Hur ska skogspolitiken genomföras på Gotland? 
 Betänkande av utredningen Organisationen av skogspolitiska uppgifter på Gotland 
 Stockholm 2008 
 SOU 2008:103 
 SOU och Ds kan köpas från Williams kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Williams Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Edita Sverige AB 
 Stockholm 2008 
 ISBN  
 978-91-38-23092-3 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Cooper 
 Genom beslut den 24 april 2008 bemyndigade regeringen statsrådet Cooper att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utvärdera hur försöksverksamheten med vidgad samordnad länsför- valtning i Gotlands län påverkar genomförandet av skogspolitiken. Utredaren skulle också lämna förslag om hur Skogsstyrelsens upp- gifter bör organiseras och utföras på Gotland. 
 Den 24 april 2008 förordnades landshövding Williams att vara särskild utredare. Som utredningssekreterare anställdes jägmästare  
 Ward 
  Ballard den 23 juni 2008. 
 Den 25 september 2008 beslutade regering om tilläggsdirektiv för utredningen där tiden för utredningen förlängdes med en månad, det vill sägs till och med den 30 november 2008. 
 Textredigering och layout har utförts av assistent Burgess, kommittéservice. 
 Jag överlämnar härmed betänkandet Hur ska Skogspolitiken genom- föras på Gotland? (SOU 2008:103). Mitt uppdrag är därmed slutfört. 
 Stockholm i november 2008 
 Williams 
  
 Schneider 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 11 
  
 1 Bakgrund .................................................................. 
  
 15 
  
 1.1 
  
 Försök med vidgad samordnad länsförvaltning – 
  
 Gotland.................................................................................... 
  
 15 
  
 1.2 
  
 Utgångspunkter för arbetet .................................................... 
  
 17 
  
 2 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag ........... 
  
 19 
  
 2.1 
  
 Scenario A – länsstyrelsen på Gotland är ansvarig för 
  
 skogspolitikens genomförande ............................................... 
  
 19 
  
 2.2 
  
 Scenario B – Gotland är ett distrikt inom 
  
 Skogsstyrelsens organisation................................................... 
  
 25 
  
 2.3 
  
 Vilket scenario är bäst för skogspolitiken på Gotland?......... 
  
 28 
  
 3 
  
 Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på 
  
 Gotland ..................................................................... 
  
 31 
  
 3.1 
  
 Gotlands skogar ....................................................................... 
  
 31 
  
 3.2 
  
 Skogsbruk och skogsnäring..................................................... 
  
 33 
  
 3.3 
  
 Miljöbevarande......................................................................... 
  
 37 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2008:103 
  
 4 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, 
  
 organisationsutvecklingen samt försökets ramar ............. 
  
 39 
  
 4.1 
  
 Skogspolitiken under försöksperioden  
 1998–2008 ................ 
  
 39 
  
 4.2 
  
 Länsstyrelsens och Skogstyrelsens organisation under 
  
 försöksperioden........................................................................ 
  
 40 
  
 4.3 
  
 Ekonomi under försöksverksamheten .................................... 
  
 43 
  
 4.4 
  
 Regelverket kring försöksverksamheten................................. 
  
 47 
  
 4.5 
  
 Förhållandet mellan Skogsstyrelsen och Länsstyrelsen i 
  
 Gotlands län.............................................................................. 
  
 48 
  
 5 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens 
  
 genomförande ............................................................ 
  
 51 
  
 5.1 
  
 Tidigare utvärderingar.............................................................. 
  
 51 
  
 5.2 
  
 De skogliga sektorsmålen – gotländsk tolkning av den 
  
 nationella skogspolitiken ......................................................... 
  
 52 
  
 5.3 Uppfyllelse av de skogliga sektorsmålen på Gotland............. 
  
 54 
  
 5.4 
  
 Polytax-resultat 
  
  för Gotland i jämförelse med övriga 
  
 regioner ..................................................................................... 
  
 62 
  
 5.5 
  
 Vad möter en skogsägare på Gotland i jämförelse med 
  
 fastlandet? ................................................................................. 
  
 65 
  
 5.6 
  
 Verksamhetsplanering och nyttjande av tid ........................... 
  
 65 
  
 5.7 
  
 Slutsatser av skogspolitikens måluppfyllelse .......................... 
  
 66 
  
 6 
  
 Författningskommentar ............................................... 
  
 69 
  
 Källförteckning .................................................................. 
  
 71 
  
 6 
  
 SOU 2008:103 
  
 Innehåll 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv (Dir. 2008:46) ................................ 
  
 75 
  
 Bilaga 2 
  
 Kommittédirektiv (Dir. 2008:112) .............................. 
  
 79 
  
 Bilaga 3 
  
 Gotland ett distrikt inom Skogsstyrelsen ................... 
  
 81 
  
 Bilaga 4 
  
 Skogsstyrelsens organisation ....................................... 
  
 87 
  
 Bilaga 5 
  
 Länsstyrelsen i Gotlands läns organisation 
 ................. 
  
 89 
  
 Bilaga 6 
  
 Samarbetsavtal i anslutning till försök med vidgad 
  
 samordnad länsförvaltning i Gotlands län ................. 
  
 91 
  
 Bilaga 7 
  
 Processen som en markägare möter under 
  
 skogens omloppstid – Länsstyrelsen ........................... 
  
 99 
  
 Bilaga 8 
  
 En beskrivning av processen i kontakter mellan 
  
 skogsägare och Skogsstyrelsen under en skogs 
  
 omloppstid – Skogsstyrelsen ..................................... 
  
 105 
  
 Bilaga 9 
  
 Utredningens kontakter............................................. 
  
 109 
  
 7 
 Sammanfattning 
 På Gotland pågår under perioden  
 1998–2010 
  ett försök med vidgad samordnad länsförvaltning. Försöket skulle från början vara i fyra år men har förlängts i två omgångar, senast 2006. Det innebär att Skogsstyrelsens regionala uppgifter utförs av Länsstyrelsen i Gotlands län. I propositionen En skogspolitik i takt med tiden (2007/08:108) beslutade regeringen att försöket skulle utvärderas med utgångs- punkten att skogspolitikens mål ska kunna genomföras likvärdigt i hela landet. 
 I betänkandet har målsättningen varit att belysa hur försöks- verksamheten påverkar genomförandet av skogspolitiken, samt uti- från Gotlands förutsättningar föreslå en organisation av de skogs- politiska uppgifterna som bäst ska gagna Gotland och svensk skogs- politik. 
 Det har visat sig svårt att utvärdera hur försöket har påverkat skogspolitikens genomförande. Vad som har konstateras är att länsstyrelsen har utifrån de skogliga regionala sektorsmålen samt  
 Distrikts-Polytaxen 
  bedrivit en skogspolitik som ligger i linje med landet i övrigt. Uppföljningen av skogspolitiken på Gotland har dock varit bristfällig från Skogsstyrelsens samt Regeringskansliets sida. 
 På länsstyrelsen har man valt att integrera skogsfrågorna i sin organisation. Detta leder till att skogspolitikens även vägs mot länsstyrelsens andra politikområden som naturvård, kulturmiljö- vård, vatten och fiske m.m. Skogsfrågorna får på detta sätt ett sam- hällsperspektiv i och med att de sätts i ett större sammanhang. Länsstyrelsen har valt en organisationsmodell som de anser bäst passar deras arbetssätt, och där har man delat upp skogsfrågorna på olika enheter. Länsstyrelsen har därmed tre chefer som är ansvariga för olika delar av skogspolitiken. Med tanke på att själva grunden i den svenska skogspolitiken handlar om att hela tiden, i alla situa- tioner, kunna göra avvägningar mellan de två jämställda målen produktion och miljö, ser jag att en uppdelning av skogsfrågorna på 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2008:103 
  
 olika grupper eller team riskerar att motverka detta. Jag uppfattar också att det saknas en tydlig ledning för skogspolitiken på Gotland. 
 Utredningen är av uppfattningen att försöksverksamheten har pågått alldeles för länge med alltför otydliga mål och med för lite stöd från berörda myndigheter och departement. Försökets status har skapat en osäkerhet hos medarbetarna, samt gjort det legitimt att ifrågasätta länsstyrelsens skogliga verksamhet. Oavsett organi- sationsmodell förordar jag att försöket avbryts omedelbart. 
 När det gäller Gotlands framtida skogliga organisation är den övergripande frågan, som jag ser det, hur staten ska organisera sig på den regionala nivån. Detta är något som diskuteras men inga direkta beslut har fattats. Jag kan därför inte beakta regionfrågan fullt ut, även om det kanske just är denna fråga som kommer att avgöra vilken organisationsform som skulle vara lämpligast för skogspolitiken på Gotland. Jag har valt att presentera två möjliga lösningar, scenario A och B, som båda kan uppfylla skogspolitiken under de givna förutsättningarna. 
 Skogens roll i ett hållbarhetsperspektiv ska inte underskattas. I scenario A fortsätter länsstyrelsen att hantera skogspolitiken, och här ser jag det som en stor fördel att skogspolitiken hanteras i ett större sammanhang. Skogsfrågorna blir en del av länsstyrelsens arbete att, som statens representant på regional nivå, bygga ett hållbart samhälle där ekonomisk, social och miljömässig hänsyn tas. Skogspolitikens två jämställda mål med produktion och natur- vårdshänsyn får också en mer central roll. Vidare finns det samord- ningsvinster i form av närhet till andra enheter, till exempel kulturmiljö, vatten och fiske, naturvårds- och planfrågor m.m. Under förutsättning att skogsfrågorna koncentreras under en skogschef i ett team kommer skogspolitiken på Gotland lättare att kunna anpassas till den nationella arenan. 
 I scenario B återgår skogsfrågorna till Skogsstyrelsen. Om Gotland blir ett distrikt inom Skogsstyrelsen kan kostnader och arbetsin- satser i form av specialanpassningar inom IT, uppföljningsaktivi- teter, kompetensutveckling, administration m.m. att minska. Ut- veckling och drift av tekniska system och annan organisationsut- veckling kan ske samordnat med övriga delar av Skogsstyrelsen. Med andra ord skulle såväl Skogsstyrelsen, Regeringskansliet som Länsstyrelsen i Gotlands län slippa lägga resurser på att finna speciallösningar som är anpassade för den särskilda situationen på Gotland. Det skulle också garantera att Gotland deltar i den skogs- politiska vardagen. 
 10 
 Författningsförslag 
 Betänkandet ger två alternativa scenarios, vilka leder till olika för- fattningsförslag. 
  
 Scenario A  
 innebär att Länsstyrelsen i Gotlands län genomför skogspolitiken i länet. 
  
 Scenario B  
 innebär att den skogspolitiska verksamheten återförs till Skogsstyrelsen. I båda scenarios upphör försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län. 
 Författningsförslag Scenario A 
 1. Lag om vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län 
  
 1 §  
 I Gotlands län får bedrivas vidgad samordnad länsförvaltning. I den omfattning regeringen bestämmer fullgör länsstyrelsen de uppgifter som ankommer på Skogsstyrelsen. 
 U 
 Denna lag träder i kraft den  
 x yy 20zz 
 , varvid lagen (1997:1144) om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län ska upphöra att gälla. 
 2. Förordning om vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län 
  
 1 §  
 Enligt lagen (200y:xxx) om vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län ska länsstyrelsen fullgöra de uppgifter som ankommer på Skogsstyrelsen i den omfattning som regeringen bestämmer. 
  
 2 §  
 Av de uppgifter som ankommer på Skogsstyrelsen enligt skogsvårdslagen (1979:429) ska länsstyrelsen i Gotlands län full- göra uppgifter som anges i 8 och 9 §§, 10 § tredje stycket, 10 a, 13, 14, 16,  
 23-25, 
  27 och 36 §§ i samma lag. 
 11 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:103 
  
 Länsstyrelsen ska inom Gotlands län utöva den tillsyn över efterlevnaden av skogsvårdslagen och med stöd av lagen meddelade föreskrifter som ankommer på Skogsstyrelsen enligt 33 § skogs- vårdslagen. 
 Vid överklagande av beslut enligt skogsvårdslagen som med- delats av länsstyrelsen skall 40 § skogsvårdslagen tillämpas. 
 Länsstyrelsen ska verka för att skogen och skogsmarken utnyttjas effektivt och ansvarsfullt så att den ger en uthållig och god avkastning och i övrigt fullgöra de uppgifter som ankommer på Skogsstyrelsen enligt 
  
 1. 
  
 2 § 2, 9, 10, 14, 19 och 20 förordningen (2007:1046) med instruktion för Skogsstyrelsen, 
  
 2. 
  
 3 § tredje stycket,  
  
 13-15, 
  30 §§ andra stycket och 34 a § första stycket skogsvårdsförordningen (1993:1096), och 
  
 3. 
  
 3–5 
  
  §§, 7 § andra stycket och 8 § förordningen (1993:555) om statligt stöd till skogsbruket. 
  
 3 §  
 Länsstyrelsen får ta ut avgifter för varor och tjänster i enlighet med 12 § första stycket förordningen (2007:1046) med instruktion för Skogsstyrelsen och bedriva tjänsteexport i enlighet med vad som anges i 4 § samma förordning. 
 Vid uttag av ersättning enligt första stycket ska de föreskrifter som Skogsstyrelsen meddelar i enlighet med 12 § andra stycket nämnda förordning tillämpas. 
  
 4 §  
 Av de uppgifter som ankommer på Skogsstyrelsen i lag eller annan författning inom miljöområdet ska länsstyrelsen i Gotlands län fullgöra uppgifterna i följande fall: 
  
 1. 
  
 14 § samt vad som anges i punkterna A8, A15 och A25 i bilagan till förordningen (1998:900) om tillsyn enligt miljöbalken, 
  
 2. 
  
 6 och 7 §§ samt 10 § andra stycket förordningen (1998:904) om täkter och anmälan för samråd, 
  
 3. 
  
 43 § förordningen (2006:1010) om växtskyddsmedel, 
  
 4. 
  
 2 § andra stycket, 6, 22, 24, 26, 28 och 34 §§ förordningen (1998:1252) om områdesskydd enligt miljöbalken m.m., 
  
 5. 
  
 7 och 11 §§ förordningen (1998:1388) om vattenverksamhet m.m., och 
  
 6. 
  
 1 kap. 10 § förordningen (2007:481) om stöd för landsbygds- utvecklingsåtgärder 
  
 12 
  
 SOU 2008:103 
  
 Författningsförslag 
  
 5 §  
 Av de övriga uppgifter som ankommer på Skogsstyrelsen enligt andra lagar eller författningar skall länsstyrelsen i Gotlands län full- göra uppgifterna i följande fall 
  
 1. 
  
 12, 30, 33, 36 och 62 §§ lagen (1933:269) om ägofred, 
  
 2. 
  
 plan- och byggförordningen (1987:383), 
  
 3. 
  
 jaktförordningen (1987:905), och 
  
 4. 
  
 21 kap. 40 § inkomstskattelagen (1999:1229). 
  
 U 
 Denna förordning träder i kraft den  
 xx yy 200z  
 då förordningen (2005:1191) ska upphöra att gälla. 
 3. Förordning om ändring i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion 
 Regeringen föreskriver att 8 § i förordningen (2007:825) med läns- styrelseinstruktion ska ha följande lydelse. 
  
 8 §  
 I lagen (200y:xxx) om vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län finns bestämmelser om att länsstyrelsen fullgör upp- gifter som annars är Skogsstyrelsens. 
 Vid Länsstyrelsen i Gotlands län ska det finnas sakkunniga för skogsfrågor. Innan länsstyrelsen beslutar om sådana anställningar ska länsstyrelsen samråda med Skogsstyrelsen. 
 Författningsförslag Scenario B 
 4. Lag om upphörande av lagen (1997:1144) om försöks- verksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län 
 Enligt riksdagens beslut föreskrivs att lagen (1997:1144) om för- söksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län ska upphöra att gälla den  
 xx yy 200z 
 . Den upphävda lagen gäller dock fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före den 
 XX YY 200z 
 . 
  
 13 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2008:103 
  
 5. Förordning om upphävande av förordningen (2005:1191) om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län 
 Regeringen föreskriver att förordningen (2005:1191) om försöks- verksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län ska upphöra att gälla den xx yy 200z.. Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande för förhållanden som hänför sig till tiden före den  
 XX YY 200z 
 . 
 14 
 1 Bakgrund 
  
 1.1 
  
 Försök med vidgad samordnad länsförvaltning 
  
 – 
  
 Gotland 
  
 Etablering av försöket  
 1996–1998 
  och dess första fas  
 1998–2002 
  
 Flera olika faktorer bidrog till att Gotland blev ett försökslän när det gäller vidgad samordnad länsförvaltning. 
 I sitt slutbetänkande Regional framtid (SOU 1995:27) lämnade Regionberedningen förslaget att skogsvårdsstyrelserna skulle föras in i länsstyrelseorganisationen. De uppgifter som inte utgjorde myndighetsutövning (t.ex. uppdragsverksamhet) skulle bolagiseras eller läggas över på skogsnäringen. Flertalet remissinstanser var dock kritiska till Regionberedningens förslag om att inordna skogsvårdsstyrelserna i länsstyrelsen. 
 I maj 1996 uttryckte dåvarande landshövdingen i Gotlands län, Macdonald, i en promemoria till regeringen önskemål om att få genomföra en försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning vid länsstyrelsen. Motivet var en önskan att effekti- visera den statliga länsförvaltningen i Gotlands län och motverka en fortsatt centralisering inom de statliga verken. Han menade att detta kunde utarma kompetensen och beslutskraften i de statliga organen i Gotlands län (SOU 2000:85) eftersom verksamheten på Gotland i så fall troligen skulle ledas från fastlandet. 
 I propositionen Den regionala samhällsorganisationen (1996/97:36) föreslog regeringen att en försöksverksamhet skulle genomföras i Gotlands län med vidgad samordnad länsförvaltning. Detta innebar att länsarbetsnämnden och skogsvårdsstyrelsen inordnades i länsstyrelsens organisation och därmed inte längre organisatoriskt hörde till Arbetsmarknadsstyrelsen respektive Skogsstyrelsen. Samtidigt skulle Gotlands län också genomföra ett försök med ändrad regional ansvarsfördelning mellan stat och kommun, där de regionala utvecklingsfrågorna skulle flyttas från 
 15 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2008:103 
  
 länsstyrelsen till Gotlands kommun. Regeringen menade att för- söket med vidgad samordnad förvaltning därmed skulle vara av särskilt värde just i Gotlands län, eftersom man då också kunde studera erfarenheterna av en mer samlad statlig regional förvaltning i ett län där verksamheten drevs under delvis nya förutsättningar. Riksdagen beslutade att försöket skulle genomföras under perioden 1998 t.o.m. 2002 (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr. 1996/97:77). 
 Förlängning av försöksverksamheten i två omgångar,  
 2002–2006 
  och  
 2006–2010 
  
 Försöksverksamheten på Gotland följdes upp inom ramen för den parlamentariska regionkommittén, PARK (dir. 1997:80). PARK ansåg i sitt slutbetänkande (SOU 2000:85) att försöksverksamhet- en skulle förlängas ytterligare en mandatperiod t.o.m. år 2006. Även regeringen föreslog detta i sin proposition Regional sam- verkan och statlig länsförvaltning (2001/2002:7). Regeringen menade att det tar tid att genomföra en organisatorisk förändring av detta slag och att de olika verksamheterna borde få en möjlighet till samordningsvinster efter den första försöksperioden. 
 Regeringen beslutade i december 2004 att försöket skulle utvärderas på nytt (Fi2004/6158). Utvärderingen genomfördes av Statskontoret och slutrapporterades till regeringen i augusti 2005. Statskontoret anger i sin rapport att integreringen av länsarbets- nämndens och Skogsstyrelsens verksamhet i länsstyrelsen inte bör fortsätta som ett försök efter 2006 eftersom det har bidragit till oro och oklarheter som har påverkat verksamheten negativt. Stats- kontoret förordar i stället att försöksverksamheten blir permanent. Vissa remissinstanser anser emellertid att försöksverksamheten bör fortsätta, med hänvisning till Ansvarskommitténs pågående arbete med att se över struktur och uppgiftsfördelningen i hela samhälls- organisationen (Fi2003:02). Detta arbete skulle slutredovisas den 28 februari 2007. Regeringen beslutade i linje med dessa remissvar att förlänga försöksverksamheten med vidgad samordnad länsför- valtning till och med den 31 december 2010 med motivering att en permanentning eller ett avslutande vore att föregripa Ansvarskom- mitténs samlade bedömning av den statliga verksamheten på regio- nal nivå. (Prop. 2005/06:193). Ansvarskommittén lämnade dock inget förslag när det gällde försöket med samordnad förvaltning. 
 16 
  
 SOU 2008:103 
  
 Bakgrund 
  
 Utvärderingen av skogspolitikens genomförande i hela landet och hur det relaterar till försöksverksamheten 
 Parallellt med utvecklingen på Gotland har fr.o.m. den 1 januari 2006 Skogsvårdsorganisationen, som tidigare bestod av Skogsstyrelsen som central förvaltningsmyndighet och tio regionala skogsvårds- styrelser, ombildats till en samlad nationell myndighet (Skogssty- relsen). Den nya skogsvårdsorganisationen innebär inte några ändrade uppgifter för Länsstyrelsen i Gotlands län. Reformen av skogsvårdsorganisationen har dock lett till vissa mindre ändringar i lagen (1997:1144) om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län. Bland annat ändrades formuleringar om skogsvårdsstyrelsen till t.ex. att i den omfattning som regering- en bestämmer utför Länsstyrelsen även de uppgifter som ankom- mer på Skogsstyrelsen. 
 Med andra ord berördes inte försöksverksamheten på Gotland av beslutet att bilda en nationell skoglig myndighet. I delbetänkan- det Skog till nytta för alla? (SOU 2005:39) behandlades försöks- verksamheten i Gotlands län, men utredningen lämnade inte heller något förslag i frågan. I stället hänvisade utredningen till Stats- kontorets pågående utvärdering. Statskontoret konstaterade att det fanns vissa synergieffekter av försöksverksamheten, främst inom lantbruks och naturvårdsområdet. Regeringen ansåg, mot bakgrund av att skogspolitikens mål bör kunna genomföras likvärdigt i hela landet, att det fanns ett behov av att djupare analysera hur skogs- politikens genomförande har påverkats av försöksverksamheten (prop. 2007/08:108). 
  
