Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 1 
  
 2%-)33!--!.34,,.).' 
  
 Sammanställning av remissyttranden över Kvinnomaktutredningens betänkande "Ty makten är din...Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda Sverige" (SOU 1998:6) 
 Sammanställningen följer utredarens förslag såsom de presenteras i betänkandets kapitel 9 "Förslag till åtgärder". De bilagor som inte ta- gits med finns tillgängliga i Arbetsmarknadsdepartementets ärende dnr. A98/501/JÄM. 
 Av de 51 instanser som anmodats att yttra sig har remissyttranden avgetts av; Riksförsäkringsverket, Socialvetenskapliga forskningsrådet, Statistiska centralbyrån, Finansinspektionen, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket, Arbetsgivarverket, Nämnden för statliga förnyelse- fonder, Statens skolverk, Högskoleverket, Forskningsrådsnämnden,  
 Humanistisk-samhällsvetenskapliga 
  forskningsrådet, Uppsala univer- sitet, Lunds universitet, Göteborgs universitet, Sekretariatet för genus- forskning vid Göteborgs universitet, Stockholms universitet, Umeå universitet, Linköpings universitet, Högskolan i Karlstad, Handelshög- skolan i Stockholm, Arbetsmarknadsstyrelsen, Arbetslivsinstitutet, Rå- det för arbetslivsforskning, Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvär- dering, Jämställdhetsombudsmannen, Jämställdhetsnämnden, Ung- domsstyrelsen, Länsstyrelsen i Hallands län, Länsstyrelsen i Örebro län, Länsstyrelsen i Norrbottens län, Växjö kommun, Västerås kom- mun, Härnösands kommun, Svenska Kommunförbundet, Landstings- förbundet, Tjänstemännens Centralorganisation, Sveriges Akademikers Centralorganisation, Landsorganisationen i Sverige, Svenska Arbetsgi- vareföreningen, Sveriges Aktiesparares Riksförbund, Jämställdhetsar- betares Förening samt Samverkansforum för kvinnor i Sverige. 
 Därutöver har yttranden inkommit från Nationellt Resurscentrum, Svenska Kommittén för Strong, Rogers förbun- det, jämställhetsexperterna i Västra Götaland samt Norrtälje kommun. 
 Fackföreningsrörelsens Institut för Ekonomisk Forskning, Industri- ens utredningsinstitut, Skattebetalarnas förening och Sveriges Förenade Studentkårer har anmodats men ej inkommit med svar. 
 Företagarnas Riksorganisation, Ekonomiska rådet, Arbetsdomstolen samt Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi har avstått från att yttra sig över förslagen. 
  
 2  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 )..%(,,3–24%#+.).' 
  
 !LLM¤NNA OCH SAMMANFATTANDE SYNPUNKTER  
  
 0ARTSGEMENSAMT ORGAN F¶R L¶NES¤TTNING 
  
 2.1 
  
 Utredarens förslag ...................................................................... 
  
 27 
  
 2.2 
  
 Remissinstanserna ...................................................................... 
  
 27 
  
 ¶RTYDLIGANDE OCH KOMPLETTERING AV J¤MST¤LLDHETSLAGEN 
  
 3.1 
  
 Utredarens förslag ...................................................................... 
  
 49 
  
 3.2 
  
 Remissinstanserna ...................................................................... 
  
 49 
  
 +ONSEKVENSANALYSER  
  
 4.1 
  
 Utredarens förslag ...................................................................... 
  
 67 
  
 4.2 
  
 Remissinstanserna ...................................................................... 
  
 67 
  
 *¤MST¤LLDHETSM¤RKNING 
  
 5.1 
  
 Utredarens förslag ...................................................................... 
  
 80 
  
 5.2 
  
 Remissinstanserna ...................................................................... 
  
 80 
  
 *¤MST¤LLDHET I SKOLA OCH H¶GSKOLA  
  
 6.1 
  
 Utredarens förslag ...................................................................... 
  
 93 
  
 6.2 
  
 Remissinstanserna ...................................................................... 
  
 93 
  
 +UNSKAP KOMMUNIKATIONSPLAN  
  
 7.1 
  
 Utredarens förslag .................................................................... 
  
 117 
  
 7.2 
  
 Remissinstanserna .................................................................... 
  
 117 
  
 0ARLAMENTARISK UTREDNING  !,6! 
  
 8.1 
  
 Utredarens förslag .................................................................... 
  
 130 
  
 8.2 
  
 Remissinstanserna .................................................................... 
  
 130 
  
 RAMTIDA FORSKNING 
  
 9.1 
  
 Utredarens förslag .................................................................... 
  
 142 
  
 9.2 
  
 Remissinstanserna .................................................................... 
  
 142 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 3 
  
 1 
  
 Allmänna och sammanfattande synpunkter 
  
 3VERIGES !Price 3!#/ 
 Kvinnomaktutredningens huvudbetänkande är föredömligt lättläst och välskrivet för att vara en offentlig utredning. Utredningsarbetet har re- sulterat i en stor mängd expertrapporter och annat underlag som fått stor efterfrågan, vilket visar att dessa frågor är av stort allmänt intresse. Expertrapporterna har gjort kvalificerade utredningar om mäns och kvinnors förhållanden och utredningen i sin helhet har på ett förtjänst- fullt sätt kartlagt rådande förhållanden. Huvudbetänkandet har sam- manfattat kunskapsläget. Utredningen har tagit sin utgångspunkt i att mycket av de orättvisor som följer med kvinnor på arbetsmarknaden har sin grund i traditionella familjemönster, att kvinnan fortfarande bär huvudansvaret för att hushållsarbetet sköts och att barnen är hela och rena. Detta går också att belägga med olika undersökningar som refere- ras till. Med hänsyn till den vikt som huvudbetänkandet ger åt familje- förhållandena är det förvånande att inga konkreta förslag finns på detta område. Istället hänskjuts familjefrågorna till en framtida större utred- ning som skall få gott om tid för analys, "ALVA"(Arbete, Liv och Väl- färd åt Alla). En diskussion kunde t.ex. ha förts om åtgärder som kan påverka arbetsfördelningen mellan män och kvinnor i hemmet, efter- som utredningen hävdar att denna har en så avgörande roll för mäns och kvinnors ställning och ekonomiska villkor. Kvinnor utför fortfa- rande det mesta hemarbetet. En fungerande marknad för hemtjänster av olika slag skulle kunna bidra till att avlasta familjerna tidsödande hem- arbete och borde i praktiken gynna kvinnors karriärmöjligheter på ar- betsmarknaden. Statistik för 1997 visar att fädernas andel av dagar med föräldrapenning sjunkit från 1996. 
  
 4  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ 
 Kvinnomaktutredningen har presenterat ett stort antal intressanta forskningsrapporter som på ett utmärkt sätt åskådliggör den bristande jämställdheten på centrala områden i det svenska samhället. Utredning- en bekräftar mycket av det som TCO tidigare visste men inte hade ve- tenskapligt stöd för men ger också nya fakta. 
 Utredningen tillför nya fakta till ett område där diskussionen ofta präglas av okunskap och fördomar. Den utgör alltså ett omfattande re- ferensmaterial som kommer att vara till stor nytta för alla som strävar efter att uppnå ett jämställt arbetsliv och samhälle. Synen på jämställd- het mellan kvinnor och män formas under en människas hela liv och i denna process spelar skola, arbetsliv och privatliv viktiga roller. Dess- utom klargör utredningen ett antal begrepp vilket gynnar klarhet i de- batten. 
 Utredningen kan således fungera som en bra utgångspunkt för fort- satt agerande på jämställdhetsområdet. De medverkande forskarna har redovisat sina områden ur ett jämställdhetsperspektiv, vilket bör inne- bära att vi även i fortsättningen får intressanta forskningsresultat till stöd för det praktiska jämställdhetsarbetet. 
 Utredningen ger i stor utsträckning en dyster bild som innebär att det kommer att ta mycket lång tid innan vi har uppnått ett jämställt samhälle. TCO anser att utredningen borde ha kunnat dra fler slutsatser av materialet och med ledning av dessa lagt fram fler förslag. 
 För att flytta fram positionen inom arbetslivsområdet vill TCO se lokala och arbetsplatsnära aktiviteter och initiativ som driver arbetet framåt. En viktig del i ett sådant arbete är att det sker en bred spridning och diskussion på alla nivåer om den kunskap som utredningen sam- manställt. 
 I en del forskarrapporter visar utredningen att privatlivet är en viktig del av processen mot ett jämställt samhälle. Tyvärr diskuterar utred- ningen i sitt slutbetänkande bara hur vi gemensamt ska kunna förändra kvinno- och mansrollen i skola och arbetsliv. Det är därför viktigt att regeringen ser till att den samlade kunskapen som utredningen redovi- sar sprids och följs upp. 
 I slutet av betänkandet redovisar utredaren viktiga frågor och områ- den som kräver fortsatt forskning. Regeringen bör lägga detta ansvar på en lämplig institution. Från TCOs sida kommer vi att ta vår del av an- svaret för att ändra på de orättvisor som fortfarande råder. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 5 
  
 Utredaren har under utredningen använt en referensgrupp i sitt ar- bete. TCO är överraskad över den sammansättning som gruppen haft. TCO anser att gruppen inte har haft tillräcklig kompetens för att belysa de problem som finns på arbetsmarknaden på ett heltäckande sätt, vil- ket också speglas i materialet. Problematiken som finns inom tjänste- mannaområdet är mycket begränsat belyst. 
 I utredningens betänkande konstateras att den offentliga sektorn i vissa avseenden kan ses som mer "kvinnovänlig" än den privata men i andra avseenden exploaterar offentlig sektor kvinnor. De många del- tidsjobben och tillfälliga anställningarna utnyttjar kvinnor och lämnar dem med dåliga löner och utvecklingsvillkor och usla pensioner. Trots att offentlig sektor styrs politiskt och att dess ledning borde veta bättre! 
 TCO anser att båda halvorna av detta konstaterande är riktiga. Den offentliga sektorn, i synnerhet den kommunala, är viktig eftersom den som arbetsmarknad för kvinnor har givit dem möjlighet till betalt för- värvsarbete, egen försörjning och därmed ekonomiskt oberoende, men villkoren för anställda i kommunerna är sådana att den egna försörj- ningen och det ekonomiska oberoendet blir begränsade. 
 Sannolikt hade de kommunala arbetsgivarna inte kunna upprätthålla verksamheten om det hade varit män som haft de arbeten i kommuner- na som nu domineras av kvinnor. Till utredningens lista över hur kvin- nor exploateras kan läggas att den offentliga sektorn utnyttjar kvinnors goda vilja, medkänsla och det förhandlingsmässiga underläge i familjen de hamnar i genom sina låga löner. Det borde inte vara rimligt eller etiskt försvarbart för de politiker som ofta säger sig vilja framstå som förebilder för andra sektorer på arbetsmarknaden att inte mer värna kvinnors möjligheter till utveckling i arbets- och familjeliv. Det finns visserligen exempel på lokala undantag men generellt sett skulle de kommunala arbetsgivarna behöva agera på ett mer medvetet och ambi- tiöst sätt innan de kan hävda att de tar sitt ansvar för jämställdheten. 
 TCO vill instämma i utredningens ståndpunkt att skolan måste för- ändras i jämställd riktning vilket TCO och dess förbund arbetar för på olika sätt. En allmän förskola skulle kunna ge unika möjligheter till tidig jämställdhetsfostran. 
 Avslutningsvis vill TCO att Kvinnomaktutredningen och dess fors- karrapporter, som är ett bra och intressant material, ska vara underlag för fortsatt aktivt jämställdhetsarbete samt att det leder till förslag på aktiva och praktiska åtgärder. 
  
 6  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ 
 LO ser denna utrednings förslag och rapporter som inledningen på ett mer insiktsfullt och målmedvetet arbete för jämställdhet mellan kvin- nor och män i arbetslivet och i samhället i övrigt. 
 ,UNDS UNIVERSITET 
 Utredningen är ett imponerande material med mycken värdefull kun- skap om fördelningen av resurser och ekonomisk makt mellan kvinnor och män. Betänkandet summerar en omfattande empirisk kunskap på ett förtjänstfullt sätt. Det är angeläget att denna kunskap sprids och kommer till användning på alla fronter i det pågående och framtida för- ändringsarbete för att nå jämställdhetsmålet. Betänkandet är mycket lätt att läsa. Detta gäller inte minst bakgrundsbeskrivningen och kom- mentarerna till denna. Det är uppenbart, att formuleringar och illustra- tioner avsiktligt utformats i en välgörande provocerande stil. Detta är på många sätt lovvärt och positivt. 
 Ännu bättre och ännu mera slagkraftig hade rapporten varit, om den attraktiva utformningen av dess bakgrundsdel hade varit kombinerad med en motsvarande övertygande analys och sammanfattning av da- gens situation. 
 Främsta bristen gäller avsaknaden av dels djup i analysen, dels en sammanfattning som ger en genomlysande bild av de verkliga problem, inför vilka vi idag står, och hur de ska kunna lösas. Här har man valt en påfallande enkel modell och tämligen ytliga formuleringar. 
 5ME¥ UNIVERSITET 
 Utredningens stora förtjänst är att den sammanställt och gjort tillgäng- lig den omfattande forskning om kvinnors och mäns ekonomiska makt och resurser som bedrivs vid svenska universitet och högskolor idag. Huvudbetänkandet tar emellertid inte alls eller i alltför ringa utsträck- ning upp en rad för uppdraget centrala aspekter såsom arbetstidsför- kortning, internationalisering, främst  
 EU-medlemskapets 
  betydelse, flexibilitet på arbetsmarknaden samt lönebildning och lönepolitik. Ko pplingen mellan forskarrapporternas resultat och de åtgärdsförslag som läggs fram förefaller svag. Åtgärderna i huvudsak information, bättre utbildning och ytterligare utredningsinsatser, framstår som ganska uddlösa. Med det omfattande forskningsunderlag som stått till buds, borde det ha varit möjligt att presentera kraftfullare förslag. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 7 
  
 Utredaren ger i sin snabbsammanfattning en mycket mörk bild av jämställdhetens läge. Hon drar slutsatsen: "Resultatet av de 13 voly- merna kan därför sägas vara att myten om det jämställda Sverige räm- nar." Mot bakgrund av en sådan slutsats, framstår de lagda åtgärdsför- slagen som så mycket mer tandlösa. Att åtgärderna enligt utredaren inte heller ska få kosta någonting gör inte saken bättre. Utredningsuppdra- get har i första hand gällt att kartlägga, analysera och belysa en rad frå- gor som har med fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska re- surser mellan män och kvinnor att göra. 
 Utredningen, med totalt drygt 3.000 sidor och tretton ingående forskningsvolymer, visar på en glädjande stor bredd på forskningen om kvinnors (och mäns) ställning i ekonomin. Sådan forskning pågår vid de flesta lärosäten i landet och engagerar inte enbart kvinnliga forskare utan också många män. Av utredningens hundra bidrag svarar männen för ungefär en tredjedel. Forskningen om genusaspekter på ekonomi och välfärd, som expanderat starkt de senaste decennierna, har varit av väsentlig betydelse för den kunskapshöjning och kunskapsutveckling som skett i samhället och inom akademin på området. En stor förtjänst med Kvinnomaktutredningen är att den samlat denna kunskap, och också gjort den tillgänglig för en större publik. 
 Även om det här inte finns utrymme att granska och värdera enskil- da forskarrapporter och delbetänkanden, är vår uppfattning att alla bi- drag är relevanta för det aktuella utredningsområdet, att de, så vitt vi kan bedöma, håller god kvalitet och i flera fall tillför ny kunskap. De utgör ett tungt vägande, om än ej helt entydigt eller enkelt underlag för utredarens förslag till åtgärder. 
 Trots att de många forskarbidragen är en tillgång, kan man fråga sig om utredningen inte tjänat på att bygga på ett mer begränsat antal del- studier, som kunnat fördjupa och underb ygga de centrala frågorna. Nu är det i många fall svårt att se klara linjer mellan forskningsunderlaget och huvudbetänkandet, och i synnerhet föreligger det ett påtagligt glapp mellan underlaget och de föreslagna åtgärderna. Huvudbetän- kandet uppvisar en brist på problematisering och t o m uppgivenhet på viktiga punkter. I delrapporterna finns många belägg för att kvinnor är beroende av ett fungerande socialt välfärdssystem för att kunna delta i och påverka arbets- och samhällsliv. I huvudbetänkandet saknas emel- lertid en problematisering av det faktum att det senaste decenniets de- centralisering och avreglering av offentlig verksamhet skapat stora skillnader mellan olika kommuner i fråga om barnomsorg, utbildning, äldreomsorg och annan social verksamhet, och därmed stora skillnader i kvinnors villkor. Denna utveckling tycks närmast tas för given. 
 Inte heller diskuteras de inskränkningar i välfärdssamhället som skett och konsekvenserna dessa visar för kvinnorna, dels som konsu- 
  
