Till statsrådet Morales 
 Den 12 december 2002 beslutade regeringen att tillsätta en utredare för att genomföra en översyn av den modell som reglerar åtaganden för myndigheter anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna. Med stöd av regeringens bemyndigande förordnade statsrådet Morales den 24 februari 2003 överdirektören Holder till särskild utredare. Samma dag förordnades till experter i utredningen depar- tementssekreteraren Watson, direktören Fields samt aktuarien Clark. Till sekreterare förordnades samtidigt eko- nomichefen Warren och juristen Miller. 
 Den 20 mars 2003 beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen som innebar att tiden för redovisningen av uppdraget förlängdes till den 1 oktober 2003. 
 Utredningen, som har arbetat under namnet  
 SPÅ-utredningen, 
  får härmed överlämna sitt betänkande Översyn av försäkrings- modellen för de statliga avtalsförsäkringarna (SOU 2003:85). 
 Utredningens uppdrag är därmed slutfört. 
 Stockholm i september 2003 
  
 Holder 
  
 Warren 
  
 Miller 
 Innehåll 
  
 Tabell och illustrationsförteckning ......................................... 
  
 9 
  
 Förkortningar..................................................................... 
  
 13 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 15 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 21 
  
 1 
  
 Utredningens bakgrund och uppdrag ............................ 
  
 29 
  
 1.1 
  
 Utredningens direktiv.............................................................. 
  
 29 
  
 1.2 
  
 Uppläggningen av arbetet........................................................ 
  
 31 
  
 1.3 
  
 Betänkandets disposition......................................................... 
  
 32 
  
 2 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier........... 
  
 35 
  
 2.1 
  
 Förslag ...................................................................................... 
  
 35 
  
 2.2 
  
 Överväganden .......................................................................... 
  
 36 
  
 2.2.1 Problem med premier enligt nuvarande system.......... 
  
 36 
  
 2.2.2 Tillfällig preliminär och ny preliminär premie för 
  
 2003................................................................................ 
  
 43 
  
 2.2.3 Faktorer som påverkar premieberäkningen ................ 
  
 47 
  
 2.2.4 Förbättringar i nuvarande system................................ 
  
 51 
  
 2.2.5 
  
 Årsvis totalpremie......................................................... 
  
 53 
  
 2.2.6 
  
 Månatliga definitiva premier ........................................ 
  
 57 
  
 2.3 
  
 Jämförelse med andra pensionssystem ................................... 
  
 65 
  
 3 
  
 Ålderns påverkan på premierna.................................... 
  
 67 
  
 5 
 Innehåll SOU 2003:85 
  
 3.1 
  
 Förslag....................................................................................... 
  
 67 
  
 3.2 
  
 Överväganden........................................................................... 
  
 67 
  
 3.2.1 
  
 Försäkringstekniskt beräknade premier ...................... 
  
 68 
  
 3.2.2 Effekter av PA  
 03-avtalet.............................................. 
  
 70 
  
 3.2.3 Löneökningens inverkan på premiekostnaden............ 
  
 73 
  
 3.2.4 
  
 Premiemaximering och utjämningspremie.................. 
  
 75 
  
 3.3 
  
 Jämförelse med andra pensionssystem.................................... 
  
 80 
  
 4 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning ................................... 
  
 83 
  
 4.1 
  
 Förslag....................................................................................... 
  
 83 
  
 4.2 
  
 Överväganden........................................................................... 
  
 83 
  
 4.2.1 
  
 Beräkningen av avkastningen ....................................... 
  
 83 
  
 4.2.2 
  
 Konsolideringsgrad och premierabatter ...................... 
  
 86 
  
 4.2.3 Effekter av nuvarande beräkning av avkastningen...... 
  
 89 
  
 4.2.4 
  
 Alternativ beräkning ..................................................... 
  
 91 
  
 4.3 
  
 Jämförelse med andra pensionssystem.................................... 
  
 95 
  
 5 
  
 Utjämning av premier mellan åren på myndighetsnivå .... 
  
 97 
  
 5.1 
  
 Förslag....................................................................................... 
  
 97 
  
 5.2 
  
 Överväganden........................................................................... 
  
 97 
  
 5.2.1 
  
 Premievariationer .......................................................... 
  
 97 
  
 5.2.2 Effekter av förslagen i kapitel  
 2–4................................ 
  
 98 
  
 6 
  
 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till eller 
  
 från självförsäkrare ................................................... 
  
 101 
  
 6.1 
  
 Förslag..................................................................................... 
  
 101 
  
 6.2 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 101 
  
 6.2.1 
  
 Självförsäkrare ............................................................. 
  
 101 
  
 6.2.2 
  
 Sistahandsansvaret....................................................... 
  
 102 
  
 6.2.3 
  
 Regleringen av sistahandsansvaret ............................. 
  
 105 
  
 6.2.4 
  
 Effekter av sistahandsansvaret.................................... 
  
 106 
  
 6.2.5 
  
 Sistahandsansvarets upphörande................................ 
  
 106 
  
 6 
 SOU 2003:85 Innehåll 
  
 7 
  
 Effekterna av utredningens förslag för  
 icke-statliga 
  
 arbetsgivare ............................................................. 
  
 109 
  
 7.1 
  
 Effekter................................................................................... 
  
 109 
  
 7.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 109 
  
 7.2.1 
  
 Icke-statliga 
  arbetsgivare............................................ 
  
 109 
  
 7.2.2 Systemet för beräkning och betalning av premier .... 
  
 111 
  
 7.2.3 Ålderns påverkan på premierna ................................. 
  
 111 
  
 7.2.4 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning................................ 
  
 112 
  
 7.2.5 Utjämning av premier mellan åren på 
  
 myndighetsnivå........................................................... 
  
 112 
  
 7.2.6 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till 
  
 eller från självförsäkrare ............................................. 
  
 113 
  
 8 
  
 Administration och redovisning av 
  
 försäkringsmodellen ................................................. 
  
 115 
  
 8.1 
  
 Förslag .................................................................................... 
  
 115 
  
 8.2 
  
 Överväganden ........................................................................ 
  
 116 
  
 8.2.1 Modellens administration och redovisning............... 
  
 116 
  
 8.2.2 
  
 Representationen i NSA............................................. 
  
 118 
  
 8.2.3 
  
 Information till arbetsgivarna .................................... 
  
 120 
  
 9 
  
 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser .... 
  
 123 
  
 9.1 
  
 Kostnadsberäkningar ............................................................. 
  
 123 
  
 9.2 
  
 De generella direktiven.......................................................... 
  
 126 
  
 10 
  
 Den statliga tjänstepensionen.................................... 
  
 127 
  
 10.1 
  
 Förmånsbestämt eller avgiftsbestämt pensionssystem........ 
  
 127 
  
 10.2 
  
 Pensionsavtal  
 PA-91 .............................................................. 
  
 128 
  
 10.3 
  
 Pensionsavtal PA 03............................................................... 
  
 129 
  
 10.4 
  
 Pensionsavtal för vissa yrkesofficerare ................................. 
  
 131 
  
 10.5 
  
 Ytterligare kollektivavtalade förmåner ................................. 
  
 131 
  
 10.6 
  
 Tillgodoräknande av tjänstetid från andra avtalsområden... 
  
 132 
  
 7 
 Innehåll SOU 2003:85 
  
 11 
  
 Den nuvarande försäkringsmodellen ........................... 
  
 133 
  
 11.1 
  
 Finansieringen genom försäkringsmodellen......................... 
  
 133 
  
 11.2 
  
 Försäkringsmodellens omfattning ........................................ 
  
 134 
  
 11.3 
  
 Regleringen av försäkringsmodellen ..................................... 
  
 136 
  
 11.4 
  
 Försäkringsmodellens aktörer............................................... 
  
 137 
  
 11.4.1 Nämnden för statens avtalsförsäkringar (NSA)....... 
  
 137 
  
 11.4.2 Statens pensionsverk (SPV) ....................................... 
  
 138 
  
 11.4.3 Försäkringsbolaget AFA Trygghetsförsäkring......... 
  
 139 
  
 12 
  
 Premieberäkningen ................................................... 
  
 141 
  
 12.1 
  
 Faktorer som påverkar premieberäkningen.......................... 
  
 141 
  
 12.2 
  
 Tekniken att beräkna premier................................................ 
  
 144 
  
 12.3 
  
 Beräkningsunderlaget............................................................. 
  
 146 
  
 12.4 
  
 Preliminära och slutliga premier............................................ 
  
 147 
  
 13 Uppkomsten och införandet av försäkringsmodellen ..... 
  
 149 
  
 13.1 Från lönekostnadspålägg till premier.................................... 
  
 149 
  
 13.2 Problem vid införandet och tillämpningen av modellen...... 
  
 151 
  
 Bilaga 1 .......................................................................... 
  
 155 
  
 Utredningens direktiv 
  
 Bilaga 2 .......................................................................... 
  
 165 
  
 Promemoria avseende Statens pensionsverks överväganden 
  
 angående förändringar i försäkringsmodellen 
  
 Bilaga 3 .......................................................................... 
  
 183 
  
 Beräkningar 
  
 Bilaga 4 .......................................................................... 
  
 195 
  
 Samrådsyttrande från ESV 
  
 Referenser....................................................................... 
  
 199 
  
 8 
  
 Tabell och illustrationsförteckning 
  
 Tabeller 
  
 Tabell 2.1 
  
 Differens mellan preliminära och slutliga premier 
  
 för samtliga arbetsgivare inom det statliga avtals- 
  
 försäkringsområdet.................................................... 
  
 39 
  
 Tabell 2.2 
  
 Differens mellan slutliga premier och prognos- 
  
 beräknade premier för statliga arbetsgivare med 
  
 pensionspremier......................................................... 
  
 40 
  
 Tabell 2.3 
  
 Variationer i premieprocent för statliga arbets- 
  
 givare med pensionspremie för åren  
 2001–2002...... 
  
 41 
  
 Tabell 2.4 
  
 Statliga arbetsgivare med pensionspremie gruppe- 
  
 rade efter storleken på premieändringar i maj 
  
 2003 på grund av PA 03, indragna premie- 
  
 rabatter och ökade riskpremier................................. 
  
 45 
  
 Tabell 2.5 
  
 Premieförändringar hos statliga arbetsgivare 
  
 grupperade efter storleken på premieändringar 
  
 2003 ............................................................................ 
  
 46 
  
 Tabell 2.6 
  
 Premieförändringar hos vissa statliga arbetsgivare 
  
 från och med maj 2003 .............................................. 
  
 47 
  
 Tabell 2.7 
  
 Premiekostnad 2003 i kr enligt  
 PA-91 
  och PA 03 
  
 för anställda med olika ålder och lön........................ 
  
 49 
  
 Tabell 3.1 
  
 Premiekostnad 2003 i kr enligt  
 PA-91 
  och PA 03 
  
 för anställda med olika ålder och lön........................ 
  
 70 
  
 Tabell 3.2 
  
 Premiekostnad 2003 i kr enligt  
 PA-91 
  för anställda 
  
 i olika åldrar och med lönen 30 000 kr/månad 
  
 9 
  
 Tabell och illustrationsförteckning 
  
 SOU 2003:85 
  
 samt vid en antagen löneutveckling med 1 000, 
  
 2 000 och 3 000 kr/månad ......................................... 
  
 73 
  
 Tabell 3.3 
  
 Premiekostnad 2003 enligt PA 03 för anställda i 
  
 olika åldrar och med lönen 30 000 kr/månad 
  
 samt vid en antagen löneutveckling med 1 000, 
  
 2 000 och 3 000 kr/månad ......................................... 
  
 74 
  
 Tabell 3.4 
  
 Premieandel 2003 enligt PA 03 i förhållande till 
  
 PA-91 
  för anställda i olika åldrar och med lönen 
  
 30 000 kr/månad samt vid en antagen löneut- 
  
 veckling med 1 000, 2 000 och 3 000 kr/månad ....... 
  
 74 
  
 Tabell 3.5 
  
 Ändring av premie vid tillämpning av premie- 
  
 maximering (till 150 % av medelpremien) och 
  
 utjämningspremie fördelat på statliga arbets- 
  
 givare med höjd respektive sänkt premie samt 
  
 icke statliga arbetsgivare ............................................ 
  
 77 
  
 Tabell 3.6 
  
 Exempel på effekter av premieomfördelning 
  
 mellan myndigheter vid eventuellt införande av 
  
 premiemaximering om 150 % av medelpremien 
  
 och utjämningspremie på 0,97 % .............................. 
  
 79 
  
 Tabell 4.1 
  
 Fördelning av de olika tillgångsslagen i försäk- 
  
 ringsrörelsen............................................................... 
  
 85 
  
 Tabell 4.2 
  
 Avkastningen 2002 i försäkringsrörelsen ................. 
  
 86 
  
 Tabell 4.3 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning  
 1998–2002............ 
  
 86 
  
 Tabell 4.4 
  
 Försäkringsrörelsens konsolidering, premie- 
  
 rabatter och premier  
 2000–2002................................ 
  
 88 
  
 Tabell 4.5 
  
 Försäkringsrörelsens fiktiva avkastning samt 
  
 avkastning enligt statslåneräntan 
  
 och statens 
  
 tioåriga inlåningsränta ............................................... 
  
 92 
  
 Tabell 4.6 
  
 Avkastningen enligt Försäkringsrörelsens fiktiva 
  
 placering jämfört med en placering enligt stats- 
  
 låneräntan ................................................................... 
  
 92 
  
 10 
 SOU 2003:85 Tabell och illustrationsförteckning 
  
 Tabell 4.7 
  
 Avkastningen enligt Försäkringsrörelsens fiktiva 
  
 placering jämfört med en placering enligt statens 
  
 tioåriga inlåningsränta ............................................... 
  
 93 
  
 Tabell 5.1 
  
 Variationer i premieprocent för statliga arbets- 
  
 givare med pensionspremier för åren 2001 och 
  
 2002 ............................................................................ 
  
 98 
  
 Tabell 10.1 
  
 Pensionsnivåerna enligt  
 PA-91............................... 
  
 128 
  
 Tabell 10.2 
  
 Pensionsnivåerna enligt PA 03 ............................... 
  
 130 
  
 Figurer 
  
 Figur 2.1 
  
 Nuvarande system för beräkning av statliga avtals- 
  
 försäkringspremier..................................................... 
  
 37 
  
 Figur 2.2 
  
 System med en årvis totalpremie ............................. 
  
 54 
  
 Figur 2.3 
  
 System för månadsberäknade premier...................... 
  
 58 
  
 Figur 3.1 
  
 Premieeffekter vid en löneökning kort tid före 
  
 pensionering vid förmånsbestämd pension.............. 
  
 69 
  
 Figur 6.1 
  
 En person går från en premiebetalande myndig- 
  
 het till en självförsäkrare ......................................... 
  
 103 
  
 Figur 6.2 
  
 En person går från en självförsäkrare till en 
  
 premiebetalande myndighet.................................... 
  
 103 
  
 Figur 6.3 
  
 Rätten till förmåner enligt  
 PA-91 
  och dess 
  
 finansiering vid övergång från ett affärsverk till 
  
 en myndighet .......................................................... 
  
 104 
  
 Figur 10.1 
  
 Arbetsgivaren betalar den individuella avgifts- 
  
 bestämda delen till SPV, som fördelar denna på 
  
 respektive försäkringsgivare.................................... 
  
 130 
  
 Figur 11.1 
  
 Inbetalning av premier och utbetalning av 
  
 förmåner .................................................................. 
  
 134 
  
 Figur 11.2 
  
 Försäkringsmodellens omfattning.......................... 
  
 136 
  
 11 
  
 Tabell och illustrationsförteckning 
  
 SOU 2003:85 
  
 Figur 12.1 
  
 Exempel på pensionsunderlag ................................ 
  
 142 
  
 Figur 12.2 
  
 Exempel på pensionsunderlag ................................. 
  
 143 
  
 Diagram 
  
 Diagram 2.1 
  
 Premiekostnad 2003 enligt  
 PA-91 
  för anställda 
  
 i olika ålder och lön, vid en antagen löneutveck- 
  
 ling med 4 procent per år........................................... 
  
 50 
  
 Diagram 2.2 
  
 Premiekostnad 2003 enligt PA 03 för anställda i 
  
 olika ålder och lön, vid en antagen löneutveck- 
  
 ling med 4 procent per år........................................... 
  
 51 
  
 Diagram 3.1 
  
 Premiekostnad 2003 enligt  
 PA-91 
  och PA 03 för 
  
 anställda i olika åldrar och med lönen 24 000 kr/ 
  
 månad, vid en antagen löneutveckling med 4 pro- 
  
 cent per år ................................................................... 
  
 71 
  
 Diagram 3.2 
  
 Premiekostnad 2003 enligt  
 PA-91 
  och PA 03 för 
  
 anställda i olika åldrar och med lönen 30 000 kr/ 
  
 månad, vid en antagen löneutveckling med 4 pro- 
  
 cent per år ................................................................... 
  
 72 
  
 Diagram 3.3 
  
 Premiekostnad 2003 enligt  
 PA-91 
  och PA 03 för 
  
 anställda i olika åldrar och med lönen 30 000 kr/ 
  
 månad samt vid en antagen löneutveckling med 
  
 1 000, 2 000 och 3 000 kr/månad .............................. 
  
 75 
  
 Diagram 12.1 
  
 Förenklad bild över intjänande och premier 
  
 enligt  
 PA-91 ............................................................. 
  
 145 
  
 Diagram 12.2 
  
 Förenklad bild över intjänande och premier 
  
 enligt PA 03.............................................................. 
  
 146 
  
 12 
 Förkortningar 
  
 AgV 
  
 Arbetsgivarverket 
  
 BL 
  
 bruttolönesumma 
  
 ESV 
  
 Ekonomistyrningsverket 
  
 FSO 
  
 Försäkringsföreningen för det Statliga Området 
  
 IÅP 
  
 individuell ålderspension 
  
 Kåpan 
  
 kompletterande ålderspension 
  
 Kirby 
  
 miljoner kronor 
  
 West 
  
 miljarder kronor 
  
 NSA 
  
 Nämnden för statens avtalsförsäkringar 
  
 OFR 
  
 Offentliganställdas Förhandlingsråd 
  
 PA-74 
  
 Allmänt pensionsavtal för statliga och vissa andra 
  
 tjänstemän  
 (PA-74) 
  
 PA-91 
  
 Pensionsplan för arbetstagare hos staten m.fl.  
 (PA-91) 
  
 PA 03 
  
 Pensionsavtal för arbetstagare hos staten m.fl. (PA 03) 
  
 PFA 
  
 Pensions- och försäkringsavtal för kommunalt anställda 
  
 Prop. 
  
 proposition 
  
 PSA 
  
 Avtal om ersättning vid personskada 
  
 PU 
  
 pensionsunderlag 
  
 RRV 
  
 Riksrevisionsverket 
  
 SACO 
  
 Sveriges Akademikers Centralorganisation 
  
 SEKO 
  
 Facket för Service och Kommunikation 
  
 SLR 
  
 statslåneräntan 
  
 SOU 
  
 Statens offentliga utredningar 
  
 SPV 
  
 Statens pensionsverk 
  
 TA 
  
 Trygghetsavtalet 
  
 TGL 
  
 tjänstegruppliv 
  
 TGL-S 
  
 Avtal om statens tjänstegrupplivförsäkring 
  
 ÖB 
  
 övergångsbestämmelser 
  
 13 
 Sammanfattning 
 Vårt uppdrag har varit att genomföra en översyn av systemet för finansieringen av de statliga avtalsförsäkringarna. I uppdraget har ingått att föreslå förbättringar för att motverka eventuella sned- vridningar som nuvarande systen kan medföra samt att förbättra myndigheternas möjlighet att förutse kostnaderna för avtalsförsäk- ringarna. 
 Den nuvarande finansieringen av förmånerna i de statliga avtals- försäkringarna sker genom en försäkringsmodell som infördes den 1 januari 1998 men som kom att tillämpas fullt ut först från och med år 2000. Modellen tillkom som ett led i målsättningen att myn- digheterna skall ha det fulla kostnadsansvaret för förändringar i anställningsvillkoren. Den grundläggande principen för finansie- ringen är att denna så långt som möjligt skall ske på samma villkor som på den övriga arbetsmarknaden och vara jämförbar med denna. Innan modellen infördes finansierades de statliga avtalsförmånerna genom ett schablonmässigt lönekostnadspålägg för de statliga myn- digheterna. Med modellen började avtalsförmånerna som huvud- regel i stället att finansieras genom försäkringsmässigt beräknade premier. Premierna tillförs en inkomsttitel på statsbudgeten och förmånerna som betalas ut belastar ett särskilt anslag. Nämnden för Statens avtalsförsäkringar (NSA) har det övergripande ansvaret för att försäkringstekniskt korrekta kostnader beräknas. Beräkningarna utförs av Statens pensionsverk (SPV) som i huvudsak är utbetalare av de förmåner som finansieras. Förmånerna utgörs av gruppliv- och personskadeersättningar samt pensioner enligt de statliga pen- sionsavtalen. Av ålderspensionerna är det endast den förmånsbe- stämda som omfattas av försäkringsmodellen. De avgiftsbestämda förmånerna faller utanför denna. De i avtalen bestämda förmånerna har, i enlighet med direktiven, varit en given förutsättning vid vårt utredningsuppdrag. 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2003:85 
  
 Under de år modellen har tillämpats har det påtalats att den har vissa icke önskvärda effekter. Det har anförts att systemet för be- räkning och betalning av premier, som är uppbyggt med preliminära och slutliga premier, medför en kostnadsosäkerhet för arbetsgivarna. Systemet är utformat på det sätt att de preliminära premierna be- slutas under året före det år som premierna avser och baseras på anställningsuppgifter till och med året före beslutsåret och i övrigt på prognoser. De slutliga premierna fastställs året efter det år pre- mierna avser när SPV mottagit aktuella anställnings- och löneupp- gifter. Premierna fastställs i april månad och skillnaden mot de inbetalda preliminära premierna regleras före utgången av maj. 
 Vi har kunnat konstatera att systemet har medfört att flertalet myndigheter har drabbats av stora justeringsbelopp vid avstäm- ningen mellan premierna. Skillnaden mellan de preliminära och de slutliga premierna har under åren  
 2000–2002 
  i genomsnitt uppgått till  
 7,5–11,0 
  procent av de preliminärt inbetalda premierna. För enskilda arbetsgivare, särskilt de mindre myndigheterna, har pre- miejusteringen uppgått till väsentligt högre tal. Det har även före- kommit avvikelser mellan den prognos över premier som NSA lämnar arbetsgivarna under premieåret och de slutligt fastställda premierna. Under år 2001 och 2002 uppgick denna skillnad i genom- snitt till 0,7 respektive 4,7 procent av prognosen. För att komma tillrätta med systemets kostnadsosäkerhet föreslår vi en ändring av försäkringsmodellen så att nuvarande system med preliminära och slutliga premier slopas och ersätts med månatliga definitiva pre- mier. Vi har övervägt att enbart göra ändringar i det befintliga systemet men vi bedömer detta otillräckligt. Inte heller ett system med en årvis totalpremie, som vi också har övervägt, uppnår önsk- värda effekter. En årsvis totalpremie ger visserligen total förutsäg- barhet för myndigheternas premieutgifter men svårigheten att periodisera kostnaden för premierna i boksluten kvarstår. Enligt det förslag vi i stället förordar skall arbetsgivarna månatligen rap- portera anställningsuppgifter till SPV, vilket bör ske i form av en avvikelserapportering. Med aktuella uppgifter som underlag kan korrekt beräkning av premierna ske omgående, varför premierna som huvudregel kommer att bli definitiva. Någon avstämning mellan preliminära och slutliga premier är inte aktuellt. Enbart i undan- tagsfall kommer retroaktiva premier att beräknas, till exempel vid retroaktiva lönebeslut som gäller för året före premieåret. SPV skall efter beräkningen av premierna meddela myndigheten vilka premier denna skall betala så att premierna kan betalas under månaden efter 
 16 
  
 SOU 2003:85 
  
 Sammanfattning 
  
 den månad de avser. Premieaviseringen bör byggas upp med största möjliga inslag av elektronisk hantering. Inför varje premieår skall myndigheten lämnas en prognos över beräknad premiekostnad för kommande år. Denna prognos kommer att bygga på uppgifter som SPV erhållit fram till och med oktober månad året före premieåret, vilket medför att prognosen kommer att bli betydligt mycket säkrare än i dagens system. Systemet med månatliga beräkningar och betalningar bör gälla för premier för förmåner avseende per- soner som omfattas av såväl PA 03 som de äldre pensionsavtalen. En avvägning bör dock göras gentemot de kostnader det kan innebära att äldre avtal omfattas av föreslaget system. I den mån ett nytt system inte ur kostnadssynpunkt kan motiveras omfatta de äldre avtalen kommer premier under en övergångstid, i huvudsak till och med år 2007, att betalas enligt dubbla system. Det nya systemet för beräkning och betalning av premier bör införas senast från och med den 1 januari 2005. Under övergångsåret 2005 kom- mer därmed myndigheterna att erlägga månatligen definitiva premier för 2005 samt i maj erlägga eventuell mellanskillnad mellan slutliga och preliminära premier för 2004. 
 Det har riktats kritik mot att premieberäkningen sker utifrån förutsättningar som medför oförmånliga effekter för äldre arbets- tagare. Under 2003 har ett nytt statligt avtal, PA 03, trätt i kraft. Innan dess gällde, och gäller fortfarande för en mindre grupp per- soner,  
 PA-91. 
  I båda avtalen finns ett samband mellan arbetstaga- rens ålder och den premie som skall betalas. Generellt sett kommer försäkringstekniskt beräknade premier för en framtida förmånsbe- stämd pension alltid att vara dyrare ju äldre arbetstagaren är och ju högre den framtida pension är som en premie ska täcka. De beräkningar vi har låtit göra har visat att det nya pensionsavtalet PA 03 och dess premieberäkning enligt fribrevstekniken är betyd- ligt mindre känslig för åldersfaktorn än  
 PA-91 
  och dess premiebe- räkning enligt livräntetekniken. Detta beror till stor del på att premierna som betalas för förmåner i PA 03 är löpande premier som fördelas över kommande år medan premierna för förmånerna i  
 PA-91 
  är engångspremier. Effekterna av PA 03 är sådana att vi be- dömer dessa vara tillräckliga för att motverka de snedvridningar som  
 PA-91 
  kunnat medföra. Vi har vidare funnit att ett eventuellt införande av en premiemaximering skulle bli relativt kostsamt. Den utjämningspremie som skulle behöva tas ut på kollektivet uppgår till cirka 1,0 procent av pensionsunderlaget vid en premiemaxime- ring på 150 procent av medelpremien. Ett införande av en utjäm- 
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2003:85 
  
 ningspremie skulle medföra en inte oväsentlig kostnadsomfördel- ning mellan myndigheterna där myndigheter med äldre anställda gynnas på bekostnad av myndigheter med anställda i alla ålders- kategorier. Med hänsyn till detta och utifrån utgångspunkten att varje myndighet skall ha det fulla kostnadsansvaret för sina anställda samt PA 03:s stabiliserande effekter på premien föreslår vi inte något införande av en premiemaximering. 
 För försäkringsrörelsen, den del inom försäkringsmodellen som premierna betalas till, beräknas en avkastning enligt en fiktiv place- ring. Enligt beräkningen av avkastningen räknas försäkringsrörel- sens kapital upp med ett index som, för pensionsrörelsen, bygger på en fiktiv värdepappersportfölj bestående av 60 procent ränte- bärande värdepapper, 20 procent svenska och 20 procent utländska aktier. Utfallet av den fiktiva placeringen har betydelse för försäk- ringsrörelsens beräknade konsolidering som i sin tur har betydelse för de premierabatter som lämnas arbetsgivarna. Detta innebär att svängningar i börsutvecklingen påverkar premiernas storlek och premiernas stabilitet över åren. Ett exempel på börsens påverkan på premiernas storlek är de nya preliminära premierna för 2003 som inte kunde rabatteras på grund av den dåliga börsutvecklingen. För att minska risken för fluktuationer i premier mellan åren och öka premiernas förutsägbarhet föreslår vi att det för försäkringsrörelsen beräknas en avkastning enligt Riksgäldskontorets inlåningsräntor för myndigheter avseende långsiktiga placeringar på tio år. Historisk sett har en aktieplacering över tid givit högre avkastning än ränta. Detta skulle med ett antagande om motsvarande utveckling framåt innebära att myndigheterna på sikt får något högre premier än vad som gäller med nuvarande portföljmodell. Fördelarna med ökad transparents, stabilitet och förutsägbarhet överväger dock detta enligt vår mening. 
 Angående fluktuationer i premier mellan åren för enskilda myn- digheter bedömer vi att förslagen om månatliga definitiva premier, PA 03:s effekter och en avkastning enligt en ränta kommer att öka stabiliteten i premierna avsevärt. Av denna anledning finner vi inte skäl att föreslå någon särskild utjämningsmekanism på myndighets- nivå för att motverka premieinstabiliteten mellan åren. 
 Från huvudregeln att myndigheterna betalar premier finns ett undantag som innebär att myndigheten betalar förmånen först när denna faller ut. Myndigheten, den så kallade självförsäkraren, gör avsättningar i den egna balansräkningen för kommande förmånsut- betalningar. Detta gäller främst affärsverken. Kostnadsfördelningen 
 18 
  