 1.2 
  
 Utgångspunkter för arbetet 
  
 När jag började denna utredning var ett av mina mål att inte behandla Gotland som speciellt. I efterhand kan jag säga att jag har haft särskilt svårt att hålla mig till just denna målsättning. Gotland är speciellt. De naturliga och ekonomiska förutsättningarna för skogsbruket är annorlunda, och den artrikedom och det kulturarv som finns kan inte annat än göra Gotland speciellt. Gotland är en ö med speciella fördelar och nackdelar. 
 17 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2008:103 
  
 I utredningen har jag försökt att få fram ett så objektivt under- lag som möjligt. Målsättningen har varit att belysa hur försöksverk- samheten påverkar genomförandet av skogspolitiken, samt att utifrån Gotlands förutsättningar föreslå en organisation av de skogspolitiska uppgifterna som bäst ska gagna Gotland och svensk skogspolitik. 
 18 
  
 2 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag 
  
 Det är uppenbart att försöket har satt spår både på Gotland och i landet som helhet. Det finns som jag ser det två avgörande faktorer för mina slutsatser och förslag. Den första är nödvändigheten av ett tydligt ledarskap för skogspolitikens genomförande på Gotland. Den andra är att länsstyrelsens nya matrisorganisation påverkar handlingsalternativen. 
 Givetvis finns det ytterligare faktorer som väger in, men jag upplever dessa två som centrala för att Gotland ska erhålla en orga- nisation som kan genomföra skogspolitiken på ett sätt som är lik- värdigt med resten av landet. Jag har valt att presentera två möjliga lösningar för organisationen av skogspolitiska frågor på Gotland. Båda har sina för- och nackdelar, men båda kan också skapa de nödvändiga förutsättningarna för att uppfylla skogspolitiken. 
  
 2.1 
  
 Scenario A – länsstyrelsen på Gotland är ansvarig för skogspolitikens genomförande 
  
 Mina förslag: 
 Försöksverksamheten upphör och försöket blir permanent under följande förutsättningar: 
  
 Länsstyrelsen inrättar en tjänst som skogschef med övergripande ansvar för skogspolitikens genomförande. 
  
 Skogsstyrelsen utser en kontaktperson i sin ledningsgrupp med ansvar för Gotland. 
  
 En enhet på länsstyrelsen ansvarar för hela skogspolitiken. 
  
 19 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag 
  
 SOU 2008:103 
  
 Skogsstyrelsen utser ett vändistrikt till Gotland i syfte att stödja skogspolitikens praktiska utförande. 
  
 Skogsstyrelsen och länsstyrelsen får i uppdrag att utarbeta ett avtal i likhet med det existerande som reglerar frågor om rättig- heter och skyldigheter, ekonomiska förutsättningar samt sam- arbete och samverkan. Syftet är att säkerställa en likartad till- lämpning av skogsvårdslagen och skogspolitiken. 
  
 Länsstyrelsen hanterar landsbygdsprogrammet i sin helhet. 
  
 Skogsstyrelsen är redovisningsskyldig för skogspolitiken på Gotland. 
  
 Regeringskansliet bör se över sina rutiner gällande ekonomi, administration och uppföljning för att underlätta länsstyrelsens skogliga verksamhet. 
  
 Länsstyrelsen använder sig av ett och samma värderingsredskap för mark som är värdefull ur naturvårdshänseende. 
  
 Mina iakttagelser och ställningstaganden: 
 Försöksverksamheten upphör och försöket blir permanent 
 Försöksverksamheten har utretts ett flertal gånger och förlängts i två omgångar. 
 Målsättningen med att infoga dåvarande skogsvårdsstyrelsen i länsstyrelsen är otydlig, vilket har öppnat för olika tolkningar av dess syfte. Detta gör det svårt att utvärdera försöket i förhållande till måluppfyllelse, om det ens är möjligt. Osäkerheten kring syftet med försöket har också gjort det legitimt att ifrågasätta länsstyrel- sens skogliga verksamhet. Det har också till vissa delar skapat en osäkerhet hos personalen som arbetar i organisationen. Kommer försöket att fortsätta? Vad händer vid dess slut? Känslan hos personalen av att stå till svars för något man egentligen inte är ägare till är påtaglig. I dag finns inte heller någon i ledningen på länssty- relsen som var med vid försökets början. Otydliga mål, osäkerhet och ifrågasättande gör att jag förordar att försöket upphör med omedelbar verkan. 
 20 
  
 SOU 2008:103 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag 
  
 Länsstyrelsen inrättar en tjänst som skogschef och ett team som ansvarar för skogspolitikens alla områden 
 Länsstyrelsen har vid ett par tillfällen omorganiserat verksamheten. Från att vara en avskild del av länsstyrelsen har skogsvården inte- grerats i länsstyrelsens verksamhet. I omorganisationerna har man dock på ledningsnivå tappat den skogliga expertisen, vilket är olyckligt men kanske också pekar på oklarheterna om länsstyrel- sens ansvar. Det fanns skoglig sakkunskap på ledningsnivå fram till 2005, och till dess upplevde skogsägarna att skogspolitiken funge- rade bättre i praktiken. När man 2005 bildade en teamorganisation inom länsstyrelsen delades skogspolitiken på tre team: skog, natur- vård och uppdrag. Varje team har sin chef. 
 Från markägarnas sida har det framförts kritik mot länsstyrel- sens omorganisation och även Skogsstyrelsen var mycket kritisk till omorganisationen. Markägarna upplever även att länsstyrelsen ägnar för mycket resurser på naturvård och för lite på skogs- produktion, vilket dock har visat sig mycket svårt att belägga med fakta. Skogsägarna anser sig också ha saknat en tydlig representant för skogspolitiken. Jag har hörsammat dessa synpunkter och jag kan se att avsaknaden av en skoglig chef kan vara ett av problemen för markägarna. Länsstyrelsens otraditionella organisation är en annan, men jag ser det som en styrka att de personer som arbetar med skogspolitiken besitter olika spetskompetens. Däremot måste denna kunskap och insikt mer eller mindre finnas hos alla de medarbetare som arbetar med skogspolitikens praktiska genom- förande, med tanke på skogspolitikens karaktär där både skogs- produktion, miljö och sociala värden ska beaktas i alla samman- hang. För att garantera att så är fallet förordar jag att en enhet ska ansvara för skogspolitikens alla områden. Eftersom de jämställda målen hela tiden ska vägas av och balanseras måste det även finnas en person som har ett uttalat ansvar att se till dess helhet. Det är av vikt för länsstyrelsen att rätt prioriteringar kan göras. Det är också av vikt för markägarna på Gotland att de bedöms på samma sätt som markägare på fastlandet. Vidare är det viktigt att en sådan person även blir en naturlig länk till Skogsstyrelsen. Själva grunden i den svenska skogspolitiken handlar om att hela tiden, i alla situa- tioner, kunna göra avvägningar mellan de två jämställda målen, och en uppdelning av skogsfrågorna på olika grupper eller team riske- rar att motverka detta. 
 21 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag 
  
 SOU 2008:103 
  
 Under försökets gång har myndighetskontakterna tunnats ut. Detta beror på olika faktorer, t.ex. att Länsstyrelsen i Gotlands län har hittat ett eget sätt att arbeta med skogspolitiken, att den natur- liga skogliga kontakten med Skogsstyrelsen upphörde när länssty- relsens skogliga chef slutade 2005 samt att Skogsstyrelsen också har omorganiserats och på ledningsnivå har man då inte haft orken att upprätthålla tillräcklig kontakt med Gotland. Ett exempel på detta är att avtalet mellan Gotland och Skogsstyrelsen inte har för- nyats sedan 2006. Skogsstyrelsen har heller inte följt upp skogs- politiken på Gotland på ett tillfredsställande sätt. Jag ser ett uttalat behov av en skogschef på länsstyrelsen. 
 Skogsstyrelsen utser en kontaktperson i sin ledningsgrupp med ansvar för Gotland 
 Gotland är en udda fågel i Skogsstyrelsen och myndigheten har från början varit emot försöket. Trots detta har man, om än något motvilligt, försökt att göra det bästa av situationen. Det finns dock ingen på Skogsstyrelsen som känner att de har ansvar för försöks- verksamheten, och det finns ingen som känner att de har ett direkt ansvar för Gotland. Därför är det också lätt att Gotland faller mel- lan stolarna. Exempelvis har Gotland inte blivit inbjuden till alla utbildningsdagar man har haft på Skogsstyrelsen. Uppgifter om skogsstillståndet samlas in men redovisas inte i Skogsstyrelsens års- redovisning av revisionstekniska skäl. Ett nära samarbete med Skogsstyrelsen garanterar att markägare på Gotland erhåller lik- värdig service, tillsyn, ständig kompetensutveckling och informa- tion. Om försöket ska bli permanent är det därför viktigt att Skogsstyrelsen utser en kontaktperson med uttalat ansvar för Got- land. 
 Skogsstyrelsen utser ett vändistrikt till Gotland i syfte att stödja i skogspolitikens praktiska utförande 
 Sedan 2007 har Skogsstyrelsens Norrköpingsdistrikt varit en informell vänort för skogsvårdsorganisationen på Gotland. Detta har fungerat mycket bra och från Gotlands sida har man erhållit erfarenheter som man annars inte kanske skulle ha fått. Bland annat har de som arbetar med skogspolitiken på Gotland varit med på 
 22 
  
 SOU 2008:103 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag 
  
 Norrköpings kalibreringsövningar. Något utbyte på enhetschefs- nivå har dock inte skett. Att behålla och uppgradera funktionen av en skoglig vänort anser jag vara av största vikt för Gotland. Annars är det lätt att som ö leva sitt eget liv. 
 Avtal mellan Skogsstyrelsen och länsstyrelsen 
 Skogsstyrelsen och länsstyrelsen upprättade i början av försöks- verksamheten ett avtal som reglerar frågor om rättigheter och skyl- digheter, ekonomiska förutsättningar samt samarbete och sam- verkan. I början av försöksverksamheten, när det fanns ägare av försöket, var detta avtal ett levande dokument som båda parter följde. I och med att folk bytte arbete, och länsstyrelsen och Skogsstyrelsen omorganiserades, blev det ett dokument som fanns men som inte hade någon riktig ägare. Det förnyades i stort genom att datumet byttes men innehållet var det samma. I dag finns det inget giltigt avtal mellan de två eftersom det gick ut den 31 decem- ber 2006. Om försöket blir permanent måste ett sådant avtal upp- rättas så att det inte finns några oklarheter mellan de två myndig- heterna. 
 Länsstyrelsen hanterar hela landsbygdsprogrammet 
 En fråga som har kommit upp under utredningen har varit hur Skogsstyrelsen och Länsstyrelsen i Gotlands län ska hantera och administrera de skogliga åtgärderna i landsbygdsprogrammet, det vill säga åtgärder för att bevara och utveckla skogens biologiska mångfald samt åtgärder för att främja biologisk mångfald i ädellöv- skog. Dessutom gäller det stöd för att kompetensutveckling av skogsägare beträffande skogsbruk. Regelverket för landsbygds- programmet har inte tagit hänsyn till att det på Gotland är länssty- relsen som hanterar de skogliga frågorna, utan utgår från att för- hållandena är de samma över hela landet. Länsstyrelsen har fram- fört att de vill hantera landsbygdsprogrammet i sin helhet, vilket dagens organisation och regelverk inte underlättar. 
 Det skulle vara intressant utifrån försöksverksamhetens tanke att genomföra ett helt integrerat landsbygdsprogram på Gotland. I synnerhet som länsstyrelsen säger sig vara beredd att se program- met som helhet. 
 23 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag 
  
 SOU 2008:103 
  
 Skogsstyrelsen är redovisningsansvarig för skogspolitiken på Gotland 
 Det kanske ter sig som en självklarhet att Skogsstyrelsen är den myndighet som har ett ansvar för att svensk skogspolitik efterföljs. Så är inte fallet när det gäller Gotland. Skogsstyrelsen hämtar in uppgifter som sedan bl.a. redovisas i Skogsstatistisk årsbok. I Skogsstyrelsens årsredovisning finns däremot Gotland inte med. 
 I ganska många år efter att försöket påbörjades redovisade Skogsstyrelsen all Gotlands statistik i sin årsredovisning (fältbesök för avverkningsanmälningar, antal biotopskydd, naturvårdsavtal m.m.). I 2003 års redovisning finns en bilaga med Gotlands andel av diverse uppgifter inom Skogsstyrelsens verksamheter, men efter det året är Gotland inte med i någon årsredovisning. Det beror del- vis på att det blev dubbel redovisning eftersom både Skogsstyrelsen och länsstyrelsen rapporterade, och då kunde man bl.a. inte ställa prestationer mot anslagna medel. Dessutom kunde Skogsstyrelsen inte säkra kvaliteten i uppgifterna på samma sätt som de gör med det egna materialet. Detta var synpunkter såväl från departements- håll som från Riksrevisionen. Skogsstyrelsen valde då, med Riks- revisionens goda minne, att i stället renodla så att deras årsredovis- ning överhuvudtaget inte har någonting med om Gotland. 
 Gotlands skogspolitik redovisas till Finansdepartementet genom länsstyrelsens årsredovisning och Statistiska centralbyrån (SCB) får statistikuppgifter. De myndigheter som har ansvar för Sveriges skogspolitik tar i dag inget aktivt ansvar för försöksverk- samheten på Gotland. Jag konstaterar att Gotland i detta avseende har marginaliserats som en effekt av försöksverksamheten. Därför vill jag här poängtera vikten av att Gotland även finns med i Skogs- styrelsens redovisning av skogspolitiken till Jordbruksdeparte- mentet. I annat fall ges ingen heltäckande bild av Sveriges skogars tillstånd och utveckling. 
 Regeringskansliet bör se över sina rutiner gällande ekonomi, admini- stration och uppföljning för att underlätta länsstyrelsens skogliga verk- samhet 
 Under försöksperioden har länsstyrelsen haft två regleringsbrev och det har varit otydligt om något av dem står över det andra. Redovisningen till Regeringskansliet har heller inte varit till- fredställande enligt min mening. Skogsstyrelsen har erhållit upp- 
 24 
  
 SOU 2008:103 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag 
  
 gifter från Gotland som gäller skogspolitiken, men inte tagit med dem i sin årsredovisning. Dessutom har länsstyrelsen bakat in den skogliga verksamheten med andra verksamheter i sin årsredovis- ning till Finansdepartementet. I och med att Gotland inte har varit med i Skogsstyrelsens redovisning till Jordbruksdepartementet har det också varit svårt för regeringen att följa upp om Gotland följer svensk skogspolitik. Om försöket blir permanent måste Gotland finnas med i departementens rutiner gällande ekonomi, administra- tion och uppföljning. 
 Samma metod för att värdera mark som ska avsättas i naturvårds- hänseende 
 Skogsstyrelsen och Naturvårdsverket använder olika modeller när de ska värdera mark som är värdefull ur ett naturvårdsperspektiv. Det innebär att samma mark kan få två olika prislappar av två olika myndigheter, vilket naturligtvis inte är bra. När skogsfrågorna ligger på länsstyrelsen kommer en markägare dessutom att få två olika bud från samma myndighet, och det är heller inte acceptabelt. Från länsstyrelsens sida ser man inte detta som ett problem, men det gör däremot Naturvårdsverket. Jag ser det som ett problem som måste lösas. Naturvårdsverket och Skogsstyrelsen håller på att utreda denna fråga. 
  
 2.2 
  
 Scenario B – Gotland är ett distrikt inom Skogs- styrelsens organisation 
  
 Mina förslag: 
 Skogsstyrelsen bildar ett distrikt på Gotland i enlighet med dess nya organisation, och försöksverksamheten avslutas med omedel- bar verkan under följande förutsättningar: 
  
 Distriktskontoret fysiskt är lokaliserat till Gotland. 
  
 Distriktet leds av en skoglig chef. 
  
 Den personal som i dag arbetar med skogspolitik på länsstyrel- sen erbjuds möjligheten att följa med till Skogsstyrelsen. 
  
 25 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag 
  
 SOU 2008:103 
  
 Distriktet erhåller samma ekonomiska ramar som länsstyrelsen förfogar över för skoglig verksamhet. 
  
 Skogsstyrelsen får i uppdrag att prioritera den skogliga verksam- heten på Gotland under de närmaste åren. 
  
 Mina iakttagelser och ställningstagande: 
 Orsaken till att jag förordar att försöksverksamheten upphör har jag redan berört i scenario A. 
 Distriktskontoret med skoglig distriktschef är fysiskt lokaliserade till Gotland 
 Att skogspolitiken handhas av en länsstyrelse är inte helt okompli- cerat även om det kan verka logiskt i mångas ögon. Den statliga administrationen är inprogrammerad på att de flesta ärenden hante- ras på ett enhetligt sätt. Man kan säga att det är en standard som alla rutiner upparbetats kring. Skogsfrågorna hanteras normalt sett på Skogsstyrelsen, men inte på Gotland. Det är just tillägget men inte på Gotland som gjort att Gotland blivit förbisett gång på gång under försöksperioden. Om det inte gäller medelstilldelning är det författningstexter eller deltagande i utbildning. Att vara annorlunda i en homogen grupp är inte lätt. 
 Om Skogsstyrelsen bildar ett distrikt på Gotland kommer skogspolitiken att återgå till standardläget och mycket av den energi som har lagts ner på att komma på särlösningar kan i stället fokuseras på verksamheten. Skogspolitiken på Gotland får på detta sätt en tydlig bärare. 
 Försöket började som en räddningsaktion för den statliga när- varon på Gotland. Det är fortfarande viktigt att behålla statliga organisationer på Gotland som förstår möjligheterna och problemen med att bedriva verksamhet på en ö. Gotland behöver en tydlig organisation för de skogspolitiska frågorna efter försöksverksam- heten, mycket för att arbeta upp en modern organisation som kan garantera att en rättssäker och enhetlig skogspolitik bedrivs på Gotland. Det är även viktigt att skogsfrågorna får en tydlig profil där markägarna kan identifiera den ansvariga personalen. 
 26 
  
 SOU 2008:103 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag 
  
 Den personal som i dag arbetar med skogspolitik på länsstyrelsen erbjuds möjligheten att följa med till Skogsstyrelsen 
 Jag anser att de anställda som vill ska erbjudas möjlighet att fort- sätta arbeta med skogspolitiken inom Skogsstyrelsens ramar. De som i dag arbetar med skogspolitiken på Gotland har hög kompe- tens och de har följt skogspolitiken på bästa sätt utifrån sina möj- ligheter. Länsstyrelsen och Skogsstyrelsen har dock olika företags- kulturer och arbetssätt, vilket innebär att det kan behövas en del kompetenshöjande åtgärder för att övergången ska bli smidig. När det gäller att vidareutbilda personalen i skogspolitiken ser jag ingen skillnad mellan scenario A och B. Det är en självklarhet att man är uppdaterad på sitt arbetsområde. 
 Distriktet erhåller samma ekonomiska resurser som det anslag läns- styrelsen förfogar över för skoglig verksamhet 
 När försöket började överfördes dåvarande Skogsvårdsstyrelsens anslag till länsstyrelsen för att de skulle ta över de skogliga frågorna. Utifrån det förslag som Skogsstyrelsen har lämnat på ett distrikt (bilaga 3) bör den verksamheten rymmas inom det skogliga anslag som Länsstyrelsen i Gotlands län erhåller i dag. På detta vis kommer övergången att vara kostnadsneutral. 
 Skogsstyrelsen får i uppdrag att prioritera den skogliga verksamheten på Gotland under de närmaste åren för att få organisationen effektiv. Pengar måste också avsättas för detta ändamål 
 Det är viktigt att Skogsstyrelsen inser att Gotland den närmsta tiden kommer att vara resurskrävande, men samtidigt har flera från Skogsstyrelsen framhållit att Gotland passar mycket väl in i den nya enmyndighetens struktur. Skogsstyrelsen har bland annat sagt följande: 
 Inom alla områden (styrning, uppföljning, kompetensutveckling, administration, IT etc.) finns system och rutiner färdiga att applicera på Gotland precis som på alla andra håll i Sverige. Till detta ska även läggas den nya Återväxtrutin som håller på att färdigställas inom Skogsstyrelsen. 
 27 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag 
  
 SOU 2008:103 
  
 2.3 
  
 Vilket scenario är bäst för skogspolitiken på Gotland? 
  