 8  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 menter och dels som yrkesverksamma inom privat och offentlig sektor. Vi saknar också en diskussion av kvinnors och mäns möjligheter till ekonomisk och social överlevnad i olika regioner, exempelvis Norr- lands inland, i ett jämställdhetsperspektiv. 
 Vi noterar vidare att flera viktiga frågor, för kvinnor i allmänhet och för jämställdheten i synnerhet, inte alls eller mycket litet behandlas i betänkandet och bara begränsat i de övriga volymerna. Det gäller bland annat en allmän arbetstidsförkortning, internationaliseringens och framför allt  
 EU-medlemskapets 
  betydelse, flexibiliteten på arbetsmark- naden samt lönebildningen och lönepolitikens omläggning. Sådana frå- gor borde haft högre prioritet i utredningen, eftersom de verkligen tar- var en ordentlig genomlysning ur ett köns- och maktperspektiv. Det framstår som något av en paradox, att man i en utredning om kvinnors ekonomiska makt och resurser inte tar upp de krav som kvinnor driver på detta område inom ramen för sina organisationer. Här finns en viktig kompletterande källa som hade kunnat tillföra utredningen ytterligare kunskap och infallsvinklar. 
 5PPSALA UNIVERSITET 
 Uppsala universitet välkomnar den kartläggning av kvinnors ekono- miska ställning i samhället som Kvinnomaktutredningen utgör. Forsk- ningsrapporterna som ligger till grund för slutbetänkandet är viktiga bidrag till förståelsen för frågan om makt och fördelning av ekonomis- ka resurser kvinnor och män emellan. 
 Benämningen, exponerandet och analysen av "myten om det ratio- nella arbetslivet och det jämställda Sverige" kräver en teoretisk preci- sering. Komplexiteten i myten är både vid och djup och innefattar un- derliggande skillnader i synen på mänskligt liv, relationer, livskvalitet, ekonomisk rättvisa, maktrelationer och definition och tillämpning av ansvar. Dessa teoretiska konstruktioner har skilda effekter på hur eko- nomiska jämställdhetsmodeller i sin tur konstrueras och tolkas. 
 Bakomliggande teoretiska perspektiv har inte fått det utrymme som krävs för en omfattande utredning av Kvinnomaktutredningens karak- tär. Synpunkterna nedan måste beaktas innan arbetet med jämställd- hetsåtgärder och forskning fortskrider. 
 Maktperspektivet har stor betydelse för förståelsen av kvinnors situ- ation i dagens samhälle. Maktperspektivet väljs för att kartlägga kvin- nors historiska, kulturella, sociala och ekonomiska situation. Det råder 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 9 
  
 brist på forskare som idag studerar utifrån maktperspektiv inom de ekonomiska vetenskaperna. Ekonomisk makt bör inte särskiljas i alltför hög utsträckning från andra typer av makt. Då förlorar man viktiga bakomliggande faktorer till kvinnors brist på ekonomisk makt. Det finns däremot väl utvecklade diskussioner rörande maktperspektiv in- om flera samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningsområden. 
 Att dela lika måste i framtiden bli detsamma som att ha ett delat an- svar. Att kvinnor får inflytande ska betyda att de får auktoritet. Att kvinnors auktoritet ges erkännande innebär rätten att få tala i egen sak, även som forskare och politiker. I utredningen har exempelvis männens frånvaro i skola och hem värderats som brist, medan kvinnors frånvaro på arbetsmarknaden är ett problem som ska avhjälpas genom att göra det möjligt för kvinnorna att "nå upp" till männens nivå. Det borde fin- nas en grundläggande teoretisk diskussion som visar hur maktens struktur är uppb yggd socialt och kulturellt även inom kunskapsprodu- cerande enheter. 
 Begrepp som genus, genusteori och genusperspektiv, kön och könsperspektiv, feministiskt perspektiv samt redogörelser för hur olika kulturella, politiska och vetenskapliga miljöer använder begreppen, är av stor betydelse. Det finns dock inte en genusteori eller ett genuspers- pektiv, utan flera. 
 Detta leder vidare till frågan om hur forskning med genusperspektiv och jämställdhetsforskning (om sådan finnes) kopplas till ett större per- spektiv, för att se hur olika samhällsgrupperingar kommunicerar och hur värderingar och begreppsdefinitioner påverkas över tid och genom samhällsdebatten. Könsteoretisk forskning måste få fortsätta att vara obekväm och oberoende, även då den kommer i direkt konflikt med gällande tolkningar av jämställdhetstankar och forskningspolitik. 
 '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Kvinnomaktutredningen har förutom huvudbetänkandet publicerat inte mindre än 13 volymer med forskningsrapporter. Det är mycket värde- fullt att denna kunskap producerats och sammanställts. Den är också av stort värde för undervisningen på alla nivåer inom åtskilliga discipliner på universitet och högskolor. Enligt direktiven består utredningens uppdrag i att "kartlägga och analysera fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män". 
 Uppdraget preciseras i fyra punkter och först därefter, i en avslutan- de mening, sägs att utredaren är "oförhindrad att föreslå åtgärder". Det råder således inget tvivel om att huvuduppgiften mera bestått i att kartlägga och analysera situationen än att avge handlingsrekommenda- 
  
 10  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 tioner. Kanske var det därför olyckligt att utredaren ändå valde, lite hastigt, att formulera förslag till åtgärder som inte är baserade på en analys av materialet. Därför känns utredningens förslag vaga och udd- lösa. Vi menar att utan en analys av materialet är det svårt att formulera förslag till lösningar. 
 Det är påtagligt hur lite uppmärksamhet denna utredning fått i me- dia och i forskarsamhället. Extra tydligt blir det om man jämför med Maktutredningen vars huvudrapport lämnades 1990. Ett problem i den utredningen var frånvaron av problematisering kring kvinnors och mäns olika makt i samhället. Huvuddelen av innehållet i maktutred- ningen utgick inte från att det var ett demokratiproblem att män innehar den mesta makten och de flesta resurserna i vårt samhälle. Istället be- skrevs kvinnors mindre makt som ett resursproblem för kvinnor jämfört med andra s.k. svaga grupper i samhället. 
 En generell invändning är att inga av de förslag som Kvinnomaktut- redningen för fram avser de strukturer som reglerar ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Det är anmärknings- värt eftersom flera av de resonemang som förs i själva betänkandet be- handlar och lyfter fram sådana faktorer (familjepolitikens utformning, arbetsmarknadens regelsystem, välfärdsstatens organisering) Under 1900 - talet har alla stora steg mot reell jämställdhet tagits genom strukturella reformer t.ex. barnomsorgsutbyggnaden och övergången från moderskapspenning till föräldraförsäkring. 
 Kunskapsspridning och opinionsbildning är viktiga verktyg i arbetet med att möjliggöra den typen av reformer, men i betänkandets skriv- ningar syns inget sådant långsiktigt perspektiv. På sid 190 i betänkan- det skriver utredaren att ökad jämställdhet kräver en mångfald av åt- gärder i syfte att "skapa verkliga valmöjligheter och ta bort de hinder som finns för att individerna skall kunna välja medvetet och själva bli valda". 
 Vi instämmer självfallet i detta påstående. Men då krävs också åt- gärder som innebär att man skapar strukturer som gör det möjligt för människor att välja. Skrivningarna i betänkandet kännetecknas istället av en övertro på individens förmåga och ork att välja "rätt" trots alla strukturella hinder. 
 Huvudbetänkandets summering av de forskningsresultat som utred- ningen producerat ger anledning till några kritiska reflexioner: Ett hu- vudresultat sägs vara att "offentlig sektor exploaterar kvinnor"(s 1). Vad man då har i åtanke är bl. de många deltids- och tidsbegränsade 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 11 
  
 anställningarna i offentliga sektorn. Påståendet kan säkert motiveras, men det behöver grundas i en ordentlig begreppsdiskussion, inte minst med tanke på att ordet exploatering är starkt värdeladdat och mycket omdiskuterat. Och varför skulle det bara vara inom offentlig sektor som kvinnor exploateras? Om man menar att exploatering också förekom- mer i privata näringslivet och/eller i familjen, varför blir då inte detta också ett väsentligt resultat värt att lyfta fram i utredningens snabbsammanfattning? 
 Är det kanske så att man egentligen menar att exploateringen av kvinnor i den privata sektorn redan är väl känd? Varför sägs i så fall inte detta? Till saken hör att arbetsvillkoren i den offentliga sektorn i hög grad bestäms av vilka resurser man kan dra in skattevägen dvs bl. från privata sektorn. I huvudbetänkandets sammanfattning framhålls att kvinnor oftast tar initiativet till skilsmässor och att ett viktigt skäl till detta är deras missnöje med arbetsfördelningen i familjen. Därefter konstateras utan någon som helst motivering att skilsmässor "är negati- va både för samhället och för individerna" (s 4). Att det generellt skulle förhålla sig så ter sig som en mycket stark förenkling. 
 Utredaren ställer också frågan om ingenting har blivit bättre ur könsmässig synvinkel på senare år. Jo, svarar hon, "arbetslösheten har inte drabbat kvinnor hårdare än män" (s 5). Att på den punkten tala om förbättring är befängt. Sanningen är att arbetslösheten stigit dramatisk för både kvinnor och män under  
 1990-talet, 
  men den har stigit till högre nivåer för män än för kvinnor. 
 Slutrapporten saknar en summerande analys av orsaker och meka- nismer bakom den snedfördelning av ekonomisk makt i olika avseen- den som redovisas i det omfattande underlaget som ligger till grund för slutrapporten. 
 Det hade varit lovvärt om något avsnitt hade behandlat de mekanis- mer som bryter de gängse mönstren av snedfördelning. I några av rap- porterna i underlaget redovisas t.ex. att könsintegrerade arbetsplatser kan vara en positiv faktor för att bryta snedfördelning i ekonomisk jämlikhet mellan kvinnor och män. 
 Det hade varit önskvärt om utredningen hade ägnat något avsnitt åt en kritisk reflexion över begreppet makt och ekonomisk jämställdhet och det perspektiv som tillämpats i utredningen på detta. 
 Ekonomisk makt är centralt och grundläggande, men mekanismerna bakom kvinnors underordning och män överordning är mångfacetterade och subtila. Makt är ett relationellt begrepp och kvinnors brist på makt sammanhänger med mäns förmåga att reproducera makt för sitt kön. Det är t.ex. viktigt att belysa existerande normsystem och värderingar 
  
 12  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 på arbetsplatser t.ex. vad gäller föreställningar om kvinnors kompetens relativt mäns kompetens. 
 ,INK¶PINGS UNIVERSITET 
 Utredningen har på ett mycket förtjänstfullt sätt sammanfattat de forsk- ningsrapporter som lämnats som delbetänkande i en omfattande rap- portserie. Måhända har perspektivet blivit begränsat; tre områden har bearbetats parallellt familj, arbetsliv/arbetsmarknad samt välfärdsstat. Hälsouniversitets fakultetsnämnd tar upp hälsoområdet som ett av de områden som kanske bör belysas. Utredningens grepp att i ett avsnitt analysera jämställdheten genom att göra fem kvinnoporträtt medför att rapporten blir lättläst och lättillgänglig, vilket har lett till att den fått en bred läsekrets. Det är en brist i utredningen att det funnits så pass litet tidsutrymme att analysera de olika delrapporternas resultat och mera aktivt fundera kring hur jämställdhetsarbetet, givet rapporternas resul- tat, skall bedrivas i framtiden. I stället ger förslagsdelen intrycket av att vara tillkommen i stor hast och utan att mera grundligare överväganden kunnat göras. Det visas inte minst i att utredaren föreslår att en ny par- lamentarisk utredning tillsätts för att fortsätta det långsiktiga arbetet. I stället kanske det blivit minst lika fruktbart om utredaren tillsammans med de forskargrupper som redovisat resultaten också analyserat dem grundligare och diskuterat eventuella åtgärder. 
 Det är ofta svårt att göra tydliga avgränsningar när det gäller dis- krimineringsärenden över huvud taget. Om t ex en åldrig kvinnlig in- vandrare diskrimineras kan det vara svårt att renodla perspektivet. Är det diskriminering på grund av ålder, kön eller etniskt ursprung? Därför bör man vara restriktiv med att inrätta särskilda organ med enbart jäm- ställdhetsfrågor som grund. Vida viktigare är att myndigheter, organi- sationer och företag i det vardagliga arbetet har ett jämställdhetspers- pektiv. 
 .ATIONELLA SEKRETARIATET F¶R GENUSFORSKNING VID '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Vi anser att det i en maktutredning borde ha funnits en mer genom- gripande diskussion av (köns)maktbegreppet. Vi saknar reflexioner 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 13 
  
 utifrån ett mer internationellt perspektiv. Vad innebär det för maktför- hållandet mellan kvinnor och män att mycket politisk (och ekonomisk) makt förflyttats till EU? Vilket inflytande har kvinnor där på olika are- nor? Det hade varit önskvärt att en maktutredning explicit frågat sig varför kvinnor i Sverige har en god politisk representation, medan det finns så få kvinnor på högre poster inom näringsliv och universitet och högskolor. Det senare kan inte minst ha konsekvenser för kvinnors framtida ekonomiska makt. Vi anser att en kvinnomaktutredning kunde ha tagit itu med frågan om vem som har makt över och i medierna, ef- tersom det sannolikt får konsekvenser för könens respektive ekonomis- ka makt. 
 Vi har inga principiella invändningar mot förslagen i slutrapporten, men väl en del kommentarer. Däremot tycker vi att förslagen kunde anknutit bättre till det övergripande problemet i utredningen, nämligen maktobalansen på högre poster i arbetslivet. 
 Sekretariatet ifrågasätter idén att låta utredaren skriva slutrapporten. Vi menar att sammanfattningen och populariseringen av resultaten fö- reträdesvis borde gjorts av referensgruppen. Som det nu är b ygger slutrapporten på "ett urval av de resultat som redovisas i forsknings- rapporterna". Fotnoterna indikerar också att författaren till betänkandet även läst cirka hundra andra författare. Hon har uppenbarligen velat presentera en egen "vetenskaplig översikt" av fältet. För de i utredning- en medverkande forskarna men även för alla framtida läsare - borde detta vara ett högst tvivelaktigt tilltag. En fråga som inställer sig är var- för forskarna i Kvinnomaktutredningen inte gjorts mer rättvisa i slutrapporten. Det är dessa som borde kommit till tals, inte en mängd andra skribenter. 
 En annan och viktigare fråga är vem som talar i slutrapporten, på vems vägnar och med vilken legitimitet. Här råder oklarhet, vilket är till förfång för en seriös debatt. Forskning både kan och bör popularise- ras. Men skojfriska förenklingar som att "män är som korkar - flyter alltid upp", "enkönade grupper riskerar att bli enfaldiga" eller "vissa /kvinnor/ klarar sig bra, andra sämre" bidrar knappast till förtroendet för  
 kvinno-/genusforskningen. 
  Men värre är den rad av uttalanden om olika fenomen som ger sken av vetenskaplighet men som står utan refe- renser. 
 Exempelvis sägs att den s k "kvinnofaktorn" - att kvinnliga arbets- uppgifter värderas lägre än manliga - "sällan, antagligen nästan aldrig, /är/ ett resultat av en medveten diskriminering från arbetsgivarnas sida". Är det Barnes som tycker här, liksom i nästa exempel? "Det finns ingen generell och automatisk koppling mellan att delta i produktionen och en stark ställning i familjen och samhället. Det kan 
  
 14  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 lika gärna vara tvärtom". Vad betyder denna utsaga? Och kan det verk- ligen vara ett resultat av utredningen att "ekonomisk jämställdhet be- stäms i arbetslivet"? Det finns många fler exempel på den här typen av svepande uttalanden med oklar status, en form av popularisering eller informationsspridning som knappast gör någon klokare. 
 Som ytterligare exempel vill vi peka på uppgiften att det finns ett samband mellan utbyggnaden av kvinnojourerna och kvinnorepresen- tationen, vilken felaktigt tillskrivs Short. Short citerar bara de två forskare som gjort studien, nämligen Robertson och Armstrong, vilket naturligtvis borde ha framgått. På s 110 finns ett citat som lyder: "Slutsatsen är att antingen saknar kvinnor auktoritet och kan där- för inte bli chefer eller så blir de auktoritära när de väl nått chefsposi- tioner, vilket inte är önskvärt". 
 I fotnot 71 refereras till Cameron  Prince, 1997, s 26, men refe- ratet kommer i själva verket från Cockburn 1991. Dessa och andra ex- empel visar att slutrapporten präglas av en vilseledande och bitvis slapp hållning till forskningsresultat. 
 Våra påpekanden kan synas vara av mindre betydelse. Frågorna har heller inte tagits på allvar av utredaren. I själva verket handlar det om att viktiga forskningsetiska principer blivit tummade på. Ur sekretaria- tets perspektiv ter det sig självklart att påtala dessa brister. 
 (ANDELSH¶GSKOLAN I 3TOCKHOLM 
 Det är inledningsvis viktigt att påpeka att vi tycker att slutbetänkandet inte är skrivet på ett sätt som gör de 13 forskningsrapporterna rättvisa. Det hade varit önskvärt att betänkandet skrivits av referensgruppen av forskare, de vetenskapliga experterna i utredningen. En mer uttalad frågeställning kring varför könsfördelningen inom arbetslivet, och i synnerhet inom näringslivet, är så skev hade varit motiverad. Där kun- de utredaren knutit an till SOU 1994:3, Mäns föreställningar om kvin- nor och chefskap. En fortsatt forskning om konsekvenserna i samhället av denna maktobalans är viktig och intressant. Att detta forskningsom- råde inte upptar något större utrymme i utredningen i sin helhet av- speglas också i bristen på åtgärdsförslag när det gäller näringslivet, vilket vi efterlyser. 
 (¶GSKOLAN I +ARLSTAD 
 I stora stycken menar vi att betänkandets åtgärder för jämställdhet är relevanta och väl underb yggda. Fördelningen av ek onomisk makt och 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 15 
  
 ekonomiska resurser mellan könen är viktigt för jämställdheten. Vi an- ser också att det är viktigt att se hur olika sfärer i samhällslivet inverkar på jämställdheten. 
 Hem och familjeliv, arbetsliv, ekonomiska marknader och politiska institutioner är alla betydelsefulla för förhållandet mellan kvinnor och män. Att vi bifaller samtliga förslag förhindrar emellertid inte att vi anser att såväl den kunskap som de åtgärder betänkandet inrymmer i vissa avseenden måste nyanseras och vidgas. Vi menar dessutom att betänkandet och åtgärderna ej förmår att på allvar ifrågasätta rådande normer kring hem/ familjeliv och arbetsliv och hur detta ska organise- ras. 
 De generella könskategorierna kvinna och man måste emellanåt för- stås som sammansatta, komplexa och situationsbundna kategorier, där variationen inom respektive kön lyfts fram och problematiseras mer än vad som nu är fallet. Det finns ju även andra maktförhållanden inom och mellan könskategorierna exempelvis klass, etnicitet eller sexuell identitet som tvinnas samman med könsstrukturerna. Visserligen finns det ett stort politiskt värde i att tala om kvinnor och män i allmänhet, men det ligger även en stor politisk vinst i att uppmärksamma mångfal- den inom könskategorierna. Faran med att tala om en generell kvinno- kategori är att kvinnors behov fastställs utifrån några kvinnors erfaren- heter och referensramar, exempelvis den vita heterosexuella medelklas- skvinnan i karriären. Att tala om kvinnor och män i generella termer ställer alltså krav på att dessa kategoriers intressen och behov inte for- muleras på utifrån någon specifik position i tron att de är generella och allmängiltiga. Det är den grundläggande könsmaktstrukturen i vårt samhälle som gör att vi kan tala om kvinnor och män i generella ter- mer. Med detta menas att kvinnor i förhållande till män har en under- ordnad strukturell position gemensamt, men eftersom vi är under in- flytande av flera sociala och kulturella strukturer samtidigt så är våra vardagsvillkor samt erfarenheter och uppfattningar om vad exempelvis livskvalitet och jämställdhet är mycket varierande. Vi menar därför att vi å ena sidan måste förstå kvinnor och män som könsvarelser och för- söka att teoretiskt och politiskt komma åt denna könsrelation och å andra sidan att se kvinnor och män som sammansatta individer där bland annat klass, etnicitet, sexuell identitet spelar en avgörande roll för vilka konsekvenser såväl teorier som politiska åtgärder och beslut får för olika grupper. 
 I betänkandet finns det en tendens att förstå det som att det är kvin- norna som är på fel ställe och gör fel saker och att det är just detta som måste förändras. I betänkande föreslås exempelvis åtgärder för att öka antalet kvinnliga arbetsledare, inte ett ord sägs om att öka antalet man- 
  
