sålunda tas upp till ny behandling i syfte att försöka nå ett resultat som inte leder till negativa konsekvenser för något kön. 
 Det räcker emellertid inte med att endast ställa upp mål om att det ska användas mer jämställda arbetsformer/sätt. Det är också viktigt att det faktiskt är fråga om mer jämställda arbetsformer/ sätt. Här kan det till exempel bli fråga om att utbilda personalen i jämställdhet. Men det är inte heller tillräckligt att utbilda persona- len, även styrelser och ledningsgrupper ska genomgå utbildningar i jämställdhet, om det ska vara möjligt att tala om att hela verksam- hetens arbete genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. 
  
 13.3.3 
  
 All intern kommunikation präglas av ett jämställdhetsperspektiv 
  
 Att all intern kommunikation präglas av ett jämställdhetsperspektiv innebär att frågor om jämställdhet är integrerade i det löpande dag- liga arbetet vid verksamheten. Ett integrerat jämställdhetsper- spektiv ställer sålunda krav på att ledningen och personalen har kunskaper om innebörden av jämställdhet. Det finns emellertid anledning att understryka att ett integrerat jämställdhetsarbete i verksamheters dagliga arbete  
 inte  
 är det samma som att jämställd- hetsarbetet har dolts bakom diffusa mål och vaga formuleringar om att verksamhetens arbete är genomsyrat av ett jämställdhetsper- spektiv. 
 Att jämställdhet är integrerad i verksamhetens arbete innebär i stället att det dagligen ställs frågor om vilken betydelse ett visst handlande har ur ett jämställdhetsperspektiv. Det betyder att ett integrerat jämställdhetsarbete ställer krav på reflexion och åter- kopplingar av allt som sker och sägs inom verksamhetens ramar såväl mellan anställda som mellan arbetsledare och anställda. 
 För att få ett mått på huruvida all kommunikation vid verksam- heten genomsyras av jämställdhet är det lämpligt att det sker löpande utvärderingar av hur detta arbete förflyter. Utvärderingar- na bör ske både löpande – någon gång per månad – och årsvis. Genom att föra in ett jämställdhetsperspektiv i verksamhetens löpande arbete kommer det också att bli möjligt att skapa rutiner som är specifikt anpassade till den egna verksamheten. 
 280 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 13.3.4 
  
 De produkter och tjänster som är föremål för jämställdhetsmärkning är belysta ur ett jämställdhetsperspektiv 
  
 Att de produkter och tjänster som är föremål för jämställdhets- märkning också är belysta ur ett jämställdhetsperspektiv innebär att den aktuella varans respektive tjänstens  
 egenskaper  
 och  
 effekter  
 finns dokumenterade vid verksamheten. Att det finns en dokumentation innebär ett säkerställande av att det genomförs kontroller av varors och tjänsters egenskaper och verkningar. 
 Det är emellertid viktigt att inte blanda samman målen för ett system för frivillig jämställdhetsmärkning med de kriterier som ställs upp för varor och tjänster. 
 6  
 Det betyder att dokumentationen visserligen båtar för att frågor om vilka effekter en vara kan ha för olika kön, men detta är inte detsamma som att tillverkaren äger rätt att bli certifierad i jämställdhetshänseende endast på grund av detta. 
 Ingenting hindrar att produkter och tjänster som är könsspe- cifikt utformade blir föremål för jämställdhetsmärkning. Men för att sådana produkter och tjänster ska kunna bli föremål för jäm- ställdhetsmärkning måste det kunna visas att de är framtagna vid processer där det kön som är avsett att ta del av de aktuella varorna eller tjänsterna också har varit representerat med minst 50 procent i de  
 testgrupper  
 som är tänkta att representera brukarna av varorna och tjänsterna. 
  
 13.3.5 
  
 Verksamheten verkar för att all extern kommunikation genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv 
  
 Att verksamheten verkar för att all extern kommunikation genom- syras av ett jämställdhetsperspektiv innebär att verksamhetens led- ning underlättar och också verkar för att kommunikationen med dem som befinner sig utanför verksamheten genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Det finns än en gång anledning att under- stryka att ett integrerat externt jämställdhetsarbete inte är det samma som att slentrianmässigt påpeka att jämställdhet ska genom- syra det externa verksamhetsarbetet. 
 Här kan det till exempel vara fråga om att upprätta checklistor och genomföra löpande konstroller av hur det externa arbetet genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Det bör dock påpekas att 
  
 6  
 Utformningen och utarbetandet av kriterierna för produkter och tjänster behandlas vidare under i kapitel 15 och 16. 
 281 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 det inte räcker med att endast bocka av en punkt i en checklista för att bli certifierad i jämställdhetshänseende, utan det krävs att de specifika krav som är uppställda för de olika varorna respektive tjänsterna också är uppfyllda. 
 Att följa en checklista kan emellertid vara ett steg på väg mot att jämställdhetsmärkas. Checklistorna bör också göras tillgängliga via förslagsvis Internet. På så sätt blir det möjligt för såväl kunder som konsumenter att få en inblick i systemet och de kriterier som ligger till grund för jämställdhetsmärkning och/eller certifiering i jäm- ställdhänseende. 
  
 13.3.6 
  
 Verksamheten uppmuntrar kunder, leverantörer och övriga till att använda jämställda arbetsformer 
  
 Att verksamheten uppmuntrar kunder, leverantörer och övriga att använda jämställda arbetsformer innebär att verksamheten försöker förmå även dem som befinner sig utanför verksamheten, men ändå i verksamhetens närhet, att arbeta med frågor om jämställdhet. Tanken är sålunda att verksamheternas arbete med jämställdhet ska vara som en ledstjärna i det externa arbetet och att jämställdhets- arbetet blir som ringar på vattnet, som når ut långt utanför och utöver den egna verksamhetens arbete. På så sätt tror vi att det också kommer att bli möjligt att nå det primära målet med syste- met nämligen  
 ett mer jämställt samhälle. 
  
 13.3.7 
  
 Medel för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 Målet med systemet är att nå  
 ett mer jämställt samhälle 
 . Att nå ett mer jämställt samhället ställer, som vi har sett i det tidigare, krav på att arbeta aktivt med jämställdhet. Jämställdhetsarbetet ska bedri- vas genom att integrera jämställdhet  
 både  
 i verksamhetens dagliga arbete (ledningssystem)  
 och  
 i det externa arbetet (arbetet utanför den egna verksamheten). Därutöver ställs det krav på att den vara eller tjänst som är föremål för jämställdhetsmärkningen även upp- fyller de krav som är uppställa i det avseendet:  
 jämställda produkter och tjänster 
 . 
 282 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 13.4 
  
 Jämställda verksamheter – certifiering i jämställdhetshänseende 
  
 Vi har i det tidigare sett att både företrädare för näringsverksam- heter och konsumenter menar att det även borde vara möjligt att bli  
 certifierad i jämställdhetshänseende  
 för verksamhetens eget inter- na arbete; att verksamheten når upp till vissa på förhand uppställda kriterier för  
 jämställda verksamheter 
 . 
 Vi menar därför att det finns anledning att ta fasta på det enga- gerade intresse och de önskemål som finns när det gäller möjlighe- ten att bli certifierad i jämställdhetshänseende för verksamhetens jämställdhetsarbete. 
 Vi föreslår således att det införs ett system för frivillig jämställd- hetsmärkning som innebär att det dels ska vara möjligt att märka produkter och tjänster och dels certifiera verksamheter för deras jämställdhetsarbete. 
 För att systemet inte bara ska vara överskådligt är det också lämpligt att systemets grundstruktur utformas genom en  
 lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
 . På miljöområdet finns redan i dag ett flertal regleringar, vilka i stor utsträckning har bidragit till att miljöfrågorna har kommit att få en framträdande ställning. 
 7 
  
 Genom Amsterdamfördraget lyftes frågor om miljö och jäm- ställdhet till att bli jämbördiga med frågor om ekonomi. Det har nu varit möjligt att miljömärka varor och att bli certifierad mot bak- grund av olika miljöhänseenden under omkring en tioårsperiod. Vi menar att det är dags att märknings- och certifieringsområdena ut- vecklas till att även inkludera frågor om jämställdhet. 
 Även om jämställdhetsfrågorna ska ha en framträdande roll hän- der det ofta att de kommer i skymundan till förmån för andra frågor. Vi menar inte att det ska bortses från de ekonomiska aspek- terna. Det finns även studier som visar att det lönar sig att arbeta med jämställdhet. 
 8 
  
 7 
  
 För närvarande finns tre lagar om miljömärkning i Sverige: Lag (1994:1772) om tillämp- ningen av det europeiska miljömärkningssystemet, förordning (1994:1169) om europeisk miljömärkning, förordning (1994:1114) om ikraftträdande av vissa lagar och förord- ningar med anledning av ändringar i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbets- området  
  
 (EES-avtalet) 
  m.m. Det finns omkring 200  
 EG-direktiv 
  om miljömärkning. 
  
 8 
  
 Jämställdhet och lönsamhet,  
  
 Roach 1999:19 
 . 
 283 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 13.4.1 
  
 Relevans, möjligheter och styrbarhet för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 För att miljömärkningen ska vara bärande brukar det hävdas att det finns RPS,  
 relevans, potential  
 och  
 styrbarhet 
 . Vi ansluter oss helt till de principiella tankegångarna i det här avseendet. Men vi föreslår att begreppet  
 möjligheter  
 används  
 i stället för potential 
 . Orsaken till detta är att begreppet potential har kritiserats kraftigt från femi- nistiskt håll, eftersom det antyder att kraft och handling är så kalla- de manliga egenskaper. Potens härrör nämligen från ordet  
 potent 
 : en man som har full sexuell förmåga, som kan genomföra samlag. 
 9 
  
 Vi menar således att jämställdhetsmärkningen bör ställas i rela- tion till RMS,  
 relevans, möjligheter  
 och  
 styrbarhet 
 . RMS bör i första hand användas för att systematisera frågor om vad som är att hän- föra till jämställdhetsområdet. Här kan det återigen finnas anled- ning att erinra sig innebörden av  
 jämställdhetsbegreppet  
 och att det är viktigt att inte ta sin utgångspunkt i schabloniserade bilder av män och kvinnor varken vid val av produkter och tjänster eller utformningen av kriterier. 
 10 
  
 13.4.2 
  
 Relevans 
  
 För att bedöma relevansen av vilka produkter och tjänster som kan bli aktuella för jämställdhetsmärkning är det således viktigt att alltid relatera till jämställdhetsbegreppet och ställa frågan om den aktuella varan eller tjänsten kan komma att bli föremål för jäm- ställdhetsmärkning. Vi har i det tidigare diskuterat möjligheten att jämställdhetsmärka följande produkter: läkemedel, functional food, bilstolar, säkerhetsbälten och krockkuddar. 
 Frågan huruvida en vara är relevant för jämställdhetsmärkningen kan illustreras mot bakgrund av att kvinnors och mäns kroppar emellanåt kan reagera olika på läkemedel. I dag är det endast ett fåtal läkemedel som är testade på kvinnor innan de blir godkända för att tas i bruk på marknaden. På så sätt kan man säga att jäm- ställdhetsmärkta läkemedel skulle kunna innebära en ökad säkerhet för kvinnor. Detta betyder att det finns hög relevans för att jämställdhetsmärka just läkemedel. 
  
 9 
  
 Svenska akademins ordlista, etymologisk sökning, http://g3.spraakdata.gu.se/saob/ 
  
 10 
  
 I kapitel 3  
  
 Centrala begrepp  
 utvecklar vi innebörden av schabloniserade bilder av kvinnor och män. 
 284 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 Jämställdhetsmärkningen blir på så sätt en garanti för att såväl män som kvinnor kan bli hjälpta av de märkta läkemedlen. 
  
 13.4.3 
  
 Möjligheter 
  
 Under rubriken  
 möjligheter  
 ställs frågan om det är troligt att jämställdhetsmärkningen kan komma att nå framgång. Frågan om huruvida jämställdhetsmärkningen innehåller utvecklingsmöjlighe- ter på jämställdhetsområdet är också nära förknippad med frågan om relevans. Om det är troligt att jämställdhetsmärkningen kan komma att förändra och påverka samhällets utveckling av jäm- ställdhet på en samhällelig nivå finns det goda chanser att systemet har sådana utvecklingsmöjligheter och att det blir meningsfullt. 
 Ett sätt att belysa systemets  
 möjligheter  
 är att ställa frågan på vilket sätt systemet kan tänkas påverka jämställdheten inom olika verksamheter. Vi har i det tidigare sett att företrädare för olika näringsverksamheter menar att det måste finnas någon koppling mellan hur verksamhetens jämställdhetsarbete fungerar och det som produceras: att det som påstås vara målet för det interna jäm- ställdhetsarbetet också har effekt på det externa jämställdhetsarbe- tet. De menar således att det inte räcker med att arbeta för jäm- ställdhet, utan att det även borde krävas att det till exempel råder jämn könsfördelning på samtliga nivåer inom en organisation för att det ska vara fråga om en jämställd verksamhet. 
 Detta kan leda till att jämställdhetsarbetet börjar sprida sig som ringar på vattnet. Om det visar sig att det är lönsamt för en verk- samhet att arbeta med jämställdhetsfrågor inom ett område är det ju troligt att det även kan vara lönsamt att arbeta med jämställdhet inom ett annat område. Detta kan leda till att fler ställer krav på jämställdhet i flera olika sammanhang, vilket innebär att det är troligt att samhället också blir mer jämställt – även utanför arbets- livet. 
  
 13.4.4 
  
 Styrbarhet 
  
 När det gäller frågan om jämställdhetsmärkningen är styrbar blir frågor om hur marknaden och konsumenterna tar emot systemet centrala. Systemets styrbarhet ligger på olika nivåer. En nivå rör möjligheten att uppnå mer jämställda verksamheter genom att ställa krav på verksamheters arbete med just jämställdhet. En annan nivå 
 285 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 rör möjligheten för konsumenter att ta del av mer jämställda varor och tjänster. Ytterligare en nivå rör möjligheten att uppnå ett  
 mer jämställt samhälle  
 genom att övriga nivåer kommer att färga av sig på samhället i stort. 
 Här blir åter frågan vad och hur det som är tänkt att uppnås med systemet ska kunna nås; att systemet verkligen håller vad det lovar. Det är mot bakgrund av det som vi menar att en lag – ramlag – är att föredra; systemet berättigar envar som uppfyller de uppställda kriterierna (mot erläggande av en fastställd avgift) att antingen bli certifierad i jämställdhetshänseende eller få den aktuella produkten eller tjänsten jämställdhetsmärkt. 
 Det är med andra ord fråga om föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskil- da (8 kapitlet 3 § regeringsformen). Rätten att bli jämställdhets- märkt är sålunda tänkt att bli en obligatorisk rättighet. På så vis är det också möjligt att jämställdhetsmärkningen kan komma att just styra samhällsutvecklingen så att  
 samhället blir mer jämställt. 
  
 13.4.5 
  
 Jämställdhetsmärkning som konkurrensmedel 
  
 Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning kan komma att bidra till och skynda på utvecklingen på jämställdhetsområdet. Ur ett marknadsekonomiskt perspektiv är det även så att konkurrensen inte endast anses stärka möjligheterna till effektivitet och lönsam- het, konkurrensen anses även möjliggöra att innehållet (vilket kan vara en vara, tjänst eller till och med en verksamhet) blir bättre, eftersom syftet just är att  
 ta fram det bästa för att på så sätt kunna konkurrera om kunderna 
 . 
 Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning innebär ju även att de konsumenter som vill kan välja jämställda produkter och tjänster eller kanske endast vända sig till en verksamhet som uppfyller kra- ven för jämställda verksamheter. I dag finns ju inte den valfriheten på marknaden, vilket inte är tillfredsställande.  
 Frihet att välja måste även innebära frihet att välja jämställt.  
 De som önskar stå utanför systemet har också en frihet att välja bort det. 
 Ur konkurrenssynpunkt är det emellertid viktigt att kunna välja att ansluta sig till ett system och kanske kunna dra fördelar (få fler kunder och konsumenter) av detta, eller att stå utanför. Valfriheten ställer också krav på att det finns möjligheter att göra val. I dag finns det som sagt inga sådana möjligheter. 
 286 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 13.5 
  
 Integrering av jämställdhet i samhällslivets samtliga områden 
  
 Under 1994 och 1995 inrättades s.k. experttjänster i jämställd- hetsfrågor vid landets länsstyrelser (i det följande kallade jämställd- hetsexperter). I regleringsbrevet för budgetåret 2001 anges att länsstyrelsen ska prioritera utvecklingen av arbetssätt som leder till att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i det löpande arbetet inom övriga verksamhetsgrenar –  
 integrering av jämställdhet i samhälls- livets samtliga områden 
 . 
  
 13.5.1 
  
 Jämställdhetsexperternas organisation 
  
 Conley, rättssakkunnig vid Näringsdepartementet, pre- senterade en rapport om översyn av länsexperternas arbete och ansvarsområden under våren 2001. 
 11  
 När länsstyrelserna inrättade sina tjänster för länsexperter i jämställdhetsfrågor varierade krav- profilerna liksom inplaceringen i de befintliga organisationerna. De personer som förordnades hade olika typer av kompetens. Flertalet hade dock bred erfarenhet av att arbeta med jämställdhetsfrågor. 
 Enligt förarbetena till länsexpertreformen ska länsexperten ha ett direkt ansvar under länsstyrelsens ledning. 
 12  
 Conley fram- håller att det är tveksamt om dessa mål har uppnåtts. 
 I Västernorrlands län ingår till exempel jämställdhetsfrågorna med sociala frågor och integrationsfrågor i en ny s.k. välfärds- avdelning. På Gotland, som är ett s.k. försökslän 
 13  
 för ändrad regio- nal ansvarsfördelning, är länsexperten inplacerad vid en ny enhet för arbetsmarknad och näringsliv. I Norrbottens län har länsstyrel- sen tre sektorer. Wells är placerad under chefen vid sektorn  
 Näringsliv 
 . Sektorchefen tillhör länsstyrelsens ledning. I Västra Götalands län finns det två länsexperter på enheten för integration och jämställdhet, som är en av länsstyrelsens 11 sakenheter. En av länsexperterna är även chef för enheten. I sex län är länsexperten direkt knuten till länsledningen antingen genom att vara placerad i 
  
 11 
  
 Avsnitten om länsexperterna är hämtat ur Tillsynsansvar över jämställdhetslagen – en uppgift för länsstyrelserna? Conley; promemorian är upprättad vid Närings- departementet (2001). 
  
 12 
  
 Prop. 1993/94:147 sid. 82. 
  
 13 
  
 I försökslänen har självstyrelseorganen samordningsansvar för arbetet med de regiona- la tillväxtavtalen. Eftersom regeringen understrukit vikten av att jämställdhetsfrågorna integreras i detta arbete talar mycket för att jämställdhetsinsatser av detta slag, med stark anknytning till den regionala utvecklingen, flyttas till de lokala och regionala organen. Härigenom renodlas länsstyrelsens uppgift till att i första hand avse uppföljning av de nationella målen för jämställdheten i länet. 
  
 287 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 staben eller genom att utgöra en egen enhet direkt under länsled- ningen. 
 Placeringen i organisationen är av stor betydelse. Att arbeta nära länsledningen är troligen en fördel ur inflytandesynpunkt. Det är dock långtifrån säkert att det finns ett sådant samband. Att arbeta i nära kontakt med ett eller flera andra sakområden kan ge möjlig- heter till större påverkan än annars. Exempelvis menar länsexperten i Värmlands län att hennes placering på avdelningen för regional utveckling, där jämställdhet är ett av tre expertområden, är en utmärkt plattform för jämställdhetsarbetet. Placeringen har i hög grad bidragit till att jämställdhetsaspekten finns med i det regionala arbetet. 
 Vissa länsstyrelser har tillskjutit extra resurser för jämställd- hetsarbetet medan andra har lagt ytterligare arbetsuppgifter på länsexperterna. I tre län, Stockholms, Västra Götalands och Skåne, fanns vid årsskiftet 2000/2001 två fasta årsarbetskrafter. I fem län omfattade den fasta resursen för jämställdhet mindre än en heltid. En av länsexperterna är också informationschef och delar med andra ord sin tid mellan den funktionen och arbetet som jämställd- hetsexpert. Expensanslagen är genomgående små och länsexperter- na är i stor utsträckning hänvisade att söka projektmedel från olika finansiärer för att bedriva extern verksamhet. I flertalet län är det vanligt med tillfälligt anställda som bedriver eller hjälper till med projekt på jämställdhetsområdet. 
 När tjänsterna inrättades var tanken att denna extra resurs skulle användas för jämställdhet och ingenting annat. Svenaeus understry- ker att om jämställdhetsarbetet slås samman med andra arbetsupp- gifter finns det en klar risk för att jämställdhetsfrågorna kommer i skymundan. Det motsägs inte av det faktum att det kan finnas effektivitetsvinster att göra genom att samordna arbetsuppgifter inom näraliggande sakområden. 
  
 13.5.2 
  
 Länsstyrelsernas arbete med integration av jämställdhet 
  
 Länsstyrelsernas verksamhet är uppdelad på flera olika sakområden. Jämställdhet är enligt regleringsbreven en egen verksamhetsgren. I regleringsbrevet för budgetåret 2001 anges som mål för detta om- råde, att länsstyrelsen skall prioritera utvecklingen av arbetssätt som leder till att ett jämställdhetsperspektiv införlivas i det löpande arbetet inom övriga verksamhetsgrenar. Kravet på återrapportering 
 288 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 innebär att samla in och redovisa de initiativ som tagits för att införliva ett jämställdhetsperspektiv i det löpande planerings- och utvecklingsarbetet. Vid redovisningen ska det även ske en bedöm- ning av arbetet med jämställdhetsstrategierna. 
  
 13.5.3 
  
 Inriktningen på länsexperternas arbete 
  
 Det finns än så länge varken någon heltäckande kartläggning eller utvärdering över vad länsexperterna har genomfört i jämställdhets- hänseende. Det är emellertid möjligt att få en uppfattning om läns- styrelsernas arbete mot bakgrund av deras årsredovisningar. 
 I årsredovisningarna för 1999 behandlas frågor om jämställdhet vanligtvis under  
 landshövdingens kommentar  
 och  
 gemensamt för länsstyrelsen 
 . 
 Emellertid är det så att jämställdhetsarbetet bedrivs på ett mycket skiftande vis. Vid vissa länsstyrelser har jämställdhetsarbetet kom- mit att bli väl etablerat, medan det vid andra länsstyrelser mer verkar ha formen att vara ett projekt bland flera andra. 
 Många länsexperter framhåller att de arbetar med att utarbeta metoder för att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom alla verksamhetsområden. Några anser att det finns sakområden där det inte går att lägga något jämställdhetsperspektiv. Arbetet med till- växtavtalen har kommit att ta mycket tid i anspråk. Men det har ändå initierats ett flertal projekt inom jämställdhetsområdet. Här finns det anledning att nämna att man vid ett par länsstyrelser har vidtagit åtgärder för att öka och stödja ett kvinnligt företagande. 
 Ett annat exempel på hur länsstyrelserna har valt att arbeta med jämställdhetsfrågor i länet är att det har inrättats mansjourer. Ytter- ligare ett exempel utgör länsstyrelsernas arbete med att förhindra att kvinnor utsätts för våld. Flera länsstyrelser bedriver även ett aktivt samarbete med landets universitet och högskolor. 
  
 13.5.4 
  
 Länsexperternas interna och externa jämställdhetsarbete 
  
 Dillon menar att hon har fått en bild av att länsexperternas insat- ser huvudsakligen bedrivs  
 utanför  
 den egna verksamheten och att det även verkar som om länsstyrelserna har svårigheter att åstad- komma förändringar  
 inom  
 den egna verksamheten. Ett problem som inte är obetydligt, eftersom det ingår i länsstyrelsernas upp- 
 289 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 gifter att arbeta för att låta ett jämställdhetsperspektiv genomsyra övriga verksamhetsområden. 
 Vid inrättandet av tjänsterna som länsexperter framhölls det att länsexperten skulle vara ett stöd för regionens företag i deras jäm- ställdhetsarbete och därvid även samverka med JämO i frågor som rörde jämställdhet i arbetslivet. 
 Länsstyrelserna har genom sin skiftande verksamhet breda kon- taktytor med företag och arbetsplatser i länen. I den mån jäm- ställdhetsexperten har givits tillfälle att delta vid inspektioner och besök på olika typer av arbetsplatser har detta bland annat inne- burit stora möjligheter att informera om jämställdhetslagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete. 
 Länsexperterna har emellertid, oavsett om de haft ett sådant stöd från andra enheter på länsstyrelsen, genom eget utåtriktat arbete skaffat sig ett brett kontaktnät som även innesluter arbetslivets aktörer. Ett exempel är mentorskapsprogram som länsexperterna har varit initiativtagare till. Det har även anordnats seminarier och konferenser vid vilka frågor om jämställdhet har kommit att lyftas fram. Vid dessa har det också givits stora möjligheter att knyta kontakter och utveckla samarbeten med andra företagare. Mot bakgrund av att dessa sammankomster både har engagerat statliga, kommunala och privata arbetsgivare ökar också möjligheten att sprida information om den egna verksamheten. Utredningen menar att det borde vara möjligt att informera om till exempel möjlig- heten till jämställdhetsmärkning vid sådana sammankomster. 
 JämO har i samarbete med några av länsexperterna genomfört större granskningar av jämställdhetsplaner. Västerbotten, Dalarna, Jämtland, Örebro och Skåne är exempel på länsstyrelser som delta- git i sådan samverkan. Wells har tillsammans med JämO även genomfört utbildningar om hur JämO menar att det plan- mässiga arbetet ska bedrivas. 
  