 Vid bedömning av vilket scenario som passar bäst bör man ta regionfrågan i beaktan. För den övergripande frågan som jag ser det är hur staten ska organisera sig på den regionala nivån. Detta är något som diskuteras utan att komma fram till några direkta beslut, vilket leder till att jag inte kan beakta regionfrågan. Ändå är det kanske just denna fråga som kommer avgöra vilken organisations- form som skulle vara lämpligast för skogspolitiken på Gotland. 
 Skogens roll i ett hållbarhetsperspektiv ska inte underskattas. I scenario A fortsätter länsstyrelsen hantera skogspolitiken, och här ser jag det som en stor fördel att skogspolitiken hanteras i ett större sammanhang. Skogsfrågorna blir en del av länsstyrelsens arbete att, som statens representant på regional nivå, bygga ett hållbart samhälle där ekonomisk, social och miljömässig hänsyn tas. Skogspolitikens två jämställda mål med produktion och natur- vårdshänsyn får också en mer central roll. Vidare finns det samord- ningsvinster i form av närhet till andra enheter, till exempel kul- turmiljö, vatten och fiske, naturvårds- och planfrågor m.m. Även handläggningen av ärenden bör kunna effektiviseras, vilket gynnar skogsägarna. I och med att länsstyrelsen på Gotland i dag hanterar skogspolitiken uppstår problem med många särlösningar, med det problemet försvinner om skogsfrågorna generellt skulle ligga på länsstyrelserna. Jag upplever att man på Länsstyrelsen i Gotlands län har upparbetat bra rutiner när det gäller de administrativa otyd- ligheterna som en försöksverksamhet innebär. Under förutsättning att skogsfrågorna koncentreras under en skogschef i ett team kommer skogspolitiken lättare att kunna anpassas till den natio- nella arenan. 
 I scenario B återgår skogsfrågorna till Skogsstyrelsen. Om Got- land blir ett distrikt inom Skogsstyrelsen kan kostnader och arbetsinsatser i form av specialanpassningar inom IT, uppföljnings- aktiviteter, kompetensutveckling, administration m.m. att minska. Utveckling och drift av tekniska system och annan organisations- utveckling kan ske rationellt, effektivt och samordnat med övriga delar av Skogsstyrelsen. Dubblerade system kan också undvikas. Med andra ord skulle såväl Skogsstyrelsen, Regeringskansliet som Länsstyrelsen i Gotlands län slippa lägga resurser på att finna speci- allösningar som är anpassade för den särskilda situationen på Got- land. Detta skulle möjliggöra ett större fokus på verksamheten, 
 28 
  
 SOU 2008:103 
  
 Mina övergripande ställningstagande och förslag 
  
 vilket i sin tur kan bidra till en högre effektivitet. Det skulle också garantera att Gotland deltar i den skogspolitiska vardagen. Där- emot förlorar skogspolitiken på att inte ses integrerat i det större samhällsperspektivet. 
 Påverkan på andra politikområden och ekonomi 
 Inget av förslagen har någon negativ påverkan på andra politik- områden. De påverkar inte heller statsfinanserna negativt. 
 29 
  
 3 
  
 Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på Gotland 
  
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 I Den gotländska skogens historia ger Garcia följande beskrivning: 
 Den som inte varit på Gotland, men hört talas om de fagra gotlandsängarna, den stora blomsterprakten och de bördiga åkrarna kanske tänker sig, att Gotland har vackra skogar med stort inslag av ädellövträd. Den som varit på Gotland och färdats endast på kust- vägarna till de nordliga respektive sydliga alvarsmarkerna, d.v.s. Fårö och Sudret undrar om det överhuvudtaget finns skog på ön värd namnet. Det finns det. Av öns totala landareal, 304 000 ha, är 125 000 ha eller 41 % skogsmark. 
  
 3.1 
  
 Gotlands skogar 
  
 Rowe och ägoslag 
 Den berggrund som bygger upp Gotland skapades av rev och kalk- rika sediment avsatta i ett varmt hav för 300 miljoner år sedan. Den rena kalkstenen är svårvittrad och ger upphov till grunda och låg- produktiv jordar. Klint och hällområden är vanliga på kalkberg- grunden. I andra områden är kalkstenen uppblandad med ler- partiklar i s.k. märgelsten. Märgelstenen är mycket lättvittrad och ger upphov till jordar med hög bördighet. En stor del av dessa jordar har tagits i anspråk av jordbruket. 
 Fördelningen mellan olika typer av markanvändning (ägoslag) på Gotland skiljer sig väsentligt från landet i övrigt. Den största skillnaden är att hela 39 procent av landarealen på Gotland är åker eller betesmark jämfört med knappt 8 procent för hela landet. Även 
 1 
  
 TP PT  
 Materialet 
 T  
 i detta kapitel är lämnat av Länsstyrelsen i Gotlands län. 
 T 
  
 31 
  
 Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på Gotland 
  
 SOU 2008:103 
  
 andelen skogsmark skiljer sig väsentligt men då genom att andelen skogsmark på Gotlands är avsevärt lägre än i landet som helhet. 
 Figur 1 Ägoslagsfördelning, hela landet och Gotland 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 % av areal  
 30 
  
 Hela landet 
  
 20 
  
 Gotland 
  
 10 
  
 0 
  
 g 
  
 Å 
  
 Bete 
  
 Övrigt 
  
 Sk 
  
 o 
  
 ker 
  
 Impediment 
  
 Virkesförrådet 
 Det gotländska virkesförrådet har ökat stadigt under senare halvan av  
 1900-talet. 
  I dag står det cirka 14 miljoner m3sk (skogskubik- meter) virke på den gotländska skogsmarken. Ytterligare en miljon m3sk finns på andra ägoslag. Tall utgör 77 procent av virkesförrå- det och är därmed det helt dominerande trädslaget. Gran är det näst vanligaste trädslaget med 12 procent av virkesförrådet, medan knappt 10 procent av virkesförrådet utgörs av lövträd. Under de senaste 50 åren har andelen lövträd ökat, främst på bekostnad av granen. Andelen tall har varit i det närmaste konstant. 
 Den gotländska skogen håller i genomsnitt en låg virkeskvalitet mätt med traditionella kvalitetsmått som kvistighet och krokighet. Tallens växtsätt med relativt platta kronor gör att friskkvistvirke är mycket ovanligt. Å andra sidan är virket tätvuxet och hartsrikt – kvalitetsegenskaper som är lämpliga i krävande utomhusmiljöer och för användningsområden som kräver stor slagtålighet. 
 32 
  
 SOU 2008:103 
  
 Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på Gotland 
  
 Skogens ålder 
 Den gotländska skogens åldersfördelning är relativt jämn med en för landet ovanligt stor andel av skogen i de äldsta klasserna. Enligt Riksskogstaxeringens senaste uppgifter  
 (1997–2001) 
  utgör skog äldre än 120 år knappt 18 procent av den produktiva skogsmarks- arealen. Detta kan jämföras med knappt 12 procent för riket som helhet. Övergången till trakthyggesbruk under den senare halvan av  
 1900-talet 
  speglas tydligt vid jämförelsen mot åldersklassfördel- ningen år 1955. Åldersklasserna  
 0–40 
  år utgörs till stor del av lik- åldriga skogar vilka är resultaten av skogsodling efter föryngrings- avverkning. I de äldre åldersklasserna finns det sannolikt många olikåldriga skogar. 
 I framtiden kommer möjligheterna till avverkningsuttag att öka eftersom den nya skogen som anlagts efter trakthuggning vanligen är tätare, växer snabbare och kommer att ha högre virkesförråd vid föryngringsavverkningen än mycket av den skog som är avverk- ningsmogen i dag. 
  
 3.2 
  
 Skogsbruk och skogsnäring 
  
 Ägarförhållanden 
 Den gotländska skogsmarken ägs till största delen av privatperso- ner (inklusive dödsbon och jordbruksföretag). Enligt ägare- och fastighetsregister ägs 86 procent av skogsmarksarealen av denna grupp medan aktiebolag äger 4 procent av skogmarken. Resterande 9 procent ägs av gruppen övriga allmänna ägare som bl.a. består av Svenska kyrkan, staten, Gotlands kommun och stiftelser eller allmänningar. De fastigheter och skiften inom en kommun som har samma ägare sammanförs normalt i s.k. brukningsenheter. I november 2002 fanns det sammanlagt 3 564 brukningsenheter på Gotland som ägs av privatpersoner eller dödsbon. De flesta bruk- ningsenheter är relativt små, genomsnittsenheten är cirka 30 hektar. 
 33 
  
 Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på Gotland 
  
 SOU 2008:103 
  
 Virkesproduktion 
 Det gotländska skogbrukets betydelse i ett nationellt perspektiv är liten. En dryg halv procent av Sveriges skogsmarksareal ligger på Gotland medan knappt en halv procent av landets totala tillväxt återfinns på ön. Skogsbruket producerar ändock avsevärda volymer virke och är ett inslag i den lokala ekonomin. Den årliga avverk- ningen skattas till mellan 200 000 och 240 000 m3sk per år, till ett värde av cirka  
 60–75 
  miljoner kronor. Eftersom den övervägande delen av skogsmarksfastigheterna är små finns det många skogs- ägare på Gotland med skiftande mål för sitt skogsbruk. Avverkning av virke och ved för husbehov är av större betydelse här än i andra delar av landet. Den andel av avverkningen som används i industriell vidareförädling är därför jämförelsevis låg. 
 Hela Gotland är klassat som svårföryngrat och det krävs till- stånd (den striktare formen av myndighetsutövande vid avverk- ningar) för all föryngringsavverkning, men inte för gallringar. Under  
 1990-talet 
  har tillstånd till föryngringsavverkning lämnats till i genomsnitt drygt 700 hektar varje år. Den övervägande delen av hyggena föryngras genom plantering av tall. Markberedning utförs på cirka 90 procent av föryngringsarealen. Länsstyrelsen anser att skogsägarna gör för få beståndsvårdande åtgärder, alltså investeringar av skogsägaren för framtida bättre produktion, t.ex. röjning och förstagallring. Detta har bl.a. lett till en ökande areal med röjningsbehov, vilket är samma trend som för landet i övrigt. 
 Handel med virke 
 Utförsel av virke från ön uppgår till cirka 152 000 skogskubikmeter per år, i huvudsak massaved och flis (detta är ett medelvärde under perioden  
 1985–2007). 
  Denna volym har varit hög ända sedan stormen Rodriguez framfart. Merparten av den sågade trävaran transporteras med lastbil på båt från Visby och även större delen av den massaved som avverkas på Gotland transporteras från ön. Den flis som produceras skeppas ut till hamnar som Mönsterås, Korsnäs och Karskär. 
 Införseln till ön uppgår till cirka 61 000 skogskubikmeter per år och består till stor del av sågad vara och husbehovsvirke. Generellt har införseln av sågade trävaror till ön varit blygsam och den största delen består av virke som har speciella kvalitéer för att till- 
 34 
  
 SOU 2008:103 
  
 Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på Gotland 
  
 godose snickeriernas behov. Med undantag för vissa år har in- förseln av massaved till Gotland varit låg 
 Förädling 
 De två största aktörerna på den gotländska skogsmarknaden är Gotlandsflis AB och skogsägarföreningen Mellanskog. De flesta skogliga entreprenörerna på ön arbetar för dessa aktörer. 
 Sågverk 
 På Gotland finns i dag drygt sextio sågverk i drift. Storlek och pro- duktion på dessa varierar – branschen domineras av Gotlandsflis AB som har omkring 80 procent av länets produktion i sitt sågverk i Klintehamn. Sågverken producerar totalt cirka 57 000 kubikmeter sågat virke per år, av vilket cirka 49 procent stannar på Gotland medan resten skeppas ut. Försäljningsvärdet av det sågade virket beräknas till totalt cirka 63 miljoner kronor per år. Det gotländska kärnvirket har en nischmarknad i byggbranschen eftersom virket är hårt och rötbeständigt. 
 Det största sågverket som ägs och drivs av Gotlandsflis AB ligger i Klintehamn på Gotlands västkust. Sågverket producerar totalt cirka 46 000 kubikmeter virke per år varav det mesta (60 procent) går på export till utlandet. Största delen exporteras till Danmark och Egypten. Andra mottagarländer som kan nämnas är Saudiarabien, Sudan och Indien. 
 Cirka 2 000 kubikmeter sågat virke produceras varje år på tre mindre sågverk. Ett av dessa, Österby brädgård, har specialiserat sig på att vidareförädla och marknadsföra det gotländska kärn- virket. 
 Ett stort antal mindre sågar, så kallade sockensågar, finns etable- rade på ön sedan gammalt. Dessa är ofta enkla cirkelsågverk. Den absolut största delen av det producerade virket från dessa sågar används på ön, ofta som konstruktionsvirke på närliggande gårdar. Allt sågtimmer som avverkas på Gotland levereras till sågarna på ön. Vissa marginalkvantiteter av sågtimmer transporteras till ön för att täcka sågarnas råvarubehov. Omkring 28 000 kubikmeter (cirka 49 procent) av den sågade varan stannar på Gotland och levereras 
 35 
  
 Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på Gotland 
  
 SOU 2008:103 
  
 till olika användare på ön. Byggnadsindustrin är den största mot- tagaren med cirka 70 procent. 
 Vidareförädling 
 Någon integrerad vidareförädling i stor skala på de gotländska sågarna förekommer inte även om hyvling och impregnering görs på de större sågarna. Marknaden eftertraktar snickeriernas produkter men de flesta har liten investeringsvilja. En del privata skogsägare har utvecklat vidareförädling av virke i liten skala på gården. 
 Bioenergi 
 Med tanke på stamvolymen producerar den gotländska skogen mycket biomassa i form av grenar. Denna biomassa har hittills inte varit utnyttjad i den grad som skulle vara möjlig eftersom det inte har funnits varken marknad eller ett effektivt tekniksystem på Gotland. En träpelletsfabrik har dock nyligen startats som ska producera 5 000 ton pellets per år. Råvarubehovet till detta är cirka 35 000 kubikmeter sågspån. 
 Skogsnäringens ekonomiska betydelse och sysselsättning. 
 Det gotländska skogsbruket inklusive industrier hade en brutto- omsättning år 2004 på 225 miljoner kronor. Av den summan stod det privata skogsbruket för 204 miljoner kronor, cirka 90 procent. År 2006 köpte Gotlandsflis AB och skogsägarföreningen Mellan- skog skogsråvara för drygt 44 miljoner kronor. Skogsbruket på Gotland sysselsätter cirka 110 personer på heltid (maskinförare, skogshuggare, tjänstemän med flera). Skogsindustrin sysselsätter cirka 160 personer på heltid (sågverk, hyvlerier och snickerier). Indirekt sysselsätts ytterligare 520 personer med tjänster som exempelvis försäljning, service och reparationer. Det innebär att cirka 3 procent av Gotlands sysselsättning kan knytas till skogs- sektorn. 
 36 
  
 SOU 2008:103 
  
 Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på Gotland 
  
 3.3 
  
 Miljöbevarande 
  
 Avsnittet om miljöbevarande är hämtat ur länsstyrelsens program Brown för formellt skydd av skog i Gotlands län. 
 Gotlands skogar består av en mängd typer och har många miljöer med höga naturvärden. Det finns även fler fornminnen och kulturspår i skogen än man vanligtvis föreställer sig, och många miljöer med höga kulturmiljövärden. Skogen är dessutom betydel- sefull för människans rekreation och friluftsliv. Dessa värden måste tillvaratas samtidigt som den uppvuxna skogens virkesförråd är en värdefull ekonomisk resurs. 
 Naturmiljön 
 De speciella naturgivna förutsättningarna och ett särpräglat brukande under lång tid har gjort att det finns många skogstyper med unika naturvärden på Gotland. Nyckelbiotopsinventeringen visar också att Gotland är rikt på värdefulla biotoper. Hittills har cirka 2 700 nyckelbiotoper registrerats, som tillsammans omfattar omkring 7 000 hektar. Därtill kommer cirka 1 100 så kallade natur- värdesobjekt med en areal på ungefär 2 000 hektar. 
 Bland de naturtyper som är typiska för Gotland märks särskilt de kulturpräglade lövmarkerna, kalkbarrskogar, hällmarksskogar och skogsbeten. Generellt kan sägas att det gotländska skogsland- skapet fortfarande är mycket artrikt jämfört med andra sydsvenska skogsområden. Tänkbara anledningar till detta kan vara markägar- strukturen med hög andel privatägd skogsmark, ett ålderdomligt brukande som har levt kvar på många ställen, småskalighet, geolo- giska förutsättningar m.m. 
 På Artdatabankens lista över rödlistade arter finns i dag 580 skogs- levande arter på Gotland. Av dessa är 8 utrotade och 256 anses vara hotade. 
 Kulturmiljön 
 Mänsklig bosättning i nära 8 000 år har gjort Gotland rikt på forn- minnen och kulturlämningar. Fornminnen har inventerats i flera omgångar under  
 1900-talet 
  och i dag finns det cirka 45 000 regi- streringar i fornminnesregistret. Kunskapsläget om övriga värde- fulla kulturmiljöer är sämre men ny kunskap fås genom det pågå- 
 37 
  
 Skogen, skogsnäringen och miljöbevarande på Gotland 
  
 SOU 2008:103 
  
 ende inventeringsprojektet I trädgudars land. Alla fornlämnings- typer som registrerats på Gotland finns mer eller mindre frekvent representerade i skogen. 
 Utöver forn- och kulturlämningarna kan även själva sättet att bruka skogen anses ha ett kulturhistoriskt värde. Tydliga exempel är gotländska skogsbeten som fått en speciell struktur i trädskiktet på grund av kontinuerlig plockhuggning och röjning, och gamla ängsmarker där lövtäckt spelat en stor roll. 
 Sociala värden 
 Kunskapen om skogens sociala värden är relativt ny och än så länge bristfällig. På Gotland liksom i övriga Sverige kommer arbetet med skogens sociala värden under de närmaste åren främst att handla om tätortsnära skogar. Sociala värden som kan tänkas vara av bety- delse på Gotland är bl.a. plockning av bär och svamp, jakt (som kan få större betydelse i och med den ökande rådjursstammen) samt orientering, promenader och annan motion. 
 38 
  
 4 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen samt försökets ramar 
  
 4.1 
  
 Skogspolitiken under försöksperioden  
  
 1998–2008 
  
 I stort sett har samma skogspolitik gällt under hela försöksperio- den. Skogsvårdslagen är grunden och den ställer tvingande krav på skogsägaren. Utifrån denna lag är två styrande jämställda mål ställda: ett miljömål och ett produktionsmål. Intressant är dock att de styrande målen ställer högre krav på skogsägaren än vad lagen anger. 
 Miljömålet innebär att skogmarkens naturgivna produktions- förmåga ska bevaras och en biologisk mångfald och genetisk varia- tion ska säkras. Skogen ska brukas så att växt- och djurarter som naturligt hör hemma där ska ges förutsättningar att fortleva i livs- kraftiga bestånd. Hotade arter och ekosystem ska skyddas. Skogens kulturmiljövärden samt dess estetiska och sociala värden ska värnas (prop. 1992/93:226, s. 27). 
 Produktionsmålet innebär att skogen och skogsmarken ska utnytt- jas effektivt och ansvarsfullt så att de ger en uthålligt god avkast- ning. Skogsproduktionens inriktning ska dock ge handlingsfrihet i fråga om användningen av vad skogen producerar (prop. 1992/93:226, s. 32). Politikområdet avreglerades i 1993 års skogspolitiska beslut genom att bidrag avskaffades och skogsägarna i betydande högre utsträckning än tidigare fick frihet under ansvar att själva bedriva ett långsiktigt hållbart skogsbruk. 
 I den senaste skogspolitiska propositionen betonas även vikten av skogens sociala värden tillsammans med de miljö- och ekono- miska värden som omfattas i lagtexten (prop. 2007/08:108). 
 39 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen 
  
 SOU 2008:103 
  
 Miljökvalitetsmålen och Levande skogar 
 Huvudinriktningen på Sveriges miljöarbete har sedan 2001 styrts av miljömålen, och sedan 2005 av 16 miljökvalitetsmål tillsammans med ett  
 70-tal 
  uppföljningsbara konkreta etappmål, så kallade del- mål. Syftet med dessa mål är att främja människors hälsa, värna den biologiska mångfalden och naturmiljön, ta till vara kulturmiljön och de kulturhistoriska värdena, bevara ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga samt trygga en god hushållning med natur- resurserna. Miljömålsrådet följer upp arbetet med miljömålen och rapporterar till regeringen. 
 Det miljökvalitetsmål som i första hand berör skogen och skogsbruket är Levande skogar, med Skogsstyrelsen som ansvarig myndighet. Levande skogar har delmål för hur skogsmarkens natur- och kulturmiljövärden ska bevaras. För att underlätta arbetet har Skogsstyrelsen tillsammans med ett flertal representanter från skogssektorn samt länsstyrelserna regionaliserat dessa mål, vilka kommer att bli mer styrande för inriktningen av miljöarbetet i framtiden. I detta perspektiv kan man konstatera att miljöpolitiken har en konkret innebörd när det gäller skogen. 
 Huvuddelen av målen med Levande skogar kräver frivilliga insatser för att nås – med undantag för det formella skogsskyddet som är statens utpekade ansvar. För det har Naturvårdsverket och Skogsstyrelsen tagit fram en formell strategi för skydd av natur- reservat, biotopskyddsområden och naturvårdsavtal. Det formella skyddet och de frivilliga avsättningarna ska komplettera varandra så att skog med så höga naturvärden som möjligt skyddas. De båda myndigheterna håller även på att se över värderingsmetoden för värdefull skogsmark då man i dag använder sig av olika verktyg som riskerar att ge olika ersättningar för likartad mark. 
  
