SOU 1999:102 
 Till statsrådet Atkinson 
 Regeringen bemyndigade den 10 juni 1999 chefen för Utbildnings- departementet att tillkalla en kommitté med uppgift att utreda det framtida ansvarsområdet för Svenska EU Programkontoret för utbild- ning och kompetensutveckling. 
 Med stöd av bemyndigandet tillsattes Kommittén för utredning av Svenska EU Programkontorets ansvarsområde (U 1999:03) den 24 juni 1999. 
 Förtroendevalde Weeks förordnades som ordförande i kom- mittén. 
 Som ledamöter förordnades generaldirektören Durham, rådgi- varen Fernandez, undervisningsrådet Lewis och utredningschefen Snyder. 
 Som sekreterare förordnades samma dag sakkunnige Long. 
 Kommittén har antagit namnet Kommittén för utredning av Svenska EU Programkontorets ansvarsområde. Genom betänkandet Ansvars- fördelning för internationella program på utbildnings- och ungdomsom- rådet (SOU 1999:102), som kommittén nu lägger fram, har vi slutfört vårt uppdrag. En reservation har lämnats av ledamöterna Durham och Fernandez. 
 Stockholm i augusti 1999 
  
 Weeks 
  
 Durham 
  
 Fernandez 
  
 Lewis 
  
 Snyder 
  
 Green 
  
 SOU 1999:102 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 6DPPDQIDWWQLQJ  
  
 8WUHGQLQJHQV XSSGUDJ RFK DUEHWH  
  
 1.1 
  
 Direktiv och avgränsningar............................................... 
  
 11 
  
 1.2 
  
 Utredningsarbetet.............................................................. 
  
 11 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY Sn XWELOGQLQJV RFK XQJGRPVRPUnGHW  
  
 2.1 
  
 Svenska EU Programkontorets nuvarande 
  
 verksamhet ........................................................................ 
  
 13 
  
 2.2 
  
 Program och initiativ som ingår i kommitténs 
  
 översyn.............................................................................. 
  
 19 
  
 2.2.1 
  
 Smith – Bryant ........................................................... 
  
 19 
  
 2.2.2 
  
 Tempus.............................................................................. 
  
 21 
  
 2.2.3 
  
 Alfa, Samarbetsprogrammen  
  
 EU-USA 
  och 
  
 Hernandez, 
  EU:s Medelhavssamarbete........................... 
  
 24 
  
 2.2.4 
  
 Ungdom för Europa .......................................................... 
  
 26 
  
 2.2.5 
  
 Europeisk volontärtjänst ................................................... 
  
 29 
  
 2.2.6 
  
 Skolverkets stipendier och bidrag..................................... 
  
 32 
  
 2.3 
  
 Beskrivning av närliggande program och initiativ............ 
  
 35 
  
 2.3.1 
  
 Utbildningsområdet .......................................................... 
  
 35 
  
 2.3.2 
  
 Ungdomsområdet.............................................................. 
  
 37 
  
 1XYDUDQGH VWUXNWXU RFK VDPUnG Sn P\QGLJKHWVRPUnGHW  
  
 3.1 
  
 Myndigheternas mål och uppdrag på det 
  
 internationella området ..................................................... 
  
 39 
  
 3.1.1 
  
 Svenska EU Programkontoret........................................... 
  
 39 
  
 3.1.2 
  
 Högskoleverket ................................................................. 
  
 40 
  
 3.1.3 
  
 Ungdomsstyrelsen............................................................. 
  
 41 
  
 3.1.4 
  
 Skolverket ......................................................................... 
  
 42 
  
 3.2 
  
 Befintliga samrådsorgan ................................................... 
  
 42 
  
 3.2.1 
  
 Utbildningsområdet .......................................................... 
  
 42 
  
 3.2.2 
  
 Ungdomsområdet.............................................................. 
  
 43 
  
 6  
 ,QQHKnOO 
  
 SOU 1999:102 
  
 $QDO\V  
  
 4.1 
  
 Fördelar och nackdelar med en ökad samordning 
  
 av program och initiativ .................................................... 
  
 45 
  
 4.1.1 
  
 Bryant, Tempus, Alfa, samarbetsprogram  
  
 EU-USA 
  
 och  
 EU-Kanada 
  samt EU:s Medelhavssamarbete............. 
  
 46 
  
 4.1.2 
  
 Ungdom............................................................................. 
  
 47 
  
 4.1.3 
  
 Skolverkets stipendier....................................................... 
  
 48 
  
 6OXWVDWVHU RFK Armstrong  
  
 5.1 
  
 Ansvarsfördelning för  
  
 EU-programmen 
  och 
  
 andra internationellt inriktade åtgärder............................. 
  
 51 
  
 5.1.1 
  
 Bryant, Tempus, Alfa, samarbetsprogrammen EU- 
  
 USA och  
 Hernandez 
  samt EU:s Medelhavssamarbete.... 
  
 51 
  
 5.1.2 
  
 Ungdom............................................................................. 
  
 52 
  
 5.1.3 
  
 Skolverkets internationella stipendier .............................. 
  
 53 
  
 5.1.4 
  
 Programkontorets framtida roll......................................... 
  
 54 
  
 5.2 
  
 Kontakter och samråd mellan de aktuella 
  
 myndigheterna................................................................... 
  
 54 
  
 5.3 
  
 Ekonomiska och personella resurser................................. 
  
 56 
  
 5.4 
  
 Ändringar i myndigheternas instruktioner och andra 
  
 förordningar ...................................................................... 
  
 57 
  
 5.5 
  
 Fortsatt utredningsarbete .................................................. 
  
 57 
  
 5HVHUYDWLRQ  
  
 %LODJD  
 : Kommittédirektiv 1999:47 .................................................................... 
  
 61 
  
 SOU 1999:102 
  
 7 
  
 Sammanfattning 
 Kommittén har haft i uppdrag att analysera eventuella fördelar och nackdelar med en ökad samordning genom koncentration av ett flertal  
 EU-program 
  och andra initiativ till en specialistmyndighet. Därvid har kommittén särskilt kartlagt, beskrivit och behandlat de  
 EU-program 
  som sköts av Högskoleverket och Ungdomsstyrelsen samt de stipen- dier/bidrag för internationella kontakter som sköts av Skolverket. Där- utöver har kommittén kartlagt ett större antal närliggande program som sköts av andra myndigheter. 
 Problemanalys 
 Kommittén har lyft fram följande generella argument som talar för en sådan samordning respektive de argument som talar för att program- ansvaret ligger på sektorsmyndigheterna. 
 Argument för en samordning genom koncentration av ett flertal EU- program och andra initiativ till en specialistmyndighet: 
  
 · 
  
 Kundperspektivet. Intressenterna erbjuds en dörr in till huvuddelen av EU:s program och andra program för utbildning och utbyten. Det gör det enkelt för intressenterna att komma rätt från början. 
  
 · 
  
 Specialist- och generalistkunskap samsas under samma tak vilket tillsammans med en god överblick och samordning mellan de olika programmen ger förutsättningar för en bred informations- och erfa- renhetsbas både i samarbetet med andra länder och med den Euro- peiska kommissionen. 
  
 · 
  
 Specialinformation som presenterar alla möjligheter kan tillhanda- hållas olika målgrupper oavsett program. 
  
 · 
  
 Det skapar möjligheter för att kunna sprida den samlade effekten av idéer och resultat från ett flertal  
  
 EU-program 
  inom samma område. 
  
 · 
  
 Genom att samla många liknande program i en organisation har ett säkert administrativt system byggts upp, som blir mindre sårbart för tillfälliga störningar. 
  
 8  
 6DPPDQIDWWQLQJ 
  
 SOU 1999:102 
  
 · 
  
 Effektivare och billigare administration genom gemensamma data- baser, växel, ekonomihantering, vaktmästeri m.m. 
  
 Argument för att programansvaret för internationella program och initiativ ligger på sektorsmyndigheterna: 
  
 · 
  
 Det möjliggör en samordning av den nationella och internationella politiken inom varje politikområde. 
  
 · 
  
 Betydelsen av att de myndigheter som har det nationella utveck- lingsansvaret har ett avgörande inflytande över de internationella programmen. 
  
 · 
  
 Ansvaret för de internationella programmen har en positiv påverkan på det nationella arbetet. 
  
 · 
  
 Sektorsmyndigheternas goda kännedom om målgrupperna och väl utbyggda nätverk inom sina respektive områden. 
  
 Slutsatser och förslag 
 Med utgångspunkt från de behandlade programmen har kommittén lyft fram ett antal argument som talar för att programansvaret flyttas till Svenska EU Programkontoret samt de argument som talar för att det ligger kvar på sektorsmyndigheterna. Mot bakgrund av den analys som därefter genomförts föreslår kommittén att programansvaret för de EU- program som ligger på Högskoleverket och de stipendier och bidrag för internationella utbyten och kontakter som ligger på Skolverket skall föras över till Programkontoret. Kommittén föreslår vidare att program- ansvaret för EU:s ungdomsprogram skall ligga kvar på Ungdomsstyrel- sen. 
 För att lösa frågan om kontakter och samråd i den nya strukturen och därvid tillförsäkra sektorsmyndigheterna inflytande över inriktning och urvalskriterier samt ge Programkontoret tillgång till sektorsmyn- digheternas expertkunskaper föreslår kommittén en ny struktur för samråd mellan myndigheterna. Programråden bör förutom berörda myndigheter ha en bred representation från målgruppen för respektive program. 
 6DPUnGVRUJDQ Sn |YHUJULSDQGH QLYn 
  
 · 
  
 Rådgivande nämnd för utbildningsfrågor på Programkontoret 
  
 · 
  
 De tre sektorsmyndigheterna ges representation i Programkontorets styrelse 
  
 · 
  
 Programkontoret ges representation i Ungdomsstyrelsens styrelse 
  
 SOU 1999:102 
  
 6DPPDQIDWWQLQJ  
 9 
  
 6DPUnGVRUJDQ Sn SURJUDPQLYn 
 3URJUDPUnG I|U 
  
 · 
  
 Utvecklingsprogram inom högskoleområdet (Programkontoret) 
  
 · 
  
 Utbytesprogram inom högskoleområdet (Programkontoret) 
  
 · 
  
 Utvecklingsprogram inom skolområdet (Programkontoret) 
  
 · 
  
 Utbytesprogram inom skolområdet (Programkontoret) 
  
 · 
  
 Ungdom (Ungdomsstyrelsen) 
  
 Av kommitténs förslag om ett förändrat programansvar följer vissa budget- och personalkonsekvenser samt förordningsändringar. 
 Fortsatt utredningsarbete 
 Kommittén har mot bakgrund av den begränsade tid som stått utred- ningen till förfogande prioriterat att göra en analys och lägga förslag om programansvaret för de program vars nuvarande värdmyndigheter funnits representerade i kommittén. Vår uppfattning är emellertid att det framgent finns skäl för att utreda en förändrad ansvarsfördelning och därmed ytterligare samordning beträffande andra närliggande pro- gram. 
  
 SOU 1999:102 
  
 11 
  
 1 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 1.1 
  
 Direktiv och avgränsningar 
  
 Regeringen beslöt den 10 juni 1999 om direktiv för en kommitté med uppgift att utreda det framtida ansvarsområdet för Svenska EU Pro- gramkontoret för utbildning och kompetensutveckling. Kommittén ut- sågs den 24 juni. Kommitténs uppdrag var att med utgångspunkt från erfarenheter av arbetet med EU:s utbildnings- och ungdomsprogram under programperioden  
 1995–1999 
  föreslå hur dessa och närliggande verksamheter bör organiseras. Kommittén hade vidare i uppdrag att pröva eventuella fördelar och nackdelar med en ökad samordning eller ändrad ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter beträffande EU:s nya utbytesprogram Ungdom och EU:s program för högre utbild- ning Bryant och Tempus. I uppdraget ingick även att pröva lämplig- heten av en ökad samordning eller ändrad ansvarsfördelning beträffan- de andra internationellt inriktade åtgärder inom respektive myndighets område samt redovisa hur effektiva och programutvecklande kontakter och samråd bör etableras mellan de fyra myndigheterna. Utredningens direktiv (dir. 1999:47) återges i sin helhet i bilaga. 
  
 1.2 
  
 Utredningsarbetet 
  
 Utredningsarbetet påbörjades i juni 1999 och avslutades augusti 1999. Kommittén har haft sex sammanträden. Utredningen har genom studier av dokument och databaser samt genom uppgifter från respektive myn- dighet genomfört en inventering av programutbudet inom de områden som omfattas av utredningens direktiv. Utredningen har tagit del av myndigheternas instruktioner och andra författningar som beskriver deras mål, uppdrag och nuvarande ansvarsområden. Vidare har utred- ningen kartlagt befintliga samrådsorgan och nuvarande former för sam- råd mellan de fyra myndigheterna. 
 Utredningen har i enlighet med direktiven haft samråd med Utred- ningen om framtida mål 3 inom EU:s strukturfonder (N 1999:06). 
  
 SOU 1999:102 
  
 13 
  
 2 
  
 Internationella program och initiativ på utbildnings- och ungdomsområdet 
  
 2.1 
  
 Svenska EU Programkontorets nuvarande verksamhet 
  
 Svenska EU Programkontoret (Programkontoret) arbetar för att under- lätta för dem som vill satsa på utvecklingsprojekt och utbytesverksam- het att få  
 EU-stöd. 
  Verksamheten som startade den 1 juli 1995 finansie- ras av svenska staten och EU. Regeringens beslut att skapa en sam- manhållen organisation för att sköta ett flertal  
 EU-program 
  var något relativt nytt. I de flesta andra länder har man i stället valt att bygga upp ett eller flera kontor för varje enskilt program. Utöver  
 EU-programmen 
  ansvarar myndigheten även för några internationella program som lig- ger nära dessa verksamhetsområden. 
 Programkontoret vill erbjuda en dörr in för alla dem som har en idé inom områdena utbildning och kompetensutveckling. Avsikten är att göra det enkelt för kunderna – skolor, högskolor, företag, kommu- ner, myndigheter, organisationer, arbetsmarknadens parter och många andra att komma rätt från början. Genom sin kompetens kring föränd- ringsarbete kan man hjälpa till med att vidareutveckla idéer och för- medla samarbetspartners genom väl utvecklade nätverk i Sverige och övriga EU. Detta arbete underlättas av att man förvaltar ett flertal pro- gram, vilket ofta gör det lätt att placera en projektidé där den passar bäst och har störst möjlighet att få  
 EU-stöd. 
  