 SOU 2003:85 
  
 Sammanfattning 
  
 av förmåner mellan självförsäkrarna och de premiebetalande myn- digheterna regleras genom ett så kallat sistahandsansvar. Det inne- bär att den sista myndigheten, eller försäkringsrörelsen om myndig- heten betalar premier, skall bekosta hela den statliga tjänstepen- sionen. En orsak till sistahandsansvaret är att livräntetekniken i tidigare pensionsavtal medfört svårigheter att särskilja kostnaderna för förmånerna. Sistahandsansvaret bygger på antagandet att ungefär lika många personer går åt vardera hållet mellan myndigheter och självförsäkrare och att kostnaderna därför jämnar ut sig över tiden. Vår uppfattning är att regleringen kan ha diskriminerande effekter för enskilda arbetstagare och vi bedömer att kostnadsfördelningen kan motverka personalrörligheten mellan de olika arbetsgivarna. Sistahandsansvaret motverkar därtill möjligheten för självförsäk- rarna att förutse sina pensionskostnader eftersom pensionskost- nader för en anställd i sin helhet kan falla bort eller tillkomma vid anställning eller upphörande av sådan. Vi förordar därför att sista- handsansvaret inom staten upphör för förmåner för personer som omfattas av PA 03, och om en viss schablonisering godtas i kost- nadsfördelningen, även för förmåner för personer som omfattas av de äldre pensionsavtalen. 
 Det finns ett mindre antal  
 icke-statliga 
  arbetsgivare som är an- slutna till det statliga finansieringssystemet. Utformningen av för- säkringsmodellen får därmed betydelse även för dem. De förslag vi har lagt fram kommer att få samma effekt för  
 icke-statliga 
  arbets- givare som statliga arbetsgivare. Förslagen innebär följaktligen för dessa arbetsgivare att premierna beräknas och betalas månatligen som definitiva premier. Om det inte, med hänsyn till kostnads- aspekten, kan anses motiverat att även de äldre avtalen skall omfattas av föreslaget system med månatliga definitiva premier inne- bär det att premier för förmåner avseende personer som omfattas av  
 PA-91 
  och  
 PA-74 
  även i fortsättningen kommer att beräknas som preliminära och slutliga premier. Vidare innebär våra förslag att de premierabatter som lämnas bestäms utifrån en avkastning enligt en ränta samt att det inte införs någon mekanism för utjäm- ning av premierna mellan anställda i olika åldrar. Vi föreslår inte heller att det införs någon utjämning av premier mellan åren för enskilda arbetsgivare. Vad gäller förslaget om att sistahandsansvaret inom staten skall upphöra får detta till följd att även  
 icke-statliga 
  arbetsgivare som finns inom kretsen för sistahandsansvaret kommer att bekosta den andel av förmånerna som intjänats hos arbetsgiva- ren. I vilken mån förslagen har effekt för de institutioner som be- 
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2003:85 
  
 talar premier enligt regeringsbeslut beror på hur kommande beslut om premier för institutionerna utformas. 
 Avseende försäkringsmodellens administration bedömer vi att det vid ett system med månatliga premier blir administrativt om- ständligt om NSA beslutar om löpande premier. SPV bör kunna besluta om premier som följer av de försäkringstekniska riktlinjer samt de övriga förutsättningar för premieberäkningen som NSA fastställer. För att tydliggöra gränserna mellan NSA och SPV för- ordar vi att NSA:s kanslifunktion, som för närvarande finns hos SPV, överflyttas till NSA. Vi föreslår att representationen i NSA utökas med företrädare från myndigheterna, företrädesvis myndig- hetschefer, för att föra in arbetsgivarperspektivet tydligare i nämn- den. Det har från fackligt håll framförts argument för att de fack- liga organisationerna skall finns representerade i NSA. Vi förordar dock inte någon förändring härvidlag. Vi förordar att NSA inte skall vara undantagen förordningen om årsredovisning och budget- underlag och att NSA underställs årlig revision i likhet med andra statliga myndigheter. Vi är därtill av uppfattningen att SPV och NSA bör se över den service och information som lämnas till arbetsgivarna och tillse att denna förbättras för att arbetsgivarna skall kunna tyd- ligare förutse premiekonsekvenserna av sina beslut i anställnings- och lönefrågor. 
 Vi har bedömt att våra förslag kommer att medföra kostnader för utvecklingsarbetet för månatliga premieberäkningar vid SPV samt ökade driftkostnader för verket. Det kommer även att uppstå ut- vecklingskostnader för arbetsgivarnas lönesystem samt ökade kost- nader för löneadministrationen hos myndigheterna. Sammantaget bedömer vi merkostnaderna som små samtidigt som myndigheter- nas förutsättningar för en bra ekonomisk planering underlättas. Vad gäller kostnaderna för NSA:s kansli kommer dessa endast att omfördelas mellan SPV och NSA. Avseende effekter för statsbud- geten bedömer vi dessa i huvudsak bli oförändrade. De förslag som vi redovisar i detta betänkande bedöms inte ha sådana konsekvenser som anges i 15 § kommittéförordningen (1998:1474). 
 20 
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordning (1997:908) om premier för statens avtalsförsäkringar 
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (1997:908) om pre- mier för statens avtalsförsäkringar 
  
 dels  
 att 7 § och 8 § skall upphöra att gälla och  
 dels  
 att  
 4–6 
  §§ samt 9 § skall ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 4 § 
 1 
  
 Premierna skall betalas  
 som 
  
 Premierna skall betalas  
 under 
  
 preliminära och slutliga premier 
 . 
  
 månaden efter den månad under 
  
 vilken motsvarande förmån in- 
  
 tjänas. Ändras de till Statens pen- 
  
 sionsverk inkomna uppgifter på 
  
 vilken premien grundats, skall re- 
  
 glering av premien ske under 
  
 närmast följande månad. 
  
 Första stycket gäller inte om det av ett pensionsavtal eller annars följer att myndigheten skall betala kostnaden för en pension med en engångspremie. 
 Kostnaden för särskild pensionsersättning betalas med en engångs- premie. Premien betalas, då anställningen upphör, av den myndighet där den som kan få rätt till särskild pensionsersättning är anställd. 
 Om en anställd i samband med eller efter avgång från anställ- ningen får en förbättring av sina intjänade förmåner, skall myndig- heten betala för denna förbättring med en engångspremie. 
  
 Engångs 
 premier betalas till 
  
 Premier  
 betalas till Statens 
  
 Statens pensionsverk. 
  
 pensionsverk. 
  
 1  
 Senaste lydelse 2001:242. 
  
 21 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2003:85 
  
 Myndigheten skall beräkna de preliminära premierna för en må- nad på det underlag som gäller vid beräkningen av arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. 24 och 25 §§ social- avgiftslagen (2000:980). Nämnden för statens avtalsförsäkringar får bestämma att premierna skall be- räknas på något annat sätt. 
 5 § 
 2 
  
 Statens pensionsverk skall fast- ställa premierna i enlighet med försäkringstekniska riktlinjer samt övriga villkor för beräkning av försäkringstekniska kostnader som Nämnden för statens avtalsför- säkringar beslutat om. Statens pen- sionsverk skall tillhandahålla myn- digheten uppgift om premiernas storlek. 
 Nämnden för statens avtalsför- säkringar skall lämna varje myn- dighet beslut om den procentsats eller motsvarande som skall an- vändas vid beräkning av prelimi- nära premier. De preliminära premierna skall avvägas så att de så nära som möjligt kan antas motsvara de slutliga premierna för året. 
 6  
 § 
  
 3 
  
 Statens pensionsverk skall senast vid utgången av november månad lämna myndigheten en prognos över premiekostnaden för det kommande året. Prognosen skall baseras på de försäkringstekniska riktlinjer samt övriga villkor för beräkning av försäkringstekniska kostnader som Nämndens för statens avtals- försäkringar fastställt inför premie- året. 
 7 § 
 4 
  
 De preliminära premierna skall betalas till Statens pensionsverk och ha kommit in till verket senast den 12 i månaden efter den månad premierna avser. I januari skall be- talningen ha kommit in senast den 17. 
  
 2 
  
 Senaste lydelse 2000:1017. 
  
 3 
  
 Senaste lydelse 1999:1172. 
  
 4 
  
 Senaste lydelse 1998:1331. 
  
 22 
  
 SOU 2003:85 
  
 Författningsförslag 
  
 Nämnden för statens avtalsför- säkringar skall besluta om slutliga premier för en myndighet. Dessa beräknas som individuellt beräk- nade premier för de personer som omfattas av respektive förmån. Beslutet skall meddelas myndig- heten senast den 30 april året efter det år premierna avser. 
 Skillnaden mellan de slutliga premierna och de preliminära pre- mierna skall betalas till Statens pensionsverk respektive betalas tillbaka av verket senast den 31 maj samma år. 
 Om en myndighet enligt sär- skilda föreskrifter skall svara för kostnaderna för en utbetald för- mån, skall premier enligt  
 2– 
 8 
  
 §§ inte betalas för förmånen. Sådana föreskrifter finns bland annat i förordningen (2002:869) om ut- betalning av statliga tjänstepen- sions- och grupplivförmåner, i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupp- livförsäkring för vissa arbetstagar e med  
 icke-statlig 
  anställning och i förordningen (SAVFS 1990:3 A1) om utbetalningen av person- skadeersättning. 
 8 § 
 5 
  
 9 § 
 6 
  
 Om en myndighet enligt sär- skilda föreskrifter skall svara för kostnaderna för en utbetald för- mån, skall premier enligt  
 2– 
 6 
  
 §§ inte betalas för förmånen. Sådana föreskrifter finns bland annat i förordningen (2002:869) om ut- betalning av statliga tjänstepen- sions- och grupplivförmåner, i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupp- livförsäkring för vissa arbetstagare med  
 icke-statlig 
  anställning och i förordningen (SAVFS 1990:3 A1) om utbetalningen av person- skadeersättning. 
 1. Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2005. Bestäm- melsen i den nya lydelsen av 6 § om prognos över premiekostnader tillämpas dock från och med november 2004. 
  
 5 
  
 Senaste lydelse 1999:1172. 
  
 6 
  
 Senaste lydelse 2003:61. 
  
 23 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2003:85 
  
 2. Äldre bestämmelser skall tillämpas på premier som avser tid före den 1 januari 2005. 
  
 2 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordning (1999:1170) med instruktion för Nämnden för statens avtals försäkringar 
 Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (1999:1170) med instruktion för Nämnden för statens avtalsförsäkringar 
  
 dels  
 att 12 och 13 §§ skall upphöra att gälla,  
 dels  
 att rubriken före 12 § skall utgå och 
  
 dels  
 att  
 2–5 
  §§ och 11 § skall ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 § 
 7 
  
 Nämnden skall besluta om 
  
 Nämnden skall besluta om 
  
 1. försäkringstekniska riktlinjer, 
  
 2.  
 premier och 
  
 1. försäkringstekniska 
  
 riktlinjer 
  
 3. årlig redovisning över tjänste- 
  
 samt övriga villkor för beräkning 
  
 pensioner, gruppliversättningar, 
  
 av försäkringstekniska 
  
 kostnader 
  
 personskadeersättningar och pen- 
  
 och 
  
 sionsersättningar 
 . 
  
 2.  
 årsredovisning 
  
 Nämnden får besluta om anslutning till statliga avtalsförsäkringar av  
 icke-statliga 
  arbetsgivare. Ett sådant beslut förutsätter att arbets- tagarna har anställningsvillkor som i fråga om avtalsförsäkringarna i huvudsak stämmer överens med villkoren för statligt anställda. 
  
 3 § 
 8 
  
 Nämnden består av  
 fyra  
 leda- 
  
 Nämnden består av  
 sex  
 leda- 
  
 möter. En av ledamöterna är ord- 
  
 möter. En av ledamöterna är 
  
 förande och en är vice ord- 
  
 ordförande och en är vice ord- 
  
 förande. För varje ledamot finns 
  
 förande. För varje ledamot finns 
  
 en personlig ersättare. 
  
 en personlig ersättare. 
  
 7 
  
 Senaste lydelse 2000:584. 
  
 8 
  
 Senaste lydelse 2000:749. 
  
 24 
  
 15 § om Riksrevisionens revi- sionsberättelse 
  
 18 § om myndighetens orga- nisation, 
  
 26 § om ärendenas handlägg- ning, 
  
 29 § om inhämtande av upp- gifter m.m., 
  
 30 § om ärendeförteckning, 
  
 31 § om myndighetens beslut. 
  
 SOU 2003:85 
  
 Författningsförslag 
  
 Kansligöromålen vid nämnden utförs av personal som är anställd hos Statens pensionsverk. 
 4 § 
 Vid nämnden skall finnas ett kansli. Kansliets personal anställs genom beslut av nämnden. 
 5 § 
 Följande bestämmelser i verksförordningen (1995:1322) skall till- lämpas på nämnden: 
 18 § om myndighetens orga- nisation, 
 26 § om ärendenas handlägg- ning, 
 29 § om inhämtande av upp- gifter m.m., 
 30 § om ärendeförteckning, 
 31 § om myndighetens beslut. 
 Ordföranden och ytterligare  
 en ledamot  
 utses efter förslag av Arbetsgivarverket. 
 11 § 
 Ordföranden och ytterligare  
 tre ledamöter  
 utses efter förslag av Arbetsgivarverket. 
 Verksamhetsberättelse och årlig redovisning 
 12 § 
 9 
  
 Nämnden undantas från för- ordningen (2000:605) om årsredo- visning och budgetunderlag. 
 13 § 
 Nämnden skall senast den 15 maj varje år till Regeringskansliet lämna 
 1. en årlig redovisning av för- månssystemens intäkter, kostnader och förpliktelser enligt de riktlinjer som finns i ett av regeringen sär- 
  
 9  
 Senaste lydelse 2000:613. 
 25 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2003:85 
  
 skilt fattat beslut och 
 2. en berättelse över verksamhe- ten under det senaste verksamhets- året. 
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2005. Äldre bestämmelser i 2 §, 5 § och  
 12–13 
  §§ skall dock fortfarande tilläm- pas på premier respektive redovisning som avser tid före den 1 ja- nuari 2005. 
  
 3 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordning (1997:131) med instruktion för Statens pensionsverk 
 Härigenom föreskrivs att 2 § i förordning (1997:131) med instruk- tion för Statens pensionsverk skall ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 2 § 
 10 
  
 1. 
  
 besluta om och betala ut tjänstepensionsförmåner och tillsammans med sådana förmåner även socialförsäkringsförmåner, 
  
 2. 
  
 besluta om och betala ut tjänstegruppliversättningar, 
  
 3. 
  
 besluta om och betala ut pensionsersättning och särskild pensionsersättning enligt avtalet om trygghetsfrågor, 
  
 4. 
  
 svara för den automatiska matrikelföringen, 
  
 5.  
 svara för att myndigheter och andra arbetsgivare som är an- slutna till de statliga avtalsförsäk- ringarna påförs premieavgifter samt  
 för att värdet av statens åtagande i fråga om dessa försäkringar kan redovisas. 
  
 5.  
 besluta om premier för myn- digheter och andra arbetsgivare som är anslutna till de statliga avtals- försäkringarna samt svara  
 för att värdet av statens åtagande i fråga om dessa försäkringar kan redo- visas. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2005. Äldre bestämmelser skall dock tillämpas på premier som avser tid före den 1 januari 2005. 
  
 10  
 Senaste lydelse 1998:419. 
 26 
  
 SOU 2003:85 
  
 Författningsförslag 
  
 4 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordning (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupp livförmåner 
 Härigenom föreskrivs att 6 § förordning (2002:869) om utbetal- ning av statliga tjänstepensions- och grupplivförmåner skall ha följande lydelse 
 Nuvarande lydelse 
 Luftfartsverket, Sjöfartsverket, Affärsverket svenska kraftnät och Exportkreditnämnden skall varje månad betala till Statens pensions- verk vad som motsvarar  
 myndig- hetens andel  
 av de förmåner som avses i 1 § första stycket 1, 2 och 5 och som förskotterats från anslaget Statliga tjänstepensioner m.m. 
 Föreslagen lydelse 
 6 § 
 Luftfartsverket, Sjöfartsverket, Affärsverket svenska kraftnät och Exportkreditnämnden skall varje månad betala till Statens pensions- verk vad som motsvarar  
 den andel som intjänats hos myndigheten  
 av de förmåner som avses i 1 § första stycket 1, 2 och 5 och som för- skotterats från anslaget Statliga tjänstepensioner m.m. 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2005. Den skall tillämpas på den del av förmånerna som intjänats från och med den 
  
 1 
  
 januari 2003. 
  
 2. 
  
 En i 6 § angiven myndighet skall betala hela den del av för- månerna som intjänats före den 1 januari 2003 för de anställda som var anställda i myndigheten den 31 december 2002 eller vars sista med statlig pensionsrätt förenade anställning före detta datum var hos myndigheten. 
  
 27 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2003:85 
  
 5 
  
 Förslag till 
  
 förordning om ändring i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med  
 icke-statlig 
  anställning 
 Härigenom föreskrives att bilaga A till förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbets- tagare med  
 icke-statlig 
  anställning skall ha följande lydelse. 
 Bilaga A 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 Förteckning över  
 icke-statliga 
  anställningar och vissa särskilda bestämmelser i anslutning till dessa 
  
 ----------- 
  
 Särskilda bestämmelser 
  
 ----------- 
  
 3) Huvudmannen betalar varje månad kostnaden för de för- månsbestämda pensionsförmåner som betalas ut av Statens pen- sionsverk. 
 3) Huvudmannen betalar varje månad kostnaden för  
 den andel som intjänats hos huvudmannen av  
 de förmånsbestämda pen- sionsförmåner som betalas ut av Statens pensionsverk. 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2005. Den skall tillämpas på den del av förmånerna som intjänats från och med den 
  
 1 
  
 januari 2003. 
  
 2. 
  
 Huvudman för vilken den särskilda bestämmelsen 3 i bilaga A gäller vid ikraftträdandet skall betala kostnaden för hela den andel av förmånerna som intjänats före den 1 januari 2003 för de anställda som var anställda hos huvudmannen den 31 december 2002 eller vars sista med statlig pensionsrätt förenade anställning före detta datum var hos huvudmannen. 
  
 28 
  
 1 
  
 Utredningens bakgrund och uppdrag 
  
 Nuvarande modell för finansiering av de statliga avtalsförsäkringar- na infördes 1998. Under de år modellen tillämpats har det påtalats att modellen har vissa icke önskvärda effekter. Det har anförts att systemet med preliminära och slutliga premier med efterföljande reglering av differenser medför en kostnadsosäkerhet för arbets- givarna och att premieberäkningen sker utifrån förutsättningar som medför oförmånliga effekter för äldre arbetstagare. Med anledning av dessa påtalade brister uttalade regeringen i budgetpropositionen för 2002 att nuvarande modell bör ses över i syfte att förbättra och motverka de eventuella snedvridningar som nuvarande system kan medföra. Regeringen beslutade den 12 december 2002 att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att genomföra en översyn av nuvarande modell som reglerar åtaganden för myndigheter anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna. 
  
 1.1 
  
 Utredningens direktiv 
  
 Enligt direktiven (dir. 2002:159) skall översynen vara inriktad på att motverka de eventuella snedvridningar som nuvarande system kan medföra och att förbättra myndigheternas möjlighet att förutse kostnaderna för avtalsförsäkringarna till sina anställda. Utgångspunk- ten för översynen är att myndigheterna skall ha det fulla kostnads- ansvaret för sina anställdas avtalsförmåner. Enligt direktiven får det emellertid finnas inslag som kan medföra en omfördelning av kost- naderna mellan myndigheterna. En sådan omfördelning får ske i den utsträckning det är nödvändigt för att uppnå en likabehandling mellan könen eller andra angelägna mål. En restriktion i detta av- seende är att de kollektivavtalade förmånerna som skall bekostas vid utformningen av systemet skall tas som givna. 
 I uppdraget ingår det att överväga möjligheten och lämpligheten av ett system där premierna bestäms före den period de avser. I 
 29 
  
 Utredningens bakgrund och uppdrag 
  
 SOU 2003:85 
  
 detta sammanhang bör utredaren behandla hur avvikelser mellan de förutsättningar som beslutet grundas på och det i efterhand konsta- terade utfallet skall påverka kommande premier. Om utredaren finner att systemet med preliminära och slutliga premier bör be- hållas bör utredaren behandla frågan om det är möjligt att minska skillnaden mellan preliminära och slutliga premier. Utredaren skall även överväga om det bör införas någon mekanism för utjämning på myndighetsnivå av premierna mellan åren och så fall föreslå en sådan mekanism. 
 Enligt direktiven skall utredaren behandla frågan om utjämning av premierna mellan olika åldrar och vilka konsekvenser sådana ut- jämningar skulle få. Utredaren bör i detta sammanhang belysa vilken inverkan det skulle få på redovisningsfrågor och på fördelningen av kostnader mellan olika myndigheter om värdet av de premier som betalats för arbetstagaren och värdet för arbetstagarens pensions- fordran inte utvecklas parallellt. Om utredaren finner att en sådan utjämning bör införas skall utredaren lämna förslag till en eller flera mekanismer för detta. 
 Utredaren skall vidare behandla frågorna om å ena sidan bristande överensstämmelse mellan erlagda premier och de förmåner som be- lastar anslaget för statliga tjänstepensioner och å andra sidan even- tuell snedvridning av kostnadsbilden för affärsverk och andra själv- försäkrare på grund av reglerna om kostnadsfördelning mellan självförsäkrarna och staten i övrigt. 
 Vid behandling av frågorna skall utredaren göra jämförelser med system som finns på andra sektorer av den svenska arbetsmark- naden. Vidare skall utredaren beakta effekten av sina förslag för de  
 icke-statliga 
  arbetsgivare som är anslutna till den statliga finansie- ringen av avtalsförsäkringarna. Utredaren skall även överväga om det bör ske några förändringar i fråga om modellens administration och redovisning. I detta ingår att se över NSA:s respektive SPV:s roller inom ramen för modellen. Slutligen skall utredaren redovisa behovet av eventuella författningsändringar och lämna förslag på lydelsen på dessa. 
 Direktiven framgår av bilaga 1. 
 30 
  
 SOU 2003:85 
  
 Utredningens bakgrund och uppdrag 
  
 1.2 
  
 Uppläggningen av arbetet 
  
 Till utredningen har, utöver en särskild utredare, förordnats tre experter samt två sekreterare. I den fortsatta texten används formen vi för att beteckna utredningen. 
 Under utredningstiden har vi sammanträffat med Nämnden för statens avtalsförsäkringar (NSA), varvid vi inhämtat nämndens syn- punkter samt fört diskussioner avseende direktivens frågeställningar. Så har även skett med Statens pensionsverk (SPV) samt Arbets- givarverket. Vi har vidare träffat företrädare för enskilda myndig- heter, dels på egen begäran från vissa, dels genom ESV:s råd för ekonomichefer och controllers. 
 För att kunna göra jämförelser med system som finns på andra sektorer av den svenska arbetsmarknaden har vi träffat företrädare för försäkringsbolaget Elliott, som administrerar tjänstepensioner på den privata marknaden, samt KPA Pension AB, som administre- rar tjänstepensioner på den kommunala marknaden. Vi har infor- merat arbetstagarorganisationerna SACO, SEKO och OFR om ut- redningen samt mottagit synpunkter från dessa. 
 Vi har haft samråd med Ekonomistyrningsverket (ESV). Deras samrådsyttrande utgör bilaga 4. Vi har även haft kontakt med Riks- revisionen för inhämtande av synpunkter i enlighet med direktiven. Riksrevisionen har dock meddelat oss att de avstår från att lämna synpunkter då Riksrevisionen ännu inte har gjort några gransk- ningar inom området i fråga. 
 Vad gäller skriftlig information har vi tagit del av dokument som behandlar påtalade problem i försäkringsmodellen. Vi har även tagit del av skrivelser som inkommit till NSA och SPV under 2001 och 2002, i vilka arbetsgivarna påpekat brister i försäkringsmodellen samt administrationen av denna. Vi har granskat sammanställningar över preliminära och slutliga premier och prognoser samt NSA:s årsredovisningar. Vi har tagit del av skriftlig information om för- säkringsmodellen som NSA och SPV lämnat arbetsgivarna samt i övrigt informerat oss om försäkringsmodellen. 
 Från SPV har vi mottagit en skrivelse daterad den 28 maj 2003 angående Logan överväganden angående förändringar i försäkrings- modellen. Denna skrivelse utgör bilaga 2. SPV har under utrednings- tiden bistått oss med beräkningar avseende ålderns och löneök- ningarnas inverkan på sparpremien enligt  
 PA-91 
  och PA 03 samt effekter av ett eventuellt införande av en mekanism som utjämnar premien mellan anställda. Dessa beräkningar utgör bilaga 3. NSA:s 
 31 
  
 Utredningens bakgrund och uppdrag 
  
 SOU 2003:85 
  
 kansli har bistått oss med beräkningar avseende försäkringsrörelsens avkastning. 
  
 1.3 
  
 Betänkandets disposition 
  
 Betänkandet är uppdelat i 13 kapitel. Kapitel  
 2–9 
  behandlar de huvudsakliga frågorna i utredningsuppdraget. Varje kapitel inleds med en beskrivning av det förslag vi lägger fram i frågan. I efter- följande avsnitt redovisas våra överväganden inför förslaget. 
  
 I kapitel 2  
 Systemet för beräkning och betalning av premier  
 be- skriver vi nuvarande system för beräkning och betalning av premier samt de problem som kan uppstå vid tillämpningen av detta. Därvid beskrivs de faktorer som påverkar premieberäkningen enligt de olika pensionsavtalen samt hur nuvarande system skulle kunna förbättras. I kapitlet överväger vi möjligheten och lämpligheten av ett system där premierna bestäms före den period premierna avser. I det sam- manhanget har vi övervägt ett system där premien fastställs som en årsvis totalpremie där eventuella differenser vid den slutliga års- avstämningen läggs in i kommande års premie. I kapitlet redovisar vi även ett system med månatliga definitiva premier utifrån den skrivelse SPV lämnat till oss. 
  
 I kapitel 3  
 Ålderns påverkan på premierna  
 behandlar vi vilken in- verkan åldersfaktorn har på premierna. Vi studerar effekterna av det nya pensionsavtalet PA 03, i förhållande till det äldre  
 PA-91, 
  samt överväger frågan om det bör införas en mekanism som utjäm- nar premier mellan olika åldrar. 
 I kapitel 4  
 Försäkringsrörelsens avkastning  
 behandlar vi frågan om hur försäkringsrörelsens avkastning beräknas. Vi redovisar hur be- räkningen sker i dagens modell samt redogör bland annat för för- säkringsrörelsens konsolidering och lämnade premierabatter. I ka- pitlet överväger vi en alternativ beräkning av avkastningen. 
  
 I kapitel 5  
 Utjämning av premier mellan åren på myndighetsnivå  
 behandlar vi frågan om det bör införas en mekanism för utjämning på myndighetsnivå av premierna mellan åren. Vi redovisar vilka effekter de förslag vi lagt i kapitel  
  
 2–4 
  
  har på premiefluktuationerna. 
  
 I kapitel 6  
 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till eller från självförsäkrare  
 utreder vi effekterna av de regler som finns mellan myndigheterna, som är anslutna till det statliga finansie- ringssystemet, och så kallade självförsäkrare, statliga affärsverk och 
  
 32 
  
 SOU 2003:85 
  
 Utredningens bakgrund och uppdrag 
  
 andra statliga organisationer som inte är ansluta till det statliga finan- sieringssystemet. 
  
 I kapitel 7  
 Effekterna av utredningens förslag för  
 icke-statliga 
  arbetsgivare  
 redogör vi för effekterna av våra förslag för de icke- statliga arbetsgivare som är anslutna till den statliga finansieringen av avtalsförsäkringarna. 
  
 I kapitel 8  
 Administration och redovisning av försäkringsmodellen  
 ser vi över administrationen av försäkringsmodellen. Vi behandlar i det sammanhanget NSA:s och SPV:s roller, representationen i NSA samt den information om försäkringsmodellen som lämnas arbets- givarna. 
  