 4.2 
  
 Länsstyrelsens och Skogsstyrelsens organisation under försöksperioden 
  
 Länsstyrelsen 
 Under försöksperioden har länsstyrelsen gått igenom ett antal omorganisationer. När försöket började den 1 januari 1998 flyttade skogsvårdsstyrelsen (fysiskt och organisatoriskt) in i länsstyrelsen och blev den så kallade skogsvårdsenheten. Chefen för skogsvårds- 
 40 
  
 SOU 2008:103 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen 
  
 enheten var den dåvarande länsjägmästaren. Skogsvårdsenheten bestod av två distrikt med varsin chef samt en stab, vilka arbetade med skogsvård, naturvård och uppdragsverksamhet. Antalet anställda var cirka 30 plus ett arbetslag som arbetade med olika skogliga uppdrag. 
 År 2000 slogs enheterna för lantbruk, skog och fiske samman till en enhet medan Skogsvårdsfunktionen fortsatte att vara upp- delad som tidigare med två distrikt samt en stab. Arbetsuppgifterna och arbetsstyrkan var också de samma som tidigare. Skillnaden var däremot att enhetschefen fick dela sin tid mellan de olika funktio- nerna skog, fiske och lantbruk. Skogsvårdsfunktionen fick därmed en lägre profil. 2002 slogs de två skogsvårdsdistrikten samman till ett. Fram till 2005 satt länsjägmästaren/enhetschefen med i Skogs- styrelsens länsjägmästargrupp. Vid den tidpunkten ombildades gruppen till en ledningsgrupp för skogsvårdsorganisationen, och eftersom länsjägmästaren på Gotland formellt ingick i en annan myndighet kunde personen inte sitta kvar i ledningsgruppen för skogsvårdsorganisationen. 
 Från den 1 januari 2005 har länsstyrelsen en flexiblare organisa- tion med en strategisk respektive en operativ nivå. Den strategiska nivån svarar för långsiktig, övergripande planering och den opera- tiva nivån för det dagliga arbetet inom olika sakområden (bilaga 5). Organisationen är också teambaserad för att främja flexibilitet och samverkan samt för att kunna ta tillvara kunskap på bästa sätt. Motiveringen är att det är en organisationsform som kan omformas vid behov utifrån förändringar i de nationella uppdragen och de gotländska förutsättningarna. Den tidigare länsjägmästaren och enhetschefen slutade strax efter denna omorganisation och ingen ny skoglig expert rekryterades. 
 I dag delas de frågor som skogsvårdsenheten tidigare behandlat upp på tre team: skogsbruk, naturvård och uppdragsverksamheten. Personalen kan arbeta i flera team, vilket många också gör. Varje team leds av en strategisk chef som normalt även har ansvar för andra team. Den strategiska chefens arbetsuppgifter består av personalansvar samt vissa strategiska frågor. Varje team har också en intern samordnare som inte har några administrativa befogen- heter. Arbetet med det skogspolitiska uppdraget sker främst inom team skogsbruk, naturvård samt uppdrag. Andra team som exem- pelvis vatten och fiske samt kulturmiljö bidrar också till arbetet. 
 Team skogsbruk ansvarar för skogsvård och i dag ingår 8 personer i teamet, vilket är en minskning från år 2005 då de var 8,5. Team 
 41 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen 
  
 SOU 2008:103 
  
 naturvård har ansvar för områdesskydd och har en annan strategisk chef än team skogsbruk. 2008 var de 11 personer. Uppdragsverk- samheten sköts av team uppdrag med en tredje strategisk chef. I grundteamet ingår 8 personer, med 6 ytterligare personer som är knuta till teamet med särskilda uppdrag. 
 Mina iakttagelser 
 Således har den skogliga myndighetsfunktionen som tidigare hanterats i en egen myndighet nu delats upp i flera olika sakområ- den med olika ansvariga chefer. I ljuset av länsstyrelsens organisa- tion blir min fråga: Var görs sammanvägningen av de skogspolitiska målen? Länsstyrelsen påpekar att sammanvägningen sker på olika nivåer. Strategiskt övergripande avvägningar görs i dag av länsled- ningen och den strategiska ledningsgruppen. De operativa sam- manvägningarna och avvägningarna sker löpande i den dagliga verk- samheten i alla team. 
 Jag har uppfattat att vissa som arbetar med skogspolitiken i länsstyrelsen upplever organisationen som ett hinder för att arbeta med skogspolitikens jämställda mål. Sedan finns det andra som upplever att det fungerar bra, vilket leder till nästa fråga: Känner teamen samhörighet med varandra och att de jobbar mot samma mål? Jag har inte uppfattat det så. Med tanke på skogspolitikens utformning ser jag ett organisatoriskt behov av en tydlig ledning. 
 Under utredningens gång har länsstyrelsen tagit till sig denna synpunkt och har tillsatt en skoglig länsexpert på 25 procent i led- ningsgruppen. 
 Skogsstyrelsen 
 Även Skogsstyrelsen har under det senaste decenniet genomgått en rad omorganisationer. Samtidigt som försöksverksamheten på Gotland initierades gjordes en omorganisation av Skogsvårdsorga- nisationen, där de tidigare länen ombildades till tio regioner. Tanken från Skogsstyrelsens sida var att Gotland skulle ha blivit den elfte regionen eftersom ön är speciell med sitt geografiska läge och sina annorlunda förutsättningar. Nu blev det inte så. 
 Skogsvårdsorganisationen (SVO) var  
 1998–2005 
  en så kallad koncernmyndighet som bestod av chefsmyndigheten Skogsstyrel- 
 42 
  
 SOU 2008:103 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen 
  
 sen och tio regionala skogsvårdsstyrelser. Skogsfrågorna på Gotland fanns således inte med i denna struktur. Varje skogsvårdsstyrelse var indelad i skogsvårdsdistrikt, och vid utgången av 2004 uppgick de till 62 stycken. I medeltal under 2004 hade SVO 1 218 anställda. 
 I utredningen En skog till nytta för alla (SOU 2005:39) före- slogs det att Skogsstyrelsen och skogsvårdsstyrelserna skulle slås samman till en myndighet. Argumenten för en sådan förändring var bland annat effektivitetsvinster, samt tydlighet gentemot med- borgarna som ska känneteckna den statliga förvaltningen. Den tidi- gare lösningen där tre olika uttryck användes för att beteckna hela eller delar av den skogliga administrationen – Skogsstyrelsen, skogsvårdsstyrelserna och Skogsvårdsorganisationen – var otydlig. Den första januari 2006 blev således Skogsvårdsorganisationen en enmyndighet med namnet Skogsstyrelsen. 
 I dag har Skogsstyrelsen kontor över hela landet med huvud- kontor i Jönköping. Den är uppdelad på fem regioner med 43 till- hörande distrikt som står för fältverksamheten och den lokala för- ankringen. Antalet anställda i medeltal under 2006 var 1 347 personer. 
 Mina iakttagelser 
 Under utredningstiden har Skogsstyrelsens generaldirektör lämnat sitt uppdrag. Dessutom har man tagit ytterligare initiativ för att fullfölja och utveckla den beslutade enmyndighetsorganisationen. Det innebär en fortsatt fokusering på distrikten och en nedtoning av regionernas externa roll, bland annat genom att de särskilda regionkontoren avvecklas trots att regionkonceptet kommer att finnas kvar. 
 Jag har noterat att Gotland och dess skogliga funktion inte finns omnämnt i Skogsstyrelsens organisation. 
  
 4.3 
  
 Ekonomi under försöksverksamheten 
  
 Anslag 
 När försöket började 1998 överfördes Skogsstyrelsens anslag till Gotlands länsstyrelse Den dåvarande summan var 4 358 000 kronor (Budgetpropositionen 1998). Under försökstiden har medelstill- delningen ökat en gång 2003 med 184 000 kronor med anledning av att arbetet med miljökvalitetsmålet Levande skogar skulle utföras 
 43 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen 
  
 SOU 2008:103 
  
 av Länsstyrelsen i Gotlands län (Budgetpropositionen 2003). I 2008 års penningvärde får Länsstyrelsen i Gotlands län 5 353 000 kronor för att sköta Skogsstyrelsens uppgifter. 
 Länsstyrelsen i Gotlands län erhåller även anslag från Skogssty- relsen för kostnader i samband med hanteringen av det statliga stödet och för att ersätta skogsägare i form av biotopskydd och naturvårdsavtal m.m. Enligt Skogsstyrelsens årsredovisning för 2007 uppgick den summan till 5 632 000 kronor. Länsstyrelsen fick ytterligare 200 000 kr för att täcka kostnader i samband med råd- givning. 
 Vad kostar skogsverksamheten? 
 I Statskontorets utvärdering Fristående eller integrerade myndig- heter på Gotland? (2005:18) konstateras följande: 
 Förvaltningsanslaget för skogsändamål finns inte specificerat, utan lig- ger inbakat i länsstyrelsens allmänna förvaltningsanslag. En vanlig uppfattning är att skogsverksamheten förlorade medel till den övriga länsstyrelsen under försökets första år, men att situationen därefter korrigerades. Detta är den bild som både länsstyrelsen och Skogssty- relsen ger. 
 Statskontoret ger sedan en kostnadsbild men utvecklar inte argu- menten kring den eftersom man anser att siffrorna inte direkt är entydiga. 
 Utredningen har valt att inte gå längre tillbaka än till år 2005 med anledning av att länsstyrelsens omorganisation har medfört förändrade redovisningsprinciper. Därmed saknas det jämförbart material. 
 44 
  
 SOU 2008:103 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen 
  
 Figur 2 Länsstyrelsens totala kostnader för skoglig myndighetsutövning  
 2005–2007 
  
 9 000 
 8 000 
 7 000 
 6 000 
  
 Tkr/år  
  
 5 000  
 Inklusive overhead 
 4 000 
 Exklusive overhead 
 3 000 
 2 000 
 1 000 
 0 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 Källa: Länsstyrelsen i Gotlands län. 
 Gällande storleken på länsstyrelsens  
 overhead-kostnader 
  (dvs. andel  
 overhead-kostnader 
  i förhållande till de totala personalkost- naderna) är det värt att notera att Gotlands är låga i jämförelse med andra länsstyrelser. Vanligen har länsstyrelserna omkring 50 pro- cent i overhead (OH) medan Gotland ligger på ett snitt med 46 procent. Vad som är intressant att konstatera är att kostnaderna ligger i samma nivå som anslagen man får för myndighetsut- övningen exklusive OH. 
 Utredningen har också tittat på länsstyrelsen respektive Skogs- styrelsens kostnad per tjänstgöringsdag för myndighetsutövningen. Kostnaderna i diagrammet inkluderar  
 OH-kostnader. 
  
 45 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen 
  
 SOU 2008:103 
  
 Figur 3 Kostnad per tjänstgöringsdag för myndighetsutövning hos länsstyrelsen och Skogsstyrelsen under perioden  
 2005–2007 
  
 5 000 
  
 4 
  
 500 
  
 4 
  
 000 
  
 3 500 
  
 kr/dag 
  
 3 000 
  
 Skogsstyrelsen 
  
 2 500 
  
 2 000 
  
 Länsstyrelsen 
  
 1 500 
  
 1 000 
  
 500 
  
 0 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 Källa: Länsstyrelsen i Gotlands län och Skogsstyrelsen. 
 År  
 2005–2007 
  var en tjänstgöringsdag inom Skogsstyrelsens myndighetsutövning i snitt 458 kronor dyrare än länsstyrelsens. Vad som är värt att notera är att Skogsstyrelsen genomgick en omorganisation just under denna period och hade orimligt höga  
 OH-kostnader. 
  Dessutom inkluderar Skogsstyrelsens siffror OH (ledning och stöd) för regionerna och kontoren i hela landet. 
 Uppdragsverksamhetens omsättning 
 Den skogliga uppdragsverksamheten ingår organisatoriskt sett i Länsstyrelsen i Gotlands län som ett eget team. Omsättningen för uppdragsverksamheten totalt är  
 30–35 
  miljoner kronor per år. 
 Med tanke på storleken på regionen har Gotland haft en större verksamhet inom uppdrag åt andra myndigheter jämfört med Skogsstyrelsen. Kontinuitet är en annan faktor som har haft stor betydelse för stabiliteten i uppdragsverksamheten på Gotland, vilket är ytterligare en skillnad mellan länsstyrelsen på Gotland och Skogsstyrelsen. Antalet anvisade personer i sysselsättning inom Skogsam har dock varit relativt konstant över åren och därför har det varit möjligt att hålla antalet arbetsledare på ungefär samma nivå. Omfattningen på uppdragsverksamheten kan delvis ses som 
 46 
  
 SOU 2008:103 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen 
  
 ett resultat av att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten tidi- gare låg inom länsstyrelsen. 
  
 4.4 
  
 Regelverket kring försöksverksamheten 
  
 I lagen om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvalt- ning i Gotlands län (SFS 1997:1144, portalparagrafen) står det att länsstyrelsen på Gotland ska utföra Skogsstyrelsens uppgifter i den omfattning som regeringen bestämmer. Länsstyrelsens uppdrag preciseras sedan i förordningen (2005:1191) om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län. 
 I förordningen (2002:864) med länsstyrelseinstruktion berör § 8 Gotlands län, och där står det att under försöksverksamheten full- gör länsstyrelsen uppgifter som annars är Skogsstyrelsens. Vidare står det att vid Länsstyrelsen i Gotlands län ska det finnas sakkun- niga för skogsfrågor. Innan länsstyrelsen beslutar om sådan anställ- ning ska länsstyrelsen samråda med Skogsstyrelsen. Även förord- ningen (2005:1160) med instruktion till Skogsstyrelsen berör läns- styrelsen i och med att de fullgör en hel del av dessa uppgifter, enligt förordningen 2005:1191. 
 I de årliga regleringsbreven till myndigheterna betonas redovis- ningskraven på försöksverksamheten. I länsstyrelsens reglerings- brev står det bland annat att alla genomförda verksamheter ska redovisas integrerat och i den verksamhetsstruktur som gäller för övriga verksamheter i länsstyrelsen. Därutöver ska länsstyrelsen lämna redovisningar i enlighet med Skogsstyrelsens anvisningar. I Skogsstyrelsens regleringsbrev står dessutom följande: Samtliga tillgångar, förutom fastigheter, och skulder hos Skogsstyrelsen som finns inom Gotlands län ska ingå i länsstyrelsens Gotlands läns redovisning. Detta gäller under hela försöksperioden. 
 Mina iakttagelser 
 I regelverket finns det inget som uttryckligen beskriver hur mål- uppfyllelsen av försöksverksamheten ska redovisas. I början av för- söksperioden var uppföljningen ambitiös, men i takt med omorga- nisationer och nya medarbetare har uppföljningen tunnats ut. I dag finns det inga givna rutiner för hur Gotlands skogspolitik ska redo- visas. Följdeffekten är att Skogsstyrelsen inte har den uppfölj- 
 47 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen 
  
 SOU 2008:103 
  
 ningen av skogspolitiken på Gotland som jag skulle förvänta mig. De medger också att de borde ha bättre kontroll. Länsstyrelsen ska lämna uppgifter till Skogsstyrelsen, men om de inte efterfrågar några uppgifter så lämnas inga. Detta innebär att saker riskerar att falla mellan stolarna. 
 Andemeningen i § 8 länsstyrelseinstruktionen är att det ska finnas skoglig kompetens på länsstyrelsen och att det angår Skogsstyrel- sen. Men vad innebär då sakkunniga för skogsfrågor och varför ska man ha samråd med Skogsstyrelsen i denna fråga? Min tolkning är att det ska finnas skoglig kompetens på ledningsnivå. Då är det också logiskt att länsstyrelsen ska samråda med Skogsstyrelsen vid en sådan tillsättning. Länsstyrelsen har valt att tolka innebörden helt bokstavligt och menar att alla som arbetar med skogspolitiken är sakkunniga, och att samråd i varje enskilt fall har inte skett. Från länsstyrelsens håll har man ett flertal gånger påpekat till Finans- departementet att skrivningen borde ses över, vilket dock inte har skett. 
  
 4.5 
  
 Förhållandet mellan Skogsstyrelsen och Länsstyrelsen i Gotlands län 
  
 I början av försöket tecknade Skogsstyrelsen och länsstyrelsen ett avtal som reglerade frågor om rättigheter och skyldigheter, ekono- miska förutsättningar samt samarbete och samverkan. Detta avtal har dock inte uppdaterats sedan 31 december 2006, och innan dess hade det förlängts en gång utan att innehållet förändrades. Bland annat har Skogsstyrelsen och länsstyrelsen på Gotland en överens- kommelse om att de ska träffas en gång per år och gå igenom gemensamma frågor. Ju längre tid som försöksverksamheten har pågått desto svårare har det dock varit att hålla en aktiv kontakt på ledningsnivå. Detta är en följdeffekt av att nyckelpersoner har slutat sina anställningar och myndigheterna har utvecklats i olika riktningar. 
 Under de senaste åren har ett så kallat vänförhållande upprättats mellan Skogsstyrelsens Norrköpingsdistrikt och Gotlands länssty- relse, och vid ett par tillfällen har representanter från de båda träf- fats och haft kunskapsutbyte. Bland annat var Gotland med på en av Norrköpings kalibreringsövningar 2007. Norrköpingsdistriktet har sett det som sin uppgift att stödja Gotlands olika team som 
 48 
  
 SOU 2008:103 
  
 Beskrivning av skogspolitiken, organisationsutvecklingen 
  
 arbetar med skogsfrågor, och förutom träffar är det mycket  
 e-post- 
  och telefonkontakter. 
 Mina iakttagelser 
 På senare tid har kontakterna mellan myndigheterna varit brist- fälliga och uppföljningen från Skogsstyrelsen har kommit till korta. Därför har Gotland hamnat vid sidan av den skogliga utvecklingen som har skett inom Skogsstyrelsen avseende exempelvis teknik, rutiner och personalutveckling. 
 49 
  
 5 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 Det har visat sig mycket svårt att utvärdera hur skogspolitikens genomförande har påverkats av försöksverksamheten. Vad som är orsak och verkan är efter så lång tid inte enkelt att särskilja. Gotland är också en liten och avvikande skoglig region vilket gör statistiska jämförelser osäkra. Eftersom det inte går att regelrätt utvärdera hur försöket har påverkat arbetet med skogspolitiken, har nuläget i de skogspolitiska målen beskrivits för att få en upp- fattning av hur skogspolitiken fungerar på Gotland. För att ändå få en fingervisning hur Gotland förhåller sig till resten av Sverige har jag valt att titta på Statskontorets utvärdering av försöket samt på  
 Polytax-resultat. 
  
 5.1 
  
 Tidigare utvärderingar 
  
 Flera utredningar har tittat på Gotland och försöket med samord- nad vidgad statsförvaltning. En grundligare undersökning av Got- landsförsökets påverkan på skogspolitiken gjordes av Statskontoret år 2005. I utvärderingen Fristående eller integrerade myndigheter på Gotland går de igenom de regionala sektorsmålen, verksam- hetsmålen, uppföljningsdata, effektmål, lagtillsyn, rådgivning, stat- ligt stöd, uppdrag och andra resultatmått. 
 När det gäller de regionala skogliga sektorsmålen konstaterar Statskontoret att de är framtagna i en bredare krets än vad som är vanligt, och att samverkan har skett med andra ämnesområden som naturvård och lantbruk. Med andra ord har arbetssättet påverkats av organisationsformen. Däremot skiljde sig inte själva målen vid en jämförelse med andra län. Verksamhetsmålen formuleras dock 
 51 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 SOU 2008:103 
  
 på olika sätt då länsstyrelsens egna mål formuleras i arbetet med verksamhetsplanen för att sedan brytas ner till uppdrag, och slut- ligen operativa arbetsplaner för teamen. När det gäller uppfölj- ningsdata konstaterar Statskontoret att det blir svårt att dra några slutsatser om kvalitetsskillnader i resultaten, med tanke på Gotlands isolerade läge och avvikande naturförhållanden samt för att det råder stora skillnader även i andra län. Effektmålen, de regionala sektorsmålen, har haft ungefär samma resultat under en längre tid. Lagtillsynen påverkas också av att det krävs tillstånd för föryngringsavverkningar på Gotland. Att jämföra med andra län blir enligt Statskontoret meningslöst likaså att titta över tiden, eftersom det är skogsägarnas initiativ som styr antalet ärenden. Mängden statligt stöd är helt och hållet avgörande för vilken mål- uppfyllelse man har vid avsättning av värdefull skogsmark. Upp- dragsverksamheten är omfattande på Gotland men utgör ingen osund konkurrens, konstaterar Statskontoret. Gällande andra resultatmått påpekar Statskontoret att tiden troligen redovisas olika på länsstyrelsen och Skogsstyrelsen och att det är svårt att dra slutsatser om effektivitet i verksamheten utifrån kostnader och personal. Slutsatsen blir att Gotland anses vara ett normalbra län gällande skogspolitik. 
 Den balansräkning som Statskontoret ställer upp i Fristående eller integrerade myndigheter på Gotland(s. 105) visar för- och nackdelar med försöksverksamheten: 
  
 Skogsvårdspolitiken 
  
 Fördelar 
  
 Fler input. Vissa synergier. Nya arbetssätt. 
  
