Kontinuitet och förändring 
 Lättläst sammanfattning 
 Betänkande av Public  
 service-utredningen 
  
 Stockholm 2008 
 SOU 2008:64 
 SOU och Ds kan köpas från Dunlap kundtjänst. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Edita Sverige AB 
 Stockholm 2008 
 ISBN  
 978-91-38-23006-0 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Utredning om public service 
 Lättläst 
 Det här är en utredning med förslag och beskrivningar. 
 Det kallas för ett betänkande. Betänkandet ska nu diskuteras 
 och sedan ska regeringen föreslå till riksdagen vad man tycker ska hända. 
 Det handlar om hur public service ska vara i framtiden. 
  
 Robinson 
  Frebran har gjort utredningen och det är hon som är jag i texten. 
 Det här är public service 
 Public service är Sveriges Radio, SR, 
 Sveriges Television, SVT och Utbildningsradion, UR. 
 I den här texten står det SR, SVT och UR eller public  
 service-företagen. 
  
 Vi betalar en  
 tv-avgift 
  för att få ha en tv. 
 Pengarna går till SR, SVT och UR 
 så att de kan göra radioprogram och  
 tv-program. 
  
 Det finns ingen reklam i public service och staten bestämmer 
 hur public service ska skötas. 
 Public service är till för alla. 
 Kort om de viktigaste förslagen 
 Den här utredningen ger förslag på förändringar av public service 
 under nästa tid då SVT, SR och UR har tillstånd att sända program. 
 Här är de viktigaste förslagen: 
  
 SR, SVT och UR ska vara egna företag och inte slås ihop till ett företag. 
  
 SR, SVT och UR 
  
 ska ha tillstånd att sända program 
 i sex år från år 2010 till och med år 2015. 
  
 TV-avgiften 
  ska finnas kvar 
 men byta namn till public  
 service-avgift. 
  
 Den som har en tv måste betala public  
 service-avgift. 
  
 Public  
 service-avgiften 
  ska bli 2 procent dyrare varje år. 
 1 
  
 Public  
  
 service-avgifterna 
  ska gå direkt till public  
 service-företagen. 
  
 Det ska vara moms på public  
  
 service-avgiften 
  men inte bli dyrare för tittarna. 
  
 SVT får ha sponsring, reklamskyltar i sina sportprogram, men reglerna för det ska bli tydligare. 
  
 Det ska bara få finnas sponsring 
 i hälften så många sportprogram om året. 
  
 Regeln om att Pierce och SR ska göra 55 procent av vissa program utanför Stockholm tas bort. 
  
 Public  
  
 service-företagen 
  ska göra program 
 på språk som bara få människor i Sverige talar. Det ska bli fler program 
 på språket romani chib. 
  
 Public service ska göra bra program för barn och unga. 
  
 SVT och SR ska sprida kultur och göra kultur. De ska också göra underhållningsprogram. 
  
 SVT ska fortsätta att ta ansvar för 
 att göra svensk film även efter år 2010 
 även om staten inte skriver ett nytt filmavtal. 
  
 UR ska göra utbildningsprogram 
  
 och folkbildningsprogram. 
 Folkbildningsprogram är program som ger kunskap. 
  
 SR och UR ska berätta om sina planer 
 för att köpa program, som andra företag gör. 
  
 Public  
  
 service-företagen 
  ska själva bestämma hur många program de ska göra själva 
 och hur många de ska köpa av andra företag. 
 Det ska inte finnas regler som bestämmer det. 
  
 Om SVT eller SR vill starta nya kanaler, måste Regeringen säga ja först. 
  
 2 
  
 Alla program på svenska i SVT 1, SVT 2, Barnkanalen, 
  
 Kunskapskanalen och SVT 24 ska textas och det ska bli fler timmar på teckenspråk. 
  
 Program och information ska finnas på internet. 
  