 I kapitel 9  
 Kostnadsberäkningar och andra konsekvensanalyser  
 be- dömer vi de kostnadsmässiga konsekvenserna av våra förslag. Vi beaktar även vilka konsekvenser förslagen får avseende de generella direktiven enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1474). 
  
 Efter kapitel 9 har vi valt att lägga vissa beskrivande kapitel. I kapitel  
 10–13 
  beskriver vi försäkringsmodellen och dess uppkomst samt vissa problem vid införandet och tillämpningen av modellen. Vi beskriver de avtalsförmåner som skall bekostas med premier samt beräkningen av premierna. Den som inte har någon kunskap om försäkringsmodellen bör läsa dessa kapitel först. 
 33 
  
 2 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 2.1 
  
 Förslag 
  
 Vi föreslår en ändring av försäkringsmodellen så att nuvarande system med preliminära och slutliga premier slopas och ersätts med månatliga definitiva premier. Enligt förslaget skall arbetsgivarna månatligen rapportera anställningsuppgifter till SPV, vilka ligger till grund för Logan beräkningar av premierna. Rapporteringen bör ske i form av en avvikelserapportering. SPV skall efter beräkningen av premierna meddela myndigheten vilka premier denna skall betala så att de kan betalas under månaden efter den månad de avser. Beräk- ningarna av premierna kommer att ske utifrån aktuella uppgifter varför definitiva beräkningar av premien kan ske och avstämning mellan preliminära och slutliga premier inte kommer att bli aktuellt. Enbart i undantagsfall kommer retroaktiva premiebeslut att krävas, till exempel vid retroaktiva lönebeslut som gäller för året före pre- mieåret. Inför varje premieår skall NSA lämna myndigheten en prognos över beräknad premiekostnad för kommande år. Denna prognos kommer att bygga på uppgifter som SPV erhållit fram till och med oktober månad året före premieåret. Månatliga beräkningar och betalningar bör gälla för premier för förmåner avseende per- soner som omfattas av såväl PA 03 som de äldre pensionsavtalen. En avvägning bör dock göras gentemot de kostnader det kan inne- bära att premier för förmåner enligt äldre avtal omfattas av syste- met. Det nya systemet bör införas senast från och med den 1 janu- ari 2005. Övergångsvis får 2004 års slutavstämning ske enligt nuva- rande system i  
 april–maj 
  månad 2005. 
 35 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 2.2 
  
 Överväganden 
  
 I vårt uppdrag ingår det att se över systemet för beräkning och be- talning av premier. Enligt utredningsdirektiven skall vi överväga möjligheten och lämpligheten av ett system där premierna bestäms före den period de avser. I detta sammanhang bör vi behandla hur avvikelser mellan de förutsättningar som beslutet grundas på och det i efterhand konstaterade utfallet skall påverka kommande pre- mier. Om vi skulle finna att systemet med preliminära och slutliga premier bör behållas skall vi behandla frågan om det är möjligt att minska skillnaden mellan preliminära och slutliga premier. 
  
 2.2.1 
  
 Problem med premier enligt nuvarande system 
  
 Kostnadsosäkerheten för arbetsgivarna med stora differenser mellan preliminära och slutliga premier och oförutsägbarhet i hur premier- na varierar mellan åren är ett väsentligt problem med dagens system för finansieringen av statens avtalsförsäkringar. Problemet har påtalats av Riksdagens revisorer i Rapport 2001/02:11. Riksdagens finansutskott har vid behandling av frågan i Finansutskottets be- tänkande 2002/03:FiU9 uttalat att det är viktigt att staten har ett effektivt och försäkringsmässigt system för finansiering av de an- ställdas avtalsförmåner samt att regelverket är förenligt med över- gripande statliga mål om till exempel styrning av statlig verksam- het, likabehandling och underlättande av rekrytering. 
 Vi har under utredningens gång fått bekräftat problembilden av såväl NSA, SPV, Arbetsgivarverket, Ekonomistyrningsverkets råd för ekonomichefer och controllers som de centrala fackliga organi- sationerna OFR, SACO och SEKO. Därutöver har enskilda arbets- givare och myndigheter varit i kontakt med oss och ytterligare påpekat bristerna i nuvarande modell. Inkomna skrivelser till NSA och SPV med frågor om försäkringsmodellen från arbetsgivare under  
 2001–2002 
  visar också entydigt att differenserna mellan pre- liminära och slutliga premier vållat myndigheterna stora bekymmer. 
 I nuvarande försäkringsmodell beräknas premier för avtalsför- säkringarna för den statliga sektorns arbetsgivare i enlighet med följande figur. 
 36 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 Figur 2.1  
 Nuvarande system för beräkning av statliga avtalsförsäk- ringspremier 
  
 Preliminär 
  
 Inbetalningar 
  
 Slutlig 
  
 Premie 2002, %, 
  
 för  
 jan-dec 
  2002, (% på lön) 
  
 Premie 2002 
  
 nov-01 
  
 febr-02 
  –  
 jan-03 
  
 +/-, 
  kr, maj 
  
 | 
  
 2001 
  
 | 
  
 2002 
  
 | 
  
 2003 
  
 Stone.  
 Premie-% 
  
 Anst./ 
  
 Prognos 
  
 Medellön 5 år 
  
 Premier %, 
  
 Slutlig premie,kr 
  
 Anst./ 
  
 Löner 
  
 Anst./ 
  
 (1997-2000 
  + 
  
 Medellön 5 år 
  
 Löner 
  
 31  
 dec-01 
  
 nov-02 
  
 Löner 
  
 prognos 2001), 
  
 (1997-2001) 
  
 31  
 dec-02 
  
 31  
 dec-00 
  
 Anst  
 31/12-00 
  
 Anst./Löner 
  
 Anst 2002 
  
 - ev. återbäring 
  
 fångas upp 
  
 av försäkrings- 
  
 2001 fångas upp. 
  
 - ev. återbäring 
  
 rörelsen 
  
 av försäkrings- 
  
 rörelsen 
  
 Enligt figuren skall premier beräknas för år 2002. De preliminära premierna för 2002 beräknas utifrån uppgifter som SPV mottager i början av år 2001 från arbetsgivarna avseende anställda per den 31 de- cember 2000. Vid beräkningen görs ett antagande om personalför- ändringar för  
 2001–2002 
  samt löneförändringar för 2001. Vid fast- ställande av de preliminära premierna fattar NSA beslut om pre- mierabatter. Under 2002 betalar arbetsgivarna månatligen in de pre- liminära premierna. I början av 2002 mottager SPV anställnings- uppgifter för anställda per den 31 december 2001. Löneuppgifter för 2001 tas med i den prognos över slutlig premie som beräknas och som lämnas till arbetsgivarna i november 2002. I början av 2003 mottager SPV anställningsuppgifter för 2002. Först nu kan SPV beräkna de korrekta, det vill säga slutliga, premierna för 2002, vilka NSA beslutar om. SPV gör en avstämning mellan preliminära och slutliga premier, varvid mellanskillnaden betalas in till eller betalas ut av SPV i maj 2003. 
 Enligt nuvarande system beräknas de preliminära premierna för avtalsförsäkringar för respektive arbetsgivare utifrån upp till två år gamla årsuppgifter om anställningsförhållanden. Systemet bygger på att NSA lämnar varje myndighet ett beslut om den premiepro- 
 37 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 cent som så nära som möjligt kan antas motsvara de slutliga pre- mierna. Premieprocenten är baserad på arbetsgivarens beräknade bruttolönesumma. Detta är samma underlag som gäller för de lag- stadgade arbetsgivaravgifterna. Vid införandet av försäkringsmo- dellen valdes medvetet samma underlag för att underlätta hante- ringen av premieavgifterna hos arbetsgivarna. Med hjälp av premieprocenten räknar arbetsgivaren själv ut vilken preliminär premie som skall betalas in till SPV. Inbetalningen skall ske senast den 12 i månaden efter den månad premierna avser utom i januari då inbetalningen skall ske senast den 17 i månaden. 
 Slutliga premier för premieåret skall enligt premieförordningen 
 1  
 beräknas under april månad året efter premieåret. De baseras på de faktiska anställningsuppgifter som varit gällande under premieåret och de genomsnittliga lönerna (pensionsunderlaget) för femårspe- rioden dessförinnan. Denna slutliga premiejustering skall betalas till SPV respektive återbetalas från SPV senast under maj månad året efter premieåret. De slutligt uppkomna premiedifferenserna aviseras därför inte i sådan tid att myndigheterna kan uppfylla kravet på korrekt periodisering av sina premiekostnader i sin redo- visning. Endast den del av slutavstämningen som framkommer i SPV:s prognos över slutliga premier meddelas i sådan tid att de hinner tas med som skuld eller fordran i myndigheternas bokslut. 
 De preliminära premierna beräknas och aviseras normalt under  
 oktober–november 
  året före premieåret och grundas på anställ- ningsuppgifter vid utgången av andra året före premieåret samt de genomsnittliga lönerna (pensionsunderlaget) för femårsperioden dessförinnan. De slutliga premierna beräknas och aviseras, som vi beskrivit, i april månad året efter premieåret och grundas på anställ- nings- och löneuppgifter vid utgången av premieåret. På grund av förändringar i uppgifterna uppstår differenser vid slutavstämningen mellan de preliminära och de slutliga premierna. SPV tillämpar olika datasystem för beräkningar av de preliminära respektive slutliga premierna. De preliminära beräkningarna innehåller exempelvis bruttolönesumma och antaganden om löneuppräkningar till den lönenivå som prognostiseras för året före premieåret. Dessa pro- gnosuppgifter ersätts i systemet för de slutliga premieberäkning- arna med faktiskt pensionsunderlag för femårsperioden före pre- mieåret. De olika beräkningssystemen kan ha varit en bidragande orsak till de differenser som uppkommit vid gjorda slutavstäm- 
  
 1  
 Förordning (1997:908) om premier för statens avtalsförsäkringar. 
 38 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 ningar. Bruttolönesumman och pensionsunderlaget kan ha olika relation till varandra för samma arbetsgivare vid olika beräkningsår, vilket också kan bidra till differenser vid det slutliga premiefast- ställandet. 
 De differenser som uppkommer mellan preliminärt och slutligt beräknade premier medför ofta krav på betalning av stora belopp i efterhand. För flera myndigheter har detta medfört problem med finansieringen, eftersom justeringsbeloppen inte meddelas förrän i april året efter premieåret och skall vara betalda redan i maj samma år. En sammanställning över det totala utfallet av differenserna mellan de slutligt debiterade och de preliminärt inbetalda premierna för 2000, 2001 och 2002 redovisas här nedan. I denna sammanställ- ning ingår samtliga arbetsgivare som är anslutna till systemet för de statliga avtalsförsäkringarna. Det innebär både arbetsgivare som betalar pensionspremier och arbetsgivare som enbart betalar risk- premier då de i övrigt skuldför sina pensionsåtaganden i boksluten. 
  
 Tabell 2.1  
 Differens mellan preliminära och slutliga premier för samtliga arbetsgivare inom det statliga avtalsförsäkringsområdet 
  
 År 
  
 Slutlig premie 
  
 Inbetald 
  
 Differens 
  
 Differensens andel 
  
 preliminär 
  
 av preliminärt 
  
 premie 
  
 inbetald premie 
  
 2000 
  
 8 366 mnkr 
  
 7 780 mnkr 
  
 586 mnkr 
  
 7,5 % 
  
 2001 
  
 7 799 mnkr 
  
 7 028 mnkr 
  
 771 mnkr 
  
 11,0 % 
  
 2002 
  
 8 075 mnkr 
  
 7 286 mnkr 
  
 789 mnkr 
  
 10,8 % 
  
 Skillnaden mellan de preliminära och de slutliga premierna har under åren  
 2000–2002 
  genomsnittligt uppgått till  
 7,5–11,0 
  procent av de preliminärt inbetalda premierna. För enskilda statliga arbetsgivare, särskilt de mindre myndigheterna, kan premiejusteringen vid debi- teringen av de slutliga premierna uppgå till väsentligt högre tal. För myndigheter och övriga arbetsgivare anslutna till de statliga avtals- försäkringarna innebär systemet med slutavräkning i april och be- talning i maj ofta en mycket besvärande oförutsedd utgift. En slutlig premie som aviseras först i april månad året efter premieåret är naturligtvis svårt, för att inte säga omöjlig, att planera och budgetera för. Utöver ryckighet i den ekonomiska planeringen kan 
 39 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 de oförutsedda slutavräkningarna medföra behov av en omplane- ring av verksamheten under löpande år. 
 Ett sätt att lösa problemet med de stora oförutsedda slutavstäm- ningarna har varit det försök som NSA/SPV gjort från och med hösten 2001 med att beräkna en prognos över premierna för premie- året. Som underlag har använts korrekta löneuppgifter för de fem år som föregår premieåret. Fortfarande har dock inte kunnat be- aktas de förändringar av anställningar under premieåret som rap- porteras först i januari månad året efter premieåret. Inte heller de prognostiserade premierna har därför motsvarat de slutliga premier- na i tillräckligt hög grad. En sammanställning av prognosutfallet för 2001 och 2002 redovisas här nedan. I denna sammanställning ingår enbart statliga arbetsgivare för vilka pensionspremier beräknas. 
  
 Tabell 2.2  
 Differens mellan slutliga premier och prognosberäknade premier för statliga arbetsgivare med pensionspremier 
  
 År 
  
 Slutlig 
  
 Prognos över 
  
 Differens 
  
 Differensens 
  
 premie 
  
 premie 
  
 andel av 
  
 prognosen 
  
 2001 belopp 
  
 7 544 mnkr 
  
 7 491 mnkr 
  
 53 mnkr 
  
 0,7 % 
  
 andel av lön 
  
 13,92% 
  
 13,90 % 
  
 0,02 %  
 -enheter 
  
 2002 belopp 
  
 7 770 mnkr 
  
 7 424 mnkr 
  
 346 mnkr 
  
 4,7 % 
  
 andel av lön 
  
 13,36 % 
  
 13,06 % 
  
 0,30 %  
 -enheter 
  
 Vi har tagit del av SPV/NSA:s premieberäkningar för 2001 och 2002. En sammanställning ordnad efter antalet anställda hos respektive arbetsgivare framgår nedan. I tabellen redovisas de statliga myndig- heterna på huvudgruppsnivå, vilket innebär att eventuella regionala och lokala myndigheter ingår i redovisningen för en huvudgrupps- myndighet. 
 40 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 Tabell 2.3  
 Variationer i premieprocent för statliga arbetsgivare med pensionspremie för åren  
 2001–2002 
  
 Medelvärde av totala premier, 
  
 Premievariationer, 
  
 procent 
  
 procentenheter 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Slutlig 
  
 Prognos 
  
 Slutlig 
  
 Slutlig 
  
 Slutlig 
  
 anställda hos 
  
 arbets- 
  
 anställda 
  
 premie 
  
 slutlig 
  
 premie 
  
 2002 
  
 2002 
  
 statliga 
  
 givare 
  
 2001 
  
 premie 
  
 2002 
  
 slutlig 
  
 prognos 
  
 arbetsgivare 
  
 2002 
  
 2001 
  
 2002 
  
 0–30 
  
 47 
  
 627 
  
 17,61 % 
  
 19,78 % 
  
 22,10 % 
  
 4,49 
  
 2,31 
  
 anställda 
  
 31–100 
  
 46 
  
 2 776 
  
 15,50 % 
  
 15,34 % 
  
 16,29 % 
  
 0,78 
  
 0,95 
  
 anställda 
  
 101–500 
  
 63 
  
 15 254 
  
 13,62 % 
  
 14,21 % 
  
 15,17 % 
  
 1,55 
  
 0,96 
  
 anställda 
  
 501–1 
  000 
  
 34 
  
 23 196 
  
 12,92 % 
  
 13,36 % 
  
 13,60 % 
  
 0,68 
  
 0,24 
  
 anställda 
  
 1  
 001–10 
  000 
  
 29 
  
 87 292 
  
 13,95 % 
  
 13,25 % 
  
 13,80 % 
  
 -0,15 
  
 0,55 
  
 anställda 
  
 10  
 001–25 
  000 
  
 4 
  
 70 890 
  
 9,79 % 
  
 10,08 % 
  
 10,18 % 
  
 0,39 
  
 0,10 
  
 anställda 
  
 Summa 
  
 223 
  
 200 035 
  
 14,72 % 
  
 15,29 % 
  
 16,35 % 
  
 1,64 
  
 1,06 
  
 (ovägt) 
  
 Arbetsgivare 
  
 17 
  
 51 674 
  
 */ 
  
 */ 
  
 14,36 % 
  
 där jämförbara 
  
 data 2001– 
  
 2002 saknas 
  
 Totalt statliga 
  
 240 
  
 251 709 
  
 13,92 % 
  
 13,06 % 
  
 13,36 % 
  
 -0,56 
  
 0,30 
  
 arbetsgivare 
  
 **/ 
  
 */ Uppgifter saknas här om slutliga premieprocenter för 2001 och/eller prognos för 2002. **/ Totala premieprocenter avser vägt medelvärde av premierna. 
 Av tabellen framgår att variationerna avseende de slutliga premier- na åren 2001 och 2002 varit genomsnittligt störst för de 47 statliga arbetsgivare som har färre än 30 anställda. De slutliga premierna ökade för dessa arbetsgivare med 4,49 procentenheter från 2001 till 2002 medan motsvarande ökning för de största arbetsgivarna med mer än 10 000 anställda endast uppgick till 0,39 procentenheter. Arbetsgivare med färre anställda har också väsentligt högre premie- procent, 22,10 procent, i medelvärde av totala premier, mot 10,18 pro- cent för de största arbetsgivarna med mellan 10 000 och 25 000 anställda. En förklaring till detta kan vara att de större myndig- 
 41 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 heterna i genomsnitt har flera anställda med löner som understiger taket 7,5 förhöjda prisbasbelopp 
 2 
 , vilket medför att sparpremien för de förmånsbestämda pensionerna blir väsentligt lägre. För myndig- heter med färre anställda slår en individuell lönehöjning för in- komster över taket 7,5 förhöjda prisbasbelopp, där sparpremien är väsentligt dyrare, igenom mycket mera märkbart. Åldersstrukturen har också stor betydelse eftersom löneökningsdelar slår igenom med högre sparpremier för äldre arbetstagare. Detta gäller främst för löneökningar över 7,5 förhöjda prisbasbelopp respektive 7,5 in- komstbasbelopp. Vi har dock inte haft tillgång till uppgifter om de anställdas ålder och kan därför inte dra några säkra slutsatser om hur den kan ha påverkat de slutliga premierna för avtalsförsäk- ringarna. 
 Premievariationerna mellan de slutliga premierna och prognosen för de slutliga premierna för 2002 är för de flesta arbetsgivare unge- fär hälften av de premievariationer som uppstått mellan slutliga premier för helåren 2001 och 2002. Detta gäller dock inte för arbetsgivare med mellan 31 till 100 anställda, där prognosen visade på en sänkt premie med 0,16 procentenheter medan den slutliga i stället blev höjd med 0,78 procentenheter. För arbetsgivare med mellan 1 001 till 10 000 anställda visade prognosen en sänkt premie med 0,70 procentenheter medan de slutliga premierna enbart sjönk med 0,15 procentenheter. 
 Det nya pensionsavtalet PA 03 väntas innebära stabilare premier på grund av att den förmånsbestämda delen av pensionerna har minskat och ersatts med en avgiftsbestämd individuell ålderspen- sion som uppgår till 2,3 procent av utbetald lön. En ytterligare stabiliserande faktor är att PA 03 ger möjlighet till fribrev och att beräkningen av premier därigenom ska baseras på att dessa anses löpande. En ökning av pensionsunderlaget skall då betalas som en premie fördelad under den tid som återstår fram till pensionen, medan motsvarande kostnad i det tidigare  
 PA-91 
  skulle betalas som en engångspremie. 
  
 2  
 I  
 PA-91 
  utgörs taket av 7,5 förhöjda prisbasbelopp medan det i PA 03 utgörs av 7,5 in- komstbasbelopp. 
 42 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 2.2.2 
  
 Tillfällig preliminär och ny preliminär premie för 2003 
  
 Ett ytterligare exempel på nuvarande systems känslighet illustreras av fastställandet av tillfälliga preliminära och slutliga preliminära premier för 2003. Detta var visserligen en engångsföreteelse bero- ende på övergången till det nya pensionsavtalet PA 03. 
 NSA beslutade i november 2002 om en tillfällig preliminär pre- mie för 2003. Premien motsvarade samma premieprocent som fram- räknats under hösten 2002 som prognos över de slutliga premierna 2002 men med ett schablonmässigt avdrag på 2,1 procentenheter motsvarande skillnaden mellan  
 PA-91 
  och PA 03. Anledningen till den tillfälligt preliminära premien var att NSA och SPV inte i tid hade gjort klart systemet för en premieberäkning enligt det nya pensionsavtalet PA 03. I den information som lämnades myndighe- terna meddelades att den tillfälliga preliminära premien var schablon- mässigt beräknad och att den under våren 2003 skulle komma att ersättas av en ny preliminär premie beräknad enligt PA 03. NSA meddelade därvid att det dramatiska börsfallet under sommaren och hösten 2002 medfört att konsolideringsgraden vid utgången av oktober var uppskattad till 107 procent. Enligt NSA:s fastställda konsolideringspolicy kan premierabatter lämnas så länge konsolide- ringsgraden inte understiger 115 procent. NSA gjorde dock bedöm- ningen hösten 2002 att försäkringsmodellen visserligen har fått sin ekonomiska ställning allvarligt försvagad, men att läget inte kan be- skrivas som en akut kris. NSA fastställde att den preliminära premien för det första kvartalet 2003 ska motsvara prognosen för den slutliga premien för 2002, schablonmässigt nedjusterad med hänsyn till övergången den 1 januari 2003 till PA 03. Det innebär att rabatten för 2002 preliminärt ligger kvar under första kvartalet 2003. 
 Den tillfälliga premien uppgick till genomsnittligt 10,96 procent och betalades av arbetsgivarna under januari – april månad 2003. Premien grundades på följande förutsättningar: 
  
 PA-91-avtalet, 
  
  dock med beaktande att premien för den nya avgiftsbaserade individuella ålderspensionen enligt PA 03 skulle redovisas separat med ett schablonmässigt avdrag på 2,1 pro- centenheter. Övriga ändringar i PA  
 03-avtalet 
  var inte framräk- nade och beaktade. 
  
 samma premierabatt som tillämpades för 2002. 
  
 43 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 I maj 2003 meddelade NSA den nya preliminära premien för 2003. Premien uppgick i genomsnitt till 12,42 procent och grundades på följande förutsättningar: 
  
 tillämpning av PA  
  
 03-avtalet 
  med nytt premieberäkningssätt. 
  
 indragning av premierabatterna, motsvarande 2,5 miljarder kro- nor eller en höjning av sparpremien med drygt fem procenten- heter, eftersom försäkringsrörelsens finansiella ställning kraf- tigt hade försämrats. 
  
 ny höjd riskpremie med ökat inslag av kollektiv finansiering i enlighet med de ändrade villkoren i PA 03 och på grund av ökade kostnader för sjukfrånvaro. 
  
 retroaktiv verkan från januari 2003 för den framräknade nya årspremien. Detta innebär att, från maj till december månad 2003 betalar arbetsgivarna dels premier motsvarande den nya årspremien och dels den andel av premieändringen som belöper på de första fyra månaderna. Den nya premien, som betalas från maj månad, motsvarar därför 12 månaders premiehöjning för- delad på 8 månader. 
  
 Effekterna av de i maj månad ändrade premierna för de statliga ar- betsgivarna med pensionspremier, i förhållande till den tillfälliga preliminära premien, framgår av nedanstående sammanställning. Sam- manställningen är baserad på 230 huvudgruppsmyndigheter under regeringen med sammanlagt 195 000 anställda. Av sammanställningen framgår också hur stor andel anställda som finns inom respektive grupp och hur stor beloppsmässig ändring av premierna som gjordes. 
 44 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 Tabell 2.4  
 Statliga arbetsgivare med pensionspremie grupperade efter storleken på premieändringar i maj 2003 på grund av PA 03, indragna premierabatter och ökade riskpremier 
  
 Statliga arbetsgivare med 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 Ändrad 
  
 Ändrad 
  
 arbets- 
  
 anställda 
  
 årspremie 
  
 årspremie, Snitt 
  
 pensionspremie 
  
 givare % 
  
 % 
  
 mnkr 
  
 procentenheter 
  
 Sänkt årspremie > 5 % 
  
 12 
  
 1 
  
 -56 
  
 -7,5 
  
 Sänkt årspremie  
 2–5 
  % 
  
 10 
  
 6 
  
 -142 
  
 -3,9 
  
 Sänkt årspremie  
  
 13 
  
 8 
  
 -40 
  
 -0,7 
  
 Summa sänkt premie 
  
 35 
  
 15 
  
 -238 
  
 -2,4 
  
 Höjd årspremie  
  
 32 
  
 48 
  
 349 
  
 1,2 
  
 Höjd årspremie  
 2–5 
  % 
  
 29 
  
 36 
  
 726 
  
 3,5 
  
 Höjd årspremie > 5 % 
  
 4 
  
 1 
  
 29 
  
 6,3 
  
 Summa höjd premie 
  
 65 
  
 85 
  
 1 104 
  
 2,2 
  
 Totalt med ny premie 
  
 100 
  
 100 
  
 866 
  
 1,4 
  
 Sammanställningen visar att den totala procentuella ändringen av premierna, som gjordes i maj 2003, för hela det statliga avtalsför- säkringsområdet varit rimlig och i genomsnitt uppgått till 1,4 pro- cent av årslönesumman. För enskilda myndigheter har dock pre- mieändringarna varit mycket kraftiga och har inneburit besvärande kostnadsosäkerhet då beskedet om kostnadsförändringarna kom fem månader in på budgetåret. Sammanställningen visar att 65 pro- cent av arbetsgivarna fick högre premier för sina anställda vid den nya preliminära premieberäkningen. I effekterna ovan ingår då också de indragna premierabatterna och de höjda riskpremierna för den ökade sjukfrånvaron. Kostnadsomfördelningen mellan myndighe- terna kan förenklat beskrivas som en minskning av premierna för en tredjedel av myndigheterna med 15 procent av de anställda och kostnadsökningar för två tredjedelar av myndigheterna med 85 pro- cent av de anställda. Den sammanlagda nettoeffekten av ändrade avtalsförsäkringspremier medförde en höjning med 866 miljoner kronor. 
 45 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 Tabell 2.5  
 Premieförändringar hos statliga arbetsgivare grupperade efter storleken på premieändringar 2003 
  
 Statliga arbetsgivare 
  
 Tillfällig prelimi- 
  
 Ny preliminär års- 
  
 Ny preliminär 
  
 med pensionspremie 
  
 när premie från 
  
 premie 2003 med 
  
 månadspremie 
  
 januari 2003 
  
 PA 03 och utan 
  
 från maj 2003 
  
 Snitt- % 
  
 premierabatter 
  
 Snitt- % 
  
 Snitt- % 
  
 Sänkt årspremie > 5 % 
  
 24,5 
  
 17,0 
  
 13,2 
  
 Sänkt årspremie  
 2–5 
  % 
  
 19,0 
  
 15,2 
  
 13,3 
  
 Sänkt årspremie  
  
 14,3 
  
 13,6 
  
 13,3 
  
 Snitt sänkt premie 
  
 16,8 
  
 14,4 
  
 13,3 
  
 Höjd årspremie  
  
 10,3 
  
 11,6 
  
 12,2 
  
 Höjd årspremie  
 2-5 
  % 
  
 9,1 
  
 12,5 
  
 14,2 
  
 Höjd årspremie > 5 % 
  
 8,0 
  
 14,2 
  
 17,3 
  
 Snitt höjd premie 
  
 9,8 
  
 12,0 
  
 13,1 
  
 Totalt med ny premie 
  
 10,9 
  
 12,4 
  
 13,1 
  
 Sammanställningen ovan visar att de arbetsgivare som tidigare hade högst premier fick kraftigt sänkta premier medan de som tidigare hade lägst premier fick kraftiga höjningar. De ekonomiska effek- terna av den ändrade preliminära premien för 2003 framgår också av ovanstående sammanställning. Förändringar som aviserades i maj månad och som skall betalas under årets resterande åtta månaderna uppgår för de 80 myndigheter som fått sänkta premier i genomsnitt till 3,6 procentenheter sänkt premiekostnad. De 150 myndigheter som fick höjda premier drabbades av en höjd premiekostnad på i genomsnitt 3,4 procentenheter. 
 För enskilda myndigheter har effekterna varit ännu mer drama- tisk. I nedanstående tabell redovisas de ändrade premierna för ett antal myndigheter. 
 46 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 Tabell 2.6  
 Premieförändringar hos vissa statliga arbetsgivare från och med maj 2003 
  