 Regional anpassning? 
  
 Nackdelar 
  
 Kompetens? Teknik? Nationell styrbarhet. 
  
 De synergier man talar om är främst inom lantbruk, naturvårds- området samt arbetsmarknadsområdet. 
  
 5.2 
  
 De skogliga sektorsmålen – gotländsk tolkning av den nationella skogspolitiken 
  
 I det skogspolitiska beslutet år 1993 avstod regering och riksdag ifrån att sätta upp några detaljerade mål för skogspolitiken. De statliga myndigheterna och skogsägarna och skogsbrukarna fick i stället större ansvar för att de skogspolitiska ambitionerna skulle 
 52 
  
 SOU 2008:103 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 uppfyllas. Skogsstyrelsen fick också i uppdrag att vid behov ta fram sektorsmål där politikens innebörd skulle klargöras. 
 Sektorsmål har tidigare tagits fram på nationell nivå 1994/95 och 1998, medan regionala mål tidigare togs fram 1998. Gotland har sedan tagit fram andra generationens regionala sektorsmål, som är hierarkiskt strukturerade i tre nivåer. På den översta nivån finns de övergripande målen fastställda av riksdag och regering. Därunder finns en långsiktig målbild som innehåller förtydliganden av de övergripande målen. Den regionala långsiktiga målbilden är i prin- cip identisk med den nationella som fastställts av Skogsstyrelsen. Tidshorisonten varierar mellan några decennier och sekel. På den tredje och lägsta nivån finns de kortsiktiga målen som i regel är kvantifierade och tidsatta till år 2010. De kortsiktiga målen är rela- tivt få, tretton stycken, och kan naturligtvis inte fånga in alla vik- tiga aspekter relaterade till skog och skogsbruk. De ska därför ses som ett uttryck för ambitionerna inom de viktigaste områdena från skogspolitisk synpunkt. I några fall har det visat sig alltför svårt att formulera bra kortsiktig mål. Två av dessa, kontinuitetsskogar och hotade arter, har bedömts som mycket viktiga och har därför kom- pletterats med korta styrande texter. 
 Gotlands sektorsmål har tagits fram i en beredningsprocess inom det regionala skogliga sektorsrådet och den lokala skogliga samverkansgruppen. Syftet med beredningen har varit att inom de skogs- och miljöpolitiska ramarna uppnå en väl balanserad och accepterad uttolkning av statens politik. 
 Med tanke på Statkontorets utvärdering har jag valt att titta på hur väl länsstyrelsen har uppfyllt sina skogliga sektorsmål. För att ändå få en fingervisning om hur Gotland förhåller sig till resten av Sverige har jag också valt att titta på  
 Polytax-resultat. 
  
 53 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 SOU 2008:103 
  
 5.3 
  
 Uppfyllelse av de skogliga sektorsmålen på Gotland 
  
 God tillgång på värdefull skogsråvara 
 Föryngringsavverkningar 
 Mål: Föryngringsavverkning omfattar 1 000 hektar per år. 
 Figur 4 Föryngringsavverkad areal under försöksperioden  
 1998–2007 
  
 1200 
  
 (ha) 
  
 1000 
  
 800 
  
 Areal 
  
 600 
  
 400 
  
 200 
  
 0 
  
 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 År 
  
 Föryngringsavverkning 
  
 Omläggning 
  
 Sektorsmål 
  
 Länsstyrelsen har upprättat ett sektorsmål för föryngringsavverk- ningar, vilket saknas i övriga riket. Motivet är främst den historiskt låga slutavverkningsnivån och därmed den höga andelen slutav- verkningsmogen skog. 
 I syfte att bidra till målets uppfyllande har myndigheten framför allt, tillsammans med den skogliga sektorn, anordnat skogsdagar med temat ökad aktivitet. Ansvaret för målets förverkligande vilar till stora delar på den skogliga sektorn och inte på myndig- heten. 
 Den låga föryngringsavverkningen år 2005 var en direkt följd av stormen Phillips. 
 54 
  
 SOU 2008:103 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 Föryngringar 
  
 Mål: Alla objekt som föryngringsavverkats uppfyller kravet på att 
  
 nödvändiga föryngringsåtgärder vidtagits senast 5 år efter avverk- 
  
 ning. 
  
 Figur 5 
  
 Andel föryngringsavverkad areal där nödvändiga 
  
 föryngringsåtgärder vidtagits  
 2005–2007 
  
 100 
  
 Andel av 
  
 90 
  
 föryngringsarealen där 
  
 nödvändiga 
  
 föryngringsåtgärder 
  
 80 
  
 vidtagits senast 5 år efter 
  
 % 
  
 avverkning 
  
 70 
  
 Sektorsmål 
  
 60 
  
 50 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 Mål: Minst 90 % av föryngringsarealen uppfyller § 6 skogsvårds- 
  
 lagens (SVL) krav på täthet och beskaffenhet i övrigt senast 5 år efter 
  
 avverkningen. Minst 50 % av arealen har ett plantantal som överstiger 
  
 1,5 ggr krav i § 6 SVL. 
  
 55 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 SOU 2008:103 
  
 Figur 6 Andel föryngringsareal som uppfyller skogsvårdslagens krav på täthet och beskaffenhet  
 2005–2007. 
  
 100 
  
 90 
  
 80 
  
 % 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
  Andelen av föryngringsarealen som uppgyller skogsvårdslagens krav täthet och beskaffenhet 5 år efter avverkning 
  
  Sektorsmål 
 Det finns ingen statistik över andel av föryngringsarealen som har ett plantantal som med 1,5 gånger överstiger skogsvårdslagens krav. 
 Röjningar 
 Mål: Den årliga röjningsarealen uppgår till 1 000 hektar. Tillförlitlig regional statistik saknas, vilket även är fallet för 
 övriga Sverige. Länsstyrelsens uppfattning är att det röjs mindre än 500 hektar per år, vilket innebär att det ackumulerade röjnings- behovet ökar för varje år som går. 
 Gallringar 
 Mål: Den årliga areal som gallras uppgår till 3 000 hektar. Minst 1 000 hektar av denna areal utgörs av förstagallringar. 
 Uppskattningsvis gallrades det under år 2007 mellan 2 000 och 2 500 hektar på Gotland. Fördelning på första respektive övriga gallringar saknas. Trenden de senaste åren är att gallringsarealen har ökat för varje år som gått. 
 56 
  
 SOU 2008:103 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 Rik skogsmiljö 
 Långsiktigt skydd av skogsmark 
 Mål: Till år 2010 ska 11 000 hektar skyddsvärd skogsmark undan- tagits från skogsproduktion i följande skyddsformer: 
  
 Naturreservat 
  
 5 100 hektar 
  
 Biotopskydd 
  
 1 300 hektar 
  
 Naturvårdsavtal 
  
 1 100 hektar 
  
 Frivilligt 
  
 3 500 hektar. 
  
 Figur 7 Formellt skyddad areal  
 1999–2007 
  
 6 000 
  
 5 000 
  
 4 000 
  
 ha 
  
 3 000 
  
 2 000 
  
 Skyddad areal  
 1999-2007 
  
 1 000 
  
 Sektorsmål 
  
 0 
  
 dd 
  
 vtal 
  
 d 
  
 t 
  
 er 
  
 llt 
  
 y 
  
 topskyd 
  
 rre 
  
 va 
  
 sk 
  
 rvårdsa 
  
 s 
  
 e 
  
 a 
  
 u 
  
 Bio 
  
 tu 
  
 lt form 
  
 Na 
  
 N 
  
 a 
  
 Tot 
  
 Diagrammet ovan visar hur mycket produktiv skogsmark som ska skyddas enligt det regionala miljömålet Levande skogar. Sektors- målet omfattar även den areal som skyddats fram till och med år 1998 samt frivilliga avsättningar. 
 Gällande måluppfyllelsen kan man konstatera att det kommer bli svårt att nå målet till år 2010. Främsta orsaken till detta är begränsade resurser till arbetet med formellt skydd av skogsmark. 
 Länsstyrelsen har så gott som varje år använt hela bidraget från Skogsstyrelsen som gäller biotopskydd och naturvårdsavtal. 
 Avseende frivilliga avsättningar så gör myndigheten bedöm- ningen att målet är uppnått sedan något år tillbaka. Denna bedöm- ning grundar sig på en studie av länsstyrelsen och på s.k. gröna skogsbruksplaner från Mellanskog. 
 57 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 SOU 2008:103 
  
 Nyckelbiotoper (nationell målsättning) 
 Mål: Kända nyckelbiotoper ska skyddas inom ramen för målsätt- ningen Långsiktigt skydd av skogsmark. 
 Under de senaste åren har i genomsnitt cirka fem av myndig- heten kända nyckelbiotoper avverkats eller på något annat sätt, helt eller delvis, förstörts utifrån ett biologiskt mångfalsperspektiv. 
 Skötselkrävande biotoper 
 Mål: Åtgärder för att bevara eller förstärka naturvärdet i skötsel- krävande nyckelbiotoper och andra värdefulla biotoper utförs på minst 150 hektar årligen. 
 Målet är helt klart uppnått. I dag finns det flera olika finansie- ringskällor som nyttjas till åtgärder i skötselkrävande biotoper. De viktigaste är Nokås, skötselanslag till naturreservat samt lands- bygdsprogrammet. 
 Död ved 
 Mål: Mängden hård död ved i skogen ska öka med minst 50 % till år 2010 jämfört med tillståndet 1998. 
 Enligt Riksskogstaxeringen har inte mängden död ved ökat på Gotland sedan år 1998. Uppgiften har mycket låg signifikans. 
 Gammal skog, äldre lövrik skog och föryngringar med lövskog 
 Mål: Till år 2010 ska: 
 arealen gammal skog bibehållas på dagens nivå. arealen äldre lövrik skog öka med 3 %. 
 arealen skogsmark som föryngras med lövträd öka med 20 %. Enligt Riksskogstaxeringen har arealen gammal skog ökat med 
 över 60 procent på Gotland sedan 1998. Uppgiften är till 99 procent signifikant. Samma källa anger att arealen äldre lövrik skog har ökat med 15 till 29 procent, men uppgiften är mycket osäker. 
 Arealen skogsmark som föryngras med lövskog har under de senaste åren minskat från en nivå som redan var låg. Detta innebär att i dag föryngras i princip ingen skogsmark med uteslutande löv- träd. Förklaringen till denna tillbakagång står framför allt att finna i 
 58 
  
 SOU 2008:103 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 att flertalet av de lövträdsarter som är allmänt förekommande på ön har drabbats hårt av olika sjukdomar. Myndigheten kan därför inte i dagsläget inte förespråka föryngring av bland annat ask, alm och ek. 
 Miljöhänsyn vid föryngringsavverkning 
 Mål: Minst 85 % av den föryngringsavverkade arealen uppfyller § 30 SVL krav på natur- och kulturmiljöhänsyn. 
 Figur 8 Andel föryngringsavverkad areal som uppfyller skogsvårdslagens krav på natur- och kulturmiljöhänsyn  
 2005–2006 
  
 100 
  
 90 
  
 80 
  
 % 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
  Andel av den föryngringsavverkade arealen som uppfyller skogsvårdslagens krav på natur- och kulturmiljöhänsyn 
  
  Sektorsmål 
 Cirka 75 procent av de föryngringsavverkade arealerna uppfyller kraven på natur- och kulturmiljöhänsyn 
 Mål: På 60 % den godkända arealen är hänsynen bättre än vad lagen kräver. 
 59 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 SOU 2008:103 
  
 Figur 9 Andel godkända arealer med hänsyn bättre än vad skogs- vårdslagen kräver  
 2005–2006 
  
 100 
  
 90 
  
 Andel av den godkända 
  
 arealen där hänsynen är 
  
 80 
  
 bättre än vad 
  
 % 
  
 skogsvårdslagen kräver 
  
 70 
  
 Sektorsmål 
  
 60 
  
 50 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 Andelen godkända arealer där hänsynen är bättre än vad skogs- vårdslagen kräver överstiger sektorsmålen. 
 Skogsbilvägar över våtmarker 
 Mål: Skogsbilvägar ska ej byggas över sådana våtmarker som i länsstyrelsens våtmarksinventering bedömts ha höga naturvärden (klass  
 1–3 
  i inventeringen). 
 Under de sista tio åren har det på Gotland inte byggts några skogsbilvägar över våtmarker. 
 Sociala och kulturella värden 
 Fornlämningar och värdefulla kulturlämningar 
 Mål: Skogsmarken ska brukas på ett sådant sätt att fornlämningar inte skadas och så att skador på övriga värdefulla kulturlämningar är försumbara senast år 2010. 
 60 
  
 SOU 2008:103 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 Figur 10 Andel föryngringsavverkningar där full hänsyn har tagits till kulturmiljövärden  
 2005–2006 
  
 100 
  
 90 
  
 80 
  
 % 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
  Andel av föryngringsavverkningarna där full hänsyn tagits till kulturmiljövärden 
  
  Sektorsmål 
 Figur 11 Andel av föryngringsytan där full hänsyn tagits till kultur- miljövärden  
 2005–2007 
  
 100 
  
 90 
  
 80 
  
 % 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
  Andel av föryngringsytan där full hänsyn tagits till kulturmiljövärden 
  
  Sektorsmål 
 Detta mål kan man säga är till 60 procent uppfyllt. 
 61 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 SOU 2008:103 
  
 Rekreationsanpassat brukande av tätortsnära skogar 
 Mål: År 2010 har länsstyrelsen tecknat ett samarbetsdokument med kommunen. Dokumentet uttrycker de gemensamma lång- siktiga ambitionerna rörande nyttjandet av Visbys tätortsnära skogar för att bättre tillgodose människors behov av rekreation. 
 Mål Senast år 2008 har skogssektorn genomfört ett utbild- ningsprogram om särskild hänsyn till skogens sociala värden i tät- ortsnära skogar. Programmet riktas till skogsägare av tätortsnära skogar (enskilda, kommunala och statliga) och till berörda tjänste- män och organisationsföreträdare. Ett utbildningsprogram ska fin- nas framtaget år 2006. 
 Något samarbetsdokument eller utbildningsprogram finns inte framtaget, men nätverket Skogens sociala värden har bildats med representanter från Gotlands kommun och från skogsnäringen. Nätverket har genomfört studiebesök och studerat tätortsnära skogar. Vidare fungerar nätverket som en kanal för länsstyrelsen att föra ut information inom området. 
 För tillfället jobbar myndigheten med att identifiera skogar med höga sociala värden samt att registrera dem i en databas. 
  
 5.4 
  
 Polytax-resultat 
  
  för Gotland i jämförelse med övriga regioner 
  
 Polytax-uppgifter 
  är en del av Skogsstyrelsens reguljära uppföljning av skogspolitikens genomförande. Inom Skogsstyrelsen, inklusive Gotlands län, har produktionsmål och miljömål följts upp genom inventeringssystemet Polytax sedan 1999. Systemet har haft två huvuddelar: en för mer operativt användande av resultaten kallat  
 Distrikts-Polytax 
  och en del för mer strategiskt användande, kallat  
 Riks-Polytax. 
  Här redovisas resultat från inventeringarna för  
 Distrikts-Polytax 
  eftersom det är nödvändigt att skilja ut Gotlands resultat. Vid sektorsmålsuppföljning på nationell nivå används  
 Riks-Polytax 
  vilket brukar visa ett sämre resultat än vad Distrikts- Polytax gör. Observera att skattningarna för Gotland är osäkrare än för övriga regioner eftersom stickproven i Polytax- inventeringen är färre. 
 62 
  
 SOU 2008:103 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 Miljömålet 
 Miljömålet följs bland annat upp genom att inventera miljöhän- synen vid föryngringsavverkningar. Grafen nedan visar utveck- lingen av  
 D1-resultaten 
  redovisat som ett glidande medelvärde över tre år för Gotland samt Skogsstyrelsens fem regioner. 
  
 Figur12 
  
 Arealandel föryngringsavverkning med undermålig hänsyn 
  
 under perioden  
 1999–2007 
  
 50 
  
 40 
  
 Gotland 
  
 30 
  
 Nord 
  
 % av areal 
  
 Mitt 
  
 20 
  
 Svea 
  
 Väst 
  
 10 
  
 Öst 
  
 0 
  
 99-01 
 00-02 
 01-03 
 02-04 
 03-05 
 04-06 
 05-07 
  
 Inventeringsår 
  
 Sektorsmålet för miljöhänsyn innebär bl.a. en minskning med 15 procentenheter av arealandelen avverkningar med undermålig hänsyn under perioden  
 1999–2007 
  
 Länsstyrelsen är av uppfattningen att det är svårare att klara lagens krav för miljöhänsyn vid avverkning på Gotland än i riket generellt. Detta innebär bland annat att de gotländska avverknings- entreprenörerna generellt måste ha en högre kompetens gällande miljöhänsyn än deras kollegor i övriga Sverige. Förklaringen är att det historiska brukandet av skogen på Gotland, till skillnad mot större delen av övriga Sverige, skapat heterogena skogar med en hög andel naturvärden även i produktionsskogen. Sådana natur- värden kan till exempel vara olikåldrighet med riktigt gamla och ofta senvuxna trädindivider som kan vara svåra att identifiera. En 
 63 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 SOU 2008:103 
  
 annan förklaring är att de naturgivna förutsättningarna i form av ett platt landskap samt låg nederbördsmängd under vegetations- perioden gör att värdefulla vattenelement i form av surdråg är mycket svåra att se under större delen av året eftersom de är uttorkade (ofta mer än sex månader per år). Den vanligaste anled- ningen till att avverkningar på Gotland inte klarar lagens krav avse- ende miljöhänsyn är att vattenmiljöer har påverkats av avverk- ningen på ett eller annat sätt (entreprenörerna har t.ex. tagit bort träd som skulle ha sparats eller orsakat körskador m.m.). 
 Produktionsmålet 
 Produktionsmålet följs bl.a. upp genom en inventering av föryng- ringsresultaten fem eller sju år efter avverkningen (beroende på landsdel). 
 Figur 13 Arealandel undermåliga föryngringar under perioden  
 1999–2007 
  
 25 
  
 20 
  
 Gotland 
  
 15 
  
 Nord 
  
 % av areal 
  
 Mitt 
  
 10 
  
 Svea 
  
 Väst 
  
 5 
  
 Öst 
  
 0 
  
 99-01 
 00-02 
 01-03 
 02-04 
 03-05 
 04-06 
 05-07 
  
 Inventeringsår 
  
 64 
  
 SOU 2008:103 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 Resultatet visar bland annat en minskning med 5 procentenheter av arealen undermåliga föryngringar under perioden  
 1999–2007 
  för Gotland. Minskningen verkar vara en generell trend. Det är värt att notera att Gotland är klassat som svårföryngrat, vilket innebär att de naturgivna förutsättningarna medför risk för fler undermåliga föryngringar jämfört med andra regioner. 
  
 5.5 
  
 Vad möter en skogsägare på Gotland i jämförelse med fastlandet? 
  
 Man kan tänka sig att försöksverksamheten borde ge utslag i en annorlunda handläggning och hantering av skogspolitiken på Gotland än på fastlandet. Vid en jämförelse av processen som möter en skogsägare på Gotland mot vad som möter en skogsägare på fast- landet under en skogs omloppstid finner jag i stort bara en ut- märkande skillnad. Om en gotländsk tillståndsansökan visar att ett område har höga  
 miljö-, 
 natur-, 
  kultur- och socialvärden skickas detta på internremiss till det berörda teamet. Ibland förekommer det att ett ärende leder till fler ärenden som kan ha olika handläg- gare, men i stort ska samma handläggare följa ärendet hela vägen. I ett liknande ärende i ett fastlandsdistrikt följer samma person ärendet hela vägen även om samråd sker med kommunen eller länsstyrelsen (bilaga 7 och 8). 
  