 13.5.5 
  
 Utbildning i jämställdhet – ett lyckat projekt 
  
 I Västra Götalands län arbetar två länsexperter för jämställdhet. De har på eget initiativ arbetat systematiskt med att sprida kunskap till länets privata företag om jämställdhetslagen och försöka få dem att upprätta bra jämställdhetsplaner. År 1998 gjordes en arbetsplan för att utveckla de privata företagens jämställdhetsarbete över hela länet, som efter sammanslagningen består av tre län och 49 kom- muner. Man valde att begränsa sina insatser till företag med minst 
 290 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 20 anställda för att undvika problem med att bedöma huruvida ett företag med en personalstyrka som varierar runt tio anställda om- fattas av plankravet eller inte. 
 Länsstyrelsen gick inledningsvis ut med en brevledes ställd för- frågan till arbetsgivare om de var intresserade av att översända sin jämställdhetsplan för att få synpunkter på densamma. Det ströks under att det endast var fråga om ett erbjudande och inte  
 någon for- mell kontroll av företagets efterlevnad av jämställdhetslagen 
 . I brevet, som var ställt till företagets verkställande direktör, erbjöds före- taget även att delta i en utbildning om jämställdhetslagen. 
 Vid utbildningen låg tyngdpunkten på ett grupparbete där del- tagarna  
 (25–30 
  personer) arbetade med frågor som var nära sam- manhängande med att upprätta en jämställdhetsplan. Deltagarnas utbyte av erfarenheter och illustrationer av goda jämställdhets- exempel blev här viktiga ingredienser. 
 Vid arbetet med jämställdhetsplanerna använde länsstyrelsen material från JämO. De uppgifter som behandlades i deltagarnas jämställdhetsplaner i minst utsträckning rörde handlingsplaner mot sexuella trakasserier och kartläggningar av arbetstagarnas löner. Flertalet av dem som gick igenom länsstyrelsens utbildning var nöjda. Det är också många kursdeltagare som har tagit kontakt med länsstyrelsen efter kursen för att få fortsatt hjälp med sitt jäm- ställdhetsarbete. 
 Mot bakgrund av att länsstyrelserna är tänkta att vara rege- ringens och riksdagens filialkontor i länen och att länsstyrelserna har i uppdra att se till att regeringens och riksdagens beslut får önskade effekter menar vi att det borde vara möjligt för länssty- relserna att arbeta med fokus på just jämställdhet vid till exempel  
 utbildningsdagar 
 . Vid dessa utbildningsdagar borde det även vara möjligt att verka för ökad jämställdhet genom att uppmuntra delta- garna att verkar för att bli certifierade i jämställdhetshänseende. 
  
 13.6 
  
 Sammanfattning av förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 FRIJA har bland annat haft i uppdrag att se över möjligheten att införa ett frivilligt system för jämställdhetsmärkning. Vi har upp- fattat detta såsom att det är tänkt att vi ska föreslå hur ramarna för ett sådant system skulle kunna se ut. Det betyder till exempel att det inte får råda någon tvekan om vad systemet syftar till. 
 291 
  
 Förslag till system för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 Mot bakgrund av att det i dag ställs stora krav på konsumenterna i samhället, genom att de förväntas känna till vad som skiljer de olika märkena åt menar vi att de generella utgångspunkterna för jämställdhetsmärkningen måste regleras i en lag om frivillig jäm- ställdhetsmärkning. På så sätt kan jämställdhetsområdet och med det även  
 jämställdhetsmärkningen  
 komma att lyftas fram och få en i förhållande till i dag mer etablerad ställning på marknaden samti- digt som begreppen  
 jämställdhet  
 och  
 jämställdhetsmärkning  
 kommer att definieras. Detta kan i sin tur leda till att de vanföreställningar som finns om jämställdhet äntligen kommer att försvinna. Till detta kommer att en lag kan komma att båta för att systemet blir stabilt – lagen markerar miniminivån för märkningen. 
 I dag saknas det möjligheter att göra jämställda val. På en fri marknad måste det vara möjligt att göra väl genomtänkta val. Att systemet är frivilligt innebär vidare att den som önskar stå utanför systemet också har möjlighet att just välja bort systemet. 
 Utredningen har även haft i uppgift att se över de olika märken som finns på marknaden och även komma med förslag på hur befintliga system och märkningsordningar eventuellt skulle kunna användas vid ett frivilligt system för jämställdhetsmärkning av pro- dukter och tjänster. 
 Miljöområdet är i dag ett väl reglerat och etablerat område. Den 1 januari 1999 trädde miljöbalken ikraft. Därutöver finns det drygt 300 speciallagar (och förordningar) som gäller på miljöområdet, vilket ska jämföras med drygt tio lagar och förordningar på jäm- ställdhetsområdet. 
 Även om det är så att områdena skiljer sig från varandra i flera avseenden är det ändå så att frågor om certifiering och märkning liknar varandra i stor utsträckning. De principiella frågorna är i huvudsak desamma. Om det är tänkt att jämställdhetsmärkningen verkligen ska få samma ställning som miljömärkningen måste jäm- ställdhetsmärkningen  
 grundregleras  
 genom en lag. 
 14 
  
 14  
 Angående innebörden av grundreglering se vidare kapitel 14. 
 292 
  
 14 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 FRIJAS:s förslag 
 FRIJA föreslår att det införs ett system för frivillig jämställdhets- märkning. Rätten att jämställdhetsmärka en produkt/tjänst eller bli certifierad i jämställdhetshänseende bör få konstruktionen av en rättighet som är absolut. Mot bakgrund av att regleringen inte bör göras mer ingripande än nödvändigt menar vi att en ramlag kan ge det skydd som behövs för att ge jämställdhetsmärkningen en mer etablerad ställning. De preciserade kriterierna bör i stället utformas av en nämnd som liknar nämnden för miljömärkning. Systemet föreslås träda i kraft den 1 juli 2003. 
 Sammanfattning av kapitel 14 
 I det här kapitlet belyser vi frågan om frivillig jämställdhetsmärk- ning mot bakgrund av olika system för märkning och certifiering (såsom statiska och dynamiska). Vi föreslår att ett system för fri- villig jämställdhetsmärkning ska grundregleras genom en ramlag. Lagens ramar ska bestå av  
 syftet med lagen, villkoren för jämställd- hetsmärkningen  
 och  
 utpekande av den ackrediterande myndigheten. 
  
 En lag för frivillig jämställdhetsmärkning skulle kunna tjäna som hjälpmedel för att lyfta frågor om jämställdhet till en nivå som är likvärdig miljöfrågorna. 
  
 14.1 
  
 Bakgrunden till förslag om en lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 I direktiven till utredningen anförs det bland annat att jämställdhet mellan kvinnor och män berör alla delar av samhället och att vi i Sverige har kommit långt när det gäller att skapa lika villkor och 
 293 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 förutsättningar för kvinnor och män. Detta gäller inte minst på det formella planet. I den svenska grundlagen stadgas det bland annat att lag eller annan skrift ej får innebära att någon missgynnas på grund av kön om det inte är fråga om ett led i strävanden att åstad- komma jämställdhet mellan män och kvinnor eller avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. 
  
 EG-rätten 
  ställer ett liknande krav genom likabehandlingsprin- cipen. Vi har i det tidigare beskrivit hur vi ser på förhållandet mellan möjligheten att använda sig av frivilliga system för att åstadkomma förändringar för att det i all verksamhet inom gemen- skapen ska syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. 
 I Sverige regleras frågor om jämställdhet i jämställdhetslagen (1991:443) som både innehåller regler om förbud mot könsdiskri- minering och regler om arbetsgivares skyldigheter att bedriva ett aktivt jämställdhetsarbete. Alla arbetsgivare som har minst tio an- ställda är skyldiga att upprätta en årlig plan för sitt jämställdhets- arbete. 
 Jämställdhetsombudsmannen utövar tillsyn över lagens efterlev- nad och kan därvid bland annat vända sig till Jämställdhetsnämnden och begära att nämnden ska förelägga arbetsgivare att vid vite följa lagens regler om aktiva jämställdhetsåtgärder. 
 Frågor om jämställdhet finns emellertid inte endast på arbetslivs- området; de återfinns även inom ramen för gällande lagstiftning på flera andra samhällsområden. Det är möjligt att anlägga ett  
 jäm- ställdhetsperspektiv  
 på samtliga frågor – samtliga statliga utredningar ska till exempel alltid redovisa effekterna av förslagen ur ett jäm- ställdhetsperspektiv. Det är emellertid inte ovanligt att frågor om jämställdhet behandlas som en separat och från övriga ämnesområ- den helt skild fråga, i stället för integrerad med övriga frågor och ämnesområden. En förklaring kan vara att det är svårt att finna metoder och tillvägagångssätt att arbeta integrerat med jämställd- het. 
 1  
 En annan förklaring kan vara att det finns ett strukturellt motstånd mot jämställdhet och kanske också en rädsla för vad ordet egentligen betyder. Ytterligare en anledning till att jämställd- hetsarbetet inte har kommit att integreras i större utsträckning än vad som har skett är föreställningar om att det inte är lönsamt att arbeta med jämställdhet; att det kostar mer än det smakar. 
  
 1  
  
 Hösten 2001 utkom emellertid metodboken  
 Gör det jämt. Att integrera jämställdhet i verksamheten 
 , Näringsdepartementet (2001), som belyser ett flertal sätt att just integrera jämställdhet i verksamheter. 
  
 294 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 Det förekommer även åsikter om att jämställdhet är  
 så politiskt  
 och därmed besvärligt att hantera i den dagliga verksamheten. Det är emellertid inte alltid nödvändigt om ens möjligt att finna en enskild förklaring till samhälleliga frågor/problemområden. Där- emot är det centralt att finna vägar för att nå ett mer jämställt samhälle, vilket till exempel skulle kunna ske genom att använda frivilliga former med givna ramar för att på så sätt nå målet, ett mer jämställt samhälle. När Utredningen tillsattes var frågan om jämställdhetsmärkning visserligen ny, men långt ifrån unik. Då pågick ett projekt inom  
 LO-TCO. 
  Projektet, som pågick mellan den 1 maj 1999 och 31 december 2000, avslutades med rapporten 
 TCO  LO projekt jämställdhetsmärkning 
 . 
  
 2  
  
 Projektet syftade främst till att ta fram verktyg/redskap för att kunna arbeta effektivt med jämställdhet i arbetslivet. Ytterligare ett exempel på arbete med jämställdhet utgör ett projekt i Västra Götaland, i vilket olika näringsverksamheters jämställdhetsarbete poängsattes efter ett på förhand givet system. I Jämtlands län pågår sedan 2000 ett jämställd- hetsmärkningsprojekt  
 Jämställdhetsmärkt WQ 2002 Mcconnell KNOW HOW  
 Z-län 
 . 
  
  Ytterligare ett exempel på hur arbetet med jämställdhet kan gå till utgör  
  
 Spencer arbe- te med kvalitetssäkringar och ledningssystem ur ett jämställdhets- perspektiv,  
 EQ 2000 – kvalitetssäkring av jämställdhetsarbete 
 . 
  
 3 
  
 FRIJA har fått i uppdrag att komma med förslag till  
 hur frivillig jämställdhetsmärkning praktiskt ska kunna genomföras  
 och också  
 redovisa på vilket sätt befintliga märknings- och certifieringssystem ska kunna användas för jämställdhetsmärkning. 
  
 I direktiven till Utredningen skrivs det att kvalitetsbedömningar ur ett  
 jämställdhetsperspektiv  
 kan ses som ett led i arbetet med att olika förhållanden och villkor för kvinnor och män ska synliggöras och för varje fråga som rör individer ska just jämställdhetsaspek- terna beaktas. 
 En frivillig jämställdhetsmärkning som rör produkter och tjänster i den privata sektorn skulle kunna driva på utvecklingen mot ett jämställt samhälle genom att medvetna konsumenter väljer jäm- ställdhetsmärkta varor. Jämställdhetsmärkning skulle på så sätt också kunna bli en konkurrensfaktor samtidigt som arbetet med jämställdhet drivs framåt. 
  
 2 
  
 Projekt Jämställdhetsmärkning LO – TCO,  
  
 slutrapport, Stockholm (2001). 
  
 3 
  
 Solbacken (2000). 
  
 295 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 14.2 
  
 Statiska och dynamiska system 
  
 Vid ett system för frivillig jämställdhetsmärkning måste finnas ramar (gränser) som markerar  
 vad  
 systemet ska omfatta. FRIJA tillsattes bland annat för att se över möjligheten att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Det finns i dag ett fler- tal märken som garanterar produkters egenskaper ur miljömässig synpunkt och ett par system som mäter verksamheter ur social arbetsmiljösynvinkel. Men det finns inte någon officiell märkning eller certifiering i jämställdhetshänseende. 
 Vi menar att en lag för frivillig jämställdhetsmärkning skulle kunna tjäna som hjälpmedel för att lyfta frågor om jämställdhet till en nivå som är likvärdig miljöfrågorna. Vi har i det tidigare beskri- vit förhållandet mellan öppna och slutna system. 
 4 
  
 Utredningen har i uppgift att redovisa på vilket sätt uppbyggnad av befintliga kontrollordningar och erfarenheter från dessa ska kunna användas för jämställdhetsmärkning. Med kontrollordning avses det system som omger en bedömning av överensstämmelse. 
 Utgångspunkten är att en produkt eller tjänst ska uppfylla de krav som läggs fast i ett  
 normerande dokument  
 (kriteriedokument,  
 EU-direktiv 
  etc.). För att skapa tilltro kan bedömningen av över- ensstämmelsen (kontroll av att kraven är uppfyllda) i vissa fall ut- föras av ett oberoende och kompetensprövat (ackrediterat)  
 kontrol- lorgan 
 , ofta ett certifieringsföretag eller provningslaboratorium. Kontrollorganet gör också en  
 löpande uppföljning 
 . I andra fall kan tillverkaren, med stöd i ett kvalitetssystem, själv deklarera att kraven uppfylls, s.k. tillverkardeklaration eller självdeklaration. Därutöver finns det till exempel krav som är förbundna med an- vändning av ett  
 märke 
 . 
 När det gäller ledningssystem (t.ex. kvalitetssystem, miljöled- ningssystem) finns de normerande dokumenten i internationella standarder. Det tillämpas inte någon märkning av de företag som uppfyller dessa standarder. 
 Vid sidan av  
 obligatorisk bedömning  
 av överensstämmelse och därtill hörande märkning, såsom  
 CE-märkning, 
  finns ett rikt ut- vecklat system för  
 frivillig bedömning  
 av överensstämmelse och märkning inom ramen för olika certifieringssystem i syfte att öka tilltron till produktens egenskaper. 
 Märkningen är ytterst ett bevis på att en vara (produkt) eller tjänst uppfyller obligatoriska eller frivilliga krav/kriterier. I ett  
 statiskt system  
 som revideras efterhand, t.ex. lagstiftning, är krite- 
  
 4  
 Kapitel 10 och 11. 
 296 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 rierna uppställda på förhand.  
 Lagstiftning  
 utgår från  
 väsentliga krav  
 avseende  
 allmänna skyddsaspekter 
 . Om kriterierna däremot har en utformning som innebär att föremålet ska genomgå en ständig ut- veckling mot ett bestämt mål talar man om  
 dynamiska system 
 . I ett  
 statiskt system  
 är det lättare för externa och oberoende kontroll- organ att utföra en bedömning om kraven är uppfyllda för att få det åtråvärda märket. Inom det frivilliga området finns ibland en bland- ning mellan statiska och dynamiska kriterier. Om kriterierna är uppställda på förhand och entydiga finns en garanti för att det inte ska bli fråga om skönsmässiga bedömningar. Vid  
 kompetenspröv- ning  
 (ackreditering) kontrolleras bl.a. om kontrollorganet har tillräckliga kunskaper inom de områden (kriteriedokument) som ackrediteringen avser. 
 Det finns en strävan att integrera det obligatoriska området med det frivilliga, eftersom många organ som utför teknisk kontroll bedriver verksamhet inom båda områdena. I praktiken kan det vara svårt, särskilt för ett litet land, att upprätthålla ett utbud av prov- nings- och certifieringstjänster på alla områden. 
 Det finns ett flertal märken på miljöområdet. I Sverige, Norge, Island och Finland används sedan år 1989 symbolen  
 Svanen  
 för att märka produkter i miljöhänseende. Inom EU används den s.k.  
 EU- blomman  
 som symbol för miljömärkningen. För att få ett god- kännande krävs ofta att produkten är testad av ett oberoende laboratorium och att det finns en väl genomförd dokumentation av produkten. Miljömärkningsstyrelsen, som består av representanter från bland andra Naturvårdsverket, Industriförbundet, Konsu- mentverket, Kemikalieinspektionen, Miljöförbundet och handeln, gör också fabriksbesök. Kostnaderna finansieras delvis genom ansökningsavgifter och årsavgifter, som står i relation till omsätt- ning av produkten på marknaden. 
 Att certifieras för något innebär i korthet att certifieringsorganet efter avslutad bedömning av överensstämmelse utfärdar ett intyg, ett bevis, över att de särskilt uppställda kriterierna är uppfyllda. Certifiering används normalt som begrepp när det handlar om före- tags ledningssystem eller personers kompetens, t.ex. ISO 9000- certifierad eller certifierad svetsare. Även ackreditering förekom- mer när det gäller kyl- och miljökontrollanter – i dessa fall har det ansetts att uppgiften ska utföras av ackrediteringsorganet självt och inte av ett certifieringsorgan som är ackrediterat. 
 Legitimering, diplomering, registrering och auktorisering används för att beskriva personers kompetens i olika sammanhang. 
 297 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 Produkter och tjänster som uppfyller vissa på förhand uppställda kriterier för märkning i någon form beskrivs således vara  
 märkta  
 efter ett visst system. 
  
 14.3 
  
 Ramar för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 En lag för frivillig jämställdhetsmärkning är inte tänkt att ange mer än de yttre ramarna – reglerna för jämställdhetsmärkningen. Ett sätt att skapa ordning är just att markera ramarna med hjälp av en lag för ett område och överlåta utformningen av kriterierna på ett enskilt rättssubjekt. 
 Lagen är frivillig på så sätt att det står envar fritt att underkasta sig en bedömning om produkten/tjänsten eller verksamheten når upp till den föreskrivna nivån för märkningen/certifieringen. 
 Bedömningen av överensstämmelse sker emellertid inte i för- hållande till lagen, utan bedömningen sker i förhållande till de kri- terier som Nämnden för jämställdhetsmärkningen utformar. 
 Systemet blir på så sätt både  
 statiskt  
 och  
 dynamiskt 
 . Arbetet med jämställdhet är till sin natur dynamiskt, eftersom det förutsätts vara både utvecklande och föränderligt. Det blir statiskt i så måtto att de yttre ramarna är fastlagda genom lagen, som garanterar minimi- nivån för märkningen. Av den kvalitativa studien blev det uppen- bart att företrädare för de olika näringsverksamheterna framhöll kopplingen mellan den egna verksamhetens jämställdhetsarbete och verksamhetens yttre jämställdhetsarbete, det vi har valt att benäm- na  
 Tvåstegsmodellen 
 . 
  
 I EU:s senaste grönbok  
 Främjande av europeisk ram för företa- gens sociala ansvar  
 uppmuntras arbetet med att finna former för  
 social responsibility 
 . Vi menar att en lag om frivillig jämställdhets- märkning bör ses som ett led i arbetet med att finna etablerade former för att arbeta med social responsibility. 
  
 14.4 
  
 Jämställdhetsmärkning – ett öppet och frivilligt system 
  
 SWEDAC ackrediterar organ som behöver styrka sin kompetens av rent kommersiella skäl eller som önskar utföra sådana uppgifter som enligt föreskrift kräver ackreditering. Ofta är det en kombi- nation, eftersom det är fråga om teknisk verksamhet av samma slag. 
 298 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 Genom öppna system når man ofta bättre samverkan mellan det frivilliga och det obligatoriska området. 
 I  
 öppna system  
 har alla tekniskt kompetenta och i övrigt lämpade aktörer rätt att delta. Ett sådant system har således den fördelen att flera har möjlighet att delta. Rättsligt sett innebär detta bland annat att kontrollen läggs utanför den offentligrättsliga sfären och att det inte är staten som genom  
 godkännande  
 eller på annat sätt tar tek- nisk ställning i ärendet. 
  
 14.5 
  
 Ramarna för jämställdhetsmärkningen 
  
 För att systemet ska vara säkert men ändå inte statiskt är det viktigt att det inte råder någon tvekan om vad systemet påstår sig garan- tera, samtidigt som systemet ändå är förändrings- och utvecklings- bart. Vi menar att det är nödvändigt att systemet vilar på en rättslig grund för att det ska få acceptans på marknaden, varvid en lag är att föredra. En lag båtar för att systemet är stabilt. Lagen bör emeller- tid ha formen av en ramlag, eftersom det endast är de yttre omstän- digheterna som är tänkta att regleras genom lagen. Ramarna för den tänkta lagen om frivillig jämställdhetsmärkning bör således bestå av syftet med den frivilliga jämställdhetsmärkningen, de yttre villko- ren för den modell som är tänkt att ligga till grund för jämställd- hetsmärkningen samt uppgifter om vem som är ackrediterande myndighet för jämställdhetsmärkningen. 
 Lag om frivillig jämställdhetsmärkning av varor och tjänster 
  
 Syftet med lagen 
  
 Villkoren för 
  
 jämställdhetsmärkning 
  
 Ackrediterande myndighet 
 299 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 14.6 
  
 Förhållandet mellan ramlagar och detaljreglerande lagar 
  
 Skälen till att föreslå att ett framtida system för frivillig jämställd- hetsmärkning ska ha sin grund i en ramlag är främst att vi menar att frågor som rör ideologiska ställningstaganden i första hand bör lösas genom samförståndslösningar mellan berörda parter. 
 5 
  
 Vi menar således att det inte är lämpligt att föreslå ett system för jämställdhetsmärkning som både är statiskt och dynamiskt. Jäm- ställdhetsområdet är ett område som det råder stor brist på kun- skap om, något som även framgick vid våra diskussioner med före- trädare för skilda verksamheter om möjligheten att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av varor och tjänster. Frågor om jämställdhet och jämställdhetsmärkning är således ett område som är av pedagogisk art. 
 Under senare tid har frågor om lärande kommit att fokusera på frågor om  
 hur  
 lärandet går till. Lärande är ett processuellt förfa- rande, som innebär utveckling. Utvecklingen och förståelsen djup- nar vid det egna deltagandet i processen. Det betyder att den som är och också känner sig delaktig i processen kommer att utvecklas i större utsträckning än den som får ett färdigt koncept. Det är ofta så att den som är delaktig i en processuell utveckling även känner större ansvar för att systemet utvecklas. Det är således vår för- hoppning att det system som vi föreslår kommer att utvecklas och anpassas efter de skilda verksamheternas olika behov och inrikt- ningar i så stor utsträckning som det är möjligt, vilket vi även tror kommer att kunna leda till ett mer jämställt samhälle. 
  
 14.7 
  
 Ramlagar 
  
 Ramlagar kan beskrivas som lagar som endast innehåller uppgifter om lagens mål och riktlinjer. Riksrevisionsverket skriver: 
 ett utmärkande drag för ramlagar är att de innehåller bemyndiganden för regeringen att utfärda närmare föreskrifter för lagens tillämpning. Regeringen kan sedan delegera denna rätt till centrala förvaltnings- myndigheter. 
 6 
  
 5 
  
 Våra resonemang om ramlagstiftning utgår huvudsakligen från Ds C 1984:12, Ram eller lag? Om ramlagstiftning och samhällsorganisation¸ Wright, Stat- och kommun- beredningen. 
  
 6 
  
 Riksrevisionsverkets rapport nr 1982:999.S 
  
 300 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 Ramlagar kan också beskrivas som instrument som inte innehåller mer än s.k. grundregler. Grundreglerna kan utfyllas av specificerade föreskrifter som är mer konstanta i sin utformning. Grundreglerna är mer primära; de anger endast lagens mål och riktlinjer. Det bety- der att ramlagarna inte endast medger möjlighet för regeringen eller de föreskrivande myndigheterna att komplettera den aktuella lagen. Ramlagarna öppnar nämligen upp för även andra intressenter att få vara med och påverka utformningen av det aktuella rättsområdet. Wright (professor i rättssociologi) framhåller att ramlagar även kan användas för att skapa förutsättningar för att utveckla verksamheter utan att för den skull tillgripa mer ingripande rätts- liga förfaranden. Det finns nämligen inte någon anledning att före- slå ett system som är så fastlåst till sin natur att det finns risk för att det saknas utvecklingsmöjligheter inom systemet. 
 Tanken måste i stället vara att komma med ett förslag på ett system för jämställdhetsmärkning som är öppet för nytänkande på området. På så sätt blir det också troligt att systemet kommer att motivera forskning och utveckling på jämställdhetsområdet. Ett system som ställer krav på förändring leder även till att idéer om att skapa nya utvecklingsvägar underbyggs. Därmed kommer syste- mets syfte,  
 att integrera jämställdhet inom samhällets samtliga områ- den 
 , också att kunna lyftas fram. 
 7 
  
 Att integrera jämställdhet innebär bland annat ett utvidgat sätt att betrakta världen, genom att det uppmuntrar till att belysa andra frågor än de som tidigare har varit centrala. Integrering av jäm- ställdhet innebär nämligen att alla frågor ska belysas ur ett s.k. jämställdhetsperspektiv. Det betyder bland annat att frågor om jämställdhet har kommit att få en position som är jämbördig med till exempel ekonomi. En konsekvens av detta är att om ett beslut innebär negativa konsekvenser för det ena könet ska verksamheten försöka se över möjligheten att fatta ett beslut som inte medför negativa konsekvenser för någotdera könet. 
  
 14.7.1 
  
 Farhågor och fördelar vid ramlagstiftning 
  
 Det är emellertid inte helt oproblematiskt med ramlagar. Ramlagar- na har bland annat kommit att kritiseras för sitt oprecisa innehåll. Kritiken har således tagit sin utgångspunkt i just de omständigheter som är poängen med den aktuella regleringsformen. Negativ kritik 
  
 7  
 Att integrera jämställdhet i samhällets samtliga områden brukar inom den anglosaxiska litteraturen benämnas  
 gender mainstreaming 
 . 
 301 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 har även riktats mot att ramlagarna innebär en okontrollerbar pro- duktion av regler, genom att ramlagarna vanligtvis innehåller regler som medger regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer att komma med närmare föreskrifter på området. Den kritik som har riktats mot ramlagarna har emellertid huvudsakligen inriktats på att ramlagar används vid tilldelning av social service. Behovet av social service har varit en fråga som den enskilda kom- munen har haft rätt att bedöma, vilket har lett till att enskilda individers rätt till socialt bistånd har varit beroende av var de bidragssökande har haft sin hemvist. 
 Olika samhällsområden ställer emellertid olika krav på lösningar. Behovet av socialt bistånd är knappast jämförbart med ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Det förekommer även ramlag- stiftning på andra rättsområden. På arbetsmiljöområdet tillämpas arbetsmiljölagen (AML), som också är en ramlagstiftning. Arbets- miljöverket äger rätt att utfärda föreskrifter vid särskilt uppräknade tillfällen (18 § arbetsmiljöförordningen). Det betyder att AML kompletteras av Arbetsmiljöverkets författningssamling (AMF). 
 Det har varken riktats kritik mot SWEDAC:s eller Arbetsmiljö- verkets (tidigare Arbetarskyddsstyrelsens) sätt att utfärda före- skrifter på sina respektive områden. Tvärtom är det så att de nu nämnda myndigheterna anses sköta sin förskrivningsrätt på ett synnerligen förtjänstfullt sätt. 
 En myndighet kan emellertid inte ge ut några föreskrifter om detta inte är särskilt uttryckt i en grundreglering. Riksdagen måste således förordna regeringen att i sin tur förordna om vilken myn- dighet som ska ha rätt att komplettera reglerna med särskilda före- skrifter. 
 Det finns emellertid flera fördelar med att använda sig av ram- lagar för att skapa samhälleliga förändringar, vilket det är fråga om när det gäller att genomföra  
 integrering av jämställdhet 
 . Till de största fördelarna hör möjligheten att erbjuda rättsliga lösningar på samhälleliga problem under väsentligt öppnare former än vid traditionell lagstiftning. Därtill kommer att ramlagar endast marke- rar de yttre gränserna för det reglerade området, vilket betyder att systemen (det reglerade) är  
 flexibla  
 och  
 föränderliga  
 samtidigt som aktörerna kan bli  
 delaktiga 
 . 
 302 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 14.7.2 
  
 Flexibilitet, föränderlighet och delaktighet 
  
 Att lagen endast anger ramarna för tillämpningsområdet innebär att lagen ges sitt konkreta innehåll i samband med att den tillämpas. Vi menar att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning bör vara anpassat till samhällsutvecklingen på så sätt att det ska finnas möj- lighet att ta hänsyn till samhälleliga förändringar över tiden på jäm- ställdhetsområdet. Den tekniska utvecklingen i samhället bör också kunna stå som förebild vid kriterierutvecklingen för den frivilliga jämställdhetsmärkningen. 
 Att ramlagar är mer flexibla än andra innebär således att sam- tidigt som systemet är reglerat är det öppet genom att det är för- änderligt och anpassningsbart till verksamheters olika behov och önskemål. Systemet bör nämligen ta sin utgångspunkt i såväl näringslivets som övriga verksamheters önskemål om att profilera sig i jämställdhetshänseende. Profileringen kan även komma att innebära att den enskilde näringsidkaren kan tillmötesgå konsu- menters krav och önskningar om att ta del av produkter och tjänster som är jämställda. 
  