 Det ska helst vara tillgängligt för alla. 
 Inledning 
 Förslagen på förändringar ska göra 
 så att public  
 service-företagen 
  kan bestämma så mycket som möjligt själva om sina program och att företagen ska arbeta 
 så bra och billigt som möjligt. 
 Det ska inte finnas regler med mycket detaljer, men då måste också företagen 
 ta ansvar för att göra så 
 som riksdag och regering säger, 
 när de ger företagen tillstånd att sända program. 
 Det är också viktigt att tala om 
 hur företagen sköter sig eftersom människor måste betala avgift för att se på programmen. 
 Mycket förändras för tv och radio 
 och det är svårt att säga hur det kommer att vara i framtiden. 
 Public service är radio och tv för alla. 
 Riksdagen bestämmer 
 hur public  
 service-företagen 
  ska arbeta och vad de ska göra. 
 De ska inte lyda något parti eller andra, som vill påverka. 
 De ska inte heller ta emot pengar från andra. 
 Public  
 service-företagen 
  ska göra bra program. 
 Inte bara en åsikt ska få plats, 
 utan många olika åsikter ska komma fram. 
 Det ska få finnas program 
 som handlar om speciella saker 
 som kanske inte så många är intresserade av. Men det ska också få finnas program 
 som många tittar på och tycker är roliga. 
 Programmen ska också kunna väcka intresse och informera. 
 3 
 Det ska få finnas alla slags program bara de är bra. 
 De som gör programmen ska ha stora kunskaper. 
 Public  
 service-företagen 
  har också ansvar för 
 att göra program som kanske inte kanalerna med reklam kan eller vill göra. 
 Många olika slags program 
 Public  
 service-företagen 
  måste göra program om samhället och nyhetsprogram. 
 Public  
 service-företagen 
  ska göra program 
 som undersöker saker och leder till diskussioner. 
 Det är viktigt att public  
 service-företagen 
  gör program för alla i landet 
 och för alla olika slags människor. 
 Nu måste 55 procent av vissa sorters program göras utanför Stockholm, 
 men jag tycker att det finns problem med det och föreslår att den regeln tas bort. 
 Små folkgrupper och språk i Sverige 
 I Sverige är de språk som samer, sverigefinnar, tornedalingar, romer och judar talar godkända som minoritetsspråk, 
 som ger vissa rättigheter. 
 Dessutom talar människor omkring 200 olika språk i Sverige. 
 Jag tycker att det är viktigt 
 att public  
 service-företagen 
  gör program på flera av de språken och föreslår att det ska bli fler program 
 på språket romani chib, 
 eftersom det finns färre program på det språket 
 än på finska och samiska. 
 Barn och unga 
 Det är viktigt att public  
 service-företagen 
  gör olika slags program för barn och unga. 
 Nu är det bara public  
 service-företagen 
  
 som gör program med nyheter och fakta för barn och unga. Jag tycker att public  
 service-företagen 
  
 ska arbeta mycket med bra program för barn och unga. 
 Kultur och underhållning 
 Public  
 service-företagen 
  har ansvar för att sprida kultur och göra kultur själv. SR har en egen kör och orkester. 
 4 
 SVT och SR ska fortsätta att arbeta med kultur, men jag tycker att de också ska göra program som är underhållande. 
 Vad som är underhållande är olika för olika människor. 
 Det kan vara radioteater, isdans eller frågesport. 
 SVT ska fortsätta att ta ansvar för 
 att göra svensk film även efter år 2010 
 även om staten inte skriver ett nytt filmavtal. 
 Att få lära sig något 
 Nu säger reglerna att alla programmen ska kunna lära människor något. Programmen ska vara folkbildande. 
 Det är bara UR som ska göra utbildningsprogram. 
 Jag föreslår att UR ska göra mest utbildningsprogram. De ska göra program som utbildar människor 
 från dagis och hela vägen upp till universitetet. 
 UR:s program kan användas i skolorna, men de sänds också i radio och tv. 
 En del av UR:s program behöver inte vara speciellt för skolorna. 
 De programmen ska vara folkbildande. 
 UR ska fortsätta att vara ett eget företag. 
 Andra företag som gör program 
 Många andra företag gör också program som sänds av public  
 service-företagen. 
  
