Rapporter från en  
 mr-verkstad 
  
 Delbetänkande 
 av Delegationen för mänskliga rättigheter i Sverige 
 Stockholm 2008 
 SOU 2008:45 
  
 SOU och Ds kan köpas från Roberts kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Roberts Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Edita Sverige AB 
 Stockholm 2008 
 ISBN  
 978-91-38-22972-9 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Regeringen beslutade den 9 mars 2006 att inrätta en delegation för mänskliga rättigheter i Sverige (dir. 2006:27) för att med utgångs- punkt i regeringens skrivelse En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna  
 2006–2009 
  (skr. 2005/06:95) stödja det långsiktiga arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i Sverige. Delegationen ska stödja statliga myndig- heter, kommuner och landsting med att säkerställa full respekt för mänskliga rättigheter i verksamheterna, utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättig- heter och stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättig- heter. Delegationen ska slutligen lämna förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för mänskliga rättigheter kan erbjudas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. 
 Dåvarande statsrådet Williams utsåg den 9 mars 2006 univer- sitetslektor Clarke till ordförande för delegationen. Senare förordnades övriga ledamöter, sakkunniga och experter. Dessa framgår av bifogad förteckning. 
 Regeringen beslutade den 19 juni 2007 om tilläggsdirektiv (dir. 2007:114) Enligt dessa direktiv ska delegationen i samverkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afrikanska grupper i Sverige, genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktivi- teter med anledning av  
 200-årsminnet 
  av den transatlantiska slav- handelns avskaffande. 
 Delegationen ska senast den 31 mars 2008 till regeringen redo- visa de delar av uppdraget som avser genomförandet av Europeiska året för lika möjligheter för alla, genomförandet av Europarådets kampanj Alla olika – Alla lika samt genomförandet av 
 kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktiviteter med anledning av  
 200-årsminnet 
  av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. 
 Härmed överlämnar Delegationen för mänskliga rättigheter i Sverige sitt delbetänkande Rapporter från en  
 MR-verkstad 
  SOU (2008:xxx) 
  
 Stockholm i maj 2008 
  
 Clarke 
  
 Shepherd 
  
 Ordförande 
  
 Huvudsekreterare 
  
 Smith 
  
 Sekreterare 
  
 Innehåll 
  
 Förteckning ......................................................................... 
  
 9 
  
 Förkortningar..................................................................... 
  
 11 
  
 1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 13 
  
 Rapporter från en  
 MR-verkstad ....................................................... 
  
 13 
  
 1.1 
  
 Delegationens fyra uppgifter................................................... 
  
 14 
  
 1.2 
  
 Strategier för ökad information och kunskap om 
  
 mänskliga rättigheter ............................................................... 
  
 14 
  
 1.3 
  
 Europeiska unionen ................................................................. 
  
 15 
  
 1.4 
  
 Europarådet .............................................................................. 
  
 15 
  
 1.5 
  
 Tilläggsdirektiv......................................................................... 
  
 16 
  
 1.6 
  
 Redovisning av uppdraget ....................................................... 
  
 16 
  
 2 
  
 Sammanfattning och lista på rekommendationer ........... 
  
 17 
  
 2.1 
  
 EY07 ......................................................................................... 
  
 18 
  
 2.2 
  
 Alla olika – Alla lika................................................................. 
  
 19 
  
 2.3 
  
 Slaveri då och nu ...................................................................... 
  
 20 
  
 2.4 
  
 Antidiskriminering i skolan..................................................... 
  
 21 
  
 2.5 
  
 Sammanfattning av delegationens rekommendationer.......... 
  
 22 
  
 Rekommendation 1.................................................................. 
  
 22 
  
 Rekommendation 2.................................................................. 
  
 23 
  
 5 
  
 Innehåll SOU 2008:45 
  
 Rekommendation 3 .................................................................. 
  
 23 
  
 Rekommendation 4 .................................................................. 
  
 23 
  
 Rekommendation 5 .................................................................. 
  
 23 
  
 Rekommendation 6 .................................................................. 
  
 23 
  
 Rekommendation 7 .................................................................. 
  
 24 
  
 3 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla.................... 
  
 25 
  
 3.1 
  
 Europeiskt år varje år ............................................................... 
  
 25 
  
 3.2 
  
 Målen med EY07 ...................................................................... 
  
 26 
  
 3.2.1 
  
 Europeiska unionens mål.............................................. 
  
 26 
  
 3.2.2 
  
 Delegationens mål......................................................... 
  
 27 
  
 3.3 
  
 Metod och resultat ................................................................... 
  
 28 
  
 3.3.1 Val av central projektledningsgrupp, styrgrupp 
  
 och arbetsgrupper ......................................................... 
  
 29 
  
 3.3.2 
  
 Rättigheter för alla..................................................... 
  
 31 
  
 3.3.3 
  
 Resultat .......................................................................... 
  
 37 
  
 3.3.4 Gemensamma aktiviteter inom EU under EY07 ........ 
  
 38 
  
 3.4 
  
 Slutsatser och rekommendationer........................................... 
  
 39 
  
 3.4.1 En tydlig organisationsstruktur i kampanjen ger 
  
 förankring...................................................................... 
  
 39 
  
 3.4.2 Låt regional expertis sätta agendan .............................. 
  
 40 
  
 3.4.3 Geografisk spridning av aktiviteter.............................. 
  
 41 
  
 3.4.4 Tid för konsultation och förankring............................ 
  
 41 
  
 3.4.5 Samarbete kring en gemensam uppgift........................ 
  
 42 
  
 3.4.6 
  
 Betydelsen av avsändaren.............................................. 
  
 42 
  
 4 
  
 Alla olika – Alla lika .................................................... 
  
 45 
  
 4.1 
  
 Den första Alla olika – Alla  
 lika-kampanjen 
  1995 .............. 
  
 45 
  
 4.2 
  
 Syfte och mål ............................................................................ 
  
 46 
  
 4.3 
  
 Målgrupp................................................................................... 
  
 47 
  
 4.4 
  
 Metod och resultat ................................................................... 
  
 47 
  
 4.4.1 
  
 Aktiviteter i Sverige ...................................................... 
  
 49 
  
 4.4.2 Gemensamma aktiviteter i Europa............................... 
  
 53 
  
 4.5 
  
 Slutsatser och rekommendationer........................................... 
  
 54 
  
 4.5.1 
  
 Rätt styrform................................................................. 
  
 54 
  
 6 
  
 Innehåll SOU 2008:45 
  
 4.5.2 
  
 Snabba pengar............................................................ 
  
 55 
  
 4.5.3 Bred grupp av samarbetspartner skapar synergier ...... 
  
 55 
  
 4.5.4 Strukturer tar tid att sätta sig....................................... 
  
 56 
  
 4.5.5 
  
 Kampanj- och informationsmaterial............................ 
  
 56 
  
 5 
  
 Slaveri då och nu ....................................................... 
  
 59 
  
 5.1 
  
 Syfte och mål............................................................................ 
  
 59 
  
 5.2 
  
 Målgrupp .................................................................................. 
  
 60 
  
 5.3 
  
 Metod och resultat................................................................... 
  
 60 
  
 5.3.1 
  
 Utbildningsmaterial...................................................... 
  
 61 
  
 5.3.2 
  
 Högtidlighållande ......................................................... 
  
 63 
  
 5.3.3 Minnesmöte den 9 oktober.......................................... 
  
 65 
  
 5.3.4 
  
 Studieresa ...................................................................... 
  
 65 
  
 5.4 
  
 Slutsatser och rekommendationer .......................................... 
  
 66 
  
 5.4.1 
  
 Direktiven ..................................................................... 
  
 66 
  
 5.4.2 
  
 Förändring tar tid ......................................................... 
  
 67 
  
 5.4.3 Spridning ut i landet ..................................................... 
  
 67 
  
 6 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan......................................... 
  
 69 
  
 6.1 
  
 Ny lag om förbud mot diskriminering och annan 
  
 kränkande behandling av barn och elever............................... 
  
 69 
  
 6.2 
  
 Informationsaktiviteter för att sprida kunskap om anti- 
  
 diskriminering .......................................................................... 
  
 70 
  
 6.3 
  
 Syfte 
  
 .......................................................................................... 
  
 71 
  
 6.3.1 
  
 Målgrupp ....................................................................... 
  
 71 
  
 6.4 
  
 Metod ...................................................................och resultat 
  
 72 
  
 6.4.1 .................................. 
  
 Pilotutbildning för instruktörer 
  
 73 
  
 6.4.2 ............................ 
  
 Seminarium om anti - diskriminering 
  
 74 
  
 6.4.3 .......................................... 
  
 Utformning av serietidning 
  
 75 
  
 6.5 
  
 Slutsatser ..........................................och rekommendationer 
  
 78 
  
 6.5.1 Projekt behöver en uppgiftsorienterad 
  
 ...................................................... 
  
 projektorganisation 
  
 78 
  
 6.5.2 .......................Sök upp och använd befintliga nätverk 
  
 79 
  
 6.5.3 ..................................... 
  
 Arbetet med referenspersoner 
  
 79 
  
 6.5.4 ......................................Viktigt med tydliga tidsramar 
  
 80 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2008:45 
  
 6.5.5 Ta inget för givet........................................................... 
  
 80 
  
 6.5.6 
  
 Kvalitetssäkring övertygar............................................ 
  
 81 
  
 6.5.7 Utgå ifrån ett positivt mottagande .............................. 
  
 81 
  
 6.5.8 Gratis – centralt för spridningen.................................. 
  
 81 
  
 6.5.9 
  
 Till slut........................................................................... 
  
 82 
  
 Referenser 
  
 ......................................................................... 
  
 83 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv ......................................................... 
  
 85 
  
 Bilaga 2 
  
 Tilläggsdirektiv ............................................................ 
  
 95 
  
 Bilaga 3 
  
 Program Göteborg  
 ....................................................... 
  
 97 
  
 Bilaga 4 
  
 Program Jönköping 
 .................................................... 
  
 101 
  
 Bilaga 5 
  
 Program Sundsvall 
 ..................................................... 
  
 107 
  
 Bilaga 6 
  
 Program....................................................................... 
  
 115 
  
 Bilaga 7 
  
 Respekt omslag  
 .......................................................... 
  
 117 
  
 8 
 Förteckning över personer som deltagit i delegationens arbete 
 Ledamöter: 
 Professor, Norton, fr.o.m. 8 juni 2006, Förbundssekreterare, Bell, fr.o.m. 8 juni 2006, Projektledare, Bahare Haghshenas, fr.o.m. 8 juni 2006, Ordförande Robinson, fr.o.m. 8 juni 2006, Civilekonom, Barton, fr.o.m. 8 juni 2006, Regeringsråd,  
 Nelson 
  Howell, fr.o.m. 8 juni 2006 Lärare, Soraya Post, fr.o.m. 8 juni 2006, 
 Projektledare, Osborne, fr.o.m. 8 juni 2006, Kommunalråd, Perkins, fr.o.m. 8 juni 2006, Ordförande, Bell fr.o.m. 22 augusti 2006, 
 Sakkunniga: 
 Departementsråd, Flores, fr.o.m. 8 juni 2006, Departementssekreterare, Olsen fr.o.m. 12 februari 2008, 
 Experter: 
 Enhetschef,  
 Sun-Joon 
  Hwang, fr.o.m. 8 juni 2006, Utvecklingsstrateg, Faulkner, fr.o.m. 8 juni 2006, Chef, Salazar, fr.o.m. 8 juni 2006, 
 Projektledare, Harvey, fr.o.m. 8 juni 2006, Jämställdhetsombudsman, Hart fr.o.m. 8 juni 2006 t.o.m. 12 februari 2008 
 Utredare, Murphy, fr.o.m. 8 juni 2006, Utvecklingsdirektör, Pierce, fr.o.m. 8 juni 2006, 
 9 
  
 Förteckning över personer som deltagit i delegationens arbete 
  
 SOU 2008:45 
  
 Handikappombudsman, Solomon, fr.o.m. 8 juni 2006 t.o.m. 22 januari 2007, 
 Jurist Dodson, fr.o.m. 8 juni 2006t.o.m. 24 april 2007, Bitr. avdelningschef, Hines, fr.o.m. 8 juni 2006 t.o.m. 1 april 2008, 
 Kansliråd, Harrington, 
  fr.o.m. 8 juni 2006 t.o.m. 27 mars 2007, 
 Departementssekreterare, Lin, fr.o.m. 8 juni 2006 t.o.m. 23 april 2007, 
 Ambassadör, White, fr.o.m. 8 juni 2006, Ämnesråd, Villa, fr.o.m. 8 juni 2006, Handläggare, Rojas fr.o.m. 19 september 2006, 
 Tf. handikappombudsman, Ward, fr.o.m. 22 januari 2007, 
 Kansliråd,  
 Nelson 
  Washington, fr.o.m. 27 mars 2007 t.o.m. 12 februari 2008, 
 Departementssekreterare, Chung, fr.o.m. 23 april 2007, Jurist, Bowen, fr.o.m. 24 april 2007, 
 Vik. enhetschef, Carter fr.o.m. 12 februari 2008. 
 10 
 Förkortningar 
  
 ADIS 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 ASR 
  
 Afrosvenskarnas riksförbund 
  
 BEO 
  
 Barn- och elevombudet 
  
 BO 
  
 Barnombudsmannen 
  
 CMR 
  
 Centrum mot rasism 
  
 Dir. 
  
 Direktiv 
  
 DO 
  
 Diskrimineringsombudsmannen 
  
 ECPAT 
  
 End Child Prostitution, Child Pornography 
  
 And Trafficking of Children for Sexual 
  
 Purposes 
  
 EG-fördrag 
  
 Europeiska gemenskapsfördrag 
  
 EU 
  
 Europeiska unionen 
  
 EY07 
  
 European Year for Equal Opportunities for All 
  
 2007/Europeiska året för lika möjligheter för 
  
 alla 
  
 FAQ 
  
 White asked Evans 
  
 FN 
  
 Förenta Nationerna 
  
 Handisam 
  
 Myndigheten för handikappolitisk samordning 
  
 HBT 
  
 Homosexuella, bisexuella och transpersoner 
  
 HO 
  
 Handikappombudsmannen 
  
 11 
  
 Förkortningar 
  
 SOU 2008:45 
  
 HomO 
  
 Ombudsmannen mot diskriminering på grund 
  
 av sexuell läggning 
  
 HSO 
  
 Handikappförbundens samarbetsorgan 
  
 ILO 
  
 International Labour Organization 
  
 JämO 
  
 Jämställdhetsombudsmannen 
  
 LSU 
  
 Landsrådet för Sveriges ungdomsorganisa- 
  
 tioner 
  
 MR-dagarna 
  
 Mänskliga rättighetsdagarna 
  
 MR-fonden 
  
 Frivilligorganisationernas fond för mänskliga 
  
 rättigheter 
  
 NCC 
  
 National Campaign Committee 
  
 NIB 
  
 National Implementing Body 
  
 RFSL 
  
 Riksförbundet för sexuellt likaberättigande 
  
 SFS 
  
 Svensk författningssamling 
  
 SKL 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting 
  
 Skr. 
  
 Riksdagsskrivelse 
  
 SVEA 
  
 Sveriges elevråd 
  
 Urix 
  
 Föreningen Gemensam Framtids 
  
 ungdomsriksdag 
  
 12 
 1 Inledning 
 Rapporter från en  
 MR-verkstad 
  
 Delegationen för mänskliga rättigheter i Sverige inrättades för att med utgångspunkt i regeringens skrivelse En nationell handlings- plan för de mänskliga rättigheterna  
 2006–2009 
 1 
  
 stödja det långsiktiga arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättig- heterna i Sverige. Delegationens övergripande uppdrag i direktiven 
 2  
 är både omfattande och utmanande. Aldrig tidigare har en kom- mitté fått uppdraget att arbeta stödjande med frågor som handlar om praktisk implementering av mänskliga rättigheter i offentliga myndigheters verksamheter. Till stor del handlar därför delegatio- nens arbete om att skapa nya vägar och metoder för att säkerställa att arbetet med mänskliga rättigheter tydliggörs och vidare- utvecklas. 
 Detta delbetänkande fokuserar på delegationens andra uppgift – att informera och sprida kunskap om mänskliga rättigheter i Thomas. Det beskriver de aktiviteter som delegationen har genomfört inom ramen för Europeiska året för lika möjligheter för alla och Europarådets ungdomskampanj Alla olika – Alla lika. Del- betänkandet innehåller också en redovisning av de aktiviteter som genomfördes inom ramen för tilläggsdirektiven 
 3  
 om att genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktiviteter med anledning av  
 200-årsminnet 
  av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. Slutligen innehåller delbetänkandet en redovisning av delegationens projekt Antidiskriminering i skolan ett EU- finanisierat projekt för  
 Awareness-raising 
  (hädanefter kallat informationsprojekt). 
  
 1 
  
 Skr. 2005/06:95. 
  
 2 
  
 Dir. 2006:27. 
  
 3 
  
 Dir. 2007:114. 
  
 13 
  
 Inledning 
  
 SOU 2008:45 
  
 1.1 
  
 Delegationens fyra uppgifter 
  
 I kommittédirektiven 
 4  
 beskrivs delegationens fyra uppgifter: 
  
 1. 
  
 stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten, 
  
 2. 
  
 utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i sam- hället, bland annat genom att samordna  
  
 EU-initiativet 
  Europe- iska året för lika möjligheter för alla, och Europarådets kampanj 
 Alla olika – Alla lika i Sverige, 
  
 3. 
  
 stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter, samt 
  
 4. 
  
 lämna förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i Sverige kan erbjudas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. 
  
 1.2 
  
 Strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter 
  
 Enligt kommittédirektiven har regeringens erfarenheter av att genomföra den första nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna visat att det finns behov av att grundligt undersöka hur information och kunskap om mänskliga rättigheter kan nå olika grupper av allmänheten på ett sätt som kan stärka deras del- aktighet och inflytande. Varje människa behöver vara medveten om och ha grundläggande kunskap om sina mänskliga rättigheter för att ha möjlighet att bevaka och tillvarata dem 
 5 
 . 
 I uppdraget med att föra ur information och kunskap om mänskliga rättigheter pekar direktiven särskilt ut målgrupperna ungdomar, personer med funktionshinder samt nationella minori- teter. 
 Inom ramen för uppdraget att utarbeta strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter fick delegatio- nen i uppdrag att samordna två europeiska initiativ relaterade till mänskliga rättigheter. Det ena var ett initiativ som togs i Europe- iska unionen (EU) Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 4 
  
 Dir. 2006:27. 
  
 5 
  
 Dir. 2006:27s. 5. 
  
 14 
  
 SOU 2008:45 
  
 Inledning 
  
 och det andra en kampanj som Europarådet initierade under namnet Alla olika – Alla lika. 
  
 1.3 
  
 Europeiska unionen 
  
 Europeiska unionen beslutade att 2007 skulle vara det Europeiska året för lika möjligheter för alla. Tanken var att det tematiska anslaget skulle bidra till att EU:s lagstiftningsåtgärder inom om- rådet skulle kunna kompletterades med olika informations- och kunskapsfrämjande insatser som möten, evenemang, informations- och utbildningskampanjer samt undersökningar på nationell nivå. Dessa åtgärder skulle tillsammans motverka diskriminering på de grunder som anges i artikel 13 i  
 EG-fördraget 
  (kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder och/eller sexuell läggning). 
 Delegationen utsåg till det nationella organ 
 6  
 som skulle ansvara för att samordna Sveriges deltagande i enlighet med Europa- parlamentets och ministerrådets beslut. 
  
 1.4 
  
 Europarådet 
  
 Vid Europarådets tredje toppmöte i maj 2005 beslutades att under 2006 och 2007 genomföra en uppföljning av kampanjen Alla olika – Alla lika som ägde rum under 1995. 
 Kampanjens syfte skulle vara att uppmuntra och möjliggöra unga kvinnors och mäns deltagande i byggandet av fredliga sam- hällen, med utgångspunkt i mångfald och delaktighet i en anda av ömsesidig respekt och förståelse. 
 Delegationen utsågs till att svara för samordningen 
 7  
 av de natio- nella aktiviteterna inom ramen för Europarådskampanjen. Delega- tionen skulle samordna såväl nationella som regionala och lokala kampanjdeltagare samt agera som kontaktpunkt gentemot Europa- rådet. 
  
 6 
  
 National Implementing Body (NIB). 
  
 7 
  
 National cirkampaign Committee (NCC). 
  
 15 
  
 Inledning 
  
 SOU 2008:45 
  
 1.5 
  
 Tilläggsdirektiv 
  
 Delegationen fick i juni 2007 
 8  
 tilläggsdirektiv för att i samverkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afrikanska grupper i Sverige, genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktivi- teter med anledning av  
 200-årsminnet 
  av den transatlantiska slav- handelns avskaffande. Vid genomförandet av uppdraget skulle delegationen uppmärksamma nutida problem avseende frågor om mänskliga rättigheter i Sverige, t.ex. avseende rasism, diskrimine- ring och människohandel, i ett historiskt sammanhang. 
  
 1.6 
  
 Redovisning av uppdraget 
  
 Delegationen ska redovisa de delar av uppdraget som avser genomförandet av Europeiska året för lika möjligheter för alla, Europarådets kampanj Alla olika alla lika och genomförandet av kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktiviteter med anledning av  
 200–årsminnet 
  av den transatlantiska slavhandelns avskaffande till regeringen senast den 31 mars 2008. 
  