 Myndighet 
  
 Antal 
  
 Tillfällig 
  
 Ändring av 
  
 Ändrad 
  
 anställda 
  
 preliminär 
  
 premie från 
  
 årspremie 
  
 premie 2003 
  
 maj 2003 
  
 Kirby 
  
 (jan–april) 
  
 %-enheter 
  
 % 
  
 Samarbetsnämnden för 
  
 4 
  
 51,4 
  
 -48,8 
  
 -0,5 
  
 statsbidrag till trossamfund 
  
 Arbetsdomstolen 
  
 28 
  
 32,2 
  
 -19,5 
  
 -1 
  
 Ekobrottsmyndigheten 
  
 205 
  
 29,5 
  
 -14,8 
  
 -8 
  
 Riksåklagaren 
  
 1 029 
  
 22,5 
  
 -9,6 
  
 -25 
  
 Riksdagens Revisorer 
  
 38 
  
 24,3 
  
 -9,1 
  
 -0,7 
  
 Domstolsväsendet 
  
 5 066 
  
 21,7 
  
 -6,8 
  
 -71 
  
 Malmö Högskola 
  
 1 113 
  
 12,3 
  
 0,3 
  
 0,6 
  
 Linköpings Universitet 
  
 3 972 
  
 12,1 
  
 1,9 
  
 12 
  
 Riksskatteverket 
  
 13 432 
  
 9,9 
  
 2,3 
  
 54 
  
 (inkl SKM/KFM) 
  
 Vägverket 
  
 7 141 
  
 10,3 
  
 2,5 
  
 38 
  
 Rikspolisstyrelsen (inkl 
  
 23 407 
  
 8,5 
  
 2,8 
  
 125 
  
 Polismyndigheterna) 
  
 Banverket 
  
 6 507 
  
 7,3 
  
 3,9 
  
 55 
  
 Arbetsmarknadsstyrelsen 
  
 10 142 
  
 8,9 
  
 4,7 
  
 76 
  
 (inkl länsmyndigheter) 
  
 Försvarsmakten 
  
 21 126 
  
 12,4 
  
 5,3 
  
 266 
  
 Kriminalvårdsverket 
  
 7 545 
  
 4,7 
  
 7,1 
  
 91 
  
 Statens Jordbruksverk 
  
 1 585 
  
 8,3 
  
 8,8 
  
 20 
  
 Premiepensionsmyndigheten 
  
 185 
  
 7,5 
  
 9,4 
  
 3 
  
 2.2.3 
  
 Faktorer som påverkar premieberäkningen 
  
 Sparpremien, som finansierar den förmånsbestämda ålderspensionen, beräknas individuellt utifrån försäkringstekniska grunder. Den är den största av de premier som betalas för avtalsförsäkringarna. Den uppgår preliminärt för 2003 till i snitt 8,1 procent av bruttolöne- summan inklusive särskild löneskatt. Övriga avtalsförsäkringspre- mier, så kallade kollektiva premier (riskpremie,  
 ÖB-premie, 
  TA- premie,  
 TGL-premie 
  och  
 PSA-premie), 
  uppgår preliminärt för 2003 till i snitt 4,3 procent inklusive särskild löneskatt av brutto- lönesumman och beräknas efter en fast procentsats av pensions- 
 47 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 underlaget eller bruttolönesumman eller med fast belopp per an- ställd. Utöver dessa premier betalar arbetsgivarna även premier med 2,3 procent exklusive särskild löneskatt av bruttolönesumman för den avgiftsbestämda individuella ålderspensionen enligt PA 03 och premier med 1,7 respektive 1,9 procent exklusive särskild löneskatt till Kåpan, vilka ligger utanför försäkringsmodellen. I den fortsatta framställningen behandlas enbart sparpremien, eftersom det enbart är den förmånsbestämda pensionspremien som vållar problem med kostnadsosäkerhet. 
 Sparpremien baseras på pensionsunderlaget för en arbetstagare. I avtalet definieras pensionsunderlaget som medeltalet av den pen- sionsgrundande lönen för de fem kalenderåren närmast före av- gångsåret. Den pensionsgrundande lönen räknas om till nivån för det sista året före beräkningstillfället med hjälp av prisbasbeloppet. Enligt pensionsavtalen garanteras arbetstagaren en förmån vars storlek bestäms av avtalen. Arbetsgivaren skall i princip betala in tillräckligt stora premier för att täcka den framtida utbetalningen av förmånen. Premiernas storlek påverkas framför allt av arbetstaga- rens lön, ålder, pensionsålder och de försäkringstekniska riktlinjerna. De försäkringstekniska riktlinjerna rör framför allt antaganden om dödlighet, grundränta, omkostnader, tjänstetid och konsolidering samt fördelning av överskott i försäkringsrörelsen. Riktlinjerna följer allmänna försäkringstekniska antaganden och Finansinspek- tionens föreskrifter i tillämpliga delar för försäkringsrörelser med likartad verksamhet. Premieberäkningen sker könsneutralt, det vill säga samma dödlighetsantagande tillämpas för såväl män som kvinnor. 
 Arbetstagaren tjänar in pensionsrätt från 28 års ålder och för full pension krävs en tjänstetid på minst 30 år. Värdet av den intjänade pensionsrätten beror på arbetstagarens lön. Exempel på premie- kostnadens känslighet för ålder och lön framgår av nedanstående tabell. Av tabellen framgår också skillnaden i premier mellan det nya pensionsavtalet PA 03 och det gamla  
 PA-91. 
  För att premierna skall vara i huvudsak jämförbara har premiekostnaden för indivi- duell ålderspensionen (IÅP) lagts till sparpremien enligt PA 03. I båda exemplen har förutsatts en löneutveckling med 4 procent per år. 
 48 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 Tabell 2.7  
 Premiekostnad 2003 i kr enligt  
 PA-91 
  och PA 03 för anställda med olika ålder och lön, vid en antagen löneutveckling med 4 procent per år 
  
 Lön 24 000 kr/mån* (under taket) 
  
 Lön 30 000 kr/mån* (över taket) 
  
 Premie 
  
 Premie 
  
 Ålder 
  
 Premie 
  
 PA 03 
  
 Premie 
  
 PA 03 
  
 PA-91 
  
 Index 
  
 ** 
  
 Index 
  
 PA-91 
  
 Index 
  
 *** 
  
 Index 
  
 30 
  
 5 154 
  
 100 
  
 6 559 
  
 100 
  
 17 296 
  
 100 
  
 17 804 
  
 100 
  
 40 
  
 8 213 
  
 159 
  
 7 513 
  
 115 
  
 40 291 
  
 233 
  
 21 317 
  
 120 
  
 50 
  
 12 567 
  
 244 
  
 9 905 
  
 151 
  
 72 729 
  
 420 
  
 27 413 
  
 154 
  
 60 
  
 19 087 
  
 370 
  
 15 417 
  
 235 
  
 118 837 
  
 687 
  
 46 518 
  
 261 
  
 63 
  
 21 758 
  
 422 
  
 omfattas 
  
 136 764 
  
 791 
  
 omfattas 
  
 ej 
  
 ej 
  
 * 
  
 Premieberäkningarna har gjorts med en antagen löneutveckling med 4 % per år. 
  
 ** 
  
 Premie inkl avgiftsbestämd IÅP med 2,3 % eller 6 559 kr oavsett ålder. 
  
 *** 
  
 Premie inkl avgiftsbestämd IÅP med 2,3 % eller 8 199 kr oavsett ålder. 
  
 Beräkningarna har gjorts för premieåret 2003. För PA 03 påverkas beräkningen av övergångsbestämmelserna med ett intjänande per den 31 december 2002 med en avtrappning, som innebär att den förmånsgrundande pensionens storlek beror på födelseår. Detta kommer att medföra vissa ytterligare sänkta premier när premie- beräkningen görs för kommande år då en anställd med viss ålder har ett senare födelseår än i dag. Av tabellen framgår att premie- kostnaderna ökar för äldre arbetstagare. Det framgår också att den anställdes ålder och löneutveckling påverkar premien enligt  
 PA-91 
  i väsentligt högre utsträckning om årslönen delvis ligger över taket på 7,5 förhöjda prisbasbelopp (30 000 kr/månad). Det nya pen- sionsavtalet PA 03 har däremot premiekostnader som är mindre känsliga för den anställdes ålder och lönenivå. Premiekostnaden är väsentligt högre för alla ålderskategorier, enligt både det gamla och det nya pensionsavtalet, om årslönen delvis ligger över taket på 7,5 förhöjda prisbasbelopp respektive 7,5 inkomstbasbelopp. Detta be- ror på att tjänstepensionen då är högre eftersom dessa lönedelar inte ger rätt till allmän pension. Premien för en  
 40-åring 
  är enligt  
 PA-91 
  59 procent högre än för en  
 30-åring 
  om lönen ligger under taket (24 000 kr/månad). Enligt PA 03 är motsvarande premie en- bart 15 procent högre. Om årslönen ligger delvis över detta tak (30 000 kr/månad) är  
 40-åringens 
  premiekostnad enligt  
 PA-91 
  
 49 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 133 procent högre än för en  
 30-åring. 
  Enligt PA 03 är motsvarande premie enbart 20 procent högre. Av jämförelsen framgår att pre- miekostnaden enligt PA 03 blir väsentligt mindre känslig för den anställdes ålder och löneutveckling än premien enligt  
 PA-91. 
  För- hållandet framgår tydligt när vi för in index från ovanstående tabell i nedanstående diagram. 
  
 Diagram 2.1  
 Premiekostnad 2003 enligt  
 PA-91 
  för anställda i olika ålder och lön, vid en antagen löneutveckling med 4 procent per år 
  
 Premiekostnad 2003,  
 PA-91, 
  för anställda 
  
 800 
  
 i olika åldrar 
  
 700 
  
 (index) 
  
 600 
  
 Lön 24 000 kr/mån 
  
 500 
  
 Lön 30 000 kr/mån 
  
 400 
  
 Premie 
  
 300 
  
 200 
  
 100 
  
 0 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 63 
  
 Arbetstagarens ålder 
 Ovanstående diagram visar att premiekostnaderna enligt  
 PA-91 
  ökar ju äldre en arbetstagare är. De ökade premierna beror på att lönen har beräknats öka med 4 procent per år och att  
 PA-91-avtalets 
  regler om livränta innebär att hela premieökningen för den årliga löneökningen tas ut som en engångspremie. Om årslönen överstiger taket 7,5 förhöjda prisbasbelopp påverkas premien för den del av lönen som överstiger taket mycket kraftigt för äldre arbetstagare. 
 50 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 Diagram 2.2  
 Premiekostnad 2003 enligt PA 03 för anställda i olika ålder och lön, vid en antagen löneutveckling med 4 procent per år 
  
 Premiekostnader 2003, PA 03, för anställda 
  
 i olika åldrar 
  
 800 
  
 700 
  
 Lön 24 000 kr/mån 
  
 (index) 
  
 600 
  
 500 
  
 Lön 30 000 kr/mån 
  
 400 
  
 Premie 
  
 300 
  
 200 
  
 100 
  
 0 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 Arbetstagarens ålder 
 Premiekostnaderna i det nya pensionsavtalet PA 03 är betydligt stabilare och påverkas i mindre utsträckning av arbetstagarens ålder. De ökade premierna beror på att lönen har beräknats öka med 4 pro- cent per år och att PA  
 03-avtalets 
  regler om fribrev innebär att premieökningen för den årliga löneökningen slås ut över alla år fram till pensionsavgång. 
  
 2.2.4 
  
 Förbättringar i nuvarande system 
  
 Vi har i tidigare avsnitt konstaterat att en av orsakerna till kost- nadsosäkerheten i nuvarande system med preliminära och slutliga premier är att den preliminära premieberäkningen sker på anställ- ningsuppgifter som är upp till två år gamla i förhållande till premie- året. I dagens system sker överföringen av uppgifterna en gång per år i början av året före premieåret. Ett sätt att förbättra aktualiteten av uppgifter vore att införa ett ytterligare inrapporteringstillfälle för anställnings- och löneuppgifter. Detta skulle lämpligen ske per den 30 september för att kunna ligga till grund för beräkningen av de preliminära premierna i oktober till november månad året före premieåret. Ytterligare nio månaders förändringar i anställnings- och löneuppgifter skulle då komma att beaktas redan vid beräk- 
 51 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 ningen av de preliminära premierna. Om den årliga lönerevisionen är klar och inlagd i löneuppgifterna per den 30 september kommer sådana löneuppgifter med i beräkningsunderlaget redan för de preli- minära premierna. Härigenom skulle den preliminära premien i väsentligt högre grad överensstämma med den slutliga premien än vad som är fallet i dag. Även prognoser över premier och pensions- skulder skulle kunna beräknas på aktuellare uppgifter, vilket skulle medföra att dessa skulle bli säkrare. Variationer i premier mellan åren skulle kunna förväntas minska eftersom beräkningarna baseras på aktuellare uppgifter. 
 En ytterligare förbättringsåtgärd skulle vara att tidigarelägga den slutliga premieberäkningen till slutet av februari månad året efter premieåret. Härigenom skulle arbetsgivarna redan i februari månad efter premieåret få besked om eventuella differenser mellan preli- minära och slutlig premier. Det skulle ge arbetsgivarna bättre planeringsförutsättningar även om det optimala är att kostnaden för premieåret är känd före ingången av ett nytt budgeteringsår. Det kan befaras att detta dock skulle leda till att antalet fall där en slutlig premie måste ändras, eftersom den fastställts på grundval av felaktigt inrapporterade anställningsuppgifter, kommer att öka. Den nuvarande tidpunkten för beslut av de slutliga premierna är satt för att SPV på grundval av de först efter årets utgång inrap- porterade anställningsuppgifterna skall ha möjlighet att beräkna premierna. En inrapportering i oktober av uppgifterna för tiden till och med september bör kunna bidra till att detta arbete går snabbare. 
 Vi har kunnat konstatera att det nya pensionsavtalet PA 03 med- för väsentligt stabilare premier. Detta medför i sig att problemet med stora differenser mellan i första hand preliminär och slutlig premie kan förväntas minska. Kostnadsosäkerheten vid den nuva- rande prognosberäkningen i november månad för premieåret kan också förväntas minska. Även vid ett beaktande av dessa faktorer samt ett införande av ovan nämnda förbättringsförslag kommer kostnadsosäkerheten med avvikelser mellan preliminära och slutliga premier emellertid att kvarstå. Vår uppfattning är därför att enbart införa förbättringsåtgärder i nuvarande system inte är tillräckligt för att lösa de problem som finns. 
 52 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 2.2.5 
  
 Årsvis totalpremie 
  
 Som ett alternativ till nuvarande system har vi övervägt ett förslag till premiefastställelse genom en årsvis totalpremie. För att varje ar- betsgivare skall kunna ta sitt fulla kostnadsansvar och då premierna är beroende av anställningshändelser under hela året är det inte möjligt, vid förutsättningen att överföringar av uppgifter sker årligen, att komma ifrån en slutlig avstämning av premierna efter premieårets utgång. Om anställnings- och löneuppgifter hämtas in nio månader senare än i dag bedömer vi dock att uppemot 9/12 av felkällan elimineras. Det slutavstämningsbelopp som ändå kvarstår, motsvarande tre av 60 månaders lönebeslut och därutöver anställ- ningsförändringar under premieåret, skulle enligt denna modell kunna hanteras genom ett justeringsbelopp som vägs in vid beräk- ningen av de två kommande årens premieprocent. Härigenom skulle arbetsgivare anslutna till de statliga avtalsförsäkringarna få en totalt ekonomiskt förutsägbar premie. Detta beräkningssystem skulle också vara mycket enkel att administrera för myndigheterna, eftersom de får besked om sin premieprocent på hösten året före premieåret och att denna gäller under hela året på samma sätt som de lagstadgade arbetsgivaravgifterna. 
 Förslaget till ett system med en årsvis totalpremie kan samman- fattas enligt figur 2.2. 
 53 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 Figur 2.2  
 System med en årvis totalpremie 
  
 Årspremie 
  
 Inbetalningar (% på lön, 
  
 Årspremie 
  
 Årspremie 
  
 2005, 
  
 stabil premie hela året) 
  
 2006 
  
 2007 
  
 nov. 
  
 för  
 jan-dec 
  2005 
  
 nov. 
  
 nov. 
  
 2004 
  
 | 
  
 2005 
  
 | 
  
 2006 
  
 | 2007 
  
 Anst./ 
  
 Anst./ 
  
 Medellön 5 år 
  
 Löner 
  
 Medellön 5 år 
  
 Löner 
  
 Medellön 5 år 
  
 Anst./ 
  
 (2000-2003 
  
 30 sept 
  
 Löner 
  
 30 sept 
  
 (2001-2004 
  
 (2002-2005 
  
 Anst./ 
  
 + prog. 2004) 
  
 + prog. 2006 
 ) 
  
 Anst./ 
  
 +/- Slutlig 
  
 31 dec 
  
 + prog. 2005 
 ) 
  
 Löner 
  
 +/- Slutlig 
  
 Löner 
  
 +/- Slutlig 
  
 prognos 2004 
  
 30 sept 
  
 premie år 2004 
  
 31 dec 
  
 premie år 2005 
  
 - ev återbäring 
  
 prognos 2006 
  
 av försäkrings- 
  
 prognos 2005 
  
 - ev återbäring. 
  
 rörelsen 
  
 - ev återbäring. 
  
 Enligt figuren skall premier beräknas för år 2005. Premien för 2005 beräknas på uppgifter som SPV mottager till och med september 2004 från arbetsgivarna. Medellönen för åren  
 2000–2004 
  utgör grund för premieberäkningen. En prognos görs för sista kvartalet 2004 baserad på septemberuppgifterna. Vid fastställande av en års- premie fattar NSA beslut om eventuella premierabatter utifrån för- säkringsrörelsens aktuella konsolidering m.m. Under 2005 betalar arbetsgivarna månatligen in den totala premien. Under 2005 mot- tager SPV anställningsuppgifter för anställda dels per den 31 de- cember 2004 som utgör grund för dels slutlig avstämning av 2004 års premier och dels en prognos för 2005. En eventuell mellanskill- nad mot den inbetalda årspremien för 2005 läggs in som ett juste- ringsbelopp vid beräkningen av premien för 2006. Premien för 2006 beräknas på uppgifter som SPV mottager till och med september 2005 från arbetsgivarna. Uppgifter för  
 oktober–december 
  2005 mot- tager SPV i början av 2006, varefter SPV kan räkna ut den faktiska premien för 2005. En eventuell mellanskillnad mot den inbetalda premien för 2005 läggs in som ett slutligt justeringsbelopp vid be- räkningen av den årliga totalpremien för 2007. 
 54 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 En lösning på problemet med oförutsägbarheten vore att införa det ovan redovisade systemet för premieberäkning med en årsvis totalpremie uttryckt som ett procenttal av bruttolönen. Detta kan liknas vid det tidigare generella lönekostnadspåslaget med den skill- naden att den fasta årspremien fastställs för respektive myndighet. Systemet skulle därför, som i nuvarande försäkringsmodell, vara anpassat efter det delegerade arbetsgivaransvaret så att varje arbets- givare också fortsatt får ta fullt ekonomiskt kostnadsansvar för de pensionsåtaganden som dennes anställnings- och lönebeslut medför. Ett system med en årsvis totalpremie skulle bygga på att premiebe- räkningen sker på aktuellare anställningsuppgifter än vad som görs i dag och vara beräknad specifikt för varje arbetsgivare inom den statliga sektorn. Premieprocenten skulle därefter tillämpas oför- ändrat under hela året. Den separata slutavräkningen enligt nuva- rande system skulle slopas och ersättas med ett justeringsbelopp som läggs in i kommande års premie. 
 I nuvarande system och med nuvarande överföring av anställnings- uppgifter hämtas anställnings- och löneuppgifterna till den prelimi- nära avgiftsberäkningen från utgången av andra året före premieåret. Med nya överföringskrav skulle anställnings- och löneuppgifter kunna tas in till SPV förslagsvis per den 30 september året före premieåret. Underlaget skulle därmed vara nio månader färskare än i nuvarande modell med enbart årsuppgifter. Dessa  
 september-upp- 
  gifter torde dessutom i normalfallet innehålla korrekta och avtals- justerade löner till nivån för året före premieåret. Sparpremien beräknas utifrån ett genomsnitt av lönerna för de fem år som före- går året. Året före premieåret är alltså det sista året som skall ligga till grund för sparpremien för premieåret. Med detta alternativa system kommer eventuella ändringar av anställningsuppgifter för sista kvartalet året före premieåret dock inte med. Inte heller per- sonalförändringar under premieåret kommer att kunna beaktas vid fastställelse av den definitiva årspremien som alltså grundas på upp- gifter per den 30 september året före premieåret. Om årspremien, som hittills, uttrycks i en procentsats i förhållande till brutto- lönesumman kommer dock de inbetalda premierna med automatik att justeras efter de faktiska personal- och löneförändringar som inträffar under året. Justeringen blir dock begränsad till den genom- snittliga premien i förhållande till de förändringar i de faktiska bruttolönesummorna som månadsvis under premieåret ligger till grund för betalning av avtalsförsäkringspremier. En arbetsgivare som under sista kvartalet före och under hela premieåret nyanställer 
 55 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 äldre högavlönade personer eller under sista kvartalet före premie- året kraftigt höjer befintliga löner för främst äldre högavlönade kommer då att betala för låga premier. Den arbetsgivare som i stället har personalavgångar bland äldre högavlönade och nyrekry- terar unga medarbetare med lägre lön eller som genomgående till- lämpar lönehöjningar som ligger inom ramen för prognoserna kommer att betala rätt eller för höga premier. 
 Eventuell skillnad mellan erlagd premie och rätt slutlig premie korrigeras genom ett justeringsbelopp. Justeringsbeloppet, som räknas fram och vägs in i med den nya premien för år 2, beaktar de faktiska premiekostnaderna även för förändrade anställningsupp- gifter från september månad året före premieåret till september månad under premieår 1. Det slutliga justeringsbeloppet för för- ändrade anställningsuppgifter från september månad premieår 1 till december månad premieår 1 räknas fram och vägs in i premien för år 3. 
 Vi har övervägt fördelar och nackdelar med detta system. Fördelarna är att 
  
 med samma premieprocent hela premieåret uppnås total ekono- misk förutsägbarhet av utgifter för avtalsförsäkringspremierna för arbetsgivarna. 
  
 premiekostnaderna som inte slutligt kan beräknas förrän efter de faktiska anställnings- och lönehändelserna har inträffat och i vissa fall inte förrän kalenderårsuppgifter är rapporterade, kom- mer inte att medföra retroaktiva betalningskrav. Premiekost- naden vägs i stället in i kommande års premier som ett juste- ringsbelopp. 
  
 justeringsbeloppet väntas bli väsentligt mindre än nuvarande differenser som uppstår vid slutlig premieberäkning, eftersom den definitiva årspremien baseras på uppgifter som är nio månader aktuellare än i nuvarande system. 
  
 variationer i premien mellan åren kan väntas minska jämfört med nuvarande system eftersom beräkningarna baseras på aktuellare uppgifter än i dagens system. 
  
 systemet innebär ett minimum av administrativ hantering. 
  
 systemet modellen är enkel för arbetsgivarna att hantera pa- rallellt med hanteringen av skatter och arbetsgivaravgifter, som också beräknas och betalas månadsvis på samma löneunderlag. 
  
 56 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 Nackdelarna är att 
  
 systemet med en årsvis totalpremie kräver – liksom nuvarande system – en slutlig justering av premier eftersom de faktiska anställnings- och lönehändelserna skall beaktas i slutligt fast- ställda premier. 
  
 justeringsbeloppet, som med detta system vägs in i kommande års premieprocent, innebär att en korrekt kostnadsmässig redo- visning inte uppnås under premieåret utan till viss del kvarstår för personalförändringar under premieårets sista kvartal. 
  
 redovisningsmässigt krävs det hos SPV en treårig kundres- kontra för samtliga arbetsgivares inbetalda premieavgifter (år 1 görs 12 månadsinbetalningar efter definitiv premieprocent för premieåret, år 2 görs inbetalning av preliminär avstämning och år 3 görs inbetalning av slutlig avstämning). 
  
 för arbetsgivare som upphör måste en särskilt beräkning göras av slutliga premier. Dessa får betalas i en särskild ordning. 
  
 oförutsägbarheten om hur premien kan variera mellan åren kvar- står delvis, eftersom effekterna av anställnings- eller lönebeslut på individnivå inte får slutligt genomslag i premieprocenten förrän andra året efter premieåret. 
  
 Vi har övervägt fördelarna och nackdelarna med detta system och kommit fram till att fördelarna ur arbetsgivarnas perspektiv är be- tydande. Nackdelen är dock att svårigheten att periodisera kostna- den för premierna i årsbokslutet delvis kvarstår, även om denna är reducerad till tre månaders – i stället för nuvarande tolv månaders – eftersläpning av underlagsuppgifter till prognosberäkningen. Vid ett eventuellt införande av kostnadsmässig avräkning av anslag ska dock anlagsbelastningen göras för det vid bokslutstidpunkten kända justeringsbeloppet från prognosavstämningen i november månad. Poängen med denna modell skulle i så fall delvis försvinna. Vi kan därför inte i första hand förorda detta system med en årsvis total- premie. 
  
 2.2.6 
  
 Månatliga definitiva premier 
  
 Vi har vidare övervägt om premierna kan betalas som månatliga definitiva premier. SPV har i en skrivelse daterad den 28 maj 2003 redovisat sina överväganden för oss angående ett tänkt system med månatliga definitiva premier. Skrivelsen biläggs som bilaga 2 till 
 57 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 detta betänkande och har fått ligga till grund för våra överväganden i frågan. SPV:s förslag till månatliga definitiva premier kan sammanfattas enligt nedanstående figur 2.3. 
  
 Figur 2.3  
 System för månadsberäknade premier 
  
 Prognos, 
  
 Inbetalningar av definitiv månadspremie, 
  
 Prognos, 
  
 Premier, 2005, 
  
 kr, (ändras i takt med nyanställda/avslutade) 
  
 Premier, 2006, 
  
 (budget-underlag) 
  
 för  
 jan-dec 
  2005 görs i  
 febr-05 
  –  
 jan-06 
  
 (budget-underlag) 
  
 nov. 
  
 nov. 
  
 2004 
  
 | 
  
 2005 
  
 | 
  
 2006 
  
 Medellön 5 år  
 (2000-2003 
  + prognos 2004) för anställda 
  
 31 
  
 okt-04 
  
 - 
  
 ev återbäring av försäkrings- rörelsen 
  
 Månadsrapportering av ändrade anställningar (och ev löner för 2004) dec  
 –04 
 –– 
  nov  
 -05 
  
 Månadsberäknade definitiva premier grundas på: 
  
 Anställningar rapporterade föregående månad 
  
 Medellön 5 år  
  
 (2000-2004), 
  +- nyanställda/avslutade 
 Medellön 5 år  
 (2001-2004 
  + prognos 2005) för anställda 
  
 31 
  
 okt-05 
  
 - 
  
 ev återbäring av försäkrings- rörelsen 
  
 Enligt figuren skall premier betalas för år 2005. I början av året mottager SPV uppgift om myndigheternas anställda samt vilken lön som premierna skall beräknas på. SPV beräknar premierna och fakturerar arbetsgivarna premierna månatligen. Varje månad skall arbetsgivarna rapportera om någon förändring i anställningsupp- gifterna skett så att premierna måste beräknas på nytt. Inför 2006 lämnas en prognos till arbetsgivarna över premierna som bygger på rapporterade anställningsuppgifter till och med oktober 2005. 
 En förutsättning för detta system är enligt Logan förslag att arbetsgivarna i slutet av respektive månad lämnar SPV anställnings- uppgifter i form av en avvikelserapportering. Nytillkomna och av- slutade anställningar samt sjukledigheter och andra avvikelser som har betydelse för premien måste rapporteras. Uppgift om ändringar som avser lön som är hänförlig till 2005 behöver inte lämnas för dem som varit anställda ett minst helt kalenderår av åren 2004– 2004 eftersom premierna beräknas utifrån lönerna för de fem år som föregår premieåret. De löneuppgifter som SPV behöver för att 
 58 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 räkna ut premierna rapporteras således huvudsakligen i början av premieåret. Vid ändring av anställningsförhållanden som meddelas SPV i månadsrapporteringen räknar SPV om premierna. Beräkningen och faktureringen av premierna föreslår SPV skall ske under perioden den  
 20–25 
  varje månad. Betalningen av premierna kom- mer därmed att ske i månaden efter den månad premierna avser. 
 I november månad skall SPV lämna en prognos över nästa års premier till arbetsgivarna, som underlag för deras budgetarbete. Prognosen kommer att beräknas utifrån anställnings- och löneupp- gifter som rapporterats till SPV till och med oktober månad året före premieåret. I prognosen lämnas uppgift om fastställda premie- rabatter och andra premiepåverkande faktorer. 
 Enligt Logan skrivelse pågår överläggningar hos SPV att även fakturera de avgiftsbestämda pensionsförmånerna, som ligger utan- för försäkringsmodellen, på samma sätt som de förmånsbestämda delarna. I dag sker debiteringen för de förstnämnda avgifter genom att arbetsgivaren själv beräknar avgiften och betalar in denna genom ett  
 OCR-underlag 
  som SPV tillställer arbetsgivaren. SPV vill genom att fakturera arbetsgivarna både den avgiftsbestämda delen och den förmånsbestämda delen erhålla ett enhetligt system. En annan an- ledning till att SPV önskar fakturering av den avgiftsbestämda delen är att det enligt verket föreligger vissa brister i kvalitén på indata samt att arbetsgivarna inte alltid betalar in rätt belopp. 
 SPV:s tänkta system för beräkning av betalning av premier avser endast premier för förmåner avseende personer som omfattas av PA 03. SPV är av uppfattningen att det skulle bli alltför kostsamt att utveckla datasystemet även för premieberäkningen för förmåner avseende äldre pensionsavtal med hänsyn till den ringa grupp per- soner som omfattas av dessa. Systemet med preliminära och slutliga premier kommer därför enligt Logan förslag även fortsättningsvis att tillämpas för premier för förmåner avseende personer som om- fattas av äldre pensionsavtal. Det innebär att det med SPV:s förslag under en övergångsperiod kommer att tillämpas två system för be- räkning och betalning av premier. 
 Vi har övervägt fördelar och nackdelar med Logan tänkta system. Fördelarna är att 
  
 premieberäkningen sker på föregående månads rapporterade anställningsuppgifter, vilket gör att beräkningen kan bli definitiv. 
  