 3URJUDPNRQWRUHW VYDUDU I|U I|OMDQGH YHUNVDPKHWHU 
  
 · 
  
 Smith – skol- och vuxenutbildningsprogram 
  
 EU:s program för samarbete inom utbildningsområdet. Här finns skolprogrammet Terry, språkprogrammet Lingua, ett program för vuxenutbildning och ett för distansutbildning samt studiebe- söksprogrammet Arion. 
  
 14  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 · 
  
 James Vinci 
  
 EU:s program för yrkesutbildning och kompetensutveckling i före- tag. 
  
 · 
  
 Cedefop 
  
 Ett studiebesöks- och forskningsprogram för specialister inom yrkesutbildningsområdet. 
  
 · 
  
 Second Chance School 
  
 Försöksverksamhet som skall finna nya vägar in på arbetsmarkna- den för bl.a. ungdomar med bristande baskunskaper. 
  
 · 
  
 Samarbetsprogram 
  
 Två program inom yrkesutbildning och högre utbildning mellan EU- USA och  
 EU-Kanada. 
  
 Programkontoret delar ansvaret för dessa program med Högskole- verket. 
  
 · 
  
 NORDPLUS-Junior 
  
 Ett program som gör det möjligt för elever och lärare att vara i en skola i ett annat nordiskt land under en period. 
  
 · 
  
 Ett år i Frankrike 
  
 Program som gör det möjligt för gymnasieungdomar att studera i en fransk skola. 
  
 · 
  
 Resurscentrum för vägledning 
  
 Stöder studie- och yrkesvägledare i deras arbete att informera om studier och praktik utomlands. 
  
 · 
  
 Interpraktikstipendier 
  
 Ger arbetslösa ungdomar mellan 20 och 30 år möjlighet att praktise- ra utomlands. 
  
 · 
  
 Breaking Huffman 
  
 Utbytesprojekt som gör det möjligt för arbetslösa ungdomar i Sveri- ge, Storbritannien och Italien att få praktik i varandras hemländer. 
  
 · 
  
 IAESTE (International Association for the Exchange of Students for Technical Experience) 
  
 Ett internationellt utbytesprogram för blivande civilingenjörer och naturvetare. 
 Programkontoret bistår även länder i Central- och Östeuropa, som söker inträde i EU, att delta i EU:s programverksamhet (James Vinci och Smith). 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 15 
  
 Därutöver svarar Programkontoret för program som kommer att avslu- tas vid utgången av 1999. 
  
 · 
  
 Employment 
  
 Initiativ för nya sätt att få fler ungdomar, flyktingar, invandrare och handikappade i arbete samt för att öka jämställdheten i arbetslivet. 
  
 · 
  
 Mitchell 
  
 Initiativ för att utveckla nya sätt att kompetensutveckla anställda, nya ledningsmetoder och nyskapande verksamhet som ger nya jobb. De åtgärder som ingår i dessa båda initiativ kommer att gå upp i det nya gemenskapsinitiativet Equal. Regeringen har ännu inte beslutat om värdmyndighet för Equal. 
  
 · 
  
 Växtkraft Mål 4 
  
 Kompetensutveckling av anställda som går hand i hand med föränd- ringar i arbetsorganisationen och en utveckling av företaget. 
 De åtgärder som ingår i nuvarande Mål 4 kommer att gå upp i det nya utökade Mål 3, vilket kommer att placeras på Arbetsmarknads- styrelsen från och med år 2000. Den kvarvarande verksamheten inom Mål 4 kommer därmed att avslutas inom den nya värd- myndigheten. 
  
 · 
  
 Artikel 6 
  
 Namnet syftar på en paragraf i stadgan för Europeiska socialfonden. Artikel 6 stöder projekt som kan förnya arbetslivs- och utbildnings- politiken i  
 EU-länderna. 
  
 +DQGOlJJQLQJ RFK DGPLQLVWUDWLRQ 
 Handläggningen av framför allt de transnationella utvecklingspro- grammen och programaktiviteterna är relativt likartad och kan enklast förklaras genom att beskriva en ansökningsomgång/ett projektår som startar med programmens utlysningar. I samband med dessa anordnar Programkontoret olika informationsmöten och deltar i, av andra anord- nade, konferenser för informationsspridning om programmen. Under ansökningsperioden tar man emot projektbeskrivningar och idéer samt, i de flesta fall, personliga besök för att utveckla dessa. Man tar emot de färdiga ansökningarna för bedömning och beslut eller lämnar utlåtan- den till Bryssel. För de mer omfattande transnationella projekten an- ordnas därefter upptaktskonferenser. Handläggarna har också ambitio- nen att försöka avlägga minst ett besök per år hos projekten för att ge dem handledning och stöd. Därutöver anordnas tematiska projektmöten 
  
 16  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 inom och/eller över programgränserna under projektperioden. Man deltar även i tematiskt arbete, initierat av kommissionen, samt i möten mellan kommissionen och deltagarländernas programkontor i Bryssel. I vissa fall anordnas större konferenser som avslutning på flera projekt inom samma program. I de administrativa uppgifterna ingår också att medverka i framställningen av informationskataloger över godkända projekt samt annat informationsmaterial för att marknadsföra pro- grammen och sprida de resultat som uppnås. 
 Handläggarna bedömer och bereder ansökningar och andra ärenden, som i de flesta fall föreläggs Programkontorets styrelse för beslut. Olika grupper, bestående av experter från arbetsmarknadens parter och andra organisationer, anlitas för rådgivande bedömning och urval av projekt och andra aktiviteter. 
 Urvalet av deltagare i praktik- och utbytesprogrammen genomgår en enklare och snabbare berednings- och beslutsprocess genom att alla beslut för dessa program kan fattas av Programkontoret. De transnatio- nella aktiviteterna är dock generellt mera personalkrävande än struktur- fondernas nationella program som t.ex. Mål 4. 
 ,QIRUPDWLRQVNDQDOHU 
 Programkontoret informerar via nyhetsbrev, hemsida på Internet, samt specialtidningar med projektreportage och tryckta exempelsamlingar med intressanta projekt. Under åren har nätverk för informations- spridning byggts upp både nationell och internationellt, i första hand för Smith och Curtis. Vidare anordnar kontoret ett stort antal seminarier och konferenser. 
 3HUVRQDO 
 Programkontoret har 90 anställda fram till år 2000. Av dessa arbetar 47,5 personer huvudsakligen med administrationen av Mål 4 och 42,5 personer med transnationella utvecklings- och utbytesprogram. Den övervägande delen av de Mål  
 4-anställda 
  arbetar vid de regionala läns- kontoren. 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 17 
  
 1\D DUEHWVXSSJLIWHU 
 Programkontoret får delvis nya arbetsuppgifter från och med år 2000. Arbetet med Mål 4 avslutas och det nya utökade Mål 3 kommer att administreras av AMS. Detta innebär dels en koncentration mot utbildningsområdet, dels en betoning av det transnationella och internationella i Programkontoret uppdrag. 
 År 2000 startar också de nya utbildningsprogrammen Smith och Clark, vilka medför en del nya arbetsuppgifter för Programkontoret. Programkontoret har redan av regeringen i uppdrag att förbereda dessa nya program och att starta implementeringen av dem. 
 Utvecklings- och utbytesprogrammen börjar först nu visa resultat från ett större antal genomförda aktiviteter. Därmed kan arbetet med att sprida dessa resultat ta sin början. 
 En ny fas i Programkontorets verksamhet blir därför ett utökat ar- bete med att sprida dessa erfarenheter och att utnyttja dem för olika typer av rådgivning. 
 (UIDUHQKHWHU 
 Redan då Programkontoret bildades 1995 betonades att motiveringarna för ett samlat programkontor var 
  
 · 
  
 att det underlättar för den enskilde kunden att ha ett enda kontor att vända sig till 
  
 · 
  
 att genom administration av flera program på ett enda kontor åstad- komma synergieffekter 
  
 · 
  
 att det blir billigare att ha ett enda samlat programkontor än att byg- ga upp flera mindre enheter 
  
 · 
  
 att det saknades lämplig värdmyndighet för de olika programmen. 
  
 Statskontorets utvärdering Programkontoret 1998 visade att Program- kontoret levt upp till de ursprungliga motiveringarna. 
 6WDWVNRQWRUHW EHG|PHU DWW Mendoza VDPOD KXYXGGHOHQ DY GHQ VYHQVND DGPL QLVWUDWLRQHQ DY (8 SURJUDPPHQ L HQ JHPHQVDP RUJDQLVDWLRQ HWW SUR JUDPNRQWRU KDU YDULW ULNWLJ 'HW lU HQ VW\UND DWW VDPEDQGVIXQNWLRQHQ PHG (8 OLJJHU KRV HQ P\QGLJKHW ± ± ± 
 6YHQVND (8 3URJUDPNRQWRUHW KDU NODUD I|UGHODU JHQRP VLQ VDPPDQ KnOOQD RUJDQLVDWLRQ (Q KXYXGLQULNWQLQJ LQI|U NRPPDQGH SURJUDPSHULRG L (8 lU DWW Martinez PnO JHPHQVNDSVLQLWLDWLY RFK SURJUDP RFK DWW Rodriguez LQWHJUHULQJ Watson RFK Benson SURJUDP )OHUD DQGUD OlQGHU RFK NRPPLVVLRQHQ XSSIDWWDU GHQ RUJDQLVDWLRQ VRP WLOOlPSDV L 6YHULJH VRP HQ IUDPWLGD P|MOLJ PRGHOO 
  
 18  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 (Svenska  
 EU-programkontoret 
  för utbildning och kompetensutveckling – En utvärdering, Statskontoret 1998:30) 
 Mervärdeseffekter uppstår emellertid inte enbart för att flera likartade verksamheter lokaliseras till en och samma organisation. Men med denna grundförutsättning kan dessa uppstå genom aktivt arbete och en organisation av arbetet som möjliggör en korsbefruktning av olika pro- gram och aktiviteter. (Omfattningen av synergieffekter mellan olika program, mål och initiativ. Särskild redovisning enligt regleringsbrev för år 1999, Programkontoret, Dnr  
 9497–1999.) 
  
 9HUNVDPKHWHQ XQGHU 
  
 · 
  
 Intresset för att utveckla skola och arbetsliv med  
  
 EU-stöd 
  har varit mycket stort. Programkontoret behandlade ca 30 000 ansökningar om deltagande i  
 EU-projekt. 
  Den övervägande delen av ansökning- arna kom från små- och medelstora företag inom ramen för Mål 4. 
  
 · 
  
 Närmare 295 000 personer, varav en stor andel i Mål  
  
 4-företag 
  med 260 000 anställda, var involverade i de EU:s utvecklingsprojekt, ut- byten och övriga, icke  
 EU-program 
  som Programkontoret svarar för. 
  
 · 
  
 Ca 24 500 personer deltog aktivt i utbildningsprogrammen James Vinci och Smith, ca 5 300 i gemenskapsinitiativen Adapt och Employment och 4 000 i övriga program. 
  
 · 
  
 Programkontoret tog emot över 100 000 telefonsamtal från anställ- da, företag, organisationer, skolor och många andra som var intres- serade att delta i projekt med  
  
 EU-stöd. 
  
 · 
  
 Programkontoret sände ut ca 200 000 broschyrer, faktablad och an- nat informationsmaterial. Nyhetsbrevet gick ut till 2 000 prenume- ranter varje månad. Fr.o.m. 1999 distribueras nyhetsbrevet via  
  
 e-post. 
  Hemsidan på Internet besöktes av 72 000 personer. Talsvars- servicen utnyttjades av över 2 000 personer. 
  
 · 
  
 Programkontorets program och projekt beskrevs i 2 300 tidnings- artiklar i dagspress och fackpress. 
  
 · 
  
 Programkontoret ordnade och deltog i hundratals seminarier, konfe- renser, informationsmöten och mässor för att inspirera andra att va- ra med i  
  
 EU-samarbete 
  och för att sprida resultat av utvecklingsar- betet i  
 EU-projekten. 
  
 · 
  
 Programkontoret förstärkte sina nätverk på regional, nationell och  
  
 EU-nivå. 
  
 · 
  
 Programkontoret fick två nya uppdrag: Utveckling av Breaking Huffman, ett utbytesprogram som gör det möjligt för arbetslösa ungdomar i Sverige, Storbritannien och Italien att få praktik i varandras hemländer samt försöksverksamhet med Second Chance 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 19 
  
 School som skall finna nya vägar in på arbetsmarknaden för bl.a. ungdomar med bristande baskunskaper. 
  
 2.2 
  
 Program och initiativ som ingår i kommitténs översyn 
  
 2.2.1 
  
 Smith – Bryant 
  
 Smith är Valdez samlade europeiska utbildningsprogram. Det syftar till att främja den europeiska dimensionen och förbättra utbildningens kvalitet samtidigt som det uppmuntrar samarbetet mellan medverkande länder. Smith kompletterar medlemsstaternas åtgärder samtidigt som medlemsstaternas ansvar för och suveränitet över sina egna utbild- ningssystem respekteras. Programmet som startade 1995 samarbetar med James Vinci i syfte att främja ett livslångt lärande på natio- nell och europeisk nivå. Smith kommer att avlösas av Smith som skall löpa under en sjuårsperiod  
 (2000–2006). 
  
 Bryant är den del av Smith som berör högre utbildning. Pro- grammet innehåller två åtgärder,  
 Mcguire VW|G I|U DWW Mason YLG XQLYHUVLWHW RFK Dillon JH Mueller DY VWXGHQWXWE\WH (XURSHDQ UHGLW 7UDQVIHU 6\VWHP P P GHOV VWLSHQGLHU I|U U|UOLJKHW I|U VWXGHQWHU VRP |QVNDU I|UOlJJD HQ GHO DY VLQD VWXGLHU L DQQDW GHOWDJDQ 
  
 GH ODQG 
 . Medlen för åtgärd 1 sänds från kommissionen direkt till uni- versitet och högskolor, medan medlen för åtgärd 2 fördelas av de na- tionella kontoren till universitet och högskolor i enlighet med den na- tionella plan som skall godkännas av kommissionen. Planer finns på att överföra ansvaret för fördelning av medel för lärarutbyte till de natio- nella kontoren på samma sätt som medlen för studentutbyte under åt- gärd 2. 
 Administrerande myndighet är Högskoleverket. I uppdraget att vara nationell koordinerande myndighet ingår att svara för programmets genomförande i Sverige och policy för fördelning av medel till univer- sitet och högskolor samt uppgifter som samordning, rådgivning och utveckling av programmet. Uppdraget innefattar även kontakter med de nationella kontoren i andra länder och kommissionen bl.a. i form av möten och rapportering om verksamhetens resultat. 
  