 8  
 Dir. 2007:114. 
 16 
  
 2 
  
 Sammanfattning och lista på rekommendationer 
  
 Delegationen för mänskliga rättigheter i Sverige inrättades för att stödja det långsiktiga arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i Sverige. 
 En av uppgifterna som delegationen har är att sprida kunskap och information om mänskliga rättigheter i Sverige. För att bättre kunna fullgöra denna uppgift fick delegationen i direktiven ansvar för två informationskampanjer: Europeiska året för lika möjlig- heter för alla (EY07) och Europarådskampanjen Alla olika – Alla lika. 
 Vidare fick delegationen i tilläggsdirektiven 2007 i uppdrag att genomföra kommunikationsinsatser med anledning av 200- årsminnet av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. 
 Slutligen fick delegationen möjlighet att informera ungdomar om den nya elevskyddslagen genom ett  
 EU-finansierat 
  projekt som kallades Antidiskriminering i skolan. 
 Delbetänkandet som initialt var planerat att innehålla en redo- visning av arbetet med de två förstnämnda kampanjerna innehåller därför en redovisning av arbetet med sammanlagt fyra olika infor- mations- och kommunikationsinsatser som delegationen här kort sammanfattar. Även om samtliga kampanjer först och främst har setts som möjligheter för delegationen att arbeta med sin andra uppgift – att sprida information och kunskap om mänskliga rättig- heter – har de också bidragit till arbetet med delegationens tredje uppgift – att stimulera det offentliga samtalet. 
 Delegationens rekommendationer återges under varje kapitel och listas även i slutet av denna sammanfattning. 
 17 
  
 Sammanfattning och lista på rekommendationer 
  
 SOU 2008:45 
  
 2.1 
  
 EY07 
  
 Varje år utses ett temaår av Europaparlamentet för att främja sär- skilda frågor. År 2007 utsågs till Europeiska året för lika möjlig- heter för alla (EY07). Regeringen utsåg delegationen som sam- ordnare av EY07. Delegationen anser att utbildning, erfarenhetsut- byte och byggandet av långsiktiga relationer är viktiga framgångs- faktorer för att utveckla arbetet med mänskliga rättigheter och arbetet mot diskriminering. Därför sattes nedanstående fyra mål för den svenska kampanjen: 
  
 uppmärksamma och medvetandegöra dem som riskerar att dis- kriminera och dem som riskerar att diskrimineras om mänskliga rättigheter,  
  
 anti-diskriminering 
  och relevant lagstiftning, 
  
 ge möjligheter till erfarenhetsutbyte mellan individer, grupper, myndigheter och organisationer som sällan eller aldrig träffas, 
  
 uppmuntra och stödja långsiktiga kontakter och relationer mellan olika aktörer samt 
  
 stödja existerande strukturer, snarare än att skapa nya. 
  
 I samtal med Svenska Röda Korset och  
 MR-fonden 
 1 
  
 beslutade dele- gationen att ta en aktiv del i den svenska kampanjen och anordna regionala konferenser på temat Rättigheter för alla. Två stora konferenser anordnades sedan i april i Jönköping och i september i Sundsvall. 
 Delegationens strategi var att sammanföra regionala aktörer som kommuner, länsstyrelser och frivilligorganisationer med nationella aktörer som ombudsmännen, Forum för levande historia, Röda Korset,  
 MR-fonden, 
  Urix 
 2 
 , LSU 
 3  
 och SKL 
 4  
 för att genomföra de regionala konferenserna. En annan strategi var att låta de regionala aktörerna sätta agendan för programinnehållet och utformningen av konferenserna. 
 Anledningarna till detta var flera. Delegationen ansåg att det var arbetsgruppernas lokala och regionala kännedom och expertis som bäst kunde anpassa innehållet i konferenserna till målgrupperna. Delegationen menade också att ett större gemensamt projekt kunde leda till långsiktiga och fortgående relationer aktörerna 
  
 1 
  
 Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter. 
  
 2 
  
 Föreningen Gemensam Framtids ungdomsriksdag. 
  
 3 
  
 Landsrådet för Sveriges Ungdomsorganisationer. 
  
 4 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting. 
  
 18 
  
 SOU 2008:45 
  
 Sammanfattning och lista på rekommendationer 
  
 emellan i regionerna. Slutligen antog delegationen att arbets- grupperna underlättade förankringen av och intresset för Rättig- heter för alla i kommunernas eller länsstyrelsernas egna organisa- tioner och nätverk. 
 Konferenserna i respektive region ägde rum under två dagar och med ett längre kvällsevenemang. Mer än 70 olika organisationer och myndigheter medverkade i programmen som samlade många deltagare från både offentliga myndigheter, frivilligorganisationer och allmänheten. Över 800 personer deltog sammanlagt i Jönköping och Sundsvall. 
 Utvärderingarna från konferenserna visade att många fått ny kunskap om mänskliga rättigheter och diskrimineringsfrågor och blivit stärkta i kunskapen om sina rättigheter, vilket också var målet. 
 Ett viktigt resultat från arbetet med EY07 är att Svenska Röda Korset har åtagit sig att fortsätta arbetet med att arrangera regio- nala konferenser på temat Rättigheter för alla. På detta sätt blir EY07 inte bara en engångsföreteelse utan början på ett långsiktigt regionalt arbete på temat. 
  
 2.2 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 Vid Europarådets tredje toppmöte i maj 2005 beslutades att under 2006 och 2007 organisera en ny kampanj på temat Alla olika – Alla lika. Kampanjen riktade sig till ungdomar och fokuserade på mångfald, mänskliga rättigheter och deltagande. Delegationen fick i uppdrag att samordna de nationella aktiviteterna i kampanjen och agera National Campaign Committee (NCC). Samtidigt som delegationen inledde sitt arbete fick LSU tillsammans med ett femtontal andra ungdomsorganisationer medel från Allmänna Arvsfonden för att kunna arbeta med kampanjen Alla olika – Alla lika under tre år. Detta välkomnades av delegationen som ansåg att en ungdomskampanj framför allt bör utformas av och med ung- domar. Att LSU under en treårsperiod skulle kunna bygga upp ett mer långsiktigt nationellt arbete på kampanjtemat sågs också som mycket positivt. Delegationen beslutade därför att dela  
 NCC-upp- 
  draget med LSU. Att låta LSU med flera stå för ägandeskapet av kampanjen låg dessutom helt i linje med ambitionerna och inten- tionerna från Europarådet. 
 19 
  
 Sammanfattning och lista på rekommendationer 
  
 SOU 2008:45 
  
 Delegationen valde att stödja LSU i dess arbete genom att tilldela organisationen medel för att bland annat lansera kampanjen i november 2006 och upprätta en hemsida. 
 Övriga insatser som delegationen prioriterade under kampanjen var att: 
  
 ge bidrag till föreningen Gemensam Framtid och deras åsikts- festival (Urix) som bland annat syftar till att nå oorganiserade ungdomar i Sverige och där ge dem möjlighet att diskutera och pröva sina argument i olika samhällsfrågor, 
  
 tillskjuta medel till ungdomstidningen RESPEKT som handlar om den nya elevskyddslagen i skolan, 
  
 finansiera resor och uppehälle för svenska ungdomar vid med- verkan i Europarådskonferenser i Sankt Petersburg och Buda- pest, 
  
 medverka vid planeringen och utvecklingen av Europarådets avslutningskonferens The end of the beginning och 
  
 utveckla interaktiva mötesplatser för ungdomar och ett lärar- material om mänskliga rättighetsdilemman. 
  
 Samtliga resultat från kampanjen kan inte redovisas nu eftersom LSU:s del av kampanjen Alla olika – Alla lika sträcker sig fram till och med 2009. 
  
 2.3 
  
 Slaveri då och nu 
  
 Delegationen fick i uppdrag att under hösten 2007 genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktiviteter för att i Sverige uppmärksamma  
 200–årsminnet 
  av avskaffandet av den transatlantiska slavhandeln samt nutida problem relaterade till sla- veri som mänskliga rättigheter, rasism, diskriminering och männi- skohandel. 
 Delegationen skapade inledningsvis en plattform för samarbete tillsammans med Afrosvenskarnas riksförbund, Centrum mot ra- sism, ECPAT 
 5 
 , föreningen Kvinna till Kvinna, Amnesty Business Group och Forum för levande historia. 
 Härefter beslutade delegationen att satsa på två aktiviteter: 
  
 5  
 End Child Prostitution, Child Pornography And Trafficking of Children for Sexual Purposes. 
 20 
  
 SOU 2008:45 
  
 Sammanfattning och lista på rekommendationer 
  
 1. 
  
 att ta fram ett kunskapsmaterial om dåtida och nutida former av slaveri i Sverige riktad mot högstadieskolor 
  
 2. 
  
 att genomföra högtidlighållanden av avskaffandet av den trans- atlantiska slavhandeln. 
  
 I december 2007 arrangerade delegationen ett fackeltåg i centrala Stockholm. Fackeltåget slutade i Kungsträdgården där ett program på scenen innehöll ett uppmärksammande av den transatlantiska slavhandeln, dess historiska och nutida konsekvenser samt nutida former av slaveri. Målet var att få allmänheten mer medveten om Sveriges historia som slavhandlar och de nutida problem vi står inför vad gäller moderna former av slaveri. Mer än 150 personer deltog i arrangemanget. 
 Under hösten har delegationen i samarbete med referens- gruppen tagit fram ett studiematerial om dåtida och nutida former av slaveri. Studiematerialet kommer att skickas ut till samtliga hög- stadieklasser under 2008. 
  
 2.4 
  
 Antidiskriminering i skolan 
  
 Delegationen fick i samarbete med Barnombudsmannen, Jäm- ställdhetsombudsmannen, Diskrimineringsombudsmannen, Om- budsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, Handikappombudsmannen och Barn- och Elevombudet hösten 2006 beviljat  
 EU-medel 
  för ett informationsprojekt om den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behand- ling av barn och elever 
 6 
 . Projektet gick under namnet Harris nering i skolan (ADIS). 
 Syftet med  
 ADIS-projektet 
  var främst att höja skolbarnens och ungdomarnas medvetenhet om den nya lagen. Målgruppen var primärt skolbarn i åldrarna  
 12–16 
  år. 
 Projektet innehöll tre olika aktiviteter: 
  
 1. 
  
 en pilotutbildning för instruktörer inom Sveriges elevråd och föreningen Munoz 
  
 2. 
  
 ett seminarium om  
  
 anti-diskriminering 
  för ungdomar 
  
 3. 
  
 en serietidning om den nya lagen. 
  
 6  
 SFS 2006:67. 
 21 
  
 Sammanfattning och lista på rekommendationer 
  
 SOU 2008:45 
  
 Pilotutbildningen för instruktörerna innehöll moment som intro- duktion till de mänskliga rättigheterna, barnkonventionen och den nya lagen. Ett viktigt inslag var information om hur man som elev klagar om man upplever att man blivit diskriminerad eller kränkt i skolan. Över 40 instruktörer deltog i pilotutbildningen. 
 På LSU:s representantskapsmöte i november 2006 anordnades ett seminarium om mänskliga rättigheter och  
 anti-diskriminering. 
  I seminariet deltog 42 ungdomar från 25 olika ungdomsorganisa- tioner. 
 I ett tidigt skede under projektplaneringen diskuterades hur man på bästa sätt kunde nå ungdomar med information om den nya lagen. Det resulterade i att projektet skapade en serietidning med namnet RESPEKT på temat  
 anti-diskriminering. 
  
 Ett omfattande arbete med både utformning och distribution av tidningen utfördes. Samtliga högstadie- och gymnasieskolor i Sverige fick tidningen tillskickad med information om var de kunde beställa fler exemplar. 
 Även 1 000  
 cd-skivor 
  med tidningen i  
 Daisy-format 
  har produ- cerats och distribuerats till skolor i landet. 
 Ett glädjande resultat är att efterfrågan har varit så stor att nytryck av tidningen har behövt göras vid två tillfällen under hös- ten 2007. Totalt har tidningen tryckts i 350 000 exemplar. 
  
 2.5 
  
 Sammanfattning av delegationens rekommendationer 
  
 Rekommendation 1 
 Delegationen rekommenderar att informations- och kommunika- tionsarbetet för att sprida kunskap om de mänskliga rättigheterna i den svenska vardagen ges betydligt större vikt och klara ekono- miska och organisatoriska ramar. Arbetet med de fyra kampanjerna har visat att det finns en stor efterfrågan på mer information och större möjligheter till diskussion om olika människorättsfrågor såväl i skolan som i arbetslivet – en efterfrågan som i dagsläget inte blir tillgodosedd. 
 22 
  
 SOU 2008:45 
  
 Sammanfattning och lista på rekommendationer 
  
 Rekommendation 2 
 Delegationen rekommenderar att kommande kampanjer satsar på att utveckla en tydlig organisationsstruktur, med klara mål och mandat för styrgrupper som är kända och accepterade av alla. 
 Rekommendation 3 
 Delegationen rekommenderar att övergripande nationella kampan- jer/projekt som syftar till att engagera regionala/lokala aktörer låter regionernas representanter själva sätta agendan vid utformningen och genomförandet av olika arrangemang. Detta för att ta till vara den nyckelkompetens, kunskap, erfarenhet och nätverk som dessa representanter har. 
 Rekommendation 4 
 Delegationen rekommenderar att kommande kampanjer/projekt inkluderar rimliga tidsmässiga förutsättningar för planering, för- ankringsarbete och konsultation och inte bara tid för själva genomförandet. 
 Rekommendation 5 
 Delegationen rekommenderar att det under kommande informa- tions- och kommunikationskampanjer tas fram förenklade former för frivilligorganisationer att söka bidrag även av mindre summor för att kunna skapa och genomföra egna initiativ under det gemen- samma temat. 
 Rekommendation 6 
 Delegationen rekommenderar att de viktigaste skälen till att inklu- dera olika och till dels konkurrerande aspekter i en kampanj tydligt framgår i kommande direktiv för att undvika missförstånd och onödiga spänningar mellan olika intressenter. 
 23 
  
 Sammanfattning och lista på rekommendationer 
  
 SOU 2008:45 
  
 Rekommendation 7 
 Delegationen rekommenderar att Sveriges del i olika internationella människorättsbrott som den transatlantiska slavhandeln på ett tyd- ligare sätt finns med i kursplanerna i historia och/eller samhälls- orientering. 
 24 
  
 3 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 År 2007 var det Europeiska året för lika möjligheter för alla (EY07). Delegationen hade enligt sina direktiv i uppdrag att sam- ordna kampanjen i Sverige. I detta avsnitt beskrivs kampanjen i sin helhet från planering och genomförande till resultat och slutsatser. 
  
 3.1 
  
 Europeiskt år varje år 
  
 Varje år utses ett temaår av EU för att främja särskilda frågor. Europaparlamentet och europeiska rådet beslutade den 17 maj 2006 
 1  
 att under 2007 genomföra en europeisk kampanj med namnet Europeiska året för lika möjligheter för alla 
 2  
 för att visa vägen mot ett rättvist samhälle. Bakgrunden till beslutet var resultaten från Europeiska året mot rasism 1997, Europeiska handikappåret 2003 samt den Europaomfattande informationskampanjen För mångfald – mot diskriminering  
 2003–2007. 
  
 I beslutet framhävdes att Smith skulle fungera som katalysator för att öka medvetenheten om och intensifiera arbete mot diskri- minering. Vidare skulle året bidra till att fokusera den politiska uppmärksamheten på Europeiska unionens nya ramstrategi 
 3  
 för  
 icke-diskriminering 
  och lika möjligheter samt mobilisera alla berörda parter att engagera sig i  
 icke-diskrimineringsarbetet 
  även efter 2007. 
 Varje land fick fritt utse en genomförandeorganisation av den nationella kampanjen inom EY07. Regeringen utsåg delegationen, 
  
 1 
  
 Europaparlamentets och rådets beslut nr 771/2006/EG. 
  
 2 
  
 På engelska kallas kampanjen  European Year for Equal Opportunities for All. 
  
 3 
  
 Thomas syftar till att garantera tillämpning och främjande av principen om icke- diskriminering och behandlar frågan om vad EU kan göra ytterligare för att motverka diskriminering och främja jämställdhet, utöver att skapa ett juridiskt skydd av människors rätt till likabehandling. 
  
 25 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 SOU 2008:45 
  
 som fick i uppgift att skapa en nationell strategi för kampanjen utifrån de behov som hade identifierats i Sverige på diskrimine- ringsområdet. För Sverige var det möjligt att söka 2 miljoner kro- nor av EU för genomförandet av kampanjen under förutsättning att ett lika stort belopp finansierades nationellt. Till Sveriges egen- insats bidrog Justitiedepartementet med 1 miljon kronor och andra samverkanspartners med 2 miljoner kronor i arbetstid. 
  
 3.2 
  
 Målen med EY07 
  
 3.2.1 
  
 Europeiska unionens mål 
  
 EY07 hade som syfte att motverka diskriminering och främja män- niskors rätt till likabehandling. I kampanjen ingick de diskrimine- ringsgrunder som anges i  
 EG-fördraget: 
  kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, sexuell lägg- ning och ålder 
 4 
 . Alla diskrimineringsgrunder skulle ges samma vikt och även jämställdhetsintegrering och diskriminering på fler grun- der än en skulle ingå. Målen som formulerades av EU för EY07 kan sammanfattas under fyra teman. 
  
 Rättigheter  
 – målet var att öka medvetenheten om rätten till jäm- likhet och  
 icke-diskriminering, 
  att belysa problemen med diskriminering samt lyfta fram budskapet att alla människor har rätt till alla mänskliga rättigheter oavsett kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. 
  
 Representation –  
 målet var att stimulera till debatt om olika sätt att öka delaktigheten i samhället för grupper som utsätts för diskriminering samt bidra till en jämn fördelning mellan kvinnor och män i olika samhällsfunktioner. 
  
 Erkännande –  
 målet var att erkänna och välkomna mångfalden och jämlikheten genom att betona de fördelar som mångfalden innebär. 
  
 Respekt –  
 målet var att främja ett samhälle med bättre samman- hållning genom att öka medvetenheten om vikten av att elimi- nera klichéer, fördomar och våld samt främja goda relationer mellan alla grupper i samhället. 
  
 4  
 Ålder var ej under 2007 en lagstadgad diskrimineringsgrund i Sverige. 
 26 
  
 SOU 2008:45 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 3.2.2 
  
 Delegationens mål 
  
 Delegationen ansåg att människor för att kunna hävda sina mänsk- liga rättigheter och respektera och säkerställa andras rättigheter behöver kunskap om vad mänskliga rättigheter är, om hur relevant lagstiftning ser ut samt om hur detta kan relateras till den egna var- dagen. 
 Delegationen ansåg också att vidareutvecklingen av arbetet för mänskliga rättigheter och  
 icke-diskriminering 
  inom en offentlig myndighet eller en frivilligorganisation kräver utbildning och lång- siktighet. Ett ömsesidigt erfarenhetsutbyte vad gäller tidigare arbete och metoder samt upparbetade nätverk mellan olika aktörer är också centrala element i detta arbete. 
 En annan utgångspunkt för delegationen var att arbetet inom EY07 i görligaste mån skulle utgå från befintliga strukturer i stället för att utveckla nya. 
 Delegationen noterade vidare att det, enligt utvärderingen av den första nationella handlingsplanen och de omfattande konsulta- tioner som regeringen gjorde i samband med framtagandet av den andra nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna  
 2006–2009 
 5 
 , 
  fanns stora behov av utbildning om mänskliga rättig- heter inom det ordinarie utbildningssystemet samt i fortbildning för personer verksamma inom offentlig förvaltning. Det fanns också behov av bred information om mänskliga rättigheter för att på så sätt öka medvetenheten om de mänskliga rättigheterna och skapa en bred och öppen debatt. 
 Enligt delegationens  
 SIFO-undersökning 
  från 2006 
 6 
 , där Sveriges kommuner, landsting och statliga myndigheter fick svara på frågor om kunskapsnivån vad gäller mänskliga rättigheter samt behovet av stöd i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i deras olika verksamheter, ansåg en över- väldigande majoritet (88 procent) att det är mycket eller ganska viktigt att ha kunskap om mänskliga rättigheter för att kunna utföra det dagliga arbetet. Nära två tredjedelar av organisationerna angav också att de hade behov av fortbildning/kompe- tensutveckling inom området mänskliga rättigheter. 
 EY07:s mål korresponderade med delegationens uppdrag om stöd till offentliga myndigheter och information till olika grupper 
  
 5 
  
 Skr. 2005/06:95. 
  
 6 
  
 Kommuners, landstings och statliga myndigheters arbete med mänskliga rättigheter 
  
 – behovet av stöd  - Rapport från SIFO Research International 2006. 
 27 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 SOU 2008:45 
  
 genom att kampanjen kunde användas för att öka förståelsen för kopplingen mellan mänskliga rättigheter,  
 icke-diskriminering 
  och allas rätt till likabehandling å ena sidan och verksamheten i offent- liga myndigheter, frivilligsektorn och övriga samhället å andra sidan. Genom arbetet med EY07 skulle delegationen kunna bidra till att stödja offentliga myndigheter i deras arbete med mänskliga rättigheter och diskrimineringsfrågor och samtidigt sprida infor- mation och stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättig- heter. 
 Utifrån delegationens ovannämnda uppdrag och EU:s mål, erfa- renheterna från framtagandet av den nationella handlingsplanen för mänskliga rättigheter i Sverige  
 2006–2009 
  samt  
 SIFO-under- 
  sökningen satte delegationen i det inledande arbetet med EY07 upp följande prioriteringar: 
  
 EY07 i Sverige skulle uppmärksamma och medvetandegöra dem som riskerar att diskriminera och dem som riskerar att diskri- mineras om mänskliga rättigheter, diskriminering och relevant lagstiftning, 
  
 ge möjligheter till erfarenhetsutbyte mellan individer, grupper, myndigheter och organisationer som sällan eller aldrig träffas, 
  
 uppmuntra och stödja långsiktiga kontakter och relationer mellan olika aktörer samt 
  
 stödja existerande strukturer snarare än att skapa nya. 
  