 59 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 arbetsgivaren slipper en slutavräkning med differenser mellan preliminära och slutliga premier, med överraskningar som skall pareras på kort tid. 
  
 arbetsgivaren får omedelbart ta sitt fulla kostnadsansvar för an- ställningsbeslut 
  
 förändrade löner under året före premieåret får genomslag i premien redan på den premie som debiteras för januari, vilket gör att sambandet mellan löne- och premieändringar blir tyd- ligare. 
  
 prognoser över premier och pensionsskulder kan göras på aktuellare uppgifter än vad som sker i dag vilket medför att de blir säkrare. 
  
 matrikelföring och arbete med förmånsberäkning, fribrevsbe- räkning etc. kan uppdateras kontinuerligt. Arbetstagare kan ges aktuella värdebesked. Denna punkt rör visserligen inte finansie- ringen av avtalsförsäkringarna men är en positiv bieffekt i sam- manhanget. 
  
 vid en eventuell övergång till kostnadsmässig budget ger denna modell bättre och enklare möjlighet till korrekt periodisering av kostnader och redovisning mot anslag. 
  
 Nackdelarna är att 
  
 arbetsgivarna skall månadsrapportera uppgifter som underlag för såväl avgifts- som förmånsbestämda pensionsförmåner, vilket innebär ett löneadministrativt merarbete för främst de mindre arbetsgivarna som inte har automatiserade rutiner i ett lönehan- teringssystem. 
  
 SPV:s administration med månadsrapportering, kontroll och beräkning av premier samt fakturaframställning, betalningsbe- vakning och redovisning blir mer omfattande. Risken för fel- fakturering på grund av brister i underlaget eller bristande beräkningsrutiner kan innebära omräkningar och retroaktiva rättelser. 
  
 retroaktiva premieberäkningar krävs vid alla löneavtal som inne- bär att retroaktiv lön skall gälla för någon månad under året före premieåret. Om ett löneavtal exempelvis blir klart i mars 
  
 60 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 månad med giltighetstid från oktober föregående år innebär det att premier måste beräknas retroaktivt för  
 januari–mars. 
  
 SPV:s förslag att avseende de avgiftsbestämda förmånerna ta över avgiftsberäkningen och att skicka månadsfaktura till arbets- givarna med betalning en månad efter premiemånaden bedömer vi som administrativt krångligt. Det ger dessutom risk för en fördröjd betalningstidpunkt under månaden. Det innebär i så fall också en viss fördröjd placering av de anställdas individuellt valda pensionspremier hos de valda försäkringsgivarna. 
  
 Det kommer under en övergångsperiod att tillämpas två olika modeller för premiefastställelsen då Logan förslag avseende månadsrapportering inte omfattar arbetstagare födda 1942 eller tidigare. Detta innebär att dubbla aviserings- och premieberäk- ningssystem, ett för preliminära och slutliga premier och ett för månatliga premier, kommer att tillämpas för de förmånsbe- stämda pensionspremierna i huvudsak till och med 2007. Dubbla system medför ett administrativt merarbete för såväl arbetsgivarnas rapportering och premiebetalning som SPV:s premieberäkning. 
  
 Vi har övervägt för- och nackdelarna med SPV:s förslag och har funnit att fördelarna är påtagliga. Förslaget minskar kortsiktigheten och ger bättre och enklare möjlighet till periodisering av premie- kostnaderna, vilket blir än viktigare vid eventuellt kommande över- gång till kostnadsmässig budget. SPV:s förslag innehåller emellertid moment som vi anser ger ett onödigt administrativt merarbete. Vi anser att ändringar behöver göras, dels för att förenkla hanteringen av premierna och dels för att minimera såväl arbetsgivarnas som Logan administrationskostnader för en ny försäkringsmodell. Vi föreslår ändringar i SPV:s förslag enligt nedanstående. 
  
 I första hand bör ett system med månatliga definitiva premier omfatta premier för förmåner för personer som omfattas av PA 03 såväl som för de äldre avtalen. Enligt övergångsbestäm- melser gäller  
  
 PA-91 
  för personer med 65 års pensionsålder födda 1942 eller tidigare och för personer med 60 års pensions- ålder födda 1947 eller tidigare.  
 PA-91 
  gäller även för officerare födda  
 1943–1947. 
 PA-74 
  gäller fortfarande för officerare som avgår med så kallad särskild pension och officerare på reservstat. Premier kommer således att erläggas för förmåner enligt  
 PA-91 
  
 61 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 och  
 PA-74 
  till och med 2007. Denna grupp uppgår till cirka 20 000 personer. Därtill finns för närvarande en grupp om cirka 7 000 arbetstagare som inte gått över på PA 03 utan som fort- farande är anslutna till  
 PA-91 
 3 
  
 samt personer som på grund av hälsoskäl inte anslutits till PA 03. Totalt uppskattas de personer som för närvarande fortfarande omfattas av  
 PA-91 
  till cirka 30 000 personer. Antalet kommer dock att sjunka successivt. Ur hanteringssynpunkt för såväl arbetsgivarna som SPV är det en fördel med att ett enhetligt system tillämpas för samtliga avtal. Samtidigt måste kostnader för utveckling och drift av ett nytt system för de äldre pensionsavtalen vägas mot nyttan av i princip enbart tre års användning, om systemet tillämpas från 2005, fram till år 2007. SPV är, som vi beskrivit, av uppfatt- ningen att det skulle medföra alltför stora kostnader att genomföra systemändringar för att kunna beräkna premier för förmåner enligt  
 PA-91 
  och  
 PA-74. 
  Dessa kostnader har av verket inte bedömts vara rimliga med beaktande av den relativt begränsade krets som skulle omfattas. Två parallella system kommer under en övergångsperiod att medföra ett administra- tivt merarbete för såväl arbetsgivarnas rapportering och premie- betalning som SPV:s premieberäkning. Med hänsyn till det ad- ministrativa merarbete som förorsakas såväl arbetsgivarna som SPV och NSA bör två parallella system i möjligast mån undvikas. Då SPV inte preciserat kostnaderna kan vi inte bedöma dessa, i relation till nyttan av ett enhetligt premieberäkningssystem. Det finns därför anledning att i den fortsatta beredningen se över vilka merkostnader det skulle innebära att ha månatliga premieberäkningar även för förmåner för personer som omfattas av de äldre avtalen. 
  
 Premieaviseringen bör byggas upp efter en modell med största möjliga inslag av elektronisk hantering via internet för att dels göra besparingar i en kostsam hantering av manuella fakturor och dels för att säkerställa att  
  
 OCR-koder 
  etc. används rätt så att premiekostnaderna automatiskt kan redovisas korrekt mot rätt försäkringsrörelse och premieslag. För att konsekvenserna 
 av arbetsgivarens beslut i anställningsfrågor skall bli tydligt för denne krävs att premierna specificeras individuellt i aviseringen dels vid nyuppläggningen och dels därefter i samband med 
  
 3  
 Dessa personer finns inom de bolag som bildades i samband med bolagiseringen av SJ. Huruvida dessa personer kommer att anslutas till PA 03 eller inte återstår att se. 
 62 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 avvikelser från föregående månad. Med det senare avses exem- pelvis avslutade anställningar, långtidssjukskrivningar och ändrade premierabatter. Vad gäller datum för avisering och datum för betalningen av premierna anser vi att detta inte behöver regleras i premieförordningen. SPV har enligt premieförordningen rätt att meddela föreskrifter om tillämpningen av förordningen, i vilken villkor för betalning bör regleras i stället. 
  
 Avseende de avgiftsbestämda premierna – individuell ålderspen- sion (IÅP) och kompletterande ålderspension (Kåpan), som visserligen ligger utanför försäkringsmodellen, bör arbetsgivar- na även i fortsättningen ansvara för beräkningen av den premie- kostnad som månatligt skall betalas till SPV utifrån en fastställd premieprocent på samma sätt som arbetsgivarna beräknar de lagstadgade arbetsgivaravgifterna på utbetald lön. Ett annat skäl för att arbetsgivarna själva bör beräkna de avgiftsbestämda pre- mierna är att arbetsgivarna själva ansvarar för att redovisa den särskilda löneskatten för dessa premier. Dessutom torde Logan administrationskostnader bli väsentligt högre om man utöver att redovisa de inbetalda premierna också skall beräkna pre- mierna och månadsfakturera dessa. Redovisningen av löneunder- laget för premier för IÅP och Kåpan samt inbetalningen av de totala premieavgifterna bör enligt vår uppfattning göras som hittills genom att SPV inför premieåret meddelar arbetsgivarna till vilket konto och med vilken  
  
 OCR-kod 
  som betalningen skall göras. 
 Ett finansieringssystem med månatliga beräkningar förutsätter att SPV finner en rutin för att hinna göra premieberäkningarna så att dessa kan aviseras månaden efter den månad premierna avser. Detta gäller främst för beräkningen i januari månad när SPV erhåller upp- gifter om lön för föregående år. Dessa uppgifter ligger till grund för premieberäkningen resterande del av året. Erfarenheten har visat att den månatliga beräkningen och betalningen av den avgiftsbestämda individuella delen i PA 03 inte har fungerat helt tillfredsställande. Detta har enligt uppgift bland annat berott på brister i det underlag som SPV mottagit från arbetsgivarna. SPV behöver vid månatliga beräkningar av premier med månatliga överföringar av anställnings- uppgifter hitta en metod för att effektivisera hanteringen av pre- mieberäkningen så att modellen inte belastas med eftersläpningar i administrationen. Ett alternativ till att premierna beräknas månatli- 
 63 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 gen är att detta sker kvartalsvis, vilket skulle minska administra- tionen – i förhållande till månatliga beräkningar – för såväl SPV som för arbetsgivarna. Med ett sådant system skulle premierna emellertid fastställas upp till tre månader i efterhand. För att säker- ställa ett system med löpande beräkningar av premier och med överföringar av anställningsuppgifter kan det vara motiverat att inledningsvis under någon form av inkörningsperiod beräkna pre- mier kvartalsvis. 
 Vid beräkning och betalning av premierna månatligen förutsätts att NSA inför ett nytt premieår, förslagsvis senast den 30 november, meddelar arbetsgivarna vad som gäller för kommande års avtals- försäkringar, såsom villkor, premieprocentsatser eller fast månads- belopp samt eventuella premierabatter. På basis av rapporterade anställningsuppgifter för förslagsvis oktober månad året före premieåret skall SPV meddela varje arbetsgivare en total premie- kostnadsprognos för det kommande årets premiekostnader som underlag för myndigheternas internbudgetar. 
 Som ett stöd för myndigheternas bedömning av vilka nya pre- miekostnader som kan väntas efter tänkta anställningsbeslut måste Logan informations- och servicetjänster byggas ut. Exempelvis bör det på SPV:s hemsida finnas tjänster för premieberäkningar som snabbt och lätt kan ge arbetsgivarna besked om vilka premier som kommer att gälla för specificerade tänkta anställnings- och löne- uppgifter. Vi har lämnat förslag i detta avseende i kapitel 8 Admi- nistration och redovisning av försäkringsmodellen. 
 Ett nytt system med definitiva månatliga premier bedöms i stor utsträckning komma att eliminera de nuvarande problemen med kostnadsosäkerhet för arbetsgivarna, även om premierna ändras i takt med arbetsgivarens beslut om ändringar av anställningar och eventuellt retroaktiva lönebeslut som gäller året före premieåret. Ett system med premier som månatligen beräknas definitivt be- döms även medföra stabilare premier för arbetsgivarna. Med anled- ning av ovanstående överväganden förordar vi att en ny system för finansieringen av de statliga avtalsförsäkringarna införs i enlighet med det principförslag, Logan tänkta modell med vissa justeringar, som presenterats ovan. 
 Det nya systemet bör införas senast från och med den 1 januari 2005. Övergångsvis måste även tidigare års slutavstämning ske enligt nuvarande modell i  
 april–maj 
  månad 2005. Detta medför att myndigheterna under 2005 kommer att betala månatliga definitiva 
 64 
  
 SOU 2003:85 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 premier samt en eventuell reglering mellan slutliga premier och pre- liminära för 2004 i maj 2005. 
  
 2.3 
  
 Jämförelse med andra pensionssystem 
  
 Avtalsförsäkringarna för privatanställda tjänstemän hanteras av liv- försäkringsbolaget Alecta. Bolaget svarar för avtalsförsäkringar för 630 000 anställda privattjänstemän inom 27 000 företag. Premierna fastställs för ett år i taget och tas ut som en definitiv premie för varje hel kalendermånad. Någon efterjustering av premier görs aldrig så länge de rapporterade anställnings- och löneuppgifterna är korrekta. Vid eventuellt retroaktiva ändringar av löner förekommer däremot en motsvarande retroaktiv premiejustering. Alecta tillämpar en månadsfakturering som görs utifrån inrapporterade anställnings- och löneuppgifter. Arbetsgivarna har själva ansvaret för att rappor- tera in ändringsuppgifterna, som alltmera görs via webbaserade tjänsten Anmälan Direkt. I genomsnitt får Elliott in  
 1–2 
  ändrings- uppgifter per anställd och år. Arbetsgivarna har därmed ett ansvar för korrekt inrapportering av anställnings- och löneuppgifter medan Elliott ansvarar för premieberäkning och månadsfakturering. Dess- utom är Elliott ett livförsäkringsbolag och har en egen faktisk kapitalförvaltning av pensionsmedlen i en livförsäkringsrörelse. Något problem med instabilitet eller kostnadsosäkerhet för den ekonomiska planeringen hos företagen har man enligt Elliott inte fått några signaler om. Alecta har målsättningen att inom högst 10 dagar registrera och beräkna premier. De flesta görs dock inom  
 2–3 
  dagar. Inte minst trycket från de anställda att snabbt få pre- mierna för de avgiftsbestämda pensionsdelarna placerade liksom arbetsgivarens krav på korrekt kostnadsredovisning har bidragit till en inom Alecta snabb och obyråkratisk hantering. Alecta har också enligt sin policy ett medvetet fokus på kundnytta och kostnads- medvetande. 
  
 KPA-koncernen 
  är marknadsledande inom den kommunala sektorn och svarar för hanteringen av pensionsfrågor för merparten av de 210 000 anställda i kommuner och landsting. För de förmåns- bestämda pensionerna har dock två tredjedelar av kommunerna egen skuldföring i balansräkningen för sina pensionsåtaganden. Pensionsskulden i dessa fall beräknas helt enligt gängse försäk- ringstekniska regler och är därför inte heller könsneutralt beräk- nade. För dessa gör KPA dock pensionsberäkningarna enligt det 
 65 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 SOU 2003:85 
  
 kommunala pensionsavtalet PFA. Enligt  
 PFA-avtalet 
  ska den för- månsbestämda pensionen grundas på ett genomsnitt av de fem bästa inkomståren under den sjuårsperiod som ligger två år före pensioneringsåret. Jämförelser med det statliga området är därmed svåra att göra. 
 66 
 3 Ålderns påverkan på premierna 
  
 3.1 
  
 Förslag 
  
 Vi bedömer att de effekter som det nya pensionsavtalet PA 03 och en premieberäkning enligt fribrevstekniken för med sig är tillräck- liga för att motverka de snedvridningar som  
 PA-91-avtalet 
  och en premieberäkning enligt livräntetekniken kunnat medföra. Vi har funnit att ett eventuellt införande av en premiemaximering skulle bli relativt kostsamt. Den utjämningspremie som skulle behöva tas ut på kollektivet uppgår till cirka 1,0 procent av pensionsunderlaget vid en premiemaximering på 150 procent av medelpremien. Ett in förande skulle medföra en inte oväsentlig kostnadsomfördelning mellan arbetsgivare som är anslutna till de statliga avtalsförsäk- ringarna. Med hänsyn härtill och utifrån utgångspunkten att varje myndighet skall ha det fulla kostnadsansvaret för sina anställda föreslår vi inte något införande av en mekanism för utjämning av premierna mellan anställda i olika åldrar. 
  
 3.2 
  
 Överväganden 
  
 Enligt direktiven skall vi behandla frågan om utjämning av premier- na mellan olika åldrar och vilka konsekvenser sådana utjämningar skulle få. Vi skall belysa vilken inverkan på redovisningsfrågor och på fördelning av kostnader mellan olika myndigheter det skulle få om värdet av de premier som betalats för en arbetstagare och värdet av arbetstagarens pensionsfordran på staten inte utvecklas parallellt. Om vi finner att en sådan utjämning bör införas, skall vi lämna för- slag på en eller flera mekanismer för detta. 
 Frågan om utjämning av premier mellan olika åldrar har diskute- rats av Riksdagens Revisorer i Rapport 2001/02:11. Revisorerna an- ser att den försäkringsmodell som tillämpas för det statliga tjänste- pensionssystemet medför betydande problem. Framför allt anser 
 67 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 SOU 2003:85 
  
 revisorerna att risken är stor att pensionssystemet leder till en dis- kriminering av äldre arbetskraft, i strid med de principer som bland annat ligger bakom arbetslinjen som statsmakterna uttalat sig för. Revisorerna konstaterar att det system med premiemaximering och en generell utjämningspremie, som tillämpas inom  
 ITP-området, 
  också skulle kunna tillämpas inom det statliga området. Genom att sätta ett tak på premiernas storlek skulle ålderns inverkan minska och premiernas stabilitet öka. Revisorerna förordar därför att ett premiemaximeringssystem införs för de statliga avtalspremierna. Den så kallade Seniorgruppen inom Näringsdepartementet har också uppmärksammat problemet med de höga avtalsförsäkringspremierna för främst äldre arbetskraft i sin rapport Riv hindren för äldre i arbetslivet!. I rapporten föreslås bland annat att ett tak införs för premien i avtalsförsäkringarna på det statliga området genom en kollektiv utjämningsförsäkring liknande den som finns i  
 ITP-planen. 
  
 3.2.1 
  
 Försäkringstekniskt beräknade premier 
  
 Värdet av den förmånsbestämda pensionen under förmånstagarens beräknade livstid skall försäkringstekniskt täckas med de samman- lagda premierna som betalas in fram till pensionstillfället. Försäk- ringstekniskt beräknade premier för en framtida förmånsbestämd pension kommer alltid att vara dyrare ju äldre arbetstagaren är och ju högre den framtida pension är som en premie ska täcka. Större löneökningar för arbetstagare som närmar sig pensionsåldern med- för särskilt stora premieökningar, eftersom ett fåtal års premiebe- talningar då ska finansiera en livsvarig ökad pensionsförmån. I nedanstående figur åskådliggörs principiellt hur en premieökning påverkas av en löneökning kort tid före pensioneringen. 
 68 
  
 SOU 2003:85 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 Figur 3.1  
 Premieeffekter vid en löneökning kort tid före pensione- ring vid förmånsbestämd pension 
 Belopp 
 Premie- 
 ökning 
  
 Pensionspremie 
  
 Löneökn (10) 
  
 Lön (100) 
  
 Pensionsökning (6) 
  
 Pension (60) 
  
 Tid 
  
 Inbetalningstid - premier 
  
 Utbetalningstid - pension 
  
 65 
  
 Tidpunkt för 
  
 år 
  
 löneökning 
  
 Figuren visar principiellt hur en förmånsbestämd pension påverkas av en löneökning kort tid före pensionering. Premieökningen blir väldigt stor eftersom den betalas in under kort tid och skall finan- siera en livsvarig pensionsökning. 
 Principiellt kan en premie alltid sägas vara en logisk och mate- matiskt korrekt konsekvens av de anställnings- och lönevillkor som beslutas för en arbetstagare och som utgör grunden för den för- månsbestämda livsvariga tjänstepensionen. Om pensionsavtalet i stället enbart hade så kallade avgiftsbestämda pensionsförmåner – vilket gäller generellt inom  
 LO-kollektivet 
  – skulle alltid premie- kostnaden vara stabil medan däremot den utgående tjänstepensionen i så fall skulle variera och motsvara värdet av de sammanlagda in- betalda premierna uppräknade med eventuellt garanterad avkastning och övrig återbäring 
 69 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 SOU 2003:85 
  
 3.2.2 
  
 Effekter av PA  
  
 03-avtalet 
  
 Exempel på premiekostnadens känslighet för ålder och lön framgår av nedanstående tabell. Även skillnaden i premier mellan det nya pensionsavtalet PA 03 och det gamla  
 PA-91 
  framgår av tabellen. För att premierna för förmånerna enligt de olika avtalen skall vara i huvudsak jämförbara har premiekostnaden för den individuella ålderspensionen (IÅP) lagts till sparpremien enligt PA 03. I båda exemplen har förutsatts en löneutveckling med 4 procent per år. 
  
 Tabell 3.1  
 Premiekostnad 2003 i kr enligt  
 PA-91 
  och PA 03 för anställda med olika ålder och lön, vid en antagen löneutveckling med 4 procent per år 
  
 Lön 24 000 kr/mån* (under taket) 
  
 Lön 30 000 kr/mån* (över taket) 
  
 Premie 
  
 Premie 
  
 Ålder 
  
 Premie 
  
 PA 03 
  
 Premie 
  
 PA 03 
  
 PA-91 
  
 Index 
  
 ** 
  
 Index 
  
 PA-91 
  
 Index 
  
 *** 
  
 Index 
  
 30 
  
 5 154 
  
 100 
  
 6 559 
  
 100 
  
 17 296 
  
 100 
  
 17 804 
  
 100 
  
 40 
  
 8 213 
  
 159 
  
 7 513 
  
 115 
  
 40 291 
  
 233 
  
 21 317 
  
 120 
  
 50 
  
 12 567 
  
 244 
  
 9 905 
  
 151 
  
 72 729 
  
 420 
  
 27 413 
  
 154 
  
 60 
  
 19 087 
  
 370 
  
 15 417 
  
 235 
  
 118 837 
  
 687 
  
 46 518 
  
 261 
  
 * 
  
 Premieberäkningarna har gjorts med en antagen löneutveckling med 4 procent per år. 
  
 ** 
  
 Premie inkl avgiftsbestämd IÅP med 2,3 procent eller 6 559 kr oavsett ålder. 
  
 *** 
  
 Premie inkl avgiftsbestämd IÅP med 2,3 procent eller 8 199 kr oavsett ålder. 
  
 Beräkningarna har gjorts för premieåret 2003. Som vi beskrivit i kapitel 2 påverkas beräkningen för PA 03 av övergångsbestäm- melserna med ett intjänande per den 31 december 2002 med en avtrappning, som innebär att den förmånsgrundande pensionens storlek beror på födelseår. Detta kommer att medföra vissa ytter- ligare sänkta premier när premieberäkningen görs för kommande år då en anställd med viss ålder har ett senare födelseår än i dag. När PA 03:s övergångsbestämmelser i detta avseende inte längre skall tillämpas och avtalet får sin slutliga effekt kommer således pre- mierna enligt PA 03 att vara lägre än i tabellen ovan. 
 Tabellen visar vilken premiekostnad som skulle uppstå för en anställd i olika åldrar med en lön på 24 000 kr per månad respektive 30 000 kr per månad. Som angivits har beräkningarna gjorts utifrån förutsättningen att löneökningarna är 4 procent per år. Detta inne- 
 70 
  
 SOU 2003:85 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 bär att premieökningen blir högre ju äldre den anställde är. Beräk- ningsmetoden i  
 PA-91, 
  som bygger på livräntetekniken, medför att premierna på grund av en löneökning stiger väsentligt mer för en äldre anställd än vad som blir fallet enligt det nya pensionsavtalet, PA 03, som bygger på en fribrevsteknik. Av jämförelsen i tabellen framgår att premiekostnaden enligt PA 03 blir väsentligt mindre känslig för den anställdes ålder och lön än premien enligt  
 PA-91. 
  Förhållandet framgår tydligt när vi för in index från exemplet i nedanstående diagram. 
  
 Diagram 3.1  
 Premiekostnad 2003 enligt  
 PA-91 
  och PA 03 för 
  
 anställda i olika åldrar och med lönen 24 000 kr/månad, vid en 
  
 antagen löneutveckling med 4 procent per år 
  
 Premiekostnader 2003 i PA 03 och  
 PA-91 
  för 
  
 en anställd med en lön på 24 000 kr/mån 
  
 800 
  
 700 
  
 PA 03 
  
 (index) 
  
 600 
  
 PA-91 
  
 500 
  
 400 
  
 370 
  
 Premie 
  
 300 
  
 244 
  
 235 
  
 159 
  
 151 
  
 200 
  
 100 
  
 100 
  
 115 
  
 100 
  
 0 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 Arbetstagarens ålder 
 En jämförelse av premierna för de olika pensionsavtalen för en an- ställd med en årslön under taket 7,5 inkomstbasbelopp visar att ålderns inverkan på premierna blir lägre enligt PA 03 än  
 PA-91. 
  Skillnaden mellan premierna ökar ju äldre den anställde är. För en  
 60-årig 
  anställd med en lön på 24 000 kr/mån var premien enligt  
 PA-91 
  270 procent högre än för en  
 30-åring 
  med samma lön. Mot- svarande premie enligt PA 03 är enbart 135 procent högre för en  
 60-åring 
  än för en  
 30-åring. 
  
 71 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 SOU 2003:85 
  
 Diagram 3.2  
 Premiekostnad 2003 enligt  
 PA-91 
  och PA 03 för 
  
 anställda i olika åldrar och med lönen 30 000 kr/månad, vid en 
  
 antagen löneutveckling med 4 procent per år 
  
 Premiekostnader 2003 i PA 03 och  
 PA-91 
  för en anställd med 
  
 en lön på 30 000 kr/mån 
  
 800 
  
 700 
  
 PA 03 
  
 687 
  
 600 
  
 PA-91 
  
 (index) 
  
 500 
  
 400 
  
 Premie 
  
 420 
  
 261 
  
 300 
  
 200 
  
 154 
  
 100 
  
 100 
  
 120 
  
 233 
  
 100 
  
 0 
  
 30 
  
 40 
  
 50 
  
 60 
  
 Arbetstagarens ålder 
 En jämförelse av premierna för de olika avtalen för en anställd med årslön som överstiger taket 7,5 inkomstbasbelopp visar att premie- kostnaden enligt PA 03 blir väsentligt mindre känslig för den an- ställdes ålder än premien enligt  
 PA-91. 
  Exemplet ovan visar att de högsta sparpremierna, som har vållat de största problemen för ar- betsgivarna och som har uppfattats som diskriminerande för äldre arbetskraft, kommer att reduceras betydligt. För en  
 60-årig 
  anställd med en lön på 30 000 kr/mån var premien enligt  
 PA-91 
  hela 587 procent högre än för en  
 30-åring 
  med samma lön. Mot- svarande premie enligt PA 03 är enbart 161 procent högre för en  
 60-åring 
  än för en  
 30-åring. 
  