 20  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 0nOJUXSS 
 Programmet är öppet för samtliga universitet och högskolor inom ut- bildningssystemet, samtliga ämnen och samtliga nivåer upp till dok- torsexamen. Varje universitet eller högskola erhåller (inom åtgärd 1) ett ekonomiskt stöd inom ramen för universitets- och högskoleavtal. 
 Inom åtgärd 2 utses studenterna av sändande universitet/högskola, liksom lärarna utses inom åtgärd 1. Studentutbytet ska vara mellan 3 och 12 månader och minimibeloppet ska enligt reglerna vara 50 euro per månad. De tilldelade medlen skulle inte räcka till för att ge detta minimibelopp om lärosätena hade en högre utnyttjandegrad än de ca 50% de har för närvarande. Med anledning av att svenska studenter har tillgång till studiemedel har Sverige i den nationella planen förklarat att vi hellre ger mindre belopp till många studenter än större belopp till färre studenter. 
 %XGJHW 
  
 9HUNVDPKHWVPHGHO  
 – Medlen för 1998/1999 års studentstipendier upp- gick till 17 756 038 kronor och uppgår för 1999/2000 till 16 405 097 
 kronor. 
  
 $GPLQLVWUDWLYD PHGHO  
 – Inom programmet finns inga  
 EU-medel 
  av- satta för nationell administration. Högskoleverkets omkostnader för Bryant var 300 000 kronor, exkl. utrustning och lokaler under 1998. Samma år genererade Bryant intäkter på 150 000 kronor genom kon- ferensavgifter. Lönekostnader var 1 080 000 kronor, inkl. lönebikost- nader. 
 3HUVRQDO 
 Administrationen av Bryant på Högskoleverket har krävt 2,25 hand- läggartjänster. En 0,75 assistenttjänst (gemensam för samtliga pro- gram). 
 ,QIRUPDWLRQVNDQDOHU 
 Universitet och högskolor i Sverige har Garcia, vilka Hög- skoleverket kontinuerligt informerar. Informationen ges till stor del i elektronisk form, t.ex. genom  
 e-post 
  och den egna hemsidan, samt två gånger per år vid konferenser. Information om programmet lämnas också till andra intressenter i samhället. 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 21 
  
 (UIDUHQKHWHU 
 Bryant har utvecklats på ett mycket gynnsamt sätt under de senaste fem åren, från att vara ett studentutbytesprogram, till en angelägenhet för många olika människor på olika nivåer inom universitet och hög- skolor. Det har blivit en nödvändighet för alla högskolor att vara med, även om administrationen är krävande och medlen begränsade. Det är också tydligare nu att Bryant kan innebära en kvalitetshöjning och kvalitetsmätning för lärosätena och påverka deras kontakter med uni- versitet i alla andra europeiska länder. 
 )UDPWLG 
 Erasmusdelen av Smith kommer att innehålla en ökad decentrali- sering av besluten. Fördelning av medel för lärarutbyte och ansökning- ar om förberedande besök kommer att läggas ut på de nationella konto- ren. 
 Framtiden för Bryant är gynnsam, trots att man får räkna med vis- sa neddragningar i ekonomin för Smith. Arbete pågår med att rätta till de byråkratiska hindren och få till stånd en effektivisering av pro- grammet. Men både på europeisk och nationell nivå är det viktigt att det nationella kontoret för Bryant fungerar på ett bra sätt, med goda kontakter med universiteten och högskolorna och goda kunskaper om högskoleutbildningens villkor. 
  
 2.2.2 
  
 Tempus 
  
 Tempus är ett  
 EU-program 
  vars främsta syfte är att stärka den högre utbildningen i Central- och Östeuropa. Tempus är högskoledelen av programmen Mason och Meyer, vilka är EU:s övergripande program för ekonomisk och social återuppb yggnad av de central- och östeuropeiska länderna (Phare) och ekonomisk reformering och återhämtning i de f.d. Sovjetrepublikerna och Mongoliet (Tacis). 
 Programmet antogs av EU:s ministerråd 1990. Programmet förläng- des första gången 1993 för perioden  
 1994–1998 
  (Tempus II), andra gången 1996 för  
 1998–2000 
  (Tempus II bis) och tredje gången 1999 för perioden  
 2000–2006 
  (Tempus III). Tempus I omfattade de central- och östeuropeiska länder  
 (Phare-länderna). 
  Tempus II och II bis om- fattar både Mason och  
 Tacis-länderna 
  genom två separata delprogram. Tempus III omfattar de tre  
 Phare-länder 
  som inte ansökt om EU- medlemskap (Albanien,  
 Diaz 
  och Makedonien) samt de tretton  
 Tacis-länderna. 
  
 22  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 Programmet stöder en omstrukturering av den högre utbildningen i Central- och Östeuropa för att underlätta en anpassning till marknads- ekonomi och på sikt ett medlemskap i EU. Det prioriterar en förändring av undervisningsprogram samt reformering av den högre utbildningens institutioner i Mason och  
 Tacis-länderna. 
 Phare-länderna 
  är Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckien, Ungern, Albanien,  
 Diaz 
  och Makedonien medan  
 Tacis-länderna 
  är Armenien, Azerbadjan, Vitryssland, Vasquez, Kazakstan, Kirgizien, Moldavien, Ryssland, Tadzjikistan, Turk- menistan, Ukraina och Uzbekistan. Samarbetet sker främst i multilate- rala nätverksprojekt där, förutom  
 EU-länderna, 
  följande 12 länder kan deltaga med egen finansiering: Australien, Cypern, Island, Japan, Ka- nada, Wilkins, Malta, Norge, Nya Zeeland, Schweiz, Turkiet och USA. Minst två  
 EU-länder 
  skall vara representerade i varje projekt som normalt är på 3 år. 
 Den svenska delan av  
 Tempus-programmet 
  administreras av Hög- skoleverket. I uppgiften att vara nationellt programkontor ingår upp- gifter som samordning, rådgivning och utveckling av programmet, samt beslut om fördelning av svenska medel för stöd till projektdeltagande och kontaktresor. Uppdraget innefattar även kontakter med de andra nationella Tempuskontoren, kommissionen och European Training Foundation i Turin. 
 0nOJUXSS 
 Programmet riktar sig främst till universitet och högskolor, men i viss mån även till företag och andra organisationer. 
 ,QIRUPDWLRQVNDQDOHU 
 Information från Högskoleverket om Tempus går främst till de svenska lärosäternas Tempusansvariga. Bl.a. genomförs årliga informations- dagar. Högskoleverket bistår även med stöd och rådgivning till Tem- pusprojekt. 
 %XGJHW 
  
 9HUNVDPKHWVPHGHO 
 : Det svenska anslaget för Tempus uppgår för hela perioden  
 1990–1999 
  till ca 50 miljoner kronor, varav ca 5 miljoner kronor för 1999. T.o.m. den 31 augusti hade 1,2 miljoner kronor för- brukats av 1999 års medel. Enligt Högskoleverkets bedömning kommer 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 23 
  
 resterande medel på anslaget vid utgången av 1999 uppgå till högst 1 miljon kronor. I budgetunderlaget får åren  
 2000–2002 
  har verket hemställt att erhålla anslag för Tempus omfattande 5 miljoner kronor för år 2000 och 6,5 miljoner kronor per år för åren 2001 och 2002. Macdonald har deltagit i ca 11 % av alla projekt. En del av dessa projekt har 
 också samordnats från svensk sida. 
  
 $GPLQLVWUDWLYD PHGHO  
 Omkostnaderna på anslaget för Tempus var 400 000 kronor, exkl. utrustning och lokaler under 1998. Samma år genererade verksamheten intäkter genom konferensavgifter som upp- gick till 50 000 kronor. Lönekostnader var 540 000 kronor, inkl. löne- bikostnader. 
 3HUVRQDO 
 Administrationen av Tempus har krävt 1 handläggartjänst. En 0,75 assistenttjänst (gemensam för samtliga program). 
 (UIDUHQKHWHU 
 Programmet har varit framgångsrikt. Det har utvecklat och stärkt hög- skoleinstitutioner i Central- och Östeuropa på ett sätt som annars varit svårt att göra. Genom normalt  
 3-åriga 
  multilaterala projekt (med hög- skolepartners från minst två  
 EU-länder 
  och ett Johnson eller Tacis- land) har Tempus genom åren lyckats utveckla och förstärka den högre ut- bildningen i dessa länder. Det har skett bl.a. genom förändring av strukturerna på högskoleinstitutioner, utveckling av läroplaner, skapan- de av institutionella och individuella kontaktnätverk, uppb yggande av laboratorier och bibliotek samt genom att mellan institutioner bedriva ett utbyte av studenter, lärare och teknisk personal. 
 Sverige har haft de flesta projekt inom ämnesområdena naturveten- skap, teknologi, socialvetenskap, företags- och universitetsadministra- tion samt medicin. Av Tempus  
 Phare-länderna 
  har Estland, Lettland och Litauen varit de länder som procentuellt sett haft särskilt stort antal svenska partners. Polen, Tjeckien och Ungern är andra exempel på län- der som har ett stort antal svenska partners. Totalt deltar svenska part- ners i projekt med 12 av de 13  
 Phare-länderna. 
  Samtliga svenska uni- versitet, ett stort antal svenska högskolor och ett antal svenska företag har deltagit i ett eller flera projekt. Beträffande Tempus  
 Tacis-länderna 
  har det svenska intresset främst riktat sig mot Ryssland, Ukraina, Ar- menien och Mongoliet. 
  
 24  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 )UDPWLGHQ 
 Tempus III kommer att omfatta perioden  
 2000–2006. 
  EU:s fokusering kommer att flyttas från Mason till  
 Tacis-länderna. 
  Erfarenheter från projekt inom Tempus  
 Phare-länderna 
  kommer att tas tillvara i Tempus III. Målsättningen blir inte att förbereda  
 Tacis-länderna 
  för ett medlem- skap i EU utan att försöka stärka och utveckla högskoleinstitutioner samt att sprida de resultat man nått på högskolorna till andra delar av samhället i dessa länder. Målet är också att nå och vidmakthålla en nivå 
 på högskoleutbildningen som bidrar till en bättre samhällsutveckling. 
  
 2.2.3 
  
 Alfa, Samarbetsprogrammen  
  
 EU-USA 
  och  
 EU-Kanada, 
  EU:s Medelhavssamarbete 
  
 $OID  
 är EU:s program för samverkan med Latinamerika på utbildnings- området. Det ingår som en del av ett samarbetsavtal för att höja Syd- amerikas kompetens inom bl.a. vetenskap och teknik. Deltagande sker i nätverk med minst fem universitet från olika länder. Alfa innehåller möjligheter för utbytesstudier på  
 grundläggande-, 
 masters-, 
  och dokto- 
 randnivå. Beslut om programmet togs i mars 1994. 
 6DPDUEHWVSURJUDPPHQ (8 86$ RFK (8 .DQDGD  
 syftar till att hitta metoder som förbättrar samarbetet inom högre utbildning och yrkesut- bildning. Programmen bedrivs i liten skala och stöder ett begränsat an- tal projekt som startas inom ramen för ett multilaterat samarbete. Det riktar sig till universitet och utbildningsanordnare. Projekten skall in- nehålla sex samarbetspartners varav tre stycken från skilda europeiska stater och tre stycken från skilda delstater i USA respektive provinser i Kanada. Projekten kan gälla institutionell utveckling eller studentut- 
  
 byte. Beslut om båda programmen togs i slutet av 1995. 
 (8 V 0HGHOKDYVVDPDUEHWH  
 omfattar EU och de s.k. MED12- länderna runt Medelhavet.  
  
 Med-Campus 
  
  är ett delområde inom detta program som gäller universitet och högskolor. Syftet är att främja social och ekonomisk utveckling i de södra och östra Medel- havsländerna. Programmet startade 1992 och har flera likheter med  
  
 Tempus-programmet. 
  
 Ansökningar till dessa tre program inlämnas direkt till den Europe- iska kommissionen i Bryssel. Beträffande samarbetsprogrammen EU- USA och  
 Johnsonlämnar den amerikanska respektive kanadensiska delen av partnerskapen in separata ansökningar i sina respektive hem- länder. 
 Högskoleverket har ett informationsansvar för de tre programmen. 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 25 
  
 0nOJUXSSHU 
  
 $OID  
 Universitet och studenter på  
 grundläggande-, 
 masters-, 
  och dokto- 
 randnivå. 
 6DPDUEHWVSURJUDPPHQ (8 86$ RFK (8 .DQDGD  
 Universitet, hög- 
  
 skolor och institutioner för yrkesutbildning. 
 (8 V 0HGHOKDYVVDPDUEHWH  
 Högre tjänstemän, universitetslärare och forskarstuderande. 
  
 ,QIRUPDWLRQVNDQDOHU 
 Information inhämtas från den Europeiska kommissionen och förmed- las till universitet och högskolor, genom Högskoleverkets och Pro- gramkontorets gängse informationskanaler. 
 %XGJHW 
  
 9HUNVDPKHWVPHGHO  
 Inga särskilda medel är budgeterade för denna in- 
 formationsverksamhet. 
  
 $GPLQLVWUDWLYD PHGHO  
 Löner, inkl. lönebikostnader 114 000 kronor. 
 3HUVRQDO 
 En 0,25 handläggartjänst är gemensam för dessa tre program. En 0,75 assistentjänst (gemensam för samtliga  
 EU-program 
  vid Högskolever- ket). 
 (UIDUHQKHWHU 
 Beträffande Alfa har högskoleverket tillgång till information om visst deltagande från svenska universitet. I samarbetsprogrammet  
 EU-USA 
  deltar fem och i samarbetsprogrammet  
 EU-Kanada 
  deltar tio svenska universitet i projekt som blivit godkända under de tre senaste årens an- sökningsomgångar. Tre svenska universitet ingår dessutom i mer än ett projekt – Lunds universitet (fyra) Lantbruksuniversitet i Uppsala (tre) och Uppsala universitet (två). Programmen Alfa och EU:s Medelhavs- samarbete bedöms av Högskoleverket ha en intressant utvecklings- potential. 
  
 26  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 )UDPWLG 
 Beslut om Alfa II togs av ministerrådet i december 1998. Någon an- sökningsomgång har ännu inte utlysts.  
 EU-kommissionen 
  har meddelat Högskoleverket att information kommer att sändas till alla universitet när den är tillgänglig. Beträffande samarbetsprogrammen  
 EU-USA 
  och  
 EU-Kanada 
  tyder alla uppgifter från  
 EU-kommissionen 
  på att pro- grammen kommer att förlängas. 
  