 Jag tycker att det skulle vara bra 
 om SR och UR berättar om sina planer 
 för att köpa program som andra företag gör. 
 Public  
 service-företagen 
  kan i framtiden 
 dra av moms när de köper program av andra företag. 
 Då kommer de kunna köpa fler program från andra företag. 
 Det ska också bli tydligare för andra företag hur public  
 service-företagen 
  köper program, 
 och de ska samarbeta med företagen, som gör program. 
 Jag tycker att public  
 service-företagen 
  själva 
 ska bestämma hur många program de ska göra själva och hur många de ska köpa av andra företag. 
 Det ska inte finnas regler som bestämmer det. 
 5 
 Organisation och hur public  
 service-företagen 
  ska arbeta 
 SR, SVT och UR har ansvar för public service. 
 En statlig stiftelse äger alla företagen. 
 Den kallas Förvaltningsstiftelsen. 
 I många länder är public service ett företag, 
 men jag tycker att de tre företagen i Sverige ska vara kvar så som det är nu. 
 De har arbetat länge och arbetar med program på olika sätt. 
 Många har sagt att det skulle bli billigare om de tre företagen blev ett företag, men jag tror att även de tre företagen 
 kan använda sina pengar på ett bättre sätt. 
 Det finns ett dotterföretag, ett företag som de tre stora företagen äger, som ger service och stöd 
 till de tre public  
 service-företagen. 
  
 Det heter SRF. 
 Det skulle bli bättre om det fick en liten styrelse. 
 Förvaltningsstiftelsen ska föreslå 
 vem som ska vara ordförande och vilka som ska vara ledamöter i de olika styrelserna i public  
 service-företagen. 
  
 Förvaltningsstiftelsen ska ta ett större ansvar och public  
 service-företagen 
  ska berätta varje år hur de samarbetar med varandra 
 för Förvaltningsstiftelsen. 
 Hur ska företagen få pengar? 
 Det är viktigt att det finns pengar 
 så att public  
 service-företagen 
  kan göra program. 
 Alla i Sverige måste tillsammans betala för det. 
 Jag föreslår att  
 tv-avgiften 
  finns kvar men byter namn till public  
 service-avgift. 
  
 Då förstår alla att de betalar både för radio och tv. 
 Den som har en tv måste betala public  
 service-avgift. 
  Public  
 service-avgiften 
  ska bli 2 procent dyrare varje år. Riksdagen ska bestämma i förväg 
 hur mycket public  
 service-avgiften 
  ska kosta för alla sex år 
 som företagen har tillstånd att sända. Då kan företagen planera bättre. 
 6 
 Public  
 service-avgiften 
  ska ge rätt till att titta på radioprogram och  
 tv-program 
  från SVT, SR och UR. 
 Nu går  
 tv-avgiften 
  först till ett bankkonto hos staten. 
 Sedan bestämmer riksdagen 
 hur mycket pengar företagen ska få. Jag föreslår att public  
 service-avgifterna 
  ska gå direkt till public  
 service-företagen 
  och inte som nu först till staten. 
 Då behöver inte företagen lämna in sina budgetar som riksdagen sedan ska säga ja till. 
 Public  
 service-företagen 
  kommer inte 
 att likna en myndighet lika mycket som de gör nu. 
 På det här viset får företagen så mycket pengar som människor har betalt in till dem. 
 Om fler betalar får företagen mer pengar. 
 Granskningsnämnden som kontrollerar programmen ska få pengar för sitt arbete direkt av staten. 
 Moms 
 När public  
 service-avgiften 
  går direkt till företagen blir det moms på public  
 service-avgiften. 
  
 Men avgiften ska inte bli dyrare för tittarna. Företagen måste betala in moms till staten. 
 Det betyder att företagen kommer att förlora pengar. 
 Jag föreslår att de ska få tillbaka pengar från staten, så att de har lika mycket pengar att göra program för som i dag. 
 Jag tycker att det är bra att det blir moms 
 eftersom det blir lättare för företagen att samarbeta. 
 Program som företagen gör själva 
 och program som de köper av andra företag kommer att kosta lika mycket. 
 Det finns tre olika nivåer på moms, 25 procent, 12 procent och 6 procent. 
 Jag föreslår att företagen ska betala 
 25 procent moms för de public  
 service-avgifter 
  de får in. 
 Det blir rättvist och följer reglerna i EU. 
 7 
 Radiotjänst, som samlar in  
 tv-avgifterna, 
  
 ska inte få använda ett register på alla lägenheter och hus för att kunna ta in public  
 service-avgifter. 
  
 Varje företag som har  
 tv-apparater 
  
 ska bara betala en avgift för alla  
 tv-apparater 
  de har. 
 Andra sätt att få in pengar 
 Det finns de som inte tycker om  
 tv-avgiften, 
  men det är svårt att ta bort den. 
 Särskilt om man tycker att moms är bra. 
 Ett annat sätt skulle kunna vara att alla betalar en avgift 
 även om de inte har en tv, 
 eftersom public service är till nytta för alla. 
 Det är svårt att ta bort att de som har en  
 tv-apparat 
  ska betala  
 tv-avgift. 
  