 5.6 
  
 Verksamhetsplanering och nyttjande av tid 
  
 En skillnad mellan Länsstyrelsen i Gotlands län och ett av Skogs- styrelsens distrikt är hur verksamheten planeras. På Skogsstyrelsen har man en planering där skogspolitiken, resultaten och målupp- följningarna styr verksamheten. Länsstyrelsen har fler politiska mål att ta hänsyn till och här vägs skogspolitiken mot dem. På länssty- relsen formuleras också egna mål inom arbetet med verksamhets- planen. De bryts ner i uppdragsbeskrivningar till teamen som sedan utarbetar operativa arbetsplaner. 
 Diagrammet nedan visar vad länsstyrelsen respektive Skogssty- relsen, inom sin myndighetsutövning, i genomsnitt lagt sin tid på under de fem senaste åren (år  
 2003–2007). 
  Observera att detta är relativa siffror vilket innebär att Gotland kan ha en högre andel 
 65 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 SOU 2008:103 
  
 personer som arbetar exempelvis med rådgivning och då blir den totala arbetsinsatsen högre. 
 Figur 14 Länsstyrelsens respektive Skogsstyrelsens myndighetsutövning  
 2003–2007 
  
 Övriga 
  
 myndighetsuppgifter 
  
 Statligt stöd 
  
 Inventering, 
  
 Länss tyrels en Gotland 
  
 uppföljning och 
  
 utvärdering 
  
 Rådgivning, 
  
 Skogs s tyrels en / 
  
 utbildning och 
  
 information 
  
 Skogs vå rds orga ni s a ti onen 
  
 Lagtillsyn 
  
 0 10 20 30 40 50 
 Andel av tjänstgöringsdagar, % 
 Det är intressant att länsstyrelsen lägger mycket tid på rådgivning och mindre på lagtillsyn i förhållande till Skogsstyrelsen. Detta kan vara ett resultat av att Gotland är klassat som svårföryngrat och då krävs det större insatser när det gäller rådgivning, utbildning och information. 
  
 5.7 
  
 Slutsatser av skogspolitikens måluppfyllelse 
  
 Utifrån denna genomgång kan jag inte säga att man på Gotland har en annorlunda måluppfyllelse av skogspolitiken på grund av för- söksverksamheten. När det gäller de skogliga sektorsmålen har Gotland till och med gått längre än Skogsstyrelsen, eftersom man har fastställt ett mål för föryngringsavverkning vilket inte finns i något annat län. 
 66 
  
 SOU 2008:103 
  
 Försöksverksamhetens påverkan på skogspolitikens genomförande 
  
 Arbetsmetoder 
 Däremot kan jag konstatera skillnaden i arbetssätt mellan länssty- relsen och Skogsstyrelsen, vilket är en följdeffekt av försöket. På länsstyrelsen har man valt att integrera skogsfrågorna i sin organi- sation, så att skogspolitikens även vägs mot länsstyrelsens andra politikområden som naturvård, kulturmiljövård, vatten och fiske m.m. Skogsfrågorna får på detta sätt ett samhällsperspektiv i och med att de sätts i ett större sammanhang. Länsstyrelsen har valt den organisationsmodell som de anser bäst passar deras arbetssätt och har delat upp skogsfrågorna på olika enheter. Med tanke på att själva grunden i den svenska skogspolitiken handlar om att hela tiden, i alla situationer, kunna göra avvägningar mellan de två jäm- ställda målen produktion och miljö, ser jag att en uppdelning av skogsfrågorna på olika grupper eller team riskerar att motverka detta. 
 67 
 6 Författningskommentar 
 Förslagen rör 
  
 1) 
  
 lag (1997:1144) om försöksverksamhet med vidgad länsförvalt- ning i Gotlands län, och 
  
 2) 
  
 förordning (2005:1191) om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län. 
  
 Utredaren föreslår att försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län upphör. Två alternativa scenarios finns när det gäller den fortsatta organisationen av de skogspoli- tiska uppgifterna i Gotlands län: 
  
 A. 
  
 Uppgifterna ligger kvar hos Länsstyrelsen i Gotlands län 
  
 B. 
  
 Uppgifterna återgår till Skogsstyrelsen. 
  
 Scenario A  
 innebär i praktiken att försöksverksamheten perma- nentas. En ny lag och förordning måste därmed införas och lagen och förordningen om försöksverksamheten upphävas. Inga upp- hävandebestämmelser behövs dock om ikraftträdandet blir den 1 januari 2011. 
 Ordalydelserna i förslagen till ny lag och förordning (författ- ningsförslag 1 och 2) följer i stort sett vad som gällt paragrafernas motsvarigheter i lagen och förordningen om försöksverksamheten. Förordningen har dock uppdaterats på ett par punkter. 
 Hänvisningen i 2 § fjärde stycket 1. avser numera förordningen (2007:1046) med instruktion för Skogsstyrelsen då denna har ersatt den tidigare instruktionen. Vidare ska i samma paragraf punkten 2. ändras på så vis att hänvisningen till skogsvårdsförordningens 3 § avser tredje stycket då sistnämnda paragraf fått ett nytt andra stycke. 
 69 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2008:103 
  
 Hänvisningarna till Skogsstyrelsens uppdragsverksamhet i 3 § måste ändras eftersom bestämmelserna om denna återfinns i den nya instruktionens 12 §. 
 I 4 § 6. ändras hänvisningen till att avse motsvarande bestäm- melse i den nu gällande förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder vilken har ersatt den tidigare för- ordningen. 
 En följdändring kommer att bli aktuell. 8 § första stycket för- ordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion innehåller en hänvisning till lagen om försöksverksamhet med utvidgad länsför- valtning i Gotlands län. Hänvisningen ska i stället avse den nya lagen (författningsförslag 3). 
  
 Scenario B  
 medför att lagen och förordningen om försöks- verksamheten ska upphävas om försöksverksamheten föreslås avbrytas före den 31 december 2010 (författningsförslag 4 och 5). 
 70 
 Källförteckning 
  
 Anglés-Marín,M., 
  Fastigheter och ägare på Gotland. Länsstyrelsen i Gotlands län, 2006. 
  
 Anglés-Marín, 
  M., Kartläggning av den gotländska skogen. Läns- styrelsen i Gotlands län, 2006. 
 Ansvarskommittén. Fi 2003:02. Budgetpropositionen för 1998. Prop. 1997/98:1. Budgetpropositionen för 2003. Prop. 2002/03:1. 
 Den regionala samhällsorganisationen,(PARK). SOU 2000:85. Den regionala samhällsorganisationen. Prop.1996/97:36. 
 En skogspolitik i talt med tiden. Prop. 2007/08:108. 
 Fristående eller integrerade myndigheter på Gotland? Utvärdering av Länsarbetsnämndens och Skogsvårdsstyrelsens inordnande i Läns- styrelsen. Statskontoret, 2005:18. 
 Förlängd försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län. Prop. 2005/06:193. 
 Förordning med instruktion för Skogsstyrelsen. SFS 2007:1046. Förordning med länsstyrelseinstruktion. SFS 2002:864. Förordningen om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsför- 
 valtning i Gotlands län. SFS 2005:1191. 
 Försök med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län. Inrikes- departementet,Rapport 1997. 
 Handlingsplan för Skogsstyrelsens långsiktiga mål. Norrköpings- distrikt, Skogsstyrelsen, 2007. 
 Kompletterande metoder vid skydd av värdefull natur. Skogsstyrelsen och Naturvårdsverket, 2008. 
 Lag om försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län. SFS 1997:1144. 
 Landsbygdsprogram för Sverige  
 2007–2013. 
  Jordbruksdeparte- mentet. 
 Thompson, I., Den gotländska skogens historia. 
 71 
  
 Källförteckning 
  
 SOU 2008:103 
  
 Kline, Simmons, Enkätundersökning till skogsägare på Gotland, i syfte att utreda vilka faktorer som påverkar aktiviteten i skogen. Läns- styrelsen i Gotlands län, 2006. 
 Länsutredningen. SOU 2004:14. 
 Marklösen – Finns förutsättningar för rätt ersättning? Riksrevisionen, RIR 2005:15. 
 Mervärdesskog – Slutbetänkande av Skogsutredningen 2004. SOU 2006:81. 
 Miljömålen – nu är det bråttom. Miljömålsrådet, 2008. Nationella skogliga sektorsmål. Skogsstyrelsen, 2005. 
 Pettersson, I., Försöksverksamhet med vidgad samordnad länsför- valtning på Gotland. Projektarbete, Länsstyrelsen i Gotlands län och Sveriges Lantbruksuniversitet, 2002. 
 Prop. 1992/93:226 om en ny skogspolitik. 
 Regional samverkan och statlig länsförvaltning. Prop. 2001/02:7. Regleringsbrev för budgetåret 2008, Jordbruksdepartementet, 
 Regeringsbeslut Jo 2007/3544,  
 2007-12-20. 
  
 Regleringsbrev för budgetåret 2008. Jordbruksdepartementet, Regeringsbeslut Jo 2008/1886,  
 2008-06-18. 
  
 Bowers, Per 1999: Försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning på Gotland – förslag till utvärdering. Rapport till den parlamentariska regionkommittén (PARK). 
 Skoglig produktionsstrategi för Gotlands län  
 2007–2010. 
  Länsstyrel- sen i Gotlands län. 
 Skogliga sektorsmål – gotländsk tolkning av den nationella skogspoli- tiken. Länsstyrelsen i Gotlands län, 2004. 
 Skogsstatistisk årsbok 2008. Skogsstyrelsen, 2008. 
 Skogsstyrelsen och Länsstyrelsen i Gotlands län 2002: Förlängning av samarbetsavtal med anledning av försök med vidgad samord- nad länsförvaltning i Gotlands län, Avtal med bilaga,  
 2002-01-30, 
  dnr SKS 288/98 0.09 resp. Lst  
 02-1965-98. 
  
 Skogsvårdslagen. SFS 1979:429. 
 Skogsvårdsorganisationens utvärdering av skogspolitikens effekter – SUS 2001. Skogsstyrelsen. 
 Skog till nytta för alla? SOU 2005:39. 
 Strategi för formellt skydd av skog i Gotlands län. Länsstyrelsen i Gotlands län, 2006. 
 Stöd till landsbygden  
 2007-nyheter 
  och översikt. Jordbruksverket, 2007. Tydligare styrning av avgiftsbelagd uppdragsverksamhet. Ekonomi- 
 styrningsverket, ESV 2008:23. 
 72 
  
 SOU 2008:103 
  
 Källförteckning 
  
 Uppdrag att utvärdera försöksverksamheten med en vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län. Regeringsbeslut Fi 2004/6158/LS. 
 Verksamhetsplan och arbetsplan för team skogsbruk, naturvård och uppdrag 2008.Länsstyrelsen i Gotlands län, 2008. 
 Vision Gotland 2025, Regionalt utvecklingsprogram. Gotlands kom- mun, 2008. 
 Wrenne, Young., Vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län. 
 Högskolan Karlskrona/Ronneby: Center för Territoriell Utveck- lingsPlanering, 2000. 
 Wrenne, Mitchell,  
 Hinton, 
  Försöksverksamheten i Got- lands län – utgångspunkter, genomförande och effekter. Högskolan Karlskrona/Ronneby: Center för Territoriell UtvecklingsPlane- ring, 2000. 
 Årsredovisning  
 2005–2007 
  (3 st.). Länsstyrelsen i Gotlands län. Årsredovisning  
 2003–2004, 
  2007 (3 st). Skogsstyrelsen. 
 73 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Organisationen av skogspolitiska uppgifter 
  
 Dir. 
  
 på Gotland 
  
 2008:46 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 24 april 2008. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare ska utvärdera hur försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län påverkar genom- förandet av skogspolitiken. Utredaren ska även lämna förslag om hur Skogsstyrelsens uppgifter bör organiseras och utföras på Gotland. 
 Bakgrund 
 I Gotlands län pågår under perioden den 1 januari  
 1998–den 
  31 december 2010 en försöksverksamhet med vidgad samordnad länsförvaltning. Inledningsvis omfattade försöket ett samarbete mellan länsstyrelsen, Länsarbetsnämnden och dåvarande Skogs- vårdsstyrelsen på Gotland. Länsarbetsnämnden utgick från för- söket den 1 januari 2008 när den nya nationella Arbetsmarknads- myndigheten bildades. Den kvarvarande försöksverksamheten innebär att Skogsstyrelsens regionala uppgifter utförs av Läns- styrelsen i Gotlands län. Försöksverksamheten berördes inte av beslutet om att bilda en nationell skoglig myndighet. 
 I delbetänkandet Skog till nytta för alla? (SOU 2005:39) berördes försöksverksamheten i Gotlands län, men utredningen lämnade inte något förslag i frågan. Skogsstyrelsen framför dock i sitt remissyttrande uppfattningen att den skogliga funktionen på länsstyrelsen successivt har tunnats ut medan merparten av de läns- styrelser som har yttrat sig över delbetänkandet, liksom Hushåll- ningssällskapet, anser att försöket har genomförts med goda resultat. 
 75 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:103 
  
 Statskontoret har utvärderat försöksverksamheten på Gotland (rapport 2005:18 Fristående eller integrerade myndigheter på Gotland) och fann då vissa synergieffekter när det gäller den del av försöket som innebär att Skogsstyrelsens verksamhet integrerats i länssty- relsen. Hur skogspolitiken har påverkats av försöksverksamheten behöver dock analyseras djupare. 
 I regeringens proposition En skogspolitik i takt med tiden (2007/08:108), gjorde regeringen bedömningen att skogspolitikens mål bör kunna genomföras likvärdigt i hela landet. Enligt regeringen bör därför en utvärdering genomföras av hur försöks- verksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län påverkar genomförandet av skogspolitiken. Ett bra och konti- nuerligt samarbete mellan Länsstyrelsen i Gotlands län och Skogs- styrelsen anser regeringen vara av särskild vikt även i framtiden. 
 Uppdraget 
 En särskild utredare ska utvärdera hur försöksverksamheten med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län påverkar genom- förandet av skogspolitiken. Utredaren ska även föreslå formerna för hur Skogsstyrelsens uppgifter bör organiseras och utföras på Gotland. Utredaren ska lämna förslag på hur ett fortsatt bra och kontinuerligt samarbete mellan Länsstyrelsen i Gotlands län och Skogsstyrelsen ska kunna fortgå och utvecklas i den föreslagna organisationen. 
 Utredaren ska ta som utgångspunkt att skogspolitikens mål bör kunna genomföras likvärdigt i hela landet. Ytterligare en utgångs- punkt är myndighetsförordningen (2007:515) som klargör att myndigheter ska samarbeta med varandra för att ta till vara de för- delar som kan vinnas för enskilda samt för staten som helhet. 
 Statskontorets rapport 2005:18 Fristående eller integrerade myndigheter på Gotland ska beaktas i utredningsarbetet. 
 Arbetsformer 
 Under arbetet ska utredaren samråda med Skogsstyrelsen och Länsstyrelsen i Gotlands län samt med andra berörda myndigheter. Samråd ska även ske med berörda organisationer och företag samt med personalorganisationerna i berörda myndigheter. 
 76 
  
 SOU 2008:103 
  
 Bilaga 1 
  
 Redovisning av uppdraget 
 Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 31 oktober 2008. Om utredarens förslag påverkar lagstiftningen ska författnings- förslag lämnas. En konsekvensbedömning ska göras för samtliga förslag. För de förslag som har statsfinansiella effekter ska utredaren 
 föreslå finansiering. 
 (Jordbruksdepartementet) 
 77 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till utredningen om 
  
 Dir. 
  
 organisationen av skogspolitiska uppgifter 
  
 2008:112 
  
 på Gotland (Jo 2008:02) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 25 september 2008. 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 24 april 2008 gav jord- bruksministern en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till organisationen av skogspolitiska uppgifter på Gotland (dir. 2008:46). Utredaren ska enligt direktiven redovisa uppdraget senast den 31 oktober 2008. 
 Utredningstiden förlängs. Utredaren ska slutredovisa uppdraget senast den 30 november 2008. 
 (Jordbruksdepartementet) 
 79 
 Bilaga 3 
 Gotland ett distrikt inom Skogsstyrelsen 
 Genom att göra ett Gotlands distrikt – preliminärt förefaller det mest naturligt att knyta Gotland till Skogsstyrelsens Region Öst – skulle skogsfrågorna få en tydlig markering och en tydlig bärare i form av en distriktsledning. Det integrerade arbetet, som sker på våra distrikt, med de två jämställda målen är ju själva kärnan i svensk skogspolitik. Uppföljningen av skogspolitiken skulle också ges bättre förutsättningar nationellt och lokalt. 
 Inom alla områden (styrning, uppföljning, kompetensutveck- ling, administration, IT etc.) finns system och rutiner färdiga att applicera på Gotland precis som på alla andra håll i Sverige. Till detta ska även läggas den nya Återväxtrutin som håller på att färdigställas inom Skogsstyrelsen. Denna fråga är mycket viktig och ska inte underskattas. 
 Om Gotland blir ett distrikt inom Skogsstyrelsen kommer kostnader och arbetsinsatser i form av specialanpassningar inom IT, uppföljningsaktiviteter,, kompetensutveckling, administration m.m. att minska. Utveckling och drift av tekniska system och annan organisationsutveckling kan ske rationellt, effektivt och samordnat med övriga delar av Skogsstyrelsen. Dubblerade system kan undvikas etc. 
 Vi anser att samarbetet generellt har utvecklats mycket positivt mellan länsstyrelserna och Skogsstyrelsens distrikt, även om det fortfarande finns förbättringsområden. Det finns således goda för- utsättningar för en fortsatt bra relation om Gotland kommer att utgöra ett distrikt inom Skogsstyrelsen. Vi vill på alla sätt bidra till detta. 
 81 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:103 
  
 Övergripande förutsättningar 
 Sedan försöket inleddes har det vidtagits en mängd ändringar i de verksamhetsmässiga förutsättningarna på Gotland. Den separata ledningen för den skogliga verksamheten har försvunnit och den skogliga verksamheten utgör inte längre någon särskild organisa- torisk enhet. Det saknas från våra utgångspunkter en tydlig ledning och styrning av den skogliga funktionen på Gotland. 
 Även Skogsstyrelsens organisation och verksamhet har genom- gått stora förändringar. Vi utgör nu en enmyndighet. Administra- tionen har centraliserats, stabs- och expertresurser har samman- förts för gemensamt utnyttjande, teknikutvecklingen har utnyttjats för rationaliseringar etc. Våra nationella stödavdelningar har stora delar av sin personal stationerad på våra distriktskontor runt om i Sverige. Vår organisationsutveckling har tagit stora kliv framåt och vi upplever att den skogliga funktionen på Gotland får allt svårare att hänga med. Trots att ambitionerna har varit de motsatta är det mer eller mindre oundvikligt att så ändå sker. 
 Vi känner inte till vilka resurser länsstyrelsen i dag reellt satsar på den skogliga verksamheten eller exakt hur många årsarbets- krafter som är sysselsatta i den. Vi vill även klarlägga att vi inte rakt av kommer att lägga in distriktet på Gotland i vår nuvarande för- delningsmodell. Anledningen är att modellen inte är tillämpbar på Gotland då den inte tar hänsyn till de speciella biologiska, land- skapsmässiga och kulturmiljömässiga förhållandena och till det geografiska läget (avståndet till fastlandet och därav betingade för- dyringar) som finns på Gotland. Vid en bedömning av anslagsför- delning till Gotland kommer även hänsyn tas till senare för- ändringar i skogspolitiken. Som exempel kan nämnas skogens sociala värden, som har stor betydelse på Gotland, inte minst med tanke på turismen. 
 I vårt förslag har vi utgått från att kunna behålla den kompetens och personal som för närvarande arbetar med skog på Gotland. Däri ingår också möjligheten att utnyttja befintlig kompetens på Gotland inom våra nationella stödavdelningar med stationering på Gotland och tillhörande finansiering/medelstilldelning. Hur en distriktsledning ska rekryteras har vi inte tagit ställning till ännu. 
 82 
  
 SOU 2008:103 
  
 Bilaga 3 
  
 Distriktets kompetens 
 I tabell 1 i redovisas de kompetenser som vi bedömer behövs inom ett distrikt på Gotland. Behövs ytterligare kompetens på distriktet bedömer vi att nuvarande personal kan fortbildas och/eller att vi förstärker med kompetens från något av våra andra distrikt. 
 Tabell 1 Kompetenskrav inom myndighetsuppgifter och uppdrag 
  
 Myndighetsuppgifter 
  
 Uppdrag 
  
 Skogsskötsel 
  
 Utbildning 
  
 Lag: SVL och MB 
  
 Gröna Planer 
  
 Naturvård 
  
 Mot Arbetsförmedlingen och andra 
  
 Kulturmiljöer 
  
 Mot Lst 
  
 Nyckelbiotoper 
  
 Värdering 
  
 Hammond 
  
 Övrigt 
  
 Sociala värden 
  
 Skogskador 
  
 Mark och vatten 
  
 Vi ser, bl.a. behov av fortbildning inom skogens sociala värden och förstärkning av kompetensen inom lagtillämpning. Även ledning och styrning samt omvärldskontakter är områden som behöver stärkas. 
 Distriktets resurser 
 Utifrån våra erfarenheter och hur våra distrikt är bemannade i nuläget har vi i tabell 2 angett vilka resurser som kan behövas på Gotland. Vi har i nuläget svårt att bedöma uppdragsverksamhetens omfattning. I detta förslag har vi utgått från att minst nuvarande uppdragsvolym kan behållas. 
 83 
 Bilaga 3 SOU 2008:103 
  
 Tabell 2 
  
 Distriktets personal och resurs inom myndighetsuppgifter och 
  
 uppdragsverksamheten (procent av en heltidstjänst) 
  
 Personal 
  
 Resurs 
  
 Personal 
  
 Resurs 
  
 DC 
  
 100 
  
 Uppdragsansvarig 
  
 100 
  
 St.f. DC 
  
 50 
  
 Planläggare 
  
 50 
  
 Naturvårdsansvar + handläggning 
  
 140 
  
 Övriga 
  
 750 
  
 områdesskydd 
  
 Lagansvar 
  
 20 
  
 Inventerare 
  
 80 
  
 Polytax 
  
 Övrigt 
  
 Bidragshandläggare 
  
 20 
  
 Rådgivare; 
  
 140 
  
 produktion, 
  
 kulturmiljövård, 
  
 miljöhänsyn, 
  
 sociala värden 
  
 LBP 
  
 Övrigt 
  
 Handläggare avverkningstillstånd 
  
 70 
  
 Övrig lagtillsyn 
  
 50 
  
 Övriga myndighetsuppgifter 
  
 40 
  
 Summa 
  
 710 
  
 900 
  
 I tabell 2 har vi försökt att beakta och ta hänsyn till de speciella förutsättningarna som råder på Gotland. Vi ser behovet av en tydlig distriktsledning. 
 Distriktets arbete fördelat på verksamhetsgren 
 Vi har beräknat att varje årsarbetskraft arbetar totalt 210 dagar per år (se tabell 3). Vår erfarenhet är dock att 212 dagar är ett mera relevant mått. Detta har emellertid en marginell betydelse för ned- anstående beräkning. 
 84 
  
 SOU 2008:103 
  
 Bilaga 3 
  
 Tabell 3 Distriktets arbete fördelat på verksamhetsgren (tjänstgöringsdagar) 
  
 Verksamhetsgren 
  
 Resurs 
  
 Kommentar 
  
 Lagtillsyn 
  
 300 
  
 Behov av ökade insatser 
  
 Rådgivning, utbildning och information 
  
 440 
  
 Ingår inte rådgivning inom 
  
 landsbygdsprogrammet 
  
 Inventering, uppföljning och utvärdering 
  
 150 
  
 Nya polytax kräver ökade insatser 
  
 inom uppföljning 
  
 Statligt stöd 
  
 160 
  
 Exkl. handläggning av landsbygds- 
  
 programmet 
  
 Övriga myndighetsuppgifter 
  
 90 
  
 Uppdrag åt skogsbruket 
  
 350 
  
 Uppdrag åt övriga 
  
 1 550 
  
 Ledning och stöd 
  
 500 
  
 Bör kanske ökas något p.g.a. viss 
  
 personalutbildning, nya rutiner etc. 
  