 3.3 
  
 Metod och resultat 
  
 I Sverige har det under ett flertal år arrangerats nationella MR- dagar 
 7  
 där bland andra Svenska Röda Korset och  
 MR-fonden 
 8 
  
 ingått i projektgruppen.  
 MR-dagarna 
  samlar nationella och inter- nationella forskare, studerande, politiker, representanter från fri- villigorganisationer och i viss mån allmänheten till en årlig konfe- rens där frågor om mänskliga rättigheter står i fokus. Det är dock inte ovanligt att fokus läggs på människorättsfrågor som är aktuella utanför Sveriges gränser. 
 Efter samtal med Svenska Röda Korset och  
 MR-fonden 
  växte ett tydligt alternativ för EY07 fram – att arrangera regionala dagar 
  
 7 
  
 mer information se www.mrdagarna.se 
  
 8 
  
 Frivilligorganisationernas fond för mänskliga rättigheter. 
  
 28 
  
 SOU 2008:45 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 på temat mänskliga rättigheter och diskriminering. Regionala dagar skulle även svara mot några av de behov som delegationen identifie- rat och som beskrivs ovan. Efter samråd med ett flertal aktörer i det civila samhället och offentliga myndigheter uttrycktes ett stort stöd för att arrangera regionala dagar mot diskriminering och för mänskliga rättigheter. 
 Delegationen valde att tillsammans med Röda Korset och MR- fonden arrangera två regionala konferenser under namnet Gutierrez heter för alla för att svara mot de behov som hade identifierats samt för att uppnå de mål som EU uttryckte med fokus på frågor om diskriminering. Delegationen ville inte begränsas till att bli en bidragsorganisation, utan ville i stället tillsammans med andra ta ett samlat grepp om diskrimineringsfrågorna och fokusera på en gemensam aktivitet. Delegationen valde en mycket annorlunda strategi än många andra  
 EU-länder 
  som valde att bli just bidrags- organisationer och stödja många olika enskilda aktiviteter och organisationer. Fördelen med att inte vara en bidragsorganisation utan att i stället arrangera en stor aktivitet tillsammans med olika aktörer, var att det kunde underlätta skapandet av nya kontakter och nätverk, erfarenhetsutbyte mellan exempelvis organisationer och myndigheter samt skapa möten mellan grupper och människor som sällan eller aldrig möts. Om man gav bidrag till enskilda orga- nisationer eller enskilda projekt ansåg delegationen att det skulle bli svårt att uppnå samma resultat. 
  
 3.3.1 
  
 Val av central projektledningsgrupp, styrgrupp och arbetsgrupper 
  
 I projektets inledande fas utsågs fyra olika grupper för genom- förandet av projektet Rättigheter för alla: en central projekt- ledningsgrupp, en styrgrupp och två regionala arbetsgrupper. 
 Central projektledningsgrupp 
 Delegationens projektledare, en biträdande sekreterare och en projektledare från Svenska Röda Korsets huvudkontor ingick i den centrala projektledningen. Röda Korset var en självklar samarbets- partner i kampanjen då organisationen arbetar med frågor om diskriminering och mänskliga rättigheter i hela Sverige och har en 
 29 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 SOU 2008:45 
  
 väl förankrad lokal kunskap, kompetens och nätverk. Delega- tionens projektledare hade ansvaret för kampanjen som helhet med alla dess aktiviteter även lanseringen och avslutningsarrangemanget samt kontakten med EU. Projektledaren från Röda Korset arbetade enbart med konferenserna Rättigheter för alla. 
 Den centrala projektledningen medverkade i de regionala arbetsgruppernas planering och genomförande av konferenserna. En stor uppgift för projektledningen var att fungera som brygga mellan arbetsgrupperna i Jönköping och i Sundsvall för att på detta sätt säkerställa utbytet av information och lärdomar samt för att stödja kommunikationen mellan arbetsgrupperna och styrgruppen. 
 Styrgrupp 
 Styrgruppens roll var framför allt att vara en resurs till de regionala arbetsgrupperna eftersom de hade expertkunskap i sakfrågorna om diskriminering och mänskliga rättigheter. Samtidigt hade de olika styrgruppsmedlemmarna erfarenheter av att arbeta med och för målgrupperna för konferenserna, exempelvis ungdomar och lärare. Styrgruppen bestod av JämO, HomO, HO, DO, Forum för levande historia, Röda Korset,  
 MR-fonden, 
  Föreningen Gemensam Framtid, LSU samt SKL. Styrgruppen var inte en styrgrupp i strikt betydelse då de inte styrde själva processen utan var mer av ett råd- givande organ för genomförandet av Rättigheter för alla. 
 Två arbetsgrupper 
 En viktig strategi för delegationen var att överlåta utformningen och innehållet i konferenserna till de regionala arbetsgrupperna själva eftersom de har kunskap om vilka hinder, möjligheter och utmaningar som regionen stod och står inför. De regionala arbets- grupperna innehar både adekvat kunskap om målgruppens behov av kompetensutveckling och kunde i utformningen av programmet till konferenserna representera och ta tillvara lokalsamhällets olika intressen. Arbetsgrupperna hade även ovärderliga lokala och regio- nala kontakter och nätverk som var viktiga för förankringen och genomförande av dagarna. 
 Arbetsgrupperna bestod av Röda Korset, berörd kommun och berörd länsstyrelse. 
 30 
  
 SOU 2008:45 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 I arbetsgruppen i Jönköping ingick representanter från Jönköpings kommun, Länsstyrelsen i Östergötlands län, Läns- styrelsen i Jönköpings län och Röda Korsets regionala distrikt Göta. I arbetsgruppen i Sundsvall ingick representanter från Sundsvalls kommun, Länsstyrelsen i Västernorrlands län, Röda Korsets regionala distrikt Södra Norrland och Röda Korsets anti- diskrimineringsbyrå i Sundsvall. 
 Arbetsgruppernas motivation att ingå i kampanjen var bland annat att ge den egna organisationen draghjälp med sitt arbete för mänskliga rättigheter. Samtidigt gav arbetet en möjlighet att för- djupa kontakten med andra och främja ett långsiktigt samarbete med gemensamma frågor. Arbetsgrupperna hade i sin tur kontakt med ett flertal andra organisationer i sin region för att samla in ytterligare synpunkter, tips och råd för genomförandet av kon- ferenserna. Regionala och lokala handikappförbund, RFSL och Resandefolket är några av de organisationer som de har haft kon- takt med. Det var arbetsgrupperna i samverkan med den centrala projektledningen som utarbetade programmet för konferenserna. Styrgruppen gav även återkoppling på programmet med sina per- spektiv. De lokala arbetsgrupperna ansvarade även för det praktiska genomförandet av dagarna som lokalbokningar, logistik, kontakt med medier, information osv. 
 Delegationens roll i arbetet med EY07 och Rättigheter för alla har således varit av samordnande och observerande karaktär då den har följt utvecklingen av planeringen och genomförandet med utgångspunkt i delegationens direktiv. 
  
 3.3.2 
  
 Rättigheter för alla 
  
 Konferenserna Rättigheter för alla var huvudaktiviteterna under EY07. Den svenska kampanjen inleddes med en lansering av Waller tigheter för alla i Göteborg och avslutades med en utvärderings- konferens i Stockholm. 
 Lansering av EY07 och Rättigheter för alla 
 I linje med delegationens strategi att föra ut frågor om mänskliga rättigheter och  
 anti-diskriminering 
  i landet inleddes året med en lansering på Världskulturmuseet i Göteborg den 7 mars. Lanse- 
 31 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 SOU 2008:45 
  
 ringen blev startskottet för EY07 i Sverige och hade som syfte att väcka uppmärksamhet och intresse för Europeiska året, och infor- mera om de kommande regionala konferenserna. Målgruppen för lanseringen var anställda och beslutsfattare på olika myndigheter och frivilligorganisationer som arbetar med frågor om mänskliga rättigheter och  
 anti-diskriminering 
  i Sverige. 
 Med i programmet var bland annat statsrådet Johns, Gonzalez (DO), Hart (JämO) och Phelps, enhetschef inom  
 EU-kommissionen 
  och ansvarig för  
 EY07-kam- 
  panjen på  
 EU-nivå. 
  Samtliga bidrog i sina anföranden med reflek- tioner och kunskap om situationen kring diskriminering och mänskliga rättigheter i Sverige. Östra teatern framförde en del av sin pjäs Mohikanen med vita strumpor och  
 ståup-artisten 
  Hudson uppträdde. 
 Rättigheter för alla i Jönköping och i Sundsvall 
 Konferenserna Rättigheter för alla arrangerades i Jönköping den  
 24–25 
  april och i Sundsvall den  
 24–25 
  september. Dagarna blev mötesplatser för kunskap, diskussion och debatt om arbetet för mänskliga rättigheter och mot diskriminering i Sverige. Samtidigt fungerade konferenserna som arenor där olika aktörers goda exem- pel och utmaningar i arbetet med mänskliga rättigheter kunde pre- senteras. Rättigheter för alla möjliggjorde också etablerandet av långsiktiga relationer mellan olika aktörer och grupper som arbe- tade med samma eller närliggande frågor. 
 Konferenserna hade fritt inträde för att vara tillgängliga för individer och grupper som annars inte skulle ha ekonomiska möj- ligheter att delta. 
 Målgrupper 
 Målgrupperna för konferenserna var: 
  
 1. 
  
 de som behöver hävda sina rättigheter (de som riskerar att diskrimineras) – allmänheten och frivilliga organisationer och 
  
 2. 
  
 de som har ansvar för att respektera, främja och skydda dessa rättigheter (de som riskerar att diskriminera) – kommuner, landsting och statliga myndigheter. 
  
 32 
  
 SOU 2008:45 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 Syftet med konferenserna Rättigheter för alla var att allmänheten och offentligt anställda skulle få möjlighet att öka sina kunskaper om diskriminering och mänskliga rättigheter utifrån sina särskilda behov och förutsättningar. Många vet inte vilka deras mänskliga rättigheter är och kan således inte heller hävda dem. Kunskap är därför centralt för den som ska utkräva sina rättigheter. 
 Den ovannämnda  
 SIFO-undersökningen 
  visade också att det behövdes kunskap om och förståelse för hur frågor om mänskliga rättigheter hänger samman med det konkreta dagliga arbetet som utförs i offentlig verksamhet som till exempel i en kommun. Som kommunaltjänsteman måste man ha kunskap om vilket ansvar man har när det handlar om att respektera och tillgodose mänskliga rät- tigheter. 
 Program 
 Programmet utvecklades av de lokala arbetsgrupperna i samverkan med den centrala projektledningen. Styrgruppen var även involve- rad i detta arbete genom att ge återkoppling från sina perspektiv och även genom att förmedla kontakter. Förslag på program- punkter samlades först in från en mängd olika aktörer och orga- nisationer. Processen att ta fram ett slutgiltigt program pågick under flera månader. Under denna tid hade arbetsgrupperna och den centrala projektledningen regelbundna möten i Jönköping respektive Sundsvall för att diskutera programmets innehåll utifrån de behov, intressen och utmaningar som fanns i relation till diskri- mineringssituationen i regionen. Projektets mål och prioriteringar samt ett fokus på samtliga diskrimineringsgrunder bildade ett tyd- ligt ramverk för programmets innehåll. Jämställdhetsintegrering och diskriminering på flera grunder var även vägledande aspekter i framtagandet av programmet. Konferenserna hade även kvällsakti- viteter för att göra det möjligt för dem som inte kunde delta på dagtid att ta del av innehållet samt möta organisationer och myn- digheter som arbetar med frågor om mänskliga rättigheter och anti- diskriminering. 
 De slutliga programmen för de båda dagarna innehöll ett sex- tiotal aktiviteter i form av seminarier, workshops och utbildnings- sessioner om mänskliga rättigheter och  
 anti-diskriminering. 
  Pro- grammen hade både teoretiska och praktiska inslag vilket skapade utrymme för en bredd av inlärningsmöjligheter och diskussions- 
 33 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 SOU 2008:45 
  
 ämnen. Programmen innehöll även seminarier som var specifikt utvecklade för tjänstemän eller för allmänheten för att på detta sätt kunna rikta in sig på de båda gruppernas olika behov och olika roller 
 9 
 . 
 Här följer några exempel på seminarier och workshops som arrangerades: 
  
 Kan jag vara den jag är? – om normer och strukturer i samhället. 
  
 Kan jag visa vem jag är? – om hatbrott och HBT- personers rätt att leva i säkerhet. 
  
 Kan jag bo var jag vill? – om diskriminering på bostadsmarkna- den. 
  
 Mänskliga rättigheter i praktisk handling – om den kommunala handboken för mänskliga rättigheter. 
  
 Sparka boll på lika villkor? – om likabehandling i idrottens värld. 
  
 50+ kvar på arbetsmarknaden! – om metoder och strategier. 
  
 Rätten till utbildning – om romska barns situation i skolan i dag. 
  
 Samverkan var inte bara viktigt i planeringen av konferens- programmen utan även i framtagandet av individuella seminarier, workshops m.m. Genom en bred samverkan visade seminarierna olika perspektiv och infallsvinklar på olika frågor. Ett brett del- tagande gynnade även nätverksskapandet och erfarenhetsutbytet då olika organisationer och myndigheter samlades under en panel- debatt eller en workshop. Totalt medverkade över 70 olika aktörer från organisationer och myndigheter i programmen i Jönköping och/eller Sundsvall. 
 I programmet fanns också ett flertal korta inslag av Atelier- teatern som exemplifierade fördomar och diskriminering på ett träffande och humoristiskt sätt. Deras inslag var mycket upp- skattade och gav ett annorlunda perspektiv på allvarliga ämnen. 
 Forum för levande historia arrangerade inom ramen för EY07 ett heldagsseminarium riktat till lärare under dagarna i Jönköping och i Sundsvall. I Jönköping handlade lärarseminariet om kommu- nistiska regimers brott mot mänskligheten och i Sundsvall var temat åskådarrollen och gick under titeln Spelar roll. 
  
 9  
 Se fullständigt program i bilagan. 
 34 
  
 SOU 2008:45 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 LSU översatte ett rollspel om diskriminering från engelska till svenska i ett samarbete med andra nordiska ungdomsförbund. LSU genomförde även en skolturné till 40 skolor och samtalade med över 2 500 elever mellan 13 och 18 år om mänskliga rättigheter, del- aktighet och diskriminering. Detta arbete delfinansierades av EY07. 
 Mötesplatsen blev en minimässa 
 Konferenserna blev mötesplatser där man kunde sitta ned och ta en kopp kaffe och diskutera innehållet från ett seminarium, en arbetsmetod eller ett framtida samarbete med nya eller gamla kon- takter. 
 För att ytterligare stimulera till kontaktskapande och utbyte av erfarenheter skapades en utställningsplats som tog formen av en minimässa för olika organisationer och myndigheter där de kunde presentera sin organisation och sitt arbete. Både i Jönköping och i Sundsvall deltog ett tjugotal olika organisationer. Organisationerna kunde utbyta erfarenheter och skapa kontakter inbördes och all- mänheten kunde ta del av det arbete som de olika organisationerna gör i regionen och i Sverige. 
 Mänskliga rättigheter i radion 
 Ett sätt att stimulera det offentliga samtalet blev för delegationen ett samarbete med Sveriges Radios program Karlavagnen i P4 inom ramen för EY07. Två program på temat mänskliga rättigheter sän- des i anknytning till dagarna i Jönköping och Sundsvall och under programmen hade lyssnarna möjlighet att ringa eller mejla in sina reflektioner eller funderingar på ämnet. Delegationens ordförande deltog också i programmen. Programmen hade en halv miljon lyss- nare var. 
 Mänskliga rättigheter i tidningarna 
 Rättigheter för alla genererade medial uppmärksamhet i Jönköping och Sundsvall med omnejd både före och under arran- gemangen. Ett flertal artiklar skrevs i de lokala tidningarna om dagarna där information om lokala förhållanden angående diskri- minering lyftes fram och mänskliga rättigheter tonade fram som 
 35 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 SOU 2008:45 
  
 även en lokal angelägenhet. Intervjuer med representanter från delegationen och arbetsgrupperna gjordes även i Sveriges Radio 
 10  
 och på TV4:s regionala station i Sundsvall under konferensdagarna. 
 Tillgänglighet 
 I planeringen av konferenserna hade de regionala arbetsgrupperna och den centrala projektledningen kontakt med lokala brukar- organisationer som Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO) och Synskadades Riksförbund för att tillgodose full tillgänglighet. Informationsmaterial gjordes tillgängligt genom lättlästa versioner av programmen och broschyrer samt utskrifter i brailleskrift. Dokument som skickades ut via  
 e-post 
  var i wordformat så att en dator med hjälpmedel lätt kunde läsa av texten för personer med nedsatt syn. Lokaler som användes under de olika arrangemangen var också tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Carter soner med särskilda behov kunde uppge detta när de anmälde sig till konferenserna så att exempelvis mat- eller tolkbehov kunde tillmötesgås. 
 Information och grafisk utformning 
 För att ge EY07:s arrangemang en enhetlig profil och skapa en igenkänningsfaktor i annonser och affischer togs en gemensam grafisk form fram av kommunikationsbyrån Svensk Information. En journalist och fotograf anlitades också för att skapa nyhets- brev 
 11  
 om Rättigheter för alla. Dessa nyhetsbrev spreds sedan till olika organisationer och myndigheter för att informera om arrangemangen och möjliggöra för dem som eventuellt inte var där att kunna ta del av de diskussioner som fördes under dagarna. 
 Utvärderingskonferens 
 En avslutningskonferens för EY07 och Rättigheter för alla i Sverige genomfördes i slutet av året. Det var ett internt arrange- mang för dem som har varit med under genomförandet av året. Syftet med utvärderingskonferensen var att samla de olika erfaren- 
  
 10 
  
 Radio Västernorrland och Sisuradio Norlanti. 
  
 11 
  
 Se bilaga 
  
 36 
  
 SOU 2008:45 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 heterna och perspektiven och gemensamt tala om vad som hade gjorts under året. Utifrån denna diskussion och de lärdomar som gjorts i arbetet med planering och genomförande sammanställde samtliga arrangörer sina slutsatser och planerade framåt. 
 Målet med utvärderingen var att arbetet med EY07:s tema inte skulle upphöra då kampanjen var slut utan att de kontakter som skapats under året skulle fortsätta ett gemensamt arbete mot diskriminering och för mänskliga rättigheter. Under utvärderingen diskuterades därför hur arbetet kunde föras vidare och vilka slut- satser för konferenserna som kunde dras. En representant från EU- kommissionen medverkade också vid konferensen. 
  
 3.3.3 
  
 Resultat 
  
 Konferenserna Rättigheter för alla samlade många deltagare både i Jönköping och i Sundsvall, 350 respektive 450 deltagare. Att det kom fler deltagare till konferensen i Sundsvall berodde troligen på att arbetsgruppen hade längre tid till att planera och förankra syftet med dagarna i regionen än vad arbetsgruppen i Jönköping hade. Däremot hade dagarna i Jönköping många fler oanmälda deltagare då arrangemanget genomfördes på Högskolan i Jönköping och kunde locka studenter att delta som inte hade anmält sig innan. 
 Att så många som 70 olika organisationer och myndigheter medverkade i programmen i Jönköping och i Sundsvall visar på ett brett engagemang för frågorna. Mängden medverkande gav också stora möjligheter till etablering av nya kontakter och nätverk. Del- tagarlistorna uppvisade en bred spridning av deltagarna, från pri- vatpersoner till representanter från brukarorganisationer, skolor, offentliga myndigheter och mindre företag. 
 Utvärderingarna av Rättigheter för alla både i Jönköping och i Sundsvall visade att deltagarna genomgående var mycket nöjda och upplevde konferenserna som givande. I utvärderingarna efter- frågade kommunanställda ännu fler metoder och praktiska tillväga- gångssätt för att kunna arbeta mot diskriminering och för mänsk- liga rättigheter. 
 Ett viktigt resultat från konferenserna är att Svenska Röda Kor- set har åtagit sig att fortsätta arbetet med att arrangera regionala konferenser under parollen Rättigheter för alla i några av de övriga regionerna under en första tvåårsperiod. Röda Korset kom- mer även att ta fram en handbok med erfarenheter, tips och råd om 
 37 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 SOU 2008:45 
  
 hur man arrangerar ett arrangemang som Rättigheter för alla för att vägleda de kommande regionerna i deras arbete. Handboken kommer att vara klar i april 2008. 
  
 Spin-off 
  
 Som ett resultat av konferenserna har ett antal organisationer och myndigheter etablerat nya kontakter. Detta har redan resulterat i samarbete kring liknande aktiviteter i andra regioner i landet. Exempelvis har Helsingborgs kommun tillsammans med läns- styrelsen i Skåne och den regionala Röda Korsgruppen arrangerat en seminariedag om diskriminering och mänskliga rättigheter med medverkan från ett antal olika organisationer. Liknande seminarier och konferenser utvecklades i samarbete mellan olika organisatio- ner och myndigheter och kom även till i Karlstad, Göteborg och Skara. 
 LSU:s workshops under Rättigheter för  
 alla-konferensen 
  i Sundsvall har lett till förfrågningar till LSU om att utbilda 80 lärare samt 50 studenter vid universitetet i Sundsvall i  
 anti-diskrimi- 
  nering. 
 Sundsvall kommun har efter sitt deltagande i EY07 beslutat att fortsätta sitt engagemang i frågorna och planerar därför att genomföra en liknande insats som Rättigheter för alla för kom- munens unga under 2008. 
  