 2.2.4 
  
 Ungdom för Europa 
  
 Ungdom för Europa är ett instrument för att främja samarbetspolitiken inom ungdomssektorn. Programmet vänder sig till grupper av ung- domar och ungdomsledare för aktiviteter utanför det formella utbild- ningssystemet. Målet är att utveckla ungdomars erfarenheter och kun- skaper genom kontakter med ungdomar från andra länder, främst i Eu- ropa. Aktiviteter som utvecklar ungdomsverksamheten på lokal nivå och som underlättar missgynnade ungdomars tillgång till programverk- samheten prioriteras. Programmet består av fem delprogram, varav ungdomsutbyte för grupper av unga är det största delprogrammet. Där- utöver ges även stöd till lokala projekt som b ygger på ungas egna in iti- ativ, kontakter mellan ungdomsledare och beslutsfattare i ungdomsfrå- gor, samt för informations- och forskningsprojekt inom området. Stöd kan ges till högst 50 procent av projektkostnaderna. 
 Ungdomsstyrelsen är nationellt kontor (administrerande myndighet) för programmet som i hög grad är decentraliserat, dvs. de nationella kontoren fattar beslut om stöd i flertalet av delprogrammen. 
 0nOJUXSS 
 Ungdomar mellan 15 och 25 år i EU- och  
 EES-länderna 
  samt ytterliga- re 10 europeiska länder med vilka EU ingått associationsavtal. Projek- tansökningar inlämnas av organisationer eller andra former av grupper av ungdomar. 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 27 
  
 ,QIRUPDWLRQVNDQDOHU 
 Information sker genom ett flertal kanaler. Mycket av informationen sker genom Ungdomstyrelsens generella informationsverktyg; det mån- atliga nyhetsbrevet BRUS, myndighetens hemsida samt mäs- sor/seminarier/kommunbesök och andra utåtriktade verksamheter som Ungdomsstyrelsen genomför. Därutöver finns ett särskilt informations- blad om ungdomsutbyte (6 nr/år) samt ett nätverk av lokala vidarein- formatörer (ca 120 st). 
 %XGJHW 
  
 9HUNVDPKHWVPHGHO  
 Den sammanlagda budgeten för programmet 1995– 1999 är drygt 1 100 miljoner svenska kronor, eller 220 miljoner kronor per år. Av verksamhetsmedlen beslutas ungefär 67 procent av de natio- nella kontoren (decentraliserade delprogram) och 33% av kommissio- nen (centraliserade delprogram). Inom ramen för de decentraliserade delprogrammen tilldelades Sverige ca 5 426 000 kronor år 1999. I de projekt som beviljats stöd direkt av kommissionen var det 55 projekt med svenska deltagare/projektpartners år 1998. Dessa projekt tilldela- des ca 6 250 000 kronor. 
 Inom delprogrammet A1. Ungdomsutbyte, som är det största enskil- da delprogrammet för ansökningar direkt till Ungdomsstyrelsen, har antalet ansökningar respektive beviljade ansökningar under de tre se- naste åren haft följande utveckling: 
  
 Projektår 
  
 ansökningar 
  
 beviljade 
  
 % beviljade 
  
 1996 
  
 115 
  
 75 
  
 66% 
  
 1997 
  
 122 
  
 97 
  
 80% 
  
 1998 
  
 155 
  
 102 
  
 66% 
  
 Då budgetmedlen varit i princip konstanta mellan de olika åren har ut- vecklingen med ett ökat antal ansökningar inneburit att beviljade medel 
 per projekt har minskat. 
 $GPLQLVWUDWLYD PHGHO WHNQLVNW VW|G  
 1999 uppgick svenska administ- rationskostnader för programmet till 3 100 000 kronor, varav ca 42% var  
  
 EU-medel 
  
  och 58% var nationell medfinansiering. Av de administ- rativa kostnaderna var 66% personalkostnader, inkl. lönebikostnader, 25% operativa kostnader (resor, möten, datautrustning, hyreskostnader) och 9% informationskostnader. 
  
 28  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 3HUVRQDO 
 Fyra heltidstjänster samt motsvarande 0,70 av en heltidstjänst för administrativ hantering. För koordinering och samordning av de båda programmen Ungdom för Europa och Europeisk volontärtjänst avsätts motsvarande 0,80 av en heltidstjänst varav 0,50 för det förra och 0,30 för det senare programmet. 
 (UIDUHQKHWHU 
 Ungdomsstyrelsen tog över ansvaret som nationellt kontor för programmet i juli 1996. Antalet svenska ansökningar har därefter ökat successivt och sökandetrycket i förhållande till utdelningsbara medel är högt. Sverige har också väl uppnått målet att minst en tredjedel av resurserna skall gå till s.k. missgynnade ungdomsgrupper (Sveriges andel är ca 40%). Totalt deltog under år 1998 ca 1 900 svenska ungdomar i projekt som givits stöd av programmet. 
 Utvärderingsmöten visar att deltagarna generellt är mycket nöjda med sina utbyten och med det stöd de erhåller från det nationella kon- toret. Kritik riktas främst mot de centralt fastslagna administrativa reglerna, inte minst ansöknings- och redovisningshandlingar. 
 På uppdrag av kommissionen har en extern europeisk utvärdering genomförts av de nationella kontorens sätt att administrera Ungdoms- programmen. Utvärderingen ger Ungdomsstyrelsen ett mycket bra be- tyg, särskilt vad avser organisation, personalens kompetensnivå, infor- mationsspridning och rådgivning. 
 Ungdomsstyrelsens erfarenheter är att det finns stora synergieffekter mellan myndighetens lokala utvecklingsarbete och utvecklingen av de två  
 EU-programmen. 
  Myndigheten ger ekonomiskt och kunskapsmäs- sigt stöd till olika former av lokalt utvecklingsarbete och har därigenom skapat ett stort kontaktnät med lokala ungdomsprojekt. Det lokala ut- vecklingsarbetet utgör en viktig förutsättning för att stimulera delta- gande i  
 EU-programmen, 
  inte minst från de grupper som vanligtvis inte deltar i internationellt samarbete.  
 EU-programmen 
  ger i sin tur möjlig- heter till erfarenheter från andra länder som kan stärka det lokala ut- vecklingsarbetet. 
 )UDPWLG 
 Ett nytt program på ungdomsområdet, Ungdom, har föreslagits ersätta Ungdom för Europa och Europeisk volontärtjänst. Målen för program- met är att utveckla ungas interkulturella förståelse, deras solidari- 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 29 
  
 tetskänsla, initiativförmåga och entreprenörsanda samt att stärka sam- arbetet inom ungdomssektorn. Det nya programmet kommer att inne- hålla delar av de två tidigare programmen och bestå av fem delpro- gram; ungdomsutbyte, volontärtjänst, ungdomsinitiativ, gemensamma åtgärder med utbildningsprogrammen samt olika former av stödåtgär- der. Den absoluta majoriteten av resurserna kommer med största san- nolikhet att allokeras till de två förstnämnda delprogrammen. Den före- slagna programperioden är 5 år  
 (2000–2004) 
  och budgeten är i kom- missionens förslag 600 miljoner euro. I rådets gemensamma ståndpunkt i maj 1999 föreslogs en mer begränsad budget, 350 miljoner euro. Den slutliga budgeten kan förväntas hamna någonstans mellan kommissio- nens och rådets förslag. Ett slutligt beslut om programmet förväntas under våren år 2000. 
  
 2.2.5 
  
 Europeisk volontärtjänst 
  
 Europeisk volontärtjänst för ungdomar ger enskilda ungdomar möjlighet att delta i ett samhällsnyttigt projekt i ett annat land. Programmets mål är att dels ge en ny berikande erfarenhet för ungdomar som en alternativ möjlighet till utbildning och praktik, dels ge ett bidrag till den lokala utvecklingen i de projekt volontärerna deltar. Projekten bygger på ett samarbete mellan ett sändande och ett mottagande projekt (vanligtvis organisationer) samt den enskilde volontären. Programmet innehåller stöd till såväl längre  
 (6–12 
  månader) som kortare (3  
 veckor–3 
  månader) volontärtjänst inom deltagarländerna, volontärtjänst utanför deltagarländerna, uppföljnings- projekt efter volontärtiden samt olika stödaktiviteter. Stöd kan ges till högst 50 procent av projektkostnaderna. 
 Ungdomsstyrelsen är nationellt kontor (administrerande myndighet) för programmet som i hög grad är decentraliserat, dvs. de nationella kontoren fattar beslut om stöd i flertalet av delprogrammen. 
 0nOJUXSS 
 Ungdomar mellan 18 och 25 år i  
 EU-länderna 
  samt Norge och Island. Intresseanmälan inlämnas av mottagande respektive sändande projekt och när man kommit överens ansöker projekten stöd hos respektive nationellt kontor. 
  
 30  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QIRUPDWLRQVNDQDOHU 
 Information sker genom ett flertal kanaler. Mycket av informationen sker genom Ungdomstyrelsens generella informationsverktyg; det mån- atliga nyhetsbrevet BRUS, myndighetens hemsida samt mäs- sor/seminarier/kommunbesök och andra utåtriktade verksamheter som Ungdomsstyrelsen genomför. Därutöver finns ett särskilt informations- blad om ungdomsutbyte (6 nr/år) samt ett nätverk av lokala vidare- informatörer (ca 120 st). 
 %XGJHW 
  
 'HQ VDPPDQODJGD EXGJHWHQ  
 för programmet år 1999 är drygt 200 mil- joner kronor. Av verksamhetsmedlen beslutas ungefär 83 procent av de nationella kontoren (decentraliserade delprogram) och 17 procent av kommissionen (centraliserade delprogram). Inom ramen för de decent- raliserade delprogrammen tilldelades Sverige ca 3 750 000 kronor år 1999. Det saknas f.n. uppgifter från  
 EU-kommissionen 
  om antalet svenska ungdomar som deltagit i programmet genom de centraliserade delprogrammen. 
 Programmets ansökningsförfarande är upplagt på ett sådant sätt att det inte är meningsfullt att analysera andelen beviljade ansökningar. Mottagande och sändande projekt skickar i ett första steg in en intres- seanmälan och blir därefter granskade och godkända som projekt. För närvarande finns det 63 av kommissionen godkända mottagande pro- jekt och 75 utländska volontärer har tjänstgjort hittills i Sverige under programperioden (fr.o.m. hösten 1998). På den sändande sidan har Thompson rige för närvarande 50 sändande och hittills 75 svenska volontärer har 
 deltagit i volontärsverksamhet utomlands.  
 $GPLQLVWUDWLYD PHGHO WHNQLVNW VW|G  
 1999 uppgick svenska administ- 
 rationskostnader för Europeisk volontärtjänst till 1 620 000 kronor, varav 50% var  
 EU-medel 
  och 50% nationell medfinansiering. Av dessa var 61% personalkostnader, inkl. lönebikostnader, 27% operativa kost- nader och 12% informationskostnader. 
 3HUVRQDO 
 Handläggningen kräver 2,75 tjänster samt 0,40 av en heltidstjänst för administration. För koordinering och samordning av de båda program- men Ungdom för Europa och Europeisk volontärstjänst avsätts motsva- rande 0,80 av en heltidstjänst varav 0,50 för det förra och 0,30 för det senare programmet. 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 31 
  
 (UIDUHQKHWHU 
 Programmet startades i juli 1998, men föregicks av ett pilotprojekt under  
 1997–98. 
  Antalet volontärplatser som är tillgängliga för varje land har varit mycket begränsade. Antalet svenska ungdomar intresserade av att delta är högt. Då Sverige har liten erfarenhet av volontärtjänstarbete har det initialt funnits ett begränsat intresse att delta som sändande projekt. Sverige har t.o.m. år 1998 sammanlagt skickat iväg drygt 100 volontärer och tagit emot ungefär lika många utländska volontärer. 
 Utvärderingsmöten visar att deltagarna generellt är mycket nöjda med sina utbyten och med det stöd de erhåller från det nationella kon- toret. Kritik riktas främst mot de centralt fastslagna administrativa reglerna, inte minst ansöknings- och redovisningshandlingar. 
 På uppdrag av kommissionen har en extern europeisk utvärdering genomförts av de nationella kontorens sätt att administrera Ungdoms- programmen. Utvärderingen ger Ungdomsstyrelsen ett mycket bra be- tyg, särskilt vad avser organisation, personalens kompetensnivå, infor- mationsspridning och rådgivning. 
 Ungdomsstyrelsens erfarenheter är att det finns stora synergieffekter mellan myndighetens lokala utvecklingsarbete och utvecklingen av de två  
 EU-programmen. 
  Myndigheten ger ekonomiskt och kunskapsmäs- sigt stöd till olika former av lokalt utvecklingsarbete och har därigenom skapat ett stort kontaktnät med lokala ungdomsprojekt. Det lokala ut- vecklingsarbetet utgör en viktig förutsättning för att stimulera delta- gande i  
 EU-programmen, 
  inte minst från de grupper som vanligtvis inte deltar i internationellt samarbete.  
 EU-programmen 
  ger i sin tur möjlig- heter till erfarenheter från andra länder som kan stärka det lokala ut- vecklingsarbetet. 
 )UDPWLG 
 Ett nytt program på ungdomsområdet, Ungdom, har föreslagits ersätta Ungdom för Europa och Europeisk volontärtjänst. Målen för program- met är att utveckla ungas interkulturella förståelse, deras solidari- tetskänsla, initiativförmåga och entreprenörsanda samt att stärka sam- arbetet inom ungdomssektorn. Det nya programmet kommer att inne- hålla delar av de två tidigare programmen och bestå av fem delpro- gram; ungdomsutbyte, volontärtjänst, ungdomsinitiativ, gemensamma åtgärder med utbildningsprogrammen samt olika former av stödåtgär- der. Den absoluta majoriteten av resurserna kommer med största san- nolikhet att allokeras till de två förstnämnda delprogrammen. Den före- 
  
 32  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 slagna programperioden är 5 år  
 (2000–2004) 
  och budgeten är i kom- missionens förslag 600 miljoner ecu. I rådets gemensamma ståndpunkt i maj 1999 föreslogs en mer begränsad budget, 350 miljoner euro. Den slutliga budgeten kan förväntas hamna någonstans mellan kommissio- nens och rådets förslag. Ett slutligt beslut om programmet förväntas under våren år 2000. 
  
 2.2.6 
  
 Skolverkets stipendier och bidrag 
  
 Skolverket anvisas i regleringsbrev medel att fördela till skolor för in- ternationella kontakter i enlighet med förordningen SKOLFS 1993:17. 
 Med utgångspunkt i förordningen beslutar Skolverket om specifika kriterier och riktlinjer för beviljande av medel. I dessa görs priorite- ringar avseende skolformer, utbytesländer, geografisk spridning och långsiktigt arbete. Prioriteringarna är samordnade med generella natio- nella prioriteringar avseende skolutveckling. 
 Stipendier och bidrag är av fem olika slag: 
  
 1. 
  
