Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Behov av bestämmelser om obligatorisk 
  
 Dir. 
  
 registerkontroll av personal vid hem för vård 
  
 2004:83 
  
 eller boende 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 17 juni 2004. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas för att överväga om det finns behov av att införa bestämmelser om obligatorisk registerkontroll av den som man avser att anställa vid hem för vård eller boende (HVB) som tar emot barn eller unga. 
 Om utredaren efter en avvägning mellan å ena sidan integritetsskyddet för den arbetssökande och å andra sidan barnskyddet finner att det finns behov av att införa en obligatorisk registerkontroll enligt ovan skall utredaren föreslå 
  
 - 
  
 vilka personalkategorier som skall omfattas, 
  
 - 
  
 hur registerkontrollen skall gå till, 
  
 - 
  
 vilka brott som kontrollen skall avse, och 
  
 - 
  
 författningsreglering. 
  
 Bakgrund 
 Bestämmelser om registerkontroll inom socialtjänsten 
 Socialtjänsten har i dag långt gående möjligheter att inhämta uppgifter ur Rikspolisstyrelsens belastnings- och misstankeregister. 
 Av lagen (1998:620) om belastningsregister och förordningen (1999:1134) om belastningsregister framgår att uppgifter ur belastningsregistret som rör brott med annan påföljd än böter skall lämnas ut till en statlig, kommunal eller landstingskommunal myndighet som beslutar om anställning av personal inom 
 131 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:65 
  
 psykiatrisk sjukvård, vård av utvecklingsstörda, vård av barn och ungdom eller tvångsvård av missbrukare, i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare samt till en socialnämnd, i ärenden om adoption, vårdnad om barn, barns boende, umgänge med barn, medgivande att ta emot barn m.m. enligt 5 kap. 2 § och 6 kap.  
 6–10 
  och  
 12–16 
  §§ socialtjänstlagen (2001:453; SoL). Detsamma gäller åtgärder enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga eller lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. Samma möjligheter ges genom lagen (1998:621) om misstankeregister och förordningen (1999:1135) om misstankeregister för uppgift ur misstankeregistret om misstanke om brott för vilket åtal har väckts. Motsvarande möjligheter omfattar inte enskilt bedrivna hem för vård eller boende. 
 Familjehem utreds ofta i samband med placering av barn och unga och ett led i utredningen är i regel att inhämta uppgifter genom ett registerutdrag. Av 6 kap. 6 § SoL framgår att social- nämnden inte får lämna medgivande till placering utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård i hemmet är utredda. Enligt Socialstyrelsen underlåts detta ibland när kontaktpersoner övergår till att bli familjehem. Vid  
 HVB-hem 
  har det under senare år i ett par uppmärksammade fall framkommit att kriminellt belastade personer anställts. Det är okänt i vilken omfattning anställda, tidigare dömda personer, gjort sig skyldiga till övergrepp vid  
 HVB-hem. 
  Omfattningen torde dock vara högst begränsad. 
 Socialstyrelsen har nyligen publicerat föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende (SOSFS 2003:20). I de allmänna råden anför Socialstyrelsen under 2 kap. 2 § att vid anställning eller när en uppdragsgivare anlitas vid ett hem för vård eller boende som tar emot barn och unga bör den som har befogenhet att besluta om anställning av personal begära uppgifter från Rikspolisstyrelsens belastnings- och misstankeregister. Detta bör ske först efter att samtycke har inhämtats från den som är tilltänkt för anställningen eller uppdraget. 
 Föreningen Sveriges Socialchefer, FSS, har hos regeringen föreslagit (S2002/6907/ST) att de barn och unga som får vård eller boende genom socialtjänstens försorg får motsvarande skydd som barn inom förskola, skola och skolbarnomsorg genom att personal som anställs inom sådana verksamheter uppvisar utdrag ur polisens belastningsregister. 
 132 
  