 3.3.4 
  
 Gemensamma aktiviteter inom EU under EY07 
  
 EU anordnade gemensamma aktiviteter under året för alla del- tagande länder med möjlighet att ta del av varandras erfarenheter och strategier för och under året. Delegationen deltog för Sveriges del i dessa arrangemang. 
 Equality Summit och lansering av Europeiska året 
 I januari 2007 lanserades Europeiska året för lika möjlighet för alla i Berlin. Samtidigt arrangerade det tyska ordförandeskapet EU:s för- sta Equality Summit på ministernivå för att diskutera främjandet av lika möjligheter inom EU. Sverige representerades av bland annat 
 38 
  
 SOU 2008:45 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 statsrådet Johns tillsammans med representanter från Integrations- och jämställdhetsdepartementet och delegationen. 
 EU:s avlutningskonferens i Lissabon 
 I slutet av november 2007 hölls EU:s avslutningskonferens för Europeiska året för lika möjligheter för alla i Lissabon. Syftet med konferensen var att dra slutsatser av årets erfarenheter. Program- met innehöll inslag om medlemsländernas olika utmaningar i dag och hur de arbetar mot diskriminering och för att stärka de mänsk- liga rättigheterna. Ländernas olika aktiviteter under EY07 presente- rades i olika workshops. Delegationen valde att Sverige skulle representeras av de personer/organisationer som aktivt har arbetat under Europeiska året i Sverige och skickade representanter från de regionala arbetsgrupperna och från styrgruppen. Den svenska dele- gationen presenterade arbetet med Rättigheter för alla med mycket god respons från åhörarna. 
  
 3.4 
  
 Slutsatser och rekommendationer 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla har varit ett ut- manande och mycket lärorikt uppdrag för delegationen att genomföra. Här följer delegationens slutsatser av arbetet med EY07. 
  
 3.4.1 
  
 En tydlig organisationsstruktur i kampanjen ger förankring 
  
 Delegationen valde att utarbeta en tydlig organisationsstruktur för att ge projektet med EY07 en stadig grund att arbeta utifrån. Orga- nisationen för den svenska kampanjen har bestått av två lokala arbetsgrupper, en central projektledningsgrupp samt en styrgrupp. 
 Det har varit viktigt att tydligt definiera de olika gruppernas arbetsuppgifter och relationen dem emellan för att kunna lösa upp- gifterna effektivt och kreativt. 
 Respektive grupps medlemmar var oerhört viktiga för att för- ankra och utveckla syftet med konferenserna och deras innehåll. Med hjälp av medlemmarna i arbetsgrupperna underlättades för- 
 39 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 SOU 2008:45 
  
 ankringen av Rättigheter för alla i kommunernas eller läns- styrelsernas egna organisationer. 
 Rekommendation: 
 Delegationen rekommenderar att kommande kampanjer satsar på att utveckla en tydlig organisationsstruktur utifrån kampanjens arbetsuppgift och målgrupper för att effektivisera arbetet men också för att skapa förankring bland samarbetspartnerna. 
  
 3.4.2 
  
 Låt regional expertis sätta agendan 
  
 Delegationen valde medvetet att släppa kontrollen vid utform- ningen av programmen och låta arbetsgrupperna ha den i stället. 
 Delegationen ansåg att det var avgörande att medlemmarna i de regionala arbetsgrupperna verkligen hade kunskap och kännedom om regionen för att på ett initierat sätt kunna identifiera behov och intressen som skulle utgöra grunden för framtagandet av pro- grammen. 
 Diskrimineringsproblemen och vad som behövs för att kunna åtgärda kränkningar kan se olika ut beroende på var man befinner sig i Sverige. Frågor om samers rättigheter har till exempel större relevans i norra Sverige än i södra. Möjligen kan också frågan om diskriminering i krogkön vara av större relevans i storstäderna än på mindre orter. Poängen är att man inte kan utgå från ett huvud- stadsperspektiv för att planera och genomföra ett arrangemang i Jönköping eller Sundsvall. Det kan leda till att man missar viktig information och viktiga infallsvinklar. 
 För delegationen har det varit viktigt att under planeringen och genomförandet av Rättigheter för alla komplettera styrgruppens kunskap med den kunskap och expertis som finns regionalt och lokalt. Av denna anledning var det framför allt den regionala expertisen som fanns med i arbetsgrupperna som fick sätta agendan för innehållet i och utformningen av programmen i Rättigheter för alla. 
 Det mandat arbetsgrupperna fick för genomförandet av Rättigheter för alla var avgörande eftersom arrangemangen på detta sätt skapades av regionerna själva. Utan de lokala arbets- grupperna hade det varit svårt – om inte omöjligt – att skapa 
 40 
  
 SOU 2008:45 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 Rättigheter för alla med ett tydligt lokalt och regionalt per- spektiv. 
 Att tydligt utgå från regionernas utmaningar och intressen har även möjliggjort en större grad av erfarenhetsutbyte och förståelse mellan olika aktörer i projektet. 
 Rekommendation: 
 Delegationen rekommenderar att regionala och lokala represen- tanter får sätta agendan vid genomförandet av regionala/lokala arrangemang. 
  
 3.4.3 
  
 Geografisk spridning av aktiviteter 
  
 Delegationen anser att det är viktigt med en geografisk spridning av aktiviteter för att mänskliga rättigheter ska bli en nationell angelägenhet. Röda Korset påpekade just att liknande arrangemang sällan ordnas utanför huvudstaden och att detta är beklagligt då det behövs kunskap om mänskliga rättigheter inte bara i storstads- regionen utan också i övriga landet. Geografisk spridning ökar även erfarenhetsutbytet mellan regionerna och huvudstaden och kan bidra till en utveckling av arbetet mot diskriminering och för mänskliga rättigheter. 
 Rekommendation: 
 Delegationen rekommenderar att liknande kampanjer eller arrangemang sprider sina aktiviteter ut i landet för att stödja erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning. 
  
 3.4.4 
  
 Tid för konsultation och förankring 
  
 Förankringsarbete tar tid och det är viktigt att det får ta tid. Många myndigheter och organisationer behöver tid för att förankra ett deltagande i nya projekt inom den egna organisationen. Därför är det viktigt att börja en process med att engagera olika aktörer i god tid innan aktiviteten ska genomföras. Att ha en längre period för att förankra ett projekt ger också längre tid till att aktivt konsultera 
 41 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 SOU 2008:45 
  
 och utveckla idéer tillsammans med kommande samarbetspartners. Alla har olika erfarenheter och ser olika behov som bör tas till vara för att nå bästa resultat. 
 Rekommendation: 
 Delegationen föreslår att kommande kampanjer ges tidsmässiga förutsättningar för förankringsarbete och konsultation. 
  
 3.4.5 
  
 Samarbete kring en gemensam uppgift 
  
 Att samlas kring en gemensam uppgift är viktigt för att stärka sam- arbetet mellan olika organisationer och myndigheter. Av den anledningen valde delegationen medvetet att tillsätta arbetsgrupper med myndighetsrepresentanter från både den lokala och regionala nivån och från frivilligorganisationer. 
 Delegationen upplevde under året att det fanns en viss brist på erfarenhet att samarbeta kring en gemensam uppgift på lika villkor men en större vana vid att söka bidrag för enskilda aktiviteter. 
 Att skapa nya nätverk var en prioritering för året och då särskilt nätverk mellan aktörer som sällan eller aldrig möts. Detta för att skapa synergier genom att samla olika aktörer och projekt. Därför arbetade arbetsgrupperna i Jönköping och Sundsvall målmedvetet med att sammanföra olika aktörerna under seminarierna. Arbets- grupperna utgick i detta arbete från de aktörer som hade kommit med programförslag och sammanförde aktörer med liknande för- slag till ett seminarium. Arbetsgrupperna kontaktade även aktivt andra aktörer som de själva eller styrgruppen ansåg kunde ge ytter- ligare intressanta perspektiv. Resultatet av sammanförandet blev intressanta diskussioner och förhoppningsvis också i långsiktiga relationer för det gemensamma arbetet mot diskriminering och för mänskliga rättigheter. Framgångsfaktorn för samarbetet var att man hade en gemensam uppgift med ett tydligt ramverk och avgränsningar. 
  
 3.4.6 
  
 Betydelsen av avsändaren 
  
 Under arbetet med Rättigheter för alla framkom vilken betydelse avsändaren av centrala budskap har. Det är viktigt att reflektera 
 42 
  
 SOU 2008:45 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
  
 över vem som bör vara avsändare i relation till såväl budskapets innehåll och syfte som de förväntade mottagarna. För att ge legiti- mitet åt att arbeta med frågorna på kommunnivå var det exempelvis viktigt med deltagande från representanter för nationella aktörer i programmet. Det upplevdes vara en förutsättning att frågorna var i fokus nationellt för att de ska uppfattas som prioriterade regionalt eller lokalt. Det gav dessutom frågorna status och underlättade för- ankring på ledningsnivåer inom exempelvis kommunerna. 
 Andra gånger upplevdes det som viktigt att de regionala aktö- rerna var avsändare för att locka till exempel medier till arrange- mangen. 
 43 
 4 Alla olika – Alla lika 
 Delegationen fick i sina direktiv i uppdrag att samordna de natio- nella aktiviteterna inom ramen för Europarådets kampanj All dif- ferent – All equal eller Alla olika – Alla lika och agera National Campaign Committee (NCC). Som NCC skulle delegationen fungera som kontaktpunkt gentemot Europarådet och även fun- gera som samordnare av såväl nationella som regionala och lokala aktörer som deltog i genomförandet av kampanjen. 
 Kampanjen riktade sig till ungdomar och fokuserade på mång- fald, mänskliga rättigheter och deltagande. I arbetet med kampan- jen fick delegationen i uppdrag att samråda och samverka med Landsrådet för Sveriges Ungdomsorganisationer (LSU) och Ung- domsstyrelsen. Delegationens budget för kampanjen  
 2006-2007 
  var totalt 1,6 miljoner kronor. 
  
 4.1 
  
 Den första Alla olika – Alla  
  
 lika-kampanjen 
  1995 
 Den svenska regeringen beslutade 1994 att tillsätta Kommittén för en ungdomskampanj mot främlingsfientlighet och rasism, som ett led i uppföljningen av en Europarådsdeklaration mot rasism, främ- lingsfientlighet, antisemitism och intolerans. Kommitténs huvud- uppgift var att initiera, leda och samordna den svenska kampanjen samt stödja och underlätta ungdomars egna initiativ mot främ- lingsfientlighet och rasism. Kommittén fick i uppgift att fördela 5 miljoner kronor ur Allmänna Arvsfonden till lokala projekt mot främlingsfientlighet och rasism inom ramen för kampanjen. Kom- mittén ansåg att det viktigaste resultatet av ungdomskampanjen 1995 var skapandet av ett lokalt nätverk och riksorganisationen Ungdom mot rasism. 
 45 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 SOU 2008:45 
  
 Några av de slutsatser som kommittén drog av sitt arbete 
 1  
 var att det vid kampanjer av det här slaget är viktigt att inte starta på noll utan att bygga vidare på tidigare erfarenheter och strukturer. Det lokala arbetet är av stor betydelse och det arbete som sker på central nivå ska syfta till att stärka det lokala engagemanget. Om ungdomar får möjlighet att själva ta ansvar för att utveckla sina ini- tiativ och om de får medel direkt till sina lokala verksamheter är de beredda att arbeta mot rasism och främlingsfientlighet inom de områden de anser vara angelägna. Till sist menade kommittén att kampanjer av detta slaget inte bör organiseras som en vanlig kom- mitté eftersom själva kommittéformen är begränsande för kam- panjen som behöver friare former. Dessutom var erfarenheten att en ettårig kampanj är för kort för att uppnå långsiktiga effekter på lokal nivå. 
  
 4.2 
  
 Syfte och mål 
  
 Kampanjen Alla olika – Alla lika, som genomfördes i Europa 1995 ses som en milstolpe i kampen mot rasism och intolerans. Vid Eu- roparådets tredje toppmöte i maj 2005 beslutades att under 2006 och 2007 organisera en ny kampanj med samma namn. 
 Enligt Europarådets programförklaring för kampanjen kräver dagens situation med rasism, diskriminering och intolerans att den nya kampanjen skulle få en vidare spridning än den fick 1995 och att kampanjen skulle spegla det som berör alla Europas invånare, men fokusera på ungdomar. Därför hade den nya kampanjen ett bredare tema: mångfald, mänskliga rättigheter och deltagande. 
 Syftet med kampanjen  
 2006–2007 
  var att uppmuntra och möj- liggöra unga kvinnors och mäns deltagande i byggandet av fredliga samhällen med utgångspunkt i mångfald och delaktighet i en anda av ömsesidig respekt och förståelse. 
 Målen för den europeiska kampanjen var att uppmärksamma och öka medvetandet om mångfald, mänskliga rättigheter och del- tagande genom formella och informella utbildningsinsatser. Kam- panjen skulle även leda till nya samarbeten mellan det civila sam- hället och offentliga myndigheter samt uppmuntra olika forsk- ningsinitiativ som stödjer verksamheter mot rasism och diskri- minering. 
  
 1  
 Slutrapport från Kommittén för en ungdomskampanj mot främlingsfientlighet och rasism (1996). 
 46 
  
 SOU 2008:45 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 Regeringen anger i delegationens direktiv att det är angeläget att unga människor i ett tidigt skede i livet får kunskap om de mänsk- liga rättigheterna, däribland barnets rättigheter och frågor om icke- diskriminering. Aktiviteterna som genomfördes under kampanjen skulle alltså syfta till att öka kunskapen om mänskliga rättigheter och frågor om  
 icke-diskriminering 
  bland ungdomar. 
  
 4.3 
  
 Målgrupp 
  
 Målgruppen för kampanjen var unga människor i åldern  
 13–25 
  år, såväl ungdomar som var aktiva i ungdomsorganisationer som de som inte var aktiva i någon ungdomsorganisation. Denna grupp inbegriper 1,6 miljoner människor i Sverige. En sekundär målgrupp har varit aktörer som har betydelse för unga, såsom ungdomsorga- nisationer, beslutsfattare, lärare och fritidsledare. 
  
 4.4 
  
 Metod och resultat 
  
 Kampanjen skulle genomföras av unga för unga och det var viktigt att den ägdes av Sveriges ungdomar. Redan vid kampanjstarten hade LSU och dess medlemsorganisationer en stark känsla av ägan- deskap av kampanjen. Deras förberedelser och planeringsarbete för ett arbete med Alla olika – Alla lika hade pågått långt innan delega- tionen påbörjat sin verksamhet. I april 2006 lämnade LSU till- sammans med 15 av dess medlemsorganisationer in en projekt- ansökan om 5 miljoner kronor till Allmänna Arvsfonden. Ansökan avsåg ett treårigt projekt under namnet Alla olika – Alla lika och skulle innebära aktiviteter som modern folkbildning genom utbild- ning av ungdomar och ungdomsorganisationer, ledarskapsut- veckling för mångfald och tillgänglighet inom svenska ungdoms- organisationer samt opinionsbildning på bred front. Projektet ville synliggöra och motverka förtryckande normer och strukturer samt all form av diskriminering. Vidare ville man stimulera till dialog, förståelse och samarbete mellan olika grupperingar inom det svenska samhället samt utveckla och öka intresset för ett aktivt medborgarskap och organisering. Allmänna Arvsfonden beviljade ansökningen under hösten 2006. 
 Delegationen uppfattade att LSU genom sin ungdomsprofil, sitt tidiga och långsiktiga engagemang i Alla olika – Alla lika samt 
 47 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 SOU 2008:45 
  
 genom sina resurser hade ett starkt ägandeskap av den svenska kampanjen. Detta låg helt i linje med ambitionerna och inten- tionerna från Europarådet som uttalat ville att kampanjen skulle vara utformad av unga för unga. 
 Att delegationen ensam skulle stå som kampanjsamordnare gentemot Europarådet var därför inte ändamålsenligt. Formellt var delegationen NCC, men LSU:s starka roll innebar att delegationen i praktiken delade på rollen som NCC med LSU. Att NCC på detta sätt utvidgades till att även omfatta LSU var extra viktigt eftersom deras kampanj, genom medlen från Allmänna Williams fonden, skulle pågå i ytterligare två år efter det att delegationens mandat som NCC gått ut. Genom ett delat ansvar för kampanjen tog Sverige idén om en kampanj av unga för unga på allvar. 
 Delegationen samrådde även med Ungdomsstyrelsen och andra myndigheter som Sveriges Kommuner och Landsting och ombudsmännen om utformandet av kampanjen. 
 Delegationen och LSU arbetade fram en form för samverkan med tydlig roll- och arbetsfördelning som bäst gynnade den svenska kampanjen. 
 Delegationen tog på sig att: 
  
 hålla i kontakterna med den europeiska kampanjen som Europa- rådet samordnade vilket bl.a. innebar att kommunicera aktivi- teter och erfarenheter från den svenska kampanjen med Europa- rådet 
  
 ansvara för att svenska representanter deltog i Europarådets seminarier och symposier 
  
 uppmuntra olika initiativ och aktiviteter som ungdomar och andra aktörer ville genomföra i Sverige och att göra kampanjens slogan tillgänglig för dessa initiativ 
  
 finansiera framtagandet av kampanjmaterial med logotyp 
  
 säkerställa att även  
  
 icke-organiserade 
  ungdomar i Sverige utgjorde en tydlig målgrupp för kampanjen 
  
 säkerställa samverkan med andra nyckelaktörer såsom Ungdomsstyrelsen, kommuner och andra offentliga myn- digheter i Sverige. 
  
 I samråd med LSU beslutades vilka personer som skulle represen- tera den svenska kampanjen vid olika Europarådsaktiviteter och 
 48 
  
 SOU 2008:45 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 NCC-möten. 
  Prioriteringen var gemensam. Den som bäst kunde representera kampanjen i det aktuella sammanhanget och samtidigt ta med sig erfarenheter tillbaka deltog i mötena. 
 Under kampanjen efterfrågade Europarådet löpande ungdoms- representanter som kunde medverka på deras olika aktiviteter och möten. I enlighet med logiken ovan ansåg delegationen att kam- panjens samordnare på LSU och andra ungdomsrepresentanter var bäst lämpade att representera den svenska kampanjen i dessa akti- viteter. 
 LSU tog på sig huvudansvaret för att sprida den information som delegationen och LSU fick av Europarådet till kampanjens ungdomsaktivister genom sina medlemsorganisationer och via nyhetsbrev. Från 2007 ansökte deltagare i huvudsak om plats direkt till arrangören vilket innebar att delegationens roll som kontakt- punkt till Europarådet minimerades. 
 I den följande rapporteringen beskrivs de aktiviteter som arran- gerades under tiden delegationen arbetade med kampanjen. Rap- porteringen fokuserar på de aktiviteter som delegationen och LSU har genomfört i samverkan. LSU har i och med sin ytterligare finansiering från Allmänna Arvsfonden arrangerat ett antal aktivi- teter utan delegationens aktiva insatser. 
  
 4.4.1 
  
 Aktiviteter i Sverige 
  
 Lansering av Alla olika – Alla lika 
 Lanseringen av den svenska kampanjen ägde rum i november 2006. Delegationen gav LSU i uppdrag att i enlighet med organisationens eget förslag ansvara för genomförandet av lanseringen som ägde rum i samband med LSU:s årsmöte. Lanseringen samlade över 500 personer för att gemensamt inleda arbetet med Alla olika – Alla lika. Tal av bland andra statsrådet Johns och kampanjens samordnare i Europarådet, Gordon, varvades med interak- tiva forum och debatter. Kvällen avslutades med en konsert och DJ. I och med att lanseringen genomfördes i samband med LSU:s års- möte fick kampanjen en mycket bra ingång till Sveriges olika ung- domsorganisationer som är medlemmar i LSU. 
 49 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 SOU 2008:45 
  
 Utbildningsdag Alla olika – Alla lika – från ord till handling 
 Dagen efter lanseringen, och inom ramen för LSU:s årsmöte, genomförde delegationen och LSU en utbildningsdag för LSU:s medlemsorganisationer. Syftet med utbildningsdagen var att vida- reutveckla frågan om hur ungdomsorganisationerna går från ord till handling i arbetet med kampanjen. 42 ungdomar från 25 olika ung- domsorganisationer deltog. 
 Programpunkterna var: 
  
 att introducera ungdomar i frågor om mänskliga rättigheter med hjälp av Europarådets utbildningsmaterial Compass som inne- håller metoder och övningar för ungdomars arbete med mänsk- liga rättigheter 
  
 rättighetsperspektiv i skolan, introduktion till mänskliga rättig- heter och kampanjen för barn- och elevskyddslagen 
  
 idémöte med LSU:s kampanjsamordnare. 
  
 Utvärderingen visar att deltagarna tyckte att innehållet var intressant och att talarna var bra. En svårighet var att lägga seminarierna på rätt nivå så att det skulle passa för alla deltagare då de hade olika kunskaper med sig i bagaget. 
  
 Kampanjmaterial och hemsida 
 Delegationen beslutade efter samråd med ungdomsorganisationer att stödja framtagandet av ett svenskt kampanjmaterial då det betraktades som viktigt för att profilera kampanjen utåt. LSU tog fram förslag på hur materialet skulle utformas och vilka produkter som borde prioriteras då de hade bättre kunskap om målgruppens önskemål. LSU tog också fram förslag på utveckling av en kam- panjhemsida för att kommunicera budskapet från kampanjen på ett effektivt sätt. Delegationen finansierade kampanjmaterialet och hemsidan vid två tillfällen. 
 Delegationen ansåg att en utdelning av kampanjmaterialet till ungdomar var ett viktigt sätt att ge dem möjligheten att visa ett tydligt ställningstagande mot fördomar och diskriminering genom att sätta på sig ett märke, ett armband eller en  
 t-shirt. 
  Kampanj- materialet har delats ut på alla aktiviteter som LSU eller delega- tionen har arrangerat. Det material som togs fram var bland annat märken,  
 t-shirtar, 
  väskor, tält, armband, skärmar och vykort. Kam- 
 50 
  
 SOU 2008:45 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 panjmaterialet har också varit viktigt för att skapa en igenkänning och möjliggöra ett enkelt sätt ställa sig bakom arbetet mot för- domar och diskriminering. 
 Delegationen menade vidare att det var viktigt att skapa en sär- skild hemsida för att kunna underlätta för såväl organiserade som  
 icke-organiserade 
  ungdomar att engagera sig i kampanjen. 
 Fram till mitten av december 2007 har över 50 000 personer varit inne på hemsidan som LSU ansvarar för. Den har varit och är ett viktigt forum för att sprida metodmaterial som LSU har tagit fram samt information om de olika aktiviteter som arrangerades. 
  