 14.7.3 
  
 SWEDAC och jämställdhetsexperter vid landets länsstyrelser 
  
 Det vore bra om det fanns tillgängliga checklistor för den frivilliga jämställdhetsmärkningen. Frågor om hur de enskilda verksamhe- terna bör lägga upp sitt arbete i jämställdhetshänseende har nära samröre med länsstyrelsernas arbete med att utarbeta metoder för att integrera ett jämställdhetsperspektiv inom alla verksamhetso- mråden. Vi menar att checklistor för jämställdhetsmärkning ska finnas tillgängliga hos jämställdhetsexperterna vid landets länssty- relser. 
 Checklistorna bör finnas tillgängliga både i tryckt form och via de olika länsstyrelsernas hemsidor på Internet. I dag är det flera länsstyrelser som ägnar mycket tid åt att arbeta med tillväxtavtalen. Det arbetet bör inte på något sätt minskas; i stället bör det vara så att det arbetet också genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. På så sätt blir det även möjligt för länsstyrelserna att leva upp till den skyldighet som åligger dem enligt  
 EG-rätten 
  vad beträffar integre- ring av jämställdhet. Där föreskrivs det bland annat: 
 303 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 I all verksamhet som avses i denna artikel skall gemenskapen syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. 
 (Romfördraget, artikel 3, stycke 2) 
 Vi har i det tidigare beskrivit jämställdhetsmärkningen utifrån en tvåstegsmodell som ställer krav på såväl verksamhetens interna som externa arbete med jämställdhet när det gäller att utforma de krite- rier som ska ligga till grund för jämställdhetsmärkningen. Det första steget innebär att det visas att verksamheten bedriver ett aktivt jämställdhetsarbete som går  
 utöver  
 det som beskrivs i jäm- ställdhetslagen. Att det aktiva jämställdhetsarbetet ska gå utöver det som krävs enligt lagen innebär att det ställs krav på såväl  
 det interna  
 som det  
 externa jämställdhetsarbetet 
 . Det andra steget ställer krav på den produkt och eller tjänst som är föremål för märk- ningen. 
 8 
  
 Jämställdhetsarbetet som rör förhållandet mellan verksamheten och tredje man består således av det arbete som bedrivs mellan verksamheten och det omgivande samhället. Häri ryms i princip allt arbete som bedrivs inom verksamheten och som syftar till att nå en krets utanför den egna verksamheten. Ett exempel på ett sådant arbete är framställningen av läkemedel. Läkemedel framställs inte primärt för att sysselsätta personalen vid verksamheten, utan för att saluföras på marknaden i syfte att  
 ges till människor eller djur för att förebygga, påvisa, lindra eller bota sjukdom eller symtom på sjukdom eller att användas i likartat syfte 
 . Ett exempel från tjänsteområdet är när försäkringsbolag bjuder ut sina försäkringar till konsumenter (kvinnor och män) på den fria marknaden. 
  
 14.7.4 
  
 SIS Miljömärkning AB och frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 FRIJA föreslår att jämställdhetsmärkningen handläggs efter en modell som likar den modell som har valts inom miljömärkningen. Det betyder att vi menar att SIS bör anförtros arbetet med att genomföra  
 den frivilliga jämställdhetsmärkningen  
 i Sverige. Vi menar att jämställdhetsmärkningen bör överlåtas på SIS Miljömärkning AB. 
 Det är visserligen så att SIS Miljömärkning AB:s verksamhet är tänkt att ses över. Den översynen kan eventuellt leda till ett mer 
  
 8  
 Checklistor avseende arbetet med jämställdhet se bilaga 4 och 5. 
 304 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 öppet miljömärkningsförfarande, vilket ligger i linje med det sys- tem som vi föreslår. Det är även så att SIS Miljömärkning AB redan i dag hanterar  
 EU-Blomman, 
  vars tekniska utformning liknar den som vi föreslår – en kombination av ett öppet system som baserar sig på en form av grundreglering. 
 Skälet till att vi menar att jämställdhetsmärkningen även bör hanteras inom SIS Miljömärkning AB är bland annat att bolaget i dag har ett inarbetat system för allt från marknadsföring till teknik när det gäller att utforma kriterier (vilket sker i en till bolaget knuten nämnd). 
 9 
  
 Om  
 jämställdhetsmärkningen  
 läggs in under ett organ som är etablerat i märkningshänseende är det också troligt att systemet kan komma att dra fördelar genom den goodwill och det anseende som SIS Miljömärkning AB åtnjuter. 
 Det går inte heller att bortse från den betydelse det har att SIS Miljömärkning AB redan har ett väl inarbetat system för hur frågor om märkning kan skötas. Visserligen kan ett nytt bolag mycket väl sätta sig in i hur märkningen bör och kan hanteras. Men nya verk- samheter kan ofta lida av så kallade barnsjukdomar. Vi kan således inte finna annat än att regeringen bör uppdra åt  
 SIS Miljömärkning AB  
 att vid sidan av  
 Svanen  
 och  
 Blomman  
 även hantera  
 jämställd- hetsmärkningen 
 . 
 SIS Miljömärkning AB föreslås således utformas på det sätt som framgår av nedanstående bild: 
  
 9  
 Angående utformningen av SIS Miljömärkning AB, se kapitel 10. 
 305 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 SOU 2002:30 
  
 Sveriges standardiseringsråd 
  
 SSR 
  
 Standardiseringen 
  
 SIS Miljömärkning AB 
  
 i Sverige 
  
 SIS 
  
 Svanen 
  
 Blomman 
  
 Jämställdhet 
  
 Styrelse 
  
 utökas med ledamöter 
  
 Miljönämnd 
  
 EU-referensgrupp 
  
 Ny nämnd för 
  
 utformning 
  
 Kriteriedokument 
  
 Kriteriedokument 
  
 14.8 
  
 En nämnd för frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 I likhet med vad som gäller för den referensgrupp som är knuten till utformningen av  
 EU-Blomman 
  menar vi att nämnden för jäm- ställdhetsmärkning bör vara fristående från bolaget på så sätt att utformningen av kriterierna inte får gå utöver det som beskrivs i lagen om frivillig jämställdhetsmärkning. Det betyder till exempel att det inte finns någon möjlighet att kringgå kravet på dubbla kriterier vid utformning av kriterierna. 
 En förutsättning för att jämställdhetsmärkningen verkligen ska få de effekter som eftersträvas,  
 ett mer jämställt samhälle,  
 förut- sätter nämligen att det inte finns några möjligheter att kringgå de två stegen: att såväl verksamheten som det som erbjuds vid verk- samheten uppfyller de uppställda kraven. 
 Samtidigt som ramarna för nämndens arbete beskrivs och be- gränsas genom lagen står det emellertid nämnden fritt att utforma de specifika kriterier som bör gälla för aktuella  
 produkter, tjänster  
 eller  
 verksamheter 
 . 
 306 
  
 SOU 2002:30 
  
 Förslag till lag om frivillig jämställdhetsmärkning 
  
 I likhet med vad som gäller vid den nordiska miljömärkningen bör det finnas en referensgrupp som är knuten till miljömärk- ningsnämnden. Referensgruppen bör bestå av representanter från såväl arbetstagare som arbetsgivare, forskare, branschorganisationer och myndigheter. 
  
 14.9 
  
 Jämställdhetsmärkning – en rättighet 
  
 FRIJA föreslår således att det införs ett system för frivillig jäm- ställdhetsmärkning. Rätten att jämställdhetsmärka en produkt/tjänst eller bli certifierad i jämställdhetshänseende bör få konstruktionen av en  
 rättighet  
 som är absolut. Mot bakgrund av att regleringen inte bör göras mer ingripande än nödvändigt menar vi att en ramlag kan ge det skydd som behövs för att ge jämställdhetsmärkningen en mer etablerad ställning. De preciserade kriterierna bör i stället utformas av en nämnd som liknar nämnden för miljömärkning. Systemet föreslås träda i kraft den 1 juli 2003. 
 Nedanstående bild illustrerar dels hur den internationella stan- dardiseringen förhåller sig till den nationella svenska nivån, dels hur ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle kunna ut- formas. 
  
 K 
  
 Kvalitetssystem enligt 
  
 Europeisk 
  
 O 
  
 45  
 000-serien 
  
 ackreditering 
  
 SWEDAC 
  
 Nämnd för 
  
 3:e part 
  
 Kriterier- 
  
 jämställdhets- 
  
 dokument 
  
 certifierande organ 
  
 märkning/ 
  
 NÄMND 
 certifiering 
  
 Kunder 
  
 Jämställdhetsmärkning 
  
 av produkter och 
  
 tjänster/certifiering i 
  
 jämställdhetshänseende 
  
 @?>@A>@?@A>??A>A 
 Konsumenter  
 @?>@A>@?@A>??A>A 
 307 
 15 Generella jämställdhetskriterier 
 FRIJA:s förslag 
  
 FRIJA föreslår att  
 de generella jämställdhetskriterierna  
 ställer krav på att 
  
 verksamheten både bedriver ett internt och ett externt jämställdhets- arbete, 
  
 verksamheten bedriver ett planmässigt jämställdhetsarbete på det sätt som beskrivs i jämställdhetslagens (1991:433) regler om ett aktivt jämställdhetsarbete  
  
 3–13 
  §§, 
  
 verksamheten har upprättat en målformulering för hur och på vilket sätt som envar av de punkter som arbetsgivare respektive företrädare för verksamheter ska verka för sitt jämställdhetsarbete, 
  
 målformuleringarna är både internt och externt tillgängliga, 
  
 de som befinner sig inom verksamheten har kännedom om mål- formuleringen, 
  
 det finns kartläggningar av hur verksamhetens jämställdhetsarbete ser ut, 
  
 det finns uppgifter om konkreta åtgärder och metoder för hur verksamhetens jämställdhetsarbete ska utvecklas, 
  
 det finns tidsramar för inom vilken tid som åtgärderna ska vara genomförda, 
  
 det finns uppgifter om vem eller vilka som är ansvariga för att åtgärderna vidtas, 
  
 verksamhetens mål ska utvärderas årligen och 
  
 utvärderingen av fjolårets mål finns med i den nya planen för ett aktivt jämställdhetsarbete. 
  
 309 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 Sammanfattning av kapitel 15 
 I det här kapitlet belyser vi de kriterier som bör ligga till grund för bedömningen av verksamheters interna och externa jämställdhets- arbete –  
 de generella jämställdhetskriterierna 
 . 
 De generella jämställdhetskriterierna syftar till att lägga grunden för ett jämställdhetsarbete som ska vara utvecklingsbart. De gene- rella kriterierna är allmänt hållna och innehåller bland annat uppmaningar att upprätta en jämställdhetsplan vid den egna verk- samheten. Planen ska syfta till att underlätta utvecklingen på jäms- tälldhetsområdet såväl inom som utanför den egna verksamheten. 
 De närmare råden för tillämpningen av de generella jämställd- hetskriterierna ska utformas av nämnden för jämställdhetsmärk- ning. 
 Vi har förstått vårt uppdrag så att vi ska komma med förslag på de 
 kriterier som ska ligga till grund för ett framtida system för frivillig  
 jämställdhetsmärkning 
 . Det är emellertid inte endast tänkt att vi 
 ska föreslå de kriterier som ska gälla för de enskilda produkterna eller tjänsterna. De eller den som kan komma att bli föremål för jämställdhetsmärkning måste först och främst visa sig nå upp till de krav som ställs i jämställdhetslagen. 
 Mot bakgrund av att vi har valt att föreslå ett system för jäm- ställdhetsmärkning som sträcker sig även utanför arbetslivet talar vi om  
 verksamheter  
 och  
 företrädare för  
 arbetsgivare i de sammanhang som det i jämställdhetslagen talas om  
 arbetsplatser  
 respektive  
 arbets- givare 
 . 
 Reglerna i jämställdhetslagen är både  
 presumtiva  
 – reglerna om ett aktivt jämställdhetsarbete – och  
 repressiva  
 – reglerna om förbud mot könsdiskriminering. Detta innebär att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning både måste ställa specifika krav på den aktuella produkten och/eller tjänsten och generella jämställdhets- krav på den enskilda verksamhet vari produkten och eller tjänsten tillverkas. Vi har valt att benämna de förstnämnda kraven  
 generella jämställdhetskriterier  
 och de senare  
 specifika produkt- och tjänste- kriterier 
 . Det räcker emellertid inte att den som önskar bli certi- fierad har upprättat en jämställdhetsplan i enlighet med jämställd- hetslagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete. Hade ett sådant förfarande varit möjligt skulle det till exempel kunna innebära att mindre seriösa företrädare för verksamheter skulle ha möjlighet att 
 310 
  
 SOU 2002:30 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 erhålla det åtråvärda jämställdhetsmärket så snart det hade upp- rättats en jämställdhetsplan, för att därefter uppfylla de krav som är specifika för den enskilda produkten eller tjänsten. 
 Vid ett flertal studier över hur det aktiva jämställdhetsarbetet bedrivs har det emellertid visat sig att det föreligger stora kun- skapsluckor vad beträffar de krav som ställs på vad lagen före- skriver att en jämställdhetsplan ska innehålla. Det är mot bakgrund av detta som vi menar att det klart måste framgå att det bedrivs ett aktivt jämställdhetsarbete på det sätt som beskrivs i jämställd- hetslagen vid det aktuella företaget. Detta ställer således krav på att det går att visa att det föreligger ett visst mått av kontinuitet i jäm- ställdhetsarbetet. Det går knappast att tala om kontinuitet i ett arbete under en så begränsad tid som två år. Men det vore orimligt att ställa krav på att jämställdhetsarbetet ska ha bedrivits under längre tid än tre år för att tala om att det bedrivs ett aktivt jäm- ställdhetsarbete. Den som är föremål för jämställdhetsmärkning ska således visa att det har upprättas och även reviderats jämställd- hetsplaner på ett  
 godtagbart  
 sätt. 
  
 15.1 
  
 En årlig plan för ett aktivt jämställdhetsarbete 
  
 Den 1 januari 2001 skärptes reglerna i jämställdhetslagen vad beträffar bland annat formen för och innehållet i jämställdhetspla- nerna. 13 § jämställdhetslagen stadgar följande: 
 13 § Företrädaren för verksamheten skall varje år upprätta en plan för sitt jämställdhetsarbete. Planen skall innehålla en översikt över de åtgärder enligt  
 4–9 
  §§ som behövs på arbetsplatsen och en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som arbetsgivaren avser att påbörja eller genomföra under det kommande året. 
 Planen skall också innehålla en översiktlig redovisning av den hand- lingsplan för jämställda löner som arbetsgivaren skall göra enligt 11 §. 
 En redovisning av hur de planerade åtgärderna enligt första stycket 
 har genomförts skall tas in i efterföljande års plan. 
 Skyldigheten att upprätta en jämställdhetsplan gäller inte arbetsgivare som vid senaste kalenderårsskifte sysselsatte färre än tio arbetstagare. 
 De åtgärder som en plan ska innehålla beskrivs i  
 4–9 
  och 11 §§ JämL. Där föreskrivs det att arbetsgivaren ska: 
 311 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 genomföra sådana åtgärder som med hänsyn till arbetsgivarens resur- ser och omständigheterna i övrigt kan krävas för att arbetsförhållan- dena ska lämpa sig för både kvinnor och män (4 §), 
 underlätta för både kvinnliga och manliga arbetstagare att förena för- värvsarbete och föräldraskap (5 §), 
 verka för att inte någon arbetstagare utsätts för sexuella trakasserier (6 §), 
 verka för att inte någon arbetstagare utsätts för trakasserier på grund av en anmälan om könsdiskriminering (6 §), 
 genom utbildning, kompetensutveckling och andra lämpliga åtgärder främja en jämn fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av arbetstagare (7 §), 
 verka för att lediga anställningar söks av både kvinnor och män (8 §), 
 vid nyanställningar särskilt anstränga sig för att få sökande av det underrepresenterade könet och söka se till att andelen arbetstagare av det könet ökar efter hand (9 §)samt slutligen 
 kartlägga och analysera: 
  
 bestämmelser och praxis om löner och andra anställningsvillkor som tillämpas hos arbetsgivaren, och 
  
 löneskillnader mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. 
  
 bedöma om förekommande löneskillnader har direkt eller indirekt samband med kön. Bedömningen ska särskilt avse skillnader mellan 
  
 kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika, och 
  
 grupp med arbetstagare som utför arbete som är eller brukar anses vara kvinnodominerat och grupp med arbetstagare som utför arbe- te som är att betrakta som likvärdigt med sådant arbete men inte är eller brukar anses vara kvinnodominerat (10 §). 
  
 I jämställdhetslagen föreskrivs det att jämställdhetsplanen ska upp- rättas årligen. Det nu aktuella stadgandet (13 §) ställer vidare krav på att planen innehåller  
 en översikt över de åtgärder enligt  
  
 4–9 
  
  §§ som behövs på arbetsplatsen och en redogörelse för vilka av dessa åtgärder som företrädaren för verksamheten avser att påbörja eller genomföra under det kommande året 
 . Även om det av lagtexten inte direkt framgår vad som är att betrakta som behövliga åtgärder, är det genom förarbetena klart att företrädaren för verksamheten inte äger rätt att efter eget huvud fritt avgöra vad eller vilka åtgärder som är att betrakta som behövliga. I stället är det så att före- trädaren för verksamheten ska undersöka huruvida en eller annan åtgärd är behövlig eller ej. Undersökningen sker lämpligen genom en studie av förhållandena vid verksamheten. 
 312 
  
 SOU 2002:30 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 I andra stycket föreskrivs det i det nu aktuella stadgandet (13 §) att planen även ska innehålla en översiktlig redovisning av den handlingsplan för jämställda löner som företrädaren för verksam- heten är skyldig att genomföra enligt 11 §, vilken föreskriver att: 
 11 § (A)rbetsgivaren skall varje år upprätta en handlingsplan för jäm- ställda löner och där redovisa resultatet av kartläggningen och analysen enligt 10 §. I planen skall anges vilka lönejusteringar och andra åtgär- der som behöver vidtas för att uppnå lika lön för arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Planen skall innehålla en kostnadsbe- räkning och en tidsplanering utifrån målsättningen att de lönejuste- ringar som behövs skall genomföras så snart som möjligt och senast inom tre år. 
 En redovisning och en utvärdering av hur de planerade åtgärderna genomförts skall tas in i efterföljande års handlingsplan. 
 Skyldigheten att upprätta en handlingsplan för jämställda löner gäller inte arbetsgivare som vid senaste kalenderårsskifte sysselsatte färre än tio arbetstagare. 
 Lag (2000:773). 
 Stadgandet är nytt sedan den 1 januari 2001 och innebär bland annat att arbetsgivare är skyldiga att, på samma sätt som gäller för övriga former och villkor för anställningar, kartlägga och analysera eventuella löneskillnader mellan kvinnor och män. 
 Stadgandet syftar främst till att förmå företrädaren för verksam- heten att undersöka om det föreligger  
 osakliga  
 löneskillnader mellan kvinnor och män. Om det skulle visa sig att det föreligger sådana skillnader ska företrädaren för verksamheten i planen uppge  
 vilka lönejusteringar och andra åtgärder som behöver vidtas för att uppnå lika lön för arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Planen ska även innehålla en kostnadsberäkning och en tidsplanering utifrån målsättningen att de lönejusteringar som behövs ska genomföras så snart som möjligt och senast inom tre år 
 . 
  
 15.2 
  
 Integrering av ett aktivt jämställdhetsarbete 
  
 Vi har i det tidigare belyst ett flertal befintliga system för märkning och certifiering. På miljöområdet finns det såväl öppna som slutna system för certifiering. FRIJA har valt att föreslå ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster som är en s.k. tredjepartscertifiering med nationell ackreditering. 
 1 
  
 1  
 Angående den svenska ackrediteringen se kapitel 10 och 11. 
 313 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 På miljöområdet talar man antingen om certifiering av lednings- system eller kvalitetssäkring av produkter. Det förslag på system för frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster som vi föreslår ställer både  
 generella krav på kriterier för ett aktivt jäm- ställdhetsarbete  
 och  
 specifika krav på produkt- och/eller tjänstekrit- erierna  
 för de enskilda produkterna och/eller tjänsterna. På så sätt skulle vårt system kunna beskrivas som en sammanjämkning av nyss nämnda former för märkning och certifiering. De specifika produkt- och/eller tjänstekriterierna behandlas var för sig i kapitel 16. Här belyser vi endast de generella kriterierna för ett aktivt jäm- ställdhetsarbete. 
 Jämställdhet rör, såsom vi har beskrivit tidigare, relationer mellan kvinnor och män. Inom arbetslivet ligger fokus snarare på för- hållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. Frågor om arbets- tagares kön blir av sekundär art. Emellanåt kommer jämställdhets- frågorna in bakvägen eller mot slutet av en verksamhetsplanering. Det bakomliggande syftet med jämställdhetslagen är emellertid att jämställdhetsarbetet ska genomsyra hela verksamhetens personal- politik. Redan i dag arbetar man med verksamhetsplanering utifrån ett helhetsperspektiv vid arbetsmiljöarbeten. 
 Man talar till exempel om ett processangreppssätt, när man arbetar utifrån den så kallade  
 PDCA-cykeln/modellen. 
 2 
  
 PDCA står för  
 plan, do, check  
 och  
 act 
 . Modellen används bland annat vid arbete med ledningssystem. I jämställdhetshänseende innebär detta att ett aktivt arbete med ledningssystem handlar om att 
  
 2  
 Bilden är hämtad från arbetsmiljöverkets hemsida: http://www.av.se/amnessidor/systematiskt.shtm. 
 314 
  
 SOU 2002:30 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 kunna  
 planera, genomföra, utvärdera  
 och  
 agera  
 mot bakgrund av ett jämställdhetsperspektiv. Den närmare innebörden av detta belyses i det följande. 
  
 15.3 
  
 Ett systematiskt jämställdhetsarbete 
  
 När det gäller frågan huruvida en företrädare bedriver ett jäm- ställdhetsarbete på det sätt som beskrivs i jämställdhetslagen menar vi att det i första hand bör ske en granskning av de upprättade och utvärderade jämställdhetsplanerna. Vägledning bör även kunna ges av JämO och av länsstyrelserna. Frågor om ett aktivt jämställd- hetsarbete ligger nära frågor om ett integrerat arbetsmiljöarbete. Arbetsmiljöområdet i sin helhet täcker visserligen även jämställd- hetsområdet, men det har visat sig vara ett mindre prioriterat område då arbetsmiljöverksamheten planeras. Arbetsmiljöverket har bland annat utformat råd om hur det systematiska arbetsmiljö- arbetet ska bedrivas. Råden är emellertid könsneutrala, vilket bland annat får till följd att könen osynliggörs. 
 Frågor om jämställdhet i arbetslivet har på så sätt kommit att bli perifera. De behandlas, om de över huvud taget behandlas, nästan alltid för sig som  
 frågor av ett särskilt slag 
 . Det är inte ofta som dessa frågor behandlas som en integrerad del i arbetslivet. Vi tror emellertid att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle kunna råda bot på detta. En näringsidkare som blir certifierad i jämställdhetshänseende får genom systemet en ypperlig möjlighet att nå ut över den egna verksamheten med information om att ett gott jämställdhetsarbete bedrivs. Det är inte otänkbart att detta också kan komma att driva upp takten på frågor om jämställdhet i samhället i övrigt. 
  
 15.3.1 
  
 Påståenden om könsdiskriminering 
  
 Vid påstående om att en arbetsgivare inte uppfyller sina skyldig- heter enligt jämställdhetslagen uppstår en situation som inte ome- delbart innebär att företrädaren för verksamheten får anses vara misskötsam. På samma sätt som gäller vid flertalet andra situatio- ner då någon påstås bryta mot en eller flera föreskrifter, måste även företrädaren för verksamheten äga rätt att förklara sitt agerande. Här kan det således vara fråga om att företrädaren för verksam- heten påstås ha brutit mot förbuden om könsdiskriminering eller att företrädaren för verksamheten inte uppfyller sina skyldigheter i 
 315 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 enlighet med jämställdhetslagens regler om ett aktivt jämställdhets- arbete. Vid den förstnämnda situationen bör det ställas krav på att, precis som gäller i alla andra arbetsrättsliga sammanhang, förhållan- dena är fastställda genom en lagakraftvunnen dom innan företräda- ren för verksamheten får anses ha gjort sig skyldig till den aktuella handlingen. 
 Talan vid mål om könsdiskriminering förs vid Arbetsdomstolen om den enskilde företräds av antingen sin fackliga organisation eller av JämO  
 (46–47 
  §§ JämL). I övrigt förs talan vid tingsrätt (2 kap 2 § LRA). I dessa mål är AD andra och slutlig instans. AD:s domar vinner laga kraft så snart de är givna. Ett mål vid tingsrätt vinner laga kraft tre veckor från den dag då domen meddelades. 
  