 Stipendier för att främja internationella kontakter utgår för besök vid motsvarande utländsk verksamhet för att planera olika former av utbyten. Syftet är att möjliggöra etablerandet av kontakter som kan leda till långsiktigt internationellt samarbete. Ansökning kan ske vid två fasta tillfällen per år. 
  
 2. 
  
 Bidrag till huvudmän för utvecklingsarbete som syftar till att med hjälp av internationella kontakter förverkliga de mål som anges i läroplanerna ska främja uppb yggnad och utveckling av kontakter genom  
  
 elev-, 
  barn- och lärarutbyten. Två fasta ansökningstillfällen per år. 
  
 3. 
  
 Stipendier för aktivt deltagande i konferenser utomlands ska ge möjligheter till erfarenhetsutbyte och kontaktskapande utomlands. Sökande ska medverka i konferenser med egen presentation eller föredragning. Ansökningar beviljas löpande under året. 
  
 4. 
  
 Bidrag för extraundervisning i svenska för elever från utlandet ska underlätta för svenska gymnasieskolor att erbjuda extra undervis- ning i svenska till utbytesstuderande från utlandet som tas emot i svenska skolor under ett läs- eller kalenderår. Två fasta ansöknings- tillfällen per år. 
  
 5. 
  
 Bidrag till skolhuvudmän för fortbildning av lärare för undervisning i olika ämnen på annat språk än svenska ges löpande under året såväl till lärare som vill språkutbilda sig som till språklärare som vill integrera det egna undervisningsspråket i andra ämnen. 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 33 
  
 0nOJUXSS 
 Skolor och skolhuvudmän. För stipendierna 1, 3 och 5 är målgruppen personal i skola och förskola samt skolledare. Bidragen under 2 avser projekt med personal- och elevmedverkan, även om det är skolhuvud- männen som söker och beviljas medel. Enskilda elever kan inte söka några medel från Skolverket. 
 ,QIRUPDWLRQVNDQDOHU 
 Skolverket informerar via sina reguljära kanaler; nyhetsbrev, hemsida och i förekommande fall i egna tidningar. Annonsering sker i lärartid- ningar. Svenska Institutet informerar via sina kanaler; nyhetsbrev o dyl. 
 %XGJHW 
  
 9HUNVDPKHWVPHGHO  
 under 1999 per stipendie/bidragstyp: 
 1. Av 563 inkomna ansökningar har 171 beviljats sammanlagt 
 5 837 000 kronor. 
  
 2. 
  
 Av 234 ansökningar har 99 beviljats sammanlagt 5 530 000 kronor. 
  
 3. 
  
 Av 281 hittills inkomna ansökningar har 42 beviljats sammanlagt 446 000 kronor. 
  
 4. 
  
 Av 35 ansökningar har 26 beviljats sammanlagt 183 000 kronor. 
  
 5. 
  
 Av 52 hittills inkomna ansökningar har 28 beviljats sammanlagt 281 000 kronor. 
  
 $GPLQLVWUDWLYD PHGHO  
 består av ersättning till Svenska Institutet för administration av bidragen  
 1–3. 
  Regleras i särskilt avtal och uppgår under 1999 till 370 000 kronor. Därutöver beräknas Skolverkets admi- nistrativa kostnader under 1999 uppgå till 441 000 kronor, varav 86,4% utgjorde lönekostnader, inkl. lönebikostnader och 13,6 % övriga för- valtningskostnader. 
 3HUVRQDO 
 Skolverkets behov av personal som har övergripande ansvar för samt- liga bidrag och stipendier administrerar bidragen 4 och 5, informerar om samtliga stipendier och gör grundläggande uppföljningar uppgår till motsvarande 0,80 av en heltidstjänst. 
  
 34  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 (UIDUHQKHWHU 
 Skolverket har fördelat medel för internationella kontakter sedan 1993. Det har konstant genom åren varit ett stort intresse för utbyte med Västeuropa. Antalet ansökningar har också varit förhållandevis kon- stant över åren, liksom fördelningen på olika typer av stipendier/bidrag. Handläggaren bedömer dock att kvaliteten på projektansökningarna ökat. Den utformning av stipendier och bidrag som nu används är ett resultat av gjorda erfarenheter – intresserade skolor kan i ett inled- ningsskede åka iväg och knyta kontakter med hjälp av ett stipendium. Därefter kan ett utbyte planeras och genomföras med stöd av bidrag från Skolverket. Denna organisation har bedömts vara den bästa vägen att nå målet långsiktiga initiativ på skolnivå. Skolverkets kriterier för fördelning av medel har haft visst genomslag om än inte i den grad som man kanske skulle önska. Intresset för internationella kontakter varierar beroende på skolform och geografiska förutsättningar. 
 De vanligaste orsakerna till avslag på ansökningar är att tänkta pro- jekt/resor inte motsvarar stipendiernas/bidragens syfte. Det kan röra sig om ren lärarfortbildning, om konferensdeltagande i mer passiv mening eller om projekt som av andra anledning inte bedöms som realistiska utifrån angivna kriterier. Vidare avslås projekt där huvudmannen inte tar stipulerat ekonomiskt ansvar för minst hälften av projektkostnader- na, liksom projekt som finansieras exempelvis via  
 EU-medel. 
  
 )UDPWLG 
 I regeringens utvecklingsplan anges att internationalisering och inter- nationella kontakter ska vara en möjlighet för alla skolor och elever. Detta kräver att exempelvis bidrag och stipendier blir en reell möjlighet för fler kommuner och skolor än idag. För att nå dessa nya målgrupper krävs utvecklade informationsinsatser, men också ökat stöd till lokal skolutveckling. Enligt Skolverket har en samlad strategi för skolut- veckling där flera styrmedel utnyttjas för att nå prioriterade mål störst möjlighet att nå framgång. Ekonomiskt stöd till skolors internationella kontakter bör med detta synsätt kompletteras med andra utvecklingsin- satser för att nå bästa resultat. 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 35 
  
 2.3 
  
 Beskrivning av närliggande program och initiativ 
  
 Här redovisas program eller initiativ som kommittén valt att lämna utanför sin analys. För att orientera om programutbudet vill vi emellertid beskriva innehållet i dessa närliggande program och initiativ. Genomgången gör inte anspråk på att vara fullständig. 
  
 2.3.1 
  
 Utbildningsområdet 
  
 (XU\GLFH  
 EU:s nätverk för utbyte av information avsedd för besluts- fattare inom utbildningsområdet. Huvudsyftet är att samla in och upp- datera information om de olika ländernas utbildningssystem. Därutöver stödjer EU genomförandet och spridningen av analyser samt upprättan- de av databaser inom utbildningsområdet. Sverige är en del av nätver- ket sedan 1994. Den operativa verksamheten sköts direkt ifrån Utbild- 
 ningsdepartementet. 
 ,QWHUQDWLRQHOOD SUDNWLNXWE\WHVDYWDO  
 Sverige har överenskommelser med Estland, Lettland, Litauen och Schweiz om utbyte av praktikanter. Dessa utbyten sköta av fyra (4) olika Arbetsförmedlingar Utland (AF Utland). AF Utland i Stockholm som sköter utbytesaktiviteterna med Schweiz förmedlar också, genom samarbete med olika partners, praktikplatser i Kanada och USA. Skilda regler gäller för de baltiska länderna samt för vart och ett av de tre andra länderna. Beträffande Kanada är den övre åldersgränsen 30 år och för praktikanter som reser 
  
 till USA så pass hög som 35 år. 
 3URJUDP I|U XWE\WH RFK VDPDUEHWH PHOODQ 6YHULJH RFK OlQGHUQD L HQWUDO RFK gVWHXURSD  
 på det akademiska området. Medlen för ut- 
  
 vecklingssamarbetet är avsedda för projekt som rör kunskapsöver- föring. Prioritet ges åt samarbete med Sveriges närområde (Estland, Lettland, Litauen, Polen och nordvästra Ryssland inkl. Kaliningrad). Svenska Institutet har i uppdrag att administrera flera olika program 
 inom ramen för detta samarbete. 
  
 9LVE\SURJUDPPHW  
 Svenska Institutet administrerar också det s.k. Visbyprogrammet som är ett stöd till utbyte mellan Sverige och Öster- sjöländerna inom vetenskap, näringsliv, offentlig förvaltning och kul- tur- och informationssektorn. Med Östersjöländerna avses i detta sam- manhang de ovan nämnda länderna samt den ryska staden S:t Peters- burg och de ryska länen Leningrad, Pskov, Novgorod, Archangelsk och 
 Murmansk samt republiken Karelen. 
  
 8SSVDOD XQLYHUVLWHWV VWLSHQGLHU I|U VNRODQV LQWHUQDWLRQDOLVHULQJ 
 . Pädagogischer Ausstauschdienst (PAD) i Bonn erbjöd genom Tyska 
  
 36  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY 
  
 SOU 1999:102 
  
 Ambassaden i Stockholm även sommaren 1999 ett antal stipendier till svenska elever som läser tyska i gymnasieskolans årskurs 2. Fortbildningsavdelningen vid Uppsala universitet har fått i uppdrag att tillsammans med Fachberaterverksamheten i Sverige och Goethe- institutet i Stockholm informera om programmet och utse stipen- 
 diaterna. 
  
 (8523$66 XWELOGQLQJ 
 . För att främja europeiska banor (European pathways) för varvad utbildning, däribland lärlingsutbild- ning har beslut fattats om att införa ett gemenskapsintyg, Europass för utbildning. Detta intyg ska omfatta de perioder av yrkesutbildning som en person fullgör i annan medlemsstat än den där utbildningen (europeiska utbildningsbanor) huvudsakligen äger rum. Av Europasset ska även framgå de gemensamma kvalitetsprinciper som gäller för de europeiska utbildningsbanorna. Syftet med införandet av detta Euro- pass är att det skall leda till en ökad öppenhet och inbördes samordning mellan de olika yrkesutbildningsaktörerna och därmed utgöra ett stöd på gemenskapsnivå till genomförandet av politiken för yrkesutbildning. Programkontoret har fått i uppdrag att i nära samarbete med berörda myndigheter vidta förberedande åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa genomförandet av denna åtgärd. Programkontoret har också 
 i uppdrag att senast den 1 oktober 1999 till regeringen lägga förslag om 
 lämplig värdmyndighet för  
 Europass-utbildningen. 
  
 9DOLGHULQJ DY XWOlQGVN \UNHVNRPSHWHQV  
 I december 1998 överläm- nades en rapport till utbildningsministern (SOU 1998:165) om hur ut- ländsk yrkeskompetens ska bedömas och dokumenteras. Organisatio- nen för valideringen föreslås bestå av dels ett regionalt, dels ett centralt utvärderingsorgan. Enligt direktiven skall det senare knytas till en be- fintlig myndighet. Utredaren föreslår att AMS, mot bakgrund av att myndigheten ingår i en central/regional organisation och den nya roll som myndigheten väntas få genom regeringens nya tillväxt- och syssel- 
  
 sättningspolitik, får detta uppdrag 
  
 6DPDUEHWVSURJUDP RP K|JUH XWELOGQLQJ PHOODQ (8 RFK .LQD  
 Pro- grammet är en del i EU:s strategi för att bygga upp relationerna med Kina. Programmet startade 1996 och pågår t.o.m. utgången av år 200l. 
 Ca 125 kinesiska forskare per år ges möjlighet att studera ämnen med anknytning till EU  
 (EG-rätt, 
  europeisk integrationshistoria, regional- politik etc.). En handfull europeiska professorer ges möjlighet att resa till Kina för att bidra till utvecklingen av kinesiska universitetsinstitu- tioner. Den europeiska kommissionen har lagt ut genomförandet av detta uppdrag på det s.k.  
 Utrecht-nätverket, 
  som består av 15 universi- 
 tet, i samarbete med universitetet i Lund. 
  
 (8 V UDPSURJUDP I|U IRUVNQLQJ RFK XWYHFNOLQJ  
 Programmet har som mål att förbättra Europas industriella konkurrenskraft, exploatera 
  
 SOU 1999:102 
  
 ,QWHUQDWLRQHOOD SURJUDP RFK LQLWLDWLY  
 37 
  
 den inre marknadens fördelar samt tillfredsställa samhällets behov av 
 en hållbar utveckling och förbättrad livskvalitet.  
 'HW IHPWH UDPSUR JUDPPHW  
 som startade 1999 omfattar en fyra års period. Särskilda in- 
 satser görs för att stödja deltagandet av små- och medelstora företag.  
 EU/FoU-rådet 
  är samordnande organ för det svenska deltagandet i 
 EU:s  
 FoU-program. 
  
 Inom ramen för  
 %DUFHORQDSURFHVVHQ 
 , inledd 1995, har samarbetet utvidgats till att omfatta även övrig utbildning, forskning, kultur och media. Från svensk sida har man prioriterat en  
 euro-islamsk 
  dialog i syfte att skapa bättre ömsesidig förståelse. Ingen svensk myndighet synes ha utsetts att driva dessa frågor. 
  
 2.3.2 
  
 Ungdomsområdet 
  
 1RUGLVND PLQLVWHUUnGHWV VW|GRUGQLQJDU I|U QRUGLVNW XQJGRPVVDPDUEH WH  
 Nordiska minsterrådet fördelar medel till ungdomsutbyte mellan de nordiska länderna genom s.k. stödordningar. Stödet omfattar bidrag till såväl organisatoriskt samarbete, till gemensamma projekt mellan natio- nella ungdomsorganisationer och till lokalt och regionalt samarbete. 
  
 Stödordningarna administreras av Nordiska ungdomskommittén.  
 6: 
 är ett utbildnings- och utvecklingspro- 
 gram som regeringen via Sida står bakom. Det är ett program för in- formell utbildning, baserad på lokal och internationell utveckling, som riktar sig till ungdomar mellan 17 och 23 år. De deltagande ungdomar- na får under ca sju månader, varav hälften av tiden är förlagd till ett utvecklingsland, prova på att jobba med utvecklingsarbete. Programmet sköts av CIU – Centrum för Internationellt Ungdomsutbyte. 
  
 SOU 1999:102 
  
 39 
  
 3 
  
 Nuvarande struktur och samråd på myndighetsområdet 
  
 3.1 
  
 Myndigheternas mål och uppdrag på det internationella området 
  
 För att ge en uppfattning om den befintliga ansvarsfördelningen mellan myndigheterna ger vi i detta kapitel en kortfattad beskrivning av myn- digheternas mål och uppdrag på det internationella området. 
  