 MR-dagarna 
  
 Under de nationella  
 MR-dagarna 
  i Malmö hösten 2006 genomförde delegationen i samverkan med LSU en workshop med rubriken Hur kan man lära ut mänskliga rättigheter till ungdomar? Work- shopen gav en introduktion till Europarådets utbildningsmaterial Compass, med praktiska och kreativa övningar med lärare, infor- matörer och utbildningsansvariga som målgrupp. Seminariet hade över 50 deltagare och var mycket uppskattat vilket ledde till en ny förfrågan om deltagande på  
 MR-dagarna 
  2007. 
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
 Delegationen hade även i uppdrag att samordna EU:s initiativ Europeiska året för lika möjligheter för alla under 2007 (EY07). Initiativet syftade till att motverka diskriminering och främja män- niskors rätt till likabehandling. Europarådskampanjen var på så sätt en del i delegationens arbete med EY07 vilket bidrog till starka synergier mellan de två kampanjerna. 
 2 
  
 Åsiktsfestivalen Urix 
 Delegationen tilldelade föreningen Gemensam Framtid medel ur Alla olika – Alla lika för att genomföra en åsiktsfestival Urix under 2007 i Lidköping. Denna åsiktsfestival skulle vara en neutral arena för samhällsdebatt och inflytande frågor för unga i åldrarna 
  
 2  
 Se mer under kapitlet Europeiska året för lika möjligheter för alla. 
 51 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 SOU 2008:45 
  
 13–18 
  år. Arrangör var Föreningen Gemensam Framtid som består av Röda Korsets Ungdomsförbund, Riksorganisationen Ungdom mot Rasism, RFSL Ungdom samt Ungdomens Nykterhetsför- bund. 
 Syftet med Urix är att stärka ungas (organiserade samt icke- organiserade) inflytande och hjälpa engagerade ungdomar att föra fram sin åsikt i samhället. Varje år arrangeras en sådan åsiktsfestival som ger unga i Sverige möjlighet att diskutera och pröva sina argument i olika samhällsfrågor samtidigt som de får verktyg för att kunna påverka på ett demokratiskt sätt. 
 Åsiktsfestivalen 2007 hade temat Alla olika – Alla lika och fokuserade på mänskliga rättigheter och  
 anti-diskriminering. 
  Målet var att deltagarna på åsiktsfestivalen skulle få en ingående förståelse om mänskliga rättigheter samt ges verktyg för att utveckla sitt anti- diskrimineringsarbete. 
 Arrangemanget hade ungefär 500 deltagare mellan 13 och 18 år. Enkätundersökningen efter arrangemanget visade att majoriteten av deltagarna var mycket nöjda med åsiktsfestivalen. Hela 98 procent ansåg att de hade lärt sig något nytt och 96 procent trodde att de kommer att ha nytta av att ha deltagit i Urix. 
 RESPEKT – en serietidning mot diskriminering och kränkande behandling 
 En av delegationens andra kampanjer, Antidiskriminering i skolan, har under 2007 producerat en serietidning med syfte att informera barn och elever om barn- och elevskyddslagen 
 3 
 . Serietidningen möttes av en enorm efterfrågan och då den första upplagan var slut beslutade delegationen därför att använda medel från Alla olika – Alla lika för att delfinansiera ytterligare ett tryck. Beslutet grunda- des på att såväl kampanjernas syften som målgrupper är samstäm- miga. Europarådskampanjen gavs även annonsutrymme i tidningen. 
 Deltagande i planeringsgruppen för avslutskonferensen All Different 
 – All Equal: The End of the Beginning 
 Delegationen deltog även som en av organisationerna i planeringen av avslutningskonferensen för den europeiska kampanjen, som 
  
 3  
 SFS 2006:67. 
 52 
  
 SOU 2008:45 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 genomfördes i Malmö hösten 2007. Konferensen samlade besluts- fattare, medier samt aktiva i kampanjen från hela Europa och belyste bland annat jämställdhet och hedersrelaterat våld och för- tryck. Ungdomsstyrelsen var ansvarig för genomförandet av konfe- rensen. 
 Mänskliga rättighetsdilemman 
 Delegationen beslutade att använda delar av medlen inom Alla olika 
 – Alla lika som en egeninsats i ett  
 EU-finansierat 
  projekt om mänskliga rättighetsdilemman 
 4 
 . Syftet med projektet är att konkretisera diskrimineringsfrågorna genom att problematisera mänskliga rättigheter och  
 anti-diskriminering. 
  Projektet innehåller två huvudaktiviteter – produktion av utbildningsmaterial och en interaktiv utställning. Projektet om  
 MR-dilemman 
  kommer att genomföras under 2008. Målgruppen för projektet är ungdomar mellan 12 och 16 år. 
  
 4.4.2 
  
 Gemensamma aktiviteter i Europa 
  
 Europarådet arrangerade gemensamma aktiviteter för alla del- tagande länder i kampanjen Alla olika – Alla lika. Sverige har också deltagit i dessa aktiviteter som beskrivs nedan. 
 Lansering av All different – All equal 
 Den europeiska kampanjen lanserades i Strasbourg den i juni 2006. Delegationen och LSU var båda representerade och i samband med lanseringen genomfördes även det första  
 NCC-mötet 
  i Strasbourg. Syftet med lanseringen var att skapa en gemensam plattform för alla de 48 deltagande länderna. Programmet för lanseringen gästa- des av politiker och organisationer som arbetar mot diskriminering och med ungdomar. 
  
 4  
  
 MR-dilemman. 
  
 53 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 SOU 2008:45 
  
 European Youth Event, St. Petersburg 
 Delegationen fick i uppdrag att nominera två deltagare till en ung- domskonferens i september 2006 i St. Petersburg, Ryssland. Dele- gationen beslutade i samråd med LSU att bjuda in två represen- tanter från Ungdom mot rasism att delta. Ungdom mot rasism är den riksorganisation som bildades som ett resultat av den förra svenska kampanjen 1995. 
 Diversity Youth Forum, Budapest 
 I oktober 2006 genomförde Europarådet en ungdomskonferens på temat mångfald i Budapest, Ungern. Delegationen fick åter upp- draget att nominera två deltagare till konferensen och tillsammans med LSU skickades förfrågan ut till medlemsorganisationerna inom LSU. Det resulterade i att en representant från RFSL Ung- dom och en representant från Rädda Barnens Ungdomsförbund åkte till konferensen och representerade den svenska kampanjen. 
  
 4.5 
  
 Slutsatser och rekommendationer 
  
 4.5.1 
  
 Rätt styrform 
  
 En kampanj för unga av unga behöver en organisation som stöder just detta. En NCC eller kampanjkommitté bör väljas så att den på bästa sätt kan stödja kampanjens mål, dess aktiviteter och aktörer. Samverkan med LSU och deras kampanjledning har varit en förut- sättning för att delegationen skulle få kampanjen att fungera på det sätt som syftet var. 
 Rekommendation: 
 Delegationen föreslår att genomförande organisationer, i detta fal- let NCC, väljs på ett sätt som kan stödja kampanjen optimalt i relation till dess syfte och målgrupp. 
 54 
  
 SOU 2008:45 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 4.5.2 
  
 Snabba pengar 
  
 I enlighet med slutsatserna från den förra kampanjen 1995 vill dele- gationen betona vikten av att ungdomar ges möjlighet att ta ansvar och skapa egna initiativ inom kampanjer som denna. Kampanjen syftade till att uppmuntra och möjliggöra unga kvinnors och mäns deltagande i byggandet av fredliga samhällen. Kampanjen skulle innehålla aktiviteter som syftade till att öka kunskapen om mänsk- liga rättigheter och frågor om  
 icke-diskriminering 
  bland ungdomar. För att detta ska vara möjligt måste ungdomar få tillgång till finan- siering för sina egna idéer. Hanteringen av medelstilldelningen bör vara så okomplicerad som möjligt och även tillåta utdelning av mindre summor. En bidragsorganisation som stöder detta kräver resurser, i form av personal och pengar. Delegationen bedömde att det inte fanns tillräckligt med resurser för att skapa en bidrags- organisation som skulle administrera ansökningsförfarandet till sådana ungdomsinitiativ. 
 Rekommendation: 
 Delegationen föreslår att man under kommande kampanjer finner former för frivilligorganisationer att på ett lätt sätt söka bidrag även i form av mindre summor för att kunna skapa och genomföra egna initiativ under det gemensamma temat. 
  
 4.5.3 
  
 Bred grupp av samarbetspartner skapar synergier 
  
 Delegationen valde strategiskt att arbeta nära LSU bland annat på grund av deras nätverk med ungdomsorganisationer i Sverige. Genom en bred grupp av samarbetspartner når man ofta framgång. Ingen av aktörerna i kampanjen hade ensam lyckats nå ut på så bred front. Många samarbetspartner i kampanjen var också med på andra arrangemang under året vilket gav naturliga tillfällen att profilera Alla olika – Alla lika samt skapa nya kontakter och nätverk. Med andra ord, samarbete med många organisationer skapar synergier för kampanjen att synas och nå fler människor med budskapet om  
 anti-diskriminering. 
  
 55 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 SOU 2008:45 
  
 Rekommendation: 
 Delegationen föreslår att liknande kampanjer bör ha som tydlig målsättning att inleda samarbetet med en bred grupp av organisa- tioner och aktörer för att kunna förmedla budskap, skapa synergier och stödja erfarenhetsutbyte. 
  
 4.5.4 
  
 Strukturer tar tid att sätta sig 
  
 Under arbetet med kampanjen blev det tydligt att det tar lång tid att bygga upp strukturer som är lämpliga för att arbeta så pass stort och brett som kampanjen syftade till. LSU och delegationen upp- levde att det tog tid innan kampanjen verkligen drog igång, efter- som det tog mycket tid och kraft på att bygga varaktiga och lång- siktiga relationer. Planering är ett viktigt skede i alla projekt för att kunna skapa en stark bas att jobba utifrån. Det är därför betydel- sefullt att ge kampanjer som denna bra förutsättningar att ha till- räckligt med tid för planering för att säkerställa att de uppsatta målen nås. 
 Rekommendation: 
 Delegationen föreslår att planeringsskedet hos liknande kampanjer ges central uppmärksamhet och nödvändig tid då det är en viktig förutsättning för att nå önskade resultat. 
  
 4.5.5 
  
 Kampanj- och informationsmaterial 
  
 Kampanj- och informationsmaterial har varit en viktig del av den övergripande kommunikationsstrategin för kampanjen. Med hjälp av materialet har man på ett effektivt och inte minst synligt sätt profilerat kampanjen och dess budskap på de aktiviteter som har arrangerats. Profilmaterial har gjort det möjligt för ungdomar och andra att omedelbart ta ett ställningstagande mot fördomar och diskriminering genom att sätta på sig ett märke, ett armband eller ett nyckelband. 
 Hemsidan har varit och är fortfarande en viktig resurs då man kan hänvisa intresserade ungdomar och andra till hemsidan för mer information om hur de kan bli aktiva. Samtidigt är hemsidan viktig 
 56 
  
 SOU 2008:45 
  
 Alla olika – Alla lika 
  
 för att sprida producerat material och informera om kommande aktiviteter. 
 Rekommendation: 
 Delegationen förslår att kampanjer med liknande informations- spridningsuppdrag skapar en tydlig kommunikationsstrategi som är anpassad till de målgrupper kampanjen riktar sig till. 
 57 
 5 Slaveri då och nu 
 Delegationen fick genom tilläggsdirektiv i juli 2007 
 1  
 i uppdrag av regeringen att i samverkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afri- kanska grupper i Sverige, genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktiviteter med anledning av  
 200-årsminnet 
  av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. 
 Utöver att uppmärksamma den transatlantiska slavhandeln fick delegationen även i uppdrag att uppmärksamma nutida problem i Sverige i relation till slaveri som mänskliga rättigheter, rasism, diskriminering och människohandel. Projektet hade en budget på totalt 400 000 kronor. 
 Delegationen tillsatte en projektledare på halvtid i fyra månader för att leda arbetet. Projektet beskrivs i detta avsnitt. 
  
 5.1 
  
 Syfte och mål 
  
 Uppdragets syfte var att öka kunskapen och medvetenheten om det transatlantiska slaveriet, nutida problem med slaveri samt lyfta fram mänskliga rättigheter och människors lika värde som princip. 
 I direktiven kan följande uppdrag/mål utläsas: 
  
 Delegationen ska genomföra kommunikationsinsatser och kun- skapshöjande aktiviteter med anledning av  
  
 200-årsminnet 
  av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. 
  
 Vid genomförandet av uppdraget ska delegationen upp- märksamma nutida problem som rör frågor om mänskliga rät- tigheter i Sverige, t.ex. rasism, diskriminering och människo- handel, i ett historiskt sammanhang och ur ett könsperspektiv. 
  
 1  
 Dir. 2007:114. 
 59 
  
 Slaveri då och nu 
  
 SOU 2008:45 
  
 Vidare ska aktiviteterna utformas och genomföras i nära sam- verkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afrikanska grupper i Sverige. 
  
 Delegationens övergripande direktiv att stödja offentliga myndig- heters arbete med mänskliga rättigheter i Sverige och att öka kun- skapen om mänskliga rättigheter bland vissa målgrupper däribland ungdomar har lett till att det har varit viktigt för delegationen att länka samman Sveriges roll i både dåtida och nutida former av sla- veri med människorättsfrågor. 
 Med utgångspunkt i direktivet valde delegationen att kalla pro- jektet Slaveri då och nu, ett namn som täcker uppdragets olika perspektiv och infallsvinklar. 
  
 5.2 
  
 Målgrupp 
  
 Målgruppen för uppdraget var allmänheten. Kunskap och med- vetenhet om Sveriges roll i den transatlantiska slavhandeln är över- lag mycket låg i Sverige då det inte är något som generellt infor- meras om eller lärs ut i skolor. 
  
 5.3 
  
 Metod och resultat 
  
 Delegationen fokuserade inledningsvis på att skapa en plattform för samarbete med andra organisationer. Afrikanska grupper omnämns särskilt i direktiven som samverkanspartner. Delega- tionen öppnade således för diskussion med afrikanska grupper representerade i Sverige. Det blev naturligt att inleda ett samarbete med de afrikanska gruppernas paraplyorganisation Afrosvenskarnas Riksförbund (ASR), och dess samarbetspartner Centrum mot rasism (CMR) som också är en paraplyorganisation som arbetar mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering av bland annat afrikanska grupper. Förväntningar och önskemål diskuterades vil- ket utgjorde en grund för vidare diskussioner som fördes inom delegationen när beslut om aktiviteter skulle tas. 
 60 
  
 SOU 2008:45 
  
 Slaveri då och nu 
  
 Utifrån den externa och interna dialogen valde delegationen två huvudaktiviteter: 
  
 att ta fram ett kunskapsmaterial om dåtida och nutida former av slaveri i Sverige riktad mot högstadieskolor 
  
 att genomföra högtidlighållanden om avskaffandet av den trans- atlantiska slavhandeln. 
  
 Högtidlighållanden blev till två markeringar, den 9 oktober och den 2 december med fokus på den sistnämnda som tillät längre tid för planering. 
 Delegationen såg ett värde i att ha två mycket olika aktiviteter, ett högtidlighållande som hedrar minnet av de berörda av dåtida och nutida slaveri och ett studiematerial för lärare och elever på högstadiet som långsiktigt kan komma att säkerställa att historien om dåtida och nutida former för slaveri i Sverige och lärdomar av detta inte glöms bort. 
  
 5.3.1 
  
 Utbildningsmaterial 
  
 Syfte och mål 
 I Skolverkets kursplan i historia står det inget explicit om att man ska undervisa om slaveri (att jämföra med t.ex. folkmord och krig) och inte heller om Sveriges roll i relation till slaveriet. Man kan dock konstatera att lektioner i historia kan behandla den trans- atlantiska slavhandeln då kursplanen framhäver vikten av att hög- stadieelever känner till utvecklingen i några ledande världsmakter under olika tidsepoker samt har insikt i hur stora samhälleliga omvälvningar har förändrat människors livsvillkor. Många skolor undervisar visserligen i den transatlantiska slavhandeln men inte om Sveriges roll i den. Detta kan bland annat bero på att material på detta tema är mycket sparsamt förekommande. 
 FN:s generalförsamling uppmanar medlemsländerna att bland annat att ta fram studiematerial om ämnet. Genom att lära om sla- veriet kan man få en ökad förståelse för den rasism och diskri- minering som förekommer i dagens samhälle påpekar generalför- samlingen vidare i sin resolution. 
 2  
 Av denna anledning, samt efter samtal med olika aktörer som även uppmärksammat detta behov 
  
 2  
 A/RES/61/19. 
 61 
  
 Slaveri då och nu 
  
 SOU 2008:45 
  
 särskilt vad gäller Sveriges roll, beslutade delegationen att särskilt rikta sig till målgruppen högstadieelever genom att fram ett stu- diematerial för lärare och elever. Syftet med studiematerialet ska således vara att öka medvetenheten hos högstadieelever om den transatlantiska slavhandeln, och specifikt om Sveriges roll i den, men också informera om nutida former av slaveri. Slaveri är inte enbart en historisk företeelse utan existerar än i dag, också i Sverige, dock i andra former som trafficking och människohandel som utförs av kriminella aktörer. Studiematerialet syftar också till att öka kunskapen om rasism och diskriminering som efter- verkningar av den slavhandel som avskaffades för 200 år sedan. 
 3 
  
 Studiematerialets upplägg och innehåll 
 Materialet innehåller tre delar: ett studiematerial för elever, en lärarhandledning och arbets- och diskussionsuppgifter. Utgångs- punkten för framtagandet av materialet är att slaveri är ett brott mot de mänskliga rättigheterna. Studiematerialet är indelat i olika kapitel som beskriver den transatlantiska slavhandeln från slav- handelns början, livet som förslavad, motstånd mot slaveriets avskaffande för att sedan beskriva dagens efterverkningar som rasism och diskriminering. Varje avsnitt om den transatlantiska slavhandeln tar avstamp i ett internationellt perspektiv för att sedan fokusera på Sveriges roll. I materialets sista avsnitt beskrivs nutida former av slaveri som exempelvis människohandel och tvångs- arbete. Fokus ligger även i detta avsnitt på Sveriges roll och situa- tionen i Sverige. 
 Genomförande 
 I arbetet med att ta fram lärarmaterialet bildades en referensgrupp med organisationer som på olika sätt arbetar med frågor om dåtida och nutida former av slaveri. Referensgruppen bestod av: ASR, CMR, ECPAT, Kvinna till Kvinna och Amnesty Business Group. Även Forum för levande historia var med i referensgruppen efter- som de har stor erfarenhet av att utveckla lärarmaterial om bland annat förintelsen och mänskliga rättigheter. 
  
 3  
 A/RES/61/19. 
 62 
  
 SOU 2008:45 
  
 Slaveri då och nu 
  
 Design- och kommunikationsbyrån Fidelity anlitades för att författa materialet och göra layouten för lärarmaterialet. Referens- gruppen har bidragit med textunderlag där deras specifika infalls- vinklar till framtagandet av lärarmaterialet har beaktats. De har även granskat texterna utifrån sina olika expertkunskaper. Delega- tionen har hållit i kommunikationen mellan alla inblandade och stämt av arbetet med intentionerna i direktiven. 
 Resultat 
 Ett studiematerial till högstadieskolor om den transatlantiska slav- handel och nutida former av slaveri håller på att produceras och kommer våren 2008 att tryckas i 15 000 exemplar. Sveriges roll i den transatlantiska slavhandeln har tidigare inte varit en del av svensk undervisning och detta nyproducerade material anser dele- gationen därför fyller ett tomrum. Materialet kommer att distri- bueras till alla högstadieskolor i Sverige utan kostnad under april månad 2008. Förhoppningen är att lärare använder sig av materialet i sin undervisning om den transatlantiska slavhandeln och om nutida frågor om diskriminering och mänskliga rättigheter. 
  