 16  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 liga sekreterare. Detta innebär att kvinnor och de traditionellt kvinnliga områdena, mer eller mindre uttalat, ses som underordnat i förhållande till män och de traditionellt manliga områdena. Visserligen är inte detta så konstigt eftersom det män gör och där män är, för det mesta ger störst ekonomisk vinning och mest makt. Faran med detta är att vi ej förmår uppvärdera det som ses som kvinnliga erfarenheter och områ- den. Det kan med andra ord komma att mynna ut i en jämställdhet i enlighet med en manlig norm. Med detta vill vi inte ha sagt att jäm- ställdhet i enlighet med en kvinnlig norm, det vill säga uppvärderandet av exempelvis omsorgssfären och hemarbetet, är alternativet med stort A. Det handlar snarare om en dubbel rörelse där man å ena sidan verkar för att uppvärdera de traditionellt kvinnliga erfarenheterna och områ- dena - och inte bara föräldraskapet - och å andra sidan bryta ned de sociala och kulturella hinder som motverkar att kvinnor och män väl- jer/får tillträde till varandras områden. 
 I betänkandet fastslås att: "Offentlig sektor exploaterar kvinnor". Detta trots att den styrs politiskt. Med tanke på att utredningen i sin helhet pekar på ekonomins stora betydelse för människors livsvillkor och för samhället i stort, kan man fråga sig om inte ekonomiska styr- medel i högre grad kunde användas för att bidra till jämställdhet och genuskunskap i hela samhället. 
 2IKSREVISIONSVERKET 226 
 I betänkandet samlas uppgifter från olika områden som sammantaget ger en tydlig och omfattande bild av jämställdheten i dag. Brister i jäm- ställdheten redovisas inom olika områden. Utredningen lyfter bland annat fram frågor som att arbetslivet inte alltid fungerar rationellt och inte tar till vara befintlig kompetens och således utgör ett samhällseko- nomiskt slöseri. Det är likaså väsentligt ur ett samhällsekonomiskt per- spektiv hur knappa resurser fördelas. Att utbildningsresurser inte ut- nyttjas optimalt är inte heller samhällsekonomiskt försvarbart. Flera av de i betänkandet lämnade förslagen torde, om de genomförs, på sikt verka i riktning mot ökad jämställdhet och därigenom positivt påverka att outnyttjade resurser kommer att kunna tas till vara. I betänkandet saknas en beräkning av de ekonomiska konsekvenserna av förslagen. 
 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N 3#" 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 17 
  
 SCB konstaterar att officiell statistik och andra kartläggningar är en viktig grund för analys och förslag i utredningens slutbetänkande och i de tretton forskningsrapporterna. Stort behov av statistik föreligger också för att förverkliga de förslag som läggs fram. SCB kan på många sätt bidra i det fortsatta arbetet. På vissa områden krävs en förbättring av nuvarande statistik för att den skall motsvara behoven. Speciellt gäller detta statistik om familjesammansättning, yrken, löner, arbets- miljö, inkomster och avgifter, tillgångar och skulder, ekonomiska makthavare samt tidsanvändning. Statistik som underlag till kartlägg- ning och analys i utredningen. Betänkandet har lämnats av utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. SCB konstaterar att statistik om kvinnors och mäns situation i familje- arbets- och samhällsliv är en viktig grund för utred- ningens omfattande kartläggnings- och analysarbete. SCBs statistik utgör en väsentlig del av datamaterialet. Ett nära samarbete med SCB har speciellt skett inför framställningen av forskningsrapporten om kvinnors och mäns inkomster (SOU 1997:87), som till största delen bygger på  
 SCB-material. 
  Denna ra pport visar bland annat att tillgångar och skulder är jämnare fördelade mellan kvinnor och män än inkoms- ter. SCB anser att detta även skulle ha kommit fram i huvudrapporten. 
 5NGDOMSSTYRELSEN 
 Abbott resultat är särskilt intressanta där hon tydligt visar vad som konstituerar kön. Antalet kvinnoforskare som på olika sätt bidragit i utredningen ger en gedigen översikt över forskningsläget inom om- rådet kön och makt. Den verklighetsbild som utredningen tecknar av- viker påtagligt från den bild av ett jämställt samhälle som särskilt många unga människor har en föreställning om redan existerar i Sveri- ge. 
  
 18  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 2IKSF¶RS¤KRINGSVERKET 26 
 RFV har, liksom övriga myndigheter under Socialdepartementet, sedan 1997 arbetat med att integrera genderperspektivet i hela verksamheten. En första avrapportering har skett i RFV Redovisar 1998:1 "En social- försäkring för kvinnor och män". En handlingsplan för arbetet har upp- rättats. Verket genomför systematiskt analyser på alla förslag utifrån båda könens utgångspunkter. Detta är särskilt viktigt eftersom allt re- formarbete skall präglas av ett genderperspektiv och i socialförsäkring- en skall all tillämpning av regelsystemet präglas av likformighet och rättvisa. RFV har funnit det mycket verkningsfullt att arbeta med ett genderperspektiv, och kvalitén i genomförda studier har ökat när denna utgångspunkt använts. 
 RFV ställer sig således bakom de grundläggande principerna i be- tänkandet men avstår från att ge kommentarer till de enskilda försla- gen. 
 INANSINSPEKTIONEN 
 Finansinspektionen tillstyrker i huvudsak de förslag till åtgärder som föreslås i betänkandet. 
 !RBETSLIVSINSTITUTET 
 Utredningen har utfört ett gediget arbete. De 13 volymer med uppsatser skrivna av olika forskare i Sverige vittnar om såväl bredd som intensi- tet i arbetet. Utredningen tillför angelägen kunskap från olika områden som har betydelse för den ekonomiska maktfördelningen mellan könen. 
 2¥DET F¶R ARBETSLIVSFORSKNING 
 Utredningen har sin korta tid till trots lyckats med att ge en bred över- sikt av forskning rörande kvinnors ekonomiska villkor och maktför- hållanden i dagens Sverige. Utredningen har mobiliserat ett stort antal forskare och inte minst gett yngre forskare möjlighet att delta i ett stör- re projekt av detta slag. Trots denna positiva bedömning menar rådet att det hade varit befogat att Kvinnomaktutredningen fatt längre tid till sitt förfogande. Det är angeläget att de kunskaper som tagits fram och ställts samman kan få en bred spridning. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 19 
  
 Rådet anser att de ekonomiska makthavarna utgör en viktig mål- grupp för kunskapsspridningen och följaktligen bör kunskapsspridning till VD: ar, GD: ar, andra chefer samt styrelserna prioriteras. 
 Rådet skall enligt sin instruktion främja forskning och utveckling om kvinnors villkor i arbetslivet. Rådet har i enlighet med denna upp- gift givit stöd till en omfattande forskning och utveckling inom området kvinnors villkor i arbetslivet, varav ett drygt tjugotal forskningsprojekt beskrivs närmare i Kvinnomaktutredningens 13 rapporter. Rådet ser det som positivt att resultat och delresultat från dessa forskningsprojekt jämte ytterligare ett stort antal  
 forsknings-projekt 
  har ställts samman, analyserats och presenterats inom ramen för Kvinnomaktutredningen. 
 (UMANISTIK SAMH¤LLSVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET (32 
 Utredningen berör ett samhällsområde som trots många debatter och utredningar kräver ytterligare vetenskaplig bearbetning och nya prak- tiska åtgärder. 
 Rådet finner det djupt beklagligt att utredningen - vilket också framhålls i slutbetänkandet - fått sådana tidsmarginaler att djupgående undersökningar inom området inte kunnat utföras som grund för försla- gen. Detta är ett generellt problem för utbildningsväsendet. Det stora utredningsmaterialet består därför huvudsakligen av sammanställningar av tidigare forskning och slutrapporten har inte kunnat ta hänsyn till allt det kunskapsmaterial som tagits fram. Ändå har den kunskapssam- manställning som utredningen gjort enligt HSFRs bedömning stort vär- de och kräver beaktande vid fortsatt samhällsplanering. 
 ORSKNINGSR¥DSN¤MNDEN 2. 
 Utredningen har överlämnat ett gediget betänkande som kommer att få betydelse i framtiden. De tolv rapporterna förutom slutbetänkandet tor- de kunna ge empiriska svar på en stor mängd frågor som ställs om eko- nomisk jämställdhet och om relationerna mellan kvinnor och män. In- ledningsvis vill FRN framhålla kvaliteten, de goda frågeställningarna och de relativt ofta förekommande internationella jämförelserna i ut- redningsmaterialet. Utredningen ger bl a en välkommen syntes av två- tre decenniers forskning och en möjlighet att bedöma vilka förändring- ar till det bättre när det gäller jämställdheten som kommit till och var stagnationen eventuellt finns. 
  
 20  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Dessutom finns det en hel del ny forskning, förutom de ovan nämn- da internationella arbetskrävande undersökningarna, bl a studier om jämställdheten på handelns område och jämställdheten i familjen, men också flera andra. Slutbetänkandet som bygger på all denna forskning är informativ och välavvägd. 
 Både förbättringar i kvinnans ekonomiska ställning och hennes fort- satta underläge, framför allt på arbetsmarknaden, förs fram tydligt och med vetenskaplig tyngd bakom sig. En orsak till att utredningen mer refererats än diskuterats i media är troligen att forskningsresultaten är väl underb yggda. En annan orsak är förmodligen att de förslag som lagts är föga kontroversiella. Förutom ett tillsätta ett partssammansatt organ att sprida kunskap om den lokala lönesättningen, rör sig försla- gen mer om påverkan, forskning och information än om åtgärder. Det är inte svårt att se att det finns en diskrepans mellan de omfattande och för jämställdheten oftast men inte alltid nedslående utredningsresul- taten och de relativt blygsamma förslagen till åtgärder. Med tanke på att utredningens förutsättningar var att utreda fördelningen av existe- rande ekonomiska maktresurser snarare än att överväga hur dessa maktresurser utnyttjas politiskt är detta inte förvånande. 
 3OCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET 32 
 Utredningen redovisar således en omfattande forskning och kunskaps- massa som ligger till grund för utredningens förslag. Det måste betrak- tas som mycket värdefullt att denna kunskap har producerats och sam- manställts. 
 Sammanfattningen gör inte rättvisa åt de vetenskapliga rapporterna. Den har inte kunnat ta till sig de mer nyanserade och komplicerade analyser som forskningen tillhandahåller utan tycks åtminstone delvis ha formulerats tämligen oberoende av dessa. Några exempel kan belysa hur förenklad och slagordsmässig huvudtexten ibland blir. 
 När utredaren ska "snabbsammanfatta" de väsentliga resultaten sägs att det är "/b/ättre satsa på könsbyte än utbildning" (s 1,  
 2-3). 
  Detta på- stående grundar sig på forskningsresultat som visar att kvinnor trots höjd utbildningsnivå inte uppnår samma lönenivå eller karriärmöjlig- heter som män. Försöket till ironi är emellertid inte så lyckat. Eftersom ju könsbyte vanligen inte alls är aktuellt kan slutsatsen bli att kvinnor inte heller ska bry sig om utbildning. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 21 
  
 Längre fram i betänkandet heter det dock i stället att det lönar sig för kvinnor att utbilda sig (s 1 19) vilket är den enda rimliga slutsats som kan dras. Utbildningspremien beräknas visserligen vara större för män än för kvinnor, men för varje extra utbildningsår får kvinnorna i kvinnodominerade yrken i genomsnitt 2,2 procent mer i lön och i köns- blandade och mansdominerade yrken får de  
 3-4 
  procent mer. 
 Ett annat huvudresultat sägs vara att "offentlig sektor exploaterar kvinnor" (s 1). Vad man då har i åtanke är bl a de många deltids- och tidsbegränsade anställningarna i den offentliga sektorn. 
 Påståendet kan säkert motiveras, men det behöver i så fall grundas i en ordentlig begreppsdiskussion - inte minst med tanke på att ordet ex- ploatering är starkt värdeladdat och mycket omdiskuterat. Och varför skulle det bara vara inom den offentliga sektorn som kvinnor exploate- ras? Om man menar att exploatering också förekommer i den privata sektorn (privata näringslivet och/eller familjen), varför blir då inte detta också ett väsentligt resultat värt att lyfta fram i utredningens "snabbsammanfattning"? Är det kanske så att man egentligen menar att exploateringen av kvinnor i den privata sektorn redan är väl känd? Var- för sägs i så fall inte detta? 
 På ett annat ställe i huvudbetänkandes inledande sammanfattning framhålls att kvinnor oftast tar initiativet till skilsmässor och att ett viktigt skäl till detta är deras missnöje med arbetsfördelningen i famil- jen. Därefter konstateras utan någon som helst motivering att skilsmäs- Rogers är "negativa både för samhället och för individerna" (s 4). Att det generellt skulle förhålla sig så ter sig som en mycket stark förenkling. 
 Utredaren ställer också frågan om ingenting har blivit bättre ur könsmässig synvinkel på senare år. Jo, svarar hon, "/a/rbetslösheten har inte drabbat kvinnor hårdare än män" (s 5). Att på den punkten tala om en förbättring är befängt. Sanningen är att arbetslösheten har stigit dramatiskt för både män och kvinnor under  
 1990-talet, 
  men den har stigit till högre nivåer för män än för kvinnor. 
 De exempel som här angetts drar ner intrycket av seriös utredning och vissa frågors betydelse kommer därmed att förringas. Detta för- stärks också av att utredningens konkreta förslag är tämligen blygsam- ma även om flera av dem kan ses som lovvärda. 
  
 22  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 )NSTITUTET F¶R ARBETSMARKNADSPOLITISK UTV¤RDERING )!5 
 IFAU saknar en detaljerad och tydlig analys av vilka faktorer som kan tänkas orsaka de könsskillnader som utredningen konstaterar. En de- taljerad orsaksanalys är mycket viktig för att förstå vilka åtgärder som 
 är lämpliga för att uppnå jämställdhet mellan könen. 
 ,ANDSTINGSF¶RBUNDET 
 Förbundets styrelse anser att den samlade kunskap som tagits fram in- om ramen för Kvinnomaktutredningen är värdefull och kan föra dis- kussionen framåt. 
 3VENSKA +OMMUNF¶RBUNDET 
 Utredningen har tydliggjort vikten av ett fortsatt arbete för att öka jäm- ställdheten mellan kvinnor och män. Förbundet vill dock klargöra att vi bestämt tar avstånd från vissa ordval och uttryck i betänkandet. Utreda- ren skriver: "Den offentliga sektorn kan i vissa avseenden ses som mer "kvinnovänlig" än den privata men i andra avseenden exploaterar of- fentlig sektor kvinnor. De många deltidsjobben och tillfälliga anställ- ningarna utnyttjar kvinnor och lämnar dem med dåliga löner och ut- vecklingsvillkor - och usla pensioner. Trots att offentlig sektor styrs politiskt och att dess ledning borde veta bättre." 
 Förbundet vill påpeka att den kommunala sektorns avtal om löner och övriga anställningsvillkor i allt väsentligt ansluter sig till förhål- landena på arbetsmarknaden i övrigt. Redan 1995, alltså före föränd- ringen i lagen om anställningsskydd, infördes dessutom i kommunala sektorns avtal en bestämmelse som innebär att arbetsgivaren innan ny- anställning sker bör pröva om någon redan anställd på arbetsstället kan erbjudas höjd sysselsättningsgrad. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 23 
  
 ,¤NSSTYRELSEN I (ALLANDS L¤N 
 Länsstyrelsen ser utredningen som ett värdefullt faktaunderlag med imponerande bredd och aktualitet, som ger ökad tyngd och legitimitet åt argumenten för ökad jämställdhet och utgör en kunskapskälla för vidare spridning. Länsstyrelsen anser att utredningen utgör med sina tretton delrapporter med underlag från ett hundratal forskare ett intres- sant och viktigt material. Bland resultaten finns både nyheter och en del tidigare kända sanningar. Att materialet nu arbetats fram av etable- rade forskare ger argumenten en ökad tyngd och legitimitet och ökar därigenom deras användbarhet i olika sammanhang. Utredningen visar med sin historik att utvecklingen visserligen gått framåt men att mycket återstår innan vi kan säga att Sverige är ett jämställt land. 
 6¤STER¥S KOMMUN 
 Att verka för att utveckla ett jämställt samhälle och arbetsliv där alla individer, oavsett kön, etnisk bakgrund, religion, handikapp e t c är del- aktiga, behövda och tillmäts samma människovärde, är i kommunen en angelägen fråga. Mot bakgrund härav ställer sig kommunen i huvudsak bakom de förslag till åtgärder som presenteras i Kvinnomaktutredning- ens betänkande. Förslagen spänner över en mängd områden som berör eller påverkar stadens arbete, dels utifrån vår roll som arbetsgivare, men också utifrån vår roll som "motor" för den lokala samhällsutveck- lingen. 
 (¤RN¶SANDS KOMMUN 
 Utredningen har genom sitt uppdrag belyst jämställdheten i Sverige. Utredarna har lämnat många intressanta infallsvinklar på den rådande problematiken där myten om det rationella arbetslivet och jämställda Sverige slås sönder. Samtidigt ges många goda förslag till det fortsatta arbetet med att förbättra jämställdheten. Kommunen instämmer på alla punkter med utredarens förslag för att komma till rätta med bristen på jämställdhet mellan kvinnor och män. 
  