 3.1.1 
  
 Svenska EU Programkontoret 
  
 0nO RFK XSSGUDJ 
 Svenska EU Programkontoret (Programkontoret) för utbildning och kompetensutveckling utgör nationell koordinerande enhet för de EU- program eller delar av  
 EU-program 
  och andra program som regeringen bestämmer. Programkontoret har därutöver rätt att ta på sin andra upp- drag. 
 Programkontoret har i uppdrag, i första hand, från Utbildnings- departementet, Näringsdepartementet och Europeiska kommissionen att så effektivt som möjligt samordna och föra ut ett antal  
 EU-program, 
  samt ett antal andra internationella program. 
 Svenska EU Programkontorets övergripande mål är, enligt nuvaran- de regleringsbrev, att 
  
 · 
  
 aktivt främja och stödja utvecklingsprocesser och mobilitet inom utbildning och kompetensutveckling inom ramen för europasam- arbetet, 
  
 · 
  
 aktivt medverka till att svenska skolor, företag och organisationer ges bästa möjliga förutsättningar att tillvarata de olika möjligheter som europasamarbetet inom utbildning och kompetensutveckling erbjuder, 
  
 · 
  
 verka som sambandsorganisation mellan Sverige och EU inom om- rådena utbildning och kompetensutveckling. 
  
 40  
 1XYDUDQGH VWUXNWXU RFK VDPUnG Sn P\QGLJKHWVRPUnGHW 
  
 SOU 1999:102 
  
 Programkontoret har i förhållande till de svenska sektorsmyndigheterna en speciell funktion. Kontoret uppgift är primärt att vara en specialist- myndighet för internationella frågor inom utbildning och kompetensut- veckling. Detta innebär 
  
 GHOV  
 att administrera de olika internationella programmen, både vad det gäller utveckling och utbyte, på ett sådant sätt att det kommer Sverige och svenska myndigheter till godo, 
  
 GHOV  
 att svara för att erfarenheter och information som kommer fram genom Programkontorets arbete och som berör sektorsmyndigheternas nationella ansvar delges sektorsmyndigheterna på ett adekvat sätt, 
  
 GHOV  
 att vara en resurs för sektorsmyndigheterna vad det gäller specia- listkunskaper inom Programkontorets internationella ansvarsområde. 
 De myndigheter som det i första hand gäller är Skolverket, Högskole- verket, AMS, Arbetslivsinstitutet, Rådet för arbetslivsforskning och Ungdomsstyrelsen. Samtliga av dessa myndigheter finns företrädda i PK:s rådgivande nämnder. Dessutom innehas ordförandeposten i Skol- nämnden av chefen för Skolverket och i Kompetensnämnden av chefen för AMS. 
  
 3.1.2 
  
 Högskoleverket 
  
 0nO RFK XSSGUDJ 
 Högskoleverket har enligt sin instruktion ett övergripande sektorsanvar för universitet och högskolor samt andra utbildningar på eftergymnasial nivå. Verket skall därvid följa upp och utvärdera utbildning, forskning och det konstnärliga utvecklingsarbetet inom högskolan med beaktande av samhällets och arbetslivets utvecklings- och kompetensbehov. 
 Högskoleverkets övergripande mål för den internationella verksam- heten är att bevaka förhållanden och tendenser internationellt som är av betydelse för högskolans verksamhet. 
 I uppdraget ligger därutöver, förutom att vara nationell koordine- rande enhet för vissa  
 EU-program, 
  att svara för bedömning av utländsk högre utbildning, samt vara informationscentrum för vissa  
 EG-direktiv 
  om ömsesidiga erkännanden av examina. Programmet Bedömning av utländsk högre utbildning är knutet till  
 Ruiz/Enic-systemet 
  (National Academic Recognition Information Centre för EU resepktive European National Information Centre for Academic Recognition and Mobility för Europarådet och Unesco) inom Europa och tillämpar metodik som utvecklas i nära samarbete med utländska kollegor. Erkännade av stu- 
  
 SOU 1999:102 
  
 1XYDUDQGH VWUXNWXU RFK VDPUnG Sn P\QGLJKHWVRPUnGHW  
 41 
  
 dieperioder utomlands är en förutsättning för studentutbytet och Roach funktionen är en del av Sokratesprogrammet. 
  
 3.1.3 
  
 Ungdomsstyrelsen 
  
 0nO RFK XSSGUDJ 
 Ungdomsstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för ungdomsfrå- gor. Myndigheten har ca 35 anställda vilka är uppdelade på fem enhe- ter;  
 utrednings-, 
  utvecklings- och informationsenheten samt internatio- nella och administrativa enheten. I budgetpropositionen för år 1999 (1998/99:1) anges målen för Ungdomsstyrelsens verksamhet i två nivå- er. Myndigheten har två övergripande effektmål : 
  
 · 
  
 att främja goda levnadsvillkor för ungdomar, 
  
 · 
  
 att stärka ungdomars delaktighet i samhällsutvecklingen. 
  
 Som del av effektmålen anges fyra mer specificerade mål: 
  
 · 
  
 att öka kunskapen i samhället om ungdomars situation och villkor, 
  
 · 
  
 att verka för att målen med det statliga bidraget till ungdomsorgani- sationerna uppnås, 
  
 · 
  
 att stödja centralt, regionalt och lokalt utvecklingsarbete i ungdoms- frågor med betoning på ungdomars inflytande, 
  
 · 
  
 att främja svenskt deltagande i olika former av nordiskt, europeiskt och övrigt internationellt erfarenhets- och kunskapsutbyte. 
  
 I Ungdomsstyrelsens regleringsbrev för budgetåret 1999 anges också att Ungdomsstyrelsen skall medverka till att utveckla och stärka sam- arbetet i ungdomsfrågor i EU och andra internationella sammanhang utifrån de nationella riktlinjerna för ungdomspolitiken. 
 Regeringen överlämnade i maj en proposition till riksdagen, På ungdomars villkor (Prop. 1998/99:115), i vilken man redovisade en svensk strategi för ungdomsfrågor i EU, inom vilken fyra områden prioriterades: 
  
 · 
  
 insatser mot ungdomsarbetslöshet, 
  
 · 
  
 ungdomars inflytande och delaktighet inom EU, 
  
 · 
  
 ungdomsutbyten, 
  
 · 
  
 ungdomar som idag inte utnyttjar EU:s förmåner. 
  
 I samma proposition föreslås också nya mål för ungdomspolitiken och en stärkt roll för Ungdomsstyrelsen i genomförande och uppföljning av ungdomspolitiken. Regeringen aviserar där att de nu gällande övergri- 
  
 42  
 1XYDUDQGH VWUXNWXU RFK VDPUnG Sn P\QGLJKHWVRPUnGHW 
  
 SOU 1999:102 
  
 pande målen för myndigheten bör revideras i enlighet med propositio- nens intentioner. 
  
 3.1.4 
  
 Skolverket 
  
 0nO RFK XSSGUDJ 
 Skolverket är nationell sektorsmyndighet för barnomsorg och skola. Verket skall genom uppföljning, utvärdering, tillsyn och kvalitets- granskning samt utvecklingsinsatser verka för att sektorns mål och riktlinjer förverkligas. I enlighet med nationella mål är Skolverkets ut- vecklingsinsatser riktade mot skolhuvudmän och skolor. I läroplanerna finns angivet mål och riktlinjer för skolans internationalisering avseen- de såväl de obligatoriska som frivilliga skolformerna. Så som läropla- nernas mål är uttryckta ser Skolverket sitt ansvar avseende internatio- nalisering i första hand på huvudmanna- och skolnivå. 
 För samtliga Skolverkets finansiella styrmedel är målet att bidra till nationell skolutveckling. För Skolverkets internationella stipendier och bidrag är det övergripande målet att stödja verksamhet som genom in- ternationella kontakter förverkligar läroplanernas mål. 
 I regleringsbrevet för budgetåret 1999 ges Skolverket i uppdrag att följa och kartlägga hur skolsamarbetet inom EU påverkat svensk skol- utveckling och i samråd med Svenska EU Programkontoret bl.a. vär- dera om det finns behov av informationsinsatser. 
  
 3.2 
  
 Befintliga samrådsorgan 
  
 Då det ingår i kommitténs uppdrag att redovisa hur kontakter och sam- råd bör etableras ges här en beskrivning av hur det ser ut i dag. 
  
 3.2.1 
  
 Utbildningsområdet 
  
 Svenska EU Programkontoret har två rådgivande nämnder, en för kom- petensutveckling och en för skola och ungdomsfrågor i vilka berörda organisationer och parterna på arbetsmarknaden ingår. Såväl Högsko- leverket som Skolverket och Ungdomsstyrelsen ingår i dessa grupper. Det finns därutöver en särskild samrådsgrupp mellan dessa myndighe- ter. Programkontoret, Skolverket och Ungdomsstyrelsen ingår även i övervakningskommittén för gemenskapsinitiativen Mitchell och 
  
 SOU 1999:102 
  
 1XYDUDQGH VWUXNWXU RFK VDPUnG Sn P\QGLJKHWVRPUnGHW  
 43 
  
 Employment. De två först nämnda myndigheterna ingår därutöver även i övervakningskommittén för Mål 4. 
 Vidare är Programkontoret, Högskoleverket och Skolverket repre- senterade i Utbildningsdepartementets arbetsgrupp för  
 EU-frågor. 
  Skolverket är därutöver representerat i kommittén för ett europeiskt skoldatanät samt i ett stort antal arbetsgrupper och nätverk inom ramen för det nordiska samarbetet. Tillsammans med Sida genomför Skolver- ket konferenser och nätverksträffar för skolor kring internationella frå- gor. Verket har även omfattande projekt inom  
 OECD-samarbetet. 
  
 3.2.2 
  
 Ungdomsområdet 
  
 Inom regeringskansliet finns en särskild arbetsgrupp för europeiska ungdomsfrågor (C1996:B), i vilken såväl berörda departement och myndigheter som representanter för målgruppen ungdomar och ung- domsledare finns representerade. Arbetsgruppens syfte är att bistå rege- ringen i beredningen av svenska ståndpunkter i ungdomsfrågor inom EU och Europarådet. I denna grupp finns Ungdomsstyrelsen och Pro- gramkontoret representerade. 
 Ungdomsstyrelsen har en rådgivande referensgrupp för internatio- nellt samarbete som består av representanter från målgruppen för EU- programmen samt från Programkontoret. Gruppens syfte är att vara rådgivande i frågor som berör myndighetens handläggning av interna- tionella ungdomsfrågor, inte minst de två  
 EU-programmen 
  på ung- domsområdet. 
  
 SOU 1999:102 
  
 45 
  
 4 Analys 
 I detta kapitel genomförs en analys i form av tänkbara fördelar och nackdelar med en ökad samordning av programmen i form av en kon- centration till en specialistmyndighet. 
 Inledningsvis beskrivs de generella argument som talar för en sådan samordning respektive de argument som talar för att programansvaret ligger på sektorsmyndigheterna. Därefter har vi, med utgångspunkt i de enskilda programmen, lyft fram ett antal argument som talar för att programansvaret flyttas till Programkontoret samt de argument som som talar för att de ligger kvar på sektorsmyndigheterna. 
  
 4.1 
  
 Fördelar och nackdelar med en ökad samordning av program och initiativ 
  
 Argument för en samordning genom koncentration av ett flertal EU- program och andra initiativ till en specialistmyndighet: 
  
 · 
  
 Kundperspektivet. Intressenterna erbjuds en dörr in till huvuddelen av EU:s program och andra program för utbildning och utbyten. Det gör det enkelt för intressenterna att komma rätt från början. 
  
 · 
  
 Specialist- och generalistkunskap samsas under samma tak vilket tillsammans med en god överblick och samordning mellan de olika programmen ger förutsättningar för en bred informations- och erfa- renhetsbas både i samarbetet med andra länder och den Europeiska kommissionen. 
  
 · 
  
 Specialinformation som presenterar alla möjligheter kan tillhanda- hållas olika målgrupper oavsett program. 
  
 · 
  
 Det skapar möjligheter för att kunna sprida den samlade effekten av idéer och resultat från ett flertal  
  
 EU-program 
  inom samma om- råde. 
  
 · 
  
 Genom att samla många liknande program i en organisation har ett säkert administrativt system byggts upp, som blir mindre sårbart för tillfälliga störningar. 
  
 46  
 $QDO\V 
  
 SOU 1999:102 
  
 · 
  
 Effektivare och billigare administration genom gemensamma data- baser, växel, ekonomihantering, vaktmästeri m.m. 
  
 Argument för att programansvaret för internationella program och ini- tiativ ligger på sektorsmyndigheterna: 
  
 · 
  
 Genom en samordning av den nationella och internationella politi- Landry inom varje politikområde. 
  
 · 
  
 Betydelsen av att de myndigheter som har det nationella utveck- lingsansvaret har ett avgörande inflytande över de internationella programmen. 
  
 · 
  
 Ansvaret för de internationella programmen har en positiv påverkan på det nationella arbetet. 
  
 · 
  
 Sektorsmyndigheternas goda kännedom om målgrupperna och väl utbyggda nätverk inom sina respektive områden. 
  
 4.1.1 
  
 Bryant, Tempus, Alfa, samarbetsprogram  
  
 EU-USA 
  och  
 EU-Kanada 
  samt EU:s Medelhavssamarbete 
 7lQNEDUD YlUGP\QGLJKHWHU 
 +|JVNROHYHUNHW HOOHU 6YHQVND (8 3URJUDPNRQWRUHW 
 Argument för att programansvaret ska ligga på Programkontoret: 
  
 · 
  
 Intressenterna behöver enbart vända sig till en myndighet för att kunna erhålla ekonomiskt stöd till  
  
 EU-programmen 
  inom utbildningsområdet, vilket skapar en bättre överblick och underlättar arbetet för de enskilda universiteten och högskolorna. 
  
 · 
  
 Det skapar förutsättningar för en ökad samverkan mellan högre ut- bildning, skola, yrkesutbildning och arbetsliv. 
  
 · 
  
 Mervärdeseffekter uppstår mellan dessa program och de delar av Curtis som riktar sig mot den högre utbildningen. 
  
 · 
  
 Bryant kompletterar övriga delar av Smith som redan ligger på Programkontoret, medan samarbetsprogrammen  
  
 EU-USA 
  och EU- Kanada ger en myndighet det fulla ansvaret för dessa program. Tempus är en naturlig fortsättning av kontorets östeuropauppdrag, genom vilket redan upparbetade kontakter finns med European Training Foundation i Turin. Alfa och Medelhavssamarbetet place- ras i en bra utvecklingsmiljö. 
  
 SOU 1999:102 
  
 $QDO\V  
 47 
  
 · 
  
 De utvecklade kontakter och nätverk som programkontoret redan har inom den Europeiska kommissionen och medlemsländerna såväl som ansökarländerna. 
  