 5.3.2 
  
 Högtidlighållande 
  
 Manifestation den 2 december 2007 
 Den 2 december är FN:s årliga internationella dag för avskaffande av slaveri. Delegationen valde att markera denna dag genom att arrangera ett fackeltåg från Mynttorget till Kungsträdgården i Stockholm med efterföljande program på scenen i Kungsträd- gården. 
 Syfte och mål 
 Syftet med arrangemanget den 2 december var att uppmärksamma den transatlantiska slavhandeln och dess nutida konsekvenser samt nutida former av slaveri. Målet var att få allmänheten mer medveten om Sveriges historia som slavhandlare och nutida problem vi står inför vad gäller nutida former av slaveri. 
 63 
  
 Slaveri då och nu 
  
 SOU 2008:45 
  
 Program i Kungsträdgården – Utdelning av svarta ljus 
 Den 2 december samföll 2007 med första advent. Dagarna före manifestationen delades därför 20 000 svarta stearinljus ut på gator och torg i Stockholm och människor uppmuntrades att tända ett svart ljus i adventsljusstaken för att uppmärksamma dagen och hedra offren för dåtida och nutida former av slaveri. Svarta ljus val- des för att de symboliserar en sorgefärg samt därför att de blev en stark kontrast till de traditionella vita. 
 Statsrådet Nyamko Mcgee medverkade på första advent i TV4:s nyhetsmorgonprogram där hon tände ett svart ljus i deras advents- ljusstake. 
 Fackeltåg 
 På eftermiddagen den 2 december samlades ett åttiotal personer på Mynttorget i Gamla Stan. Med tända facklor gick tåget till Kungs- trädgården där det var program på scen. Ett fackeltåg var ett synligt men värdigt sätt att uppmärksamma dagen och dem som genom historien har fått sina mänskliga rättigheter kränkta genom att vara förslavade. Samtidigt var det ett sätt för människor att ta ett aktivt ställningstagande mot slaveri, dåtida som nutida, och mot rasism genom att tända en fackla och gå med i tåget. 
 Kungsträdgården 
 Scenen i Kungsträdgården var strategiskt vald för att fånga förbi- passerande och julhandlare. Programmet på scenen inleddes med tal av statsrådet Johns, som framhöll vikten av att den svenska staten erkänner Sveriges delaktighet i den transatlantiska slavhandeln. Representanter från ASR och CMR talade om den transatlantiska slavhandeln och dess efterdyningar i dagens sam- hälle medan representanter från ECPAT, Amnesty Business Group och Kvinna till Kvinna talade om nutida former av slaveri. Artis- terna Johnson samt Sharon Dyall och Baker underhöll. Det beräknades ha varit cirka 150 personer som tog del av programmet på scenen i Kungsträdgården. 
 64 
  
 SOU 2008:45 
  
 Slaveri då och nu 
  
 Resultat 
 Programmet nådde förutom de direkta deltagarna även ut i landet genom att manifestationen fick bra medietäckning i ett flertal riks- tidningar samt på TV4 och SR P1. Utdelning av svarta ljus inför arrangemanget bidrog till att skapa uppmärksamhet kring mani- festationen både hos medier och hos allmänheten. 
  
 5.3.3 
  
 Minnesmöte den 9 oktober 
  
 Delegationen var medarrangörer av ett minnesmöte den 9 oktober tillsammans med Flores och CMR. Mötet uppmärksammade minnet av den 9 oktober 1847 då de sista svenskägda slavarna friköptes av den svenska staten på kolonin St. Barthélemy i Västindien. 2007 var det således 160 år sedan slaveriet slutligen avskaffats i Sverige. Syf- tet med minnesmötet var att skapa en medvetenhet och kunskap om denna dag då Sverige avskaffade slaveriet. 
 Minnesmötet arrangerades i Grillska Huset i Gamla Stan. Grillska huset utgjorde en passande inramning för minnesdagen eftersom svenska affärsmän på artonhundratalet som tjänade på slavhandeln ofta träffades i Grillska huset och gjorde upp sina affä- rer. 
 Totalt kom cirka 100 personer för att ta del av ett program där både statsrådet Johns, Simpson, präst i Svenska kyrkan, Jackson, f.d. migrationsminister, och Osborne, ledamot i delegationen, medverkade. 
  
 5.3.4 
  
 Studieresa 
  
 Det finns fortfarande mycket material att studera för att klargöra Sveriges roll i den transatlantiska slavhandeln. CMR och ASR kommer under våren 2008 genomföra en studieresa till arkiv i Sverige och Frankrike 
 4  
 för att samla in ytterligare information om Sveriges roll i den transatlantiska slavhandeln. Resultatet från deras forskning kommer att presenteras för delegationen i slutet av maj 2008. 
  
 4  
 Mycket information om Sveriges verksamhet på kolonin St. Bathélemy finns i arkiv i Frankrike. 
 65 
  
 Slaveri då och nu 
  
 SOU 2008:45 
  
 5.4 
  
 Slutsatser och rekommendationer 
  
 5.4.1 
  
 Direktiven 
  
 En utmaning i projektet var innehållet i direktiven som upp- märksammade både den transatlantiska slavhandeln och nutida former av slaveri. De organisationer som arbetar med att upp- märksamma den transatlantiska slavhandeln såg det som olyckligt att även nutida former av slaveri skulle uppmärksammas, eftersom de befarade att det kunde reducera uppmärksamheten på  
 200-års- 
  jubileet och ta fokus från Sveriges delaktighet i den transatlantiska slavhandeln. 
 En annan oro som uttrycktes var att dåtida och nutida former av slaveri skulle förväxlas eller sammankopplas med varandra. Johnson rensgruppen ansåg det vara mycket viktigt att visa på de olika for- mer av samhälleliga förutsättningar som särskiljer dem. Den trans- atlantiska slavhandeln var till exempel en laglig slavhandel där sta- ten var en aktör. Nutida former av slaveri är olagliga och genom- förs av kriminella aktörer. Under arbetet har det varit viktigt att dåtida och nutida former av slaveri inte sammankopplas eller att nutida former för slaveri uppfattas som ett resultat av dåtida for- mer. De gemensamma nämnare som finns är dock också tydliga, framför allt brottet mot de förslavades mänskliga rättigheter samt den ofrihet och det utnyttjande av människor som slaveri i alla former innebär. 
 Det bör dock påpekas att FN:s generalförsamling inte har ett nutida perspektiv vad gäller vår samtids former av slaveri i sin resolution. Att ta in nutida former för slaveri i uppdraget är dock mer i linje med delegationens övergripande uppdrag om mänskliga rättigheter i Sverige i dag. 
 Rekommendation: 
 Delegationen rekommenderar att de viktigaste skälen till att inklu- dera olika och till en del konkurrerande aspekter i en kampanj tyd- ligt framgår i kommande direktiv för att undvika missförstånd och onödiga spänningar mellan olika intressenter. 
 66 
  
 SOU 2008:45 
  
 Slaveri då och nu 
  
 5.4.2 
  
 Förändring tar tid 
  
 Medvetenheten kring Sveriges roll som slavhandlare i den trans- atlantiska slavhandeln är liten. Ett kortsiktigt projekt på fyra månader är inte tillräckligt för att öka medvetenheten hos allmän- heten. Detta var orsaken till att delegationen valde att ta fram ett lärarmaterial som har mer långsiktighet. Genom lärarmaterialet hoppas delegationen att projektet Slaveri då och nu kan få mer långtgående effekter och göra ungdomar och kommande genera- tioner mer medvetna om Sveriges historia för att på så sätt också bättre kunna hantera och förstå sin samtid. 
 Rekommendation: 
 Delegationen rekommenderar att Sveriges del i olika internationella människorättsbrott som den transatlantiska slavhandeln på ett tyd- ligare sätt finns med i kursplanerna i historia och/eller samhälls- orientering. 
  
 5.4.3 
  
 Spridning ut i landet 
  
 Delegationen har som strategi att sprida sina aktiviteter runt om i landet. I och med den korta tiden för detta projekts genomförande kunde inte denna ambition infrias utan arbetet fick en tydlig huvudstadsdominans. Lärarmaterialet får dock en nationell sprid- ning eftersom det kommer att skickas ut till alla högstadieskolor i Sverige. Sex månader är även ytterst liten tid för att skapa en strategi, planera och genomföra ett projekt av denna dignitet. 
 Rekommendation: 
 Delegationen rekommenderar att kommande projekt av denna dig- nitet ges längre tid för planering och genomförande för att visa på dess vikt och för att kunna uppnå önskat resultat. Delegationen rekommenderar också att aktiviteterna sprids geografiskt över lan- det. 
 67 
 6  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
 I detta avsnitt beskrivs projektet Antidiskriminering i sko- lan(ADIS) som delegationen beviljades medel till av  
 EU-kommis- 
  sionen. 
  
 6.1 
  
 Ny lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever 
  
 Riksdagen har fattat beslut om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever genom lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever 
 1 
 . Lagen trädde i kraft i april 2006 och omfattar för- skoleverksamhet, skolbarnsomsorg, grund- och gymnasieskola samt kommunal vuxenutbildning. 
 Den nya lagens syfte är att förtydliga skolans ansvar för att garantera alla barns och elevers trygghet i skolan. Skolan ska främja och skydda barns och elevers lika rättigheter samt motverka diskriminering på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och/eller funktionshinder. Den ska också förhindra annan kränkande behandling, till exempel mobbning. 
 Förbudet mot diskriminering innebär bland annat att rektor, lärare eller annan personal inte får missgynna ett barn eller en elev på grund av kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, sexuell läggning och/eller funktionshinder, eller utsätta ett barn eller en elev för trakasserier eller annan kränkande behand- ling. De har också ansvaret för att aktivt förebygga och motverka att diskriminering, trakasserier och annan kränkande behandling drabbar någon elev. 
  
 1  
 SFS 2006:67. 
 69 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 SOU 2008:45 
  
 Om rektor, lärare eller annan personal inte följer lagen ska sko- lan dels betala skadestånd till barnet eller eleven för kränkning, dels ersätta annan skada som har orsakats av försumligheten. 
 Jämställdhetsombudsmannen, Diskrimineringsombudsmannen, Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, Handikappombudsmannen och Barn- och Elevombudet (på Skol- verket) övervakar alla efterlevnaden och tillämpningen av lagen. De har också ett gemensamt uppdrag att sprida information om lagen. Förutom att sprida denna information ger Barn- och Elevombudet även råd om lagens tillämpning. Barnens rättigheter övervakas också av Barnombudsmannen, vars huvuduppgift är att främja barns och ungdomars rättigheter och intressen enligt Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter. 
  
 6.2 
  
 Informationsaktiviteter för att sprida kunskap om  
  
 anti-diskriminering 
  
 Europeiska unionen framhöll i en promemoria 2006 
 2  
 att statliga myndigheter ofta har inblick i vilken information som behövs för att allmänheten ska kunna erhålla nödvändig kunskap om diskrimi- nering och kränkande behandling. 
 Europeiska unionen uppmuntrade därför sina medlemsstater i början av 2006 att ansöka om medel för informationskampanjer som syftade till att skapa medvetenhet om och motverka diskrimi- nering och dess följder. Projekten kunde ses som så kallade aware-  
 ness-raising 
  inför Europeiska året för lika möjligheter för alla som skulle pågå under 2007. 
 Delegationen för mänskliga rättigheter i Sverige ska stödja det långsiktiga arbetet med att skapa full respekt för de mänskliga rät- tigheterna i Sverige, vilket inbegriper strategisk och samordnad spridning av information och kunskap till allmänheten och offent- liga institutioner om mänskliga rättigheter och  
 anti-diskriminering. 
  
 I direktiven finns gruppen ungdomar utpekade som en särskilt viktig målgrupp att nå med information och kunskap om mänskliga rättigheter och  
 anti-diskriminering. 
  
 Delegationen såg informationskampanjen som en möjlighet till att sprida kunskap och information om den nya lagen om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och 
  
 2  
 Note to the members of the committee for the community action programme to combat discrimination (2001- 2006) – A13/002/2006. 
 70 
  
 SOU 2008:45 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 elever och samtidigt inleda  Europeiska året för lika möjligheter för alla genom att skapa en gemensam projektansökan tillsammans med DO, JämO, HomO, HO, BO och BEO. 
 Ett samarbete inleddes med ovanstående myndigheter och en samfinansierad  
 EU-ansökan 
  skickades in. Besked om beviljade medel till  
 ADIS-projektet 
  kom under hösten 2006. 
  
 6.3 
  
 Syfte 
  
 Syftet med  
 ADIS-projektet 
  var att höja skolbarnens, ungdomarnas samt skolpersonalens medvetenhet om den nya lagen och att där- igenom främja lika rättigheter för barn och elever samt bekämpa diskriminering i skolan oavsett orsak. 
 Syftet var vidare att stimulera elever och skolpersonalens sam- arbete så att de tillsammans arbetade för att alla elevers rättigheter ska respekteras och skyddas.  
 ADIS-projektet 
  omfattade diskrimi- nering på grund av kön, etniskt ursprung, religion eller tro, sexuell läggning och/eller funktionshinder. 
  
 6.3.1 
  
 Målgrupp 
  
 Den primära målgruppen för ADIS var skolbarn i åldrarna 12– 16 år. Denna målgrupp valdes för att komplettera andra initiativ som ombudsmännen och Skolverket redan tagit för att förbättra ungdomars och vuxnas medvetenhet om lagen. 
 Ett annat skäl till valet av målgrupp var resultaten från Forum för levande historias och Brottsförebyggande rådets intolerans- rapport från 2004 
 3 
 . I rapporten har man studerat skolungdomars attityder i frågor som handlar om islamofobi, homofobi, antise- mitism och främlingsfientlighet. Rapporten visade att 13 procent av flickorna och 15 procent av pojkarna från årskurs 8 till gymnasiets tredje år någon gång hade blivit retade för sitt ursprung samt att 9 procent av pojkarna hade utsatts för hot på grund av sitt ursprung. 
 Rapporten visade vidare att ungdomar som ger uttryck för främlingsfientliga attityder också tenderar att ha negativa attityder mot muslimer, judar och homosexuella. Det finns ett tydligt 
  
 3  
 Intolerans - Antisemitiska, homofobiska, islamofobiska och invandrarfientliga tendenser bland unga Forum för levande historia och Brottförebyggande rådet 2004. 
 71 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 SOU 2008:45 
  
 mönster av skillnader mellan könen i inställningen till de olika grupperna. Flickor tenderar överlag att vara mer positivt inställda än pojkar. Enligt Skolverkets rapport Attityder till skolan 2003 
 4  
 menade var fjärde elev i år  
 7–9 
  och gymnasiet att det förekom rasism på skolan. Detta gällde både grund- och gymnasieskolor. Även var femte lärare ansåg att det förekom rasism på skolan. Samma rapport uppgav att mer än var femte elev, lärare och för- älder också menade att det förekom våld på skolan. 
 Den sekundära målgruppen för  
 ADIS-projektet 
  var rektorer och lärare och övrig skolpersonal, eftersom dessa grupper ansvarar för det målinriktade och planmässiga arbete för att främja lagen och dess syften samt för att följa och genomföra innehållet i den. 
  
 6.4 
  
 Metod och resultat 
  
 Delegationen valde inledningsvis att utse en projektledare och bilda en styrgrupp. Tillsammans med JämO, DO, HomO, HO, BEO och BO utsåg projektledaren representanter till styrgruppen. Styr- gruppen bestod av representanter från ovanstående organisationer och deras roll var att stötta projektledaren och projektet med kun- skap och stöd från sina respektive specialområden. Styrgruppen hade också det övergripande kvalitativa ansvaret för projektets olika delar. Projektledaren ansvarade för det övergripande och administrativa arbetet. 
 Bland de referensorganisationer som bidrog och stöttade pro- jektet fanns stiftelsen Munoz, som arbetar med att förhindra mobbning i skolor, Sveriges elevråd (SVEA), som stöder ung- domsråd i skolor samt Sveriges Ungdomsorganisationer (LSU) som har ett stort nätverk av ungdomsorganisationer. 
 Styrgruppen och delegationen enades om tre olika aktiviteter som tillsammans skulle utgöra  
 ADIS-projektet: 
  
 1. 
  
 En pilotutbildning för instruktörer 
  
 2. 
  
 Ett seminarium om  
  
 anti-diskriminering 
  
 3. 
  
 En serietidning på temat  
  
 anti-diskriminering 
  och den nya lagen 
  
 4  
 Skolverket Rapport 243- 2004. 
 72 
  
 SOU 2008:45 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 6.4.1 
  
 Pilotutbildning för instruktörer 
  
 Syfte och mål 
 För att nå ut till målgruppen ungdomar i åldrarna  
 12–16 
  år utfor- mades och genomfördes en utbildning i den nya lagen för instruk- törer. Syftet med utbildningen var att skapa medvetenhet och kun- skap om den nya lagen och att ge deltagarna motivation och möj- lighet att sprida denna kunskap vidare i utbildningsinsatser i sina egna led. 
 Målet med pilotutbildningen var att utbilda 30 (15+15) elev- instruktörer om lagens innehåll och innebörd. 
 Instruktörer från SVEA och Friends 
 Instruktörerna kom från två olika elevorganisationer, Sveriges elev- råd SVEA 
 5  
 och Stiftelsen Friends 
 6 
 . Båda organisationer har starka och hållbara kanaler i skolorna vilket gjorde dem till strategiska organisationer att erbjuda instruktörsutbildningen till. Efter pilot- utbildningens genomförande var instruktörernas roll att utbilda elever och kamratstödjare i skolor runt om i landet i den nya lagen. 
 Genomförande 
 Projektledaren stod för utformningen av och innehållet i pilotut- bildningen. Det visade sig i samtal med SVEA och Munoz att instruktörerna hade olika behov av hur utbildningen skulle genomföras och på vilka tider den skulle ges. De instruktörer som arbetade aktivt i SVEA var skolelever. De hade därför endast möj- lighet att delta i pilotutbildningen efter skoltid. De som var aktiva och arbetade inom Munoz var å andra sidan anställda av organisa- tionen och kunde följa utbildningen på arbetstid. 
 Detta resulterade i att pilotutbildningen gavs vid två olika till- fällen under våren 2007. 
  
 5 
  
 SVEA är en samarbetsorganisation av och för elevråd och har funnits sedan 1994. Varje år anordnar SVEA nationella träffar där deltagare från hela Sverige utbildas, inspireras och utbyter erfarenheter. SVEA är partipolitiskt obunden. 
  
 6 
  
 Stiftelsen Friends grundades 1997 och utbildar elever, skolpersonal och föräldrar i hur man förhindrar mobbning och annan kränkande behandling. 
  
 73 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 SOU 2008:45 
  
 Utbildningarna hade följande inslag: 
  
 1. 
  
 Introduktion till de mänskliga rättigheterna och barnkonven- tionen. 
  
 2. 
  
 Nyheter i lagen, definitioner samt information om hur man som elev kan klaga om lagen inte följs. 
  
 3. 
  
 Barn- och elevombudets (BEO:s) arbete. 
  
 4. 
  
 Diskriminering på grund av kön, etniskt ursprung, religion eller tro, sexuell läggning och/eller funktionshinder. 
  
 Resultat 
 Drygt 40 deltagare från Friends och SVEA deltog i utbildningarna. Utvärderingen av utbildningen visade att initiativet var mycket uppskattat och att deltagarna ansåg att de hade fått relevant och mycket användbar kunskap om lagen. Utvärderingen visade också att deltagarna efterfrågade specifika fall och information, samt för- 
 djupad kunskap om diskrimineringsgrunderna och lagen. 
 Utbildningshäfte 
 Som ett resultat av utvärderingen beslutade delegationen att ta fram ett utbildningsmaterial som instruktörerna, lärare och elever kunde använda för att sprida information om den nya lagen. 
 I maj 2007 tillsattes en skribent för att författa utbildnings- materialet. Utbildningsmaterialet utformades till ett litet häfte som fick namnet  
 Re-agera. 
  Syftet med häftet var att stimulera och engagera lärare och elever i att ta reda på mera om den nya lagen. 
 Materialet trycktes i 10 000 exemplar och distribuerades av Fri- ends och SVEA. 
  
 6.4.2 
  
 Seminarium om  
  
 anti-diskriminering 
  
 LSU höll sitt representantskapsmöte den i november 2006. Under representantskapsmötet anordnades ett seminarium om antidiskri- minering och ungdomar. Målgruppen var ungdomar från de ung- domsorganisationer som deltog på representantskapsmötet. 
 74 
  
 SOU 2008:45 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 Syfte och mål 
 Syftet med seminariet var att ge deltagarna en grundutbildning i mänskliga rättigheter och kunskap om den nya lagen. Målet var att få omkring 30 deltagare från olika ungdomsorganisationer att delta i seminariet. 
 Genomförande 
 Seminariet hölls i Stockholm hösten 2006. Programmet för semi- nariet bestod av tre delar: 
  
 1. 
  
 Ungdomar och mänskliga rättigheter med fokus på antidisk- riminering och likabehandling. 
  
 2. 
  
 Lika rättigheter i skolan – vad betyder det? 
  
 3. 
  
 Alla olika – alla lika  
 – från ord till handling 
 7 
 . 
 Under seminariet medverkade bland annat representanter från delegationen, LSU och Munoz. 
 Resultat 
 I seminariet deltog 42 ungdomar från 25 olika ungdomsorganisa- tioner. Utvärderingen visade att deltagarna fann innehållet intres- sant och att talarna uppskattades. Flera ansåg att det var bra att koppla samman mänskliga rättigheter och lagen mot kränkande behandling med ungdomskampanjen  
 Alla olika – Alla lika,  
 eftersom kampanjen är en lämplig kanal för ungdomsorganisationer att engagera sig i när det gäller kampen mot diskriminering. 
  
 6.4.3 
  
 Utformning av serietidning 
  
 I ett tidigt skede under projektplaneringen diskuterades hur man på bästa sätt skulle nå målgruppen ungdomar med information om den nya lagen. Man beslutade att bjuda in representanter för de ungdomsorganisationer som medverkade i projektet. 
  