 Vi kan konstatera att övergången till det nya pensionsavtalet PA 03 innebär väsentligt lägre premiekostnader för äldre arbets- tagare. Det beror på att det nya avtalet har ett inslag av avgifts- bestämda förmåner, där premien procentuellt är densamma oavsett ålder och storleken på förmånen varierar beroende av hur mycket som betalas in och på hur pengarna förräntas. En väsentligt ökad stabilitet i premienivån uppkommer också på grund av att premier- 
 72 
  
 SOU 2003:85 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 na i PA 03 kan beräknas som löpande premier då pensionsavtalet innehåller en så kallad fribrevsteknik. Premien för en ökad pensions- rätt kan därigenom fördelas över åren fram till pensionsavgång. Det tidigare statliga pensionsavtalet  
 PA-91 
  var utformat så att det gav en linjärt intjänad livränteförmån. Att livräntan är linjärt intjänad innebär att om en arbetstagare går i pension före den avtalade pen- sionsåldern på 65 år så reduceras livräntan i proportion till hur stor del av intjänandetiden som återstår till pensionsåldern. Livräntan utbetalas så länge förmånstagaren är i livet. Detta innebär att liv- räntan vid varje premiebetalning måste vara finansierad fullt ut och att betalningen inte kan slås ut framåt i tiden. Av detta skäl måste pensionerna enligt det gamla pensionsavtalet  
 PA-91 
  finansieras med årliga engångspremier. 
  
 3.2.3 
  
 Löneökningens inverkan på premiekostnaden 
  
 Vi har låtit göra premieberäkningar för 2003 som visar löneök- ningens inverkan på kostnaden för en arbetsgivare vid olika löneök- ningar för en arbetstagare. I nedanstående exempel har alla arbets- tagare haft en identisk lön (30 000 kr i månaden) och samma löne- ökningstakt (4 procent) under åren  
 1997–2001. 
  I exemplet antar vi att arbetstagaren det sista året 2002 får en löneökning på antingen 1 000 kr i månaden, 2 000 kr i månaden eller 3 000 kr i månaden. Premiekostnaden enligt det äldre pensionsavtalet  
 PA-91 
  redovisas i följande tabell. 
  
 Tabell 3.2  
 Premiekostnad 2003 i kr enligt  
 PA-91 
  för anställda i olika åldrar och med lönen 30 000 kr/månad samt vid en antagen löneutveckling med 1 000, 2 000 och 3 000 kr/månad 
  
 Premiekostnad vid olika åldrar 
  
 Löneökning 
  
 30 år 
  
 40 år 
  
 50 år 
  
 60 år 
  
 1 000 kr/mån 
  
 17 101 
  
 39 206 
  
 70 366 
  
 114 641 
  
 2 000 kr/mån 
  
 18 076 
  
 44 632 
  
 82 184 
  
 135 619 
  
 3 000 kr/mån 
  
 19 050 
  
 50 058 
  
 94 001 
  
 156 596 
  
 Premiekostnaden enligt det nya pensionsavtalet PA 03 redovisas i följande tabell. 
 73 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 SOU 2003:85 
  
 Tabell 3.3  
 Premiekostnad 2003 enligt PA 03 för anställda i olika åldrar och med lönen 30 000 kr/månad samt vid en antagen löne- utveckling med 1 000, 2 000 och 3 000 kr/månad 
  
 Premiekostnad vid olika åldrar* 
  
 Löneökning 
  
 30 år 
  
 40 år 
  
 50 år 
  
 60 år 
  
 1 000 kr/mån 
  
 17 716 
  
 21 180 
  
 27 159 
  
 45 654 
  
 2 000 kr/mån 
  
 18 155 
  
 21 863 
  
 28 433 
  
 49 973 
  
 3 000 kr/mån 
  
 18 593 
  
 22 547 
  
 29 708 
  
 54 291 
  
 */ Premie inkl avgiftsbestämd individuella ålderspension med 2,3 %. 
 Den procentuella andelen premiekostnad enligt PA 03 i förhållande till  
 PA-91 
  framgår av nedanstående tabell. 
  
 Tabell 3.4  
 Premieandel 2003 enligt PA 03 i förhållande till  
 PA-91 
  för anställda i olika åldrar och med lönen 30 000 kr/månad samt vid en antagen löneutveckling med 1 000, 2 000 och 3 000 kr/månad 
  
 Madden  
 03/PA-91 
  vid olika åldrar 
  
 Löneökning 
  
 30 år 
  
 40 år 
  
 50 år 
  
 60 år 
  
 1 000 kr/mån 
  
 104% 
  
 54% 
  
 39% 
  
 40% 
  
 2 000 kr/mån 
  
 100% 
  
 49% 
  
 35% 
  
 37% 
  
 3 000 kr/mån 
  
 98% 
  
 45% 
  
 32% 
  
 35% 
  
 Jämförelser mellan avtalsförsäkringspremierna enligt  
 PA-91 
  och det nya pensionsavtalet PA 03 visar att det nya avtalets premier är i huvudsak på samma nivå  
 (98–104 
  procent) för arbetstagare som är 30 år. För arbetstagare som är 40 år är den nya premien sänkt till  
 45–54 
  procent av det gamla avtalets premier. För arbetstagare som är 50 och 60 år uppgår den nya PA 03 premien enbart till  
 32–40 
  pro- cent av motsvarande premie enligt det gamla  
 PA-91-avtalet. 
  Jäm- förelserna av premiekostnaderna framgår också av nedanstående diagram. Ålderstrappans effekter, som vi beskrivit tidigare, är be- aktande i premieberäkningen för 2003, vilket innebär att premierna för PA 03 för kommande år blir ytterligare sänkta. 
 74 
  
 SOU 2003:85 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 Diagram 3.3  
 Premiekostnad 2003 enligt  
 PA-91 
  och PA 03 för 
  
 anställda i olika åldrar och med lönen 30 000 kr/månad samt vid en 
  
 antagen löneutveckling med 1 000, 2 000 och 3 000 kr/månad 
  
 Premiekostnader 2003 vid olika löneökningar och åldrar 
  
 (lönen är 30 000 kr/mån före sista årets ökning) 
  
 180 000 
  
 160 000 
  
 PA-91 
  
 PA 03 
  
 140 000 
  
 kr/år 
  
 120 000 
  
 30 år 
  
 Premiekostnad, 
  
 100 000 
  
 40år 
  
 80 000 
  
 50år 
  
 60 000 
  
 60år 
  
 40 000 
  
 20 000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 Löneökningar, kr/mån 
  
 3.2.4 
  
 Premiemaximering och utjämningspremie 
  
 En premiemaximering innebär att den individuella sparpremien för den förmånsbestämda tjänstepensionen maximeras så att särskilt höga premiebelopp kapas. En utjämningspremie är den kollektiva premie som krävs för att täcka premiebortfallet för de kapade pre- mierna vid premiemaximeringen. Försäkringstekniskt drabbas statliga arbetsgivare för närvarande av särskilt höga premier i första hand när en förmånsbestämd pensionsrätt ökar till följd av ett arbets- givarbeslut om rekrytering eller lönesättning för en äldre anställd eller för en anställd som ges en större lönehöjning, i synnerhet om lönen därigenom överstiger 7,5 förhöjt prisbasbelopp/inkomstbas- belopp. 
 Den premiemaximering och utjämningspremie som tillämpas för  
 ITP-planen 
  har ett samband med den förmånsbegränsning, så kallad lönekapning, som fastställts av parterna i kollektivavtalet. 
 75 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 SOU 2003:85 
  
 Denna lönekapning innebär att löneökningar, som är större än en årligen fastställd normal löneuppräkning, under de fem sista åren före pensioneringen inte ger rätt till någon pensionsförmån. Risken att privata arbetsgivare skulle ge äldre privattjänstemän en omoti- verad och premiebefriad lönehöjning de sista åren före pensione- ringen har därmed eliminerats. Enligt direktiven till vårt uppdrag är bestämmelserna om förmånerna i det statliga pensionsavtalen en given förutsättning, vilka utgör en viktig restriktion i detta av- seende vid uppdraget. Det innebär att vi i samband med överväganden om införande av en premiemaximering inte haft möjlighet att över- väga ändringar i avtalet i fråga om en eventuell lönekapning. 
 Vi har begärt uppgifter från SPV på vilka effekter en premie- maximering skulle få om den tillämpats vid beräkning av 2003 års slutligt preliminära premier enligt PA 03. Beräkningar skulle göras utifrån en premiemaximering på 150 procent eller 200 procent av den genomsnittliga sparpremien (i fortsättningen kallad medelpre- mien). Hur många som skulle omfattas av premiemaximering och hur stor den totalt skulle bli samt hur stor utjämningspremie som skulle krävas för att den totala sparpremien skulle vara oförändrad skulle också framgå av beräkningarna. 
 SPV har anlitat en konsult med aktuariekompetens som redo- visat resultatet av ett tänkt premiemaximeringssystem för de statliga avtalsförsäkringarna. En sammanfattning av resultatet framgår av en tabell i bilaga 3. Beräkningarna har begränsats till att omfatta personer med pensionsåldern 65 år, vilka uppgår till 190 878 av ett totalt antal på 227 486 som ingick i beståndet för beräkning av 2003 års preliminära premier. 
 En sammanställning över vilka effekter ett system med premie- maximering och utjämningspremie skulle få framgår av tabellen nedan. 
 76 
  
 SOU 2003:85 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 Tabell 3.5  
 Ändring av premie vid tillämpning av premiemaximering (till 150 % av medelpremien) och utjämningspremie fördelat på statliga arbetsgivare med höjd respektive sänkt premie samt icke statliga arbetsgivare 
  
 Statliga 
  
 Antal 
  
 % 
  
 Antal 
  
 % 
  
 Premie- 
  
 Utjäm- 
  
 Premie 
  
 Nuva- 
  
 Ändring av 
  
 arbetsgivare 
  
 arbets 
  
 anställda 
  
 max. 
  
 nings- 
  
 vid 
  
 rande 
  
 premie vid 
  
 -givare 
  
 avdrag 
  
 premie 
  
 tillämp- 
  
 premie 
  
 premie-max. 
  
 (150 %) 
  
 (150 %) 
  
 ning av 
  
 2003 
  
 150 %, 
  
 Tkr 
  
 Tkr 
  
 premie- 
  
 (%) 
  
 procent- 
  
 max. 
  
 enheter 
  
 (%) 
  
 Höjd premie > 
  
 21 
  
 9% 
  
 499 
  
 0 % 
  
 -75 
  
 1 473 
  
 13,39% 
  
 12,48% 
  
 1,15 
  
 1,0% 
  
 Höjd premie 
  
 47 
  
 20% 
  
 24 528 
  
 13 % 
  
 -26 
  290 
  
 60 699 
  
 11,09% 
  
 10,58% 
  
 0,52 
  
 0,5 - 1,0% 
  
 Höjd premie  
  
 54 
  
 23% 
  
 102 247 
  
 52 % 
  
 -175 
  604 
  
 235 972 
  
 12,66% 
  
 12,47% 
  
 0,19 
  
 0,5% 
  
 S:a höjd 
  
 122 
  
 51% 
  
 127 274 
  
 65 % 
  
 -201 
  969 
  
 298 144 
  
 12,34% 
  
 12,09% 
  
 0,25 
  
 premie 
  
 Sänkt premie 
  
 52 
  
 22% 
  
 43 428 
  
 22 % 
  
 -145 
  637 
  
 118 445 
  
 12,20% 
  
 12,40% 
  
 -0,20 
  
 Sänkt premie 
  
 30 
  
 13% 
  
 14 188 
  
 7 % 
  
 -63 
  945 
  
 38 705 
  
 12,19% 
  
 12,73% 
  
 -0,53 
  
 0,5 - 1,0 % 
  
 Sänkt premie 
  
 35 
  
 15% 
  
 10 842 
  
 6 % 
  
 -67 
  148 
  
 29 148 
  
 14,24% 
  
 15,41% 
  
 -1,17 
  
 > 1,0 % 
  
 S:a sänkt 
  
 117 
  
 49% 
  
 68 458 
  
 35 % 
  
 -276 
  730 
  
 186 298 
  
 12,50% 
  
 12,92% 
  
 Graham 
  
 premie 
  
 Totalt premie 
  
 239 
  
 100% 
  
 195 732 
  
 100 % 
  
 -478 
  699 
  
 484 441 
  
 12,43% 
  
 12,42% 
  
 0,01 
  
 max. 150% 
  
 Varav anställda i PA 03,  
 p-ålder 
  65 år 
  
 179 138 
  
 Icke statliga 
  
 arbetsgivare 
  
 Totalt belopp 
  
 145 
  
 31 754 
  
 -23 
  987 
  
 18 443 
  
 (tkr) 
  
 Varav anställda i PA 03,  
 p-ålder 
  65 år 
  
 11 740 
  
 Totalt för samtliga 
  
 arbetsgivare 
  
 Totalt belopp 
  
 384 
  
 227 486 
  
 -502 
  686 
  
 502 884 
  
 (tkr) 
  
 Varav anställda i PA 03,  
 p-ålder 
  65 år 
  
 190 878 
  
 0,97% 
  
 av pensionsunderlaget. 
  
 Tabellen visar att 51 procent av de statliga arbetsgivarna med 65 procent av de anställda skulle få höjd premie genom att den kollek- tiva utjämningspremien är större än premiemaximeringen. För 49 procent av de statliga arbetsgivarna med 35 procent av de anställda blir premien sänkt. Största sänkningen med i genomsnitt 1,17 pro- centenheter får 15 procent av arbetsgivarna med 6 procent av de an- ställda. För 45 procent av arbetsgivarna med hela 74 procent av de 
 77 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 SOU 2003:85 
  
 anställda skulle ändringen av premien för varje enskild arbetsgivare vara mindre än 0,5 procent. För denna stora grupp, som alltså om- fattar 106 arbetsgivare med 145 675 anställda, skulle genomsnittligt de höjda och sänkta premierna vara 0,19 procent respektive 0,20 pro- cent. 
 Ett system med premiemaximering skulle innebära en omfördel- ning av sparpremierna mellan arbetsgivarna. Dessa omfördelningar utgör sammanlagt 503 miljoner kronor eller 6,35 procent av de totala preliminära premierna för 2003 vid en premiemaximering på 150 pro- cent av medelpremien. Vid en maximering på 200 procent av medel- premien blir omfördelningen 368 miljoner kronor eller 4,65 procent av de totala premierna. 
 Den kollektiva utjämningspremie som skulle krävas för finansie- ringen av ett system med premiemaximering uppgår till följande: 
  
 0,97 procent av pensionsunderlaget, vid en premiemaximering på 150 procent av medelpremien 
  
 0,71 procent av pensionsunderlaget, vid en premiemaximering på 200 procent av medelpremien. 
  
 Effekterna med kostnadsomfördelningen mellan myndigheterna vid införande av en premiemaximering på 150 procent av medelpre- mien kan belysas med följande exempel: 
 78 
  
 SOU 2003:85 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 Tabell 3.6  
 Exempel på effekter av premieomfördelning mellan myn- digheter vid eventuellt införande av premiemaximering om 150 % av medelpremien och utjämningspremie på 0,97 % 
  
 Myndighet 
  
 Antal 
  
 Premie vid 
  
 Nuvarande 
  
 Ändrad 
  
 Ändrad 
  
 anställda 
  
 maximering 
  
 preliminär 
  
 premie 
  
 kostnad, 
  
 om 150 % 
  
 premie 
  
 %-enheter 
  
 mnkr 
  
 % 
  
 % 
  
 Arbetsmiljöverket 
  
 832 
  
 12,87 
  
 14,62 
  
 -1,75 
  
 -3,6 
  
 Datainspektionen 
  
 42 
  
 18,09 
  
 21,35 
  
 -3,26 
  
 -0,4 
  
 Domstolsverket 
  
 5 066 
  
 15,77 
  
 16,97 
  
 -1,20 
  
 -15,2 
  
 Riksdagens 
  
 38 
  
 19,65 
  
 18,22 
  
 +1,43 
  
 +0,1 
  
 Revisorer 
  
 Rikspolisstyrelsen 
  
 23 407 
  
 10,71 
  
 10,34 
  
 +0,37 
  
 +19,1 
  
 Riksskatteverket 
  
 13 432 
  
 11,81 
  
 Pierce 
  
 +0,40 
  
 +10,7 
  
 Statistiska 
  
 1 383 
  
 12,70 
  
 13,71 
  
 -1,01 
  
 -3,1 
  
 Centralbyrån 
  
 Tullverket Hk 
  
 2 586 
  
 9,90 
  
 9,23 
  
 +0,67 
  
 +3,6 
  
 Uppsala 
  
 4 152 
  
 11,62 
  
 12,19 
  
 -0,57 
  
 -7,0 
  
 Universitet 
  
 Vägverket 
  
 7 141 
  
 11,93 
  
 11,91 
  
 +0,02 
  
 0,0 
  
 Tabellen visar vilka förändringar som skulle uppstå i premien för ett antal enskilda myndigheter. En ökad premieprocent uppstår när den kollektiva utjämningspremien på 0,97 procent av pensionsunder- laget läggs ut och om myndigheten inte har anställda individer som sammanlagt får kapade pensionspremier som uppgår till motsvaran- de belopp som utjämningspremien. För vissa myndigheter ger pre- miemaximeringen ingen kapning alls av pensionspremien och i så fall drabbas den myndigheten enbart av den kollektiva utjämnings- premien på 0,97 procent av pensionsunderlaget. När ett års prelimi- nära premier fastställs relateras de till bruttolönesumman. I vissa fall kan denna vara lägre än pensionsunderlaget och i så fall blir den ändrade premien större än 0,97 procent. 
 Konsekvenserna av att införa en premiemaximering skulle inne- bära omfördelning av premier mellan anställda i olika åldrar. Ett system med premiemaximering skulle främst gynna arbetsgivare med äldre och högavlönade anställda på bekostnad av att arbets- givare med anställda i alla ålderskategorier får betala en kollektiv utjämningspremie, som enligt beräkningsexemplet för 2003 skulle 
 79 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 SOU 2003:85 
  
 uppgå till 0,97 procent av pensionsunderlaget vid en premiemaxi- mering på 150 procent av medelpremien. Det finns därvid en om- vänd risk att ett sådant system skulle kunna uppfattas som orättvist för myndigheter med främst yngre och lågavlönade anställda. Huvuddelen av de arbetsgivarrepresentanter vi har träffat under utredningens gång har ansett att det är naturligt att varje myndig- het skall bära sina respektive kostnader och ställt sig tveksamma till en kostnad för en solidarisk kollektiv utjämningspremie. 
 Övergången från ett generellt lönekostnadspåslag till försäk- ringsmodellen gjordes i princip kostnadsneutral för de anslagsfi- nansierade myndigheterna genom en teknisk justering av anslagen i budgetpropositionen för 1998 och tilläggsbudgetgen för 2001. Om kostnadsbilden ändras mellan myndigheterna, genom en eventuell utjämning av premierna mellan olika åldrar, skulle rätteligen också den anslagsjustering som gjordes när försäkringsmodellen infördes behöva korrigeras. 
 Mot ovan nämnda bakgrund är vi inte beredda att föreslå en me- kanism för utjämning av premien för en viss kategori anställda på alla de övrigas bekostnad. Med hänsyn till att effekterna av PA 03 dessutom är mera utjämnande på premierna för anställda i olika åldrar innebär också detta att behovet att införa ett system med premiemaximering har minskat. Utgångspunkten att myndigheterna skall stå för sina egna anställdas avtalsförsäkringskostnader gör att vi inte förordar ett system med premiemaximering, som skulle om- fördela premiekostnaden mellan myndigheterna. 
  
 3.3 
  
 Jämförelse med andra pensionssystem 
  
 Tjänstepension för de privatanställda tjänstemännen enligt  
 ITP-planen 
  bygger på ett avtal mellan Föreningen svenskt Näringsliv (före detta SAF) och Privattjänstemannakartellen (PTK). Tjänstepen- sionen enligt ITP är förmånsbaserad och grundar sig på den slutlön som arbetstagaren uppnått. Ålderspensionen är 10 procent för en årslön under taket 7,5 inkomstbasbelopp, 65 procent för en årslön på  
 7,5–20 
  inkomstbasbelopp och 32,5 procent för en årslön på 20– 30 inkomstbasbelopp. Det tidigare statliga pensionsavtalet  
 PA-91 
  är, vad gäller pensionsförmånerna, likvärdig med  
 ITP-planen 
  – med undantag för sättet att beräkna intjänad pension vid förtida avgång ur tjänst (livränta). 
 80 
  
 SOU 2003:85 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 För  
 ITP-planen 
  tillämpar Elliott en så kallad premiemaximering för utjämning av den individuella premien för ålderspension. Den maximala premien beräknas årligen till 150 procent av en beräknad genomsnittspremie. För 2003 är premien maximalt 5,5 procent för lönedelar under 7,5 inkomstbasbelopp och 52,0 procent för lönedelar över 7,5 inkomstbasbelopp. Alecta räknar med att omkring  
 5–7 
  pro- cent av alla premier blir så höga att de omfattas av premiemaxime- ringen. För att kompensera det premiebortfall som maximeringen medför tas en kollektiv utjämningspremie ut. För 2003 är denna ut- jämningspremie 0,3 procent av pensionsunderlaget för samtliga ar- betstagare. Under åren  
 1993–2003 
  har utjämningspremien varierat mellan 0,08 procent och 0,45 procent. 
 För privat kollektivanställda finns ett tjänstepensionsavtal mellan LO och Svenskt Näringsliv som är helt avgiftsbaserat. Åldern har då ingen betydelse för premierna. 
 Det kommunala tjänstepensionsavtalet PFA är avgiftsbaserat upp till 7,5 förhöjda prisbasbelopp och förmånsbaserat däröver. Merparten av de kommunala arbetsgivarna betalar dock inga pre- mier för de förmånsbestämda pensionerna utan gör avsättningar för sina pensionsskulder. Frågan om åldersutjämning av premier har därför inte varit aktuell inom den kommunala sektorn. 
 81 
 4 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 4.1 
  
 Förslag 
  
 Vi föreslår att det för försäkringsrörelsen beräknas en avkastning enligt Riksgäldskontorets inlåningsräntor för myndigheter avse- ende långsiktiga placeringar på tio år, för att de premier arbetsgi- varna betalar skall bli stabilare mellan åren. Enligt nuvarande mo- dell för beräkning av den fiktiva avkastningen räknas försäkringsrö- relsens kapital upp med ett index som, för pensionsrörelsen, bygger på en fiktiv värdepappersportfölj bestående av 60 procent räntebä- rande värdepapper, 20 procent svenska och 20 procent utländska aktier. Vi föreslår att denna modell frångås och ersätts med ovan nämnda ränta. 
  
 4.2 
  
 Överväganden 
  
 I vårt uppdrag ingår det att se över lösningar för att motverka den instabilitet mellan åren för premierna som varit. Försäkringsrö- relsens tillgångar placeras i dag fiktivt. Utfallet av den fiktiva place- ringen påverkar försäkringsrörelsens konsolidering och därmed ut- rymmet att lämna arbetsgivarna så kallade premierabatter. Beräk- ningen av den fiktiva avkastningen påverkar således storleken på de premier arbetsgivarna betalar. Med hänsyn härtill är det vår upp- fattning att beräkningen för den fiktiva avkastningen bör ses över i denna utredning. 
  
 4.2.1 
  
 Beräkningen av avkastningen 
  
 I nuvarande försäkringsmodell tillgodoförs försäkringsrörelsens tillgångar en fiktiv avkastning. Att avkastningen är fiktiv innebär att försäkringsrörelsens tillgångar inte placeras utan att tillgångarna 
 83 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 SOU 2003:85 
  
 i stället tillskrivs en avkastning. Beräkningen av avkastningen sker på respektive års ingående kapital samt på det årets genomsnittliga nettoflöde av in- och utbetalningar. Från beräkningen görs avdrag motsvarande avkastningsskatt som beräknas schablonmässigt. När tillgångarna tillskrivs avkastningen ökar den fordran som försäk- ringsrörelsen har gentemot statsverket, förutsatt att avkastningen är positiv. Om avkastningen överstiger det ränteantagande som används enligt de försäkringstekniska riktlinjerna vid premieberäk- ningen uppstår ett överskott som kan användas till att lämna ar- betsgivarna premierabatter. Premierabatterna används i första hand till att bekosta värdesäkringen av intjänad pensionsrätt. Om det där- utöver finns ett utrymme lämnas arbetsgivarna ytterligare rabatter på sparpremierna för att hålla sparpremien stabil över åren. 
 Enligt föreskrift i regleringsbrev och särskilt regeringsbeslut be- räknas avkastningen utifrån en modell som NSA beslutar om. Finansieringen av avtalsförsäkringarna skall så långt som möjligt, enligt en av grundprinciperna för försäkringsmodellen, ske på samma villkor som råder på den övriga arbetsmarknaden. Av denna anledning tillämpar NSA en modell där tillgångsportföljerna i så hög grad som möjligt skall spegla situationen för motsvarande för- säkringsrörelser på marknaden. NSA beaktar rörelsernas konsoli- dering, åtagandenas karaktär och Försäkringsrörelselagens regler om tillgångar för skuldtäckning. 
 Försäkringsrörelsen omfattar försäkringsgrenarna pension, grupp- liv och personskada. Den 21 april 1999 beslutade NSA att tillgångar som avser pensionsrörelsen tills vidare skall avspegla en svensk obligationsportfölj till 60 procent, en svensk aktieportfölj till 20 pro- cent och en internationell aktieportfölj till 20 procent. Vad gäller gruppliv- och personskaderörelsens tillgångar skall dessa avspegla en svensk obligationsportfölj till 70 procent, en svensk aktieportfölj till 15 procent och en internationell aktieportfölj till 15 procent. Den beräknade avkastningen följer ett genomsnittligt index för de olika portföljerna. Den svenska obligationsportföljen tillskrivs en avkastning enligt utvecklingen för OMRX Total Index, den svenska aktieportföljen en avkastning enligt utvecklingen för SIX Return Index och den internationella aktieportföljen enligt utvecklingen för Financial Times/Standard  Poors Actuaries World Indicies. 
 Fördelningen mellan de olika tillgångsslagen är en fördelning som ligger fast enligt NSA:s placeringspolicy. NSA utövar alltså inte någon aktiv förvaltning av tillgångarna. Nämnden har emeller- tid beaktat Försäkringsrörelselagens regler för skuldtäckning. Re- 
 84 
  
 SOU 2003:85 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 glerna innebär i huvudsak att maximalt 25 procent av tillgångarna som motsvarar den försäkringstekniska avsättningen får placeras i aktier. Med försäkringsteknisk avsättning menas det kapital som är avsett att täcka de förmånsutbetalningar som arbetsgivaren har för- bundit sig att göra. På grund av den kraftiga nedgången på världens börser har denna regel medfört att NSA fått ändra placerings- portföljen löpande under 2002 och 2003. Fördelningen på de olika tillgångsslagen per  
 2001-12-31 
  och per  
 2002-12-31 
  framgår av nedan- stående tabell. 
  
 Tabell 4.1  
 Fördelning av de olika tillgångsslagen i försäkringsrörelsen angiven i procent 
  
 Per  
 2002-12-31 
  
 Per  
 2001-12-31 
  
 Rörelse 
  
 Ränte- 
  
 Svenska 
  
 Utländska 
  
 Ränte- 
  
 Svenska 
  
 Utländska 
  
 bärande 
  
 aktier 
  
 aktier 
  
 bärande 
  
 aktier 
  
 aktier 
  
 Pension-spar 
  69 % 
  
 15,5 % 
  
 15,5 % 
  
 60 % 
  
 20 % 
  
 20 % 
  
 Pension-risk 
  73 % 
  
 13,5% 
  
 13,5 % 
  
 60 % 
  
 20 % 
  
 20 % 
  
 Pension-TA 
  
 60 % 
  
 20 % 
  
 20 % 
  
 60 % 
  
 20 % 
  
 20 % 
  
 TGL 
  
 70 % 
  
 15 % 
  
 15 % 
  
 70 % 
  
 15 % 
  
 15 % 
  
 PSA 
  
 70 % 
  
 15 % 
  
 15 % 
  
 70 % 
  
 15 % 
  
 15 % 
  
 Under de år som försäkringsmodellen har tillämpats har kursut- vecklingen på världens börser varierat i hög grad, vilket följaktligen påverkat den beräknade avkastningen. De senaste åren har kraftiga kursfall skett varför den beräknade avkastningen blivit negativ. Den beräknade avkastningen för år 2002 uppgick till cirka  
 -8,4 
  miljarder kronor. I nedanstående tabell redovisas den beräknade avkastningen på de olika tillgångsslagen för 2002. Av tabellen framgår att den negativa avkastningen, före avdrag för avkastningsskatt, för svenska aktier uppgick till cirka  
 -6, 
  4 miljarder kronor och för utländska aktier till cirka  
 -5,6 
  miljarder kronor. 
 85 
 Försäkringsrörelsens avkastning SOU 2003:85 
  
 Tabell 4.2  
 Avkastningen 2002 i försäkringsrörelsen angiven i mnkr 
  
 Ränte- 
  
 Svenska 
  
 Utländska 
  
 Avdrag 
  
 Summa 
  
 Rörelse 
  
 motsvarande 
  
 bärande 
  
 aktier 
  
 aktier 
  
 2002 
  
 avkastningsskatt 
  
 Pension-spar 
  
 4 192 
  
 -6 
  267 
  
 -5 
  539 
  
 -646 
  
 -8 
  260 
  
 Pension-risk 
  
 21 
  
 -39 
  
 -33 
  
 -4 
  
 -5 
  
 Pension-TA 
  
 21 
  
 -41 
  
 -36 
  
 -5 
  
 -61 
  
 TGL 
  
 9 
  
 -10 
  
 -10 
  
 -1 
  
 -12 
  
 PSA 
  
 16 
  
 -19 
  
 -18 
  
 -2 
  
 –23 
  
 Summa 
  
 4 259 
  
 -6 
  376 
  
 -5 
  636 
  
 -658 
  
 -8 
  410 
  
 Vid försäkringsmodellens införande såg utvecklingen på börsen annorlunda ut och den beräknade avkastningen var positiv till och med år 2000. Av tabellen nedan framgår försäkringsrörelsens beräknade avkastning åren  
 1998–2002. 
  