 · 
  
 De goda erfarenheterna av Programkontorets och Skolverkets sam- arbete beträffade utbildningsprogrammen Smith och James Vinci bör utvecklas på motsvarande sätt mellan Programkontoret och Högskoleverket. 
  
 · 
  
 Genom att samla många liknande program i en organisation har ett säkert administrativt system byggts upp, som blir mindre sårbart för tillfälliga störningar. 
  
 Argument för att programansvaret ska ligga på Högskoleverket: 
  
 · 
  
 Ett starkt samband mellan Högskoleverkets nationella utvecklings- ansvar och den internationella programmen. 
  
 · 
  
 Högskoleverkets naturliga kontaktyta mot och kännedom om läro- säterna och vice versa. 
  
 · 
  
 Medverkan i  
  
 EU-programverksamheten 
  ger breda nätverk både nationellt och internationellt. 
  
 · 
  
 Ansvaret för  
  
 EU-program 
  för högre utbildning förutsätter goda kun- skaper om högskolefrågor och om utvecklingen på högskoleområ- det. 
  
 · 
  
 Kopplingen mellan ansvaret för Bryant och Högskoleverkets upp- gift beträffande BrownEnic. 
  
 4.1.2 
  
 Ungdom 
  
 7lQNEDUD YlUGP\QGLJKHWHU 
 8QJGRPVVW\UHOVHQ HOOHU 6YHQVND (8 3URJUDPNRQWRUHW 
 Argument för att programansvaret ska ligga på Programkontoret: 
  
 · 
  
 En samordning av programmen för formell och informell utbildning 
  
 – Smith, James Vinci och Ungdom – som alla ligger under samma generaldirektorat i Bryssel, där man planerar för ett gemen- samt tekniskt stödkontor för dessa program. 
  
 · 
  
 Mervärdeseffekter kan också nås mellan Ungdom och andra pro- gram – inte minst när det gäller ungdomsutbytet – som finns på Pro- gramkontoret, t.ex. Interpraktik och West. 
  
 · 
  
 Skolan kan användas i marknadsföringen av ungdomsprogrammen. Vid information och rådgivning till skolan och ungdoms- organisationerna, men också till enskilda ungdomar, är det en fördel att utbytesprogrammen och ungdomsprogrammen är samlade. 
  
 48  
 $QDO\V 
  
 SOU 1999:102 
  
 · 
  
 Statskontorets utvärdering som rekommenderar ett utökat program- utbud vid Programkontoret. 
  
 Argument för att programansvaret ska ligga på Ungdomsstyrelsen: 
  
 · 
  
 Det är angeläget att ha en nära samordning mellan utvecklingen av nationella och internationella ungdomsfrågor. 
  
 · 
  
 Ungdomsstyrelsen ger ekonomiskt och kunskapsmässigt stöd till olika former av lokalt utvecklingsarbete, vilket utgör en viktig förut- sättning för att stimulera deltagandet i  
  
 EU-programmen. 
  Dessa ger i sin tur internationella erfarenheter och kontakter, vilka tidigare sak- nats, som stärker det lokala utvecklingsarbetet. 
  
 · 
  
 Omfattande kontakter med, stor kunskap om och upparbetade in- formationskanaler till målgruppen genom myndighetens nationella arbete. 
  
 · 
  
 Ungdomsprogrammen riktar sig särskilt till verksamheter utanför det formella utbildningsväsendet och har en uttalad målsättning att genom särskilda åtgärder och en  
  
 Hill 
  handläggning nå missgynnade ungdomsgrupper. Målgruppen skiljer sig därmed från den huvudsakliga målgruppen för utbildningsprogrammen. 
  
 · 
  
 En överföring av ansvaret till en ny myndighet skulle riskera att skada en väl fungerande verksamhet. Kommissionen presenterade nyligen en oberoende utvärdering av de nationella kontorens arbete inom ungdomsområdet, vilken gav Ungdomsstyrelsen mycket goda vitsord. 
  
 · 
  
 Att flytta ungdomsprogrammen från Ungdomsstyrelsen skulle inne- bära en kraftig reducering av en redan liten myndighet, vilket skulle medföra att övrig verksamhet får bära en större andel av myndighe- tens gemensamma administrationskostnader. 
  
 4.1.3 
  
 Skolverkets stipendier 
  
 7lQNEDUD YlUGP\QGLJKHWHU 
 6NROYHUNHW HOOHU 3URJUDPNRQWRUHW 
 Argument för att programansvaret ska ligga på Programkontoret: 
  
 · 
  
 Mervärdeseffekter genom den samordning som kommer tillstånd mellan helt eller delvis identiska aktiviteter inom andra program som finns hos Programkontoret, vilket i sin tur innebär att det redan finns upparbetade kontaktytor med dessa målgrupper. 
  
 · 
  
 Intressenterna behöver enbart vända sig till en myndighet för att kunna erhålla ekonomiskt stöd till skolans internationalisering, vil- 
  
 SOU 1999:102 
  
 $QDO\V  
 49 
  
 ket skapar en bättre överblick och underlättar arbetet för de enskilda skolorna. 
  
 · 
  
 Det ger den handläggande myndigheten en nödvändig överblick, skapar en bättre resursanvändning och förhindrar eventuella god- kännanden av parallella ansökningar. De medel som finns avsatta för verksamheten skulle därmed räcka längre och till flera deltagare. 
  
 · 
  
 De goda erfarenheterna av Programkontorets och Skolverkets sam- arbete beträffade utbildningsprogrammen Smith och James Vinci. 
  
 Argument för att programansvaret ska ligga på Skolverket: 
  
 · 
  
 Skolverkets stipendier och bidrag till skolans internationalisering är en del av verkets nationella utvecklingsuppdrag. 
  
 · 
  
 De väl upparbetade kontakterna med skolorna och skolhuvudmän- nen. 
  
 · 
  
 Den nuvarande verksamheten som delvis sköts genom upphandling av administrativa rutiner från Svenska institutet, medan besluten om kriterier och faktisk tilldelning ligger kvar på Skolverket, fungerar bra och till en låg administrationskostnad. 
  
 · 
  
 Programkontorets  
  
 EU-anknytning, 
  bl.a. genom sitt nuvarande namn, kan skapa oklarheter om att stipendierna även omfattar utbyten med länder utanför EU. 
  
 SOU 1999:102 
  
 51 
  
 5 Slutsatser och förslag 
  
 5.1 
  
 Ansvarsfördelning för  
  
 EU-programmen 
  och andra internationellt inriktade åtgärder 
 I det föregående analyskapitlet har vi lyft fram fördelar och nackdelar med att lägga ansvaret för olika internationella program på Svenska EU Programkontoret (Programkontoret) alternativt respektive sektorsmyn- dighet. I nedanstående kapitel lägger kommittén ett förslag till ansvars- fördelning baserat på bedömningar av respektive programs karaktär. Avslutningsvis ges en samlad beskrivning av det nya Programkonto- rets roll och ansvarsområde i det fall kommitténs förslag genomförs. 
  
 5.1.1 
  
 Bryant, Tempus, Alfa, samarbetsprogrammen  
  
 EU-USA 
  och EU- Kanada samt EU:s Medelhavssamarbete 
 Kommittén föreslår att ansvaret för samtliga dessa program inom hög- skoleområdet förs över från Högskoleverket till Programkontoret. Skä- len för kommitténs förslag är följande: 
 Programkontoret ansvarar redan för övriga  
 EU-program 
  på utbild- ningsområdet, främst de delar av  
 Sokrates-programmet 
  som går utanför högskolan samt James Vinci. Inför den nya programperioden förväntas en allt större integration av samtliga EU:s utbildningspro- gram. En överflyttning av ansvaret för högskoleprogrammen till Pro- gramkontoret kommer att underlätta denna integration. 
 Högskoleverkets övergripande sektorsansvar kommer även fortsättningsvis att innebära ett avgörande inflytande över inriktningen av dessa program, eftersom de är att betrakta som en förlängning av den nationella politiken på högskoleområdet. Hanteringen av EU- programmen är en mycket liten del av verkets verksamhet och den administrativa och handläggande sårbarheten är betydande. Kommittén 
  
 52  
 6OXWVDWVHU RFK Armstrong 
  
 SOU 1999:102 
  
 bedömer att samordningsvinster kan göras vid en överflyttning av verksamhet och berörd personal till Programkontoret. 
 De goda kontakter som Högskoleverket har med landets högskolor och universitet kan utnyttjas av Programkontoret. Programkontoret har deklarerat att man avser låta högskolor och universitet få ett stort in- flytande över programmets organisation. I ett senare avsnitt återkom- mer kommittén till frågan om hur samverkan mellan myndigheterna kring  
 EU-programmen 
  skall ske framöver. 
  
 5.1.2 
  
 Ungdom 
  
 Kommittén föreslår att Ungdomsstyrelsen även fortsättningsvis skall ansvara för de två program på ungdomsområdet (Ungdom för Europa och Europeisk Volontärstjänst) som från år 2000 förs samman till det nya programmet Ungdom. Skälen för kommitténs förslag är följande: 
 Även om det finns samverkansfördelar med en överflyttning av an- svaret för ungdomsprogrammen, så överväger de negativa konsekven- serna. Dessa bottnar främst i Ungdomsstyrelsens uppdrag och verk- samhet som sektorsmyndighet och den därmed sammanhängande sam- ordningen av nationella och internationella projekt. 
 Ungdomsstyrelsens har jämfört med Skolverket och Högskoleverket ett annorlunda uppdrag. Man har idag inte samma tonvikt på uppfölj- ning, utvärdering och granskning som de två andra myndigheterna. Istället har Ungdomsstyrelsen ett mer uttalat ansvar att stödja lokalt utvecklingsarbete samt ett i regleringsbrev formulerat uppdrag att främja internationellt utbyte. Denna tonvikt på stödjande verksamhet präglar myndigheternas verksamhet och arbetsformer. 
 Idag finns en betydande samordning mellan Ungdomsstyrelsens hantering av nationella program och  
 EU-programmen. 
  Handläggningen av projektansökningar till  
 EU-programmen 
  innehåller ett betydande inslag av aktiv utveckling av den lokala ungdomspolitiken i de orter som berörs. Enkelt uttryckt kan man säga att programmen används som en hävstång för att nå nationella mål. De är därmed ett centralt instru- ment för måluppfyllelse. En överflyttning av programmen skulle inne- bära att Ungdomsstyrelsens möjlighet att fullgöra sitt uppdrag, som detta idag är formulerat, allvarligt skulle inskränkas. 
 Det är idag vidare oklart i vilken utsträckning som EU- kommissionen kommer att initiera en närmare organisatorisk integration av Ungdom med Smith och Lester. En modell med delat ansvar mellan Ungdomsstyrelsen och Programkontoret harmoniserar med den organisation som idag finns på  
 EU-nivå. 
  Skulle 
  
 SOU 1999:102 
  
 6OXWVDWVHU RFK Manning 
  
 förändringar av EU:s organisation ske i framtiden, kan nya former för samverkan och delat ansvar behöva diskuteras. 
 Ur brukarperspektivet med fokus på tillgänglighet kan två myndig- heters delade ansvar för  
 EU-programmen 
  medföra nackdelar. Program- kontorets styrka, en dörr in, går rimligen lite förlorad om det finns två dörrar in. Här bör emellertid påpekas att målgruppen för programmen inte är fullt ut densamma, samtidigt som ungdomsledare och lokala nätverk är sannolikt idag mer vana vid att vända sig till Ungdomssty- relsen. Kommittén bedömer dock att informationsinsatserna gentemot brukarna kan vidgas och effektiviseras med en gemensam ram för in- formation om alla  
 EU-program. 
  Därför kan det vara befogat med ett uppdrag till Programkontoret att svara för en samlad information om  
 EU-program 
  som även omfattar Ungdom. En programgemensam hem- sida på Internet är en möjlighet att fullgöra ett sådant uppdrag. En tät relation mellan respektive myndighets informationsfunktioner är en förutsättning. 
  
 5.1.3 
  
 Skolverkets internationella stipendier 
  
 Kommittén föreslår att ansvaret för de av Skolverkets stipendier och bidrag som rör internationella utbyten och kontakter flyttas över till EU Programkontoret. De bidrag som Skolverket fördelar för extraundervis- ning i svenska till utbytesstuderande och till fortbildning av lärare för undervisning i olika ämnen på andra språk än svenska bör dock ligga kvar på Skolverket. Skälen för kommitténs förslag är följande: 
 Målgruppen för Skolverkets stipendier för internationellt utbyte är i allt väsentligt samma som för de  
 EU-program 
  inom skolområdet som Programkontoret redan svarar för. Det förekommer ofta att projekt och skolor söker från bägge håll och även om det sker ett samråd mellan myndigheterna idag så torde en överföring öka möjligheterna till sam- ordning och minska riskerna för dubbelarbete. 
 Det är angeläget att målgruppen (elever, lärare och andra verksam- ma inom skolområdet) får en gemensam ingång för ansökan om stöd till internationellt utbyte. Det borde vara möjligt att effektivisera t.ex. informationsinsatserna genom att Programkontoret ges ett samlat an- svar för alla internationella utbytesprogram på skolområdet. 
 Ett problem i sammanhanget är att Skolverkets stipendier inte riktar sig till utbyte inom EU. Även om unionens länder dominerar vad avser antalet projektansökningar så är det viktigt att upprätthålla ett utbyte också med andra delar av världen. Det leder kommittén till att fundera över namnet på Svenska EU Programkontoret i framtiden. Se nedan- stående förslag. 
  
 54  
 6OXWVDWVHU RFK Armstrong 
  
 SOU 1999:102 
  
 Det är av största vikt att samrådet mellan Skolverket och Program- kontoret sker så att de internationella utbytesprogrammen/stipendierna fortsätter att vara en del av den nationella skolutvecklingen. Därför måste Skolverket ha ett avgörande inflytande över programmens inrikt- ning. I avsnittet om samråd mellan myndigheterna återkommer kom- mittén till frågan om hur detta inflytande skall organiseras. 
  
 5.1.4 
  
 Programkontorets framtida roll 
  
 De förslag som kommittén nu lägger innebär en relativt tydlig roll för Programkontoret. Myndigheten skall ansvara för internationella pro- gram inom utbildningsområdet, både inom och utom den Europeiska Unionen. Programkontoret skall på intet sätt ta över sektorsmyndig- heternas ansvar för de internationella frågorna eftersom detta självklart är en förlängning av den nationella politiken inom respektive område. Istället skall kontoret specialisera sig på en effektiv och kundanpassad hantering av de olika utbytesprogram som inrättats för att stimulera internationaliseringen. Detta innefattar även ett ansvar för information till berörda målgrupper. 
 Kommitténs förslag till ansvarsfördelning bör också få betydelse för frågan om myndighetens namn. Namnet bör ändras i syfte att tydlig- göra två saker; för det första inriktningen på internationella utbild- ningsprogram för det andra det faktum att programmen inte endast av- ser den Europeiska Unionen. Kommittén har dock inget konkret förslag till namn på myndigheten. 
  