 7  
  
 Se också kapitlet  
 Alla olika – Alla lika. 
 75 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 SOU 2008:45 
  
 Representanterna från SVEA och BO föreslog att man skulle framställa en serietidning, eftersom tecknade serier är kreativa och användbara kommunikationsverktyg som ungdomar ofta använder. 
 Syfte och mål 
 Syftet med serietidningen var att sprida tillgänglig kunskap om lagens innebörd samt följderna av diskriminering och mobbning. Det kvantitativa målet var att nå 250 000 ungdomar i målgruppen med information om den nya lagen. 
 Genomförande 
 Det första steget var valet av ett förlag som kunde finna serieteck- nare och skapa serietidningen. Delegationen var angelägen om att tidningen skulle bli en populär och attraktiv produkt, vilket ledde till att valet av serietecknare blev avgörande. En studie av serietid- ningar och olika erfarenheter av att skapa en tidning genomfördes initialt. Analysen visade att några av de mest populära serieteck- narna i Sverige är knutna till förlaget Kartago 
 8 
 . Samarbetet med detta förlag inleddes därför hösten 2006. Teckningar och informa- tion om den nya lagen kompletterades med vanliga frågor 
 9  
 från olika perspektiv. Förlaget stod även för layout av tidningen. 
 Återkoppling från referensgrupp 
 I juni 2007 anordnade BO ett möte med en referensgrupp för att testa en preliminär version av tidningen. Syftet var att få åter- koppling på teckningarna, informationsavsnittet och om tidningen gav ungdomar den information de behövde. Återkoppling gjorde det möjligt att förbättra tidningen ytterligare. 
 Referensgruppen underströk vikten av att arbeta för att tid- ningen nådde fram till lärare och elever i klassrummet. Att sätta tidningen i ett informationsställ i korridoren kunde lätt leda till att ingen läste eller använde den. 
  
 8 
  
 Kartago Förlag ger ut böcker med bra historier, humor och bilder. De fylls ofta med tecknade serier, fotografier och humoristisk samhällskritik ( www.kartago.se 2008). 
  
 9 
  
 FAQ, Wolfe asked Evans. 
  
 76 
  
 SOU 2008:45 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 RESPEKT för alla 
 Serietidningen fick namnet Rice. Ett av målen var att serie- tidningen skulle vara tillgänglig, attraktiv och nå samtliga elever. I samtal med HO och Myndigheten för handikappolitisk samord- ning, (Handisam), fick projektet kunskap om hur man gjorde tid- ningen tillgänglig för personer med olika funktionsnedsättningar. Ett sätt var att göra om tidningen till  
 PDF-format 
  och för ned- laddning på olika webbplatser.  
 Cd-skivor 
  spelades också in med så kallad  
 Daisy-teknik 
 10 
  
 så att ungdomar som är synskadade eller har lässvårigheter också kunde ta del av RESPEKT. På cd:n fanns tid- ningen i fulltext med ljudfiler, och röster förklarade teckningarna och bilderna och läste textavsnitten. 
 Spridnings- och marknadsföringsstrategier 
 Styrgruppen beslutade till att börja med att trycka upp 100 000 exemplar av RESPEKT. För att få rektorer och lärare intresserade av tidningen skapades ett reklammaterial för RESPEKT som skick- ades ut till alla rektorer i berörda skolor tillsammans med ett brev undertecknat av BEO. Som en del av marknadsföringsstrategin sattes annonser om RESPEKT in i facktidningar för pedagoger vid sex olika tillfällen. 
 Hamsterpaj 
 För att nå barn och skolungdomar ansåg delegationen att sprid- ningsstrategin behövde kompletteras med en kanal som gav ele- verna direkt tillträde till projektet. Detta löstes genom ett sam- arbete med ett chattforum. Delegationen beslutade att anordna en informationskampanj tillsammans med en av de största ung- domssajterna, kallad Wright11 
 . Här presenterades RESPEKT i sex avsnitt under sex veckor. 
  
 10 
  
 George står för digitalt anpassat informationssystem och är en öppen, internationellt etablerad standard och teknik som strukturerar ljud, text och bild på ett sätt som gör det enklare att söka i och läsa texten. 
  
 11 
  
 www.hamsterpaj.se 
  
 77 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan SOU 2008:45 
 Resultat 
 Den första upplagan på 100 000 exemplar tog slut inom loppet av en vecka och Skolverket hade snart en lång lista på förfrågningar om fler exemplar av tidningen. Med hjälp av extra medel kunde en ny upplaga på ytterligare 150 000 exemplar tryckas upp. Det fanns även en stor efterfråga på  
 Daisy-cd 
  och delegationen beslutade därför att göra ytterligare 500 exemplar av cd:n. Den andra upp- lagan av tidningen tog också snabbt slut och ett tredje omtryck på 100 000 ex. av tidningen gjordes. Totalt har tidningen hittills tryckts i 350 000 exemplar. 
 Informationskampanjen på Hamsterpaj fick mellan 2 600 och 4 800 unika besökare per dag. Totalt hade  
 RESPEKT-avsnitten 
  86 300 visningar under projektet. 
  
 6.5 
  
 Slutsatser och rekommendationer 
  
 I detta avsnitt beskrivs de slutsatser som delegationen har dragit under  
 ADIS-projektet 
  och rekommendationer för framtida projekt presenteras. 
  
 6.5.1 
  
 Projekt behöver en uppgiftsorienterad projektorganisation 
  
 Projektet ADIS byggde på att projektledaren samt de aktörer som ingick i projektet tillsammans utformade tre olika delar. Samarbetet i projektet har överlag fungerat bra men det ställde höga krav på att samtliga aktörer var uppgiftsorienterade och inte hamnade i dis- kussioner där olika intressen gick före den gemensamma uppgiften. För att skapa en välfungerade och uppgiftsorienterad projekt- organisation är det viktigt att medlemmar som ingår i framtida projekt ges förutsättningar att använda sin expertkunskap för att skapa engagemang och motivation. Det kan vara bra att de som ingår i ett projekt löpande diskuterar hur de på bästa sätt kan arbeta målfokuserat. 
 78 
  
 SOU 2008:45 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 Rekommendation: 
 Delegationen rekommenderar att man tidigt i kommande projekt skapar en organisation med tydliga roller och mål som är kända och accepterade av alla. 
  
 6.5.2 
  
 Sök upp och använd befintliga nätverk 
  
 Om målgruppen i ett projekt är ungdomar och skolbarn är det vik- tigt att söka upp befintliga fungerande nätverk och arenor där skol- barn och ungdomar befinner sig. Det kan t.ex. vara frivillig- organisationer och ungdomssajter. I  
 ADIS-projektet 
  använde dele- gationen befintliga nätverk och hållbara kanaler som ombuds- männen, SVEA och Munoz redan hade upparbetat. En annan praktisk lösning för att nå lärare som projektet använde sig av var att använda Skolverkets kuvert när material och information skick- ades ut. Att använda Skolverket som avsändare signalerade att informationen som skickades var speciellt riktad till skolpersonal. 
 Rekommendation: 
 Delegationen rekommenderar att man i kommande projekt använder sig av befintliga nätverk och arenor snarare än att skapa nya. 
  
 6.5.3 
  
 Arbetet med referenspersoner 
  
 I förarbetet med att formulera  
 EU-ansökan 
  träffade delegationen tillsammans med representanter från ombudsmännen en grupp ungdomar för att dryfta hur man på bästa sätt når ungdomar med information om den nya lagen. Ungdomarna betonade att det var viktigt att appellera till ungdomars intresse och lust. De föreslog därför att projektet skulle ha som mål att bland annat ta fram en serietidning. Detta mål skrevs sedan in i ansökan och blev en av de viktigaste ingredienserna i hela projektet. Referensgrupper bestå- ende av ungdomar användes sedan kontinuerligt under fram- tagandet av tidningen. 
 När tidningen var klar och skulle läggas ut på ungdomssajten Green träffade projektledaren företrädaren för sajten. Han 
 79 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 SOU 2008:45 
  
 poängterade att det var bortkastat att lägga ut en  
 pdf-fil 
  med hela tidningen eftersom ingen ungdom läser en hel tidning som finns upplagd på nätet. Det resulterade i att tidningen delades in i sex olika avsnitt som presenterades under sex veckor. Att använda input från referenspersoner kan ibland förefalla tidskrävande och obefogat men erfarenheterna från  
 ADIS-projektet 
  visar att det lönar sig att stämma av regelbundet med referenspersoner för att uppnå ett lyckat projektresultat. 
 Rekommendation: 
 Delegationen rekommenderar att man ska söka råd av externa refe- renspersoner i projekt även om det är tidskrävande. 
  
 6.5.4 
  
 Viktigt med tydliga tidsramar 
  
 En gemensam erfarenhet från många projekt är att tidsramar ofta är svåra att hålla. När man gör upp en projektplan måste man sätta en tidsram som inte kan beakta samtliga detaljer när det gäller att verkställa planen. Man måste inse vilka tidsgränser som är flexibla och vilka som inte är det. Under  
 ADIS-projektet 
  tillkom nya per- spektiv och insatsernas riktning ändrades. Det föranledde att tids- ramar och tidsgränser var tvungna att justeras, något som skapade en viss press mot slutet av projektperioden. En utmaning är därför att hålla tidsgränserna på ett tidigt stadium, innan projektet går mot sin avslutning. 
  
 6.5.5 
  
 Ta inget för givet 
  
 En annan kvalitetsdimension är att inte ta något för givet. I ADIS- projektet blev detta tydligt exempelvis när en inspelning av Daisy- cd:n beställdes. Illustratören hade ansträngt sig för att göra por- trätten i serietidningen så androgyna som möjligt för att ge läsaren möjlighet till en egen tolkning av bilderna. Men när skådespelarna skulle ge röst åt bilderna på  
 Daisy-cd:n 
  försökte de att tolka de androgyna bilderna för att avgöra om de skulle använda en manlig eller kvinnlig röst. De androgyna bilderna på personer i RESPEKT blev inte längre könsneutrala i  
 Daisy-översättningen. 
  
 80 
  
 SOU 2008:45 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 Ambitionen att rakt igenom framställa bilder på personer i tid- ningen så androgyna som möjligt blev så ledes ingen självklarhet när tolkningen av bilderna skulle överföras till tal. 
  
 6.5.6 
  
 Kvalitetssäkring övertygar 
  
 I framtagandet av tidningen RESPEKT fördes många diskussioner i styrgruppen om innehållet och på vilket sätt informationen skulle formuleras för att vara korrekt och samtidigt intressant för skol- barn och ungdomar. En kvalitetsgaranti vad angick innehållet i tid- ningen var att ombudsmännen, BEO, Munoz och SVEA ingick i projektet och stod bakom den. I kontakten med skeptiska lärare och rektorer som ställde sig frågande till varför lagen och tidningen behövdes var dessa organisationer och myndigheter ovärderliga. 
  
 6.5.7 
  
 Utgå ifrån ett positivt mottagande 
  
 ADIS-projektet 
  i allmänhet och tidningen RESPEKT i synnerhet har varit framgångsrikt. Projektet har varit ett bra sätt att fästa människors uppmärksamhet på den nya lagen och också på frågor om likabehandling av barn och elever i skolan. Denna framgång beror givetvis på att tidpunkten var gynnsam. Lagen var helt ny när projektet startade så både lärare och elever välkomnade projektet och RESPEKT visade sig vara ett stöd till diskussionen om inne- hållet i lagen. 
  
 6.5.8 
  
 Gratis – centralt för spridningen 
  
 Att RESPEKT kunde distribueras gratis till skolbarn, ungdomar, lärare och rektorer gav också ett mervärde för projektets framgång. Möjligheten att använda Skolverket som en professionell sprid- ningskanal var en annan källa till mervärde. För att få spridning på projektprodukter är det av stort värde att kunna erbjuda produkter gratis. 
 81 
  
 Anti-diskriminering 
  i skolan 
  
 SOU 2008:45 
  
 6.5.9 
  
 Till slut 
  
 Som ett resultat av RESPEKT planerar SVT:s barnprogram REA att använda informationsavsnitten i ett speciellt program om lagen. 
 SVT anser att informationen i RESPEKT är väl anpassad till målgruppen och skriven på ett begripligt sätt vilket delegationen ser som ytterligare en framgång för projektet. 
 82 
 Referenser 
 A/RES/61/19 Resolution adopted by the General Assembly 61/19, 
 Commemoration of the  
 two-hundredth 
  anniversary of the abolition of the transatlantic slave trade 
 . 
  
 A13/002/2006,  
 Note to the members of the committee for the community action programme to combat discrimination 
 (2001 2006). 
 Council of Europe, May 2002, ISBN:  
 92-871-4880-5 
  COMPASS 
 A manual on human rights education with young people 
 . 
  
 KOM(2005) 224, Bryssel den 1.6.2005,  
  
 Icke-diskriminering 
  
  och lika möjligheter för alla – en ramstrategi. 
  
 Rapport från Forum för levande historia och Brottförebyggande rådet 2004,  
 Intolerans Antisemitiska, homofobiska, islamo- fobiska och invandrarfientliga tendenser bland unga. 
  
 SFS 2006:67 
 , Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. 
 Skolverket, Rapport 243, Stockholm, 2004,  
 Attityder till skolan 2003. 
  
 Skr. 2005/06:95,  
 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättig- heterna  
 2006–2009. 
  
 SIFO Research International 2006,  
 Kommuners, landstings och stat- liga myndigheters arbete med mänskliga rättigheter – behovet av stöd. 
  
 Slutrapport från Kommittén för en ungdomskampanj mot främ- lingsfientlighet och rasism. Stockholm: Inrikesdepartementet. ISBN  
 91-38-20336-7. 
  (1996).  
 Ungdom mot Rasism. 
  
 771/2006/EG, Europaparlamentets och rådets beslut den 17 maj 2006  
 Om inrättande av Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälle. 
  
 83 
  
 Referenser 
  
 SOU 2008:45 
  
 Internetkällor 
 www.mrdagarna.se 
 www.hamsterpaj.se 
 www.svea.org 
 www.friends.se 
 www.kartago.se 
 84 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Delegationen för mänskliga rättigheter i Becker 
  
 Dir. 
  
 rige 
  
 2006:27 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 9 mars 2006 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En delegation inrättas för att med utgångspunkt i regeringens skri- velse  
 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006– 2009  
 (skr. 2005/06:95) stödja det långsiktiga arbetet med att säker- ställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i Sverige. Delega- tionen skall inom ramen för uppdraget 
  
 stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten, 
  
 utarbeta och genomföra strategier för ökad information och kunskap om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i sam- hället, bland annat genom att samordna  
  
 EU-initiativet 
  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
 , och Europarådets kampanj  
 Alla Olika Alla Lika  
 i Sverige, 
  
 stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter, samt 
  
 lämna förslag på hur det fortsatta stödet till arbetet för full respekt för de mänskliga rättigheterna i Sverige kan erbjudas efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. 
  
 Uppdraget skall slutligt redovisas till regeringen senast den 31mars 2010. 
 85 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:45 
  
 Bakgrund 
 De mänskliga rättigheterna åtnjuts av den enskilda människan, flickor och pojkar, kvinnor och män, ensamma eller tillsammans med andra. De ger uttryck för skyldigheter som den offentliga sektorn har gentemot individen. Skyldigheterna vilar ytterst på regeringen men även på bland annat statliga myndigheter, kommu- ner och landsting. Utgångspunkten för dessa skyldigheter och arbetet med att effektivt genomföra de mänskliga rättigheterna är de bindande åtaganden som Sverige gjort genom att ansluta sig till internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter. De mänskliga rättigheterna uttrycks även bland annat i de svenska grundlagarna och i lagen (1994:1219) om den europeiska konven- tionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. 
 Det finns ett inbördes beroendeförhållande mellan demokrati och mänskliga rättigheter. I skrivelsen  
 Demokratipolitik  
 (skr. 2003/04:110) sägs att demokrati förutsätter förverkligande av de mänskliga rättigheterna samtidigt som de mänskliga rättig- heterna stärks av en demokrati baserad på ett brett medborgerligt deltagande. 
 FN:s världskonferens om mänskliga rättigheter i Wien 1993 har slagit fast att rättigheterna är odelbara. Detta innebär att de eko- nomiska, sociala och kulturella rättigheterna är lika viktiga som de medborgerliga och politiska rättigheterna och att rättigheterna samspelar och stöttar varandra. De människor som är socialt eller ekonomiskt marginaliserade har t.ex. i regel sämre förutsättningar att tillvarata sina medborgerliga och politiska rättigheter, vilket leder till ett ojämlikt politiskt deltagande och till politiskt utanför- skap, ett problem som exempelvis framträder i storstadsregioner- nas stadsdelar. 
 Samtidigt är en väl fungerande demokrati, baserad på ett brett medborgerligt deltagande, central för arbetet med att skydda och främja de mänskliga rättigheterna. Det politiska deltagandet är ett medel för människor som vill påverka och förändra, exempelvis sin egen eller andras situation. Det är också i det demokratiska samtalet som avvägningar mellan olika rättigheter bäst kan göras. 
 Regeringen tar ett samlat grepp om skyddet för de mänskliga rättigheterna i Sverige genom sin skrivelse En nationell handlings- plan för de mänskliga rättigheterna  
 2006–2009 
  (skr. 2005/06:95). Handlingsplanen, vilken innehåller en sammanställning av ett 
 86 
  
 SOU 2008:45 
  
 Bilaga 1 
  
 hundratal åtgärder inom skilda politikområden, utgör ett redskap i arbetet för full respekt för mänskliga rättigheter i Sverige och är avsedd att användas av såväl regeringen som statliga myndigheter, kommuner och landsting. Handlingsplanen innehåller även en kartläggning av situationen för de mänskliga rättigheterna i Sverige 2005. 
 EU och Europarådet 
 På europeisk nivå pågår ett arbete avsett att bidra till medlems- ländernas effektiva genomförande av de mänskliga rättigheterna. Europeiska unionen (EU) avser besluta att 2007 skall bli 
 Europeiska året för lika möjligheter för alla 
 . Avsikten är att det under året på nationell nivå skall genomföras aktiviteter, såsom möten, evenemang, informations- och utbildningskampanjer samt under- sökningar, som skall motverka diskriminering på de grunder som anges i artikel 13 i  
  
 EG-fördraget 
  
  (kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell lägg- ning). 
  
 Vid Europarådets tredje toppmöte i maj 2005 beslutades att under 2006 och 2007 genomföra kampanjen  
 Alla Olika Alla Lika 
 . Kampanjen syftar till att uppmuntra och möjliggöra unga kvinnors och mäns deltagande i byggandet av fredliga samhällen med utgångspunkt i mångfald och delaktighet i en anda av ömsesidig respekt och förståelse. Kampanjen är en uppföljning av den kam- panj med samma namn som Europarådet anordnade 1995. 
 Behovet av stöd 
 Arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna 
 Det är den offentliga sektorn, bland annat statliga myndigheter, kommuner och landsting, som bär ansvaret för att Sveriges inter- nationella åtaganden om mänskliga rättigheter respekteras fullt ut och genomförs effektivt och långsiktigt. Det finns dock i dag ingen funktion som har ett generellt och samordnande ansvar för att stödja arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i Sverige. 
 Genom att tillsätta en delegation kan olika kompetenser samlas för att på ett ändamålsenligt sätt tydliggöra de mänskliga 
 87 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:45 
  
 rättigheternas relevans för skilda typer av verksamhet inom statlig och kommunal förvaltning och för att sprida kunskap och infor- mation om de mänskliga rättigheterna. En sådan funktion kan också underlätta kontakter mellan relevanta aktörer och bidra till ökad överblick över vilket arbete som bedrivs för förverkligandet av de mänskliga rättigheterna i Sverige. 
 Respekten för de mänskliga rättigheterna skall genomsyra all offentlig verksamhet 
 Det är nödvändigt att de mänskliga rättigheterna respekteras fullt ut inom all offentlig verksamhet. Denna respekt måste genomsyra alla delar av verksamheten så att risken för kränkningar minimeras. Arbetet för att uppnå full respekt kräver utveckling av kunskap och kompetens hos medarbetarna och kan innebära att rutiner och arbetsformer behöver förändras. 
 I samband med genomförandet av den första nationella hand- lingsplanen för de mänskliga rättigheterna (skr. 2001/02:83) fram- gick att det i flera avseenden fanns ett behov av stöd i arbetet för de mänskliga rättigheterna bland statliga myndigheter, kommuner och landsting. När den första handlingsplanen utvärderades bekräftades detta behov. I utvärderingen betonades bland annat att utbildning och andra åtgärder som genomförs i syfte att skydda och främja de mänskliga rättigheterna måste anpassas till den aktuella verksam- heten och att en särskild funktion borde inrättas för att tillhanda- hålla stöd vid utformningen och genomförandet av sådana åtgärder. 
 Under utarbetandet av handlingsplanen för  
 2006–2009 
  har vidare ett flertal statliga myndigheter, kommuner och landsting framfört att det behövs stöd i form av bland annat information, utbildning, erfarenhetsutbyte, analyser och rekommendationer samt metodik. I anslutning till detta behöver dessa aktörer också en fortlöpande, uppföljande dialog. 
 För att denna typ av stöd skall kunna tillhandahållas krävs konti- nuerlig kontakt med representanter för statliga myndigheter, kommuner och landsting. Vidare krävs sakkunskap om såväl mänskliga rättigheter som olika delar av statlig och kommunal för- valtning. 
 88 
  
 SOU 2008:45 
  
 Bilaga 1 
  
 Strategisk information och kunskap om mänskliga rättigheter 
 Regeringens erfarenheter av att genomföra den första nationella handlingsplanen för de mänskliga rättigheterna och från erfaren- heterna av arbetet med att genomföra regeringens politik för ett ökat och mer jämlikt politiskt deltagande har visat att det finns behov av att grundligt undersöka hur information och kunskap om mänskliga rättigheter kan nå olika grupper av allmänheten på ett sätt som kan stärka deras delaktighet och inflytande. Varje männi- ska behöver vara medveten och ha grundläggande kunskap om sina mänskliga rättigheter för att ha möjlighet att bevaka och tillvarata dem. 
 Ombudsmannen mot etnisk diskriminering har också pekat på att det finns grupper i samhället som känner stark misstro mot det allmänna och som därför sällan själva tar kontakt med myndigheter i frågor som rör deras rättigheter. 
 Inom EU har stora framsteg gjorts, inte minst genom lagstift- ning, när det gäller att motverka diskriminering och att främja lika möjligheter för alla. Lagstiftningsåtgärder måste kompletteras med andra insatser för att principen om  
 icke-diskriminering 
  och lika möjligheter för alla skall få en bred förankring i samhället.  
 Euro- peiska året för lika möjligheter för  
 alla skall bidra till detta. 
 Det är av största vikt att unga människor i ett tidigt skede i livet får kunskap om de mänskliga rättigheterna, däribland barnets rättigheter och frågor om  
 icke-diskriminering. 
  Europarådets kam- panj  
 Alla Olika Alla Lika  
 syftar till att genom förbättrade kunska- per om mänskliga rättigheter stärka och uppmuntra ungdomars deltagande i ett samhällsbyggande som präglas av ömsesidig respekt och förståelse. 
 Det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter 
 Det svenska offentliga samtalet om mänskliga rättigheter begränsar sig ofta till situationer i andra länder. Det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter som gäller det svenska samhället begränsar sig i sin tur i regel till enskilda fall av kränkningar som av ett eller annat skäl väckt massmediernas intresse. Rättighetsfrågorna får sällan en mer grundlig belysning trots att kartläggningen har visat på brister i genomförandet av Sveriges åtaganden om mänskliga rättigheter. 
 89 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:45 
  