 Tabell 4.3  
 Försäkringsrörelsens avkastning  
 1998–2002 
  angiven i mnkr 
  
 År 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 Avkastning 
  
 7 991 
  
 12 495 
  
 1 686 
  
 -2 
  691 
  
 -8 
  410 
  
 4.2.2 
  
 Konsolideringsgrad och premierabatter 
  
 År 1999 tillskrev NSA regeringen angående försäkringsrörelsens konsolidering. NSA anförde därvid att riktpunkten för sparrörelsens konsolideringsnivå 
 1 
 , det vill säga det totala kapitalet i förhållande till de försäkringstekniska avsättningarna, borde vara 130 procent. Skälen för NSA:s begäran var att en konsolideringsnivå om 130 pro- cent skulle motsvara nivån för försäkringsrörelser med liknande verksamhet vid den tidpunkten. Arbetsgivarna skulle då inte be- höva betala högre premier till försäkringsrörelsen än om för- månerna försäkrats av ett försäkringsbolag. Nämnden ansåg även att det förelåg ett behov av täckning för den premiebrist som uppstått för åren 1998 och 1999, när arbetsgivarna betalade lägre 
  
 1  
 Begreppet får inte förväxlas med terminologin kollektiv konsolideringsnivå inom privat försäkring. Konsolideringsnivån har i detta sammanhang mer anknytning till begreppet solvens. 
 86 
  
 SOU 2003:85 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 premier än vad de faktiska premiekostnaderna uppgick till. Detta skedde på grund av vissa problem som uppstod vid försäkrings- modellens införande. Regeringen medgav i beslut av den 17 juni 1999 att konsolideringsnivån fick uppgå till 130 procent. 
 Under år 2000 uppställde NSA riktlinjer för nämndens konsoli- deringspolicy. Riktlinjerna anger att konsolideringsnivå skall tillåtas variera mellan 115 och 145 procent. Beroende på konsolideringsnivå lämnas premierabatter till arbetsgivarna. Om nivån överstiger 115 procent kan premierabatter lämnas till arbetsgivarna. Om nivån överstiger 145 procent skall premierabatter lämnas, emellertid under förutsättning att sparpremierna på totalnivå kan hållas stabila. NSA har som målsättning att sparpremien på totalnivå skall uppgå till 10 procent av pensionsunderlaget. Detta gäller emellertid endast dem som omfattas av  
 PA-91 
  och har pensionsålder 65 år. Någon uttalad målsättning för sparpremien enligt PA 03 finns för närva- rande inte. 
 Konsolideringsgraden i sparrörelsen har varierat under åren. Till och med början av år 2002 var konsolideringsgraden tillräckligt hög för att NSA skulle bestämma premierabatter utifrån sin målsätt- ning att hålla en jämn nivå på sparpremierna. Detta gällde således även då NSA i november 2001 beslöt om premier för år 2002. 
  
 År 2000 var det första året som arbetsgivarna betalade premier som speglade de verkliga försäkringskostnaderna. Hösten 1999 blev avkastningen exceptionellt hög, varför konsoliderings- graden detta år uppgick till 148 procent. Avkastningen var något måttligare under 2000 och konsolideringsgraden sjönk till 144 procent per den 31 december 2000. Vid beräkningen av de slutliga premierna lämnades premierabatter med 231 miljoner kronor på sparpremien, som efter reduktionen uppgick i snitt till 11,05 procent av pensionsunderlaget. Den slutliga premien för avtalsförsäkringarna uppgick till 15,10 procent av brutto- lönesumman. 
  
 År 2001 blev den beräknade avkastningen lägre. Den försämrade avkastningen medförde att konsolideringsgraden i sparrörelsen sjönk till 126 procent per den 31 december 2001. Vid beslut om slutlig premie för 2001 beslutade NSA att lämna en rabatt på sparpremien med ca 1,5 miljarder kronor. Sparpremien uppgick 2001 efter reduktionen i snitt till 11,08 procent av pensions- underlaget och den slutliga premien för avtalsförsäkringarna för år 2001 uppgick till 13,92 procent av bruttolönesumman. 
  
 87 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 SOU 2003:85 
  
 År 2002 fortsatte kursfallet på börsen. Vid utgången av 2002 var konsolideringsnivå i sparrörelsen 106 procent. Trots den försämrade konsolideringen beslutade NSA att i de slutliga pre- mierna behålla de premierabatter som ingick i nämndens beslut i november 2001 om preliminära premier för 2002. Rabatten på sparpremien uppgick till 2,5 miljarder kronor och sparpremien blev i snitt 10,70 procent av pensionsunderlaget. Den slutliga premien för 2002 för avtalsförsäkringarna uppgick till 13,36 pro- cent av bruttolönesumman. 
  
 Nedanstående tabell visar en översikt av sparrörelsens konsolide- ring, lämnade premierabatter samt premienivån åren  
 2000–2002 
  per den 31 december respektive år. I tabellen anges den sparpremie som NSA har som målsättning skall uppgå till 10 procent av pen- sionsunderlaget på totalnivå (markerad med *), den totala sparpre- mien samt den slutliga premien för samtliga avtalsförsäkringar. 
  
 Tabell 4.4  
 Försäkringsrörelsens konsolidering, premierabatter och premier  
 2000–2002 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 Konsolidering 
  
 144 % 
  
 126 % 
  
 106 % 
  
 Premierabatter 
  
 231 miljoner 
  
 1,5 miljarder 
  
 2,5 miljarder 
  
 Sparpremie* (förmåner m 
  
 9,05 % av PU 
  
 9,79 % av PU 
  
 10,04 % av PU 
  
 pensionsålder 65 år) 
  
 Total sparpremie 
  
 11,05 % av PU 
  
 11,08 % av PU 
  
 10,70 % av PU 
  
 Slutlig premie avtalsförsäkringarna 
  
 15,10 % av BL 
  
 13,92 % av BL 
  
 13,36 % av BL 
  
 PU = pensionsunderlag 
  
 BL = bruttolönesumma 
  
 I maj 2003 beslutade NSA om de nya preliminära premierna för år 2003. Nämnden beslutade då att inte lämna några rabatter på sparpremierna eftersom konsolideringsnivån för sparförmånerna understigit 115 procent. Detta var första gången som premierabatter inte kunde lämnas, vilket som en av flera orsaker medförde en höjning av premien. De nya preliminära premierna för samtliga av- talsförsäkringar för 2003 uppgår till 12,42 procent av bruttolöne- summan och har beräknats utifrån det nya pensionsavtalet PA 03 som gäller från och med 2003. Eftersom PA 03 omfattar en indivi- 
 88 
  
 SOU 2003:85 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 duell avgiftsbestämd del som ligger utanför försäkringsrörelsen blir en jämförelse med tidigare premienivåer emellertid inte korrekt. Om avgiften för den individuella ålderspensionen (2,858 procent av bruttolönesumman inklusive särskild löneskatt) räknas in uppgår de totala avtalsförsäkringspremierna till 15,28 procent av bruttolöne- summan. 
  
 4.2.3 
  
 Effekter av nuvarande beräkning av avkastningen 
  
 Ett av syftena med försäkringsmodellen är att göra statens avtals- försäkringar jämförbara med motsvarande försäkringar på den övriga arbetsmarknaden. Den utredning (SOU 1995:9) som före- gick försäkringsmodellens tillkomst hade enligt utredningsdirekti- ven som inriktning att undvika särlösningar för staten. Utredaren framförde att det borde stå de statliga arbetsgivarna fritt att välja försäkringsgivare om full överensstämmelse med den privata mark- naden eftersträvas. I sådant fall skulle emellertid den externa stats- skulden, såsom den traditionellt redovisas, och statsbudgetens kassamässiga utfall påverkas negativt av att betalningar skulle göras till en försäkringsgivare utanför staten. Av denna anledning fann utredaren inte skäl i det rådande statsfinansiella läget att lägga fon- deringen av pensionsmedel utanför staten. Utredaren föreslog i stället att en tjänstepensionsfond skulle inrättas, vars behållning föreslogs tillgodoskrivas en marknadsmässig ränta. Regeringens be- slut innebar att en försäkringsmodell infördes med NSA som ansvarig för modellens tillämpning med bland annat en fiktiv place- ring. 
 Med nuvarande genomsnittliga marknadsmässiga avkastning som tillskrivs tillgångarna får de statliga arbetsgivarna ta del av samma effekter av utveckling på börsen som de privata arbetsgivarna, med undantag av de positiva eller negativa effekter som en aktiv place- ring kan ge. Försäkringsmodellen uppnår härigenom i princip överens- stämmelse med den privata sektorns pensionssystem, med vilka kostnaden för de statliga avtalsförsäkringarna därmed blir jäm- förbar. Kostnadsneutralitet avseende avtalsförsäkringspremierna upprätthålls mellan statliga arbetsgivare och arbetsgivare på andra sektorer av arbetsmarknaden. De statliga arbetsgivarna kan enligt nuvarande placeringspolicy ges premierabatter när börsutvecklingen är god på samma sätt som försäkringsgivare för andra sektorer av arbetsmarknaden. De första åren försäkringsmodellen tillämpades 
 89 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 SOU 2003:85 
  
 blev den beräknade avkastningen hög, vilket ökade tillgångarna snabbt. Detta ledde till att premierabatter kunde lämnas och bi- behållas också de år när börsen gått sämre. Om börsutvecklingen är negativ under flera år föreligger emellertid en risk att det inte blir möjligt att lämna några premierabatter. Detta har inträffat i år. NSA har avseende de nya preliminära premierna för 2003 beslutat att inte lämna några premierabatter då konsolideringsgraden under- stigit 115 procent. När premierabatter inte kan lämnas i samma omfattning olika år får detta till följd att det ytterligare kan med- verka till tvära kast i premienivåerna. Med nuvarande placerings- policy föreligger således en risk att premienivån fluktuerar mellan åren. 
 NSA kan inte faktiskt placera försäkringsrörelsens tillgångar eftersom premierna går in i statsbudgeten. Avkastningen beräknas i stället fiktivt, som om tillgångarna placerades i olika värdepapper men utan att nämnden utövar någon aktiv förvaltning av till- gångarna. Placeringen följer visserligen genomsnittliga index för de olika tillgångsslagen men placeringen ändras inte utifrån utveck- lingen på börsen. Som en jämförelse kan konstateras att försäk- ringsbolaget Alecta, som hanterar tjänstepensioner på den privata tjänstemannasidan, minskade sitt börsvärde på aktier från 43 pro- cent till 28 procent under 2002 med anledning av den dåliga börs- utvecklingen och bolagets försämrade konsolideringsnivå på grund därav. Försäkringsmodellens grundläggande princip är att modellen skall vara jämförbar med den privata marknaden. Det kan dock ifrågasättas om det innebär att man skall eftersträva överensstäm- melse i de delar där förutsättningarna inte är desamma. 
 Vad gäller flödet av premier kan konstateras att staten vid en god börsutveckling får in lägre premier eftersom premierabatter kan lämnas arbetsgivarna. De premier staten får in motsvarar inte värdet av de förmåner som skall utbetalas till förmånstagarna i framtiden, varför goda tider paradoxalt gör att statens behov av upplåning i framtiden ökar. En positiv avkastning regleras i försäkringsrörelsen som en ökad fordran på statsverket varför statens skuld ökar i det avseendet. Blir den beräknade avkastningen negativ, med följden att premierabatter inte lämnas, ökar arbetsgivarnas premiekostnader. Staten får i så fall in högre premier och statens skuld för avkast- ningen minskar. I detta sammanhang kan även konstateras att placering på börsen får den effekt att arbetsgivarna får högre pre- miekostnader när börsutvecklingen är svag, och därmed svårt att ha 
 90 
  
 SOU 2003:85 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 kvar eller att anställa personer, samt lägre premiekostnader när börs- utvecklingen är god. 
  
 4.2.4 
  
 Alternativ beräkning 
  
 Ett alternativ till nuvarande avkastningsmodell med fiktiv placering är att se premieinbetalningarna till statskassan som en del av stats- budgetens finansiering och som minskar statens behov av upp- låning på marknaden. Inbetalningarna medför att statens kostnader för upplåningen minskas motsvarande bortfallande räntekostnader. Att helt slopa ränteberäkningen på den samlade pensionsfordran skulle innebära ett kraftigt avsteg från marknadsmässigt vedertagna principer för en försäkringsmodell. Ett sådant avsteg skulle i prin- cip innebära att premienivåerna för statliga avtalsförsäkringar lång- siktigt skulle överstiga motsvarande på marknaden med ett belopp motsvarande den långsiktiga avkastningen på placerade pensions- medel. Det skulle i sådant fall vara gynnsammare att försäkra förmånerna i egen regi eller på privata marknaden. För de statliga avtalsförsäkringarna skulle i stället avkastningen av pensionsfordran kunna knytas till en relativt stabil ränta. Vid valet av ränta bör man beakta att pensionsskulderna är av mycket långsiktig natur, efter- som betalningarna ofta kan förväntas i en avlägsen framtid. En typ av långsiktig ränta utgör Statslåneräntan (SLR) som fastställs av Riksgäldskontoret varje vecka. Den baseras på en sammanvägning av räntor för statsobligationer med en löptid på minst 5 år. En fördel med räntan är att den är lätt tillgänglig för tillämpning efter- som ett årsgenomsnitt kontinuerligt och officiellt beräknas av Riksgälden. SLR tillämpas också som underlag för beskattning av privata livförsäkringsbolags avkastning. En mer relevant ränta för långsiktigt placerade pensionsmedel skulle dock kunna vara räntan för en statsobligation med längre löptid, förslagsvis tio år. Histo- riska genomsnitt visat att den kan bedömas ge en något högre av- kastning än SLR. För närvarande är en bindningstid av räntan på drygt tio år den längsta förekommande i Sverige (statsobligation nr 1041). I den händelse statsobligation med längre löptid skulle emitteras, bör övervägas att i stället tillämpa en sådan obligation som räntebärande placering. 
 En sådan omläggning av beräkningen skulle medföra att avkast- ningen blir garanterat positiv varje år. Avkastningen skulle bli jämnare och mer förutsägbar. Samtidigt visar jämförelser mellan 
 91 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 SOU 2003:85 
  
 olika placeringsalternativ att börsen långsiktigt har varit det bästa placeringsalternativet. 
 Vi har låtit göra en jämförelse mellan resultatet av den fiktivt beräknade avkastning som tillskrivits tillgångarna i försäkrings- rörelsen och resultatet om tillgångarna i stället skulle ha tillskrivits enligt statslåneräntan eller statens tioåriga inlåningsränta. Jämfö- relserna redovisas i nedanstående tabeller. I jämförelserna ingår både liv- och skadeförsäkringsrörelsen. 
  
 Tabell 4.5  
 Försäkringsrörelsens fiktiva avkastning samt avkastning enligt statslåneräntan och statens tioåriga inlåningsränta, angiven i procent 
 Försäkringsrörelsen 
  
 Statens 
  
 Statslåneräntan 
  
 10-åriga 
  
 Ränte- 
  
 (SLR) 
  
 inlåningsränta 
  
 bärande 
  
 Svenska 
  
 Utländska 
  
 (genomsnittligt 
  
 (genomsnittligt 
  
 papper 
  
 aktier 
  
 aktier 
  
 årsvärde) 
  
 årsvärde) 
  
 1998 
  
 11,17 % 
  
 12,96 % 
  
 26,40 % 
  
 4,98 % 
  
 5,01 % 
  
 1999 
  
 0,01 % 
  
 69,76 % 
  
 31,80 % 
  
 4,89 % 
  
 4,98 % 
  
 2000 
  
 8,21 % 
  
 -10,77 
  % 
  
 -0,49 
  % 
  
 5,34 % 
  
 5,35 % 
  
 2001 
  
 4,01 % 
  
 -14,86 
  % 
  
 -9,12 
  % 
  
 4,97 % 
  
 5,09 % 
  
 2002 
  
 7,68 % 
  
 -35,89 
  % 
  
 -32,37 
  % 
  
 5,15 % 
  
 5,27 % 
  
 Tabell 4.6  
 Avkastningen enligt Försäkringsrörelsens fiktiva placering jämfört med en placering enligt statslåneräntan, angiven i mnkr 
  
 Avkastning 
  
 Försäkringsrörelsen 
  
 Statslåneränta 
  
 Differens 
  
 1998 
  
 7 991 
  
 2 743 
  
 5 248 
  
 1999 
  
 12 495 
  
 2 490 
  
 10 005 
  
 2000 
  
 1 686 
  
 3 238 
  
 -1 
  552 
  
 2001 
  
 -2 
  691 
  
 2 920 
  
 -5 
  611 
  
 2002 
  
 -8 
  410 
  
 3 645 
  
 -12 
  055 
  
 Summa 
  
 11 071 
  
 15 045 
  
 -3 
  974 
  
 Tabellen visar att nämndens fiktiva placeringar gett cirka 4 mdkr mindre än om avkastningen hade beräknats enligt statslåneräntan. 
 92 
  
 SOU 2003:85 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 Tabell 4.7  
 Avkastningen enligt Försäkringsrörelsens fiktiva placering jämfört med en placering enligt statens tioåriga inlåningsränta, an- given i mnkr 
  
 Avkastning 
  
 Försäkringsrörelsen 
  
 10-årig 
  ränta 
  
 Differens 
  
 1998 
  
 7 991 
  
 2 760 
  
 5 231 
  
 1999 
  
 12 495 
  
 2 545 
  
 9 950 
  
 2000 
  
 1 686 
  
 3 248 
  
 -1 
  563 
  
 2001 
  
 -2 
  691 
  
 3 008 
  
 -5 
  700 
  
 2002 
  
 -8 
  410 
  
 3 737 
  
 -12 
  147 
  
 Summa 
  
 11 071 
  
 15 298 
  
 -4 
  228 
  
 Tabellen visar att nämndens fiktiva placering gett cirka 4,2 mdkr mindre än om avkastningen beräknas enligt statens tioåriga in- låningsränta. 
 Hur börsen kommer att utvecklas i framtiden är självfallet omöjligt att förutse. Om vi emellertid utgår från att börsen på lång sikt kommer att ge en högre avkastning leder det antagandet till att utrymmet för premierabatterna kommer att bli något lägre vid en beräkning enligt SLR. För att den beräknade avkastningen skall täcka vad premierabatterna i första hand används till, de avtalade förmånernas värdesäkring, krävs en real avkastning med cirka 2,5 procent efter avdrag motsvarande avkastningsskatt. Det minskade utrymmet för premierabatter kommer sannolikt att leda till att premiekostnaderna för arbetsgivarna på sikt blir något högre. 
 I NSA:s försäkringstekniska riktlinjer avsnitt A står att en årlig ränta används för diskontering av framtida premier i anslutning till regler för premiernas beräkning. För räntans nivå anges att hänsyn ska tas till Finansinspektionens föreskrift om högsta tillåtna ränta och i beräkningsunderlaget anges att den skall vara 2,5 procent per år efter avdrag motsvarande antagen avkastningsskatt. Denna utgör för närvarande 3,0 procent vid nytecknade privata försäkringsavtal utan rätt till värdesäkring. Vid avtal med värdesäkring gäller 2,0 pro- cent som högsta tillåtna ränta. Vidare finns i avsnitt C vissa regler för konsolidering och fördelning av överskott. Där anges att överskottet i sparrörelsen skall användas i form av uppräkning av intjänade pensionsrätter och till sin storlek bestämmas av prisbas- beloppets ökning, det vill säga i form av värdesäkring. 
 93 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 SOU 2003:85 
  
 Vid en tillämpning av en avkastning som baseras på en  
 10-årig 
  statsobligationsränta enligt utredningens förslag, kommer en upp- räkning i enlighet med prisbasbeloppets utveckling att rymmas inom försäkringsrörelsens ekonomi endast om vald räntenivå vid premieberäkningen med tillägg av prisbasbeloppets utveckling i sin helhet kan rymmas inom den beräknade avkastningen (bortsett från de resultat som framgår av försäkringsrörelsen i övrigt). Om så inte är fallet, måste antingen ytterligare medel tillskjutas utifrån eller premierna höjas genom att NSA inte kommer att ha utrymme för att ge premierabatter motsvarande kostnaden för värdesäkring. I NSA:s försäkringstekniska riktlinjer anges att en kollektiv premie skall tas ut för värdesäkring av intjänad pensionsrätt men att NSA kan besluta att kostnaden skall bestridas av överskottsmedel. Även med beaktande av att en sådan situation anser utredningen att be- hovet av stabilitet i premiesättningen överväger. En möjlighet som står till buds är att det tillämpade ränteantagandet vid premie- beräkningen sänks, så att utrymmet för värdesäkring genom upp- räkning med prisbasbeloppet ökas. Detta innebär i sig – allt annat lika – höjda premier. 
 Mot förhållandet att premierna över tiden antas bli något högre står således de positiva effekter att avkastningen kommer att blir stabilare och jämnare över åren med samma effekt för premierabat- terna. Detta ger ökad förutsägbarhet avseende premiekostnaderna för arbetsgivarna, vilket vi finner är ett tungt vägande skäl för att övergå till att beräkna avkastningen enligt en ränta enligt Riksgälds- kontorets inlåningsräntor för myndigheter avseende långsiktiga placeringar på tio år alternativt Riksgäldskontorets fastställda stats- låneränta (SLR). En nackdel är dock som tidigare framhållits att den årliga pensionspremien under antagandet om en långsiktigt högre avkastning enligt nuvarande modell jämfört med vårt ränte- alternativ kommer att bli högre för statligt anställda än för andra grupper på arbetsmarknaden. 
 Under våren 2003 har Ekonomistyrningsverket (ESV) föreslagit en ny modell för hur Logan anslag för statens avtalspensioner skall budgeteras och redovisas vid en eventuell övergång till en budget enligt bokföringsmässiga grunder. 
 2  
 Modellen, som framtagits under antagandet att modellen med fiktiv avkastning skulle vara kvar, innebär att fordran på statverket skall omvandlas till en behållning på ett särskilt konto i Riksgäldskontoret och att alla in- och ut- 
  
 2  
 ESV 2003:7. 
 94 
  
 SOU 2003:85 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 betalningar som berör pensionsredovisningen skall ske mot detta konto. Med en sådan modell skall de premier som myndigheterna betalar till SPV inte redovisas mot inkomsttitel utan tillföras kontot som disponeras av SPV för framtida utbetalningar. Avseende finan- siering av äldre förmåner tilldelas SPV anslag. Kontot enligt ESV:s förslag är inte räntebärande utan tillgångarna tillgodoskrivs en fiktiv avkastning i enlighet med NSA:s modell. Avkastningen skall dock tillföras Logan konto och finansieras genom anslag. 
 Vi föreslår vid ett eventuellt införande av ESV:s förslag att pre- mierna på kontot skall tillföras en ränta för en statsobligation med tio års löptid. På så sätt skulle försäkringsrörelsen erhålla en verklig avkastning på pensionsmedlen. Om ESV:s förslag att lyfta över statens pensionsskuld till ett konto i Riksgälden inte genomförs föreslår vi att avkastningen till försäkringsrörelsen ändå beräknas efter föreslagen ränta. 
  
 4.3 
  
 Jämförelse med andra pensionssystem 
  
 Försäkringsbolaget Alecta hanterar tjänstepensioner för privat- anställda tjänstemän. Under 2002 betalade arbetsgivarna in, i form av löpande premier och engångspremier, cirka 15 miljarder kronor till Elliott. Förvaltningen av Alectas pensionskapital sköts av Alecta Kapitalförvaltning AB. Per  
 2002-12-31 
  var tillgångarna placerade i räntebärande värdepapper (62,6 procent), aktier (27,7 procent) och fastigheter (9,3). Med bakgrund av bland annat försämrad konsoli- deringsgrad minskade Elliott sin aktieportfölj under året från 43 pro- cent vid ingången av 2002 till cirka 28 procent vid utgången. Avkastning uppgick  
 2002-12-31 
  till  
 -11 
  procent och konsolide- ringsgraden uppgick vid samma tillfälle till 113 procent. Det över- skott som finns i Alectas rörelse återgår till försäkringstagarna och de försäkrade i form av återbäring. Återbäringen ges i form av fribrevuppräkning, premiereduktion, pensionstillägg och eventuella företagsanknutna medel. Varje år beslutar Alectas styrelse om för- delning av överskottsmedlen. Inför år 2003 har beslutats att några premiereduktioner inte kommer att ges. 
 KPA hanterar pensionsförsäkringar åt kommuner och landsting. KPA:s premieinkomst var under 2002 cirka 4 miljarder kronor. Tillgångarna var per  
 2003-12-31 
  placerade i räntebärande värde- papper (84,7 procent) och aktier (15,2 procent). Förvaltningen sker av KPA Kapitalförvaltning som i sin tur upphandlar förvaltningen 
 95 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 SOU 2003:85 
  
 av Folksam Kapitalförvaltning. Totalavkastningen för 2002 uppgick till  
 –1,1 
  procent. Konsolideringen var per  
 2002-12-31 
  91 procent. Återbäringsräntan var under år 2000 3 procent under  
 januari–augusti 
  och mellan  
 1-3 
  procent under  
 september–december, 
  beroendet på sparandet. 
 96 
  
 5 
  
 Utjämning av premier mellan åren på myndighetsnivå 
  
 5.1 
  
 Förslag 
  
 Vi bedömer att de förslag som vi lagt i kapitel  
 2–4 
  kommer att medföra att stabiliteten för premierna för de enskilda myndig- heterna kommer att öka väsentligt. Av denna anledning finner vi inte skäl att föreslå någon särskild utjämningsmekanism på myn- dighetsnivå för att motverka premieinstabiliteten mellan åren. 
  
 5.2 
  
 Överväganden 
  
 Enligt utredningsdirektiven skall vi överväga om det bör införas någon mekanism för utjämning på myndighetsnivå av premierna mellan åren och i så fall föreslå en sådan mekanism. 
  