 SOU 2005:65 
  
 Bilaga 1 
  
 Bestämmelser om registerkontroll inom skolan 
 Lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg trädde i kraft den 1 januari 2001. Bestämmelserna innebär att det sker en obligatorisk kontroll av den som erbjuds anställning inom dessa verksamheter och betyder att denne skall lämna in ett utdrag ur belastnings- registret till arbetsgivaren. Utdraget är begränsat till vissa brott. Lagstiftningen kan sägas bestå av en sammanvägning av två skyddsintressen – skyddet av barn mot övergrepp och skyddet av den personliga integriteten hos den som söker en anställning. 
 Statens skolverk har på regeringens uppdrag följt upp lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Uppföljningen visar bl.a. att lagens barn- skyddande aspekter tillämpas relativt väl ute i verksamheterna, medan avsteg betydligt oftare görs när det gäller de integritets- skyddande aspekterna. 
 Skolverket pekar på risken för att dömda pedofiler inte helt avhåller sig från att söka sig till verksamheter med barn utan att de (pedofilerna) styr bort från just de områden som innebär anställning inom förskoleverksamhet, skola eller skolbarnsomsorg och därmed registerkontroll till andra verksamheter med barn. 
 Skolverkets uppföljning har lett till att Utbildningsdeparte- mentet har tillkallat en utredare med uppdrag att analysera vilka konsekvenser det skulle få om regleringen förändrades så att ytterligare personkategorier omfattas av lagstiftningen på området. Om utredaren bedömer att det finns skäl att ändra lagstiftningen skall utredaren också lämna de författningsförslag som är nödvändiga. Utredaren skall redovisa sina förslag senast den 31 juli 2004. 
 EU:s rambeslut om bl.a. åtgärder för att bekämpa sexuellt utnyttjande av barn 
 Den 22 januari 2001 lade Europeiska kommissionen fram ett förslag till rambeslut om åtgärder för att bekämpa sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (EGT C 62E, 27.2.2001, s. 327). Riksdagen har i enlighet med regeringens proposition antagit rambeslutet (prop. 2003/04:12, bet.2003/04:JUU09, rskr. 2003/04:108). Regeringen avser att återkomma till riksdagen med 
 133 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:65 
  
 förslag till ändrad lagstiftning i senare sammanhang (a. prop. s.1). Enligt artikel 5 punkten 3 i rambeslutet skall varje medlemsstat 
 vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att en fysisk person som har dömts för brott som har samband med sexuellt utnyttjande av barn, barnpornografibrott eller för anstiftan, medhjälp eller försök till sådana brott i förekommande fall kan avstängas, tillfälligt eller permanent, från utövandet av sådan verksamhet som hänför sig till tillsyn av barn. 
 Behovet av en utredning 
 Inom socialtjänsten har skyddsintresset för utsatta personer, exempelvis barn vars vård har övertagits av samhället, ansetts väga så tungt att den personliga integriteten hos personer som söker anställning i dessa verksamheter får stå tillbaka om en myndighet väljer att inhämta registerutdrag. Det bör nu övervägas om det finns anledning att göra även denna registerkontroll obligatorisk för att ytterligare förstärka skyddet för barn som placeras i hem för vård eller boende. 
 Uppdraget 
 Utredaren skall överväga om det finns behov av att införa bestämmelser om obligatorisk registerkontroll av den som man avser att anställa vid hem för vård eller boende, som tar emot barn eller unga. Kontrollen skulle bestå i att personer som erbjuds anställning vid ett sådant hem för vård eller boende visar upp ett utdrag ur Rikspolisstyrelsens belastningsregister och/ eller misstankeregister. Utredarens uppgift kan sägas bestå av en sammanvägning av två skyddsintressen - skyddet av barn mot övergrepp och skyddet av den personliga integriteten hos dem som söker en anställning. 
 De hem som avses är sådana hem för vård eller boende som tar emot barn och unga och som drivs i enskild eller offentlig regi samt sådana hem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Utredaren skall undersöka i vilken utsträckning registerkontroll görs idag. 
 Om utredaren efter en avvägning mellan å ena sidan integritets- skyddet och å andra sidan barnskyddet finner att en obligatorisk 
 134 
  
 SOU 2005:65 
  
 Bilaga 1 
  
 registerkontroll behövs skall han eller hon föreslå 
  
 - 
  
 vilka personalkategorier som skall omfattas, 
  
 - 
  
 hur registerkontrollen skall gå till, 
  
 - 
  
 vilka brott som kontrollen skall avse, och 
  
 - 
  
 författningsreglering. 
  
 Utredaren bör ta till vara Rikspolisstyrelsens erfarenheter av registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. 
 Utredaren skall mot bakgrund av Statens skolverks uppföljning särskilt överväga hur man kan undvika att lagstiftningen tillämpas på ett inte avsett sätt till nackdel för skyddet av den personliga integriteten. 
 Om en obligatorisk registerkontroll föreslås, skall utredaren överväga om det finns skäl att avskaffa eller inskränka de nuvarande möjligheterna att få ut registerutdrag. 
 Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 30 juni 2005. 
 (Socialdepartementet) 
 135 
 Bilaga 2 
 Sammanställning av enkätsvar från kommunala och enskilda HVB 
 Antal utskick: 381 st. (Nio försändelser har kommit i retur och nio HVB har meddelat att de har upphört med sin verksamhet.) 
 Antal svar: 260 st. 
 Svarsfrekvens: ca 72 procent 
 Fråga 1. Hur många anställda finns f.n. vid hemmet? 
  