 Summa 
  
 3 540 
  
 Inom Skogsstyrelsen använder vi begreppet  
 Ledning och stöd  
 (se tabell 3). På denna verksamhetsgren redovisas även delar av arbets- platsträffarna och viss del av kompetensutveckling m.m. Beräk- ningen i tabell 3 (500 tjänstgöringsdagar) är kanske något försiktig med tanke på att medarbetarna på Gotland initialt behöver extra utbildning för att sättas sig in i nya rutiner etc. Ökar  
 Ledning och stöd  
 sker dock en motsvarande minskning på övriga verksamhets- grenar. Totalsumma ändras således inte. 
 Distriktets finansiering 
 Vi har bedömt resursen (se tabell 2) som en bas för vad som behövs för att driva ett distrikt på Gotland. I tabellerna ovan ingår även tydlig distriktsledning. En kostnad som lst Gotland inte särredo- visar. Som vi har uppfattat det saknas en tydlig ledning och styr- ning av den skogliga funktionen. 
 Som tidigare nämnts har vi i förslaget utgått från att nuvarande nivå på uppdragsverksamheten kan behållas samt att uppdragsverk- samheten betalar sin del av övergripande kostnader, t.ex. distrikts- ledning. Gotland har i jämförelse med övriga distrikt en omfattande uppdragsverksamhet inom uppdrag åt andra myndigheter. Här 
 85 
 Bilaga 3 SOU 2008:103 
 ser vi möjligheter att ta tillvara den erfarenhet som finns på Gotland och utvecklingsmöjligheter för övriga distrikt. 
 När försöksperioden startade frånräknades 4 358 000 kr från då- varande Skogsstyrelsens myndighetsanslag. Om Gotland fortsätt- ningsvis ska tillhöra Skogsstyrelsen har vi utgått från att uppräk- ningen av myndighetsanslaget (nuvarande 41:1) för Gotlands del ska vara densamma som för Skogsstyrelsen i övrigt, vilket innebär cirka 5 400 000 kr i dagens nivå. Dessa resurser kommer att vara en del av finansieringen av ett distriktskontor på Gotland. Som tidigare nämnt i inledningen är nuvarande fördelningsprinciper inte direkt tillämpbara, p.g.a. Gotlands särart. Dessutom är principerna under översyn. Vidare tillkommer medel från anslaget 41:2, landsbygds- programmet samt intäkter från uppdragsverksamheten 
 Till följd av den långa försöksperioden har Gotland i väsentliga avseenden hamnat vid sidan av den  
 teknik-, 
  rutin- och personal- utveckling som ägt rum inom Skogsstyrelsen. Initialt kommer därför att krävas betydande extra insatser för personalutbildning och andra anpassningar. Särskilda medel behöver av allt att döma avsättas för detta ändamål – som är en direkt konsekvens av för- söken – hur mycket går inte att säga förrän efter särskild utredning. 
  
 Jones 
  
 Reed 
  
 Conner 
  
 Överdirektör 
  
 Personaldirektör 
  
 Regionchef 
  
 86 
 Bilaga 4 
 Skogsstyrelsens organisation 
 87 
 Bilaga 5 
 1 
 Bilaga 6 
 Samarbetsavtal i anslutning till försök med vidgad sam- ordnad länsförvaltning i Gotlands län 
 Skogsstyrelsen (SKS) och Länsstyrelsen i Gotlands län sluter följande avtal. 
 l § 
 Avtalet syftar till att reglera frågor om rättigheter och skyldigheter, ekonomiska förutsättningar samt samverkan och samarbete mellan SKS och länsstyrelsen under den tid försöksverksamheten pågår  
 (1998-01-01–2002-12-31). 
  
 2 § 
 Länsstyrelsen har fr.o.m. den l januari 1998 tagit över de tillgångar och skulder som den 31 december 1997 fanns redovisade hos Skogsvårdsstyrelsen i Gotlands län med undantag av de lån för investeringar som fauns upptagna i Riksgäldskontoret. Dessa lån ligger kvar hos SKS. 
 Länsstyrelsen förbinder sig att fr.o.m. den l januari 1998 svara för de amorteringar och räntekostnader som hänför sig till de lån som finansierar övertagna anläggningstillgångar. Betalning skall ske senast sista bankdag före halv- och helårsskifte efter avisering från SKS. 
 91 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:103 
  
 Om länsstyrelsen under försöksperioden – för att finansiera till- gångar som behövs i den verksamhet som länsstyrelsen enligt lagen (1997:1144) om försöksverksamhet med vidgad samordnad läns- förvaltning fullgör i stället för skogsvårdsstyrelsen – tar upp nya lån, skall dessa hållas åtskilda från andra lån, så att de efter försöks- periodens slut kan överföras till SKS. 
 3 § 
 SKS upplåter nyttjanderätten till fastigheterna Gotland FröjeI Lilla Hajdes 2:1 och Gotland Silte Snausarve 1:25 till länsstyrelsen under försöksperioden. I upplåtelsen ingår dock inte det område av fastigheten Lilla Hajdes 2:1, som används som plantskola och som avses överföras till Svenska Skogsplantor AB. 
 Länsstyrelsen förbinder sig att svara för samtliga med fastig- heterna förenade kostnader och äger rätt att tillgodogöra sig even- tuella intäkter på samma grunder som gällt vid den förutvarande Skogsvårdsstyrelsens förvaltning av fastigheterna. 
 SKS svarar som lagfaren ägare för fastighetsdeklarationer och betalar in fastighetsskatten. Länsstyrelsen betalar motsvarande belopp till SKS i efterhand efter fakturering. 
 Vidare betalar länsstyrelsen på fastigheterna belöpande räntor och amorteringar (lån i riksgälden). Betalningen sker på samma sätt som angivits i 2 § andra stycket. 
 Länsstyrelsen förbinder sig att inte utan SKS medgivande vidta några större förändringar av fastigheterna eller deras brukande. Fastigheterna rar inte utan SKS medgivande upplåtas till tredje person. 
 4 § 
 SKS medger att länsstyrelsen rar del av  
 metod-, 
  produkt- och tjänsteutveckling inom Skogsvårdsorganisationens uppdragsverk- samhet på samma sätt som skogsvårdsstyrelserna. Länsstyrelsen förbinder sig att betala en avgift för att täcka SKS kostnader avseen- de uppdragsverksamhet, beräknad enligt Skogsvårdsorganisationens modell för kostnadsfördelning. 
 92 
  
 SOU 2008:103 
  
 Bilaga 6 
  
 5 § 
 Parterna är eniga om att länsstyrelsen under försöksperioden skall bedriva uppdragsverksamhet inom det skogliga området på samma huvudsakliga grunder som skogsvårdsstyrelserna och därvid till- lämpa samma principer som skogsvårdsstyrelserna vad gäller frågor om prissättning. 
 6 § 
 SKS medger att länsstyrelsen rar del av Skogsvårdsorganisationens  
 IT-utveckling 
  och  
 IT-system 
  inom det skogliga området samt även support beträffande dessa system i samma utsträckning som den erbjuds skogsvårdsstyrelserna. Länsstyrelsen förbinder sig att betala de särskilda merkostnader som kan uppstå till följd av att Länsstyrelsen inte ingår i organisationen. 
 7 § 
 SKS medger att Länsstyrelsen utnyttjar Skogsvårdsorganisationens gemensamma ekonomiadministrativa datorstöd för Länsstyrelsens skogliga verksamhet. SKS svarar för support och underhåll av de ekonomiadministrativa systemen. Länsstyrelsen förbinder sig att till SKS betala avgifter för drift och underhåll enligt de grunder som tillämpas för skogsvårdsstyrelserna. 
 8 § 
 Länsstyrelsen kommer att för vissa arbetstagarkategorier använda Hogia lönesystem, som också används inom Skogsvårdsorganisa- tionen. SKS svarar där samlat för visst underhålls- och utvecklings- arbete vad gäller lönesystemet. SKS medger att Länsstyrelsen rar del av detta arbete och Länsstyrelsen förbinder sig att betala sin del av kostnaderna härför enligt de fördelningsgrunder som tillämpas inom Skogsvårdsorganisationen. 
 9 § 
 SKS förbinder sig att verka för och i möjligaste mån se till så att Länsstyrelsen som avtalspart får utnyttja de avropsavtal avseende skoglig materiel och utrustning som SKS ingår för Skogsvårds- organisationens räkning. 
 93 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:103 
  
 10 § 
 SKS förbinder sig att tillställa Länsstyrelsen de skrivelser, cirkulär, anvisningar, skogliga publikationer etc. som utsänds till skogs- vårdsstyrelserna, om det inte är uppenbart att Länsstyrelsen inte berörs av dem. 
 11 § 
 SKS förbinder sig att informera Länsstyrelsen om och bjuda in företrädare för Länsstyrelsen till de kurser, konferenser etc. som anordnas för Skogsvårdsorganisationens personal, om det inte är uppenbart att Länsstyrelsen inte berörs av dem. 
 12 § 
 SKS erbjuder Länsstyrelsen i samma utsträckning som skogsvårds- styrelserna konsultstöd i skogliga sakfrågor och juridiska frågor med skoglig anknytning. 
 13 § 
 Länsstyrelsen skall för den skogliga verksamheten årligen ta fram och till SKS inge verksamhetsplan med budget, prognoser och resultatuppföljning i enlighet med de riktlinjer som gäller för skogsvårdsstyrelserna. 
 14 § 
 SKS medger att Länsstyrelsens skogsvårdsenhet har tillgång till Skogsvårdsorganisationens datanät under förutsättning att anslut- ningen är exklusiv och att det således inte är möjligt för någon utanför enheten att ansluta sig. 
 Länsstyrelsen medger att SKS kopplar upp sig mot Länsstyrel- sen i Skogsvårdsorganisationens datanät i den utsträckning som behövs för att fullgöra support etc. 
 94 
  
 SOU 2008:103 
  
 Bilaga 6 
  
 15 § 
 Länsstyrelsen skall på samma sätt som skogsvårdsstyrelserna utnyttja tidningen SkogsEko för att publicera regionala sidor. 
 16 § 
 Parterna är ense om att under försöksperioden på ledningsnivå träffas en gång per år för att diskutera aktuella gemensamma frågor, stämma av läget och fortlöpande följa upp försöken. 
  
 Skogsstyrelsen 
  
 Länsstyrelsen i Gotlands län 
  
 Warren 
  
 Flynn 
  
 Reed 
  
 Holloway 
  
 Länsstyrelsens diarienummer  
 02-1965-98 
  
 95 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:103 
  
 96 
  
 SOU 2008:103 
  
 Bilaga 6 
  
 Länsstyrelsen 
 Gotlands län 
 Förlängning av samarbetsavtal med anledning av försök med vidgad samordnad länsförvaltning i Gotlands län 
 Skogsstyrelsen och Länsstyrelsen i Gotlands län slöt den 7 maj 1998 avtal om samarbete med anledning av försöken i länet med vidgad samordnad länsfölrvaltning, se bilaga 1. 
 Skogsstyrelsen och länsstyrelsen överenskommer härmed att av- talet skall förlängas på oförändrade villkor och gälla till och med den 31 december 2006, dvs. till utgången av den förlängda försöks- perioden. 
  
 Skogsstyrelsen 
  
 Länsstyrelsen i Gotlands län 
  
 Warren 
  
 Flynn 
  
 Reed 
  
 Holloway 
  
 97 
 Bilaga 7 
 Processen som en markägare möter under skogens omloppstid 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 Denna beskrivning är översiktlig och ger endast en grov bild av processen. Avvikelser från denna bild förekommer beroende på vilka specifika förhållanden som råder i varje enskilt ärende. 
 Som grund för all verksamhet ligger de skogliga sektorsmålen, miljömålet Levande skogar samt strategi för skogsproduktionen på Gotland. 
 Slutavverkning, Gotland 
  
 Skogsägaren vill slutavverka och  
  
 ansöker  
 om detta hos länssty- relsen. (Observera skillnaden mellan ansökan om tillstånd till avverkning i svårföryngrat område och anmälan om avverkning som används i övriga områden i landet). 
 Om markägaren har en nyckelbiotop som berörs av slut- avverkningen skall markägaren, enligt miljöbalken, söka  
 samråd  
 med länsstyrelsen om detta. 
  
 Tillståndsansökan och samråd kommer in till länsstyrelsen och diarieförs. 
  
 En handläggare i skogsbruksteamet utses. Om det är något som är oklart i ärendet tas en personlig kontakt med skogsägaren. 
  
 Handläggaren  
  
 kontrollerar  
 det aktuella området i databasen Kotten för att ta reda på om det finns höga miljövärden, natur- kultur- och sociala värden, inom det aktuella området. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Denna bilaga kommer från Länsstyrelsen i Gotlands län. 
 99 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2008:103 
  
 Om så är fallet går en  
  
 internremiss 
 /samråd till berört/berörda team, (natur- kultur eller vattenvårdsteam). Skogsägaren får information om att synpunkter i ärendet inhämtas från andra team. 
  
 När höga miljövärden finns i området görs en  
  
 fältbesiktning  
 med efterföljande skogsägarkontakt. 
  
 Efter det att besked kommit från remissteamet skickas ett  
  
 beslut  
 angående avverkningstillståndet till skogsägaren. Länsstyrelsen har som mål att EN myndighet skall leverera ETT väl avvägt och sammanhållet beslut till medborgarna. Under perioden 2004– 2007 beslutade länsstyrelsen i medeltal 333 tillstånd till avverk- ning per år. 
  
 Tillståndet är kopplat till ett  
  
 råd  
 om hur miljöhänsynen bör gå till och vilka återväxtåtgärder som bör vidtas inom tre år efter avverkningen. 
  
 Det förekommer att länsstyrelsen  
  
 avslår  
 en ansökan om slutav- verkning, (cirka fem fall om året). Anledningen till detta kan vara extrema förhållanden i området som utgör stora problem för etablering av ny skog. Ytterligare anledningar kan vara att om- rådet hyser så stora natur- och kulturvärden att området inte skall avverkas. (Det senare har hittills mest förekommit i sam- band med omläggning av marken till annat än virkesproduktion). 
 Om en ansökan avslås tas kontakt med skogsägaren innan beslutet skickas ut. 
  
 I en del fall har skogsägaren ansökt om tillstånd till avverkning för att sedan  
  
 lägga om marken  
 till annan produktion/användning än virkesproduktion. Den andelen ansökningar har legat på en relativt hög nivå under de senaste åren. Även i detta fall kan en del direkta kontakter med skogsägaren förekomma. 
  
 I processen med avverkningstillståndet ingår således ett mer eller mindre intensivt skede med rådgivning beroende på hur komplext ärendet är. 
  
 I jämförelse med resterande delar av landet lägger länsstyrelsen mycket resurser på att informera och ge råd till skogsägaren i samband med avverkningsmomentet. 
  
 100 
  
 SOU 2008:103 
  
 Bilaga 7 
  
 Det positiva med ovanstående är att mycket resurser som annars skulle läggas på att utfärda förelägganden och förbud med mera kan minimeras. 
  
 Föryngringsåtgärder efter slutavverkning, Gotland 
  
 Senast under det  
  
 tredje året  
 efter det år då avverkningen utfördes skall föryngringsåtgärder vidtas på det avverkade området 
  
 Förutom rådet i avverkningstillståndet att utföra föryngrings- åtgärder får skogsägaren en  
  
 påminnelse  
 om att området skall åtgärdas med markberedning och plantering. Detta får skogs- ägaren i god tid innan det är dags för utförande av åtgärden. Samtidigt får skogsägaren en blankett för beställning av mark- beredning. 
  
 Efter beställningen  
  
 markbereds  
 området under hösten under det tredje året.  
 Plantering  
 utförs under påföljande vår. Rådgivning i samband med planteringen förekommer. Eftersom Gotland har speciellt svåra förhållanden vad gäller etablering av ny skog prioriteras denna rådgivning relativt högt. 
  
 Länsstyrelsen kontrollerar vilka skogsägare som har utfört åter- växtåtgärderna. Om skogsägaren inte har vidtagit några åtgärder trots ett flertal påminnelser lämnas ärendet vidare till den lag- ansvarige i teamet. Detta skede har ibland föregåtts av en fält- besiktning. 
  
 En  
  
 förfrågan 
 , remiss, skickas till markägaren om varför åtgärd- erna inte har utförts. 
  
 I en del fall skriver skogsägaren eller hör av sig muntligen med en förklaring till varför åtgärderna inte har vidtagits och för en diskussion om hur man skall gå vidare. 
  
 Om svar på remissen inte inkommer till länsstyrelsen alternativt att svaret på remissen inte utgör ett giltigt skäl till att inte vidta åtgärderna upprättas ett  
  
 föreläggande  
 om utförande av åtgärd- erna till en viss tidpunkt. Föreläggandet är kopplat till ett vites- belopp. Vitesbeloppets storlek beräknas mot bakgrund av vad respektive återväxtåtgärd kostar att genomföra. 
 Även vid detta tillfälle kan kontakter mellan skogsägaren och länsstyrelsen förekomma för att räta ut vissa frågetecken. 
 101 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2008:103 
  
 Fältkontroll genomförs efter det att utförande- tiden har gått ut för att ta reda på om åtgärderna är utförda. 
  
 I det fall åtgärderna inte heller vid denna tidpunkt är utförda skickar länsstyrelsen en  
  
 ansökan om utdömande av vite  
 till Läns- rätten, (omfattning  
 2–3 
  ärenden per år). Kontakt med skogs- ägaren kan förekomma även i detta skede. 
  
 Dom  
 utfärdas av Länsrätten 
  
 Länsstyrelsen fortsätter att följa upp vad som händer i det aktuella området. Om inga åtgärder har utförts inom ett år efter länsrättens dom tar länsstyrelsen åter upp kontakten med skogsägaren. Om åtgärderna fortfarande inte utförs efter detta tas  
  
 ytterligare ett varv  
 med remiss och föreläggande. Vites- beloppet i det senare dubbleras jämfört med beloppet i det första föreläggandet. 
  
 Efter länsrättens dom nummer två i samma ärende  
  
 avslutar  
 länsstyrelsen handläggningen av ärendet. Kostnaden för hand- läggningen av ett och samma ärende motiverar inte en fortsätt- ning. Skogsägaren har dessutom fått betala den tredubbla för- yngringskostnaden för att inte ha utfört åtgärderna samtidigt som planteringsbehovet kvarstår. 
 102 
  
 SOU 2008:103 
  
 Bilaga 7 
  
 Röjning och gallring, Gotland 
  
 Under denna period i skogens utveckling är kontakttillfällena mellan skogsägaren och länsstyrelsen mindre intensiva än under tidigare nämnda perioder. 
  
 Skogsägaren kan erbjudas deltagande på  
  
 kurser  
 och andra  
 rådgiv- ningsaktiviteter  
 som handlar om röjning och gallring. 
  