 24  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 3AMVERKANSFORUM F¶R KVINNOR I 3VERIGE  
 3!-3 
  
 Utredningen har på ett föredömligt sätt lyckats skildra verkligheten ur ett jämställdhetsperspektiv. Med kartläggning och fakta synliggörs skillnaderna på många områden i samhället och medvetenheten om orättvisorna ökar. Trots denna breda skildring har utredningen enligt vårt tycke utelämnat några viktiga områden att belysa. 
 De kvinnogrupper, som saknas i studierna är invandrarkvinnor, vil- kas situation på många sätt ser annorlunda ut än de som är födda i Anderson rige, och det borde bli ett eget område för könsforskningen. Även andra minoritetsgrupper, exempelvis samekvinnnors villkor är viktigt att be- lysa och borde ingå i en framtida forskning. 
 Slutsatserna är tydligt talande för hur långt vi hunnit i kampen för ett jämställt samhälle och att även i ett land som Sverige, där jäm- ställdhet mellan kvinnor och män i ett internationellt perspektiv fram- står som föredömligt, finns fortfarande många hinder på vägen till detta jämställda lyckorike, som många kvinnor och män drömmer om. Alla de negativa konsekvenser av ett icke jämställt samhälle som utredning- en pekar på, tycker vi, talar för att det är en stor förlust för varje sam- hälle som inte tillvaratar de resurser som finns hos hela befolkningen. Dessa konsekvenser borde tydliggöras i den offentliga debatten och lyftas fram som negativa aspekter t.ex. på den ekonomiska utveckling- en i samhället. 
 *¤MST¤LLDHETSARBETARES ¶RENING *! F¶RENINGEN 
  
 JA-föreningen 
  instämmer i utredarens bedömningar och tillstyrker de flesta förslagen.  
 JA-föreningen 
  ser positivt på den omfattande forsk- ningsbaserade kunskapsöversikten inom området fördelning av ekono- misk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män, som till- kommit genom de tretton olika delrapporterna till Kvinnomaktutred- ningen. I förhållande till Steg på väg. Nationell handlingsplan för jäm- ställdhet SOU 1979:56 kan  
 JA-föreningen 
  konstatera att jämställdhet tar lång tid att förverkliga. 
 Jämställdhet, rättvisa mellan kvinnor och män, är ett politiskt mål, som många ställer sig bakom i generella och övergripande samman- hang, men som i praktiken i de konkreta och vardagliga sammanhangen ofta möter många olika svårigheter både i det offentliga rummets strukturer i arbetslivet, företagandet, i organisationer och i det privata rummet dvs hushållet. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 25 
  
 För att ge effekt måste regeringens jämställdhetsmål vara tidbe- stämda, så som varit fallet med "Varannan damernas". Jämställdhetsar- betet har hittills i mångt och mycket stannat vid den numerära jäm- ställdheten, dvs att kvinnor och män ska finnas i ett traditionellt hierar- kiskt samhälle på alla nivåer och yrkeskategorier. Jämställdhetsarbetet har hittills inte på allvar ifrågasatt de rådande hierarkiska strukturerna. Därför är det särskilt angeläget att i så hög grad som möjligt dra nytta 
 av den vunna kunskapen och kunna ta steget till innehållslig (kvalitativ) jämställdhet eller med andra ord kvinnoperspektiv på sam- hällsutvecklingen och i arbetsplatsernas sätt att organisera sig och de- ras verksamheter. 
 Demokrati har hittills stannat vid en jämlikhetsdemokrati. Nu efter- strävas även en genusdemokrati, dvs demokrati för både kvinnor och män. Problemet är att de gamla hierarkiska strukturerna återskapas au- tomatiskt hela tiden, som om arbetslivet gjuter samma tennsoldater hela tiden. De nya organisationsformerna måste skapas på ett genomtänkt och medvetet sätt. Det innebär t ex att skapa nya myndigheter och att avveckla de gamla hierarkiska. Mått på kvalitativ jämställdhet i sam- hället kan t ex vara nya organisationsformer, statsbudgetens fördelning per kön, nollvåld vad gäller mäns våld mot kvinnor och barn. Utredaren har inledningsvis påpekat att hennes brist på tid mellan rapporternas framläggande och slutbetänkandet gjort att många förslag inte förank- rats i analys av materialet och därmed inte heller knutits tillräckligt till forskningen. Det finns anledning att befara att remissinstansernas möj- lighet att ta del av remissmaterialet också begränsar sig av tidsskäl. De remissynpunkter som inkommer, kan till stor del bygga på sammanfatt- ningar, kompletterat med fragment och möjligen någon djupdykning, allt efter intresseområde. 
 Utredningen har med sina många bidrag från olika forskare en im- ponerande bredd, djup och aktualitet. Möjligen saknas bidrag som analyserar könsskillnader vad gäller ekonomisk makt och ekonomiska resurser hos grupper som ungdomar, invandrare/etniska minoriteter och handikappade. Utredningen visar tydligt, att det finns en hel del kvar att göra för att vi skall kunna säga, att Sverige är ett jämställt land. 
 .ORRT¤LJE KOMMUN 
 Det är mycket positivt att en offentlig utredning slutligen är presente- rad om jämställdheten i sin helhet och, framförallt, att materialet är överskådligt och lättillgängligt. Utredningen har tagit fram en mängd fakta om ekonomisk makt ur ett genusperspektiv vilket redan har på- 
  
 26  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 verkat vårt sätt att arbeta med planerings- och statistikfrågor i kommu- nen. 
 3VENSKA KOMMITT©N F¶R HUSH¥LLSVETENSKAP 3)(% 
 Det är en välskriven utredning som bygger på omfattande forskning. Kommittén glädjer sig åt det stora utrymme som givits hushållet och dess verksamheter, men vill framföra två saker. Dels att förslagen trots detta i hög utsträckning behandlar jämställdhet i den offentliga sfären dvs att vardagslivets betydelse för jämställdhet inte lyfts fram; dels att det saknas underlag som behandlar relationen mellan hushållets verk- samheter och utbildning/skola. 
 ,¤NSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND 
 Utredningen har med sina många bidrag från olika forskare en impone- rande bredd, djup och aktualitet. Det som möjligen saknas är bidrag, som analyserar könsskillnader vad gäller ekonomisk makt och ekono- miska resurser hos grupper som ungdomar, invandrare/etniska minori- teter och handikappade. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 27 
  
 2 
  
 Partsgemensamt organ för lönesättning 
  
 2.1 
  
 Utredarens förslag 
  
 Utredaren föreslår att regeringen tar initiativ till uppb yggandet av ett partsgemensamt organ som skall verka för en genomtänkt, könsneutral lokal lönesättning. Organets uppgift skall vara att samla in och sprida kunskap om metoder för att objektivt värdera de krav som olika arbets- uppgifter ställer samt hitta tekniker för att identifiera omedvetna värde- ringar, såsom könsstereotyper i lönesättningen. 
 Behoven ute på arbetsplatserna är stora och utbildnings- och kon- sulthjälp skulle kunna erbjudas av det partsgemensamma organet, till självkostnadspris. Regeringens uppgift skall vara att ta initiativet och bidra med kompetens i uppbyggnadsskedet. 
  
 2.2 
  
 Remissinstanserna 
  
 Av de 30 instanser som kommenterat denna del av betänkandet är un- gefär hälften positiva till förslaget, däribland LO och JämO, medan de resterande instanserna är tveksamma eller negativa till förslaget, däri- bland SAF och Svenska Kommunförbundet. 
 3VERIGES !Price 3!#/ 
 SACO avstyrker inrättandet av ett partsgemensamt arbetsvärderingsin- stitut. Centrala institut av detta slag löser inte dessa problem. På en modern arbetsmarknad blir det individers speciella kompetens som i allt högre grad avgör värdet av deras arbetsinsatser. 
  
 28  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Antalet jobb för vilka arbetsvärdering kan tillämpas blir färre och att med någon slags objektiv arbetsvärdering jämföra löner i olika yr- ken och mellan arbetsplatser blir alltmer irrelevant. Det måste vara upp till parterna lokalt på en arbetsplats eller i en koncern att avgöra om de vill ha värderingssystem. 
 För att det skall fungera måste det vara anpassat till den speciella verksamhet som bedrivs på arbetsplatsen/i koncernen. I de fall man är överens kan ett sådant system vara ett stöd vid individuell lönesättning, utvecklingssamtal och karriärplanering. 
 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ 
 TCO har i sitt yttrande över "Medlingsinstitut och lönestatistik" (SOU 1997:164) avvisat tanken på ett nytt medlingsinstitut. Förslagen som innebär att vissa uppgifter ska läggas på detta nya medlingsinstitut kan TCO därför inte ställa sig bakom. TCO avvisar också utredningsförsla- get att regeringen ska ta initiativ till uppbyggandet av ett partsgemen- samt organ som ska verka för en genomtänkt, könsneutral lokal löne- sättning. Förslaget leder tankarna till statlig inkomstpolitik. Frågan är mycket viktig men det åligger de förhandlande parterna att ta ansvar för utvecklingen av en könsneutral lönesättning i förhandlingsarbetet både lokalt, regionalt och centralt. JämOs kunskaper på området bör utnytt- Ortega för att stödja parterna. Det är bättre enligt TCO att det blir ordent- ligt förankrat på det lokala planet än att det riskerar att stanna upp med hänvisning till att en central grupp arbetar med frågan. jämställdhets- planerna, som ska finnas på alla arbetsplatser med minst tio anställda, är ett instrument för att bl.a. synliggöra löneskillnader mellan könen och utveckla metoder för att åtgärda osakliga löneskillnader. TCO an- ser att en utveckling och utvärdering av jämställdhetsplanerna kan göra dem ännu mer användbara i detta sammanhang. 
 I det av utredaren föreslagna organet skulle bl a ingå att samla in och sprida kunskap om metoder för att objektivt värdera de krav som olika arbetsuppgifter ställer, arbetsvärdering. Många av TCOs förbund har under lång tid arbetat med frågor om arbetsvärdering och tagit fram egna material inom området, men hittills har partsgemensamma avtal och program varit nästan omöjliga att uppnå. Arbetsgivarna har gene- rellt hittills endast ägnat löneskillnadsfrågorna ett pliktskyldigt intresse. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 29 
  
 TCO anser att det är stor risk att organet skulle uppfattas som "någon annan". Arbetsgivarparten skulle därmed kunna uppleva sig som befriad från ansvaret att utveckla metoder som kan användas för att bedöma svårighetsgraden i olika arbetsuppgifter. Dessutom är det sannolikt att parter som känner sig tvungna att ingå i ett sådant parts- gemensamt organ endast motvilligt skulle medverka i arbetet med risk för att de snarast skulle komma att fungera som bromsklossar. 
 TCO vill därför istället föreslå att det startas ett nytt program kring lönebildning och arbetsvärdering, där parterna har ansvar för program- met. Programkontoret får i uppgift: 
  
 -att 
  leda ett program som ska verka för könsneutral lönesättning, samla och sprida kunskaper om metoder, tekniker när det gäller lön för lika och likvärdigt arbete, programmet skulle bedriva sitt utvecklings- arbete i samverkan med intresserade och engagerade arbetsgivar- och arbetstagarparter 
  
 -att 
  ansvara för alla fortsatta åtgärder såsom att sprida kunskap om innehållet i utredningens forskarrapporter. 
 Kunskapsspridningen måste kombineras med ett aktivt informa- tionsarbete om jämställdhetsfrågorna. 
  
 -att 
  föreslå aktiva och praktiska åtgärder. 
  
 -att 
  initiera fortsatt forskning inom de för jämställdheten intressanta områdena 
 Det nya programmet skulle kunna få de uppgifter som skisserats för det partsgemensamma organet, men skulle kunna bedriva sitt utveck- lingsarbete i samverkan med intresserade och engagerade arbetsgivar- och arbetstagarparter. De ointresserade skulle tills vidare lämnas där- hän, men deras möjligheter att hindra utvecklingen skulle vara mindre än om de intog en plats i det föreslagna organet. Ansvar för program- met skulle ligga på en lämplig institution i samhället. 
 TCO föreslår dessutom, som tidigare, att jämställdhetslagens §2 och §9a, som stöd för samverkan och kartläggning, kompletteras med skrivningar "om att de lokala parterna skall utarbeta system, metoder eller kriterier som möjliggör klassificering av arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt". 
 TCO anser dock att det finns behov av lönestatistik och att den ska finnas på tre olika nivåer: staten och dess institutioner, de centrala av- talsparterna och de lokala parterna. Den förhandlingsstatistik som an- vänds av parterna fordrar en hög detaljeringsgrad, vilket gör det natur- ligt att parterna själva producerar och förfogar över den. 
  
 30  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Det är också viktigt att ha i minnet att central lönestatistik aldrig kan ge svar på om löneskillnader är osakliga, för detta behövs en lokal kartläggning.  
 (LÖV-programmet) 
  som sedan 1994 har bedrivits inom  
 Arbetslivs-institutet 
  håller nu på att avslutas. Det är angeläget att den kunskap och erfarenhet som där finns samlad tas tillvara och att det även i fortsättningen finns en central institution med uppgift att bevaka och sprida kunskap om utvecklingen på arbetsvärderingsområdet. Många av TCOs förbund har under många år haft en för förhandling- sändamål väl fungerande statistik såväl för centrala som för lokala be- hov. 
 Fram till 1991 fanns statistiksamarbete med SAF m fl och sedan dess har förbunden själva samlat in och bearbetat statistikuppgifter.  
 TCO-förbundens 
  uppfattning är att det inte verkar finnas något intresse från SAFs sida när det gäller gemensam lönestatistik, och vi betvivlar att regeringen skulle kunna förmå SAF att ingå i ett partsgemensamt organ. TCOs förhoppning är att de skrivningar som finns i vissa bran- schavtal på det privata området om att utreda frågan om partsgemen- sam lönestatistik för branschen ska kunna leda fram till ett partsgemen- samt arbete. 
 Beträffande den officiella löne- och sysselsättningsstatistiken anser TCO att det är SCB i princip som skall ansvara för den. Vi anser dock att olika intressenters inflytande över lönestatistiken bör förstärkas ge- nom att det införs något slags  
 beställar-utförarrelation. 
  
 Beställaren bör ges beställaransvar för den officiella lönestatistiken för förhandlingsändamål gentemot SCB. För att vidga beställarens kompetens krävs expertmedverkan från parterna. Föreslagen ansvars- fördelning kommer även att kunna tillgodose medlarnas behov av de- taljerad lönestatistik avseende enskilda avtalsområden, som förutsätter tillgång till parternas egen lönestatistik och där den officiella är otill- räcklig. 
 Till de viktigaste kvalitetsfrågorna i lönestatistiken hör att förbättra standarden för yrkesklassificering, särskilt på den privata arbetsmark- naden. TCO ser inget motsatsförhållande mellan att parterna själva producerar och förfogar över sin statistik och att, på samma sätt som i dag, delar av primäruppgifterna från parternas statistik även fortsätt- ningsvis kan utgöra grunddata för en årlig samhällsövergripande lö- nestatistik. Ett motiv för denna uppfattning är också att vi erfarenhets- mässigt vet att en hög kvalitet uppnås om uppgiftslämnarna också är användare av det bearbetade resultatet. TCO anser att det är av stor vikt att lönestatistiken är partsgemensam och att statistikavtal ingås för att ge statistiken legitimitet. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 31 
  
 !Dixon 
 Det finns inte behov av något nytt partsgemensamt organ för denna fråga. Redan i dagsläget finns det, för den som så önskar, gott om kon- sulter och kunskap att tillgå. 
 När det gäller merparten av löneskillnaderna mellan könen är sys- tematisk arbetsvärdering dessutom inte någon användbar metod, efter- som kvinnor och män i stor utsträckning arbetar i olika yrken och hos olika arbetsgivare, vilket gör att fråga om lönediskriminering inte kan prövas. 
 Inom det statliga området finns det partgemensamma organet Ut- vecklingsrådet, som skulle kunna ha de föreslagna uppgifterna för det statliga området om parterna så önskat. I stället har parterna valt en annan väg att närma sig frågan. I det ramavtal om löner, som slutits för arbetstagare hos staten i maj 1998 har parterna enats om att, på sätt som framgår av avtalet, satsa på ett centralt arbete till stöd för den lo- kala lönesättningen. 
 Enligt Arbetsgivarverkets bedömning saknas förutsättningar att för hela arbetsmarknaden skapa ett trovärdigt partsorgan av föreslagen modell. Därmed saknas också förutsättningar för att ett sådant partsor- gan skulle kunna bidra med något konstruktivt. Risken är i stället stor att organet skulle störa det partsarbete som pågår. 
 Risken är även stor att organet skulle skapa en negativ bild av arbete med löneskillnadsfrågor när det inte lyckas åstadkomma något resultat. 
 Arbetsgivarverket ser dock positivt på utredningens ambition att hitta tekniker för att identifiera omedvetna värderingar, såsom könsste- reotyper i lönesättningen, men menar att uppdrag av detta slag bör läg- gas på forskare, inte på ett partsgemensamt organ. Arbetsgivarverket delar utredningens bedömning att arbetsmarknaden i sin helhet både är horisontellt och vertikalt könssegregerad. Det kan dock konstateras att uppdelningen av båda slagen är mindre inom den statliga sektorn än på den övriga arbetsmarknaden. Utredningen konstaterar att "Kvinnor på de högsta befattningsnivåerna har högre utbildning än män på motsva- rande nivå". Undersökningar som Arbetsgivarverket gjort tyder på att situationen är den omvända inom den statliga sektorn. Utredningen sä- ger också att "Skillnaderna i lön mellan kvinnor och män kan inte för- klaras med olikheter i utbildning och arbetslivserfarenhet. Utbildning och arbetslivserfarenhet lönar sig bättre för män än för kvinnor". 
  