 15.3.2 
  
 Påståenden om misskötsel av de aktiva åtgärderna 
  
 Innebär påståendet i stället att företrädaren för verksamheten inte följer sina skyldigheter i enlighet med jämställdhetslagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete blir förfaringssättet något annor- lunda. Vid en sådan situation är det i stället fråga om ett brott mot vad som skulle kunna liknas vid ordningsföreskrifter, som endast står under JämO:s tillsyn (30 §). JämO äger emellertid inte rätt att vidta några andra administrativa åtgärder än att försöka  
 förmå före- trädaren för verksamheten att frivilligt följa föreskrifterna i jämställd- hetslagen  
 (31 §). För det fall företrädaren för verksamheten inte följer JämO:s uppmaningar att följa lagen, äger JämO rätt att vända sig till JämN med en  
 framställan om att nämnden ska förelägga företrädaren för verksamheten att vid vite följa lagens föreskrifter enligt  
  
 4–11 
  
  §§ 
 .(35 §). 
 I framställan ska JämO särskilt uppge vilka åtgärder som bör åläggas företrädaren för verksamheten och vilka skäl som åberopas till stöd för framställan, samt vilken utredning som har gjorts i det aktuella ärendet. Sedan den 1 januari 2001 äger även en central arbetstagarorganisation, som arbetsgivare är bunden till kollektiv- avtal med, motsvarande rätt. 
 Utredningen ska bland annat föreslå ett system för frivillig jäm- ställdhetsmärkning av produkter och tjänster. Vi har i de tidigare kapitlen belyst olika system för märkning. Vi har valt att föreslå ett system som är nära anknutet till befintliga system på marknaden. 
 Systemet är tänkt att ta sin utgångspunkt i den s.k. PDCA- modellen. En modell som ställer stora krav på planering och led- ning av arbetet vid verksamheten. Vi kommer i det här kapitlet att 
 316 
  
 SOU 2002:30 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 föreslå en modell som kan tjäna som vägledning för att nå en god arbetsmiljö för såväl kvinnor som män. 
 3 
  
 De system som används i dag när det gäller arbetet med arbets- miljön är i princip alltid könsneutrala, vilket leder till att mäns och kvinnors förhållanden vid verksamheten osynliggörs. Lika proble- matiskt tycks det vara vid arbete med företags jämställdhetsplaner. Frågor om arbetsmiljö och jämställdhet i arbetslivet skiljs nämligen ofta åt i stället för att behandlas integrerat. Vi menar att det finns flera skäl att arbeta med dessa frågor som en helhet. Ett är att det ur ett företagsekonomiskt perspektiv är långt mer rationellt att arbeta med helhetslösningar än att arbeta med lösryckta frågor och verksamhetsområden. Bland annat blir det möjligt att dra nytta av genomförda kartläggningar i flera sammanhang i stället för att göra flera studier av verksamhetsförhållandena. 
  
 15.4 
  
 En modell för att uppnå den goda verksamhetsmiljön 
  
 Den goda verksamhetsmiljön kan ses som en förebild för hur ett tillfredsställande arbete ser ut och är utformat. Vi använder genom- gående begreppet  
 verksamhet  
 för att understyrka att jämställdhets- märkning och certifiering i jämställdhetshänseende inte endast rör arbetslivet. Såväl närings- och föreningsverksamhet som offentlig förvaltning har alltså möjlighet att komma i fråga för jämställd- hetsmärkning eller certifiering i jämställdhetshänseende. Men för att tala om den goda verksamhetsmiljön är det också viktigt att veta hur det ser ut vid den enskilda verksamheten. Hur mår människor- na och vilka är de? Det räcker emellertid inte att konstatera att människor är en stor och homogen grupp; människor är alla olika, även om de naturligtvis alla omfattas av kategorin människor. De har olika bakgrund och lever under olika förhållanden. 
 Att inte bry sig om dessa skillnader innebär att de faktiska för- hållandena mörkläggs. Det är mot bakgrund av detta som vi menar att det är viktigt att arbeta med den goda verksamhetsmiljön uti- från ett helhetsperspektiv – att synliggöra förhållandena. I stället menar vi att frågor om arbetstagarnas kön, etniska ursprung, ålder, sexuella läggning eller funktionshinder ska lyftas fram. Det är 
  
 3  
 Det finns i dag ett flertal konsulter som arbetar utifrån  
 PDCA-modellen. 
  En av dem är  
 Tucker 
  Webb. Hennes arbetssätt framgår av EQ 2001 - kvalitetssäkring av jämställd- hetsarbete, E(uro)QUALITY/JÄMSTÄLLDHETSKONSULT, Stockholm (2000). 
 317 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 endast då som det är möjligt att tala om ett helhetsperspektiv på verksamheten. 
 Den modell som vi föreslår är applicerbar på samtliga förhållan- den. Men mot bakgrund av att Utredningens arbete är begränsat till jämställdhetsområdet, talar vi i det följande endast om modellen ur just ett jämställdhetsperspektiv. 
  
 15.5 
  
 Undersöka 
  
 Det första steget i  
 PDCA-modellen 
  är det s.k. planeringssteget, då verksamheten med jämställdhet inleds. En av de primära frågorna är  
 vad är syftet med planen?  
 Om syftet är att producera en plan, utan att det är tänkt att planen ska skapa några större förändringar vid verksamheten, är risken överhängande att planen inte heller kom- mer att kunna tjäna som underlag för att skapa förändringar. 
 Är syftet i stället att ta det första klivet mot certifiering i jäm- ställdhetshänseende, finns det visserligen risk för att syftet med jämställdhetsarbetet kommer att förväxlas med ett kriterium vilket som helst. Det är emellertid vår förhoppning att dessa problem kommer att motverkas genom att det ställs krav på ett  
 kontinuerligt  
 aktivt jämställdhetsarbete. 
 Planeringsarbetet innebär även att verksamheten planläggs med inriktning mot just jämställdhet. För att kunna beskriva verksam- hetens mål ur ett jämställdhetsperspektiv, blir det inledningsvis viktigt att ta reda på hur verksamheten ser ut. Vem gör vad, vid vil- Johnson tid och varför? Ett sätt att få svar på dessa frågor är att kart- lägga förhållandena. Kartläggningen kan till exempel ske med hjälp av en enkät. Men dessförinnan är det lämpligt att se över vilka doku- ment som belyser verksamhetsförhållandena som redan finns till- gängliga. Det är nämligen inte ovanligt att det finns dokument som illustrerar verksamhetsförhållandena vid verksamheten. Vid större verksamheter brukar till exempel lönerna vara inlagda i datasystem. 
 Planeringen innebär således en probleminventering av verksam- hetsförhållandena ur ett jämställdhetsperspektiv. Att planera jäm- ställt ställer krav på att se kön och genus. Det betyder till exempel att det inte handlar om att ställa frågan  
 om kön eller genus spelar roll 
 , eftersom kön och genus alltid har betydelse. Den fråga som ska ställas är i stället  
 hur och på vilket sätt spelar kön och genus roll och vilken betydelse ges kön och genus för de aktuella frågorna?  
 Det är inte så att kartläggningen ska avslutas med en fråga om kön. I stället är det så att könsaspekten ska finnas med från början. Om 
 318 
  
 SOU 2002:30 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 frågor om kön är med under hela processen blir det också möjligt att integrera frågor om jämställdhet, i stället för att skilja ut dem som aparta företeelser. 
 Redan i dag finns det flera metoder för att kartlägga förhållan- dena vid verksamheten. Mot bakgrund av att jämställdhetsplanen ska belysa förhållandena vid den enskilda verksamheten är det viktigt att anpassa den mätmetod som valts till den enskilda verk- samhetens specifika omständigheter. 
 Studier kan ske på många olika sätt, ett sätt är att låta de an- ställda anonymt besvara en enkät. 
 4  
 Enkäten och sammanställningen och bearbetningen av svaren bör behandlas konfidentiellt för att på så sätt uppmana till frispråkighet hos dem som besvarar enkäten. Att enkätsvaren är anonyma båtar även för en rättvis och demo- kratisk process av hanteringen. Det är naturligtvis givet att företrä- daren för verksamheten måste ha som syfte att vidta åtgärder för att förhindra missförhållanden. Det betyder vidare att studien måste föregås av ett grundligt förberedande arbete. Bland annat bör nämnas att det är viktigt att företrädaren för verksamheten har beredskap för samtliga svar. Det får inte vara så att företrädaren för verksamheten står handfallen om det visar sig att de anställda eller vissa av dem som befinner sig inom verksamheten menar att det råder missförhållanden vid verksamheten. 
  
 15.5.1 
  
 Att ta pulsen på verksamhetsklimatet ur jämställdhetssynpunkt 
  
 Att ta pulsen på verksamhetsarbetet ur jämställdhetssynpunkt kan ske på flera olika sätt. Vi menar dock att det inledningsvis kan vara lämpligt att använda sig av en kvantitativ studie för att på så sätt snabbt kunna bilda sig en uppfattning om verksamhetsförhållan- dena för kvinnor och män. Den kvantitativa studien bör ofta kom- pletteras med kvalitativa uppföljningar i form av intervjuer. 
 Vi vill dock återigen understryka att det kan finnas anledning att stryka vissa frågor eller lägga till andra, allt mot bakgrund av hur den enskilda verksamheten ser ut. 
  
 I Näringsdepartementets skrift  
 Gör det jämt. Att integrera jäm- ställdhet i verksamheten  
 från hösten 2001 beskrivs följande fem metoder för att styra in arbetet mot jämställdhet: 
  
 4  
 Angående studier av verksamheters jämställdhetsklimat, se vidare kapitel 12. 
 319 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 Jämställdhetsintegrering i budgetprocessen 
 Balanserad styrning 
 Jämställdhetsledningssystem 
 LOTS 
 ® 
  
 Nyckeltal 
 För att bli föremål för jämställdhetsmärkning saknar det emellertid betydelse vilken modell som verksamheten inleder sitt jämställd- hetsarbete med. Det centrala är i stället att metoden är knuten och anpassad till den enskilda verksamheten. Syftet med jämställdhets- arbetet är således att sätta igång ett arbete för att just  
 integrera  
 jäm- ställdhet i den enskilda verksamhetens arbete. 
 Det betyder bland annat att det blir viktigt att erinra sig inne- börden av jämställdhetsbegreppet 
 att kvinnor och män har lika rättigheter och skyldigheter och möjlig- heter att 
 ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende, 
 vårda hem och barn och 
 delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. 
 Att systemet syftar till att integrera jämställdhet i närings- och föreningslivet samt offentlig förvaltning ska även ses som en ut- maning att tänja på gränserna för vad som är kvinnligt och manligt. Det handlar till exempel om att ifrågasätta idéerna om  
 kvinnligt  
 och  
 manligt 
 . Frågan  
 vad är en kvinna och det så kallade kvinnliga  
 och  
 vad är en man och det så kallade manliga  
 måste hela tiden ställas för att motverka låsningar av vad kön står för. 
  
 15.6 
  
 Genomföra 
  
 Efter planeringsstadiet inträder genomförandestadiet, då arbetet med att införliva de planerade åtgärderna påbörjas. För att uppnå resul- tat krävs det också att de planerade åtgärderna är väl förankrade inom hela varksamheten. Arbetet med att integrera jämställdhet inom hela verksamheten ställer således krav på att ledningen visar att arbetet med att integrera jämställdhet inte bara är förankrat hos dem utan att det värdesätts inom hela verksamheten. 
 Ett sätt att öka kunskapen om frågorna är att genomföra utbild- ningar i frågor om genus och jämställdhet. Vid en bred satsning på utbildning i dessa frågor är det också möjligt att frågornas status ökar. 
 320 
  
 SOU 2002:30 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 Under genomförandestadiet blir det också viktigt att kunna göra bedömningar av hur långt arbetet med att integrera jämställdhet vid verksamheten har nått. Då är det lämpligt att det material som används vid utvärdering av arbetet finns tillgängligt för samtliga personer vid verksamheten. 
  
 15.7 
  
 Utvärdera 
  
 Arbetet med att integrera jämställdhet i verksamheten blir utifrån  
 PDCA-modellen 
  centralt under hela arbetet, men det är inte förrän i utvärderingsstadiet som det blir möjligt att få svar på frågan  
 har vi lyckats nå upp till de uppställda målen.  
 Här kan det vara värdefullt att använda checklistor för att kunna kontrollera huruvida jäm- ställdhetsmålen har uppnåtts eller ej. 
 5 
  
 Vid utvärderingen kommer resultaten från arbetet med att inte- grera jämställdhet vid verksamheten att synliggöras. Det är emeller- tid viktigt att belysa både det arbete som man lyckades bra med, men också det arbete som man inte lyckades lika bra med. Med hjälp av analyser av de lyckade projekten blir det möjligt att dra slutsatser om varför ett visst arbete var framgångsrikt och ett annat inte var lika framgångsrikt. 
 Sedan utvärderingsfasen är överstånden inträder nästa års arbete med att integrera jämställdhet vid verksamheten. Det ställs upp nya mål, som är tänkta att nå längre än fjolårets. På så sätt blir det möj- ligt att hela tiden öka kraven på arbetet med jämställdhet, samtidigt som arbetet bedrivs under s.k. kontrollerbara former. Det räcker således inte med att säga att vi har integrerat jämställdhet vid verk- samheten, det måste också vara synligt för omgivningen och dem som finns inom verksamheten. Det certifierande organet måste också ha möjlighet att just kontrollera huruvida någon uppfyller de krav som ställs på de verksamheter som önskar bli certifierade i jämställdhetshänseende. 
  
 5  
 Bilaga 4,  
 Revision vid jämställdhetsmärkning  
 är tänkt att tjäna som underlag vid bedömning av verksamheters arbete med jämställdhet. 
 321 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 15.8 
  
 Allmänna råd om ett systematiskt jämställdhetsarbete 
  
 Det finns flera metoder (tillvägagångssätt) att arbeta med jäm- ställdhet inom en verksamhet. De olika metoderna har utvecklats för att passa olika typer och former av verksamheter. Det betyder att det inte finns en metod som passar alla verksamheter. Frågor om jämställdhet har nära beröringspunkter med frågor om lärande och utveckling i organisationer. Det skulle vara högst olyckligt om Utredningen förordade en modell framför en annan, eftersom arbe- tet med jämställdhet måste växa fram och utvecklas inifrån den egna verksamheten för att det ska vara möjligt att få genomslag i verksamheten. 
 Detta är emellertid inte detsamma som att det inte är möjligt att ställa upp krav på de generella jämställdhetskriterierna som ska ligga till grund för ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Ett annat sätt att uttrycka detta är att målet är detsamma men medlen för att uppnå målet kan skifta. 
  
 Syftet med systemet är att  
 integrera jämställdhet inom närings- och föreningsverksamhet samt offentlig förvaltning 
 . Det betyder att systemet syftar till att öka jämställdheten i hela samhället och på samtliga områden. Tanken är att systemet ska kunna användas för att förbättra jämställdhetsklimatet inom det privata näringslivet och offentlig förvaltning. Systemet är även tillämpligt inom före- ningslivet, vilket betyder att systemet till exempel är tänkt att kunna användas för att uppmuntra till jämställdhet inom en lokal idrottsförening, en scoutkår eller kanske en koloniförening. 
  
 Att systemet har så stor spännvidd ställer emellertid krav på flexibilitet och öppenhet inom systemet. Detta betyder emellertid inte att det kommer att vara möjligt att tänja på de givna ramarna för jämställdhetsmärkningen. Såsom vi har beskrivit i kapitel 14 menar vi att ramarna för systemet ska läggas fast i en lag, för att just undvika att kriterierna för märkningen/certifieringen utsätts för snabba förändringar. Det ska nämligen inte under några som helst omständigheter vara möjligt att erhålla rätten till jämställd- hetsmärket genom att endast uppfylla kraven för den enskilda produkten/tjänsten. 
 Det frivilliga systemet för jämställdhetsmärkningen föreslås bygga på en tvåstegsmodell som ställer  
 både  
 generella jämställdhetskrav på verksamheter som tillhandahåller, levererar eller utför produkter eller tjänster  
 och  
 specifika jämställdhetskrav på såväl de produkter och tjänster som är föremål för märkningen. 
 322 
  
 SOU 2002:30 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 15.8.1 
  
 Verksamheter som kan vara föremål för jämställdhetsmärkning 
  
 Det frivilliga systemet för jämställdhetsmärkning är tänkt att in- tegrera jämställdhet inom närings- och föreningsverksamhet samt offentlig förvaltning. Det betyder att jämställdhetsmärkningen ska kunna användas som medel för att förändra innehållet av jämställd- hetsarbetet inom olika former av verksamheter. Förändringen av innehållet i jämställdhetsarbetet avser emellertid endast frågor om jämställdhet. 
 Tanken är således att förändra verksamhetens arbete mot ett mer  
 jämställt arbetsklimat  
 inom såväl det privata näringslivet, förenings- livet som offentlig förvaltning. Det betyder således att det kommer att bli möjligt att använda sig av jämställdhetsmärkning inom hela samhällslivet utanför den privata sfären (hem och familj). 
  
 15.8.2 
  
 Internt och externt jämställdhetsarbete 
  
 De generella verksamhetskraven ska ha sin bas i just jämställdhets- lagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete. Mot bakgrund av att jämställdhetslagen rör förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, är det inte möjligt att basera systemet i sin helhet på jämställdhetslagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete. Men reglerna om ett aktivt jämställdhetsarbete är emellertid så generellt utformade att de berör de mest centrala områdena för arbetet med jämställdhet, vilket gör att de bör kunna tjäna som vägledning när det gäller verksamheters jämställdhetsarbete. 
 Det betyder att även en ideell organisation kan arbeta med det interna jämställdhetsarbetet (arbetet inom verksamheten). Det interna jämställdhetsarbetet vid en ideell organisation bedrivs både mellan dem som företräder organisationen – medlemmar i en styrelse – och mellan dem som företräder organisationen och dess medlemmar. 
 Det externa jämställdhetsarbetet består således av det jämställd- hetsarbete som rör förhållandet mellan dem inom verksamheten eller verksamheten själv och dem som befinner sig utanför verk- samheten. 
 Mot bakgrund av att ett system för frivillig jämställdhetsmärk- ning syftar till att integrera jämställdhet i hela samhället skulle det vara oacceptabelt att låta de verksamheter som inte bedriver sitt jämställdhetsarbete både internt och externt kunna bli föremål för jämställdhetsmärkning. 
 323 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 15.8.3 
  
 Att bedriva ett jämställdhetsarbete på det sätt som beskrivs i jämställdhetslagen 
  
 Innebörden av kravet  
 att bedriva ett jämställdhetsarbete på det sätt som beskrivs i jämställdhetslagens regler om ett aktivt jämställdhets- arbete  
 är tänkt att läsas som en uppmaning att använda jämställd- hetslagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete som ram för verksamhetens jämställdhetsarbete. Det betyder  
 inte  
 att vi förordar att jämställdhetslagens tillämpningsområde utsträcks utöver arbets- livet. I stället innebär det att vi förordar en generös läsning av jäm- ställdhetslagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete. På så sätt kommer det att bli möjligt att uppställa likvärdiga krav på samtliga verksamheter alldeles oavsett om det finns anställda inom dem eller ej. 
  
 Den generösa läsningen innebär att reglerna om ett aktivt jäm- ställdhetsarbete ska ses som en uppmaning till företrädaren/na för verksamheten att agera på det sätt som är föreskrivet för arbetsgi- varen. Verksamhetsföreträdaren/na ska arbeta för jämställdhet i förhållande till dem som befinner sig inom organisationen på det sätt som är föreskrivet att arbetsgivaren ska agera i förhållande till arbetstagare eller arbetssökande. 
 Läsningen bör således följa nedanstående omskrivning av jäm- ställdhetslagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete när det är fråga om en ideell organisation: 
 6 
  
 Företrädaren för verksamheten ska: 
 genomföra sådana åtgärder som med hänsyn till verksamhetens resurser och omständigheterna i övrigt kan krävas för att verksam- hetsförhållandena ska lämpa sig för både kvinnor och män, 
 underlätta för både kvinnliga och manliga medlemmar att förena verksamhetsarbete och föräldraskap, 
 verka för att inte någon medlem i verksamheten utsätts för sexuella trakasserier, 
 verka för att inte någon medlem i verksamheten utsätts för trakas- serier på grund av en anmälan om könsdiskriminering, 
 genom utbildning, kompetensutveckling och andra lämpliga åtgär- der främja en jämn fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer av verksamhetsarbete och inom olika kategorier av med- lemmar, 
  
 6  
 Det kan återigen finnas anledning att understryka att vi inte förordar att jämställd- hetslagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete ska utvidgas till att sträcka sig utöver situationen arbetsgivare – arbetstagare/arbetssökande, utan att reglerna endast bör tjäna som underlag vid bedömning av huruvida en verksamhet kan komma att bli föremål för jäm- ställdhetsmärkning. 
 324 
  
 SOU 2002:30 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 verka för att lediga uppdrag söks av både kvinnor och män, 
 vid värvning av nya medlemmar särskilt anstränga sig för att värva medlemmar av det underrepresenterade könet och söka se till att andelen medlemmar av det könet ökar efter hand, samt slutligen 
 kartlägga och analysera: 
  
 bestämmelser och praxis om arvoden/ersättningar och andra villkor som tillämpas hos verksamheten, och 
  
 skillnader om arvoden/ersättningar mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. 
  
 bedöma om förekommande arvoden/ersättningar har direkt eller indirekt samband med kön. Bedömningen ska särskilt avse skill- nader mellan 
  
 kvinnor och män som utför arbete för verksamheten som är att betrakta som lika, och 
  
 grupp med medlemmar som utför arbete som är eller brukar anses vara kvinnodominerat och grupp med medlemmar som utför arbete som är att betrakta som likvärdigt med sådant arbete men inte är eller brukar anses vara kvinnodominerat. 
  
 15.8.4 
  
 Målformulering och tillgänglighet 
  
 Jämställdhetslagen ställer krav på att det upprättas en plan för jäm- ställdhetsarbetet. För att planen ska kunna uppfylla syftet  
 att skapa mer jämställda förhållanden  
 är det viktigt att det framgår vilka mål som verksamheten har för avsikt att uppfylla. Målen måste emeller- tid stå i relation till de krav som ställs på verksamheten. Det bety- der att det måste finnas ett mål för envar av de punkter som arbets- givaren respektive företrädaren/na för verksamheten är uppmanade att verka för. 
 Det är emellertid inte tillräckligt att det finns en målformulering. Målformuleringen måste även vara tillgänglig för envar arbetsta- gare/medlem inom verksamheten. På så sätt ökar möjligheten att skapa ett mer jämställt verksamhetsklimat, eftersom arbetsta- garna/medlemmarna kommer att kunna uppmärksammas på inne- hållet i planen. Därmed blir det även möjligt att de ställer krav på att planen följs, vilket i sin tur kan leda till ett mer jämställt arbets- klimat. 
 Det är vår förhoppning att systemets syfte  
 att integrera jämställd- het inom närings- och föreningsverksamhet samt offentlig förvaltning  
 ska leda till ökad jämställdhet i hela samhället. Mot bakgrund av detta vore det inte tillräckligt att endast låta målformuleringarna vara internt tillgängliga. Det betyder att det måste ställas krav på att målformuleringarna även är externt tillgängliga. 
 325 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 Att målformuleringarna för verksamhetens jämställdhetsarbete ska vara både internt och externt tillgängliga ska emellertid inte uppfattas som att all information om verksamheten ska offentlig- göras. Det är med andra ord inte tänkt att företagshemligheter ska röjas eller att uppgifter som kan innebära att verksamhetens möj- ligheter att konkurrera med andra verksamheter försämras. 
 Skyldigheten att göra målformuleringarna både internt och externt tillgängliga innebär i stället att det kan finnas anledning att skilja på den interna versionen och den externa av målformuleringar- na. Vad som är av vikt när det gäller de externa målformuleringarna är i stället att någon som befinner sig utanför verksamheten har möjlighet att få en generell uppfattning om verksamhetens jäm- ställdhetsarbete. Det betyder att de externa målformuleringarna kan vara allmänt hållna och mer ha formen av ett  
 policydokument  
 än vara utformade som konkreta målformuleringar. 
 Vid revision av verksamhetens jämställdhetsarbete ska verksam- heten naturligtvis tillhandahålla samtliga uppgifter som behövs för att göra en fullvärdig bedömning av frågan huruvida den aktuella verksamheten når upp till de uppställda kraven. På samma sätt som gäller vid till exempel miljörevision kommer det att vara möjligt att låta det certifierande organet ta del av uppgifterna under förutsätt- ning att de inte förs vidare. 
  
 15.8.5 
  
 Kännedom om målformulering 
  
 Om det vore tillräckligt att målformuleringen endast skulle finnas tillgänglig inom verksamheten för att verksamheten ska kunna bli jämställdhetsmärkt skulle det kunna finnas risk för att målformu- leringen upprättas och fanns tillgänglig för dem som eventuellt kom sig för att fråga efter densamma. Det är mot bakgrund av detta som vi menar att det även måste ställas krav på att de som befinner sig inom verksamheten har kännedom om målformuleringen. 
 Kravet på att de som befinner sig inom verksamheten har känne- dom om målformuleringen kan uppfyllas genom att det till exem- pel finns rutiner för hur målformuleringen tillkännages för samtliga nyanställda/nya medlemmar i verksamheten. 
 326 
  
 SOU 2002:30 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 15.8.6 
  
 Kartläggning, åtgärder och metoder 
  
 Verksamheten måste även kunna visa hur verksamheten ser ut, vil- ket lämpligen sker genom en kartläggning av förhållandena inom verksamheten. Det kan finnas anledning att understryka vikten av att inte offentliggöra förhållanden på ett sådant sätt att personer känner sig utpekade. Tanken med planarbetet är således inte att hänga ut personer eller peka ut personer. Syftet är att skapa en god miljö för samtliga arbetstagare/medlemmar inom verksamheten. Det betyder att samtliga (både kvinnor och män) som ställer upp på  
 jämställdhetens principer  
 ska känna sig tillfreds med att befinna sig inom verksamheten. Med jämställdhetens principer avses 
 att män och kvinnor har lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter att 
 ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende 
 vårda hem och barn 
 delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. 
 Kartläggningen av verksamhetsförhållandena ur jämställdhetssyn- punkt måste naturligtvis leda framåt. Det är med andra ord orimligt att uppmana verksamheter att kartlägga sina förhållanden endast för kartläggningens egen skull. Syftet med hela jämställdhetsarbetet är ju att sätta igång en process som syftar till ett mer jämställt verk- samhetsklimat. Det betyder att det i planen även måste finnas konkreta uppgifter om hur arbetsgivaren/företrädaren för verksam- heten har för avsikt att arbeta med att öka jämställdheten vid mål för envar av de punkter som denne ska verka för. 
  