 Om alla ska betala fast de inte har en  
 tv-apparat, 
  så blir  
 tv-avgiften 
  lik en skatt. 
 Skatteverket skulle också kunna ta ut en avgift av var och en 
 men det skulle bli dyrt och krångligt. 
 Jag har också funderat på 
 om staten ska betala public  
 service-avgifterna 
  med skatterna som kommer in. 
 Det skulle kosta 7 miljarder kronor, 
 men det skulle inte fungera på grund av momsen. 
 Sponsring 
 Sponsring är när företag betalar pengar till dem som gör program, 
 eller för att visa skyltar i  
 tv-rutan. 
  
 SR, SVT och UR har rätt till olika sorters sponsring. 
 Av public  
 service-företagen 
  är det bara Pierce som får pengar från företag som vill visa skyltar i  
 TV-rutan. 
  
 Det är bara i slutet och i början av sportprogram och i Melodifestivalens final. 
 8 
 Jag tycker att sport är viktigt i public service. Därför ska Pierce få fortsätta 
 att få sponsring för att sända sportprogram. 
 Men det ska inte vara lika många sponsringskyltar som nu. 
 Förra året visade SVT sponsringsskyltar nästan varje dag. Det ska bli hälften så många tycker jag. 
 Sändningstillstånd 
 Jag föreslår att SR, SVT och UR ska ha tillstånd att sända program 
 i sex år från år 2010 till och med år 2015. 
 Då kan public  
 service-företagen 
  planera bättre och följa med 
 i alla förändringar som kommer. 
 Jag föreslår att public  
 service-företagen 
  först och främst ska sända radio och tv. 
 De ska inte starta nya kanaler utan att regeringen säger ja till det. 
 Jag föreslår att företagen också får arbeta med annat 
 om det inte skadar det viktigaste de ska göra, nämligen  
 tv-program 
  och radioprogram. 
 Public  
 service-företagen 
  kan ta olika ansvar för program på särskilda språk 
 och program för personer med funktionsnedsättning. 
 När företagen kommer överens om det ska de tala om det för Kulturdepartementet och Granskningsnämnden. 
 Företagen ska fortsätta med att tala om 
 för Kulturdepartementet och Granskningsnämnden hur de har arbetat. 
 Granskningsnämnden 
 Granskningsnämnden ska undersöka 
 om public  
 service-företagen 
  följer reglerna som finns. Människor kan anmäla till Granskningsnämnden 
 om de tycker att något är fel i ett program. 
 Granskningsnämnden ska också undersöka om företagen gör de program som de har lovat när de har fått tillstånd. 
 9 
 Granskningsnämnden ska säga till 
 när den tycker att ett public  
 service-företag 
  inte har gjort de program de har lovat. Men Granskningsnämnden ska inte säga hur företagen ska göra istället. 
 Företagen ska bestämma det själva. 
 Mer tillgänglighet 
 Tillgängligt betyder att alla i landet kan se och lyssna på programmen och att människor kan se och lyssna 
 med de hjälpmedel som finns, till exempel textning. 
 Jag tycker att Pierce ska få fortsätta med HDTV. 
 Ny teknik har gjort det möjligt 
 att göra program för personer med funktionsnedsättningar. 
 Jag föreslår att alla program på svenska 
 i SVT 1, SVT 2, Barnkanalen, Kunskapskanalen och SVT 24 ska textas och att textningen ska vara bra. 
 Fler och fler program är textade, men det ska bli ännu fler eftersom programmen blir tillgängliga för fler då. 
 Jag föreslår att Pierce och UR sänder fler timmar på teckenspråk. 
 Jag föreslår försök med syntolkning då någon berättar om vad bilden visar. 
 Det är också viktigt att ljudet är tydligt, både i radio och i tv. 
 SR ska prova olika slags tekniker. 
 Nu kan man undersöka om radion kan få ett digitalt nät, 
 men FM kommer vara kvar en längre tid, 
 Internet 
 Internet blir viktigare och viktigare och jag tycker att det är nödvändigt att public  
 service-företagen 
  har program och information på internet 
 och att den ska vara så tillgänglig som möjligt för alla. 
 Textning, talad textremsa och syntolkning ska i framtiden finnas på internet. 
 10