 32  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Även i dessa frågor tyder Arbetsgivarverkets studier på det motsat- ta. Skillnader i lön mellan kvinnor och män i den statliga sektorn kan delvis förklaras med skillnader i utbildningsnivå. Män i den statliga sektorn har i genomsnitt högre utbildning än kvinnor. Samma studie visar att avkastningen för högre utbildning är större för kvinnor än för män. Arbetsgivarverket vill fästa uppmärksamheten på att arbetsmark- nadens sektorer ser olika ut ur jämställdhetsperspektiv, vilket bör be- aktas vid ställningstaganden till förslag om åtgärder av mer generell karaktär. 
 3VENSKA !RBETSGIVAREF¶RENINGEN 3! 
 SAF avvisar förslaget. Senare års forskning har motbevisat påståendena om en utbredd könsdiskriminerande lönesättning. Dessa fakta har utre- daren inte velat beakta. Utredaren bidrar till fortsatt mytbildning när hon sprider misstanken om att utrymmet för omedvetna, könsstereoty- pa, värderingar ökar när lönesättningen allt mer bestäms i företagen och i förhandlingar mellan enskilda individer och deras chefer. Utreda- ren föreslår därför att det nya medlingsinstitutet skall få en uppgift att bevaka löneutvecklingen för kvinnor och män. SAF anser att en sådan uppgift inte hör hemma i ett medlingsinstitut, vars främsta uppgift bor- de vara att åstadkomma en bättre balans mellan avtalsparterna. Utreda- ren avslöjar en djupt fördomsfull inställning till arbetsgivares vilja att lönesätta individer korrekt, utan avseende på kön. Det vore på sin plats att utredaren tagit fasta på några av de forskarrapporter som visar att även kvinnor tjänar på en lönesättning som bedömer deras arbetsinsat- ser på ett mer initierat sätt än vad centralt bestämda löner för stora ka- tegorier anställda kan göra. 
 SAF anser att det vare sig är lämpligt eller funktionellt, önskvärt eller möjligt att tillsätta ett partsgemensamt organ med de föreslagna uppgifterna. Regeringen skall inte ingripa i organisationernas arbete för en utvecklad lönebildning och lönesättning. Det är endast de verksam- ma inom ett område som utifrån nuläge och förutsättningar kan avgöra vilka metoder som skall användas. Det existerar redan nu etablerade kunskapsföretagen med hög kompetens på området som kan tillhanda- hålla kvalitetsmässiga hjälpmedel för lönesättning. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 33 
  
 ,ANDSORGANISATIONEN ,/ 
 LO anser att lönesättning och lönebildning är arbetsmarknadsparternas angelägenhet. Regeringen kan ta initiativ till uppb yggandet av ett partsgemensamt organ för att samla in och sprida kunskap om metoder för arbetsvärdering. Det är också viktigt att möjligheter till gränsöver- skridande vertikal och horisontell arbetsvärdering ges. En förutsättning för att ett sådant organs arbete ska bli meningsfullt är att samtliga cent- rala parter på arbetsmarknaden inbegrips. Jämställdhetskunskaperna är bristfälliga. Både arbetsgivare och arbetstagare behöver grundläggande kunskaper på området. Vidareutbildning behövs också, framförallt för arbetsgivare och förtroendevalda som hanterar frågorna i förhandlings- processen. 
 De fackliga organisationerna måste ges möjligheter och kunskaper för att kunna vara samarbetspartners och pådrivare i jämställdhetsar- betet i arbetslivet. Det är inte i första hand konsulthjälp som behövs. Det handlar om att på bred basis öka kunskaperna om jämställdhet i arbetslivet. LO föreslår att regeringen avsätter särskilda medel för jäm- ställdhetsutbildning som både arbetstagar- och arbetsgivarorganisatio- ner får tillgång till. 
 Utredningen föreslår att det nya medlingsinstitutet får som särskild uppgift att bevaka löneutvecklingen för kvinnor och män med beaktan- de av de förändringar som pågår på lönebildningens område från kol- lektivt till individuellt, från centralt till lokalt för att studera utfallen för kvinnor och män. LO stöder förslagen med särskilt beaktande av det viktiga i tillgången till bra könsuppdelad lönestatistik. 
 ,UNDS UNIVERSITET 
 Förslaget förtjänar stöd. Det krävs dock stor uppmärksamhet för att undvika risken att det partsammansatta organet kan komma att fastna i traditionella värderingsmönster. Vidare måste kunskapen föras ut aktivt även om företagen inte är beredda att betala utbildnings- och konsult- hjälp till självkostnadspris. 
  
 34  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 MccormickAvsikten är främst att få till stånd en könsneutral lokal lönesättning samt att sprida kunskap om metoder att objektivt värdera krav i olika arbeten. Vi är positiva till förslaget, men något tveksamma till realis- men i det. Ett genomförande kräver en reell förankring i näringslivet och i de fackliga organisationerna för att det nya organet skall kunna uträtta något, och det hade varit önskvärt att en sådan förankring kun- nat ske redan i utredningsarbetet. 
 5PPSALA UNIVERSITET 
 Slutbetänkandets förslag är värt att utvecklas. Det krävs en noggrann genomlysning av målsättning, sammansättning och urvalsprinciper för ledamöter, som också bör inbegripa målsättningen att det partsgemen- samma organet ska bestå av män och kvinnor i lika antal, alternativt minst 40 procent av det ena könet. Sannolikt krävs att regeringen bidrar med kompetens i uppbyggnadsskedet, eventuellt i form att utökad ser- vice från Arbetsmarknadsdepartementet eller JämO. Risken finns, att institutionen annars inte får önskad genomslagskraft. 
 '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Utredningen gör en förtjänstfull analys av löneskillnadernas omfattning mellan kvinnor och män. Det är inte enkelt att genomföra förslaget att skapa ett partssammansatt organ med uppgift att samla in och sprida kunskap om metoder för att objektivt värdera de krav som olika arbets- uppgifter ställer samt att erbjuda utbildnings- och konsulthjälp. Frågan om könsbaserade löneskillnader mellan individer och inom myndighe- ter, företag, branscher, stat, kommun och näringslivet i övrigt kan vara mer komplicerad att komma åt än utredaren tycks förutsätta. Uppdel- ningen mellan privat och offentlig verksamhet och förskjutningen från central till mera av lokal lönebildning har inte ökat möjligheterna att komma åt löneskillnader baserade på kön. Uppdelningen av lönepotter mellan olika fackliga organisationer har inte heller underlättat utjäm- ningen mellan mans - och kvinnolöner. Det har inte en irrationell (läs:"orättvis") marknadsprisbildning på löneområdet heller gjort. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 35 
  
 Trots dessa problem vill Göteborgs universitetet tillstyrka förslaget att regeringen skall ta "initiativ till uppbyggandet av ett partssamman- satt organ som skall verka för en genomtänkt, könsneutral lönesätt- ning". 
 Vi menar att vinsterna med att utveckla ett könsneutralt lönesättnings- system överväger nackdelarna. 
 Vi instämmer i utredarens bedömning att arbetsvärdering - som metod att åstadkomma löneutjämning mellan könen - behöver bli före- mål för mer forskning. I detta sammanhang kan också påpekas att be- greppet "objektivt värdera" behöver omformuleras. Värderingar är till sin natur aldrig objektiva. 
 ,INK¶PINGS UNIVERSITET 
 Vi anser att det knappast är befrämjande för jämställdhetsarbetet att inrätta ytterligare nya organ. Det finns i stället en stor vinst i att t ex bygga ett eller flera nätverk mellan organisationer, företag och myn- digheter, där de olika erfarenheterna kan utnyttjas. Samordningen av sådana aktiviteter kan säkert ske med utnyttjande av befintliga organ. Vad gäller lönesättningsfrågor och andra diskrimineringsärenden finns det dessutom andra kriterier att ta hänsyn än manligt/kvinnligt, t ex etniskt ursprung. 
 (ANDELSH¶GSKOLAN I 3TOCKHOLM 
 Att utveckla möjligheterna till jämförelser mellan olika typer av arbe- ten för att komma åt löneskillnader mellan könen anser vi vara viktigt. 
 2IKSSKATTEVERKET 236 
 RSV avvisar förslaget men stödjer utredningens strävan att hitta meto- der för att identifiera omedvetna värderingar som styr lönesättningen. RSV anser att ett sådant uppdrag bör tilldelas en neutral part. 
  
 36  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 !RBETSLIVSINSTITUTET !,) 
 Utredaren framför att lönesättningen i ökad utsträckning sker på lokal nivå. Flera uppsatser till utredningen pekar på detta. Inom Arbetslivsin- stitutets ram har sedan ett antal år tillbaka  
 LÖV-programmet 
  (Lönebildning och arbetsvärdering) bedrivits. I  
 LÖV-programmet 
  po- ängteras att arbetsvärdering inte är någon objektiv vetenskap utan ett sätt att systematisera värderingar. Det gäller att översätta de allmänna lönepolitiska värderingarna i en verksamhet till en systematisk värde- ring av specifika krav i arbetet. 
 En arbetsvärdering kan sägas vara könsneutral enligt LÖV- programmets definition (Harriman 1998) om både systemet och värde- ringsprocessen är fria från både direkt och indirekt könsdiskriminering. Systemet måste därvid innefatta faktorer som typiska för kvinnodomi- nerade områden och för mansdominerande i samma omfattning. 
 Arbetslivsinstitutet anser att det är viktigt att så långt det är möjligt söka utveckla tillförlitliga och användbara arbetsvärderingssystem, vil- ket även framgår av följande avsnitt med kommentarer om utredning- ens avsnitt om behov av kartläggning. 
 Att däremot omedelbart ansluta sig till utredningen förslag om upp- byggandet av ett separat organ för att sprida information och kunskap kring dessa frågor finner institutet tveksamt. Denna verksamhet bör istället samordnas med den som utredningen föreslår skall läggas på det nya medlingsinstitutet vilket behandlas i följande avsnitt. 
 Arbetslivsinstitutet menar här att den verksamhet som det separata organ som utredningen föreslår skall verka för könsneutral lokal löne- sättning samordnas med de uppgifter som det nya medlingsinstitutet föreslås få. Därigenom torde vissa samordningseffekter kunna uppnås. 
 Arbetslivsinstitutet menar också att förslaget om att regeringen in- bjuder arbetsmarknadens parter till en diskussion för att hitta modeller att komma till rätta med löneskillnader som saknar saklig grund är an- geläget för att parterna ska kunna angripa problemet med utgångspunkt i en gemensam plattform. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 37 
  
 *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ 
 JämO tillstyrker förslaget. I detta arbete kan JämO medverka som spe- cialist och konsult. Alla åtgärder som avser att komma till rätta med osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män måste prioriteras. 
 JämOs erfarenhet i sitt arbete bl. a. med anmälningar om lönedis- kriminering är att det råder en stor brist, hos såväl arbetsgivare som fackliga organisationer, på kunskap om metoder för att jämföra olika arbeten och att identifiera könsbundna värderingar i lönesättningen. Det är därför viktigt att på alla sätt bidra med kompetens på detta om- råde. 
 INANSINSPEKTIONEN 
 När det gäller analysen kring faktorer som rör löneskillnader är inspek- tionenserfarenhet att män oftare än kvinnor byter arbete. Detta förhål- lande leder naturligt till en sämre löneutveckling för kvinnor. Byte av arbetsgivare inom den finansiella sektorn innebär i regel icke oväsent- liga lönejusteringar. Vid analyser av löneskillnader mellan män och kvinnor vid inspektionen framgår att lägre rörlighet är en viktig orsak till löneskillnader liksom det förhållande att kvinnor i större utsträck- ning än män tar ut föräldraledighet. Inspektionen vill också peka på vikten av att det finns lönestatistik av tillräckligt hög kvalitet för att möjliggöra lönejämförelser. Inom många områden på arbetsmarknaden saknas detta idag. Inspektionen delar inte betänkandets förslag att in- rätta ett särskilt centrum för jämställdhetsmärkning av företag och or- ganisationer. Enligt inspektionens uppfattning bör en certifiering kunna göras av de organ som idag finns på marknaden för olika kvalitetssys- tem. Betänkandet föreslår att det nya medlingsinstitutet far i uppdrag att följa löneutvecklingen med avseende på skillnader mellan kvinnor och män. 
 Inspektionen anser det naturligt att det nya medlingsinstitutet har lönestatistik och förbättringar av sådan statistik som en av sina upp- gifter. Det kan dock finnas en fara i att tilldela institutet alltför långtgå- ende uppgifter inom jämställdhetsområdet. Medlingsinstitutets integri- tet och roll som medlare kan då komma att ifrågasättas. 
  
 38  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 3OCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET 32 
 Det angeläget att följa vad som händer med de könsrelaterade lö- neskillnaderna på arbetsmarknaden samt att hitta förklaringar till att lönebilden ser ut som den gör. Begreppet diskriminering är väsentligt och även det förefaller behöva analyseras närmare. Huruvida skillna- derna mellan män och kvinnor är en följd av diskriminering beror en- ligt huvudbetänkandet på vad vi menar med diskriminering (s 128). Detta konstaterande är naturligtvis formellt sett oantastligt, men det för knappast diskussionen framåt. Ibland dras slutsatsen att alla löneskill- nader mellan könen som inte kan förklaras med utbildning, arbetslivs- erfarenhet, arbetsvillkor etc är att betrakta som diskriminering. Man kan emellertid knappast utgå från att dessa variabler fångar alla rele- vanta orsaker. Här behövs med andra ord både ytterligare begreppsdis- kussion och mer ingående empiriska studier. 
 I anslutning till forskning om löneskillnader bör man dessutom - som utredningen framhåller - undersöka de förmåner som anställda har vid sidan om sin lön (tjänstebil, bostadsförmåner, del i vinsten, lunchförmåner mm). På denna punkt finns det än så länge ganska få studier. Om man vill veta vad de samlade belöningarna i ett arbete be- står av - och uppgår till - är det förvisso nödvändigt att också täcka si- doförmånerna. 
 Utredarens bedömning att arbetsvärdering - som metod för att åstadkomma löneutjämning mellan könen - behöver göras till föremål för mer forskning förefaller också rimlig. Det är säkert riktigt att man genom arbetsvärdering kan peka på uppenbara orättvisor och 
 "identifiera omedvetna värderingar" (s 5). Samtidigt bör man komma i håg att denna metod ofta väger lätt gentemot utbuds- och efterfrågeför- ändringar på arbetsmarknaden. Utredaren föreslår för övrigt att rege- ringen tar initiativet till ett partssammansatt organ som ska bidra till en könsneutral lönesättning. Detta organs uppgift ska då vara "att objek- tivt värdera de krav som olika arbetsuppgifter ställer" (s 5). Det senare är emellertid att driva saken utöver vad som är möjligt; värderingar är till sin natur aldrig objektiva. Ett annat viktigt område där ytterligare forskning är på sin plats gäller jämställdheten inom familjen. Här har 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 39 
  
 det visserligen gjorts en hel del under senare år, men det finns behov av mer forskning eftersom området inte är så lätt att genomlysa. Utreda- rens förslag om kontinuerliga tidsanvändningsstudier är välmotiverat. 
 Dessa bör handla om såväl heltids- som deltids- och hemarbetandes fördelning av tiden på olika aktiviteter. Att kvinnorna i hög grad svarar för det vård- och omsorgsarbete som utförs i samhället är ett välkänt faktum. Utan att könsarbetsfördelningen påtagligt har förändrats har - med den offentliga sektorns utbyggnad under efterkrigstiden - åtskilligt arbete flyttats från familjen till offentliga institutioner. Sedan ett antal år har emellertid betydande nedskärningar genomförts inom offentligt organiserade verksamheter såsom älderomsorgen. Frågan är vilka kon- sekvenser detta får för familjernas interna arbetsdelning och inte minst för kvinnornas yrkesarbete. Här finns angelägna forskningsuppgifter för samhällsvetenskapen att ta sig an. 
 )NSTITUTET F¶R ARBETSMARKNADSPOLITISK UTV¤RDERING )!5 
 IFAU ställer sig tveksamma till utredningens förslag. Syftet med detta organ är bl a att finna metoder att objektivt värdera de krav som olika arbetsuppgifter ställer. Befintlig forskning visar att det är svårt att kon- struera och implementera denna typ av arbetsvärderingsmetoder och att oönskade effekter såsom arbetslöshet och brist på arbetskraft kan upp- stå. Detta förslag innebär en kombination av arbetsvärdering och indi- viduell lönesättning. Arbetsvärderingen avser att jämföra olika typer av arbeten och tillmäta varje arbete ett relativt värde enligt en fastlagd skala. Arbeten med samma värde skall, enligt förslaget, ha samma "grundlön." Vad som avses med samma grundlön diskuteras inte i be- tänkandet. Innebär samma grundlön att lönespridningen inom yrkena ska vara identiska eller ska alla anställda i två likvärdiga arbeten ha exakt samma grundlön? Befintlig forskning och utvärdering visar att det är svårt att konstruera och implementera arbetsvärderingsmetoder. En orsak är att objektiva värderingsmetoder i grunden är subjektiva. Personer, eller grupper av personer, med liknande kvalifikationer och erfarenheter kan värdera arbeten olika och därmed rekommendera olika relativlöner. Frågan om hur de arbetsvärderade lönerna skall imple- menteras berörs inte i betänkandet. Kelly efterlyser en diskussion om hur berörda parter på lokal nivå skall förmås komma överens om just 
  