 15.8.7 
  
 Tidsramar och ansvariga 
  
 I syfte att göra det möjligt att överblicka jämställdhetsarbetet är det viktigt att det även framgår inom vilken tid de olika målen ska vara uppfyllda samt vem eller vilka som är ansvariga för att målen upp- fylls. De nu nämnda kraven möjliggör det slutliga steget för verk- samhetsårets planmässiga jämställdhetsarbete, nämligen utvärde- ringen. 
 327 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 15.8.8 
  
 Utvärdering 
  
 Frågan huruvida målen för jämställdhetsarbetet har uppnåtts ska utvärderas årligen. Vid utvärderingen är det viktigt att belysa alla frågor och mål som ställdes upp i planen. Utvärderingen är inte främst tänkt som ett instrument för kontroll av huruvida målen är uppnådda eller ej. Utvärderingen utgår i stället från ett processuellt tankesätt, där frågor om utveckling, förbättring och lärande står i fokus. 
 Naturligtvis är det viktigt att notera huruvida målen är uppnådda eller ej. Men den mest centrala frågan är  
 hur och på vilket sätt kan verksamhetens jämställdhetsarbete utvecklas och förbättras 
 . Det bety- der bland annat att det är lika viktigt att göra en analys av varför vissa projekt lyckades, som att analysera eventuella misslyckanden. Genom att fokusera på de lyckade projekten, genom att ställa frå- gor om varför verksamheten lyckades uppnå det aktuella målet, blir det också möjligt att dra lärdom från dessa projekt. Denna lärdom bör sedan ligga till grund för det kommande årets planarbete. 
  
 15.9 
  
 Förslag på generella jämställdhetskriterier 
  
 Utredningen föreslår att de  
 generella jämställdhetskriterierna  
 ställer krav på att 
  
 verksamheten både bedriver ett internt och ett externt jämställd- hetsarbete, 
  
 verksamheten bedriver ett planmässigt jämställdhetsarbete på det sätt som beskrivs i jämställdhetslagens (1991:433) regler om ett aktivt jämställdhetsarbete  
  
 3–13 
  §§, 
  
 verksamheten har upprättat en målformulering för hur och på vilket sätt som envar av de punkter som arbetsgivaren respektive företrä- daren/na för verksamheten ska verka för, 
  
 målformuleringarna är både internt och externt tillgängliga, 
  
 de som befinner sig inom verksamheten har kännedom om målformu- leringen, 
  
 det finns kartläggningar av hur verksamhetens jämställdhetsarbete ser ut, 
  
 det finns uppgifter om konkreta åtgärder och metoder för hur verk- samhetens jämställdhetsarbete ska utvecklas, 
  
 det finns tidsramar för inom vilken tid som åtgärderna ska vara genomförda, 
  
 det finns uppgifter om vem eller vilka som är ansvariga för att åtgär- derna vidtas 
  
 328 
  
 SOU 2002:30 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
  
 verksamhetens mål ska utvärderas årligen och 
  
 utvärderingen av fjolårets mål finns med i den nya planen för aktivt jämställdhetsarbete. 
  
 De nu uppräknade kriterierna är endast tänka som en utgångspunkt för utformningen av det generella jämställdhetsarbetet, de är med andra ord inte uttömmande. Den särskilda nämnd som vi förordar ska inrättas har alltså möjlighet att vidareutveckla kriterierna för att kanske precisera dem ytterligare. 
  
 15.10 
  
 Sammanfattande avslutning av de generella jämställdhetskriterierna 
  
 I det här kapitlet har vi beskrivit innebörden av vad som avses med ett aktivt jämställdhetsarbete vid verksamheter som kan bli föremål för jämställdhetsmärkning. 
 Syftet med de generella jämställdhetskriterierna är att de ska lägga grunden för ett jämställdhetsarbete som ska vara utvecklings- bart. De generella kriterierna är allmänt hållna. Uppmaningen att upprätta en jämställdhetsplan vid den egna verksamheten syftar till att underlätta utvecklingen på jämställdhetsområdet. Det betyder bland annat att jämställdhetsarbetet ska ta sin utgångspunkt i de faktiska förhållanden som verksamheten lever under. 
 I syfte att kunna bedriva ett målinriktat jämställdhetsarbete ska det bland annat upprättas en jämställdhetsplan för verksamheten. Den planen ska emellertid inte syfta till något annat än att förändra och förbättra den egna verksamhetens jämställdhetsarbete. Det betyder bland annat att det endast är den egna verksamhetens be- hov som ska stå i centrum då målen utformas. 
 Vi har i det tidigare föreslagit att det inrättas en nämnd för jämställdhetsmärkning för vidareutveckling av kriterierna för jäms- tälldhetsmärkning. Den nämnden bör således vidareutveckla de generella jämställdhetskriterierna för jämställdhetsmärkning. 
 329 
 16 Specifika jämställdhetskriterier 
 FRIJA:s förslag 
 De specifika jämställdhetskriterierna  
 är särskilt utformade efter olika produkters respektive tjänsters olika egenskaper och områden. 
  
 Specifika jämställdhetskriterier för livsmedel och läkemedel  
 ska vara att 
  
 N  
 kvinnor och män ingår med lika andel vid åtminstone den slutliga utprovningen av  
 livsmedel  
 och  
 läkemedel 
 , 
  
 N  
 resultaten från testerna är så väl dokumenterade att det framgår  
 om, hur  
 och i så fall  
 på vilket sätt  
 samt  
 varför  
 den aktuella produkten inver- kar på det sätt som den gör på kvinnors och/eller mäns kroppar samt 
  
 N  
 dokumentationen finns tillgänglig i en lekmannaversion för den som önskar ta del av den. 
 Specifika jämställdhetskriterier för möbler, kontorsredskap, verktyg och produkter inom bilindustrin såsom bilstolar, bilkuddar och säker- hetsbälten 
  
 N  
 kvinnor och män ska ha ingått med lika andel vid åtminstone den slut- liga utprovningen av möbler, kontorsredskap och verktyg, därutöver ska möblerna och kontorsredskapen antingen vara anpassningsbara till den som är tänkt att bruka dem eller finnas att tillgå i flera storlekar. 
 Specifika jämställdhetskriterier som ska gälla för maskiner inom in- dustrin 
  
 N  
 kvinnor och män ska ha ingått med lika andel vid åtminstone den slut- liga utprovningen av maskiner, därutöver ska maskinerna vara anpassningsbara till den som är tänkt att bruka dem. 
 331 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier för banktjänster 
 Ett av de specifika jämställdhetskriterierna för banktjänster är att 
  
 N  
 banken utformar könsneutrala riktlinjer vilka ska tjäna som underlag vid bedömning av låneansökningar från kvinnor och män. I dessa rikt- linjer får det inte under några som helst omständigheter göras någon skillnad på grund av kön vid bedömning av kvinnors och mäns lånean- sökningar skall tillstyrkas eller avstyrkas när det är fråga om ansök- ningar som är att betrakta som lika eller likvärdiga. 
 Specifika jämställdhetskriterier för försäkringstjänster 
 Ett av de specifika jämställdhetskriterierna för  
 bank- och försäk- ringstjänster  
 är att 
  
 N  
 kvinnor och män behandlas likadant när det gäller inbetalningar av försäkringspremier och utbetalningar av pensionsmedel. 
 De specifika jämställdhetskriterierna för mer jämställda hotell- och restaurangbesök  
 bör utformas stegvis på så sätt att den restaurang som önskar bli jämställdhetsmärkt i det här hänseendet inlednings- vis 
  
 N  
 genomför en översyn över restaurangens rutiner för bemötande av hotell- och restauranggästers och att 
  
 N  
 restaurangen upprättar handlingsregler för ett mer jämställt bemötan- de, 
  
 N  
 såväl översynen som handlingsreglerna för ett mer jämställt bemö- tande bör ta utgå från ett mångfaldsperspektiv samt att 
  
 N  
 handlingsreglerna för ett mer jämställt bemötande finns tillgängliga för de restauranggäster som önskar ta del av dem. 
  
 N  
 De närmare reglerna för specifika jämställdhetskriterier för ett jäm- ställt bemötande av hotell- och restauranggäster bör utformas av nämnden för jämställdhetsmärkning. 
 332 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 Sammanfattning av kapitel 16 
 I det här kapitlet belyser vi de kriterier som bör ligga till grund för bedömning av produkter och/eller tjänster ur jämställdhetssyn- punkt –  
 de specifika jämställdhetskriterierna.  
 Vi ger även förslag på kriterier som skulle kunna ligga till grund för jämställdhetsmärk- ning av  
 livsmedel, läkemedel, möbler, kontorsredskap, verktyg, maski- ner, produkter inom bilindustrin, banktjänster, försäkringstjänster, hotelltjänster  
 och  
 restaurangtjänster 
 . 
 Den närmare beskrivningen av de specifika jämställdhetskrite- rierna ska utformas och utvecklas av en särkskild nämnd för jäm- ställdhetsmärkning. 
  
 16.1 
  
 Bakgrund till de specifika jämställdhetskriterierna 
  
 Utredningen har bland annat fått i uppdrag att föreslå jämställd- hetskriterier för minst två produktområden och två tjänsteområ- den. De specifika jämställdhetskriterier som ska ligga till grund för bedömningen av huruvida en produkt eller tjänst kan vara föremål för jämställdhetsmärkning är således tänkta att utgöra ramen för en samlad  
 jämställdhetsbedömning  
 av den aktuella produkten eller tjänsten. 
 Vi kommer i det följande att ge förslag på ett par produktom- råden och några tjänsteområden som vi menar är lämpliga pionjär- områden för ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av pro- dukter och tjänster. 
 De områden som vi förordar är delvis framtagna mot bakgrund av de ramar som jämställdhetsbegreppet sätter, delvis har de sin grund i vad företrädare för näringslivet och konsumenter har givit uttryck för vid skilda studier av deras uppfattningar om ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. 
 1 
  
 Innan vi går in på de olika områden som vi menar kan komma att bli föremål för ett  
 system för frivillig jämställdhetsmärkning  
 vill vi lyfta fram ett par frågor som är av generell karaktär. 
 Även om de föreslagna specifika jämställdhetskriterierna kan te sig vara  
 allmänt hållna  
 är det ändå inte alla produkter och tjänster som når upp till de av oss uppställda kraven. Mot bakgrund av att det i dag inte finns något underlag för att bedöma huruvida en pro- 
  
 1  
 Angående studierna se ovan kapitel 8 och 9. I samband med att vi redogör för studierna motiverar vi även valen av produkter och tjänster. 
 333 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 dukt eller tjänst är att betrakta som jämställd, menar vi att vårt förslag kommer att kunna underlätta valen av produkter och tjänster för såväl konsumenter som näringsidkare. Av de studier som har genomförts över konsumenters och näringsidkares intresse för att välja jämställda produkter och tjänster är det tydligt att det faktiskt finns ett sådant intresse. 
 En central fråga är om det ska vara möjligt att  
 en produkt eller tjänst som har könsspecifika egenskaper kan vara föremål för jäm- ställdhetsmärkning 
 . Vid en första anblick är det möjligt att frågan borde besvaras så att endast de produkter och tjänster, vars effekter eller konsekvenser är  
 lika  
 i betydelsen  
 identiska  
 för både kvinnor och män, kan komma ifråga för jämställdhetsmärkning. Vi menar emellertid att detta skulle kunna få synnerligen olyckliga konsekven- ser, såsom att läkemedel som är avsedda att ges till antingen kvinnor eller män inte skulle kunna bli föremål för jämställdhetsmärkning. Ett par exempel på produkter som skulle kunna komma att falla utanför systemet om det ställdes sådana krav är till exempel  
 p-piller 
  för kvinnor eller kondomer för män. 
  
 16.2 
  
 Lika för lika 
  
 Att det inte endast ska vara möjligt att märka produkter som har  
 lika  
 i betydelsen  
 identisk  
 effekt eller konsekvens för kvinnor och män innebär bland annat att vi menar att de enda krav på specifika jämställdhetskriterier som ska ställas på produkter och/eller tjänster när det gäller produkter är att då det är fråga om  
 produkter som är tänkta att användas endast av kvinnor  
 ska kvinnornas andel uppgå till minst 50 procent vid åtminstone den slutliga utprovningen av produkten och produkten ska vara anpassningsbar till kvinnors fysiologiska förutsättningar att bruka produkten. När det i stället gäller  
 produkter som är tänkta att endast användas av män  
 ska männens andel uppgick till minst 50 procent vid åtminstone den slutliga utprovningen av produkten och att produkten ska vara anpassningsbar till mäns fysiologiska förutsättningar att bruka pro- dukten. Men  
 produkter som är tänkta att användas av både kvinnor och män  
 ska det i stället ingå lika många kvinnor som män i för- söksgruppen vid åtminstone den slutliga utprovningen av produk- ten och produkten ska också vara anpassningsbar till både kvinnors och mäns fysiologiska förutsättningar. 
 Att det inte ställs krav på  
 lika  
 effekt eller konsekvenser för män och kvinnor då de brukar produkten ställer emellertid andra krav 
 334 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 på den som tillhandahåller eller saluför produkten, nämligen att den aktuella dokumentationen av  
 om, hur  
 och i så fall  
 på vilket sätt  
 samt  
 varför  
 produkten eller tjänsten har den effekt den har på eller för kvinnor och män ska finnas tillgänglig för den som önskar ta del av resultaten. 
 Att dokumentationen ska vara tillgänglig ställer emellertid inte krav på att den som önskar ta del av dokumenten även äger rätt till en kopia av den aktuella handlingen. Det räcker således med att handlingarna finns tillgängliga – till exempel i en pärm vid verksam- heten eller via Internet. 
 Det är emellertid av synnerlig vikt att dokumenten har en sådan form och innehåll att inte endast fackmän, utan även lekmän har möjlighet att förstå resultaten av proverna. Det betyder inte att det ställs krav på att tillhandahålla de fullständiga provresultaten, efter- som sådana emellanåt också kan betraktas innehålla företagshem- ligheter. Däremot måste den som önskar bli jämställdhetsmärkt tillhandahålla all den dokumentation och samtliga provresultat till den/dem som har i uppgift att granska den aktuella produkten in- för bedömningen av huruvida produkten når de uppställda kraven. 
 I syfte att skingra alla eventuella farhågor som gäller frågan vem som omfattas av systemet vill vi återigen understryka att  
 systemet ska vara frivilligt 
 . Det betyder att endast den eller de som är intresserade av att bli jämställdhetsmärkt berörs av systemet. Det står var och en fritt av avstå från att underkasta sig en bedömning av en tredje part för att kunna bli jämställdhetsmärkt. 
  
 16.3 
  
 Livsmedel och läkemedel 
  
 FRIJA:s förslag: 
 Specifika jämställdhetskriterier för livsmedel och läkemedel  
 ska vara att 
  
 kvinnor och män ingår med lika andel vid åtminstone den slutliga ut- provningen av livsmedel och läkemedel, 
  
 resultaten från testerna är så väl dokumenterade att det framgår om, hur och i så fall på vilket sätt samt varför den aktuella produkten inverkar på det sätt som den gör på kvinnors och/eller mäns kroppar samt 
  
 dokumentationen finns tillgängliga i en lekmannaversion för den som önskar ta del av den 
  
 335 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 Två produktområden som har betydelse för kvinnor och män är livsmedel och läkemedel, eftersom det är fråga om produkter som kan påverka kroppen. 
  
 16.3.1 
  
 Livsmedelsbranschen samt hotell- och restaurangbranschen 
  
 Vi har i det tidigare belyst den inneboende problematik som ligger i möjligheten att införa en frivillig jämställdhetsmärkning som bland annat grundar sig på kvalitetsbedömningar ur könsperspektiv. Det är ju, såsom vi också har sett i det föregående, möjligt att göra kvalitetsbedömningar ur könsperspektiv när det gäller just livsmedel och läkemedel, eftersom det är fråga om produkter som kan på- verka kroppen. De branscher som vi har valt att studera i det här avseendet är således livsmedels- och läkemedelsbranscherna. Vi menar att det finns flera poänger med just detta val, eftersom dessa branscher också ger oss möjlighet att belysa problematiken med jämställdhetsmärkning ur ett s.k. tjänsteperspektiv, som har kopp- lingar till ytterligare branscher. 
 Konsumenter kan komma i kontakt med livsmedel på flera olika sätt och i flera olika sammanhang. Ett är i dagligvaruhandeln i sam- band med matinköp i olika livsmedelsbutiker. Att få information om vad maten innehåller kan tyckas vara primärt. I dag är det emellertid inte möjligt att få information om hur den mat som inhandlas i dagligvaruhandeln påverkar kvinno- och/eller mans- kroppen. I februari år 1999 överlämnade Utredningen gällande konsumentinformation om dagligvaror betänkandet  
 Märk väl!  
 (SOU 1999:7), i vilket det bland annat anförs följande: 
 Information om dagligvaror är väsentligt för att konsumenterna skall kunna göra väl övervägda val och på så sätt bland annat undvika eko- nomiska och andra risker. Därtill är det av intresse för samhällsutveck- lingen att konsumenterna erbjuds erforderlig hälso- och miljöinforma- tion så att de vid sina val kan ta hänsyn till hälso- och miljöaspekter. Således är det särskilt väsentligt att konsumenterna vid själva köp- tillfället har tillgång till erforderlig information. 
  
 ----- 
  
 336 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 För att underlätta för konsumenterna att på ett översiktligt sätt kunna få tillgång till erforderlig information bör ev. miljömärkning placeras i anslutning till basinformationen. Detsamma bör gälla vid placering av ev. nyckelhålsmärkning. 
 2 
  
 Tanken är således att konsumenter ska ha möjlighet att göra sitt val av produkter redan i butiken. För dem som önskar välja bort varor som inte är miljömärkta eller till exempel inte uppfyller kraven för Nyckelhålet finns således redan i dag dessa möjligheter. De som önskar handla jämställt har emellertid inte någon sådan möjlig- het. Med ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle de som just önskar göra jämställda val få möjlighet att välja bort de varor som inte uppfyller kraven för jämställdhetsmärkningen av dagligvaror. 
 Förutom i dagligvaruhandeln kommer konsumenter även i kon- takt med livsmedel när de till exempel besöker ett kafé eller en restaurang. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av livs- medel gör det således även möjligt att överföra kraven för jämställ- da livsmedel till restaurangbranschen, vilken har nära kopplingar till hotellnäringen. Vi menar att ett system för frivillig jämställdhets- märkning skulle kunna göra det möjligt för konsumenter att  
 både  
 göra aktiva val av den mat som de önskar äta  
 och  
 välja den restau- rang eller det hotell som erbjuder just jämställdhetsmärkt mat. 
 Därtill kommer att såväl den enskilda butikens som restau- rangens respektive hotellets tjänster kan komma att bli föremål för just frivillig jämställdhetsmärkning. 
  
 16.3.2 
  
 Läkemedelsbranschen 
  
 Att kvinnors och mäns biologi skiljer sig åt kan emellanåt ha bety- delse för hur kvinnors och mäns kroppar reagerar på livsmedel och läkemedel. 
 Trots att gruppen kvinnliga patienter är större än gruppen man- liga patienter bedrivs den medicinska forskningen i princip endast med fokus på män. Detta gäller både inom läkemedelsindustrin och inom den kliniskt medicinska forskningen. Överläkaren docent Bowen 
  vid Karolinska institutet, Stockholm, menar därför att faran är överhängande att just kvinnor ska drabbas av hjärt- och kärlsjukdomar. 
  
 2  
 SOU 1999:7,  
 Märk väl!  
 s. 1 f. 
 337 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 Kvinnors och mäns skilda biologiska förutsättningar innebär bland annat att symptomen hos dem är olika när de drabbas av likadana sjukdomar. Detta får till exempel till följd att kvinnor som drabbas av sjukdomar inte alltid erhåller adekvat vård, eftersom deras symptom inte alltid överensstämmer med de medicinska beskrivningarna av sjukdomarna. Det föreligger således en fara för att kvinnliga patienter felbehandlas och att de medicinska farorna inte förebyggs i tillräcklig utsträckning. Till exempel är det i dag en allmän uppfattning att den vanligaste dödsorsaken för kvinnor är bröstcancer, vilket är fel. Den vanligaste dödsorsaken för kvinnor är hjärtinfarkt – precis som för män. 
 På grund av att en del av den officiella statistiken (till exempel  
 WHO-statistik 
  när det gäller hjärt- och kärlsjukdomar) endast om- fattar personer under  
 60–65 
  år ser det ut som om kvinnor inte lika ofta som män drabbas av hjärtinfarkt. Generellt sett är det näm- ligen så att män drabbas av hjärtinfarkt från 45 års ålder, medan kvinnorna i allmänhet drabbas från 55 års ålder. Många av de kvinnor som drabbas av hjärtinfarkt saknar också de symptom som anses vara typiska. Detta kan leda till att kvinnor som söker hjälp för smärtor i bröstet inte blir adekvat behandlade. Kvinnor drabbas oftare av så kallade tysta hjärtinfarkter utanför sjukhusen. 
 Kvinnors och mäns kroppar bryter även ned en del medicin på olika sätt, vilket är särskilt tydligt när det gäller medicinering mot högt blodtryck och hjärtsjukdomar. 
 Det finns flera förklaringar till varför kvinnor som grupp ingår i den medicinska forskningen i så liten utsträckning som de gör. Bland annat brukar man motivera avsaknaden av kvinnor vid stu- dier av läkemedel med att kvinnors biologi gör studierna mer kost- samma: menstruationscykler med varierande hormonhalter och klimakteriebesvär kan komplicera studierna. Avsaknaden av kvin- nor vid läkemedelsstudier motiveras också med att resultaten blir mer korrekta om studierna endast utförs på män, eftersom de anses utgöra the golden standard. 
 Ytterligare en anledning till att inte låta kvinnor ingå i läke- medelsstudier är att kvinnor kan bli gravida och att eventuella barn kan drabbas av skador som orsakas av de testade läkemedlen. Mot detta bör man emellertid väga risken för att läkemedel som anses vara säkra faktiskt inte testats på dem som de är avsedda för, näm- ligen kvinnor och barn. 
 Detta är några frågor som är av central betydelse när det gäller möjligheten att införa kvalitetssäkringar ur könsperspektiv. Utred- ningen menar att det finns anledning att belysa problematiken 
 338 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 ytterligare, för att undersöka möjligheten att införa ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av vissa läkemedel och medicinska tjänster. 
  
 16.3.3 
  
 Functional food 
  
 Ett område, vars produkter har nära koppling till läkemedelsom- rådet är  
 functional food 
 . Functional food kan ses som en samlings- beteckning över en grupp livsmedel som kan konsumeras som van- lig föda. Men som påstås ha specifika, dokumenterade hälsoeffekter och som riktas till en bred allmänhet. De skiljer sig således från läkemedel genom att de inte enbart är avsedda för behandling av en viss grupp människor. Functional food skiljer sig även från så kalla- de kosttillskottsprodukter och naturläkemedel genom att de just är  
 livsmedel  
 och alltså inte har formen av piller eller pulver. 
 Även om functional food är ett oreglerat område i Sverige före- kommer användningen av begreppet i tämligen stor utsträckning vid lansering och marknadsföring av livsmedel som påstås ha nyss nämnda egenskaper. Vid en studie av Konsumentverket framkom det att det var få konsumenter som kände till innebörden av be- greppet. Men trots detta finns det ändå ett flertal produkter som kan betecknas som functional food. 
 Trenden med funktionell mat började i Japan i mitten på 1980- talet och har sedan dess snabbt spridit sig västerut. USA ligger i täten i västvärlden, men Europa och då särskilt Finland börjar kom- ma ifatt. 
 Bland de produkter som är att hänföra till functional food bör framför allt följande uppmärksammas: 
  
 mejeriprodukter i vilka det påstås ha tillsatts nyttiga bakteriekul- turer, 
  
 fiberrika bröd- och pastaprodukter, 
  
 margariner som påstås innehålla nyttiga fetter såsom omega  
  
 Allensyror samt 
  
 drycker i vilken frukter har tillsatts för att göra dem mer nyttiga. 
  
 339 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 16.3.4 
  
 Specifika jämställdhetskriterier för livsmedel och läkemedel 
  
 Både när det gäller livsmedel och läkemedel blir frågan huruvida dessa produkter påverkar individens kropp central. Kriterierna kommer således att vara inriktade på dokumentation över  
 om, hur  
 och i så fall  
 på vilket sätt  
 samt  
 varför  
 det aktuella livsmedlet eller läkemedlet inverkar på kvinnors och mäns kroppar. 
 Det är mot bakgrund av detta som vi menar att de båda områ- dena  
 läkemedel  
 och  
 functional food  
 är högaktuella när det gäller jämställdhetsmärkning. Både när det gäller läkemedel och functio- nal food är det snarare regel än undantag att de  
 inte  
 är könsspecifikt utprovade. Även om läkemedel utsätts för flera kontroller och tester innan de lanseras på marknaden är det sällan som deras eventuella effekt har testats på kvinnor. 
 Det är naturligtvis inte tillfredsställande att det saknas dokumen- tation av huruvida produkter som påstås ha vissa effekter påverkar kvinnors och mäns kroppar olika. Detta gäller naturligtvis oavsett om produkterna påstås vara helande, läkande eller endast vara allmänt gynnsamma för dem som äter dem. 
 Sammanfattningsvis menar Utredningen att det kriterium som ska ställas på livsmedel och läkemedel ska vara att det finns doku- mentation av  
 om, hur  
 och i så fall  
 på vilket sätt  
 samt  
 varför  
 den aktuella produkten inverkar på det sätt som den gör på kvinnors och mäns kroppar. 
  
 16.4 
  
 Möbler, kontorsredskap, verktyg och maskiner 
  
 FRIJA:s förslag 
 Specifika jämställdhetskriterier för möbler, kontorsredskap och verktyg  
 kvinnor och män ska ha ingått med lika andel vid åtminstone den slutliga utprovningen av  
 möbler, kontorsredskap  
 och  
 verktyg 
 , därut- över ska möblerna och kontorsredskapen antingen vara  
 anpass- ningsbara  
 till den som är tänkt att bruka dem eller finnas att tillgå i flera storlekar. 
  
 340 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 Specifika jämställdhetskriterier som ska gälla för maskiner inom in- dustrin 
 kvinnor och män ska ha ingått med lika andel vid åtminstone den slutliga utprovningen av  
 maskiner 
 , därutöver ska maskinerna vara  
 anpassningsbara  
 till den som är tänkt att bruka dem. 
 De möbler och kontorsredskap som framställs i dag har vanligtvis utformats mot bakgrund av en  
 standardman  
 i  
 50-årsåldern 
  som är 180 cm lång. 
 Vi talar här om möbler och kontorsredskap. Vi vill emellertid uppmärksamma att samma resonemang som gäller för kontors- redskap är applicerbart för utformning av specifika jämställdhets- kriterier för verktyg och maskiner inom industrin. Kvinnor har vanligtvis mindre händer än män, vilket gör att de emellanåt inte har tillgång till verktyg som är ergonomiskt utformade för dem. Detta gäller även för flera män, som inte är så stora att de faller inom ramen för  
 normalmannen  
 – den man som har fått stå modell vid utformningen av de aktuella verktygen. 
 Det betyder att det stora flertalet kvinnor, men även en del män, är så korta att de drabbas av onda ryggar på grunda av att bord, stolar fåtöljer, soffor, diskbänkar har utformats för att vara funk- tionella för andra än dem själva. Så många som 80 procent av alla som vistas i Sverige drabbas av ont i ryggen någon gång i livet. Om- kring 30 procent av dem som vistas i Sverige drabbas årligen av ont i ryggen. Det finns flera förklaringar till varför människor drabbas av onda ryggar och nackar. En förklaring kan vara människors felaktiga arbetsställningar. Det är inte endast de möbler som finns på arbetsplatserna som kan påverka människors ryggar och nackar. Naturligtvis påverkas människors välbefinnande även av vilka möb- ler som finns i hemmet. 
  