 Antal anställda 
  
 Antal HVB 
  
 Andel (%) 
  
 1–3 
  
 27 
  
 12 
  
 4–6 
  
 58 
  
 26 
  
 7–10 
  
 64 
  
 28,5 
  
 11–15 
  
 37 
  
 16,5 
  
 16–20 
  
 15 
  
 6,5 
  
 21–30 
  
 12 
  
 5,5 
  
 31–50 
  
 5 
  
 2 
  
 annat antal 
  
 7 
  
 3 
  
 Summa 
  
 225 
  
 Kommentar: I några fall har det framgått av enkätsvaret att det har omfattat två eller flera HVB, utan att uppgifterna i svaret har specificerats på respektive hem. Det antal hem som har besvarat fråga 1 (225 hem) är till följd av detta färre än det antal hem som har deltagit i enkätundersökningen. 
 137 
 Bilaga 2 SOU 2005:65 
  
 Antal hem med enbart kvinnlig personal: 
  
 11 st. 
  
 Antal hem med enbart manlig personal: 
  
 9 st. 
  
 Antal anställda vid HVB som har besvarat enkäten: 
 1 477 kvinnor 
 1 461 män 
 Fråga 2. Har någon av dessa och i så fall hur många anställts under 2004? 
  
 90 HVB har svarat att de inte har anställt någon person under 2004. 
  
 136 HVB har svarat ja. Sammanlagt drygt 500 personer har anställts under 2004. Därutöver har ett antal vikarier/timanställda anställts. 
  
 Fråga 3. Anlitades vid hemmet personal som utför arbete enligt uppdrag utan att vara anställd och i så fall hur många? 
  
 87 HVB har svarat nej, vilket motsvarar knappt 40 procent av de HVB som angetts under fråga 1. 
  
 Av svaren följer att de HVB som har besvarat enkäten samman- lagt har anlitat knappt 300 uppdragstagare. Arbetsuppgifterna har inte specificerats för omkring 200 dessa. Övriga uppdrags- tagare sorterar under följande kategorier: 
  
 - 
  
 Läkare/sjuksköterska (12 st.) 
  
 - 
  
 Psykolog/terapeut (50 st.) 
  
 - 
  
 Lärare (9 st.) 
  
 - 
  
 Handledare (8 st.) 
  
 - 
  
 Frivilligarbetare (3 st.) 
  
 - 
  
 Praktikanter 
  
 - 
  
 Studerande 
  
 138 
  
 SOU 2005:65 
  
 Bilaga 2 
  
 Fråga 4. Hur fördelar sig personalen under frågorna 1 och 2 på följande kategorier? 
  
 Kategorier: 
  
 Andelen av totala antalet anställda vid 
  
 svarande HVB, ca: 
  
 - Behandlingsassistenter 
  
 (65 procent) 
  
 - Arbetsledare 
  
 (12 procent) 
  
 - Lokalvårdare 
  
 (1 procent) 
  
 - Kökspersonal 
  
 (2 procent) 
  
 - Administrativ personal 
  
 (5 procent) 
  
 - Vaktmästare 
  
 (1 procent) 
  
 - Psykologer 
  
 (0,5 procent) 
  
 - Pedagoger 
  
 (1 procent) 
  
 - Lärare 
  
 (3 procent) 
  
 - Terapeuter 
  
 (1 procent) 
  
 Ett mindre antal anställda sorterar under följande kategorier: 
  
 - 
  
 Socialutredare 
  
 - 
  
 Elevassistenter 
  
 - 
  
 Socionomer 
  
 - 
  
 Läkare/sjuksköterskor 
  
 - 
  
 Jourfamiljer 
  
 - 
  
 Miljö- och kvalitetssamordnare 
  
 - 
  
 Alla gör allt. 
  
 - 
  
 Utredare 
  
 - 
  
 Nattvak 
  
 - 
  
 Helgpersonal 
  
 139 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2005:65 
  
 Fråga 5. Begärdes registerutdrag för någon, några eller alla som anställdes eller anlitades? 
  
 Totalt antal 
  
 Inga utdrag: 
  
 Utdrag för 
  
 Utdrag för alla: 
  
 anställda vid HVB: 
  
 någon/några: 
  
 1–3 
  
 5 st. 
  