 40  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 de grundlöner som det partgemensamma organet föreslår? Vad händer om avtal sluts som inte är i överensstämmelse med de relativlöner en arbetsvärdering ger? Det är också möjligt att arbetsvärderade löner ger effekter som inte är önskvärda. Syftet med arbetsvärderade löner är ju att ändra på rådande lönestruktur. 
 I den mån de arbetsvärderade lönerna påverkar lönestrukturen, finns därför risk för att arbetslöshet eller brist på arbetskraft uppstår, se dis- kussion av Mckinney i SOU 1997:136 för möjliga effekter av arbetsvär- dering. Vidare, dessa obalanser tenderar att driva lönestrukturen tillba- ka till den ursprungliga. 
 En kombination av arbetsvärdering och marknadslöner i enlighet ut- redningsförslaget kommer därför troligen endast ha marginella effekter på lönestrukturen och därmed på löneskillnaden mellan män och kvin- nor. Det är väl belagt att arbetsmarknaden är segregerad, både vertikalt och horisontellt. Detta konstateras också i Kvinnomaktutredningens betänkande. Det är dock betydligt svårare att empiriskt identifiera de mekanismer som genererar detta könsmönster på arbetsmarknaden. Det finns flera teoretiska hypoteser till varför arbetsmarknaden är segrege- rad efter kön, se exempelvis Davis diskussion i SOU 1997:137. 
 Var och en av dessa hypoteser implicerar olika  
 ekonomisk-politiska 
  åtgärder för att minska segregeringen. Oss veterligen finns det däremot ingen hypotes som implicerar att arbetsvärderade löner korrigerar för segregering på arbetsmarknaden. För att finna effektiva ekonomisk po- litiska åtgärder är det viktigt att öka kunskapen kring den empiriska betydelsen av respektive hypotes. Ökad kunskap om segregeringens orsaker ökar möjligheterna att finna lämpliga metoder att motverka den. 
 ,ANDSTINGSF¶RBUNDET 
 Det kan, enligt styrelsen, finnas behov av ny kunskap och metoder för objektiv värdering i syfte att nå en genomtänkt könsneutral lönesätt- ning. För att ett dylikt organ ska få genomslag, måste dock initiativet komma från parterna lokalt, vilket tidigare erfarenheter visat. Styrelsen anser vidare att det är av yttersta vikt att det sker en kontinuerlig kun- skapsspridning för att öka medvetenheten om jämställdhetsfrågorna. Detta måste också ske genom befintliga organ. I anslutning härtill vill styrelsen knyta an till förslagen som rör det nya medlingsinstitutet. Av- görande blir vilka befogenheter institutet får, vilket styrelsen påpekade 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 41 
  
 i sitt yttrande över delbetänkandet Medlingsinstitut och lönestatistik (SOU 1997:164). Utredaren föreslår att medlingsinstitutet tillförs den nya uppgiften att verka för en väl fungerande lönebildning och att i denna även ingår att bevaka löneutvecklingen för kvinnor och män. Enligt styrelsens bedömning är det sistnämnda en fråga som bör åvila parterna och som kan rymmas inom det arbete som redan sker med partsgemensam lönestatistik. 
 3VENSKA +OMMUNF¶RBUNDET 
 Förbundet vill fästa uppmärksamheten vid svårigheten att "objektivt värdera". Värderingar är, enligt förbundets uppfattning, alltid subjekti- va och försök med arbetsvärdering har tydligt visat att olika resultat av värderingen erhålls beroende på vilket system som används. Förbundet menar att det är det lönepolitiska arbetet som måste prioriteras av ar- betsgivarna. 
 En väldiskuterad och väldefinierad lönepolitik, som arbetstagaror- ganisationerna fått lämna synpunkter på, ökar förutsättningarna för att nå det positiva sambandet mellan lön, motivation och resultat. 
 Lönesättningen bör göras på ett konsekvent sätt och ha sin grund i klara lönesättningsprinciper vilka på förhand är väl kända av de an- ställda. Rätt använda är arbetsvärderingssystemen ett viktigt sätt att få igång en diskussion om lönestrukturen i kommunen och hjälpa till att tydliggöra innehållet i olika arbeten. Däremot tror förbundet att det vore olämpligt att i avtal eller lagar låsa ett enda system för denna vär- dering. Arbetsvärderingen är ett viktigt underlag för lönesättning och lönepolitik, men långt ifrån det enda. Förbundet bistår kommunerna i deras lönepolitiska arbete genom att ta fram skrifter, bjuda in till konfe- renser och seminarier m.m. 
 Utredaren fäster uppmärksamheten vid "att det blir allt svårare att rätta till skevheter mellan arbetstagare inom olika fackliga organisatio- ner". Vidare sägs att "varje facklig organisation bevakar sin egen pott, och samordning över de fackliga gränserna blir allt svårare". Detta, menar utredaren, "ställer till problem också för arbetsgivare som vill förändra lönebilden i en mer jämställd riktning". Förbundet delar utre- darens uppfattning och menar att detta är en nyckelfråga när det gäller att åstadkomma förändringar av lönerelationer. Det är förbundets upp- fattning att lönens storlek inte bör bero på vilken arbetsorganisation arbetstagaren tillhör. 
 För att komma tillrätta med detta problem har parterna på det kom- munala området, på arbetsgivarens initiativ, avsatt en del av löneök- ningsutrymmet till en gemensam pott, s. k. verksamhetsutrymme. Detta 
  
 42  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 utrymme ska utgöra ett stöd i arbetsgivarnas jämställdhetsarbete. För- bundets inriktning är att i de kommande förhandlingarna behålla denna modell och att arbeta för att utrymmets storlek successivt ökar. 
 ,¤NSSTYRELSEN I (ALLANDS L¤N 
 Skillnaderna i löner och inkomster mellan kvinnor och män är fortfa- rande oacceptabelt stora. Behovet av ökad kunskap om arbetsvärdering är stort på de flesta arbetsplatser och gäller såväl arbetsgivare som ar- betstagarrepresentanter. Vid individuell differentierad lönesättning in- går dels värdering av arbetets krav och dels en värdering av individens meriter och prestationer. Därtill kommer den roll marknaden spelar för lönebildningen. Samtliga tre dessa bedömningar måste göras rättvist och ickediskriminerande. Arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar och utredningens förslag om ett partssammansatt organ med uppgift att verka för en "genomtänkt, könsneutral lönesättning" välkomnas liksom förslag om utbildnings- och konsulthjälp till självkostnadspris. 
 ,¤NSSTYRELSEN I  
 –REBRO 
  L¤N 
 Utredningen förespråkar att objektiva metoder för att minska löneskill- naderna mellan kvinnor och män ska införas. Det är näst intill en omöjlig uppgift eftersom subjektiva val; och omdömen alltid kommer att finnas vid individuell lönesättning. Det är viktigt att hitta metoder för att objektivt värdera de krav olika arbetsuppgifter ställer och hitta tekniker för att identifiera omedvetna värderingar, men metoder och tekniker kan aldrig ersätta det ansvar om rättvis lön en lönesättande chef har. Synliggörande och diskussioner är viktiga instrument för att ge konkreta förslag att arbeta vidare med. 
 ,¤NSSTYRELSEN I .ORRBOTTENS L¤N 
 I Sverige har vi fortfarande en lönestruktur som innebär att traditio- nellt manliga yrken värderas högre än kvinnliga. Såväl arbetsgivare som arbetsmarknadens parter har ett stort ansvar för att åstadkomma en könsneutral lönesättning. Att regeringen tar initiativ till att bilda ett partsgemensamt organ som skall "verka för en genomtänkt, könsneutral 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 43 
  
 lokal lönesättning" välkomnas. Man kan i detta sammanhang påminna sig om slutsatserna i betänkandet Löneskillnader och lönediskrimine- ring ( SOU 1993:7) där mellan en och åtta procent av löneskillnaderna mellan kvinnor och män inte går att förklara. Dessa skillnader är enligt utredarna ett uttryck för lönediskriminering. I utredningen konstateras att den offentliga sektorn erbjuder många deltidsarbeten och tillfälliga anställningar. Det innebär att de som är hänvisade till ofrivilliga del- tidsarbeten och korttidsanställningar har svårt att planera sin fra mtid. 
 Många av de korttidsanställda får leva med ovisshet och får förord- nanden på några månader i taget, vilket emellanåt kan pågå upp till tio år. Mot denna bakgrund bör man enligt länsstyrelsens meningar arbeta för att alla tjänster inom framförallt vård- och omsorgsområdet skall vara heltidstjänster och att tillfälliga anställningar inte skall få före- komma i samma omfattning som idag. 
 I förslaget om åtgärder för att minska löneskillnader mellan kvinnor och män förespråkar utredningen att objektiva metoder införs. Att kun- na få metoder som kan betecknas objektiva torde vara en omöjlighet, eftersom det alltid kommer in subjektiva värderingar. Däremot bör ar- betsgivare, fackliga organisationer och andra intressenter eftersträva att göra märkbart vilka kriterier som används vid lönesättning samt dis- kutera huruvida de är relevanta samt om de kan förändras. 
 6¤STER¥S KOMMUN 
 Västerås kommun är positiv till förslaget. Organet bör kunna fylla en roll vad gäller att sprida kunskap och lyfta fram goda exempel för att på det sättet stödja och stimulera det lokala utvecklingsarbetet i företag och organisationer. Västerås kommun anser att det är väsentligt att or- ganet är just rådgivande och stödjande då ansvaret för lönebildningsar- betet bör ligga hos respektive företag, kommun, landsting eller motsva- rande. 
 Med en utvecklad lönepolitik fångar vi jämställdhetsfrågorna på ett naturligt sätt. Sedan en tid har Västerås kommun, som en del i det lö- nepolitiska utvecklingsarbetet, arbetat med värdering av arbetsuppgif- ter samt utvecklat kriterier för individuell lönesättning. Dessa arbeten utgör en väsentlig grund i stadens fortsatta arbete vad gäller att åtgärda eventuella obalanser i lönestrukturen. 
 Västerås kommun anser att utveckling i den riktning som Kvinno- maktutredningen föreslår i första hand bör stödjas och stimuleras fram. Det föreslagna partsammansatta organet bör här ha en viktig uppgift. 
 Då frågor vad gäller jämställdhet och allas lika värde är komplexa vill vi särskilt betona vikten av kontinuerlig forskning där löner och 
  
 44  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 andra villkor (andelen kvinnor i ledande position e t c) inom arbetslivet studeras i kombination med andra faktorer i samhället. 
 6¤XJ¶ KOMMUN 
 Växjö kommun tillstyrker förslaget. Växjö kommun har under flera år arbetat för att få fram en bra arbetsvärderingsmodell. Vi bidrar gärna med erfarenheterna från processen och med den modell vi kommit fram till. Utredningen föreslår att regeringen ska inbjuda arbetsmarknadens parter till diskussion om dessa förhållanden och hur man kan komma tillrätta med dem. Växjö kommuns jämställdhetskommitte tillstyrker. De förbundsvisa potterna är ett hinder för radikala förändringar av lö- nerna i en jämställd riktning. 
 3AMVERKANSFORUM F¶R KVINNOR I 3VERIGE  
 3!-3 
  
 Enligt både äldre och senare forskning av löneskillnaderna mellan kvinnor och män framgår tydligt att det förekommer diskriminering av kvinnor i lönehänseende. Dessa löneskillnader/ diskrimineringar byg- ger på värderingar och orättvisa bedömningar, som bär på en traditio- nell och föråldrad syn på arbetslivet och ansvarsfrågorna. Vi tillstyrker utredningens förslag. 
 *¤MST¤LLDHETSARBETARES ¶RENING *! F¶RENINGEN 
  
 JA-föreningen 
  anser att ekonomiskt oberoende är en förutsättning för jämställdhet. Det är därför av yttersta vikt att ge kontinuitet åt det ar- bete som redan pågår beträffande kvinnors reella möjligheter till egen försörjning genom arbete eller företagande. Att bryta gamla mönster av könsdiskriminering kan vara svårt. Könsdiskriminering uttrycks t ex när männens arbetsinsatser värderas högre än kvinnornas. Okunskapen om vad systematisk arbetsvärdering är och hur det skall genomföras är stor på de flesta arbetsplatser. Varken arbetsgivare eller arbetstagar- parter verkar inse behovet av en genomtänkt lönepolicy för att kunna uppfylla jämställdhetslagens krav på lika lön för likvärdigt arbete. I individuell differentierad lönesättning ingår dels en värdering av arbe- tets krav, dels en värdering av individens meriter och prestationer. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 45 
  
 Dessutom spelar marknaden en roll i lönebildningen. Alla dessa be- dömningar skall göras rättvist och ickediskriminerande. För att kunna genomföra jämställdhetsförändringar i hierarkiska traditionella struktu- rer, där män lyssnar på män, är det nödvändigt att få med sig chefer på högsta nivå. Det leder ofta till att övriga män i organisationen involve- ras. Därför behövs också ekonomiska incitament. 
  
 JA-föreningen 
  anser vidare att hemliga löner omöjliggör en kart- läggning av löneskillnader enligt lagens krav och är oacceptabla. Själv- klart skall löner och lönestatistik vara tillgängliga för dem som är ut- sedda att göra analysen. Det är lika självklart att det skall vara möjligt att fördela lönepotten utifrån de nya insikter som en kartläggning och en arbetsvärdering givit. Strävan att utjämna osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män måste tydligare och mer medvetet integreras i förhandlingsstrukturen. I det nuvarande löneförhandlingssystemet an- ges lönepåslag i procent. Oftast medför det automatiskt att löneskillna- derna mellan kvinnor och män ökar, eftersom män från början har hög- re lön. Istället ska lönepåslagen anges i kronor. På senare år har ett ge- diget metodutvecklingsarbete genomförts inom arbetsvärdering. Det visar att det går att arbetsvärdera, men att det är ett krävande arbete. Erfarenheter finns även från t ex Nya Zeeland. Arbetsplatser behöver utbildnings- och konsulthjälp för att komma till rätta med existerande osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Vi stöder därför för- slaget att inrätta ett oberoende partssammansatt organ, som har till uppgift att samla in, utveckla och även sprida kunskaper om hur köns- neutral arbetsvärdering kan genomföras. Det är anmärkningsvärt att kravet på lika lön för lika och likvärdigt arbete, som blev  
 EU-direktiv 
  redan år 1975, och som funnits med i den svenska jämställdhetslagen från början, fortfarande skall vara så svårt att uppfylla! 
 .ORRT¤LJE KOMMUN 
 Under en följd av år har vi i vår kommun arbetat med att ta fram un- derlag för värdering av arbete. Arbetsvärderingssystem, resultat/ bo- nussystem och olika former utvecklingsprogram har prövats. Tyvärr får vi i med facit i hand konstatera att arbetet fört med sig mer av diskus- sioner än reella resultat. Lite tillspetsat kan man hävda att parterna me- ra har visat engagemang för att förklara ojämlikheter än vilja till att förändra dem. Skiljelinjen uppstår när de individuella prestationer ska värderas och differentierade löner ska sättas. Vår bedömning är att re- sultatlönemodeller dessutom är svåra att tillämpa i alla delar inom den kommunala verksamheten. Målen i omsorg och skola är t ex många gånger abstrakta och kvalitativa värden är mycket svåra att mäta, Frå- 
  
 46  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 gan är om de överhuvudtaget går att följa upp på annat sätt än hur bru- karna upplever den kommunala tjänsteproduktionen. Uppgiften att vär- dera olika typer av arbetsuppgifter på ett neutralt och objektivt sätt är svår nog. 
 Vid värdering av arbete gör vi jämförelser mellan yrkesgrupper in- om den kommunala sfären. Det finns en tendens till inlåsningseffekter i detta genom att vi mera sällan relaterar till den privata sektorns löne- sättning. Begränsningar uppkommer även genom de centrala parternas uppgörelser som i sin tur styrs av den nationellt förda ekonomiska po- litiken. Det finns idag ett stort behov att hitta nya styrmedel i och med att partssamverkan och löneförhandling allt mer decentraliseras i den kommunala sektorn. Vi är medvetna om att många kommuner liksom vår inte utvecklat tillräckligt tydliga strategier för hur denna fråga ska hanteras. Självklart stödjer vi utredningens förslag om ytterligare för- stärkning av den lokala lönebildningen. Vi skulle i Norrtälje kommun se mycket positivt på att få delta i arbetet som utredningen föreslår, att hitta verktyg och tekniker för att identifiera de omedvetna värderingar som påverkar den lokala lönebildningen. 
 En sådan process skulle tydliggöra roller och inblandade parters funktioner på ett vitaliserande sätt i vår organisation. Vi skulle också kunna bidra med konkreta projekt och erfarenheter från en geografiskt och sammanhållen region som vår kommun är i Stockholms län. Kon- sulthjälp ska kunna erbjudas till självkostnadspris i detta arbete. Om en konsultativ tjänst ska erbjudas kommer säkerligen ett antal privata ini- tiativ att tas för att etablera sig på "marknaden" och erbjuda sina pro- fessionella insatser. Det är tveksamt om redan initierade i frågan ska delta och ha monopol" i detta utvecklingsarbete. Vi ser en risk i att "redan frälsta talar med redan frälsta" om en offentlig instans själv- ständigt ska vara för rådgivning och support. 
 Avgörande måste vara den kompetens och genomslagskraft som  
 konsulten(-erna) 
  kommer att ha i företag och organisationer liksom i allt annat förändringsarbete. En styrka är att även män deltar i detta långsiktiga arbete. 
 *¤MST¤LLDHETSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND 
 Att bryta gamla mönster av orättvis och felaktig värdediskriminering kan vara svårt. Okunskapen om vad systematisk arbetsvärdering är och hur det skall genomföras är stor på de flesta arbetsplatser. Varken ar- betsgivare eller arbetstagarparter verkar inse behovet av en genomtänkt 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 47 
  
 lönepolicy för att kunna uppfylla jämställdhetslagens krav på lika lön för likvärdigt arbete. I individuell differentierad lönesättning ingår dels en värdering av arbetets krav, dels en värdering av individens meriter och prestationer. Dessutom spelar marknaden en roll i lönebildningen. Alla dessa bedömningar skall göras rättvist och ickediskriminerande. 
 Att hemliga löner omöjliggör en kartläggning av löneskillnader en- ligt lagens krav kan inte accepteras. Självklart skall löner och lönesta- tistik vara tillgängliga för dem som är utsedda att göra analysen. Det är lika självklart att det skall vara möjligt att fördela lönepotten utifrån de nya insikter som en kartläggning och en arbetsvärdering givit. På sena- re år har ett gediget metodutvecklingsarbete genomförts inom ar- betsvärdering. Det visar att det går att arbetsvärdera, men att det är ett krävande arbete. 
 Arbetsplatser behöver utbildnings- och konsulthjälp för att komma till rätta med existerande osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Vi stöder därför förslaget att inrätta ett oberoende partssamman- satt  
 or-gan, 
  som har till uppgift att samla in, utveckla och även sprida  
 kunska-per 
  om hur man gör könsneutral arbetsvärdering. Det är när- mast genant att kravet på lika lön för lika och likvärdigt arbete, som blev  
 EU-direktiv 
  redan år 1975, och som funnits med i den svenska jämställdhetslagen från början, fortfarande skall vara så svårt att upp- fylla! 
 .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# 
 Ekonomiskt oberoende är en förutsättning för jämställdhet. Det är där- för av yttersta vikt att ge kontinuitet åt det arbete som redan pågår be- träffande kvinnors reella möjligheter till egen försörjning genom arbete eller företagande. Landets resurscentra för kvinnor och jämställhetsex- perterna är härvidlag ett viktigt medel. Att bryta gamla mönster av könsdiskriminering kan vara svårt. Könsdiskriminering uttrycks t ex när männens arbetsinsatser värderas högre än kvinnornas. Okunskapen om vad systematisk arbetsvärdering är och hur den skall genomföras är stor på de flesta arbetsplatser. 
 Varken arbetsgivare eller arbetstagarparter verkar inse behovet av en genomtänkt lönepolicy för att kunna uppfylla jämställdhetslagens krav på lika lön för likvärdigt arbete. I individuell differentierad löne- sättning ingår dels en värdering av arbetets krav, dels en värdering av individens meriter och prestationer. Dessutom spelar marknaden en roll i lönebildningen. Alla dessa bedömningar skall göras rättvist och icke- diskriminerande. NRC anser att hemliga löner omöjliggör en kartlägg- ning av löneskillnader enligt lagens krav och är därmed oacceptabla. 
  