 Kunskapen om de mänskliga rättigheternas innebörd riskerar därför att inte nå allmänheten i tillräcklig utsträckning. En slutsats som drogs i utvärderingen av regeringens första nationella hand- lingsplan för de mänskliga rättigheterna var att den svenska allmän- hetens brist på kunskap om mänskliga rättigheter riskerar att vid- makthålla en uppfattning om att de mänskliga rättigheterna inte angår Sverige utan främst berör internationella förhållanden och andra länder. 
 För att kunskapen och medvetenheten om de mänskliga rättig- heterna skall öka inom såväl den offentliga sektorn som närings- livet, föreningslivet och bland allmänheten finns det behov av att stimulera till ökat intresse. En ökad kunskap om de mänskliga rättigheterna bidrar i sin tur till att rättigheterna förverkligas. 
 Uppdraget 
 En delegation inrättas för att med utgångspunkt i En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna  
 2006–2009 
  (skr. 2005/06:95) stödja ett mer effektivt genomförande av Sveriges åtaganden om mänskliga rättigheter. Delegationen skall inom ramen för uppdraget utföra följande uppgifter. 
 Stödja statliga myndigheter, kommuner och landsting i det långsiktiga arbetet med att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i verksamheten 
 Delegationen skall tillhandahålla stöd i det långsiktiga arbetet för att Sveriges internationella åtaganden om mänskliga rättigheter respekteras fullt ut i den verksamhet som bedrivs av statliga myn- digheter, kommuner och landsting. Delegationen skall uppmärk- samma dessa aktörer på deras ansvar att säkerställa full respekt för de mänskliga rättigheterna och i det sammanhanget erbjuda stöd i bland annat kunskaps- och metodfrågor. 
 Delegationens stöd skall utgöras av råd och kontaktskapande insatser för erfarenhetsutbyte och kunskapsöverföring om mänsk- liga rättigheter. I detta avseende kan samarbete med föreningslivet vara av strategisk vikt. Delegationen skall bidra till att verksam- hetsanpassade arbetsmetoder och analysmodeller utvecklas samt utarbeta kriterier för hur handlingsplaner kan utformas. Därtill 
 90 
  
 SOU 2008:45 
  
 Bilaga 1 
  
 skall utbildningar och informationsinsatser utföras samt uppfölj- nings- och utvärderingsmodeller föreslås. Det kan t.ex. innebära att statliga myndigheter, kommuner eller landsting erbjuds hjälp med att dels kartlägga sin verksamhet och de interna rutinerna, dels identifiera de verksamhetsområden som kan innebära risker för att individers eller vissa gruppers rättigheter kränks. Följande exempel på frågor som kan komma att beaktas i ett sådant arbete är: Vad har verksamheten för koppling till mänskliga rättigheter? Hur arbetar man med mänskliga rättigheter i offentlig upphandling? Har syn- punkter och rekommendationer framförts om hur Sverige följer sina internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och som rör verksamheten? Har medarbetarna nödvändig och tillräcklig kunskap om gällande lagstiftning och konventioner om de mänsk- liga rättigheterna? Vilken uppfattning om roller och ansvar har de? Vad bör och kan göras för att åtgärda eventuella brister? 
 För att respekten för de mänskliga rättigheterna skall genomsyra verksamheten kan förändringsarbete bli aktuellt. I förändrings- processer ökar efterfrågan på information och utbildning, vilket aktualiserar insatser för att höja medvetenheten hos ledning och övrig personal. Verksamhetsanpassade metoder och verktyg måste tas fram för att bemöta respektive myndighets specifika behov. Handböcker, riktlinjer, samlingar av goda exempel och dialog för erfarenhetsutbyte är viktiga medel i förändringsarbetet. Dele- gationen kan även utarbeta det material som visar sig behövligt för att respekten för de mänskliga rättigheterna skall genomsyra verksamheten. 
 Utarbeta strategier för ökad information och kunskap 
 Delegationen skall utarbeta strategier och genomföra informa- tionssatsningar för att öka kunskapen om mänskliga rättigheter hos olika målgrupper i samhället och i olika delar av landet. I uppdraget ingår att kartlägga hur olika typer av information och kunskap om mänskliga rättigheter sprids i dag. På grundval av kartläggningen skall delegationen analysera vilka grupper bland allmänheten som i otillräcklig grad nås av sådan information och kunskap, vilka grupper som skall prioriteras och vilka strategiska kanaler och metoder som bör användas för att dessa grupper på bästa sätt skall nås av informationen och kunskapen. Det är av stor vikt att delegationen i detta arbete beaktar föreningslivets roll. 
 91 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:45 
  
 Delegationen skall därefter sprida information och kunskap i enlig- het med den gjorda analysen. Delegationen skall särskilt beakta vikten av att information om mänskliga rättigheter finns på olika språk, däribland de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket samt är tillgänglig för människor med funktions- hinder. 
 För att kunna nå ut med information och kunskap om de mänskliga rättigheterna kan det vara nödvändigt att använda s.k. integrerad kommunikation, dvs. en mer aktiv och riktad verksam- het där delegationen kontaktar och för samtal med olika målgrupper. 
 Delegationen skall i sitt arbete stödja insatser som genomförs av kommuner, landsting och föreningsliv för att öka kunskapen om mänskliga rättigheter och undanröja strukturella hinder för poli- tiskt deltagande bland människor som upplever ett utanförskap. 
 Inom ramen för delegationens uppdrag skall två europeiska initiativ relaterade till mänskliga rättigheter samordnas i Sverige, det ena efter beslut i Europeiska unionen (EU) och det andra i Europarådet. 
  
 EU:s initiativ  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla  
 innebär bland annat att en nationell strategi och prioriteringar för året skall tas fram, att aktiviteter och projekt som skall genomföras skall väl- Rivera ut, genomföras och följas upp. Delegationen skall vara nationellt organ för genomförande av  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla  
 (National Implementing Body) och ansvara för att samordna Sveriges deltagande i enlighet med Europaparlamentets och min- isterrådets beslut. Delegationen skall härutöver, med de medel som  
  
 EU-kommissionen 
  
  kan komma att ställa till förfogande, initiera informationsinsatser för att förbereda  
 Europeiska året för lika möj- ligheter för alla 
 . 
  
 Delegationen skall även svara för samordningen av de nationella aktiviteterna inom ramen för Europarådets kampanj  
 Alla Olika Alla Lika 
 . Aktiviteterna skall genomföras i syfte att öka kunskapen om mänskliga rättigheter och frågor om  
 icke-diskriminering 
  bland ungdomar. Delegationen skall fungera som kontaktpunkt gent- emot Europarådet och även fungera som kontaktpunkt för och samordnare av såväl nationella som regionala och lokala aktörer som deltar i genomförandet av kampanjen. 
 92 
  
 SOU 2008:45 
  
 Bilaga 1 
  
 Stimulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter 
 Delegationen skall utifrån sin expertis och sina erfarenheter stimu- lera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter i Sverige. Detta skall ske genom kanaler som delegationen finner lämpliga och strategiska. I denna uppgift ingår att initiera processer för ökad diskussion om mänskliga rättigheter såväl inom föreningslivet, näringslivet och den fackliga rörelsen som på skolor och arbetsplat- ser. 
 Följa det nationella arbetet för mänskliga rättigheter och lämna förslag på framtida stöd 
 Delegationen skall fortlöpande inhämta kunskap och erfarenhet om respekten för och genomförandet av Sveriges åtaganden om de mänskliga rättigheterna, hur arbetet bedrivs av olika aktörer för att säkerställa dessa och vilka behov som finns. Skillnader mellan olika delar av landet skall beaktas. Delegationen skall under arbetets gång även inhämta och ta fram ny kunskap om metoder i arbetet för de mänskliga rättigheterna, t.ex. indikatorer, och följa forskningen inom området. Delegationen skall beakta åtgärdernas betydelse för de  
 jämställdhets-, 
  integrations- och handikappolitiska målen. 
 I slutredovisningen av sitt uppdrag skall delegationen lämna för- slag på hur fortsatt stöd i arbetet med att uppnå full respekt för de mänskliga rättigheterna i Sverige kan erbjudas den offentliga sek- torn efter det att delegationen avslutat sitt uppdrag. Delegationen är fri att i detta sammanhang lämna författningsförslag. 
 Arbetsformer och samråd 
 Delegationen skall arbeta utåtriktat. Dialog skall utgöra en central del av delegationens verksamhet. Internationell kunskap och er- farenhet skall uppmärksammas och spridas. 
 Delegationen skall i relevanta frågor samråda och samverka med berörda målgrupper och andra aktörer, såsom Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, Integrationsverket, Handikappombuds- mannen, Barnombudsmannen, Myndigheten för handikappolitisk samordning, Sametinget, Sameskolstyrelsen, Ekonomistyrnings- verket, Arbetsgivarverket, Statskontoret, Verket för förvaltnings- 
 93 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:45 
  
 utveckling, Forum för levande historia, Jämställdhetsombuds- mannen, Utredningen om stöd för jämställdhetsintegrering i staten (N2005:2), Sveriges Kommuner och Landsting och kommuner med storstadspolitiska lokala utvecklingsavtal. 
 Representanter för föreningslivet skall utgöra en av delegatio- nens referensgrupper. 
 I frågor som rör Europarådets kampanj  
 Alla Olika Alla Lika  
 skall kommittén särskilt samråda och samverka med Ungdomsstyrelsen och Landsrådet för Sveriges Ungdomsorganisationer. 
 De uppgifter som utförs av delegationen skall komplettera annat pågående eller planerat arbete i frågor som har koppling till de mänskliga rättigheterna och  
 icke-diskriminering. 
  Delegationen skall därför vid behov även samråda och samverka med andra berörda aktörer i syfte att undvika dubbelarbete. 
 Tidsplan och redovisning 
 Delegationen skall senast den 31 mars 2008 till regeringen redovisa de delar av uppdraget som avser genomförandet av  
 Europeiska året för lika möjligheter för alla  
 och genomförandet av Europarådets kampanj  
 Alla Olika Alla Lika 
 . 
 Senast den 31 mars 2010 skall delegationen till regeringen redo- visa uppdraget i sin helhet. Därmed skall delegationens arbete vara avslutat. 
 (Justitiedepartementet) 
 94 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till Delegationen för mänskliga 
  
 Dir. 
  
 rättigheter i Sverige (Ju 2006:02) 
  
 2007:114 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 19 juli 2007 
  
 Sammanfattning av uppdraget 
 Delegationen för mänskliga rättigheter i Sverige skall i samverkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afrikanska grupper i Sverige, genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktivi- teter med anledning av  
 200–årsminnet 
  av den transatlantiska slav- handelns avskaffande. Vid genomförandet av uppdraget skall dele- gationen uppmärksamma nutida problem avseende frågor om mänskliga rättigheter i Sverige, t.ex. avseende rasism, diskrimine- ring och människohandel, i ett historiskt sammanhang. 
 Bakgrund 
 FN:s generalförsamling har i en resolution, antagen med konsen- sus, uppmanat alla medlemsstaterna att under 2007 högtidlighålla  
 200–årsjubileet 
  av den transatlantiska slavhandelns avskaffande (A/RES/61/19). 
 Den kampanj som ledde till att den brittiska regeringen år 1807 förbjöd den transatlantiska slavhandeln kan i många avseenden betecknas som den första moderna folkrörelsen mot rasism, för människors lika värde och för mänskliga rättigheter. De frågeställ- ningar som kampanjen tog upp har fortsatt hög aktualitet i det nu- tida arbetet för mänskliga rättigheter. 
 Sverige var delaktig i den transatlantiska slavhandeln, bl.a. genom ett slavfort i nuvarande Ghana, genom kolonin St Barthélemy i Västindien som utgjorde en av handelsplatserna för slavtrafiken och genom att bojor och kedjor för slavhandeln under en period utgjorde en betydande svensk exportprodukt. Det kom 
 95 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:45 
  
 att dröja trettio år efter det brittiska förbudet innan även Sverige slutgiltigt förbjöd slavhandeln, och ytterligare ett tiotal år innan de sista slavarna på svenskt territorium frigavs. Mot bakgrund av detta erbjuder uppmärksammandet av  
 200–årsminnet 
  en värdig utgångs- punkt för ett nutidsorienterat samtal, kunskapsbyggnad och reflektion om rasism och alla människors lika värde i Sverige. 
 Delegationen för mänskliga rättigheter i Sverige (Ju 2006:02) tillsattes i mars 2006 för att med utgångspunkt i regeringens skri- velse  
 En nationell handlingsplan för de mänskliga rättigheterna 2006– 2009  
 (skr. 2005/06:95) stödja det långsiktiga arbetet med att säker- ställa full respekt för de mänskliga rättigheterna i Sverige (dir. 2006:27). Av skrivelsen framgår att det finns ett tydligt behov av att arbeta med en rad frågor om mänskliga rättigheter i Sverige. Från några av dessa frågor kan paralleller dras till den historiska slavhandeln. Detta gäller t.ex. frågor om rasism, diskriminering och människohandel. I delegationens uppdrag ingår uppgiften att sti- mulera det offentliga samtalet om mänskliga rättigheter. Det är därför naturligt att delegationen även ges uppdraget att, mot bak- grund av resolution (A/RES/61/19) från FN:s generalförsamling, genomföra kommunikationsinsatser och kunskapshöjande aktivi- teter med anknytning till  
 200–årsminnet 
  av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. 
  
 Uppdraget 
  
 Delegationen för mänskliga rättigheter 
  
 i Sverige skall under 
  
 2007 genomföra kommunikationsinsatser 
  
 och kunskapshöjande 
  
 aktiviteter med anledning av  
 200–årsminnet 
  av den transatlantiska slavhandelns avskaffande. Högtidlighållandet skall syfta till ökad kunskap och medvetenhet om mänskliga rättigheter och männi- skors lika värde. Vid genomförandet av uppdraget skall delegatio- nen uppmärksamma nutida problem som rör frågor om mänskliga rättigheter i Sverige, t.ex. rasism, diskriminering och människohan- del, i ett historiskt sammanhang och ur ett könsperspektiv. 
 Aktiviteterna skall utformas och genomföras i nära samverkan med organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter och mot rasism och diskriminering, bl.a. afrikanska grupper i Sverige. 
 Uppdraget skall redovisas senast den 31 mars 2008. (Integrations- och jämställdhetsdepartementet). 
 96 
 Bilaga 3 
 97 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:45 
  
 98 
  
 SOU 2008:45 
  
 Bilaga 3 
  
 99 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:45 
  
 100 
 Bilaga 4 
 101 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:45 
  
 102 
  
 SOU 2008:45 
  
 Bilaga 4 
  
 103 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:45 
  
 104 
  
 SOU 2008:45 
  
 Bilaga 4 
  
 105 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:45 
  
 106 
 Bilaga 5 
 107 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:45 
  
 108 
  
 SOU 2008:45 
  
 Bilaga 5 
  
 109 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:45 
  
 110 
  
 SOU 2008:45 
  
 Bilaga 5 
  
 111 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:45 
  
 112 
  
 SOU 2008:45 
  
 Bilaga 5 
  
 113 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:45 
  
 114 
 Bilaga 6 
 115 
 Bilaga 7 
 117 
  
 Statens offentliga utredningar 2008 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Barlastvattenkonventionen – om Sveriges anslutning. N. 
  
 2. 
  
 Immunitet för stater och deras egendom. UD. 
  
 3. 
  
 Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Ju. 
  
 4. 
  
 Omreglering av apoteksmarknaden. S. 
  
 5. 
  
 Könsdiskriminerande reklam. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. IJ. 
  
 6. 
  
 Fastighetsmäklaren och konsumenten. Ju. 
  
 7. 
  
 Världsklass! Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. U. 
  
 8. 
  
 Bidrag på lika villkor. U. 
  
 9. 
  
 Transportinspektionen. En myndighet för all trafik. + Bilagor. N. 
  
 10. 
  
 21+1 
  
 2. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. S. 
  
 11. 
  
 Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. U. 
  
 12. 
  
 Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Fi. 
  
 13. 
  
 Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. 
  
 + Morgan: Grid issues for electricity production based on renewable energy sources in Spain, Portugal, Germany, and United Kingdom. N 
  
 14. 
  
 Timmar, kapital och teknologi 
  
 – vad betyder mest? 
 En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Fi. 
  
 15. 
  
 LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. S. 
  
 16. 
  
 Förtursförklaring i domstol. Ju. 
  
 17. 
  
 Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. U. 
  
 18. 
  
 Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. S. 
  
 19. 
  
 Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. M. 
  
 20. 
  
 Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Ju. 
  
 21. 
  
 Permanent förändring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Fi. 
  
 22. 
  
 Ett stabsstöd i tiden. Fi. 
  
 23. 
  
 Konsulär katastrofinsats. UD. 
  
 24. 
  
 Svensk klimatpolitik. M. 
  
 25. 
  
 Ett energieffektivare Sverige +Bilaga. N. 
  
 26. 
  
 Värna språken – förslag till språklag. Ku. 
  
 27. 
  
 Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. U. 
  
 28. 
  
 Apoteksdatalagen. S. 
  
 29. 
  
 Yrkeshögskolan. För yrkeskunnande i förändring. U. 
  
 30. 
  
 Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. U. 
  
 31. 
  
 Miljödomstolarna – domkretsar 
  
 – 
  
 lokalisering – handläggningsregler. M. 
  
 32. 
  
 Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Ju. 
  
 33. 
  
 Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. S. 
  
 34. 
  
 Lättare att samverka 
  
 – 
  
 förslag om förändringar i samtjänst- lagen. Fi. 
  
 35. 
  
 Digital-TV-övergången. 
  
 + Engelsk översättning. Ku. 
  
 36. 
  
 Svenska Spels nätpoker. En utvärdering. Fi. 
  
 37. 
  
 Vårdval i Sverige. S. 
  
 38. 
  
 EU, allmännyttan och hyrorna. + Bilagor. Fi. 
  
 39. 
  
 Framtidens polisutbildning. Ju. 
  
 40. 
  
 Bredband till hela landet. N. 
  
 41. 
  
 Människohandel och barnäktenskap 
  
 – 
  
 ett förstärkt straffrättsligt skydd 
  
 + bilaga. Ju. 
  
 42. 
  
 Normgivningsmakten. Expertgruppsrapport Ju. 
  
 43. 
  
 Tre rapporter till Grundlagsutredningen. Ju. 
  
 44. 
  
 Transportinspektionen. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 
  
 45. 
  
 Rapporter från en  
  
 mr-verkstad. 
  IJ. 
  
 Statens offentliga utredningar 2008 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. [3] 
 Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. [16] 
 Patentskydd för biotekniska uppfinningar. [20] 
 Avskaffande av revisionsplikten för små företag. [32] 
 Framtidens polisutbildning. [39] 
 Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. [41] 
 Normgivningsmakten. Expertgruppsrapport XI. [42] 
 Tre rapporter till Grundlagsutredningen. [43] 
 Utrikesdepartementet 
 Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. [23] 
 Socialdepartementet 
 Omreglering av apoteksmarknaden. [4] 
 21+1 
 2. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. [10]. 
 LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. [15] 
 Evidensbaserad praktik inom socialtjänsten 
 – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. [28] 
 Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. [33] 
 Vårdval i Sverige. [37] 
 Finansdepartementet 
 Finansiella sektorn bär frukt. 
 Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. [12] 
 Timmar, kapital och teknologi 
 – vad betyder mest? 
 En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. [14] 
 Permanent förändring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. [21] 
 Ett stabsstöd i tiden. [22] 
 Lättare att samverka 
 – förslag om förändringar i samtjänstlagen. [34] 
 Svenska Spels nätpoker. En utvärdering. [36] 
 EU, allmännyttan och hyrorna. + Bilagor. [38] 
 Utbildningsdepartementet 
 Världsklass! Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. [7] 
 Bidrag på lika villkor. [8] 
 Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. [11] 
 Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. [17] 
 Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. [27] 
 Yrkeshögskolan. För yrkeskunnande i förändring. [29] 
 Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans.[30] 
 Miljödepartementet 
 Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. [19] 
 Svensk klimatpolitik. [24] 
 Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering 
 – handläggningsregler. [31] 
 Näringsdepartementet 
 Barlastvattenkonventionen – om Sveriges anslutning. [1] 
 Transportinspektionen. En myndighet för all trafik. + Bilagor. [9] 
 Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. 
 + Morgan: Grid issues for electricity production based on renewable energy sources in Spain, Portugal, Germany, and United Kingdom. [13] 
  
 Ett energieffektivare Sverige + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. [40] 
 Transportinspektionen. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Könsdiskriminerande reklam. 
 Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. [5] 
 Rapporter från en  
 mr-verkstad. 
  [45] 
 Kulturdepartementet 
 Värna språken – förslag till språklag. [26] 
  
 Digital-TV-övergången. 
  
 + Engelsk översättning.[35]