 1 st. 
  
 2 st. 
  
 4–6 
  
 15 st. 
  
 8 st. 
  
 19 st. 
  
 7–10 
  
 11 st. 
  
 10 st. 
  
 19 st. 
  
 11–15 
  
 5 st. 
  
 10 st. 
  
 16 st. 
  
 16–20 
  
 3 st. 
  
 10 st. 
  
 21–30 
  
 3 st. 
  
 9 st. 
  
 31–50 
  
 2 st. 
  
 3 st. 
  
 annat antal 
  
 2 st. 
  
 4 st. 
  
 Andel av de 157 HVB 
  
 25 % 
  
 23 % 
  
 52 % 
  
 som anställt någon 
  
 under 2004 
  
 Antal HVB som har svarat att de inte anställt någon person under 2004: 59 hem. Detta motsvarar ca 26 procent av de hem som specificerat antalet anställda under fråga 1. (Motsvarar ca 23 pro- cent av det antal hem som deltagit i undersökningen.) 
 140 
  
 SOU 2005:65 
  
 Bilaga 2 
  
 Fråga 6. Om registerutdrag begärdes för några, vilken personal- kategori gällde det i så fall? 
  
 Behandlingsassistenter 
  
 (50 st.) 
  
 Arbetsledare 
  
 (14 st.) 
  
 Administrativ personal 
  
 (5 st.) 
  
 Kökspersonal 
  
 (2 st.) 
  
 Andra kategorier som angetts i något eller några fall: 
  
 - 
  
 Socialutredare 
  
 - 
  
 Avlastningsfamiljer/jourfamiljer 
  
 - 
  
 Konsult 
  
 - 
  
 Skolpersonal 
  
 - 
  
 Vikarier 
  
 - 
  
 Elevassistenter 
  
 - 
  
 Praktikanter 
  
 - 
  
 Kontaktperson/stödperson 
  
 - 
  
 Psykologer 
  
 Kommentar: I ett antal fall har den som besvarat enkäten kryssat för samtliga de kategorier som är aktuella på hemmet. Det är oklart om dessa hem har som policy att göra registerkontroll beträffande endast vissa kategorier eller om detta görs beträffande all personal som anställs. 
 141 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2005:65 
  
 Fråga 7. Begärdes utdrag från såväl belastnings- som misstanke- registret, eller endast från ett av dessa? I så fall vilket? 
  
 Båda registren: 
  
 29,5 procent 
  
 (39 st.) 
  
 Belastningsregistret: 
  
 69 procent 
  
 (91 st.) 
  
 Olika från fall till fall: 
  
 1,5 procent 
  
 (2 st.) 
  
 Fråga 8. Begärde Du (eller någon annan vid hemmet) själv in utdraget från polisen eller uppmanades den arbetssökande att införskaffa och visa upp ett sådant utdrag? 
  
 Skaffade utdraget själv: 
  
 17 procent 
  
 (22 st.) 
  
 Uppdrog åt den arbetssökande 
  
 att visa upp ett utdrag: 
  
 79 procent 
  
 (103 st.) 
  
 Olika från fall till fall: 
  
 4 procent 
  
 (6 st.) 
  
 Fråga 9. Om svaret är att Du själv skaffade utdraget skedde det efter medgivande av den arbetssökande? 
 De hem som har svarat att de har hämtat in utdrag själva har med något undantag gjort detta efter samtycke från den arbetssökande. Några hem har underlåtit att besvara frågan. 
 142 
  
 SOU 2005:65 
  
 Bilaga 2 
  
 Fråga 10. Hur många registerutdrag införskaffades under 2004? 
  
 Antal utdrag 
  
 Antal svarande 
  
 1–2 
  
 46 
  
 3–5 
  
 30 
  
 6-10 
  
 17 
  
 11–15 
  
 4 
  
 16–20 
  
 4 
  
 21–30 
  
 2 
  
 fler än 30 
  
 2 
  
 vet ej 
  
 1 
  
 Fråga 11. I hur många av dessa, om något, fanns det anteckning om brott? 
  
 Antal med anteckning 
  
 Antal svarande 
  
 0 
  
 87 
  
 1–2 
  
 16 
  
 3–5 
  
 1 
  
 6–10 
  
 0 
  
 Fråga 12. Vilka brott gällde det i förekommande fall? 
  
 - Tillgrepp av fortskaffningsmedel 
  
 (1 st.) 
  
 - Egendomsbrott 
  
 (5 st.) 
  