 48  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Löner och lönestatistik skall vara tillgängliga för dem som är utsedda att genomföra en kartläggning och analys av löneskillnader. Det är lika självklart att det skall vara möjligt att fördela lönepotten utifrån de nya insikter som en kartläggning och en arbetsvärdering givit. I det nuva- rande löneförhandlingssystemet anges lönepåslag i procentsatser. 
 Oftast medför det automatiskt att löneskillnaderna mellan kvinnor och män ökar, eftersom män från början har högre lön. Istället ska lö- nepåslagen anges i kronor. På senare år har ett gediget metodutveck- lingsarbete genomförts inom arbetsvärdering. Det visar att det går att arbetsvärdera, men att det är ett krävande arbete. Arbetsplatser behöver utbildnings- och konsulthjälp för att komma till rätta med existerande osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. 
 Vi stöder därför förslaget att inrätta ett oberoende partssammansatt organ, som har till uppgift att samla in, utveckla och även sprida kun- skaper om hur könsneutral arbetsvärdering kan genomföras. Det är an- märkningsvärt att kravet på lika lön för lika och likvärdigt arbete, som blev  
 EU-direktiv 
  redan år 1975, och som funnits med i den svenska jämställdhetslagen från början, fortfarande skall vara så svårt att upp- 
 fylla! 
 .2# F¶RESL¥R 
  
 - 
  
 att arbetsplatsernas jämställdhetsplaner skall innehålla förslag till åtgärder som syftar till att få fler män att aktivt arbeta med jämställd- hetsfrågor. 
  
 - 
  
 att vid löneförhandlingar ska lönepåslag anges i krontal istället för 
  
 i 
  
 procent. 
  
 Genom att studera, forska och kartlägga får vi kunskap om fakta och utifrån dessa kan åtgärder vidtagas. Det blir mindre utrymme för att gissa och tycka och hävdande av "tolkningsföreträde" mellan överord- nad och underordnad i organisationen. 
 REDRIKA "REMER ¶RBUNDET 
 FBF anser att utredaren mer utförligt ska utveckla sin syn på detta or- gan. Det framgår inte klart vilka parter som ska involveras eller vilka befogenheter organet ska ha. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 49 
  
 3 
  
 Förtydligande och komplettering av jämställdhetslagen 
  
 3.1 
  
 Utredarens förslag 
  
 Utredaren föreslår att jämställdhetslagen förtydligas på fyra punkter. Den första gäller att kvinnors och mäns löner skall kunna jämföras mellan olika befattningstyper. Den andra är fackliga företrädares rätt att få del av de löneuppgifter som behövs för de lokala kartläggnings- arbetet. Den tredje är ett krav på redovisning av uppföljningen, det vill säga att arbetsgivaren vid den årliga kartläggningen berättar vad man har gjort för att åtgärda de eventuella löneskillnader som man har upp- täckt. Dessutom föreslås som fjärde punkt att Jämställdhetslagen kompletteras med kravet att företaget och organisationer årligen redo- visar andelen kvinnliga arbetsledare. 
  
 3.2 
  
 Remissinstanserna 
  
 Av de 27 instanser som kommenterat denna del av betänkandet är cirka hälften positiva till förslaget, t.ex. TCO och Lunds universitet. Reste- rande instanserna är ungefär jämt fördelade på delvis positiva, negati- va, som t.ex. SAF, eller ställning tas inte till förslaget. 
 3VERIGES !Price 3!#/ 
 SACO vill betona att arbetsgivare i första hand lever upp till de avtal som finns och är inte beredd att tillstyrka en lagändring för att en fack- lig företrädare skall få rätt att se individuella löner för lokal kartlägg- ning. Detta bör så långt som möjligt lösas inom ramen för de avtal som finns. Beroende på arbetsplatsens policy kan det vara nödvändigt att den facklige företrädaren förbinder sig att inte sprida uppgifterna. 
  
 50  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 SACO tillstyrker en lagändring med krav på att redovisa antalet kvinnliga arbetsledare/chefer. Detta blir ett sätt att synliggöra och följa utvecklingen av andelen kvinnor bland makthavare. Det bör dock i sammanhanget påpekas att under de ledande befattningarna organiseras allt fler arbetsplatser i riktning från hierarkiska strukturer mot plattare organisationer och ett mer projektorienterat arbetssätt. Det blir därmed färre formella chefer samtidigt som chefsrollerna blir svårare att enty- digt definiera. 
 Den individuella kompetensen får större betydelse för hur arbetet utförs och belönas vid sidan av formella hierarkier. Expertfunktioner blir vitala och de betalas inte sällan högre än chefspositioner. 
 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ 
 TCO tillstyrker utredningens förslag till ändringar av jämställdhetsla- gen men vill samtidigt föra fram kompletteringar till utredarens förslag samt egna förslag. TCO biträder förslaget som gör att arbetsgivaren tydligare åläggs att genomföra lönekartläggningar som synliggör och visar vilka attityder som ligger till grund för lönesättning. TCO anser vidare att en förändrad lagstiftning skall innebära att arbetsgivaren har en skyldighet att redogöra för vilka kriterier som lönesättningen bygger på, det vill säga att visa att lagen om likvärdig lön för likvärdigt arbete följs. 
 Framförallt är förtydligandet om de fackliga företrädarnas rätt att få ta del av löneuppgifter viktigt. Det visar den pågående tvisten i Jäm- ställdhetsnämnden mellan SIF och Scania beträffande tolkningen av Jämställdhetslagen om löner i ett enskilt företag. För att de fackliga organisationerna ska ha möjlighet att driva och analysera förekomst av osakliga löneskillnader hos en viss arbetsgivare måste också arbetsgi- varen åläggas att till den fackliga företrädaren lämna uppgifter om lö- nestatistik på samtliga anställda oavsett facklig tillhörighet. TCO anser att redovisning av lönestatistik är ett krav som åvilar arbetsgivaren. TCO delar utredarens förslag om att resultatet av lönekartläggningen och vidtagna åtgärder ska redovisas årligen i jämställdhetsplanen. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 51 
  
 TCO föreslår vidare att lagen förändras så att arbetsmarknadens parter i likhet med JämO får samma möjlighet att begära vitesföreläg- gande i Jämställdhetsnämnden. Det skulle enligt TCOs uppfattning vi- talisera jämställdhetsarbetet och poängtera fackförbundens ansvar för att nå resultat. Den konstruktion som lagen har idag innebär att när samverkan bryter samman tvingas vi som facklig organisation över- lämna ärenden till myndigheten för att kunna sanktionera arbetsgiva- ren. Detta får till följd att den fackliga organisationens roll och uppgift blandas samman med myndighetens uppgift på ett för facket negativt sätt. 
 TCO gjorde 1995 tillsammans med dåvarande  
 TCO-OF, 
  PTK och SACO en uppvaktning hos regeringen och föreslog förändringar i jäm- ställdhetslagen med lagtext enligt nedan. 
 "Arbetsgivaren skall till den (de) fackliga organisationen (erna) re- dovisa medellöner och lönespridningstal för kvinnor respektive män, totalt och uppdelat i skilda typer av arbete och för olika kategorier av arbetstagare. 
 Arbetsgivare skall därefter meddela sin uppfattning om vilka typer av arbete och olika kategorier av arbetstagare som är att betrakta som lika eller likvärdiga. Redovisningen till den fackliga organisationen skall inkludera en redovisning av individens lön och inplacering i re- spektive grupp samt en beskrivning av de arbetsuppgifter och kriterier i övrigt som konstituerar varje grupp." TCO anser fortfarande att försla- get skulle kunna utgöra ett starkt stöd i jämställdhetsarbetet ur lönehän- seende. 
 Vidare föreslås i betänkandet att lagen kompletteras med kravet att redovisa andelen "kvinnliga arbetsledare" varje år. Förslaget redovisar en föråldrad syn på hur arbetsorganisationen ser ut. TCO delar utreda- rens uppfattning om att det är av stor vikt att fler kvinnor finns på le- dande befattningar, men även att kvinnor har möjliga karriärvägar. 
 TCO anser därför att den föreslagna redovisningen vidgas och precise- ras. Redovisningen ska gälla chefer, antal kvinnor i ledningsgrupper och styrelser, specialister, experter, projektledare, samordnare, contro- lers etc. För att uppnå en ökad jämställdhet krävs en redovisning av både kvinnor och män i nämnda befattningar. Även chefer som inte är arbetsledare påverkar verksamhetens innehåll, utformning, omfattning etc. Det är väsentligt för jämställdhetens skull med en jämn könsför- delning på sådana positioner. Förmodligen avses att redovisningen ska göras i jämställdhetsplanen. Än mer intressant vore det om företagen, organisationerna och myndigheterna var skyldiga att ha med denna uppgift i årsredovisningen. 
  
 52  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 TCO föreslår också att det i Jämställdhetslagen även görs tydligt att företrädare för de anställda ska delta vid upprättande av jämställdhets- planen, på samma sätt som det i Arbetsmiljölagen framgår att skyddsombudet ska delta när det gäller upprättande av handlingsplan för arbetsmiljön. 
 Problemet med osakliga löneskillnader kan enligt TCOs uppfattning begränsas genom att de fackliga organisationerna skaffar sig ett inflyt- tande över ingångslönerna. 
 Hur de föräldraledigas löner hanteras har också stor betydelse för om osakliga löneskillnader uppstår eller inte. En förstärkning av För- äldraledighetslagen avseende lönefrågan borde övervägas, då löneefter- släpningen i samband med föräldraledighet är ett allmänt känt problem. 
 TCO ställer sig positiv till den diskussion som utredaren föreslår att regeringen ska inbjuda arbetsmarknadens parter till beträffande mo- deller för att i lokala förhandlingar komma åt löneskillnader som sak- nar saklig grund. TCO anser att en sådan diskussion i första hand bör syfta till att hitta modeller, för att i lokala förhandlingar komma åt osakliga löneskillnader. 
 3VENSKA !RBETSGIVAREF¶RENINGEN 3! 
 SAF avvisar förslagen. Dessa kan inte betraktas som förtydligande, utan innebär en allvarlig utvidgning av lagens räckvidd. Utredaren fö- reslår att fackliga företrädare skall ges tillgång till individuella löne- uppgifter. Förslaget innebär en avsevärd utvidgning av lagen, samtidigt som det utgör ett betydande ingrepp i den personliga integriteten. För- slaget avvisas därför. En ytterligare konsekvens av förslaget vore att fackliga organisationer skulle delta i själva kartläggningsarbetet, vilket inte var regeringens avsikt med att införa denna skyldighet för arbets- givare. Förslaget avvisas även med hänvisning till denna konsekvens. Vi vill erinra om att regeringens avsikt med lönekartläggningen var att arbetsgivaren ur ett könsperspektiv skulle granska lönesättningen och lönenivåerna för kvinnor och män. Kartläggningens resultat skulle se- dan, enligt regeringen, tjäna som utgångspunkt för ett mer detaljerat studium och analys. "Hur ett sådant mer detaljerat arbete skall gå till måste emellertid", skriver regeringen, "stå varje arbetsgivare fritt att avgöra i samråd med arbetstagarorganisationen". Lagstiftaren har såle- des inte avsett att de fackliga organisationerna skall delta i utförandet av kartläggningen. Regeringen har inte heller med reglerna om samver- kan avsett att de lokala fackliga organisationerna skall ha tillgång till individuella löneuppgifter. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 53 
  
 Arbetsgivaren skall årligen redovisa åtgärder mot löneskillnader Ut- redaren föreslår att arbetsgivaren åläggs en skyldighet att i den årliga jämställdhetsplanen redogöra för åtgärder mot löneskillnader, dvs att rapportera om vad som gjorts för att rätta till föregående års skevheter och hur mycket pengar som lagts på att rätta till löneskillnader. Utreda- rens förslag är inte att betrakta som ett förtydligande av lagen, snarare utgör det en utvidgning av arbetsgivarens skyldigheter såsom dessa beskrivs enligt propositionen till nuvarande lag. 
 Utredaren föreslår att lagen bör ändras så att det framgår att kvin- nors och mäns löner skall kunna jämföras mellan olika befattningsty- per. Förslaget innebär därmed en onödig detaljföreskrift och bör inte genomföras. Redan nu framgår av lagen 9 a att det kan bli aktuellt med en sådan jämförelse. Vi misstänker att en ytterligare detaljregering av lagen i detta hänseende kommer att kunna leda fram till obefogade krav på användning av särskilda klassificeringssystem, vilka många företag avskaffat där de varit hämmande för en utveckling, av lönesättningen. 
 Utredaren föreslår att jämställdhetslagen kompletteras med ett krav på arbetsgivaren att årligen redovisa andelen kvinnliga arbetsledare. Ett sådant specificerat krav på redovisning är överflödigt. I de råd som i alla sammanhang lämnas som vägledning inför upprättandet av arbets- givarens årliga jämställdhetsplan är kartläggningen av antalet kvinnor och män i olika arbeten och på olika nivåer ett av de första som nämns. Förslaget avvisas. 
 Om förslagen genomförs, innebär det att de lagfästa kraven på ar- betsgivare utökas på ett allvarligt och oacceptabelt sätt. Det framgår allt tydligare att det steg för steg sker en förskjutning av syftet med de årliga jämställdhetsplanerna. Från att ursprungligen ha varit avsedda att utgöra underlag för arbetsgivarnas egna planering av aktiviteter för jämställdhet, krävs att planerna formuleras så att de på alla tillämpliga områden förklarar sitt innehåll och planerade aktiviteter för externa granskare. Därigenom blir jämställdhetsplanerna mer instrument för uppgifts lämnande till myndigheter än företags interna arbetsmaterial. 
 !RBETSGIVARVERKET 
 Arbetsgivarverket ser inte några behov av förtydliganden av jämställd- hetslagen vad gäller krav på uppföljning av åtgärder som följd av kart- läggningsarbetet att kravet redan finns framgår tydligt av sista stycket i 11 §. Generellt anser Arbetsgivarverket att både detta och det första s.k. förtydligandet bör undvikas av det skälet att de lätt kan uppfattas som att avsikten är en utvidgning av lagen. 
  
 54  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Beträffande förslaget att andelen kvinnliga arbetsledare ska redovi- sas, konstaterar Arbetsgivarverket att begreppet "arbetsledare" är svårt att definiera så att redovisningen blir meningsfull. Dessutom är det olyckligt om redovisningen detaljregleras ytterligare. Det gynnar inte utvecklingen av ett aktivt och positivt förhållningssätt till arbetet för jämställdhet. 
 Om jämställdhetslagen tillförs text som ger fackliga företrädare rätt att få del av löneuppgifter är detta enligt Arbetsgivarverkets uppfatt- ning inte ett förtydligande utan en utvidgning av lagen. Ett tillägg av detta slag skulle få stor principiell betydelse och kräver därmed en mer ingående analys och konsekvensutredning än den som finns i utred- ningen. 
 Generellt gäller att ställningstagandena till förslagen som rör jäm- ställdhetslagen försvåras av att inga författningstexter presenteras. 
 Arbetsgivarverket ser inga behov av att jämställdhetslagen förtydli- gas i fråga om att kvinnors och mäns löner ska kunna jämföras mellan olika befattningstyper. 
 Nuvarande texter i 18 § om att man jämför arbeten som "är att be- trakta som lika eller likvärdiga" och i 9 a § om att arbetsgivare ska kartlägga löneskillnaderna "mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och för olika kategorier av arbetstagare" är tillräckligt tydliga. 
 F.ö. kan noteras att begreppet "befattningstyper" inte är något entydigt begrepp. 
 Om jämställdhetslagen tillförs text som ger fackliga företrädare rätt att få del av löneuppgifter är detta enligt Arbetsgivarverkets uppfatt- ning inte ett förtydligande utan en utvidgning av lagen. Ett tillägg av detta slag skulle få stor principiell betydelse och kräver därmed en mer ingående analys och konsekvensutredning än den som finns i utred- ningen. 
 ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ 
 Efter granskning av jämställdhetsplaner från ett antal olika företag och olika branscher kan vi konstatera att planerna är otydliga och att de inte uppfyller jämställdhetslagens intentioner vare sig beträffande krav på aktiva åtgärder eller kraven på lönekartläggning. De har oftast karaktä- ren av otydliga målformuleringar. Företag och organisationer ignorerar i allt för hög grad jämställdhetslagens bestämmelser genom att inte ha ett aktivt och planmässigt jämställdhetsarbete. Arbetsgivare har sällan aktiva åtgärder när det gäller att anpassa arbetsförhållandena så att de lämpar sig för både kvinnor och män (§4). Man kan inte utgå från att de 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 55 
  
 flesta arbetsplatser är "könsneutrala", utan skälet är att man på arbets- platsen faktiskt inte kartlagt om så är fallet. 
 Det görs en traditionsbunden arbetsfördelning och ingen reflekterar över varför kvinnor och män hamnar på olika arbetsuppgifter. Det har gjorts flera statistiska bearbetningar som visar att löneskillnaderna mellan kvinnor och män till största delen uppstår i de åldrarna när fa- miljebildningen sker. Bland unga kvinnor och män  
 (18-25 
  år) hittar vi små eller inga löneskillnader. Med stigande ålder ökar löneskillnaderna förmodligen till följd av att kvinnor stannar hemma för att vara föräld- ralediga och män i stället väljer att arbeta, göra karriär och utvecklas i sitt arbete. När kvinnorna sedan kommer tillbaka till arbetslivet, är de efter i karriär och löneutveckling. 
 Det finns tillgänglig statistik som tyder på att denna skillnad sedan består. Löneskillnaderna som uppstått under småbarnstiden håller i sig resten av det yrkesverksamma livet. De ökar lite. De minskar inte hel- ler. Det är ytterst få jämställdhetsplaner som innehåller aktiva åtgärder när det gäller att förena föräldraskap och förvärvsarbete. Goda exempel 
 på aktiva åtgärder för att motverka sexuella trakasserier är lika svåra att hitta i jämställdhetsplanerna. De paragrafer som ibland genererar aktiva åtgärder är den om att främja en jämn könsfördelning av kvinnor och män på arbetsplatsen och den om att verka för att underrepresenterat kön ska uppmanas att söka lediga jobb. Tyvärr är det de arbetsplatser som är "enkönade" som inte har aktiva åtgärder här, utan de som kom- mit en bit på väg. 
 Lönekartläggningen finns i en del jämställdhetsplaner. Den är oftast inte heltäckande och den genererar inte aktiva åtgärder. Det är dess- utom så att många arbetsgivare inte öppet redovisar samtliga löner för den fackliga organisationen. Den paragraf i lagen som trots allt gjort att en del hänt är § 10 som ålägger arbetsgivare med fler än nio anställda att faktiskt göra en jämställdhetsplan. Många arbetsgivare gör också planer men fortfarande är det så att många, trots skyldigheten, överhu- vudtaget inte gör någon plan. För att den nuvarande jämställdhetslagen ska kunna fungera som ett bra verktyg i arbetet med att skapa ett jäm- ställt arbetsliv och för att kunna få igång de förändringsprocesser som behövs krävs flera åtgärder. Jämställdhetslagen tas inte på allvar därför krävs det förstärkningar i lagen. 
 LO föreslår att det med bakgrund av sina svårigheter att kunna jäm- föra kvinnors och mäns löner i olika befattningar också krävs en tydlig skrivning i lagen för att så ska kunna vara fallet. Vidare anses att fack- liga företrädare ges rätt att få del av de löneuppgifter som behövs för att kunna göra lönekartläggningsarbetet. 
  