 Länsstyrelsen har genomfört  
  
 röjningskampanjer  
 ett antal år i följd. Skogsägarna får anmäla hur stor areal man har röjt på sin fastig- het. Första pris är en röjsåg. Detta är ett bra sätt att stimulera till att röja i sin skog. Åtgärdsbehovet är stort. Det skapar också en positiv kontakt mellan skogsägaren och länsstyrelsen. 
  
 I något enstaka fall kan markägaren vilja ha hjälp med en  
  
 gallrings- stämpling  
 som i så fall blir ett uppdrag år länsstyrelsens skogliga uppdragsteam. 
  
 Skogsägare hör ofta av sig och vill ha en bedömning av observe- rade  
  
 skogsskadors  
 art och förväntade konsekvenser av dessa. Länsstyrelsen bistår med kunskaper och råd. I vissa fall företas också en besiktning av skadorna med åtföljande skogsägar- kontakt. 
  
 Ofta är  
  
 nyblivna skogsägare  
 i behov av en kompetenshöjning i skogsskötsel. Denna målgrupp tar också kontakt med länssty- relsen för att få råd. Skogsägare som inte bor på sin fastighet blir allt vanligare på Gotland. 
  
 I samband med olika typer av rådgivningstillfällen kan det bli aktuellt att upprätta en  
  
 skogsbruksplan  
 för fastigheten. Det är då den skogliga uppdragsverksamheten som får detta i uppdrag. 
 103 
 Bilaga 8 
 En beskrivning av processen i kontakter mellan skogs- ägare och Skogsstyrelsen under en skogs omloppstid 
 Inledning: 
 Skogsstyrelsens arbetssätt har påtagligt förändrats under de senaste tio åren. Från att tidigare varit en myndighet vars främsta uppgift varit att stödja skogsbruket i produktionsfrågor har vi idag en betydligt vidare roll. 
 Skogsstyrelsens vision Skog till nytta för alla är ett bra uttryck för det nya uppdrag och de förväntning på organisationen som finns från samhället i den nu gällande skogspolitiken. Vårt uppdrag är att verka för samhällets alla olika krav och förväntningar, inte enbart för de skogliga aktörer som finns på marknaden. Detta innebär att Skogsstyrelsens viktigaste arbetsuppgift är göra avväg- ningar mellan olika samhällsintressen vid skogliga åtgärder samt att bygga upp kunskap och att skapa forum för en dialog om skogens betydelse i ett brett samhällsperspektiv. 
 För skogsägaren upplevs vår nya roll ibland som märklig och svårförstålig. Gamla arbetssätt baserat mycket på enskild rådgiv- ning på fastigheten har till stor del bytts ut mot grupprådgivning samt uppsökande verksamhet för enskilda sakfrågor. 
 Skogsstyrelsens kontaktnät är idag omfattande och i vår vardag ingår ständigt kontakter med kommuner, länsstyrelsen och olika organisationer. Kontakterna är en del av underlaget för de avväg- ningar som utförs. 
 105 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2008:103 
  
 I nedan beskrivna process fokuseras på vad skogsägaren möter i kontakten med myndigheten vilket endast utgör en liten del av den beredning som föregår ett ärende. 
 Slutavverkning: 
  
 1. 
  
 Skogsägaren eller av denne utsett ombud skickar in en avverk- ningsanmälan till skogsstyrelsens distrikt. Från inkommande datum har Skogsstyrelsen 6 veckor på sig att yttra sig i ärendet. Distriktet bekräftar i brev till markägaren att anmälan har inkom- mit till Skogsstyrelsen. 
  
 2. 
  
 Anmälan registreras och läggs in i vårt kartdatabassystem Kotten. 
  
 3. 
  
 En byråmässig granskning sker i Kotten där olika typer av informationsskikt finns som fungerar som varningssignaler för andra samhällsintressen. T.ex. 
  
 Nyckelbiotoper och höga naturvärden 
  
 Fornlämningar och övriga kulturmiljövärden 
  
 Naturreservat, faktiska eller planerade 
  
 Kommuners naturvårdsprogram 
  
 Vattentäkter eller känsliga vattenområden 
  
 En mängd olika artinventeringar m.m. 
  
 Om anmäld areal påverkas av en träff i Kotten så får en handläggare ärendet för hantering. I det här läget kan olika åtgärder bli aktuella som: 
  
 Fältbesök med eller utan markägarkontakt 
  
 Samråd med kommun eller Lst. 
  
 4. 
  
 Övriga anmälningar som inte har indikerat träff i Kotten granskas av ett särskilt team som avgör om ett område bör fält- besökas eller ej. En viktig faktor vid bedömningen är lokal känne- dom. (gäller såväl produktion som miljö). 
  
 5. 
  
 Om en anmäld avverkning kommer i konflikt med övriga sam- hällsintressen eller lagstiftning kontaktas markägaren. I dialogen med markägaren prövas olika frågor som t.ex. 
  
 106 
  
 SOU 2008:103 
  
 Bilaga 8 
  
 frivillig avsättning 
  
 hänsyn vid åtgärden 
  
 områdesskydd 
  
 råd 
  
 förbud 
  
 alternativ föryngringsmetod. 
  
 Utifrån det samrådet upprättas en dokumentation som tillskickas markägaren och eventuella ombud. 
 Kommentar: 
 Mycket av processen handlar om dialog med markägaren om motiv för olika åtgärder. Det är mycket ovanligt med förbud och beslut mot markägarens vilja om t.ex. biotopskydd. Det är dock viktigt att notera att Skogsstyrelsen alltid följer vår målnivå i dialogen. Det innebär att vi 
 U  
 inte kompromissar 
 U  
 med markägaren för att nå enig- het på bekostnad av andra samhällsintressen om så inte är motive- rat (avvägningen). 
 På Norrköpings distrikt är det årligen mellan  
 12–1 
  400 anmäl- ningar. 2007 besöktes 33 % i fält. 
 Föryngringsåtgärder efter slutavverkning 
 Föryngringsplikt enligt Skogsvårdslagen inträder under det tredje året efter avverkning, alternativt 5 år vid självföryngring. 
 Kontakterna med myndigheten sker i huvudsak med klarkort. När det är dags för föryngringsåtgärd skickas en påminnelse till markägaren där han/hon ombeds att deklarera vilka åtgärder som är vidtagna. En del av de inkomna svaren samt flera av de uteblivna reaktionerna kontrolleras i fält. Efter kontroll vidtalas de som inte har utfört åtgärd. Oftast följs detta av ett föreläggande. 
 Utöver klarkort sker en hel del rådgivning till markägare som önskar stöd för hur återväxtåtgärderna ska utföras. Därutöver sker kontakterna i huvudsak på  
 skogsdagar/-kvällar 
  som berör föryng- ring. 
 107 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2008:103 
  
 Röjning 
 Kontakterna vid röjning uppstår i samband med fastighetsvis råd- givning samt via information om flygbildstolkning. 
 Varje år flygbildtolkas ca: 25 % av distriktets areal där lövröj- ningbehovet analyseras. Information skickas ut till berörda mark- ägare och följs senare upp av ett klarkort liknande det för föryng- ring. I samband med utskicket till skogsägaren informeras om skogsdagar i närheten som berör röjning. Vi erbjuder dessutom enskild rådgivning för de som önskar. Många skogsägare har uttryckt det som positivt att få den här informationen. 
 Gallring 
 Kontakterna mellan skogsägare/myndighet är inte lika intensiva som under övriga åtgärder. Kontakten sker i huvudsak när en skogsägare aktivt söker rådgivning samt mer sällan vid skogsdagar som Skogsstyrelsen anordnar. 
 Sammanfattning: 
 Kommunikationen mellan skogsägare och distriktet sker i huvud- sak inom de för vår organisations prioriterade målområden. Därut- över sker naturligtvis en mängd kontakter under en omloppstid för mer allmänna frågeställningar. Särskilt påtagligt under senare år har varit de kontakter som skett efter stormarna och med efterföljande problem med granbarkborrar. 
 Skogsstyrelsen har även utvecklat informationsmöjligheterna via Internet samt genom tidningen Hudson som säkert minskar behovet av s.k. allmän rådgivning. 
 I övrigt finns kontakterna genom vår uppdragsverksamhet där jag särskilt vill peka på Grön plan som ett är ett mycket bra instru- ment för rådgivning/information. 
 Martinez 
 Distriktschef 
 108 
 Bilaga 9 
 Utredningens kontakter 
 Under arbetet har utredningen haft interna kontakter med Regerings- kansliet, men vi har också träffat representanter för bland annat nedanstående myndigheter och organisationer i Sverige. Förutom dessa möten har telefon- och  
 e-postkontakter 
  tagits med olika personer som på olika sätts berörs av eller har synpunkter på utredningen. Utredaren har också, i egenskap av landshövding för Värmland, haft kontakter med personer som har skoglig anknyt- ning. 
 Offentliga utredningar 
 Ansvarskommittén (Fi 2003:02) 
 Förvaltningskommittén (Fi 2006:08) 
 Myndigheter och andra offentliga aktörer 
 Skogsstyrelsen 
 Naturvårdsverket 
 Statskontoret 
 Jordbruksverket 
 Gotlands kommun 
 Länsstyrelser 
 Intresseorganisationer och företag 
 SACO och ST vid Länsstyrelsen i Gotlands län 
 SACO och ST vid Skogsstyrelsen 
 LRF 
 Mellanskog 
 Hushållningssällskapet 
 Liljewalchska stiftelsen 
 Gotlandsflis AB 
 Svenska Kyrkan, Visby stift. 
 109 
 Statens offentliga utredningar 2008 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Barlastvattenkonventionen – om Sveriges anslutning. N. 
  
 2. 
  
 Immunitet för stater och deras egendom. UD. 
  
 3. 
  
 Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Ju. 
  
 4. 
  
 Omreglering av apoteksmarknaden. S. 
  
 5. 
  
 Könsdiskriminerande reklam. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. IJ. 
  
 6. 
  
 Fastighetsmäklaren och konsumenten. Ju. 
  
 7. 
  
 Världsklass! Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. U. 
  
 8. 
  
 Bidrag på lika villkor. U. 
  
 9. 
  
 Transportinspektionen. En myndighet för all trafik. + Bilagor. N. 
  
 10. 
  
 21+1 
  
 2. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. S. 
  
 11. 
  
 Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. U. 
  
 12. 
  
 Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Fi. 
  
 13. 
  
 Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. 
  
 + Wallace: Grid issues for electricity production based on renewable energy sources in Spain, Portugal, Germany, and United Kingdom. N 
  
 14. 
  
 Timmar, kapital och teknologi 
  
 – vad betyder mest? 
 En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Fi. 
  
 15. 
  
 LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. S. 
  
 16. 
  
 Förtursförklaring i domstol. Ju. 
  
 17. 
  
 Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. U. 
  
 18. 
  
 Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. S. 
  
 19. 
  
 Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. M. 
  
 20. 
  
 Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Ju. 
  
 21. 
  
 Permanent förändring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Fi. 
  
 22. 
  
 Ett stabsstöd i tiden. Fi. 
  
 23. 
  
 Konsulär katastrofinsats. UD. 
  
 24. 
  
 Svensk klimatpolitik. M. 
  
 25. 
  
 Ett energieffektivare Sverige +Bilaga. N. 
  
 26. 
  
 Värna språken – förslag till språklag. Ku. 
  
 27. 
  
 Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. U. 
  
 28. 
  
 Apoteksdatalagen. S. 
  
 29. 
  
 Yrkeshögskolan. För yrkeskunnande i förändring. U. 
  
 30. 
  
 Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. U. 
  
 31. 
  
 Miljödomstolarna – domkretsar 
  
 – 
  
 lokalisering – handläggningsregler. M. 
  
 32. 
  
 Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Ju. 
  
 33. 
  
 Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. S. 
  
 34. 
  
 Lättare att samverka 
  
 – 
  
 förslag om förändringar i samtjänst- lagen. Fi. 
  
 35. 
  
 Digital-TV-övergången. 
  
 + Engelsk översättning. Ku. 
  
 36. 
  
 Svenska Spels nätpoker. En utvärdering. Fi. 
  
 37. 
  
 Vårdval i Sverige. S. 
  
 38. 
  
 EU, allmännyttan och hyrorna. + Bilagor. Fi. 
  
 39. 
  
 Framtidens polisutbildning. Ju. 
  
 40. 
  
 Bredband till hela landet. N. 
  
 41. 
  
 Människohandel och barnäktenskap 
  
 – 
  
 ett förstärkt straffrättsligt skydd 
  
 + bilaga. Ju. 
  
 42. 
  
 Normgivningsmakten. Expertgruppsrapport Ju. 
  
 43. 
  
 Tre rapporter till Grundlagsutredningen. Ju. 
  
 44. 
  
 Transportinspektionen. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 
  
 45. 
  
 Rapporter från en  
  
 mr-verkstad. 
  IJ. 
  
 46. 
  
 Handel med läkemedel för djur. S. 
  
 47. 
  
 Frågor om hyra och bostadsrätt. Ju. 
  
 48. 
  
 En utvecklad havsmiljöförvaltning. M. 
  
 49. 
  
 Aktiekapital i privata aktiebolag. Ju. 
  
 50. 
  
 Skyddet för samhällsviktig verksamhet. Fö. 
  
 51. 
  
 Värdigt liv i äldreomsorgen. S. 
  
 52. 
  
 Legitimation och skärpta behörighets- regler. U. 
  
 53. 
  
 Styra rätt! Förslag om Sjöfartsverkets organisation.N. 
  
 54. 
  
 Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. A. 
  
 55. 
  
 Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. Fö. 
  
 56. 
  
 Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Jo. 
  
 57. 
  
 Skattelättnader för hushållstjänster. Fi. 
  
 58. 
  
 Egenansvar – med professionellt stöd. IJ. 
  
 59. 
  
 Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Ku. 
  
 60. 
  
 Personnummer och samordningsnummer. Fi. 
  
 61. 
  
 Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Expertgruppsrapport Ju. 
  
 62. 
  
 Myndighet för miljön 
  
 – en granskning av Naturvårdsverket. M. 
  
 63. 
  
 Förstärkt skydd för företagshemligheter. Ju. 
  
 64. 
  
 Kontinuitet och förändring. + Lättläst + Daisy. Ku. 
  
 65. 
  
 Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. Ju. 
  
 66. 
  
 Arbetsförmåga? 
  
 En översikt av bedömningsmetoder i Sverige och andra länder. S. 
  
 67. 
  
 Enklare redovisning. Ju. 
  
 68. 
  
 Bygg – helt enkelt! M. 
  
 69. 
  
 Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Fi. 
  
 70. 
  
 Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s  
  
 Fud-program 
  2007. M. 
  
 71. 
  
 Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. Ju. 
  
 72. 
  
 Effektivare signaler. N. 
  
 73. 
  
 Kemikalietillsyn 
  
 – 
  
 organisation och finansiering. M. 
  
 74. 
  
 Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Fi. 
  
 75. 
  
 Ägande och förvaltning av hyreshus. Ju. 
  
 76. 
  
 F-skatt 
  
  åt flera. Fi. 
  
 77. 
  
 Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor 
  
 + Lättläst + Daisy. S. 
  
 78. 
  
 Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? S. 
  
 79. 
  
 Revisorers skadeståndsansvar. Ju. 
  
 80. 
  
 Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. Fi. 
  
 81. 
  
 Stalkning – ett allvarligt brott. Ju. 
  
 82. 
  
 Vägen tillbaka för överskuldsatta. Ju. 
  
 83. 
  
 Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. A. 
  
 84. 
  
 Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. N. 
  
 85. 
  
 Straff i proportion till brottets allvar. Ju. 
  
 86. 
  
 Prövning av vindkraft. M. 
  
 87. 
  
 Åklagarväsendets brottsbekämpning. Integritet – Effektivitet. Ju. 
  
 88. 
  
 Elektroniskt kungörande av författningar. Ju. 
  
 89. 
  
 Trygghetssystemen för företagare. N. 
  
 90. 
  
 Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. UD. 
  
 91. 
  
 En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Fö 
  
 92. 
  
 Konkurrens på spåret. N. 
  
 93. 
  
 Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 
  
 94. 
  
 Tillval i hyresrätt. Ju. 
  
 95. 
  
 Enklare semesterregler. A. 
  
 96. 
  
 Kommersiell radio 
  
 – 
  
 nya sändningsmöjligheter. Ku. 
  
 97. 
  
 Styr samverkan 
  
 – 
  
 för bättre service till medborgarna. Fi. 
  
 98. 
  
 Totalförsvarsplikten i framtiden. Fö. 
  
 99. 
  
 Nya ersättningsbestämmelser i expropria- tionslagen, m.m. Ju. 
  
 100. 
  
 Bidragsspärr. Fi. 
  
 101. 
  
 Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. Fö. 
  
 102. 
  
 Brist på brådska 
  
 – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + Daisy. S. 
  
 103. 
  
 Hur ska skogspolitiken genomföras på Gotland? Jo. 
  
 Statens offentliga utredningar 2008 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. [3] 
 Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. [16] 
 Patentskydd för biotekniska uppfinningar. [20] 
 Avskaffande av revisionsplikten för små företag. [32] 
 Framtidens polisutbildning. [39] 
 Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. [41] 
 Normgivningsmakten. Expertgruppsrapport XI. [42] 
 Tre rapporter till Grundlagsutredningen. [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. 
 Översyn och internationell utblick. Expertgruppsrapport. [61] 
 Förstärkt skydd för företagshemligheter. [63] 
 Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. [65] 
 Enklare redovisning. [67] 
 Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. [71] 
 Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. [85] 
 Åklagarväsendets brottsbekämpning. Integritet – Effektivitet. [87] 
 Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. [94] 
 Nya ersättningsbestämmelser i expropriations- lagen, m.m. [99] 
 Utrikesdepartementet 
 Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. [23] 
 Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. [90] 
 Försvarsdepartementet 
 Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] Kustbevakningens rättsliga befogenheter. [55] 
 En svensk veteranpolitik, del 2. 
 Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. [91] 
 Totalförsvarsplikten i framtiden. [98] 
 Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. [101] 
 Socialdepartementet 
 Omreglering av apoteksmarknaden. [4] 
 21+1 
 2. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. [10]. 
 LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. [15] 
 Evidensbaserad praktik inom socialtjänsten 
 – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. [28] 
 Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. [33] 
 Vårdval i Sverige. [37] 
 Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. [51] 
 Arbetsförmåga? 
 En översikt av bedömningsmetoder i Sverige och andra länder. [66] 
 Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + Daisy. [77] 
 Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. [78] 
 Brist på brådska 
 – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + Daisy. [102] 
 Finansdepartementet 
 Finansiella sektorn bär frukt. 
 Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. [12] 
 Timmar, kapital och teknologi 
 – vad betyder mest? 
 En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. [14] 
 Permanent förändring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. [21] 
 Ett stabsstöd i tiden. [22] 
 Lättare att samverka 
 – förslag om förändringar i samtjänstlagen. [34] 
 Svenska Spels nätpoker. En utvärdering. [36] 
 EU, allmännyttan och hyrorna. + Bilagor. [38] 
 Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. [60] 
 Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. [69] 
 Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. [74] 
  
 F-skatt 
  åt flera. [76] 
 Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. [80] 
 Styr samverkan 
 – för bättre service till medborgarna. [97] Bidragsspärr. [100] 
 Utbildningsdepartementet 
 Världsklass! Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. [7] 
 Bidrag på lika villkor. [8] 
 Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. [11] 
 Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. [17] 
 Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. [27] 
 Yrkeshögskolan. För yrkeskunnande i förändring. [29] 
 Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans.[30] 
 Legitimation och skärpta behörighets- regler. [52] 
 Jordbruksdepartementet 
 Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. [56] 
 Hur ska skogspolitiken genomföras på Gotland? [103] 
 Miljödepartementet 
 Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. [19] 
 Svensk klimatpolitik. [24] 
 Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering 
 – handläggningsregler. [31] 
 En utvecklad havsmiljöförvaltning. [48] 
 Myndighet för miljön 
 – en granskning av Naturvårdsverket. [62] Bygg – helt enkelt! [68] 
 Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2007. [70] 
 Kemikalietillsyn 
 – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. [86] 
 Näringsdepartementet 
 Barlastvattenkonventionen – om Sveriges anslutning. [1] 
 Transportinspektionen. En myndighet för all trafik. + Bilagor. [9] 
 Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. 
 + Wallace: Grid issues for electricity production based on renewable energy sources in Spain, Portugal, Germany, and United Kingdom. [13] 
 Ett energieffektivare Sverige + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. [40] 
 Transportinspektionen. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] 
 Styra rätt! Förslag om Sjöfartsverkets organisation. [53] 
 Effektivare signaler. [72] 
 Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. [84] 
 Trygghetssystemen för företagare. [89] Konkurrens på spåret. [92] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Könsdiskriminerande reklam. 
 Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. [5] 
 Rapporter från en  
 mr-verkstad. 
  [45] Egenansvar – med professionellt stöd. [58] 
 Kulturdepartementet 
 Värna språken – förslag till språklag. [26] 
  
 Digital-TV-övergången. 
  
 + Engelsk översättning.[35] 
 Föreningsfostran och tävlingsfostran. 
 En utvärdering av statens stöd till idrotten. [59] 
 Kontinuitet och förändring. + Lättläst + Daisy. [64] 
 Kommersiell radio 
 – nya sändningsmöjligheter. [96] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. [83] Enklare semesterregler. [95]