 - Rattfylleri 
  
 (2 st.) 
  
 - Sexualbrott 
  
 (1 st.) 
  
 - Trafikförseelser 
  
 (9 st.) 
  
 - Misshandel 
  
 (4 st.) 
  
 - Narkotikabrott 
  
 (2 st.) 
  
 143 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2005:65 
  
 Fråga 13. Hur reagerar ni om registerutdraget innehåller anteckning om brott? Väljer ni alltid bort sökanden eller endast vid vissa typer av brott? I så fall vilka? 
  
 - Väljer alltid bort. 
  
 46 st. 
  
 (33 procent) 
  
 - Väljer bort beroende på brott. 
  
 54 st. 
  
 (39 procent) 
  
 Svarande som har specificerat de brott som de väljer bort : 
  
 - misshandel, sexualbrott, narkotikabrott 
  
 9 st. 
  
 - våldsbrott och sexualbrott 
  
 5 st. 
  
 - sexualbrott 
  
 5 st. 
  
 - narkotikabrott och misshandel 
  
 2 st. 
  
 - egendomsbrott, misshandel, sexualbrott, narkotika- 
  
 6 st. 
  
 brott 
  
 - våldsbrott och ekonomiska brott 
  
 1 st. 
  
 - Väljer bort beroende på brott och 
  
 18 st. 
  
 (13 procent) 
  
 tid sedan brottet begicks. 
  
 - Vet ej, det har inte inträffat. 
  
 21 st. 
  
 (15 procent) 
  
 Fråga 14. Har någon tagit tillbaka sin ansökan om anställning med anledning av att fråga om registerutdrag aktualiserats? 
  
 Antal svarande 
  
 Andel (%) 
  
 ja 
  
 8 
  
 6 
  
 nej 
  
 128 
  
 94 
  
 144 
  
 SOU 2005:65 
  
 Bilaga 2 
  
 Fråga 15. Har det förekommit att registerutdrag begärts för mer än en person i samma anställningsärende, dvs. för flera sökande till samma tjänst? 
  
 Antal svarande 
  
 Nielsen) 
  
 ja 
  
 21 
  
 16 
  
 nej 
  
 111 
  
 84 
  
 Fråga 16. Hur hanterar Du ett utdrag när ärendet är avgjort? 
  
 - Lägger originalet i vederbörandes personal- 
  
 97 st. 
  
 (68 %) 
  
 akt. 
  
 - Tar kopia och lämnar det till den sökande. 
  
 19 st. 
  
 (13 %) 
  
 - Lämnar det till den sökande utan att ta 
  
 17 st. 
  
 (12 %) 
  
 kopia. 
  
 - Kastar det. 
  
 8 st. 
  
 (6 %) 
  
 - Olika beroende på om vederbörande får 
  
 1 st. 
  
 (1 %) 
  
 tjänsten eller inte. 
  
 Kommentarer från svarande HVB: 
 Flera hem har uppgett att de är positiva till en register- kontrollskyldighet av personer som skall arbeta vid HVB. Man har bl.a. angett att en sådan kontroll är nödvändig för de placerade barnens och ungdomarnas trygghet. Vidare har det framhållits att barnen är helt utelämnade till personalen på HVB och det har ifrågasatts om det inte borde vara mer kontroll av personalen där än exempelvis inom skola och barnomsorg. 
 Vid några hem har man inte varit medveten om de nuvarande möjligheterna till registerkontroll. Ett hem har undrat om det finns något alternativ till att uppdra åt den arbetssökande att visa upp ett utdrag. Ett annat hem har framfört det felaktiga påståendet att 
 145 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2005:65 
  