 5.2 
  
 Kontakter och samråd mellan de aktuella myndigheterna 
  
 De nuvarande kontakter och samrådsorgan som successivt har b yggts upp mellan sektorsmyndigheterna och Programkontoret har fungerat väl utifrån nuvarande ansvarsfördelning för programmen. De förslag om ett ändrat programansvar som kommittén lägger fram ställer emel- lertid delvis nya och förändrade krav på dessa kontakter och formella samrådsstrukturer, samtidigt som viktiga element i den nuvarande 
 strukturen bör bevaras. 
 Till de nya inslagen i den  
 VDPUnGVVWUXNWXU Sn |YHUJULSDQGH QLYn  
 som kommittén föreslår hör ett mera formaliserat bilateralt samråd på ledningsnivå. Kommittén föreslår därtill att de tre sektorsmyndigheter- na ges representation i Programkontorets styrelse och att Programkon- toret ges representation i Ungdomsstyrelsens styrelse. För att bevara de 
  
 SOU 1999:102 
  
 6OXWVDWVHU RFK Armstrong  
 55 
  
 viktiga relationer som byggts upp mellan sektorsmyndigheterna, ar- betsmarknadens parter och andra organisationer är det därtill av stor betydelse att det finns kvar en rådgivande nämnd för de program som Programkontoret kommer att svara för fr.o.m. år 2000. Myndigheten har därutöver självt att bestämma vilka ad hoc organ som kan anses nödvändiga. 
 6DPUnGVRUJDQ Sn |YHUJULSDQGH QLYn 
  
 · 
  
 Rådgivande nämnd för utbildningsfrågor på Programkontoret 
  
 · 
  
 De tre sektorsmyndigheterna ges representation i Programkontorets styrelse 
  
 · 
  
 Programkontoret ges representation i Ungdomsstyrelsens styrelse 
  
 Kommittén föreslår vidare att det inrättas en  
 Q\ VDPUnGVVWUXNWXU Sn SURJUDPQLYn  
 dels för att tillförsäkra sektorsmyndigheterna ett inflytan- 
 de över inriktning och urvalskriterier, dels för att tillförsäkra Program- kontoret den expertkunskap som sektorsmyndigheterna besitter. Pro- gramråden bör förutom berörd myndighet ha en bred representation från målgruppen för respektive program. 
 6DPUnGVRUJDQ Sn SURJUDPQLYn 
 3URJUDPUnG I|U 
  
 · 
  
 Utvecklingsprogram inom högskoleområdet (Programkontoret) 
  
 · 
  
 Utbytesprogram inom högskoleområdet (Programkontoret) 
  
 · 
  
 Utvecklingsprogram inom skolområdet (Programkontoret) 
  
 · 
  
 Utbytesprogram inom skolområdet (Programkontoret) 
  
 · 
  
 Ungdom (Ungdomsstyrelsen) 
  
 56  
 6OXWVDWVHU RFK Armstrong 
  
 SOU 1999:102 
  
 5.3 
  
 Ekonomiska och personella resurser 
  
 Av kommitténs förslag om ett förändrat programansvar följer vissa 
 budget- och personalkonsekvenser. 
  
 %XGJHWNRQVHNYHQVHUQD  
 avser en omföring av medel under stadsbud- getens Utgiftsområde 16, från vissa av Skolverkets och Högskolever- kets anslag till anslaget A16 Svenska EU Programkontoret. De anslag som berörs är anslaget A1 Statens skolverk, vad avser administrations- kostnader, totalt 461 000 kronor samt anslaget A2 Utveckling av skol- väsende och barnomsorg, anslagsposten 6, vad avser verksamhets- medel, vilka under 1999 var ca 12,2 miljoner kronor. För Högskole- verkets del berörs anslaget C1 Högskoleverket, vad avser administra- tionskostnader, totalt 2 234 000 kronor, exkl. kostnader för utrustning och lokaler samt anslaget 16 B 52.11 Särskilda utgifter inom universi- tet och  
 högskolor-Tempus, 
  vad avser verksamhetsmedel, vilka uppgår till 5 miljoner kronor. Kommitténs bedömning är vidare att vissa ut- ökade resurser bör tillföras Programkontoret för  
 EU-programmen 
  inom den högre utbildningen. Utöver detta bör medel även ställas till Pro- gramkontorets förfogande för överförings- och initialkostnader för des- 
 sa program. Kommittén bedömer att dessa engångskostnader för konfe- renser, seminarier personalutbildning och informationsinsatser är i storleksordningen  
 1–2 
  miljoner kronor. Programkontoret bör ges i upp- drag att komma tillbaka med en närmare specifikation av nämnda kost- nader. Vissa medel för informationsinsatser avseende det nya pro- grammet Ungdom bör också föras till Programkontoret. Ungdomssty- relsen och Programkontoret bör ges i uppdrag att nå en överenskom- 
 melse om detta. 
  
 3HUVRQDONRQVHNYHQVHUQD  
 avser den personal som i dag arbetar med de arbetsuppgifter som skall föras över till Programkontoret. Vid be- manningen av dessa tjänster vid Programkontoret gäller skyldighet att iaktta bestämmelserna i § 6b lagen (1982:80) om anställningsskydd, vars innebörd är att den personal som i dag huvudsakligen arbetar med dessa frågor skall erbjudas en överflyttning till den nya myndigheten. Det handlar om 0,8 tjänster vid Skolverket och 4,25 tjänster vid Hög- skoleverket. 
  
 SOU 1999:102 
  
 6OXWVDWVHU RFK Lee 
  
 5.4 
  
 Ändringar i myndigheternas instruktioner och andra förordningar 
  
 Kommittén kan inte se att det lagda förslaget föranleder några föränd- ringar i Högskoleverkets och Skolverkets instruktioner. Däremot bör ett tillägg göras till Programkontorets instruktion (SFS 1997:1231). Det avser innehållet i den inledande meningen i 1§, under Programkonto- rets uppgifter, som enbart ger uttryck för att Programkontoret ansvarar för  
 EU-program. 
  
 Vidare medför förslaget ändringar i Statens skolverks författnings- samling (SKOLFS 1993:17), som reglerar Skolverkets stipendier och bidrag för att främja internationella kontakter m.m. 
  
 5.5 
  
 Fortsatt utredningsarbete 
  
 Kommittén har mot bakgrund av den begränsade tid som stått utred- ningen till förfogande prioriterat att göra en analys och lägga förslag om programansvaret för de program vars nuvarande värdmyndigheter funnits representerade i kommittén. Vår uppfattning är emellertid att det framgent finns skäl för att utreda en förändrad ansvarsfördelning och därmed ytterligare samordning beträffande andra närliggande pro- gram. 
  
 SOU 1999:102 
  
 59 
  
 Reservation av Durham och Lane 
 Román 
 I kapitel 4 i betänkandet har vi i kommittén analyserat för- och nack- delar med ett förändrat huvudmannaskap för det föreslagna nya pro- grammet Ungdom. Vi har därvid funnit att det kan finnas väsentliga samverkansfördelar med en överflyttning av ansvaret för Ungdom till Programkontoret, t.ex. det nära sambandet mellan ungdomsprogrammet och utbildningsprogrammen. Vi har också pekat på argument som talar för att programmet bör ligga kvar på Ungdomsstyrelsen, t.ex. sam- verkansfördelarna mellan Ungdomsstyrelsens hantering av nationella program och europaprogrammet. 
 Det föreligger dock enligt undertecknades bedömning en osäkerhet om ett flertal omständigheter som är av stor betydelse för ett definitivt ställningstagande i huvudmannaskapsfrågan. Dessa osäkra omständig- heter är följande. 
  
 · 
  
 EU har ännu inte fattat något beslut om innehållet i eller kostnads- ramarna för det föreslagna programmet Ungdom. Ett sådant beslut kan som tidigast fattas vid det planerade minsterrådsmötet i novem- ber i år. 
  
 · 
  
 Det är också i dagsläget oklart i vilken utsträckning EU- kommissionen kommer att genomföra den aviserade organisatoriska integrationen av Ungdom med Sokrates- och Leonardoprogrammen. 
  
 · 
  
 Regeringen lämnade i maj 1999 en proposition om framtida samlad ungdomspolitik (prop. 1998/99:115 På ungdomars villkor). I denna proposition har regeringen föreslagit övergripande mål för en sam- lad ungdomspolitik. Regeringen har i propositionen också aviserat att målen och arbetsuppgifterna för Ungdomsstyrelsen i samband härmed kan komma att förändras och anpassas. 
  
 Undertecknade anser att dessa omständigheter är av betydelse för ett slutligt ställningstagande i huvudmannaskapsfrågan för programmet Ungdom. Vi anser följaktligen att kommittén i stället för ett ställnings- tagande i frågan skulle föreslagit att regeringen fattar beslut först när klarhet föreligger i de avseenden som redovisats ovan. En viktig ut- 
  
 60  
 5HVHUYDWLRQ 
  
 SOU 1999:102 
  
 gångspunkt för regeringens slutliga beslut anser vi då vara den analys som kommittén har redovisat. 
  
 SOU 1999:102 
  
 %LODJD  
 61 
  
 Kommittédirektiv 
  
 Ansvarsområdet för Svenska EU- 
  
 programkontoret för utbildning och 
  
 Dir 
  
 kompetensutveckling 
  
 1999:47 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 10 juni 1999. 
 6DPPDQIDWWQLQJ DY XSSGUDJHW 
 En kommitté tillkallas med uppgift att utreda det framtida ansvarsområdet för Svenska  
 EU-programkontoret 
  för utbildning och kompetensutveckling. 
 Utredningen skall syfta till att underlätta och förenkla tillgängligheten och deltagandet i de aktuella programmen för berörda målgrupper. 
 %DNJUXQG 
 Svenska  
 EU-programkontoret 
  för utbildning och kompetensutveckling inrättades som en delegation 1995 för att efter det svenska inträdet i den europeiska unionen administrera bl.a. utbildningsprogrammen inom ramen för det europeiska samarbetet. Myndigheten har därefter växt mycket snabbt och administrationen av program, mål och initiativ har successivt ökat i omfattning. Myndighetens verksamhetsområde står nu inför en tid av stora förändringar. Utbildningsprogrammen Smith och James Vinci ersätts av nya program år 2000. Då inleds också en ny programperiod för strukturfonderna. 
  
 EU-programkontorets 
  verksamhet har med anledning av detta varit föremål för översyn. Regeringen gav i februari 1998 Statskontoret i uppdrag att utvärdera verksamheten vid  
 EU-program-kontoret. 
  Det övergripande syftet med utvärderingen var att ge regeringen ett underlag för framtida ställningstaganden till hur genomförandet av EU- programmen inom  
 EU-programkontorets 
  nuvarande ansvarsområde och 
  
 62  
 %LODJD 
  
 SOU 1999:102 
  
 närliggande verksamheter bör organiseras. Uppdraget redovisades den 20 november 1998. 
 Därtill har en särskild utredare haft i uppdrag att föreslå inriktning av nya mål 3 inom EG:s strukturfonder som skall ersätta bl.a. nuvarande mål 4. 
 Förslagen redovisades för näringsministern den 26 februari 1999. Utredaren angav fyra alternativ för den framtida organisationen av nya mål 3. 
 )|UVODJHQ KDU UHPLVVEHKDQGODWV 
 Regeringen beslutade den 10 juni 1999 att uppdra åt en särskild utredare att utarbeta ett förslag till ett samlat programdokument för Europeiska socialfondens mål 3 avseende programperioden  
 2000-2006. 
  En av utgångspunkterna för utredningen är att Arbetsmarknadsverket skall utgöra förvaltningsmyndighet för det nya mål 3. 
 Ansvaret för genomförandet av utbildningsprogrammet Smith är för närvarande delat mellan  
 EU-programkontoret 
  och Högskoleverket medan ansvaret för utbytesprogrammen Ungdom för Europa och Europeisk volontärtjänst för ungdomar som till år 2000 slås samman till Ungdom ligger på Ungdomsstyrelsen. 
 I EU:s nya program inom utbildnings- och ungdomsområdet understryks betydelsen av nära samordning när det gäller genomförandet av Smith, James Vinci och Ungdom. Ett uttryck för detta är kommissionens avsikt att sammanföra det tekniska stödet för de tre programmen till ett enda kontor i Bryssel. Vidare slår också kommissionen fast att programmen skall stödja medlemsländernas nationella politik inom respektive område. 
 En kommitté tillkallas för att utreda  
 EU-programkontorets 
  framtida ansvarsområde. 
 8SSGUDJHW 
 Kommittén skall mot denna bakgrund pröva eventuella fördelar och nackdelar med en ökad samordning eller ändrad ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter vad gäller EU:s utbytesprogram Ungdom eller delar därav, samt om  
 EU-program-kontoret 
  bör ges ansvaret för delprogrammet Bryant och programmet Tempus. I detta sammanhang skall kommittén även pröva om det är lämpligt med en ökad samordning eller ändrad ansvarsfördelning också vad gäller andra internationellt inriktade åtgärder inom respektive myndighets område. Det kan gälla vissa andra utbytesprogram, praktik och stipendier. 
  
 SOU 1999:102 
  
 %LODJD  
 63 
  
 Kommittén skall redovisa hur kontakter och samråd bör etableras mellan de fyra berörda myndigheterna för att programverksamheten skall nå högsta möjliga effektivitet även när det gäller nationellt utvecklingsarbete. 
 Kommittén skall även vara oförhindrad att föreslå andra justeringar i ansvarsfördelningen mellan myndigheterna på detta område, som kan framstå som särskilt påkallade. 
 En viktig utgångspunkt är att förslagen skall vara ägnade att underlätta och förenkla tillgänglighet och deltagande i  
 program-men 
  för berörda målgrupper. 
 Kommittén skall följa de direktiv som anges i Kommittéförordning (1998:1474) samt redogöra för de budgetmässiga konsekvenserna av sina förslag. Eventuella särskilda personalkonsekvenser skall belysas. Kommittén skall även redovisa olika förändringar i myndigheternas instruktioner samt andra förordningsändringar som förslagen eventuellt kan föranleda. Kommittén skall samråda med den särskilde utredaren för ett samlat programdokument för Europeiska socialfondens mål 3 under perioden  
 2000-2006 
  m.m. 
 5HGRYLVQLQJ DY XSSGUDJHW 
 Kommittén skall redovisa uppdraget till regeringen senast den 31 augusti 1999.