 16.4.1 
  
 Specifika jämställdhetskriterier för möbler och kontorsredskap 
  
 När det gäller vilka specifika jämställdhetskriterier som ska gälla för möbler och kontorsredskap bör frågan besvaras på ett något annorlunda sätt. Kvinnors och mäns fysiologiska förutsättningar för att till exempel  
 sitta på en stol, tala i telefon eller skriva på ett tangentbord  
 kan emellanåt skilja sig åt. Detta är emellertid inte alltid på det viset, och det är inte heller så att dessa skillnader med 
 341 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 säkerhet kan anses vara beroende av att de är kvinnor eller män. Men om möbler och kontorsredskap utformas efter schablonmässi- ga bilder av hur en genomsnittsmänniska ser ut och denna bild utgår från en medelålders, 180 cm lång man, så faller naturligtvis många kvinnor utanför dessa ramar. 
 Det är visserligen riktigt att det är få kvinnor som når upp till en längd av 180 cm, men det finns långa kvinnor. På samma sätt som det finns korta män, vilka – tillika med de kvinnor som inte passar in i mallen – kommer att löpa en avsevärd risk att drabbas av för- slitningsskador, till exempel onda ryggar, nackar och utslitna leder. 
 Det nu förda resonemanget visar på den problematik som rör möjligheten att utforma kriterier vid jämställdhetsmärkning av just möbler, kontorsradskap, verktyg och maskiner inom industrin. Att ta sin utgångspunkt i schablonbilder av män och kvinnor skulle inte leda särskilt långt, eftersom skillnaderna mellan könen är betydligt färre än variationerna respektive könskategori. 
  
 Att kvinnor och män kanske inte  
 sitter på en stol, talar och håller i en telefon, eller skriver på ett tangentbord  
 på likadant sätt är med andra ord inte beroende av att de är kvinnor eller män. Snarare be- ror skillnaden på hur långa eller korta de är. Det finns även andra orsaker till eventuella skillnader, som vid en första anblick kan se ut att vara beroende av en persons kön, såsom att stolen, telefonen eller tangentbordet är utformat för att vara anpassat för olika per- soners fysiologiska förutsättningar. 
  
 Detta betyder emellertid inte att möbler och kontorsredskap inte kan komma att bli jämställdhetsmärkta. Men eftersom det inte går (eller ens är önskvärt) att utforma några generella riktlinjer om vilka fysiska förutsättningar som är könsspecifika bör utgångs- punkten för utformningen av kriterierna i det här avseendet i stället vara inriktat på hur det är tänkt att brukaren av produkten kommer att kunna anpassa den till de egna fysiska förutsättningarna. 
 Detta betyder således att de specifika jämställdhetskriterierna för möbler, kontorsredskap och verktyg inte kan ta sin utgångspunkt i kvinnors och mäns kroppar. I stället bör de ta sikte på  
 människors  
 olikheter – det finns både stora och små män och kvinnor. Sådana kriterier har flera fördelar för brukare; ett krav på att möbler, kon- torsredskap och verktyg ska vara  
 anpassningsbara eller finnas att till- gå i flera storlekar för att på så sätt vara så väl avpassade som möjligt för den tänkta brukaren  
 öppnar nämligen dörren till ett drägligare arbetsklimat för fler än dem som faller inom ramen för en  
 standard- man 
 . De nu föreslagna kriterierna kan även tänkas bli utmanande för den traditionella synen på  
 män  
 som  
 långa, friska, sunda, starka 
  
 342 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 européer  
 och  
 kvinnor  
 som  
 korta, visserligen friska men mindre tåliga än män, svaga européer 
 . 
  
 När det gäller utformningen av de specifika jämställdhetskrite- rierna som ska gälla för maskiner menar vi att det inte finns skäl att föreslå en generell alternativlösning utöver att maskinerna ska vara anpassningsbara till dem som är tänkta att använda dem. Industri- maskiner är i regel mycket stora och det är troligt att kostnaderna för att framställa alternativa maskiner inte på något sätt står i rimlig proportion till de vinster som kan göras i det avseendet. Det är emellertid vidare så att det även finns mindre maskiner, såsom till exempel handborrar och elvispar. För sådana maskiner kan det mycket väl finnas anledning att ställa upp alternativa kriterier. De kriterierna bör emellertid utformas av nämnden för jämställdhets- märkning. 
  
 16.5 
  
 Produkter inom bilindustrin 
  
 FRIJA:s förslag: 
 Specifika jämställdhetskriterier för produkter inom bildindustrin  
 kvinnor och män ska ha ingått med lika andel vid åtminstone den slutliga utprovningen av produkter inom bilindustrin, därutöver ska produkterna inom bilindustrin vara anpassningsbara till den som är tänkt att bruka dem. 
  
 På samma sätt som gäller för utformningen av möbler, utformas bilar utifrån en standardmodell  
 dummy,  
 en som är 180 cm lång och har en vikt av 78 kg. Det betyder att de som inte når upp till denna vikt och längd löper en avsevärd risk att utsättas för så kallade  
  
 whiplash-skador 
  
 (pisksnärt). 
 3  
 Ur trafiksäkerhetssynpunkt är det av yttersta vikt att förhindra olyckor i trafiken. Men mot bakgrund av att flertalet bilstolar, nackstöd och krockkuddar är utformade med nu nämnda modell som prototyp får de nämnda biltillbehören inte alltid önskad effekt – att skydda dem som färdas i bilen från att drabbas av skador. Men  
 whiplash-skador 
  kan även inträffa vid idrottsutövning, på nöjesfält, vid halkolyckor eller vid överfall. 
 Det inträffar uppskattningsvis fler än 100 000 trafikolyckor per år där diagnosen sannolikt är whiplash, av dessa diagnostiseras bara 
  
 3  
  
 Banks,  
 Brown in Rear Impacts. Hernandez, Dummy Evaluation and Test Condition Specifications 
 , Department of Machine and Vehicle Systems Crash Safety Division, Chalmers University of Technology, Göteborg (2001). 
  
 343 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 16 000 som whiplash även om det är fler än 1 600 som får bestående men av trafikolyckorna. 
 Gallagher är engelska och betyder pisksnärt. En  
 whiplash-skada 
  är en nackskada som kan utmynna i många olika besvär. En whip-  
 lash-skada 
  uppkommer oftast i trafiken och då vanligast vid på- körning bakifrån och kan uppstå redan vid 6 km per timme. Huvu- det utsätts för att först slungas bakåt och därefter framåt med ökande hastighet, som en pisksnärt, förstärkt av stolens fjädrande konstruktion. Det betyder att nacken stukats eller vrickats, vilket framgår av nedanstående bild.  
 4 
  
 Vid en kollision kan huvudet, som väger ca 5 kg, utsättas för en  
 stark  
 kraft, omkring 12 G. Det kan leda till att halsen töjs ut så mycket som 5 cm. På så sätt kan kotor förskjutas, diskar kan ska- das, ligament kan töjas och brista. Det kan även uppstå inre blöd- ningar. Muskler kan brista, nerver kan skadas, ryggmärgen och synen kan påverkas. De flesta skadorna är mer eller mindre osyn- liga. 
 Efter en kollision är kroppen stel och mörbultad. Det kan göra ont i ryggen, nacken och huvudet. Armar och fingrar kan domna och värka. Många  
 whiplash-skadade 
  upplever att värken först ökar för att sedan försvinna och åter komma smygande. Det är inte ovanligt med yrsel och balansrubbningar. Det förekommer även minnes- och koncentrationsproblem. Skadan kan ha åstadkommit minskad näringstillförsel till de skadade delarna. Det är inte heller ovanligt att den som har skadats även blir känslig för ljus och ljud. Värken kan bli bestående dygnet runt med sömnproblem som följd. En ond cirkel uppkommer som blir svår att ta sig ur. 
  
 4  
 Bilden är hämtad från http://www.rehab.inr.liu.se/vpwhiplash/index.html. 
 344 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 Whiplash-relaterade 
  skador är ofta svåra att diagnostisera. Få kan bota skadan, speciellt om den blivit kronisk, det vill säga att värken är kvar så länge som tre till sex månader efter olyckan. 
 Antalet  
 whiplash-skadade 
  uppgår uppskattningsvis till fler än 300 000 personer. I dag drabbas dagligen mellan 30 och 300 män- niskor av  
 whiplash-skador. 
  Minst tre av dessa blir invalidiserade och minst en blir sjukpensionär. 
  
 16.5.1 
  
 Specifika jämställdhetskriterier för produkter inom bilindustrin 
  
 Resonemanget kring vilka specifika jämställdhetskriterier som ska gälla för  
 produkter inom bilindustrin 
  
 5  
 liknar i mångt och mycket det resonemang som vi förde vid de specifika jämställdhetskriterierna för möbler och kontorsredskap. 
 Det är ju inte så att kvinnors och mäns sätt att sitta i en bil och hålla i en ratt eller kanske växla skiljer sig avsevärt. Däremot är det så att bilar vanligen är utformade efter schablonmässiga bilder av hur en genomsittsmänniska ser ut, nämligen en 180 cm lång och 78 kg tung man. 
 När det gäller möjligheten att jämställdhetsmärka en bil, bör ut- gångspunkten på samma sätt som gäller vid jämställdhetsmärkning av möbler, kontorsredskap, verktyg och maskiner inom industrin utgå från skillnaderna mellan individer och inte i idéer om hur män och kvinnor vanligtvis framställs i till exempel media. Att utgå från schabloniserade bilder av män och kvinnor kan inte leda till annat än att synen på könen konserveras. 
 När det gäller möjligheten att jämställdhetsmärka produkter inom bilindustrin bör uppmärksamheten särskilt fästas på de säkerhets- aspekter som bör ligga till grund för till exempel krockkuddar, bilstolar och säkerhetsbälten. I dag är det många som inte känner till att till exempel krockkuddar, bilstolar och säkerhetsbälten har utformats med utgångspunkt från en dummy som är 180 cm lång och väger 78 kg. De känner ej heller till att eftersom de inte når upp de nu nämnda riktlinjerna för en normalman, så löper de stor risk för att drabbas av just  
 whiplash-skador 
  vid en hastig inbromsning. 
 De blir på samma sätt som de som tror sig äta  
 säkra  
 och  
 väl ut- provade  
 läkemedel invaggade in en falsk trygghet. 
  
 5  
 Det nu förda resonemanget utgår från ett brukarperspektiv, vilket innebär att vi talar utifrån den som är tänkt att resa med bilen. 
 345 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 De specifika jämställdhetskriterierna för produkter i bilindustrin bör således, på samma sätt som vid utformningen av de specifika jämställdhetskriterierna för möbler, kontorsredskap, verktyg och maskiner inte utgå från så kallade genomsnittskroppar hos kvinnor och män. I stället bör utgångspunkten tas i olikheter hos brukarna. På så sätt blir det fråga om att ställa brukarens behov i förhållande till hur och på vilket sätt som den aktuella produkten är tänkt att användas. 
  
 16.6 
  
 Bank- och försäkringstjänster 
  
 FRIJA:s förslag: 
 Specifika jämställdhetskriterier för banktjänster 
 Ett av de specifika jämställdhetskriterierna för banktjänster är att 
  
 N  
 banken utformar  
 könsneutrala  
 riktlinjer vilka ska tjäna som underlag vid bedömning av låneansökningar från kvinnor och män. I dessa rikt- linjer får det inte under några som helst omständigheter göras någon skillnad på grund av kön vid bedömning av om kvinnors och mäns låneansökningar skall tillstyrkas eller avstyrkas när det är fråga om ansökningar som är att betrakta som lika eller likvärdiga 
 . 
  
 Specifika jämställdhetskriterier för försäkringstjänster 
 Ett av de specifika jämställdhetskriterierna för  
 bank- och försäk- ringstjänster  
 är att 
  
 N  
 kvinnor och män behandlas likadant när det gäller inbetalningar av försäkringspremier och utbetalningar av pensionsmedel. 
 Detta betyder att om en kvinna och en man har erlagt lika mycket i försäkringspremie till en pensionsförsäkring så ska de även erhålla lika mycket i pensionsutbetalning från försäkringen alldeles obero- ende av hur lång deras beräknade livslängd är. 
 Det ställs i dag stora krav på konsumenterna i samhället. Bland annat förväntas konsumenterna göra aktiva val när det till exempel gäller möjligheten att finansiera sin ålderdom ( 
 val av pensionsfond)  
 och när det gäller distribution av  
 el  
 samt  
 telefonitjänster 
 . De ökade möjligheterna till fria val kan visserligen upplevas som betungande. Men det är också så att dessa nya möjligheter kan leda till att kon- sumenterna blir mer medvetna, vilket kan få till följd att de ställer större krav på näringslivets distribution av produkter och tjänster. 
 346 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 Vi såg i det tidigare att det finns flera schabloniserade bilder av män och kvinnor. Att kvinnor och män har olika löner är en sådan bild  
 som  
 genererar uppfattningar om mäns och kvinnors ekono- mier. I Kvinnomaktutredningen förklarades mäns högre löner med att  
 män redan har högre löner än kvinnor 
 . 
 6  
 Det förekommer än i dag att män erhåller högre lön än kvinnor på grund av att de är män och att män är s.k. familjeförsörjare. 
 7  
 Dessa bilder genererar själva nya generaliseringar som förstärker de tidigare schabloniserade bilder- na. Dessa frågor behandlas mer ingående i kapitel 8. 
 Vi har valt att belysa frågan huruvida det är möjligt och även lämpligt att jämställdhetsmärka tjänster inom just bank- och för- säkringsbranschen. 
  
 16.6.1 
  
 Specifika jämställdhetskriterier för bank- och försäkringstjänster 
  
 När det gäller vilka specifika jämställdhetskriterier som ska ligga till grund för bank- och försäkringstjänster, måste utgångspunkten vara en annan än vad som till exempel gäller för läkemedel och livs- medel. Där ligger fokus på hur kvinnors respektive mäns kroppar reagerar på det som äts. Latent för det resonemanget ligger en idé om att kvinnors och mäns kroppar kan reagera olika på olika ämnen och att det emellanåt finns signifikanta skillnader när det till exempel gäller sjukdomssymptom. 
 Att ta en sådan utgångspunkt vid uppställande av specifika jäm- ställdhetskriterier för bank- och försäkringstjänster ter sig i det närmaste absurd. Det är nog knappast någon som är av den upp- fattningen att mäns och kvinnors kroppar bör tas som utgångs- punkt när det gäller att utforma specifika jämställdhetskriterier för bank- och försäkringstjänster. 
 Men det är inte desto mindre så att det finns en allmän uppfatt- ning i samhället att det biologiska skillnaderna mellan kvinnor och män har betydelse för hur kvinnor och män är som sociala indi- vider. Vi kommer inte att utveckla, eller en försöka förklara bak- grunden till detta. Dessa frågor behandlas mer ingående i kapitel 3. 
 Den allmänna uppfattningen om hur kvinnor och män är som sociala individer leder vidare till idéer om mannen som superior och 
  
 6 
  
 SOU 1998:6, Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda Sverige, sid. 125. 
  
 7 
  
 En avdelningssköterska i Sverige motiverade under våren 2000 ett lönetillägg om 500 kr med att den manliga sjuksköterskan var just familjeförsörjare. 
  
 347 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 kvinnan som bihang (mindre värd), på så sätt färgas även tankarna om vad som är  
 naturligt  
 och  
 rättvist 
 . 
  
 16.6.2 
  
 Banktjänster 
  
 Vi har i det tidigare berört frågan huruvida kvinnor och män be- handlas likadant då de till exempel söker lån för att kunna starta nya rörelser. En företrädare för en av Sveriges storbanker som Utredningen har diskuterat dessa frågor med menar att det faktiskt är möjligt att bankerna behandlar kvinnor och män olika vid dessa låneansökningar, eftersom det inte finns några särskilda bedöm- ningsgrunder för att tillstyrka och avslå en sådan ansökan. Det är naturligtvis inte acceptabelt att det saknas riktlinjer för hur låne- ansökningar ska behandlas, eftersom ett sådant förfaringssätt upp- muntrar till skönsmässiga ad hoc lösningar. 
  
 16.6.3 
  
 Pensionsförsäkringar 
  
 Att kvinnor erhåller lägre ersättning från pensionsförsäkringar även om de erlägger lika hög avgift som män, brukar således motiveras med att de lever längre. Vi ser det emellertid som högst anmärk- ningsvärt att inte använda principen  
 lika för lika  
 vid fastställande av försäkringspremier och utbetalning av försäkringar. Visst är det så att försäkringspremier även i fortsättningen bör fastställas efter en så kallad riskanalys, där försäkringsbolagets eventuella kostnader ställs mot beräknade intäkter. Men det är inte rimligt att två per- soner som har erlagt lika mycket i försäkringsavgift erhåller olika mycket i ersättning från bolaget, endast på grund av att de har olika kön. 
 Vi kan i och för sig acceptera att månadsutbetalningarna från försäkringsbolaget är olika om beräkningsmodellen utgår från att kvinnor och män beräknas leva olika länge, under förutsättning att den beräkningsmodellen även ligger till grund för de faktiska utbe- talningarna. Det betyder att om män beräknas uppnå en ålder av 80,84 år så kommer de även att erhålla ersättning fram tills de har uppnått den åldern. Motsvarande resonemang gäller naturligtvis för kvinnor – att de erhåller pensionsersättning fram till de uppnår en ålder av 84,53 år. 
 Det bör även övervägas om inbetalningarna till pensionsförsäk- ringen ska betraktas som en penningförvaltning. På så sätt borde de återstående pensionsmedlen ingå i den avlidnes dödsbo. 
 348 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 16.7 
  
 IT-tjänster 
  
 FRIJA:s förslag: 
 De specifika jämställdhetskriterierna för  
 IT-tjänster 
 bör utformas av nämnden för jämställdhetsmärkning. 
  
 16.7.1 
  
 Specifika jämställdhetskriterier för  
  
 IT-tjänster 
  
 När det gäller vilka specifika jämställdhetskriterier som bör ligga till grund för bedömningen av huruvida  
 IT-tjänster 
  ska kunna bli föremål för jämställdhetsmärkning måste utgångspunkten tas från ett helt annat håll än vad som gäller för jämställdhetskriterier av produkter. Det är nämligen så att tjänster sällan, om ens någon gång, är beroende av personernas könstillhörighet. Däremot är det så, vilket även har visats i ett flertal studier och i en mängd utred- ningar – allra senast i Kvinnomaktutredningen – att kvinnor och män sällan, om någonsin, bemöts likadant. 
 Det är snarare regel än undantag att kvinnor och män bemöts som personer, vars kön saknar betydelse. Vi kommer inte att för- djupa oss i orsakerna till detta i det här avsnittet – dessa frågor berörs ytterligare i kapitel 3. 
 Ofta är utgångspunkten att kvinnor och män förmodas vara – tänka, leva, tro, känna och uppleva samhället och världen – helt oli- ka. Det saknar intresse att utröna om det finns någon grund för dessa föreställningar. Vad som däremot är av största vikt är möj- ligheten att arbeta för jämställdhet: 
  
 att kvinnor och män har lika rättigheter och skyldigheter och möjligheter att 
  
 ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende, 
  
 vårda hem och barn och 
  
 delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. 
  
 IT (informationsteknologin) omfattar allt från mobiltelefoni, radio, TV, telefax, datakommunikation samt elektronisk post och Inter- net, datasystem och elektroniska faktureringssystem. Området är således enormt; det kan beskrivas som en värld i världen. Att uppställa allomfattande specifika jämställdhetskriterier för IT- tjänster låter sig således inte göras utan ett flertal förbehåll, dels beroende på att informationsteknologin omfattar så vitt skiftande 
 349 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 områden, dels på grund av att tjänsterna inom de olika områdena är av helt olika art. 
 Bara när det gäller området Internet är ju tjänsterna uppdelade på ett flertal områden. Internet –  
 nätet 
 , ett system där kommunika- tionen sker enligt ett antal fastställda protokoll (TCP/IP) mellan datorer. 
 Utredningen ser det således som tveksamt att utan ytterligare underlag föreslå  
 specifika jämställdhetskriterier för  
  
 IT-tjänster 
 . 
  I stället menar vi att detta bör bli en fråga för den nämnd som vi föreslår ska inrättas för att utforma jämställdhetskriterier för pro- dukter, tjänster och verksamheter. Vi vill emellertid understryka vikten av att nämnden inte utgår från något annat än  
 jämställdhets- begreppet  
 vid utformningen av kriterierna för  
 IT-tjänster, 
  eftersom vi ser det som ytterst olyckligt om de specifika jämställdhetskri- terierna när det gäller  
 tjänster  
 kom att blandas samman med frågor om kön. Vi vill återigen understryka vikten av att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning är tänkt att utmana och utveckla gränserna för och frågorna om jämställdhet, vilket knappast låter sig göras genom att utgå från föreställningar om biologiska och sociala skillnader mellan kvinnor och män. 
 Utredningen föreslår således  
 att de specifika jämställdhetskriterierna för  
  
 IT-tjänster 
  
 bör utformas av nämnden för jämställdhetsmärk- ning. 
  
 16.8 
  
 Hotell- och restaurangtjänster 
  
 FRIJA:s förslag: 
  
 De  
 specifika jämställdhetskriterierna för mer jämställda hotell- och restaurangbesök  
 utformas som en uppmaning att restaurangen 
  
 genomför en  
  
 översyn  
 över den aktuella restaurangens rutiner för bemötande av restauranggäster och att 
  
 restaurangen upprättar handlingsregler för ett mer jämställt bemö- tande, 
  
 såväl  
 översynen  
 som  
 handlingsreglerna för ett mer jämställt bemötande  
 bör utgå från ett mångfaldsperspektiv samt att 
  
 handlingsreglerna  
 för ett mer jämställt bemötande ska finnas tillgäng- liga för de restauranggäster som önskar ta del av dem. 
 350 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 De närmare reglerna för specifika jämställdhetskriterier för ett jäm- ställt bemötande av hotell- och restauranggäster bör utformas av nämnden för jämställdhetsmärkning. 
  
 16.8.1 
  
 Specifika jämställdhetskriterier för hotell- och restaurangtjänster 
  
 Konsumenter kommer i kontakt med livsmedel vid flera olika till- fällen, till exempel vid  
 kafé-, 
  hotell- och restaurangbesök. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning av livsmedel skulle kunna inne- bära att kraven för jämställda livsmedel överförs till hotell- och restaurangbranschen. Vi menar att ett system för frivillig jämställd- hetsmärkning skulle kunna göra det möjligt för konsumenter att  
 både  
 göra aktiva val av den mat som de önskar inta  
 och  
 välja den restaurang eller det hotell som erbjuder just jämställdhetsmärkt mat. 
  
 16.8.2 
  
 Hotellnäringen 
  
 Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle även kunna ta sin utgångspunkt i frågan om hotell som erbjuder sina hotellgäster möjligheten att  
 hyra erotiska filmer 
 , äta  
 tjej- respektive killmiddagar  
 eller dricka  
 tjej- respektive killdrinkar 
 , bo i rum som är  
 kvinnliga  
 eller  
 manliga  
 allt beroende av om de är utrustade med strykjärn, byxpress, hårtork eller antalet speglar i rummet skulle kunna vara föremål för jämställdhetsmärkning. 
 Det system för frivillig jämställdhetsmärkning som vi förordar är tänkt att ha som syfte att integrera jämställdhet inom närings- och föreningsverksamhet samt offentlig förvaltning för att på så sätt nå ett mer jämställt samhälle. Det finns således anledning att återigen erinra sig innebörden av vad som avses med  
 jämställdhet, kön  
 och  
 genus 
 . 
  
 Jämställdhet  
 innebär att kvinnor och män ska ha lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter att 
 ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende 
 vårda hem och barn 
 delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. 
 Det betyder bland annat att tanken är att det ska vara möjligt för kvinnor och män att vara jämbördiga i den offentliga och privata 
 351 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 sfären. Jämställdhet handlar bland annat om att försöka förändra gamla fastlåsta och traditionella idéer om manligt och kvinnligt. 
 Medan begreppen kvinnor och män är grundade på biologiska skillnader mellan just kvinnor och män kan  
 genus  
 i stället beskrivas som en  
 kulturell tolkning av de biologiska skillnaderna mellan män och kvinnor 
 . 
 8  
 Bland annat innebär det att något som beskrivs som kvinnligt eller manligt absolut inte behöver ha något att göra med individens kön. Det är snarare så att det som beskrivs som kvinn- ligt respektive manligt inte är annat än förväntningar om hur kvinnor respektive män förutsätts uppföra sig. 
 För Utredningens del är det emellertid högst centralt att inte fastna i traditionella låsningar om kvinnor och män. Att för hotell- näringen föreslå specifika jämställdhetskriterier som ställer krav på att det ska serveras så kallade tjej- och killmiddagar/drinkar eller att ett hotellrum ska utrustas med ett flertal speglar för att tillfreds- ställa de kvinnliga kunderna är därmed uteslutet. 
 Utredningen ser det emellertid inte alls som uteslutet att det kommer att vara möjligt att jämställdhetsmärka hotell, men de spe- cifika jämställdhetskriterierna för hotellnäringen bör belysas ytter- ligare innan de kriterierna utformas. De kriterier som föreslås ska dock ha som syfte att tjäna som hjälpmedel att bryta traditionella föreställningar om att kvinnor endast vill äta en lätt sallad eller dricka en chic drink, medan män är mer förtjusta i blodiga biffar och mörk öl. De specifika jämställdhetskriterierna för hotell- näringen är med andra ord en fråga för den nämnd som vi föreslår ska inrättas för att utforma jämställdhetskriterier för produkter, tjänster och verksamheter. 
 De specifika jämställdhetskriterierna för mer jämställda hotell- besök bör i stället utformas som etiska regler – Code of Conduct. Ett första steg borde kunna vara att restaurangen, på samma sätt som vi har föreslagit när det gäller jämställdhetsmärkning av bank- tjänster, ser över sina rutiner för hur restauranggästerna bemöts. Det räcker naturligtvis inte med att endast ha dokumenterat hur restauranggästerna bemöts, det är även viktigt att restaurangen upprättar just  
 Code of Conducts  
 (handlingsregler för ett  
 jämställt  
 bemötande) i syfte att förbättra sitt agerande i förhållande till restauranggästerna. Att det upprättas  
 handlingsregler för ett jämställt bemötande  
 har fler fördelar, genom att sådana regler skulle kunna öppna gränserna mellan frågor om jämställdhet och mångfald. Det kommer till exempel att bli möjligt att använda dokumenteringen av 
  
 8  
  
 Farley,  
 Från kön till genus: kvinnligt och manligt i ett kulturellt perspektiv 
 , Church, Stockholm (1987), sid. 11. 
  