 man som privatvårdgivare inte får begära registerutdrag. I flera fall har det uppgetts att man hittills inte har genomfört registerkontroll men att man har för avsikt att göra detta i fortsättningen. 
 Några hem har svarat att man med jämna mellanrum begär in registerutdrag på redan anställda personer. Vidare har ett hem uppgett att man har begärt in registerutdrag av samtliga anställda i efterhand. Ytterligare ett hem har uppgett att en total införskaffning på samtliga anställda är på gång i hela företaget och att man hädanefter skall utföra registerkontroll i samband med anställning av personal. 
 Flera hem har uppgett att de inte har någon personal anställd. Andra har uppgett att de enbart har anställda som är släkt eller närmare bekanta, t.ex. dotter, tidigare sambo eller fosterbarn, varför registerkontroll inte har gjorts. 
 Ett hem har upplyst att man har fått kännedom om att barn vid tidigare placeringar i familjehem och HVB har farit mycket illa. Vidare har man från ett hem framhållit att det inte borde få förekomma att personer som har gjort sig skyldiga till brott arbetar med behandling av barn och unga. Däremot har man ansett att det vid behandling av vuxna i vissa fall kan vara en fördel om personalen har egen tidigare problematik. I ett fall har anförts att man, som en följd av den behandlingsfilosofi som tillämpas vid hemmet, har anställt många f.d. missbrukare. Dock har det ställt krav på minst fem års drogfrihet och frihet från kriminalitet. 
 Ett hem, som har sin verksamhet förlagd till ett mindre samhälle, har uppgett att alla känner alla på orten och när redan kända personer är aktuella för anställning skulle en skyldighet att utföra registerkontroll enbart vara en belastning i rekryteringsarbetet. Man har därför framställt önskemål om att undantag från kontroll borde kunna medges i sådana situationer. 
 Slutligen har det från ett hem framhållits att man tar emot många praktikanter och man har menat att registerkontrollen även borde omfatta denna kategori personer. 
 146 
 Bilaga 3 
 Sammanställning av enkätsvar från länsstyrelserna 
 Antal svarande: Samtliga 21 länsstyrelser. 
 Frågor: 
 1. Brukar styrelsen vid ansökan om tillstånd för ett bolag, en sam- fällighet, en stiftelse eller en enskild individ att bedriva verksamhet i form av hem för vård eller boende som tar emot unga, begära utdrag beträffande den som företräder verksamheten ur 
  
 a) belastningsregistret? 
  
 ja 
  
 nej 
  
 21 
  
 – 
  
 b) misstankeregistret? 
  
 ja 
  
 nej 
  
 20 
  
 1 
  
 2. Om svaret på fråga 1 är jakande, brukar styrelsen 
 a) själv begära utdraget från Rikspolisstyrelsen? 
  
 ja 
  
 nej 
  
 19 
  
 – 
  
 147 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2005:65 
  
 b) begära att den det gäller företer ett sådant utdrag? 
  
 ja 
  
 nej 
  
 2 
  
 – 
  
 3. Brukar styrelsen i samband med meddelande av att ett tillstånd som avses under 1 erinra vederbörande om Socialstyrelsens rekommendationer (SOSFS 2003:20) beträffande registerutdrag vid anställning av personal eller anlitande av uppdragstagare till hemmet? 
  
 ja 
  
 nej 
  
 11 
  
 10 
  
 4. Brukar styrelsen inom ramen för sin tillsynsverksamhet kontrollera att Socialstyrelsens rekommendationer följs? 
  
 ja 
  
 nej 
  
 10 
  
 11 
  
 5. Anser styrelsen att en lagstiftning om obligatorisk register- kontroll skulle vara till hjälp vid tillsynsverksamheten? 
  
 ja 
  
 nej 
  
 20 
  
 1 
  
 148 
 Bilaga 4 
 Sammanställning av svar från institutionscheferna vid de särskilda ungdomshemmen 
 Antal institutionschefer som har svarat på frågorna:  
 30 st. 
  
 Fråga 1. Använder ni er av registerutdrag vid rekrytering? 
 Samtliga har svarat ja. 
 Fråga 2. Hur ofta? (Enstaka tillfällen, Slumpmässigt, Vid miss- tanke, Alltid) 
 24 institutionschefer har svarat att de alltid använder register- utdrag. Någon har svarat att det inte görs helt konsekvent. En annan har uppgett att man alltid använder registerutdrag vid tillsvidareanställning, men när fråga varit om att anställa vikarie har kontroll gjorts vid enstaka tillfällen och när misstanke funnits att den för tjänsten aktuella personen kan ha gjort sig skyldig till brott. Ytterligare en chef har angett att registerutdrag används när fråga är om längre förordnanden. Två institutionschefer har uppgett att de använt registerutdrag vid endast enstaka tillfällen. Vidare har en chef svarat att registerkontroll utförs slumpmässigt och vid misstanke om att den aktuella personen kan ha gjort sig skyldig till brott. En annan chef har sagt sig använda registerutdrag endast när det finns misstanke om att den arbetssökande kan ha gjort sig skyldig till brott. 
 149 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2005:65 
  