 5.2.1 
  
 Premievariationer 
  
 I nuvarande modell med preliminära och slutliga premier med av- stämning mellan premierna har premierna fluktuerat mellan åren för de enskilda myndigheterna. Vid en jämförelse mellan de slutliga premierna år 2001 och de slutliga premierna år 2002 kan konsta- teras att variationer mellan premierna för myndigheter med upp till 30 anställda genomsnittligt uppgått till 4,49 procentenheter. För större myndigheter har variationerna genomsnittligt sett varit lägre och för de största myndigheterna med över 10 000 anställda har variationerna uppgått till 0,39 procentenheter. 
 97 
  
 Utjämning av premier mellan åren på myndighetsnivå 
  
 SOU 2003:85 
  
 Tabell 5.1 
 . Variationer i premieprocent för statliga arbetsgivare med pensionspremier för åren 2001 och 2002 
  
 Antal anställda hos statliga 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Medelvärde av totala 
  
 Premie- 
  
 arbetsgivare 
  
 arbets- 
  
 anställda 
  
 premier, 
  
 variationer, 
  
 givare 
  
 procent 
  
 procentenheter 
  
 Slutlig 
  
 Slutlig 
  
 premie 
  
 premie 
  
 Slutlig 2002– 
  
 2001 
  
 2002 
  
 slutlig 2001 
  
 0-30 
  anställda 
  
 47 
  
 627 
  
 17,61 % 
  
 22,10 % 
  
 4,49 
  
 31-100 
  anställda 
  
 46 
  
 2 776 
  
 15,50 % 
  
 16,29 % 
  
 0,78 
  
 101-500 
  anställda 
  
 63 
  
 15 254 
  
 13,62 % 
  
 15,17 % 
  
 1,55 
  
 501-1 
  000 anställda 
  
 34 
  
 23 196 
  
 12,92 % 
  
 13,60 % 
  
 0,68 
  
 1  
 001-10 
  000 anställda 
  
 29 
  
 87 292 
  
 13,95 % 
  
 13,80 % 
  
 -0,15 
  
 10  
 001-25 
  000 anställda 
  
 4 
  
 70 890 
  
 9,79 % 
  
 10,18 % 
  
 0,39 
  
 Summa (ovägt) 
  
 223 
  
 200 035 
  
 14,72 % 
  
 16,35 % 
  
 1,64 
  
 Arbetsgivare där jämförbara 
  
 data  
 2001–2002 
  saknas 
  
 17 
  
 51 674 
  
 */ 
  
 14,36 % 
  
 Totalt statliga arbetsgivare **/ 
  
 240 
  
 251 709 
  
 13,92 % 
  
 13,36 % 
  
 -0,56 
  
 */ Uppgifter saknas här om slutliga premieprocenter för 2001 och/eller prognos för 2002. **/ Totala premieprocenter avser vägt medelvärde av premierna. 
 En av orsakerna till instabiliteten mellan åren för de slutliga pre- mierna på myndighetsnivå är livräntetekniken i  
 PA-91. 
  I pensions- avtalet är pensionsförmånerna vid avgång, innan rätt till pension inträtt, så kallade livräntor. Beräkningen av livräntorna sker utifrån den anställdes pensionsgrundande anställningstid samt pensions- underlag, som premien skall bekosta. På grund av att ökningstakten för pensionsunderlaget kan skilja sig åt mellan åren kan premien komma att variera mellan åren. 
  
 5.2.2 
  
 Effekter av förslagen i kapitel  
  
 2–4 
  
 Vi har i kapitel 3 belyst skillnaden mellan effekterna för premiebe- räkningen som  
 PA-91 
  och PA 03 medför. Vid en jämförelse mellan pensionsavtalen har vi kunnat konstatera att PA 03 kommer att medföra en väsentligt ökad premiestabilitet i premienivån på grund av att premierna för förmånerna enligt PA 03 kan beräknas löpande i enlighet med en så kallad fribrevsteknik. PA 03 innehåller därtill ett ökat inslag av avgiftsbestämda förmåner samt lägre nivåer för 
 98 
  
 SOU 2003:85 
  
 Utjämning av premier mellan åren på myndighetsnivå 
  
 den förmånsbestämda delen, varför utrymmet för fluktuationer i premien minskar. 
 Vi har i kapitel 4 föreslagit att avkastningen i försäkringsrörelsen skall beräknas enligt en ränta. Avkastningen har betydelse för de premierabatter som kan lämnas. Enligt nuvarande beräkning av den fiktiva avkastningen räknas försäkringsrörelsens kapital upp med ett index som bygger på en fiktiv värdepappersportfölj bestående av 60 procent räntebärande värdepapper, 20 procent svenska och 20 pro- cent utländska aktier. Med en ränta som är långsiktig och stabil kan stabilare premierabatter lämnas och premierna blir därmed stabilare och jämnare över åren. Därmed ökar förutsägbarheten avseende premiekostnaden för arbetsgivarna. 
 I kapitel 2 har vi behandlat systemet för beräkning och betalning av premierna. Vi har därvid funnit att ett system med premier som månatligen beräknas definitivt kommer att medföra stabilare pre- mier för arbetsgivarna. Anledningen till den ökade stabiliteten, i jämförelse med ett system med preliminära och slutliga premier, är att premieberäkningen kommer att ske löpande på aktuella anställ- nings- och löneuppgifter. 
 Vid en samlad bild av förslagen i kapitel  
 2–4 
  är det tydligt att dessa kommer att medföra att premienivåns stabilitet mellan åren väsentligt förbättras för myndigheterna. Det finns därför enligt vår mening inte skäl att föreslå någon särskild mekanism för att utjäm- na premierna mellan åren på myndighetsnivå. 
 99 
  
 6 
  
 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till eller från själv- försäkrare 
  
 6.1 
  
 Förslag 
  
 Vi föreslår att det sistahandsansvar som tillämpas för pensioner inom staten inte längre skall gälla. Vi förordar att respektive arbets- givare skall betala vad som motsvarar den andel som intjänats hos denne. Vi förordar att sistahandsansvaret upphör för förmåner för personer som omfattas av PA 03, och om en viss schablonisering godtas i kostnadsfördelningen, även för förmåner för personer som omfattas av de äldre pensionsavtalen. 
  
 6.2 
  
 Överväganden 
  
 Staten har ett sistahandsansvar för pensioner. Enligt direktiven skall vi utreda effekterna av de regler som finns mellan myndigheterna, som är anslutna till det statliga finansieringssystemet, och så kallade självförsäkrare, statliga affärsverk och andra statliga organisationer som inte är ansluta till det statliga finansieringssystemet. 
  
 6.2.1 
  
 Självförsäkrare 
  
 Försäkringsmodellen omfattar vissa myndigheter och organisationer som inte betalar premier för avtalsförmånerna. Dessa arbetsgivare gör i stället avsättningar i den egna balansräkningen för kommande förmånsutbetalningar. Arbetsgivarna finansierar förmånerna i egen regi och kallas därför för självförsäkrare. De arbetsgivare inom staten som finansierar pensionsförmånerna i egen regi är försäkringskas- sorna 
 1 
 , Exportkreditnämnden samt de tre affärsverken Luftfarts- 
  
 1  
 Försäkringskassorna är inte statliga myndigheter. I exempelvis årsredovisningen för staten är de emellertid en del av staten i den mening att de ingår i resultat- och balansräkningarna. De ingår i dessa eftersom de finansieras med anslag och ingår i den statliga redovisnings- organisationen. 
 101 
  
 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till eller från självförsäkrare 
  
 SOU 2003:85 
  
 verket, Sjöfartsverket och Svenska kraftnät. Dessutom gäller att anställda hos myndigheter som betalar premier i vissa fall kan få förmåner utöver dem som legat till grund för premieberäkningen. Även i dessa fall finansierar myndigheten förmånerna i egen regi. 
 NSA redovisar självförsäkrarnas förmånsutbetalningar samt pen- sionsskuld i den årliga redovisning som NSA lämnar. Till denna grupp hör även Riksdagens förvaltningskontor avseende riksdags- pensionerna. Riksdagens förvaltningskontor omfattas emellertid inte av sistahandsansvaret. Omvänt redovisar NSA inte utbetalning och skuld för den  
 icke-statliga 
  arbetsgivaren Allmänna barnhuset som emellertid tillhör sistahandsansvarskretsen. 
  
 6.2.2 
  
 Sistahandsansvaret 
  
 Vid byte av anställning till eller från en självförsäkrare gäller inom staten ett sistahandsansvar för tjänstepensionen. Sistahandsansvaret innebär att den sista arbetsgivaren står för hela kostnaden för den anställdes tjänstepension. Detta betyder att om en person är an- ställd hos en självförsäkrare så skuldför denne hela kostnaden för den anställdes tjänstepension. Detta gäller även om den anställde tidigare varit anställd hos en annan självförsäkrare eller i en myn- dighet som betalat premier för den pension som den anställde in- tjänat under sin anställningstid. Om premier tidigare betalats in för den anställde återbetalas inte dessa när den anställde går till själv- försäkraren. En effekt av sistahandsansvaret är därför att det i denna situation uppkommer ett överskott i försäkringsrörelsen motsvarande de inbetalda premierna. 
 102 
  
 SOU 2003:85 
  
 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till eller från självförsäkrare 
  
 Figur 6.1  
 En person går från en premiebetalande myndighet till en självförsäkrare 
  
 Myndighet 
  
 Självförsäkrare 
  
 Betalar 
  
 premier 
  
 Skuldför 
  
 Överskott 
  
 Försäkrings- 
  
 rörelsen 
  
 uppstår 
  
 Lämnar en person sin anställning hos en självförsäkrare och får en ny anställning inom sistahandsansvarskretsen, tar den nya arbets- givaren över ansvaret för finansieringen av personens tjänstepen- sion. Självförsäkrarens skuld för tjänstepensionen upphör därvid. Är den nya arbetsgivaren en premiebetalande myndighet betalas premier som är beräknade som om den anställde varit anställd i myndigheten sedan tidigare. I en sådan situation uppstår det därför ett underskott i försäkringsrörelsen motsvarande premier för tiden personen var anställd hos självförsäkraren. 
  
 Figur 6.2  
 En person går från en självförsäkrare till en premie- betalande myndighet 
  
 Myndighet 
  
 Självförsäkrare 
  
 Betalar 
  
 premier 
  
 Skulden upphör 
  
 Försäkrings- 
  
 Underskott 
  
 rörelsen 
  
 uppstår 
  
 103 
  
 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till eller från självförsäkrare 
  
 SOU 2003:85 
  
 Sistahandsansvaret bygger på antagandet att ungefär lika många personer går åt vardera hållet mellan myndigheter och självför- säkrare och att kostnaderna därför jämnar ut sig över tiden. 
 Principen om sistahandsansvar tillämpats på grund av tekniken att beräkna så kallad livränta, som finns i de äldre statliga pen- sionsavtalen. Enligt pensionsavtal  
 PA-91 
  och  
 PA-74 
  har den an- ställde rätt till en livränta om denne slutar sin anställning innan ordinarie pensionsavgång. Om personen får en ny anställning med rätt till pension enligt statliga pensionsbestämmelser upphör emeller- tid rätten till livränta. Vid pensionsavgång från den nya arbets- givaren har den anställde i stället rätt till en ålderspension enligt pensionsavtalen eller, vid ny avgång utan rätt till pension, återigen en livränta. När pensionen eller livräntan beräknas inräknas all statlig tjänstetid den anställde haft. Detta medför att den sista statliga arbetsgivaren, respektive försäkringsrörelsen om den sista arbets- givaren är en myndighet som betalar premier, måste finansiera hela den anställdes pension eller livränta. 
  
 Figur 6.3  
 Rätten till förmåner enligt  
 PA-91 
  och dess finansiering vid övergång från ett affärsverk till en myndighet 
  
 Personen omfattas av  
 PA-91. 
  
 Personen omfattas på nytt av  
 PA-91. 
  
 Affärsverket skuldför förmånerna 
  
 Myndigheten betalar premier för förmånerna 
  
 Anställning vid affärsverk 
  
 Ny anställning vid myndighet 
  
 Anställningen upphör. Personen får rätt till en livränta som affärsverket skuldför 
 Vid ny anställning upphör rätten till livränta varför även Affärsverkets skuld upphör 
 104 
  
 SOU 2003:85 
  
 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till eller från självförsäkrare 
  
 6.2.3 
  
 Regleringen av sistahandsansvaret 
  
 Med hänsyn till livräntetekniken har varje förmån som SPV ut- betalar till en förmånstagare hittills betraktats som en enda förmån vilken finansieringen följer. Den sista arbetsgivaren respektive för- säkringsrörelsen betalar hela förmånen. Varje förmån som SPV utbetalar kommer därför antingen att, om arbetsgivaren betalat premier, belasta anslaget Statliga tjänstepensioner m. m eller att, om arbetsgivaren finansierat i egen regi, debiteras arbetsgivaren. 
 I 6 § förordning (2002:869) om utbetalning av statliga tjänste- pensions- och grupplivförmåner stadgas att Exportkreditnämnden och affärsverken skall betala till SPV vad som motsvarar deras andel av de förmåner för vilka medel hämtas från anslaget Statliga tjänste- pensioner m.m. Med andel av de förmåner har förståtts att Export- kreditnämnden och affärsverken skall betala för sin andel ur den totala mängd förmåner som utbetalas av SPV, det vill säga för de personer som är anställda hos dem vid sin pensionsavgång eller har rätt till livränta. Detta gäller även för andra arbetsgivare inom kretsen för sistahandsansvaret, med vilka SPV enligt 10 § samma förordning skall komma överens om hur betalningen till SPV skall ske. Vad gäller Allmänna barnhuset framgår av förordning (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbets- tagare med  
 icke-statlig 
  anställning att huvudmannen varje månad skall betala kostnaderna för de förmånsbestämda pensionsförmåner som betalas ut av SPV. 
 Begreppet livränta och tekniken att beräkna denna finns inte kvar i det nya pensionsavtalet PA 03. Om den anställde avslutar sin anställning före pensionsavgång har denne i stället rätt till ett fri- brev, vars belopp är lika med den intjänade pensionen. För anställda som tjänar in sin pensionsrätt hos affärsverk, som tryggar pen- sionen genom skuldföring, bestäms intjänandet enligt PA 03 som om tryggandet skett genom försäkring. Fribrevet upphör inte, till skillnad mot livräntan, om personen får en ny anställning med rätt till pension enligt statliga pensionsbestämmelser. Om personen åter blir anställd inom staten räknas det intjänade fribrevet in i pen- sionsrätten i den nya anställningen. Fribrevstekniken leder till att det går att dela upp kostnaden för en persons samlade intjänade pensionsrätt på flera olika arbetsgivare. 
 105 
  
 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till eller från självförsäkrare 
  
 SOU 2003:85 
  
 6.2.4 
  
 Effekter av sistahandsansvaret 
  
 Systemet med sistahandsansvaret medför å ena sidan att arbetsgiva- ren betalar in premier till försäkringsrörelsen för anställda, vars förmåner i framtiden inte kommer att betalas av försäkringsrörel- sen utan av en självförsäkrare. Å andra sidan betalas inte full- ständiga premier till försäkringsrörelsen för anställda som tidigare varit anställd hos en självförsäkrare. De premier som tillförs in- komsttiteln för statliga pensionsavgifter m.m. och de förmåner som belastar anslaget för statliga tjänstepensioner m.m. brister således i överensstämmelse vid ett sistahandsansvar. Ekonomi- styrningsverket (ESV) har under våren 2003 lagt fram ett förslag till redovisnings- och finansieringsmodell för statens avtalspen- sioner 
 2 
 . I modellen föreslår ESV att de premier som betalas in för avtalsförsäkringarna skall placeras på ett särskilt konto med rätt för SPV att använda premierna till att betala ut förmåner. Det innebär att man går ifrån dagens system där premier tas in via en in- komsttitel och pensioner betalas ut från ett anslag. Om modellen införs kommer de icke önskvärda differenser mellan in- och ut- betalningar som uppstår vid ett system med sistahandsansvar blir mer tydliggjorda. 
 Nuvarande kostnadsfördelning avseende pensionsförmånerna mellan självförsäkrare och premiebetalande myndigheter gör att det är oförmånligt för en självförsäkrare att anställa en person med tidigare statlig anställning. I detta avseende är risken stor att en sådan person väljs bort till förmån för en annan med anledning av den kostnad personen bär med sig. Systemet med sistahandsansvar kan således inneha diskriminerande effekter och systemet kan mot- verka personalrörligheten mellan de olika arbetsgivarna. Sistahands- ansvaret motverkar därtill möjligheten för självförsäkrarna att förutse sina pensionskostnader eftersom pensionskostnader för en anställd i sin helhet kan falla bort eller tillkomma vid anställning eller upphörande av sådan. 
  
 6.2.5 
  
 Sistahandsansvarets upphörande 
  
 Huvudprincipen för finansieringen av avtalsförsäkringarna är att varje arbetsgivare skall bekosta sina anställdas avtalsförmåner. Systemet med sistahandsansvar är ett avsteg från denna princip. 
  
 2  
 ESV 2003:7. 
 106 
  
 SOU 2003:85 
  
 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till eller från självförsäkrare 
  
 Det nya avtalet PA 03 och dess fribrevsteknik gör det möjligt att frångå sistahandsansvaret. Vid ett övervägande av sistahandsansvarets effekter är vi av uppfattningen att sistahandsansvaret mellan själv- försäkrarna och staten i övrigt inte bör gälla avseende personer som intjänar förmåner enligt PA 03. Myndigheter som betalar premier och så kallade självförsäkrare bör, oavsett hos vilken av dessa den anställde har sin sista anställning, betala vad som motsvarar den andel av förmånerna som intjänats hos arbetsgivaren. 
 Vad gäller de äldre pensionsavtalen råder i dessa en livränte- teknik utifrån vilken premierna beräknas. Som vi tidigare beskrivit i kapitel 2 gäller  
 PA-91 
  och  
 PA-74 
  fortfarande för vissa grupper av personer. SPV:s ståndpunkt att är livräntetekniken i de äldre pensionsavtalen medför stora svårigheter att särskilja kostnaderna mellan olika arbetsgivare och att det därför inte är tillrådligt att slopa sistahandsansvaret härvidlag. Det är enligt vår mening inte önskvärt att tillämpa olika principer för fördelningen av kostnader- na mellan arbetsgivarna för de olika pensionsavtalen och tillämp- ningen av sistahandsansvaret bör minimeras så långt som möjligt. Vi ifrågasätter om det inte är möjligt att slopa sistahandsansvaret även för de äldre avtalen, om en viss schabloniseringen godtas av hur de utbetalda förmånerna skall fördelas mellan försäkringsrörel- sen och de olika självförsäkrarna. Premieberäkningen har hittills skett med bortseende från effekterna av sistahandsansvaret och överensstämmelsen mellan premie och förmåner som belastar försäkringsrörelsen skulle, vid upphörande av sistahandsansvaret för samtliga förmåner, bli väsentligt mycket högre. 
 Den nya kostnadsfördelningen bör tillämpas på den del av för- månerna som intjänats från och med den 1 januari 2003. För att tydliggöra den nya kostnadsfördelningen bör det anges i förord- ning (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupplivförmåner och i förordning (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med  
 icke-statlig 
  anställning att arbetsgivaren skall betala vad som motsvarar den andel som intjänats hos denne. Vad gäller försäkringskassorna har en tillsatt utredning angående socialförsäkringsadministrationen lämnat ett delbetänkande (SOU 2003:63), i vilket föreslås att Riks- försäkringsverket och försäkringskassorna slås ihop till ny myndighet. I och med detta skulle försäkringskassorna i sin nya form bli statliga. Ett vidareutvecklat och detaljerat förslag skall lämnas av utredningen senast den 15 november 2003. Om försäk- ringskassorna blir statliga kommer försäkringskassornas tjänste- 
 107 
  
 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till eller från självförsäkrare 
  
 SOU 2003:85 
  
 pensioner att behöva inordnas i det statliga tjänstepensionssyste- met och försäkringsrörelsen. Med hänsyn till den pågående utred- ningen får en reglering av kostnadsfördelningen för tjänstepensionen mellan staten och försäkringskassorna avvaktas. 
 108 
  
 7 
  
 Effekterna av utredningens för- slag för  
  
 icke-statliga 
  arbetsgivare 
  
 7.1 
  
 Effekter 
  
 De förslag vi har lagt fram i tidigare kapitel kommer att få samma effekt för  
 icke-statliga 
  arbetsgivare som är anslutna till den statliga finansieringen av avtalsförsäkringarna som statliga arbetsgivare. Förslagen innebär följaktligen för dessa arbetsgivare att premierna kommer att beräknas och betalas månatligen som definitiva pre- mier, att de premierabatter som lämnas bestäms utifrån en avkast- ning enligt en ränta samt att det inte införs någon mekanism för utjämning av premierna mellan anställda i olika åldrar. Inte heller någon utjämning av premier mellan åren på myndighetsnivå före- slås införas. Vad gäller förslaget om att sistahandsansvaret inom staten skall upphöra får detta till följd att även  
 icke-statliga 
  arbets- givare som finns inom kretsen för sistahandsansvaret kommer att få bekosta den andel av förmånerna som intjänats hos arbetsgiva- ren. I vilken mån förslagen har effekt för de institutioner som be- talar premier enligt regeringsbeslut beror på hur kommande beslut om premier för institutionerna utformas. 
  
 7.2 
  
 Överväganden 
  
 Enligt direktiven skall vi beakta effekten av våra förslag för icke- statliga arbetsgivare som är anslutna till den statliga finansieringen av avtalsförsäkringarna. 
  
 7.2.1 
  
 Icke-statliga 
  
  arbetsgivare 
 Enligt förordning (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupp- livförsäkring för vissa arbetstagare med  
 icke-statlig 
  anställning till- lämpas pensionsavtalet PA 03, med undantag för den avgiftsbe- 
 109 
  
 Effekterna av utredningens förslag för  
 icke-statliga 
  arbetsgivare 
  
 SOU 2003:85 
  
 stämda ålderspensionen, på personer med  
 icke-statlig 
  anställning. I förordningen finns även vissa tillägg till och undantag från be- stämmelserna i avtalet. Vilka  
 icke-statliga 
  anställningar som avses anges i bilaga till förordningen. Flertalet är  
 teater-, 
  dans- och musik- institutioner men även institutioner inom, bland annat, utrikesför- valtningen, socialvården och hälso- och sjukvården samt undervis- ningsväsendet förekommer. En förutsättning för att pensionsavtalet skall tillämpas är att arbetsgivaren betalar premier för detta enligt premieförordningen (1997:908). Enligt förstnämnda förordning tillämpas tjänstegrupplivavtalet  
 TGL-S 
  på vissa av de  
 icke-statliga 
  anställningarna. Enligt övergångsbestämmelser undantas vissa per- soner för tillämpningen av PA 03. För dessa gäller fortfarande be- stämmelser enligt  
 PA-91. 
  
 Nämnden för statens avtalsförsäkringar (NSA) har i sin instruk- tion bemyndigats att ansluta  
 icke-statliga 
  arbetsgivare till försäk- ringsmodellen, om arbetstagarna har anställningsvillkor som i fråga om avtalsförsäkringarna i huvudsak stämmer överens med villkoren för statligt anställda. PA 03 och  
 TGL-S 
  gäller därför dessutom för arbetstagare hos vissa  
 icke-statliga 
  arbetsgivare, som på grund av att de är frivilliga medlemmar i Arbetsgivarverket (AgV) är bundna av de kollektivavtal som AgV ingår. 
 För en del av de  
 icke-statliga 
  arbetsgivarna beräknas inte pre- mierna av NSA enligt försäkringstekniska riktlinjer. Dessa arbets- givare, vissa statsunderstötta  
 teater-, 
  dans- och musikinstitutioner, betalar i stället premier enligt en fast procent. En anledning till detta är att det ofta råder speciella anställningsförhållanden inom denna grupp arbetsgivare. Premierna beslutas av regeringen. I budget- propositionen för år 2001 (prop. 2000/01:1 utgiftsområde 17 av- snitt 4.9.2) uttalade regeringen att premierna för dessa institutioner från och med år 2001 bör anpassas till de faktiska pensionskost- naderna. För åren  
 2001–2003 
  beslutade regeringen att institutioner- na skall betala en fast procent, som uppgår till 11,89 procent, för sina avtalsförsäkringar. Avseende 2003 års premier har regeringen i beslut av den 6 februari 2003 sänkt premierna till 9,59 procent av premieunderlaget. Det ingår inte i vårt uppdrag att se över premie- beräkningen för dessa institutioner. 
 110 
  
 SOU 2003:85 
  
 Effekterna av utredningens förslag för  
 icke-statliga 
  arbetsgivare 
  
 7.2.2 
  
 Systemet för beräkning och betalning av premier 
  
 Vi har i kapitel 2 övervägt möjligheten och lämpligheten av ett system där premierna bestäms före den period de avser. Vi har där- vid funnit att systemet med preliminära och slutliga premier bör frångås och att premierna i stället bör beräknas och betalas månatligen som definitiva premier. Effekten av vårt förslag blir att även  
 icke-statliga 
  arbetsgivare som betalar premier enligt premie- förordningen skall betala premier månadsvis med de förändringar det innebär. Om det inte, med hänsyn till kostnadsaspekten, kan anses motiverat att även de äldre avtalen skall omfattas av föreslaget system med månatliga definitiva premier innebär det att premier för förmåner avseende personer som omfattas av  
 PA-91 
  och  
 PA-74 
  även i fortsättningen kommer att beräknas som preliminära och slutliga premier. 
 Vad gäller de statsunderstötta  
 teater-, 
  dans- och musikinstitu- tionerna kan vi konstatera att en effekt av vårt förslag blir att även dessa arbetsgivare skall betala premier månadsvis om de betalar premier enligt premieförordningen (1997:908). Enligt nuvarande lydelse i förordningen bestäms premierna som preliminära och slutliga premier och inbetalningen av premierna sker månadsvis. Eftersom institutionernas premier i dag bestäms som en fast pre- mieprocent innan premieperioden, uppstår det som huvudregel vid avstämning mellan preliminär och slutlig premie året efter inte någon differens för dessa arbetsgivare. Vilka effekter ett system med månatliga premier kommer att ha beror på hur kommande beslut om premier utformas för dessa institutioner. 
  
 7.2.3 
  
 Ålderns påverkan på premierna 
  
 Vi har i kapitel 3 behandlat frågan om det föreligger skäl till att införa en mekanism för utjämning av premierna mellan anställda i olika åldrar. Vi har med utgångspunkten att varje arbetsgivare skall stå sina kostnader kommit fram till att de effekter PA 03 för med sig är tillräckliga för att motverka de eventuella snedvridningar som nuvarande system kan medföra. Vi är därför av uppfattningen att det inte bör införas någon mekanism för utjämning av premierna. Detta avser hela försäkringskollektivet. 
 111 
  
 Effekterna av utredningens förslag för  
 icke-statliga 
  arbetsgivare 
  
 SOU 2003:85 
  
 7.2.4 
  
 Försäkringsrörelsens avkastning 
  
 Vad gäller vårt förslag i kapitel 4 om att beräkningen av avkast- ningen på försäkringsrörelsens tillgångar skall ske enligt en ränta kommer  
 icke-statliga 
  arbetsgivare som betalar försäkringstekniskt beräknade premier att påverkas av förslaget på samma sätt som de övriga arbetsgivarna. 
 Vad gäller de statsunderstötta  
 teater-, 
  dans- och musikinstitu- tioner är det oklart vilken effekten av vårt förslag kan bli. I kapitel 4 har vi konstaterat att bestämningen av avkastningen har betydelse för de premierabatter som NSA lämnar. De premier som fastställdes av regeringen för institutionerna under åren  
 2001–2003 
  påverkades dock inte av de beslut som NSA fattade om premie- rabatter under samma period. Samtidigt behövde institutionerna inte betala premier motsvarande värdesäkringen av avtalsförmå- nerna, till vilket premierabatterna i första hand används. Som vi nämnt ingår det inte i vårt uppdrag att se över premieberäkningen för dessa institutioner. De premier som institutionerna betalar tillförs emellertid försäkringsrörelsens tillgångar och ligger således till grund för den fiktiva avkastning som beräknas i rörelsen. För närvarande pågår en beredning av hur premierna för de statsunderstötta  
 teater-, 
  dans- och musikinstitutioner skall bestäm- mas från och med 2004. Det ligger i linje med det ovan nämnda uttalandet i propositionen för år 2001 att premierna för dessa insti- tutioner bör anpassas till de verkliga pensionskostnaderna och att deras premier påverkas av avkastningen. 
  
 7.2.5 
  
 Utjämning av premier mellan åren på myndighetsnivå 
  
 Vi har i kapitel 5 behandlat frågan om det bör införas en mekanism för att utjämna premierna mellan åren på myndighetsnivå. De för- slag vi lagt fram i kapitel  
 2–4 
  kommer att medföra att stabiliteten för premierna för de enskilda myndigheterna kommer att öka väsentligt varför vi inte har funnit skäl till att föreslå någon särskild utjämningsmekanism på myndighetsnivå för att motverka premie- instabiliteten mellan åren. Detta avser hela försäkringskollektivet. 
 112 
  
 SOU 2003:85 
  
 Effekterna av utredningens förslag för  
 icke-statliga 
  arbetsgivare 
  
 7.2.6 
  
 Kostnadsfördelningen vid byte av anställning till eller från självförsäkrare 
  
 Vi har i kapitel 6 förordat att sistahandsansvaret inom staten skall upphöra. Inom kretsen för sistahandsansvaret finns den  
 icke-statliga 
  arbetsgivaren Allmänna Barnhuset, som finansierar förmåner i egen regi. Enligt särskilda bestämmelser skall arbetsgivaren vid utbetal- ning betala kostnaderna för de förmånsbestämda pensionsförmåner- na varje månad till SPV. Vid upphörande av sistahandsansvaret inom staten blir följden att Allmänna Barnhuset vid utbetalning av förmåner månadsvis skall betala till SPV vad som motsvarar den andel av förmånerna som intjänats hos arbetsgivaren. 
 113