 352 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 restaurangens eget agerande för att motverka särbehandling på andra grunder än endast kön, till exempel ras, hudfärg, etniskt ursprung, religion eller handikapp. Det betyder att vi förordar att översynen av restaurangens bemötande av sina kunder och upp- rättandet av handlingsreglerna för ett  
 jämställt  
 bemötande ska Hubbard ras på ett så kallat  
 mångfaldsperspektiv 
 . 
 De närmare reglerna för specifika jämställdhetskriterier för ett jämställt bemötande av hotellgäster bör utformas av nämnden för jämställdhetsmärkning. 
  
 16.8.3 
  
 Restaurangnäringen 
  
 Utredningen menar att möjligheten att jämställdhetsmärka restau- ranger bör kunna ske på minst två olika sätt. Det ena tar sin ut- gångspunkt i frågan  
 om livsmedel påverkar kvinnor och män olika 
 . Det andra utgår från  
 hur/på vilket sätt kvinnliga och manliga restau- ranggäster blir bemötta 
 . 
 De resonemang som vi har fört vid jämställdhetsmärkning av livsmedel och läkemedel bör således ligga till grund för jämställd- hetsmärkning av den mat som finns på restaurangmenyn. När det gäller bemötandet av restauranggästerna vill vi återigen uppmärk- samma betydelsen av att inte falla in i traditionella schabloner om kvinnor och män. Det innebär bland annat att vi ser det som ute- slutet att de specifika jämställdhetskriterierna utgår från frågor om så kallade  
 tjej- och killmenyer, tjej- och killdrinkar  
 eller så kallade  
 Smith, då det ofta serveras räkor och vitt vin. Det kan inte heller bli tal om att de specifika jämställdhetskriterierna för restau- ranger handlar om att göra restaurangerna mer  
 tilltalande för kvin- nor 
 , genom att piffa upp dem med blommor. Det är naturligtvis en helt annan sak om miljön utformas så att både kvinnor och män känner sig välkomna till restaurangen. Att servera  
 tjej- och kill- menyer, tjej- och killdrinkar  
 har nämligen inte något annat syfte än att uppmuntra till åtskillnad av kvinnor och män. 
 På samma sätt har ett påstående om att kvinnor är mer benägna än män att äta lättare och mindre kaloririk mat sällan något annat syfte än att förmå kvinnor att göra sig attraktiva – bli objekt – genom att inte gå upp i vikt och  
 hålla formen 
 . 
 Det nu sagda innebär emellertid inte att vi inte menar att det är möjligt att jämställdhetsmärka restaurangbranschen mot bakgrund av sociala faktorer. Tvärtom så menar vi att det är ett ytterst frukt- bart område. Men det är precis som när det gäller hotellbranschen 
 353 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 SOU 2002:30 
  
 frågor som måste utredas ytterligare. De specifika jämställdhetskri- terierna för hotellnäringen är med andra ord en fråga för den nämnd som vi föreslår ska inrättas för att utforma jämställdhetskriterier för produkter, tjänster och verksamheter. 
 De specifika kriterierna för restaurangbranschen bör få samma utformning som kriterierna för mer jämställda resaturangbesök. 
  
 16.9 
  
 Sammanfattning av specifika jämställdhetskriterier för produkter och tjänster 
  
 I det här kapitlet har vi belyst möjligheten att jämställdhetsmärka 
 livsmedel 
 läkemedel 
 möbler 
 kontorsredskap 
 verktyg 
 maskiner 
 produkter inom bilindustrin 
 banktjänster 
 försäkringstjänster 
  
 IT-tjänster 
  
 hotelltjänster 
 restaurangtjänster. 
 Vi menar att det finns goda möjligheter att initiera ett märknings- förfarande i jämställdhetshänseende när det gäller nu nämnda områ- den. Vi har även kommit med förslag på specifika jämställdhets- kriterier för samtliga områden, med undantag för  
 IT-området, 
  som vi menar bör ligga till grund för jämställdhetsmärkningen i det här avseendet. 
 Anledningen till att vi inte har kommit med förslag på jämställd- hetskriterier för områden inom  
 IT-branschen 
  är dock inte att vi menar att det är omöjligt att jämställdhetsmärka dem. Det finns emellertid flera frågor som bör belysas ytterligare när det gäller just dessa områden. Vi menar således att de är områden som bör över- låtas till den nämnd som vi föreslår ska inrättas för att utforma jämställdhetskriterier för produkter, tjänster och verksamheter. 
 De specifika jämställdhetskriterier som vi har föreslagit för de olika områdena är emellertid inte uttömmande. Det betyder att de naturligtvis går och också lämpligen bör vidareutvecklas av den 
 354 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
  
 nämnd som vi föreslår ska inrättas för att utforma jämställdhets- kriterier för produkter, tjänster och verksamheter. 
 Vid utformning av kriterier är det viktigt att ställa det som är tänkt att uppnås,  
 ett mer jämställt samhälle,  
 emot det som känne- tecknar en produkt eller tjänst. Kriterierna får således inte utformas så att de konserverar synen på kön. I stället är det viktigt att för- söka förändra gamla fastlåsta och traditionella idéer om manligt och kvinnligt. 
 Medan begreppen kvinnor och män är grundade på biologiska skillnader mellan just kvinnor och män kan  
 genus  
 i stället beskrivas som en  
 kulturell tolkning av de biologiska skillnaderna mellan män och kvinnor 
 . 
 9  
 Det betyder bland annat att något som beskrivs som kvinnligt eller manligt absolut inte behöver ha något att göra med individens kön. Det är snarare så att det som beskrivs vara kvinnligt respektive manligt inte är annat än förväntningar om hur kvinnor respektive män förutsätts uppföra sig. Att förorda kriterier som  
 tjej- och killmenyer, tjej- och killdrinkar  
 skulle inte kunna leda till annat än ökade fördomar om kvinnor och män. På samma sätt har ett påstående om att kvinnor är mer benägna än män att äta lättare och mindre kaloririk mat sällan något annat syfte än att förmå kvinnor att göra sig attraktiva – bli objekt – genom att inte gå upp i vikt och  
 hålla formen 
 . 
 Vid utformning av kriterier är det flera faktorer som måste beak- tas, en är att de krav som ställs inte får vara orimligt höga i för- hållande till det som ska mätas. Men det får inte heller vara så att kriterierna är så lågt ställda att förtroendet för systemet förloras. De specifika jämställdhetskriterier som vi förordar är således främst tänkta att tjäna som grund och underlag för vidare kriterieutveck- ling. Samtidigt får de ses som en form av markering av en lägsta nivå. 
  
 9  
  
 Farley,  
 Från kön till genus: kvinnligt och manligt i ett kulturellt perspektiv 
 , Church, Stockholm (1987), sid. 11. 
  
 355 
  
 17 
  
 Certifiering av verksamheter i jämställdhetshänseende 
  
 FRIJA:s förslag: 
 FRIJA föreslår att systemet för frivillig jämställdhetsmärkning även ska omfatta möjligheten att bli certifierad i jämställdhetshän- seende. 
 Kriterierna för certifiering i jämställdhetshänseende motsvarar kriterierna vid det första steget för jämställdhetsmärkningen (kapitel 15) 
 Sammanfattning av kapitel 17 
 I det här kapitlet beskriver vi i korthet hur ett system för frivillig certifiering i jämställdhetshänseende skulle kunna utformas mot bakgrund av förslagen om ett system för frivillig jämställdhets- märkning. 
 Utredningens uppdrag kan ses som ett resultat av att även om Sverige är ett av de mest jämställda länderna i världen, så är Sverige också ett av de mest könssegregerade länderna. Ett sätt att bryta segregeringen skulle kunna vara att göra det möjligt att certifiera den egna verksamhetens interna och externa jämställdhetsarbete. 
 Vi har i det tidigare belyst intresset för och inställningar till frågor om jämställdhet och jämställdhetsmärkning kapitel 8 och 9. Av den kvalitativa studien över hur  
 företrädare för olika näringsverksamheter  
 ser på frågor om frivillig jämställdhetsmärkning blev det bland annat tydligt att flera av dem såg det som problematiskt att ett system för frivillig jämställdhetsmärkning endast skulle innebära att enskilda produkter och/eller tjänster skulle kunna vara föremål för jäm- ställdhetsmärkning. Flera av arbetsmarknadens parter och även företrädare för skiftande näringsverksamheter har framställt önske- 
 357 
  
 Certifiering av verksamheter i jämställdhetshänseende 
  
 SOU 2002:30 
  
 mål om att systemet även skulle kunna omfatta möjligheten att bli  
 certifierad i jämställdhetshänseende. 
  
 Certifiering skiljer sig från märkning bland annat på så sätt att produkten får förses med ett  
 märke,  
 som bevis på att produkten uppfyller de specifika kriterierna som är uppställda för märkning. Certifiering sker i stället av verksamheters arbete,  
 ledningssystem.  
 Det finns inte några märken vid certifiering. 
 Vi har i det tidigare belyst vikten av att systemet blir trovärdigt. Vi menar att en del av trovärdigheten vid ett system för jämställd- hetsmärkning ligger i möjligheten att få acceptans och förståelse för innebörden av systemet. Mot denna bakgrund föreslår vi såle- des att systemet för frivillig jämställdhetsmärkning även gör det möjligt att certifiera verksamheten i jämställdhetshänseende. 
  
 17.1 
  
 Certifiering i jämställdhetshänseende 
  
 I dag finns det flera system som fungerar parallellt när det gäller märkning och certifiering, men det finns inte något officiellt sys- tem för certifiering i jämställdhetshänseende. 
 Mot bakgrund av det intresse som företrädare för näringsverks- amheter och konsumenter har visat för jämställda verksamheter an- ser vi att systemet även ska tillgodose detta intresse. F 
 rivillig certi- fiering i jämställdhetshänseende  
 ska på samma sätt som gäller för övrig certifiering ta sin utgångspunkt i verksamhetens struktur –  
 ledningssystem.  
 Men till skillnad från övriga ledningssystem ska fokus vara inställt på frågor om jämställdhet. 
 Vi föreslår således att systemet för frivillig jämställdhetsmärkning inte endast behandlar möjligheten att jämställdhetsmärka produk- ter och tjänster, utan även innefattar möjligheten att bli certifierad i jämställdhetshänseende. Vi föreslår således att certifieringen i jäm- ställdhetshänseende ska handläggas parallellt med jämställdhets- märkningen. Utformningen och vidareutvecklingen av kriterierna bör således också handläggas av nämnden för jämställdhetsmärk- ning. 
  
 17.1.1 
  
 Kriterier för certifiering i jämställdhetshänseende 
  
 Certifieringen bör ta sin utgångspunkt i (motsvara) de generella jämställdhetskriterierna och är således tänkt som ett officiellt bevis på att verksamhetens jämställdhetsarbete är gott såväl inom (internt) som utom (externt) verksamheten. Rätten att bli certifierad i jäm- 
 358 
  
 SOU 2002:30 
  
 Certifiering av verksamheter i jämställdhetshänseende 
  
 ställdhetshänseende tillkommer närings- och föreningsverksamhet som offentliga förvaltning som når de uppställda kriterierna för certifieringen. 
 De kriterier som ska ligga till grund för certifieringen motsvarar således det första steget vid jämställdhetsmärkningen, se ovan kapi- tel 14 och 15. 
  
 17.1.2 
  
 Inget krav på produktion 
  
 En fördel med att möjliggöra certifiering i jämställdhetshänseende är att även de verksamheter som inte producerar något (varken produkter eller tjänster) kommer att få möjlighet att få en bekräf- telse på sitt goda jämställdhetsarbete. Det centrala för certifierings- system är dess fokus på verksamhetsarbetet. 
 Att certifiering även är möjligt att användas inom föreningslivet utgör ytterligare en poäng i sammanhanget. Certifieringen kommer således att kunna bli ett konkurrensmedel även bland föreningar när det gäller värvning av medlemmar. Det borde i sin tur kunna leda till att kraven på att införliva jämställdhet i samhällslivets olika områden kommer att öka. På så sätt borde det också finnas goda chanser att öka takten på jämställdhetsarbetet och att nå syftet med lagen  
 att integrera jämställdhet i såväl närings- och föreningsverk- samheter som offentliga förvaltningar genom att anlägga ett jämställd- hetsperspektiv på dessa verksamheter. 
  
 Ur ett samhälleligt perspektiv borde detta således leda till  
 ett mer jämställt samhälle 
 . 
  
 17.2 
  
 Avslutande sammanfattning av certifiering i jämställdhetshänseende 
  
 Förevarande kapitel har lyft frågan att det föreslagna systemet för frivillig jämställdhetsmärkning ska göra det möjligt att få ett  
 offi- ciellt godkännande av produkter, tjänster och verksamheter i jäm- ställdhetshänseende.  
 Mot bakgrund av att vi föreslår att de kriterier som ska ligga till grund för certifiering i jämställdhetshänseende och jämställdhetsmärkningens första steg ska vara identiska är kapitlet synnerligen kort. Kriterierna för certifiering i jämställd- hetshänseende framgår av kapitel 15. 
 359 
  
 18 
  
 Genomförande av jämställdhetsmärkning och certifiering i jämställdhetshänseende 
  
 Sammanfattning av kapitel 18 
 I det här kapitlet genomför vi kostnadsberäkningar och kon- sekvensbeskrivningar av Utredningens förslag. 
 Enligt kommittéförordningen (1998:1474) ska utredningar genom- föra kostnadsberäkningar och konsekvensbeskrivningar om försla- gen i ett betänkande påverkar eller har betydelse för kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner eller landsting och därvid även föreslå en finansiering. 
 Om förslagen i ett betänkande har betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga och övriga villkor i för- hållande till större företags, eller för jämställdheten mellan kvinnor och män ska konsekvenserna även belysas i det avseendet. 
 I detta kapitel lämnar vi våra bedömningar av de konsekvenser som våra förslag kan komma att få. Vi inleder med en genomgång av de ekonomiska konsekvenserna (avsnitt 18.2). I avsnitt 18.3 går vi igenom de konsekvenser som utredningens förslag kan få för små företag. Mot bakgrund av Utredningens inriktning mot att nå ett mer jämställt samhälle, med hjälp av en ramlag som syftare till att  
 integrera jämställdhet i såväl närings- och föreningsverksamhet som offentlig förvaltning  
 kommer vi att belysa Utredningens betydelse för jämställdhet mellan kvinnor och män integrerat med de nu nämnda områdena. 
  
 18.1 
  
 EU:s strukturfonder 
  
 Genom medlemskapet i Europeiska Unionen har Sverige fått till- gång till strukturfonderna: Regionalfonden, Socialfonden, Jord- bruksfonden och Fiskefonden. 
 361 
  
 Genomförande av jämställdhetsmärkning  
  
 SOU 2002:30 
  
 Strukturfonderna utgör ungefär en tredjedel av EU:s totala bud- get och kanaliserar i huvudsak pengar för regional utveckling genom olika mål och gemenskapsinitiativ. De olika strukturfonder- na ska ses som ett komplement till nationens egen regionaleko- nomi. Förutom strukturfonderna har Sverige även möjlighet att söka medel från EU:s övriga fonder och program. 
 Mål 1 och 2 är knutna till vissa geografiska områden. Mål 3 finns däremot i hela landet. Under den nuvarande programperioden  
 2000–2006 
  satsar EU cirka 195 miljarder euro i Sverige genom fon- derna. Ett flertal länsstyrelser fungerar som beredningssekretariat eller förvaltningsmyndigheter. Programmen är framtagna och för- ankrade regionalt för att skapa tillväxt i området. 
  
 18.1.1 
  
 Växtkraft mål 3 
  
 Växtkraft mål 3, som ersätter tidigare mål 3 och 4, har till uppgift att stärka individens ställning på arbetsmarknaden och ge möjlighe- ter till förändringsarbete, kompetensutveckling och kompetensför- sörjning i arbetslivet för såväl anställda i företag, offentlig sektor, organisationer, ensamföretagare som arbetslösa. Programmet riktar sig särskilt till små och medelstora företag och arbetsplatser. EU fördelar totalt 24,05 miljarder euro till mål 3, varav Sverige får 720 miljoner euro, cirka 6 miljarder kronor. Svenska  
 ESF-rådet 
  är an- svarig myndighet för genomförandet av Europeiska socialfondens program i Sverige, dvs. Växtkraft mål 3 och Växtkraft Equal. Svenska  
 ESF-rådet 
  består av regionala  
 ESF-kontor 
  samt en central enhet. 
 Gemenskapsinitiativen kompletterar målen i strukturfonderna och berör sociala och ekonomiska frågor som är gemensamma för flera europeiska regioner. Knappt en tiondel av resurserna för strukturfonder avsätts till gemenskapsinitiativen. Dessa inriktas all- mänt på att stimulera till nya lösningar samtidigt som de utgår från ett lokalt perspektiv. 
 Växtkraft Mål 3 är tänkt att ge människor en chans att utveckla sin kompetens för att kunna motsvara de krav som uppstår i arbets- livet eller göra det möjligt för människor utan arbete att stärka sin kompetens så att de har en chans att få jobb eller kan starta eget företag. Gemensamt för alla insatser i programmet är att individens delaktighet i processen står i centrum. 
 362 
  
 SOU 2002:30 
  
 Genomförande av jämställdhetsmärkning  
  
 18.1.2 
  
 Insatsområden 
  
 Växtkraft Mål 3 är koncentrerat till områdena kompetensutveck- ling för sysselsatta, ökad anställbarhet och företagaranda, integra- tion, mångfald och jämställdhet samt lokal utveckling. Programmet för Växtkraft Mål 3 koncentreras till följande insatsområden och åtgärder. 
 Kompetensutveckling för sysselsatta 
 Insatsområdet ska stimulera anställda till kompetensutveckling och få företag att utveckla såväl de anställdas kompetens som arbets- organisationen Det kan handla om stöd till analyser som ska leda till utveckling av arbetsorganisationer och därmed relaterade kom- petensbehov i små och medelstora företag samt generell kompe- tensutveckling. 
 Ökad anställbarhet och företagaranda 
 Det andra insatsområdet inriktas på jobbrotation för grupper som långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna vid arbetsförmedlingen, samt individuellt inriktade åtgärder för personer som står långt från arbetsmarknaden. Målet för insatserna ska inte enbart inriktas på försörjning genom ett arbete som innebär anställning, utan lika väl till verksamhet som syftar till att underlätta eget företagande eller deltagande i kooperativa arbetsformer. 
 Integration, mångfald och jämställdhet 
 Inom ramen för det tredje insatsområde ska Växtkraft Mål 3 stödja integration och mångfald för både personer med utländsk bak- grund och personer med funktionshinder samt arbetet med en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. 
 Lokal utveckling 
 Detta insatsområde syftar till att ge stöd till mindre projekt av lokal karaktär som överensstämmer med programmets inriktning. Det är ett komplement till övriga delar i programmet och ska inte begrän- sa möjligheterna att söka stöd inom övriga insatsområden. 
 363 
  
 Genomförande av jämställdhetsmärkning  
  
 SOU 2002:30 
  
 18.1.3 
  
 Gemenskapsinitiativet Equal 
  
 Gemenskapsinitiativet Equal ska stödja utvecklingen av nya meto- der för att motverka alla former av diskriminering och ojämlikheter på arbetsmarknaden, oavsett om det gäller personer som försöker komma in på arbetsmarknaden eller personer som redan befinner sig i anställning. Särskilt ska asylsökandes integrering i samhället och yrkeslivet beaktas. 
  
 18.2 
  
 Ekonomiska konsekvenser 
  
 Utredningen har föreslagit att det införs ett system för frivillig jämställdhetsmärkning. Systemet ska handläggas efter en modell som liknar den som har valts inom miljömärkningen. Det betyder att vi har föreslagit att SIS Miljömärkning AB anförtros arbetet med att genomföra  
 den frivilliga jämställdhetsmärkningen  
 i Sverige. 
 Jämställdhetsmärkningen föreslås grundregleras genom en ram- lag om frivillig jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster. I lagen ska bland annat ramarna för de kriterier som ska ligga till grund för jämställdhetsmärkningen framgå. De närmare kriterierna för de så kallade specifika jämställdhetskriterierna, de kriterier som är särskilt utformade för olika produkter och tjänster, ska utformas av en nämnd för frivillig jämställdhetsmärkning. I nämnden bör de som berörs av märkningen ingå, såsom representanter för närings- och föreningsverksamheter samt offentliga förvaltningar. Nämn- den förväntas även hålla sig à jour med hur forskningen utvecklas på området och hur aktuella branschorganisationer samt företrä- dare för arbetsmarknadens parter ser på frågor om jämställdhet, jämställdhetsmärkning och certifiering i jämställdhetshänseende. 
 Det är troligt att närheten till de berörda parterna kan komma att leda till en god och öppen dialog mellan dem som berörs av systemet (närings- och föreningsverksamhet samt offentliga för- valtningar jämte branschorganisationer och arbetsmarknadens par- ter) och nämnden för jämställdhetsmärkning och att frågor om jämställdhet kan komma att lyftas till en högre nivå på alla plan. 
  
 18.2.1 
  
 SIS Miljömärkning AB 
  
 SIS Miljömärkning AB bildades år 1989. Vid den tidpunkten hade bolaget endast hand om den nordiska Svanen och då uppgick de statliga anslagen till 1, 9 miljoner kronor. Vid budgetåret 1993/94 
 364 
  
 SOU 2002:30 
  
 Genomförande av jämställdhetsmärkning  
  
 anförtroddes bolaget även ansvaret för  
 EU-Blomman, 
  varvid stats- anslagen ökades till 5 miljoner kronor. 
 År 2001 omsatte bolaget omkring 36 miljoner kronor, varav 3,8 miljoner kronor avsåg det statliga stödet. Av dessa uppgick 2,66 miljoner kronor till  
 EU-Blomman. 
  
 För år 2002 uppgår det statliga anslaget till 4,4 miljoner kronor, varav 1,32 miljoner kronor går till Svanen, de resterande 3 080 000 kronorna går till Blomman. Motivet till ökningen är att bolaget behöver eget rörelsekapital för att inte bli beroende av sina kun- der (industrin). 
  
 18.2.2 
  
 Nämnden för jämställdhetsmärkning 
  
 Utredningen har övervägt om ett system för frivillig jämställdhets- märkning bör hanteras självständigt eller inom ett redan i dag befintligt system. Utredningen kan inte finna annat än att de syn- ergieffekter som uppkommer genom att använda sig av ett redan befintligt system helt klart överväger. 
 Till synergieffekt hör främst möjligheten att utnyttja den kom- petens som finns inom SIS Miljömärkning AB när det gäller att tekniskt utforma kriterier och komma med råd vid märknings- förfaranden samt marknadsföring av märkningen. 
 Det råder ingen tvekan om att det inte föreligger någon kon- kurrens mellan jämställdhetsmärkning och miljömärkning. Av stu- dierna om intresset för jämställdhetsmärkning från näringsidkares håll framgår det bland annat att näringsidkare har ett förhållandevis stort intresse för jämställdhetsmärkning om den märkningen kan kopplas samman med redan befintliga märkningar. 
  
 18.2.3 
  
 Ökade anslag till SIS Miljömärkning AB 
  
 Nämnden för jämställdhetsmärkning bör således knytas till SIS Miljömärkning AB. För närvarande uppgår personalen inom Svanen till nära 40 personer, varav 17 arbetar vid kriterieavdelningen. 
 Jämställdhetsmärkningen ska emellertid skötas självständigt inom bolaget. Personalen beräknas uppgå till fem (5) personer inled- ningsvis. Kostnaderna för att driva jämställdhetsmärkningen beräk- nas därmed uppgå till 5 miljoner kronor. 
 Inledningsvis kommer kostnaderna att överstiga intäkterna. Mot bakgrund av det stora intresse som konsumenterna över lag visade 
 365 
  
 Genomförande av jämställdhetsmärkning  
  
 SOU 2002:30 
  
 för jämställda verksamheter, produkter och tjänster är det troligt att jämställdhetsmärkningen kommer att få en liknande utveckling som miljömärkningen. 
  
 18.2.4 
  
 Jämställdhetsmärkning – ett öppet system 
  
 Märkningen och/certifieringen i jämställdhetshänseende är tänkt som ett öppet system. Det betyder att jämställdhetsmärkningen, till skillnad från vad som gäller för till exempel Svanen, ska vara öppen. SWEDAC föreslås bli ackrediterande myndighet för certi- fierande jämställdhetsorgan. 
 Det betyder således att även SWEDAC kommer att beröras jäm- ställdhetsmärkningen i så måtto att myndigheten kommer att be- höva specialistkompetens på jämställdhetsområdet, för att kunna certifiera de kommande jämställdhetsorganen. 
 Inledningsvis kan det räcka med två (2) personer för att hantera ackrediteringen av jämställdhetsorganen. Kompetensen hos dessa personer måste täcka såväl jämställdhets- och arbetsmiljöområdet som genusvetenskap. 
 Detta betyder således att även anslagen till SWEDAC måste ökas för att kunna täcka detta behov. 
  
 18.2.5 
  
 Licensintäkter 
  
 Jämställdhetsmärkningen kommer även att generera intäkter för SIS Miljömärkning AB genom de licensintäkter som kan beräknas komma bolaget till godo. Vi beräknar att bolaget kommer att kun- na stå på egna ben efter ungefär två år. 
 Det är emellertid lämplig att staten, på samma sätt som gäller vid miljömärkningen, fortsätter att om än i begränsad omfattning ge ekonomiskt stöd till jämställdhetsmärkningen, även sedan licensin- täkterna har ökat. På samma sätt som inom miljömärkningen är det viktigt att jämställdhetsmärkningen inte blir ekonomiskt beroende av sina kunder. 
  