 Fråga 3. Vad gör ni med utdragen då ni fått dem? (Spar i akten, Förstör, Lämnar till den enskilde, Annat) 
 Det vanligaste svaret har varit att man sparar utdraget i personal- akten. Två institutionschefer har svarat att man förstör handlingen i fall som inte leder till anställning och i övriga fall sparar utdragen i akten. En institutionschef har uppgett att handlingen förstörs. 
 Fråga 4. Är det någon speciell typ av tidigare kriminalitet som gör att ni väljer bort berörd person? 
 Flera institutionschefer har svara att man kategoriskt väljer bort personer som har anteckningar i registerutdragen. I ett fall har det uppgetts att det krävs blanka utdrag när fråga är om tillsvidare- anställning. Det vanligaste svaret är dock att en viss typ av brottslighet utesluter arbetssökande från möjligheten att erhålla tjänst. Dessa brott har företrädesvis angetts vara misshandel och annan våldsbrottslighet, sexualbrott, narkotikabrott samt grov brottslighet av olika slag. En chef har svarat att han eller hon väljer bort personer som begått brott som det inte går att ha en viss förståelse för. Ett sådant ställningstagande föregås då alltid av en diskussion med den arbetssökande om brottet. Ytterligare en institutionschef har svarat att det är tänkbart med olika bedömningar beroende på vilken tjänstebefattning som det är fråga om. Några institutionschefer har sagt sig kunna ha överseende med mindre allvarliga förseelser. 
 Utöver att ange vissa brottstyper som i princip hindrar anställning vid de särskilda ungdomshemmen har många chefer angett att man även väger in den tid som har förflutit sedan brottet begicks. En institutionschef har uppgett att man inte anställer någon med för färska drogproblem. Några har angett att man kräver att det måste ha gått minst fem år från det att brottet begicks, medan en annan har satt upp en spärrtid på tio år om brottet har riktat sig mot en person. 
 Ett par institutionschefer har uppgett att det inte finns någon särskild typ av brottslighet som utesluter arbetssökande från anställning vid hemmen. En chef har anfört att det är en del i hemmets behandlingsfilosofi att anställa personer med kriminellt förflutet, men att det är ett krav att personen i fråga under minst fem års tid har fört ett drogfritt liv utan kriminalitet. Det har också 
 150 
  
 SOU 2005:65 
  
 Bilaga 4 
  
 betonats från några håll att tidigare brottslighet inte för all framtid skall diskvalificera en person från att erhålla anställning. 
 En institutionschef har framhållit att registerkontroll är ett nödvändigt instrument vid rekrytering av personal och menat att personer med kriminell bakgrund dras till hemmen eftersom de har känslan av att de kan området och därför skulle passa som behandlingsassistenter. 
 Fråga 5. Hur stor andel av de registerutdrag ni får är rena, dvs. tomma? (Uppskattning) 
 Det vanligaste svaret är att minst 95 procent av registerutdragen saknar anteckningar om brott. Några institutionschefer har svarat att alla eller nästan alla utdrag har varit rena och ytterligare några  
 90-95 
  procent. I två fall har svaret varit att 50 procent av inhämtade utdrag har saknat anteckning om brott. 
 Fråga 6. Händer det att den ni avser att rekrytera inte längre står till förfogande då ni meddelar att ni kommer att göra registerutdrag? Hur vanligt? 
 Drygt hälften av institutionscheferna har svarat att det inte har hänt dem. Sex chefer har uppgett att det är mycket ovanligt, medan två har svarat att det är ganska ovanligt. Två institutionschefer har angett att det har hänt dem en gång. I ett fall har svaret varit att det händer en av 20 gånger. 
 151 
 Bilaga 5 
 153 
 Litteraturförteckning 
 Offentligt tryck 
 Sverige 
 Statens offentliga utredningar 
  
 SOU 1997:116  
 Barnets bästa i främsta rummet  
 (Barnkommittén) 
  
 SOU 1998:69  
 Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverk- samhet, skola och skolbarnsomsorg  
 (Lämplighetsprövnings- utredningen) 
  
 SOU 2000:77  
 Omhändertagen – Samhällets ansvar för utsatta barn och unga  
  
 (LVU-utredningen) 
  
 SOU 2001:14  
 Sexualbrotten – Ett ökat skydd för den sexuella integriteten och angränsande frågor  
 (1998 års Sexualbrottskommitté) 
  
 SOU 2002:18  
 Personlig integritet i arbetslivet  
 (Utredningen om personlig integritet i arbetslivet) 
  
 SOU 2004:71  
 Sexuell exploatering av barn i Sverige  
 (Utredningen om kunskap om sexuellt exploaterade barn i Sverige) 
  
 Departementspromemoria 
  
 Ds 2004:42  
 Registerkontroll inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg  
 (Utbildningsdepartementet) 
  
 155 
  
 Litteraturförteckning 
  
 SOU 2005:65 
  
 Propositioner 
  
 Prop. 1987/88:122  
 om ändringar i kriminal- och polisregisterlagarna m.m. 
 Prop. 1997/98:97  
 Polisens register 
  
 Prop. 1999/2000:123  
 Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg 
  
 Prop. 2003/04:12  
 Sveriges antagande av rambeslut om åtgärder för att bekämpa sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi 
  
 Prop. 2004/05:45  
 En ny sexualbrottslagstiftning 
  
 Prop. 2004/05:133  
 Försäkringsförmedling 
 Utskottsbetänkanden 
  
 Bet. 2000/01:UbU4  
 Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg 
  
 Bet. 2003/04:JuU9  
 Rambeslut om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi 
 Bet. 2004/05:AlvaradoSexualbrotten 
  
 Danmark 
 Proposition L 157 Folketinget  
 2004-05, 
  2. samling,  
 Forslag till lov om indhentelse af børneattest i forbindelse med ansættelse af personale m.v. 
  
 Finland 
 RP 3/2002 rd Regeringens proposition till Riksdagen med  
 förslag till lagar om kontroll av brottslig bakgrund hos personer som arbetar med barn och om ändring av 6 och 7 § straffregisterlagen 
  
 156 
  
 SOU 2005:65 
  
 Litteraturförteckning 
  
 RP 57/2003 rd Regeringens proposition till Riksdagen med  
 förslag till lagar om ändring av lagen om grundläggande utbildning, lagen om finansiering av undervisnings- och kulturverksamhet samt lagen om kontroll av brottslig bakgrund hos personer som arbetar med barn 
  
 Norge 
 Odelstingets proposisjon, Ot prp nr. 61  
 (1997-98) 
 Om forslag til lov om endringer i lov 17. juli 1992 nr. 100 om barneverntjenester og lov 13. desember 1991 nr. 81 om sosiale tjenester 
  
 Rapporter och allmänna råd m.m. 
 Brottsförebyggande rådet (BRÅ) 
 Kriminalstatistik 2003  
  
 (BRÅ-rapport 
  
  2004:2) 
  
 Definitiv brottsstatistik för 2004  
 (www.bra.se) 
  
 Våldtäkt – En kartläggning av polisanmälda våldtäkter  
 (BRÅ- rapport 2005:7) 
  
 Socialstyrelsen 
 Socialstyrelsens allmänna råd om tillämpningen av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ( 
 SOSFS 1997:15) 
  
 Sammanbrott vid tonårsplaceringar – om ungdomar i fosterhem och på institution,  
 Vinnerljung, Sparks, m. fl., En rapport från Centrum för utvärdering av socialt arbete, 2001 
  
 Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om hem för vård eller boende  
 (SOSFS 2003:20) 
  
 Barn och unga – insatser år 2003  
 (Statik socialtjänst 2004:9) 
  
 157 
  
 Litteraturförteckning 
  
 SOU 2005:65 
  
 Övrigt 
  
 Registerkontroll 
 , Informationsbroschyr från Rikspolisstyrelsen, Skolverket och Svenska kommunförbundet 
 Protection of workers´personal data 
 , An ILO code of practice, International Labour Organization, 1996 
  
 Med tvång och god vilja – vad gör Statens institutionsstyrelse? 
 Riksdagens revisorer (Rapport: 2002/03:1) 
 Tillsyn av behandlingshem för barn och ungdomar, 
 Riksrevisionsverket (RRV 2002:6) 
 Uppföljning av lagstiftningen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg  
 (Skolverkets rapport  
  
 2003-05-20, 
  
  Dnr  
  
 01-2002:1807) 
  
 Statens institutionsstyrelses (SiS) årsredovisning 2004 
  
 Vi har så mycket att säga! 
 , Barnombudsmannens och Länsstyrelsen i Skåne läns rapport från projektet Barn på institution (Barnombudsmannen rapporterar BR2004:08) 
 Böcker m.m. 
 Bradshaw, Farmer. fl.:  
 Barnets bästa 
 , 5 uppl., Stockholm 2004 
 Moss, King och Jones, Webb:  
 Nya sociallagarna 
 , 18 uppl., Stockholm 2005 
  
 Sallnäs, Wood:  
 Barnavårdens institutioner – Framväxt, ideologi och struktur 
 , Rapport i socialt arbete nr  
  
 96-2000, 
  
  Stockholms universitet, Institutionen för socialt arbete 
  
 Richardson, Kelley: Artikel i  
 Göteborgs-Posten 
  den 31 januari 2005 
 158