 18.2.6 
  
 Finansiering av jämställdhetsmärkning 
  
 Finansieringen av jämställdhetsmärkningen bör kunna rymmas inom finansieringen av så kallade särskilda jämställdhetsåtgärder, under vilket anslaget för projektverksamhet och samlade satsningar m.m. 
 366 
  
 SOU 2002:30 
  
 Genomförande av jämställdhetsmärkning  
  
 för att främja utveckling mot jämställdhet på särskilt angelägna områden är att hänföra. 
 1 
  
 Finansieringen av jämställdhetsmärkningen har även flera gemen- samma nämnare med vad som ryms inom EU:s strukturfond, Växt- kraft Mål 3. Vi återkommer till detta i samband med genomgången av våra bedömningar av våra förslags konsekvenser för små före- tag. 
 2 
  
 18.3 
  
 Konsekvenser för små företag 
  
 Regeringen har uttryckt det som att fler och växande små- och medelstora företag är en viktig del av regeringens politik för att skapa bättre förutsättningar för ökad tillväxt och sysselsättning. 
 Regeringens åtgärder för att stimulera förtagande bygger i första hand på generella åtgärder som bland annat regelförenkling och fungerade konkurrens. Därtill försöker regeringen identifiera och eliminera problem som mindre företag möter till exempel på grund av bristande administrativa resurser, sämre tillgång till kapital- markanden eller extern kompetens. 
 3 
  
 18.3.1 
  
 Regelförenkling och fungerande konkurrens 
  
 Utredningen delar uppfattningen att mindre företag kan ha svårt att överblicka samtliga regler som finns på området. Utredningen har ändå valt att låta de små företagen omfattas av möjligheten att kunna jämställdhetsmärka sina produkter och/eller tjänster eller certifiera sina verksamheter i jämställdhetshänseende efter samma modell som gäller för större företag. 
 Bakgrunden till detta är att vi även är av den uppfattningen att undantag och specialreglering kan försvåra överblicken av systemet. Till detta kommer att rätten till jämställdhetsmärkning respektive certifiering i jämställdhetshänseende är att betrakta som en garanti för att den märkta respektive certifierade verksamheten också uppfyller de krav som ställs i det avseendet. 
 Utredningen har bland annat diskuterat småföretagarnas inställ- ning till dessa frågor med Weber vid Företagarnas Riksorga- nisation som understryker att mindre företag ofta har möjlighet att 
  
 1 
  
 Prop. 1999/2000:1, Utgiftsområde 14, sid. 85. 
  
 2 
  
 http://www.nutek.se/regional/struktfond/mal3.html. 
  
 3 
  
 Prop. 1999/2000:1 Utgiftsområde 24, sid. 36 ff. 
  
 367 
  
 Genomförande av jämställdhetsmärkning  
  
 SOU 2002:30 
  
 specialisera sig i förhållande till större företag genom att inrikta tillverkning efter specifika omständigheter och på så sätt öka sin konkurrenskraft gentemot de senare. 
 Små företag har ofta både kortare och färre beslutsvägar att gå än större företag. Detta betyder till exempel att mindre företag kan komma att anpassa verksamhetens inriktning och lägga om pro- duktionen snabbare än en större verksamhet. På så sätt menar vi att mindre verksamheters konkurrenskraft kan öka i förhållande till stora verksamheter. 
 Detta innebär således att de mindre verksamheterna har stora möjligheter att  
 komma att bli först  
 när det gäller märkning och certifiering i jämställdhetshänseende. 
  
 18.3.2 
  
 Bristande administrativa resurser 
  
 Ofta framhålls det argument om att mindre verksamheter har bris- tande administrativa resurser, vilket det inte finns någon anledning att ifrågasätta. 
 I Europeiska kommissionens senaste grönbok  
 Främjande av europeisk ram för företagens sociala ansvar  
 uppmuntras arbetet med att öka de anställdas insyn och inflytande i det interna företags- arbetet –  
 Corporate Social Responsibility.  
 I dag finns det emellertid inte några ramar för vad detta innefattar. 
 Grönboken syftar emellertid till att få in förslag om hur företag och fackföreningar,  
 icke-statliga 
  organisationer, myndigheter och andra som påverkas av deras verksamhet ska kunna samarbete för att åstadkomma en gemensam europeisk  
 ram  
 för företagens sociala ansvar. Ett system för frivillig jämställdhetsmärkning skulle kunna tjäna som hjälpmedel för att uppmuntra till ett sådant samarbete. 
 Ur ett småföretagarperspektiv kan det tänkas bli svårt att över- blicka hur detta skulle kunna genomföras. Här menar vi emellertid att det finns anledning att involvera landets länsexperter vid genomförandet av ett frivilligt system för jämställdhetsmärkning. De skulle till exempel kunna anordna utbildningar i och om jäm- ställdhet för att på så sätt nå ut med den bas som systemet för frivillig jämställdhetsmärkning vilar på –  
 att integrera jämställdhet i såväl närings- och föreningsverksamhet som offentlig förvaltning. 
  
 4 
  
 Denna verksamhet borde väl kunna vara att hänföra till det som omfattas av EU:s strukturfond Växtkraft Mål 3. 
  
 4  
 Länsstyrelsernas arbete med jämställdhet behandlas mer ingående i kapitel 13. 
 368 
  
 SOU 2002:30 
  
 Genomförande av jämställdhetsmärkning  
  
 18.3.3 
  
 Sämre tillgång till kapitalmarknaden 
  
 Små företag uppges ofta ha sämre tillgång till kapitalmarknaden, vilket vi inte på något sätt finner anledning att ifrågasätta. Vi menar emellertid att vårt system för frivillig jämställdhetsmärkning kan komma att underlätta för små företagare i det här avseendet, genom de handlingsregler som vi föreslår ska upprättas vid bedömning av låneansökningar från män och kvinnor (dvs. företrädare för olika verksamheter). 
 Utredningen föreslår således att ett krav vid jämställdhetsmärk- ning av banktjänster ska vara att banken utformar  
 könsneutrala  
 riktlinjer vilka ska tjäna som underlag vid bedömning av låne- ansökningar från kvinnor och män. I dessa riktlinjer får det inte under några som helst omständigheter göras någon skillnad på grund av kön vid bedömning om kvinnors och mäns låneansök- ningar ska tillstyrkas eller avstyrkas när det är fråga om ansök- ningar som är att betrakta som lika eller likvärdiga. 
 Ett sådant kriterium kommer således att kunna stå som en garant för ett likvärdigt och rättvist bemötande av såväl kvinnliga som manliga verksamhetsföreträdare vid såväl stora som små verksam- heter. Jämställdhetsmärkningen kan på så sätt bli ett hjälpmedel för en mer rättvis behandling av verksamheter och deras företrädare. 
 Till detta kommer att företrädare för mindre verksamheter har möjlighet att ta del av EU:s strukturfonder. 
  
 18.3.4 
  
 Extern kompetens 
  
 Det hade naturligtvis varit önskvärt att kunna genomföra jämställd- hetsmärkningen utan extern kompetens. Flera studier har emeller- tid visat att det råder stor brist på kunskap om vad som avses med jämställdhet. 
 Vi menar emellertid att både länsstyrelserna, branschorganisa- tionerna och de fackliga organisationerna har goda möjligheter att nå ut med information om möjligheten att jämställdhetsmärka produkter och /eller tjänster eller att certifiera verksamheten i jäm- ställdhetshänseende. 
 En av länsstyrelsernas mest centrala uppgifter är att just utveckla utbildningen i länet. De ska bland annat verka för att kvinnor och män ska på lika villkor kunna arbeta, sköta hem och barn och aktivt delta i samhällslivet. Vi menar att det borde vara möjligt att lyfta 
 369 
  
 Genomförande av jämställdhetsmärkning  
  
 SOU 2002:30 
  
 frågorna om jämställdhet i det här avseendet i den strategi som ska finnas i varje län för att öka jämställdheten. 
 5 
  
 I den nämnd för jämställdhetsmärkning, som vi föreslår ska få i uppgift att närmare utforma de specifika jämställdhetskriterierna och utfärda råd för tillämpning av de generella jämställdhetskrite- rierna, bör bland andra sitta företrädare för olika branschorga- nisationer och fackliga organisationer. Närheten till de berörda verksamhetsföreträdarna kommer förmodligen att kunna under- lätta möjligheten att nå ut med innehållet i jämställdhetsmärk- ningen/ certifieringen i jämställdhetshänseende. 
  
 5  
 http://www.lst.se. 
 370 
 19 Författningskommentar 
 1 § 
 Lagen om frivillig jämställdhetsmärkning är en ramlag, vilket inne- bär att lagen endast markerar det yttre ramarna för dess tillämp- ningsområde. Ramarna är tre och består av syftet med lagen (1 §), villkoren för jämställdhetsmärkningen (3 och 5 §§)och utpekande av den ackrediterande myndigheten (7 §). 
  
 Lagen syftar till att  
 integrera jämställdhet i närings- och förenings- livet samt offentlig förvaltning 
 . Bestämmelsen ringar in området för lagen. Tanken är att frågor om jämställdhet ska lyftas fram, vilket är tänkt att ske genom att det anläggs ett jämställdhetsperspektiv på såväl verksamheter som de produkter och/eller tjänster som produceras, tillverkas och/eller tillhandahålls vid verksamheter. 
  
 Med jämställdhet avses att kvinnor och män ska ha lika rättig- heter, skyldigheter och möjligheter att: 
  
 ha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende 
  
 vårda hem och barn 
  
 delta i politiska, fackliga och andra aktiviteter i samhället. 
  
 1 
  
 Med tillverkning avses all form av framställning av produkt och/ eller tjänst. Framställningen (produktionen) av produkter kan vara av såväl praktiskt som teoretisk art. Med tillverkning av praktisk art avses sådan tillverkning som sker inom den traditionella tillverk- ningsproduktionen. 
 Med tillverkning av teoretisk art avses sådan tillverkning som sker inom tjänsteproduktionen och vid så kallade utvecklingsföre- tag/organisationer som inte ännu tillhandahåller produkter och/ eller tjänster på marknaden, utan vars verksamhet är under upp- byggnad. Det kan till exempel vara fråga om en nystartat verksam- het som planerar att lansera nya produkter och/eller tjänster på 
  
 1  
 SOU 1990:41, sid. 218, prop. 1978/88:105, sid. 3. 
 371 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2002:30 
  
 marknaden. Men det kan även vara fråga om en verksamhet som ämnar lägga om produktionen eller verksamhetens inriktning och som i samband därmed har för avsikt att ändra inriktningen av den tidigare produktionen mot mer jämställda produkter eller tjänster. 
 Med tjänst avses då någon tillhandahåller och/eller utför något åt någon annan inom ramen för verksamhetsområdet. Det betyder att såväl sjukvårdsinrättningar, skolor som ideella organisationers verk- samhet omfattas av lagens tillämpningsområde. 
 Det ställs inte något krav på nivån för produktionen eller distri- butionen av produkterna eller tjänsterna. Det saknar således bety- delse var producenten befinner sig i tillverkningsledet. Men det är givet att det endast är den som själv uppfyller de nedan nämnda kraven som kan komma i fråga för jämställdhetsmärkning av pro- dukter och/eller tjänster eller certifiering i jämställdhetshänseende. Det räcker således inte med att hänvisa till att det vid verksam- hetens produktion finns beståndsdelar (produkter) som är jäm- ställdhetsmärkta vid en annan verksamhet. Det finns med andra ord ett latent krav om att den aktuella produkten och/eller tjänsten har sin grund i den egna verksamheten. Detta ska naturligtvis inte blandas samman med immaterialrättsliga frågor. 
 Lagen rör all verksamhet inom landet oberoende av verksamhe- tens inriktning. Det betyder att lagen gäller på samtliga områden inom den offentliga sfären. Utanför lagen faller således hela den privata sfären. Det ställs ej heller några krav på att den aktuella verksamhetens storlek; såväl enmansföretag som storföretag och ideella organisationer samt offentliga förvaltningar äger rätt att ansöka om att jämställdhetsmärka produkter och/eller tjänster eller att bli certifierade i jämställdhetshänseende. 
 Det är emellertid inte något krav att det produceras eller till- handahålls produkter och/eller tjänster. 
 Att lagen är tillämplig på föreningsverksamhet innebär bland annat att lagen även är tillämplig på ideella organisationer. 
 Lagen skiljer mellan de två begreppen  
 jämställdhetsmärkning av produkter och tjänster  
 (2 och 3 §§) och  
 certifiering av verksamheter i jämställdhetshänseende  
 (4 och 5 §§) 
 . 
  
 2 § 
 Närings- och föreningsverksamhet samt offentlig förvaltning äger rätt att ansöka om att jämställdhetsmärka produkt och/eller tjänst. Stadgandet utgör en uppräkning över de verksamheter som är be- rättigade att ansöka om jämställdhetsmärkning. 
 372 
  
 SOU 2002:30 
  
 Författningskommentar 
  
 Uppräkningen är uttömmande, vilket betyder att verksamheter som inte finns med i uppräkningen inte heller äger rätt att ansöka om jämställdhetsmärkning. 
 Det ställs emellertid inte något krav på att hela verksamheten (organisationen) står bakom ansökan. I stället är det så att inte en- dast en enskild kommunal förvaltning, en avdelning inom en kom- munal myndighet eller statlig förvaltning, utan även en avdelning inom en större privat verksamhet äger rätt att ansöka om jämställd- hetsmärkning. Motsvarande rätt tillkommer naturligtvis även en lokalavdelning inom en ideell organisation. 
 3 § 
 Det är endast produkter och/eller tjänster som kan komma i fråga vid jämställdhetsmärkning. Rätten att jämställdhetsmärka produkt och/eller tjänst tillkommer den som uppfyller de dubbla kraven –  
 tvåstegsmodellen  
 som ställer krav på såväl verksamhetens interna som externa arbete med jämställdhet när det gäller att utforma de kriterier som ska ligga till grund för jämställdhetsmärkningen. Det första steget innebär ett krav på att verksamheten bedriver ett aktivt jämställdhetsarbete som går  
 utöver  
 det som beskrivs i jäm- ställdhetslagen. Att det aktiva jämställdhetsarbetet ska gå utöver det som krävs enligt jämställdhetslagen innebär att det ställs krav på såväl  
 det interna  
 som det  
 externa jämställdhetsarbetet 
 . Tillsam- mans utgör det interna och externa jämställdhetsarbetet av de  
 generella jämställdhetskriterierna.  
 Det andra steget ställer krav på den produkt och/eller tjänst som är föremål för märkningen –  
 de specifika jämställdhetskriterierna. 
  
 Jämställdhetsarbetet som rör förhållandet mellan verksamheten och tredje man består således av det arbete som bedrivs mellan verk- samheten och det omgivande samhället. Häri ryms i princip allt arbete som bedrivs inom verksamheten och som syftar till att nå en krets utanför den egna verksamheten. 
  
 Tvåstegsmodellen  
 ställer således krav på att den som önskar få produkt och/eller tjänst jämställdhetsmärkt uppfyller  
 både  
 de krav som rör verksamhetens organisation  
 och  
 det som kommer ut i form av produkt och/eller tjänst från verksamheten. Stadgandet är en formföreskrift, vilket innebär att den som inte uppfyller de två ste- gen inte heller kan komma att bli föremål för jämställdhetsmärk- ning. 
 Rätten till jämställdhetsmärkningen är absolut på så sätt att samtliga som uppfyller de dubbla kraven äger således rätt att (efter erlagd avgift) jämställdhetsmärka produkter och/eller tjänster. 
 373 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2002:30 
  
 Generella jämställdhetskriterier 
 De första två punkterna är primära, eftersom de utgör en förutsätt- ning för att produkt och/eller tjänst överhuvud taget ska komma i fråga för jämställdhetsmärkningen. Punkterna innehåller en hänvis- ning till jämställdhetslagens regler om ett aktivt jämställdhetsarbete. Punkten ska emellertid läsas så att endast den som faktiskt bedriver ett aktivt jämställdhetsarbete kan komma i fråga för jämställdhets- märkningen. Det ställs således krav på att det har bedrivits och fortfarande bedrivs ett aktivt jämställdhetsarbete under en sam- manhängande period. 
 Därmed krävs det att det föreligger ett visst mått av kontinuitet i jämställdhetsarbetet. Det är tveksamt om det går att tala om ett kontinuerligt jämställdhetsarbete om arbetet endast har pågått Williams en tvåårsperiod. Men det är inte heller rimligt att ställa krav på att jämställdhetsarbetet har bedrivits under en längre tid än tre år för att tala om att det bedrivs ett aktivt jämställdhetsarbete. Vi menar således det är lämplig att ställa krav på att det har bedrivits ett jämställdhetsarbete under en treårsperiod, utan att det för den skull är fråga om ett absolut krav. 
 Ett internt jämställdhetsarbete 
 Kravet att det bedrivs ett  
 planmässigt jämställdhetsarbete  
 innebär inte att det är tillräckligt att endast hänvisa till en av verksamheten upprättad jämställdhetspolicy; det krävs att det finns ett skriftligt dokument som har formen av en jämställdhetsplan för att över huvud taget komma ifråga för jämställdhetsmärkning. 
 För att det inte ska råda någon tveksamhet inför frågan vad jäm- ställdhetsplanen ska innehålla bör de anvisningar som JämO tidiga- re har givit i det här avseendet följas. 
 2  
 Det är med andra ord inte tillräckligt att visa upp en allmän policy om verksamhetens jäm- ställdhetsarbete. Jämställdhetsplanen ska därför vara anpassad till den aktuella verksamheten, vilket ställer krav på att verksamhets- förhållandena är  
 kartlagda  
 och att kartläggningen ligger till grund för de  
 mål  
 som är uppställda i planen. Målen ska vara både mätbara och realistiska. Det ska även framgå vilka  
 åtgärder  
 som är planerade att genomföras under året. Åtgärderna ska vara så konkret utfor- made att det framgår när de är planerade att  
 påbörjas, genomföras  
 och  
 avslutas 
 . Det ska även finnas uppgifter om vem som är  
 ansvarig  
 för att respektive  
 åtgärd  
 genomförs. Det är viktigt att planen är så 
  
 2  
 Vi behandlar innehållet i det aktiva jämställdhetsarbetet i kapitel 12 och 15. 
 374 
  
 SOU 2002:30 
  
 Författningskommentar 
  
 konkret utformad att det vid den årliga utvärderingen också går att konstatera om det planlagda jämställdhetsarbetet har uppnåtts eller inte. 
 Om ett eller flera mål inte har kunnat uppnås ska det finnas en utvärdering om vilka orsaker det kan finnas till detta. Det finns i princip inte någon möjlighet att underlåta att behandla någon aktiv åtgärd som nämns i  
 3–13 
  §§ jämställdhetslagen. Men om det är så att kartläggningen visar att en viss åtgärd inte är behövlig är det ändå möjligt att underlåta att behandla den aktuella frågan i planen. 
 Den närmare beskrivningen av de generella jämställdhetskrite- rierna ska fastställas av en särkskild nämnd för jämställdhetsmärk- ning (6 §). 
 Ett extern jämställdhetsarbete 
 Kravet att det ska bedrivas ett planmässigt jämställdhetsarbete som går utöver vad som krävs enligt jämställdhetslagen innebär att det inte endast ställs krav på ett internt jämställdhetsarbete. Stadgandet ställer även krav på att det bedrivs ett extern jämställdhetsarbete, vilket innebär att verksamheten måste ta ansvar och verka för att nå ut med sitt jämställdhetsarbete även utanför den egna verksam- heten. 
 Det externa jämställdhetsarbetet innebär således att det ska gå att följa jämställdhetsarbetet som en röd tråd genom hela verksam- hetens arbete med att framställa den aktuella produkten och/eller tjänsten. I bilaga 4 ger vi exempel på en checklista över det gene- rella jämställdhetsarbetet. 
 Jämställdhetsarbete vid föreningsverksamheter 
 Mot bakgrund av att jämställdhetslagen endast gäller i arbetslivet hänvisas det till jämställdhetslagens regler om ett aktivt jämställd- hetsarbete genom skrivningen  
 på det sätt som beskrivs i jämställd- hetslagen 
 . Det betyder således att de föreningar som önskar jäm- ställdhetsmärka produkt och/eller tjänst eller bli certifierade i jäm- ställdhetshänseende i likhet med övriga verksamheter är skyldiga bedriva ett planmässigt jämställdhetsarbete. 
 Att även föreningsverksamheter äger rätt att bli certifierade i jämställdhetshänseende är inte på något vis tänkt att tolkas såsom att vi förespråkar att jämställdhetslagens tillämpningsområde ska utökas i det avseendet. 
 375 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2002:30 
  
 Specifika jämställdhetskriterier 
 De specifika jämställdhetskriterierna utgörs av de kriterier som är särskilt utformade för de olika produkterna och tjänsterna. Rätten att jämställdhetsmärka produkt och/eller tjänst tillkommer emeller- tid endast den som för det första uppfyller de generella jäm- ställdhetskriterierna samt även uppfyller de specifika jämställdhets- kriterier för produkter och/eller tjänster som är uppställda för den aktuellt produkten och/eller tjänsten. 
 Det betyder således att det inte kan bli tal om att en produkt och/eller tjänst kan komma att bli jämställdhetsmärkt om den endast uppfyller de specifika kriterierna. 
 Paragrafen innehåller inte några uppgifter om vad som avses med de specifika jämställdhetskriterierna för produkter och/eller tjänster, eftersom det är tänkt att systemet ska vara öppet och flexibelt.  
 De specifika jämställdhetskriterierna  
 är särskilt utformade efter olika produkters respektive tjänsters olika egenskaper och områden. 
 I kapitel 16 ger vi förslag på kriterier som skulle kunna ligga till grund för jämställdhetsmärkning av livsmedel, läkemedel, möbler, kontorsredskap, verktyg, maskiner, produkter inom bilindustrin, banktjänster, försäkringstjänster, hotelltjänster och restaurang- tjänster. I bilaga 5 ger vi exempel på en checklista som kan använ- das vid revision av specifika varu- och tjänstekriterier. Den närmare beskrivningen av de specifika jämställdhetskriterierna ska utformas och utvecklas av en särkskild nämnd för jämställdhetsmärkning (6 §). 
 4 § 
 Stadgandet utgör på samma sätt som 2 § en uppräkning över de verksamheter som äger rätt att ansöka om att jämställdhetsmärka produkt och/eller tjänst. Uppräkningen är uttömmande, vilket be- tyder att verksamheter som inte finns med i uppräkningen inte heller äger rätt att ansöka om att bli certifierad i jämställdhets- hänseende. 
 Det ställs emellertid inte något krav på att hela verksamheten (organisationen) står bakom ansökan. I stället är det så att en en- skild kommunal förvaltning, en avdelning inom en kommunal myndighet eller statlig förvaltning, utan även en avdelning inom en större privat verksamhet äger rätt att ansöka om att bli certifierad i jämställdhetshänseende. Motsvarande rätt tillkommer naturligtvis även en lokalavdelning inom en ideell organisation. 
 376 
  
 SOU 2002:30 
  
 Författningskommentar 
  
 5 § 
 Certifiering i jämställdhetshänseende rör frågan att få verksamhe- tens interna och externa jämställdhetsarbete bedömt och godkänt av en tredje part. Innebörden av det interna och externa jämställd- hetsarbetet behandlas ovan vi 3 § samt i kapitel 12, 15 och 17. 
 De närmare råden för tillämpningen av de generella jämställd- hetskriterierna utformas av en särkskild nämnd för jämställdhets- märkning (6 §). 
 Certifieringen tar sin utgångspunkt (motsvarar) i de generella jämställdhetskriterierna och är således tänkt som ett officiellt bevis på att verksamhetens jämställdhetsarbete är gott såväl inom (internt) som utom (externt) verksamheten. Rätten att bli certifierad i jäm- ställdhetshänseende tillkommer närings- och föreningsverksamhet som offentliga förvaltning som når upp till de uppställda kriterierna för certifieringen. 
 De kriterier som ska ligga till grund för certifieringen motsvarar således det första steget vid jämställdhetsmärkningen, se ovan kapitel 14 och 15. 
  
 Tvåstegsmodellen  
 ställer således krav på att den som ansöker om att bli certifierad i jämställdhetshänseende  
 både  
 de krav som rör verksamhetens organisation  
 och  
 det som kommer ut i form av pro- dukt och/eller tjänst från verksamheten. Stadgandet är en form- föreskrift, vilket innebär att den som inte uppfyller de två stegen inte heller kan komma att bli föremål för certifiering i jämställd- hetshänseende. 
 Rätten till jämställdhetsmärkningen är absolut på så sätt att samtliga som uppfyller de dubbla kraven äger således rätt att (efter erlagd avgift) jämställdhetsmärka produkter och/eller tjänster. 
 6 § 
 Lagen om frivillig jämställdhetsmärkning är en ramlag, vilket innebär att lagen endast markerar ramarna för lagens tillämpningsområde. Lagens innehåll är således tänkt att utvecklas i det sammanhang som den tillämpas. Detta innebär att lagen endast markerar de yttre ramarna vad avser de generella och specifika jämställdhetskrite- rierna. 
 Såväl de specifika jämställdhetskriterierna som råden för tillämp- ningen av de generella jämställdhetskriterierna ska utformas av en särskild nämnd för jämställdhetsmärkning. 
 Det frivilliga systemet för jämställdhetsmärkning är flexibelt på så sätt att det bygger på en uppmaning till dialog mellan nämnden 
 377 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2002:30 
  
 för jämställdhetsmärkning 
 3  
 och representanter för närings- och föreningsverksamheter samt offentliga förvaltningar vid utform- ningen av de specifika jämställdhetskriterierna för produkter, tjänster samt råden för bedömning av det interna och externa jämställdhetsarbetet. 
 Det betyder således att nämnden även måste hålla sig à jour med hur forskningen utvecklas på området och hur aktuella bransch- organisationer samt företrädare för arbetsmarknadens parter ser på frågor om jämställdhet, jämställdhetsmärkning och certifiering i jämställdhetshänseende. 
 En poäng med att överlåta utformningen och utvecklingen av såväl kriterierna som råden på en nämnd för jämställdhetsmärkning är att utformningen och utvecklingen av dem kan gå snabbt. Det är även så att det är troligt att närheten med de berörda parterna kan komma att leda till en god och öppen dialog mellan dem som berörs av systemet (närings- och föreningsverksamhet samt offent- liga förvaltningar jämte branschorganisationer och arbetsmarkna- dens parter) och nämnden för jämställdhetsmärkning. 
 7§ 
 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) är ackrediterande myndighet för certifierande jämställdhetsorgan. SWEDAC handhar redan sedan tidigare frågor om ackreditering när det gäller  
 certifieringsorgan för certifiering av produkter, kvali- tetssystem eller personal  
 (14 § lag [1992:1119] om teknisk kontroll). Det system som vi föreslår berör både certifiering av produkter, tjänster samt kvalitetssystem i jämställdhetshänseende. 
 8 § 
 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer äger rätt att utfärda närmare föreskrifter för såväl jämställdhetsmärk- ning av produkter och/eller tjänster som certifiering i jämställd- hetshänseende. Tanken är således den att det i första hand är rege- ringen som äger rätt att utfärda närmare föreskrifter för certifiering i jämställdhetshänseende. Regeringen kan emellertid delegera detta till den myndighet som regeringen finner bäst lämpad för detta. 
  
 3  
 Nämnden för jämställdhetsmärkning för jämställdhetsmärkning behandlas vidare i kapitel 14. 
 378