 56  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Jämställdhetslagen måste tillföras skrivningar som ålägger arbetsgi- varen att delge de fackliga organisationerna ALLA de uppgifter de be- höver för att kunna medverka i kartläggningsarbetet, inbegripet aktuella individuella löneuppgifter på personer i samtliga löntagarkollektiv. 
 LO föreslår även att arbetsgivaren ska vara skyldig att göra en hel- täckande kartläggning av arbetsplatser med mer än nio anställda. Det är en förutsättning för att kunna veta hur det ser ut och vilka aktiva åtgär- der som måste till. Skyldigheten att kartlägga omfattar idag endast lö- nekartläggningen. Den måste innehålla kartläggning av hela arbetsplat- sen och kopplas till de aktiva åtgärder arbetsgivaren ska vidta; arbets- förhållanden, möjligheter att förena förvärvsarbete och föräldraskap, sexuella trakasserier, utbildning, kompetensutveckling, rekrytering, antal kvinnliga chefer och arbetsledare. 
 Samt att arbetsgivaren vid den årliga kartläggningen ges skyldighet att redovisa vilka åtgärder man vidtagit i anledning av föregående års kartläggning. 
 LO anser vidare att de fackliga organisationerna får möjlighet att gå till Jämställdhetsnämnden och begära vitesföreläggande på en arbetsgi- vare som inte fullgör sina skyldigheter enligt paragraferna om aktiva åtgärder. Idag är det enligt 355 endast JämO som har denna möjlighet. 
 Utredningen konstaterar att de många deltidsjobben och tillfälliga anställningarna utnyttjar kvinnor och lämnar dem med dåliga löner och utvecklingsmöjligheter och usla pensioner. 
 LO´s kvinnor, särskilt inom Kommunalarbetarförbundet, Handels- anställdas förbund och Hotell- och Restauranganställdas förbund är i mycket stor utsträckning ofrivilligt både deltids- och visstidsanställda. När det gäller att komma tillrätta med ofrivilliga sådana anställningar har utredaren inget förslag. LOs uppfattning är att allas möjlighet till en egen försörjning är grundläggande för jämställdheten. Heltid ska vara en rättighet både för kvinnor och män. Deltid ska vara en möjlighet. LO föreslår att det utreds om denna fråga kan tillföras lagstiftningen. 
 I jämställdhetslagen saknas en definition av vad som menas med in- direkt diskriminering. Däremot finns en definition i förarbetena till la- gen. Den definitionen stämmer väl överens med den i  
 EU-rätten. 
  I EU- rätten finns och används inte förarbeten som i den svenska lagstiftning- en. Det kan bli problem för den svenska medborgare som vill få sitt fall prövat i  
 EU-domstolen. 
  LO föreslår att Jackson definition på indirekt dis- kriminering tillförs i jämställdhetslagen. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 57 
  
 ,UNDS UNIVERSITET 
 Förslagen om jämställdhetslagens förtydligande och tillägg är alla nöd- vändiga för att kunna göra korrigeringar av det aktuella läget och följa upp förändringsarbete. Kravet att kunna jämföra löner för olika befatt- ningstyper förutsätter bättre utvecklade värderingsmetoder än vad som står till buds idag. 
 5ME¥ UNIVERSITET 
 Framför allt avser förslaget att göra jämförande lönestatistik mellan kvinnor och män mera öppet tillgänglig. Detta är en angelägen åtgärd som vi stöder. Om det sedan ska ske via lagstiftning eller frivilliga överenskommelser mellan parterna, kan enligt vår mening diskuteras. 
 5PPSALA UNIVERSITET 
 Universitetet instämmer i utredningens förslag om att kvinnors och mäns löner ska kunna jämföras mellan olika befattningstyper, att ar- betsgivaren bör (eller snarare: ska) ansvara för att hålla uppgifter till- gängliga inför lokalt kartläggningsarbete, att löneskillnader mellan kö- nen redovisas och vad som har gjorts för att rätta till dem, samt andelen kvinnliga arbetsledare. 
 '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Förslaget att andelen kvinnliga arbetsledare skall bedömas relativt könssammansättningen av de anställda kan bli otydlig. Består de an- ställda till 80% av män är det rimligt i så fall med enbart 20% kvinnliga arbetsledare. Det kommer knappast att öka andelen kvinnor om de inte kan ökas av andra skäl. En tydlig föreskrift att alla arbetsplatser skall sträva efter att ha minst 40% anställda av vardera könet vore kanske på sin plats som komplettering. 
 ,INK¶PINGS UNIVERSITET 
 Vi tycker det är bra att jämställdhetslagen förtydligas i enlighet med utredningens förslag. Det är därvid viktigt att bestämmelserna om jäm- förelser mellan olika befattningar ges en sådan  
 utform-ning 
  som anges i andra stycket på sid 195. 
  
 58  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 (¶GSKOLAN I +ARLSTAD 
 Vi anser att det inte enbart handlar om att redovisa andelen kvinnliga arbetsledare varje år, utan även om att redovisa andelen kvinnor och män i olika yrkeskategorier, på olika avdelningar/enheter/arbetsgrupper etc. och på olika befattningsnivåer. Att finna verktyg och metoder för detta är vidare något som bör uppmärksammas i framtida forskning. 
 2IKSREVISIONSVERKET 226 
 I betänkandet saknas en utvärdering och analys av vilka möjligheter som ryms inom befintlig jämställdhetslag. Inte heller redovisas någon analys av förutsättningarna för att förslagen ska bli effektiva. 
 2IKSSKATTEVERKET 236 
 RSV avstyrker utredningens förslag om förtydligande och komplette- ring av jämställdhetslagen. Att jämföra kvinnor och mäns löner oavsett befattningskategori kan enligt RSVs bedömning inte ge en rättvisande bild, oavsett metod. Beträffande de övriga förslagen konstaterar RSV att en förtydling och komplettering av lagen inte kommer att påverka myndighetens jämställdhetsarbete då RSV redan arbetar på detta sätt. 
 3TATISTISKA #ENTRALBYR¥N 3#" 
 Utredningen föreslår att Jämställdhetslagen kompletteras med krav på årlig redovisning av andelen kvinnliga arbetsledare, på alla nivåer. SCB har redan tidigare två gånger på uppdrag av regeringen gjort en kart- läggning av antal och lön för kvinnliga och manliga chefer inom olika delar av privat och offentlig sektor, baserad på officiell löne- och sys- selsättningsstatistik för 1990 respektive 1995. Särredovisning har också gjorts efter ålder och utbildning. 
 Verket anser att det skulle vara av stort värde att regelbundna upp- följningar görs av antal och lön för kvinnor och män i ledande ställning inom olika delar av arbetsmarknaden. SCB är positiv till att åta sig så- dana uppdrag. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 59 
  
 *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ 
 JämO har i skrivelse till Arbetsmarknadsdepartementet framfört förslag på förändringar av Jämställdhetslagens regler om lönekartläggning och lönediskrimineringsförbud. Bestämmelsen om lönekartläggning har varit i kraft i nästan 4 år och JämO har utvärderat hur den fungerat. JämO har mot bakgrund av denna utvärdering föreslagit att jämställd- hetslagens 9a § förtydligas på två punkter där det är vanligt med miss- uppfattningar eller där råder delade meningar om lagens innebörd. Det ena gäller att kvinnor och mäns löner ska kunna jämföras oavsett att det är olika typer av befattningar. Det andra gäller att fackliga företrädare ska ha rätt att få ta del av de löneuppgifter som behövs för kartlägg- ningsarbetet. JämO tillstyrker därför förslaget på dessa förtydliganden från utredningen. JämO har också tidigare föreslagit att de fackliga or- ganisationerna i likhet med JämO ska få möjlighet att begära vitesfö- reläggande i jämställdhetsnämnden. Det skulle enligt JämO mening vitalisera jämställdhetsarbetet och markera de fackliga organisationer- nas ansvar och betydelse för jämställdhetsarbetet. JämO stöder därför utredningens förslag i detta hänseende. 
 I detta sammanhang vill JämO framföra att EGs bevisbörderegler måste implementeras i jämställdhetslagen, vilket bl a innebär att indi- rekt diskriminering och proportionalitetsprincipen definieras i lagtex- ten. JämO har också tidigare föreslagit att regeringen ska göra en över- syn av bevisbördereglerna i lagtexten samt göra de klarlägganden i för- arbetena som behövs för att reglerna i jämställdhetslagen ska tillämpas konformt med  
 EG-rätten. 
  
 Utredaren föreslår att jämställdhetslagen kompletteras med krav om att företag och organisationer årligen redovisar andelen kvinnliga ar- betsledare. Det är ett bra förslag men JämO anser att företag och orga- nisationer skall redovisa alla anställda efter kön och befattning med en särskild redovisning av chefer och arbetsledare på olika nivåer i organi- sationen efter kön. 
  
 60  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 !RBETSLIVSINSTITUTET 
 Under rubriken "Kartläggning" betonar utredningen vikten av en regel- bunden granskning av löneskillnader mellan kvinnor och män och att en sådan granskning eller kartläggning sker på grundval av jämförelser mellan olika befattningstyper. 
 Detta förutsätter att befintliga instrument för arbetsvärdering prövas och utvärderas och även att metoder och instrument för arbetsvärdering vidareutvecklas för att möjliggöra jämförelser mellan olika befattning- styper. I förslagsdelen om "Framtida forskning" påtalas behovet av mer forskning för att utveckla instrument för arbetsvärdering och att studera effekterna av tillämpningen av dessa instrument. Arbetslivsinstitutet stöder i princip utredningens förslag om att ett förtydligande i jäm- ställdhetslagen i detta avseende är önskvärt. En förutsättning för att ett sådant förtydligande blir meningsfullt är dock att lämpliga värde- ringsinstrument är utarbetade. Utredningens förslag om ett förtydligan- de av jämställdhetslagen omfattar en årlig redovisningsskyldighet från arbetsgivarna hur eventuella löneskillnader rättats till. Här råder oklar- het såtillvida att förslaget inte anger till vilken instans redovisningen skall ske. Arbetslivsinstitutet menar att detta behöver anges. Arbets- livsinstitutet har inget att invända mot förslaget om en komplettering av jämställdhetslagen med krav på en årlig redovisning av andelen kvinn- liga arbetsledare, men föreslår att redovisningen gäller kvinnor i ar- betsledande befattningar eller med arbetsledande funktion. Begreppet arbetsledare kan begränsa tanken till en traditionell, hierarkisk ar- betsorganisation med en formell arbetsledarbefattning, som i dagens arbetsliv ofta ersatts av en gruppbaserad arbetsorganisation med nya former av arbetsledande ansvar. Arbetslivsinstitutet har i detta yttrande inte att ta ställning till det nya medlingsinstitutet, dess befogenheter och organisation. Detta har skett i annan ordning. 
 Vi menar här att den verksamhet som det separata organ som utred- ningen föreslår skall verka för könsneutral lokal lönesättning samord- nas med de uppgifter som det nya medlingsinstitutet föreslås få. Däri- genom torde vissa samordningseffekter kunna uppnås. Arbetslivsinsti- tutet menar också att förslaget om att regeringen inbjuder arbetsmark- nadens parter till en diskussion för att hitta modeller att komma till rätta med löneskillnader som saknar saklig grund är angeläget för att parterna ska kunna angripa problemet med utgångspunkt i en gemen- sam plattform. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 61 
  
 2¥DET F¶R ARBETSLIVSFORSKNING 
 Rådet instämmer i förslagen om förtydligande av jämställdhetslagen. Rådet ser det som motiverat att jämställdhetslagen förtydligas och kompletteras på det sätt som utredningen föreslår. 
 *¤MST¤LLDHETSN¤MNDEN 
 Vad gäller frågorna att kvinnors och mäns löner skall kunna jämföras mellan olika befattningstyper, att fackliga företrädare skall ha rätt att få del av löneuppgifter som behövs för det lokala kartläggningsarbetet samt att redovisning av uppföljningen skall ske anser sig nämnden för- hindrad att yttra sig. Anledningen härtill är att nämnden har ett ärende anhängigt, där parterna är oense, avseende dessa frågor. Vidare föreslår utredningen att jämställdhetslagen skall kompletteras med ett krav att företag och organisationer årligen skall redovisa andelen kvinnliga ar- betsledare. Nämnden har ingen invändning mot att en sådan reglering införs. 
 ,ANDSTINGSF¶RBUNDET 
 Det är enligt styrelsens uppfattning svårt att ta ställning till utredarens förslag om förtydliganden och komplettering i Jämställdhetslagen utan ett konkret författningsförslag. Vad gäller jämförelser mellan kvinnors och mäns löner, oavsett om det avser olika befattningstyper, är detta redan idag möjligt med tillgänglig statistikproduktion efter befatt- ningskoder. Gällande jämställdhetslag ger även utrymme för en sådan jämförelse. Problemet är, enligt styrelsens mening, efter vilka kriterier en jämförelse och analys ska göras. 
 Enligt gällande jämställdhetslag ska i utvärderingen av varje års jämställdhetsplan ingå en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att rätta till de eventuella osakliga löneskillnader som upptäcktes vid föregående kartläggning. Styrelsen anser att den redovisning som hittills gjorts i vissa delar kan förbättras. Detta kan dock ske utan ytter- ligare skärpning av uppföljningskravet. 
 Utredarens förslag om att jämställdhetslagen skall kompletteras med krav på att redovisa antalet kvinnliga arbetsledare kan innebära vissa svårigheter för landstingssektorn. De befattningsbenämningar som an- vänds är inte entydiga för arbetsledare i ett och samma landsting och inte över sektorn som helhet. Den typen av statistik kan därför ge en- dast en summarisk bild av verkligheten. 
  
 62  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Styrelsen delar utredarens uppfattning att det är viktigt med en bra könsuppdelad lönestatistik. Den är ett värdefullt underlag för att se till att osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män inte uppstår. Styrel- sen vill understryka att nuvarande statistikproduktion och statistiksys- tem inom landstingssektorn fungerar väl. Det är enligt styrelsens upp- fattning svårt att ta ställning till utredarens förslag om förtydliganden och komplettering i Jämställdhetslagen utan ett konkret författningsför- slag. 
 Vad gäller jämförelser mellan kvinnors och mäns löner, oavsett om det avser olika befattningstyper, är detta redan idag möjligt med till- gänglig statistikproduktion efter befattningskoder. Gällande jämställd- hetslag ger även utrymme för en sådan jämförelse. Problemet är, enligt styrelsens mening, efter vilka kriterier en jämförelse och analys ska göras. 
 Enligt gällande jämställdhetslag ska i utvärderingen av varje års jämställdhetsplan ingå en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att rätta till de eventuella osakliga löneskillnader som upptäcktes vid föregående kartläggning. Styrelsen anser att den redovisning som hittills gjorts i vissa delar kan förbättras. Detta kan dock ske utan ytter- ligare skärpning av uppföljningskravet. 
 Vidare föreslås en diskussion på regeringens initiativ mellan ar- betsmarknadens parter för att gemensamt hitta modeller för att i lokala förhandlingar komma åt löneskillnader som saknar saklig grund. Sty- relsen vill poängtera att genom det s k verksamhetsutrymmet som in- förts i de centrala kollektivavtalen i kommuner och landsting, ett för samtliga arbetstagarorganisationer gemensamt utrymme som arbetsgi- varen disponerar, har de lokala parterna getts möjlighet att bland annat prioritera kvinnor och åstadkomma relationslöneförändringar mellan olika yrkeskategorier. Verksamhetsutrymmet har haft en mycket positiv effekt för landstingens möjlighet att arbeta med lönebildning. Det har, tillsammans med de skrivningar om prioritering av kvinnodominerade yrkeskategorier som gjorts i de centrala  
 löne-avtalen, 
  varit ett verksamt bidrag till att åstadkomma relationsförändringar mellan olika yrkeska- tegorier inom sektorn. Förutom de möjligheter till en relationslöneför- ändring som verksamhetsutrymmet ger, arbetar landstingen även aktivt för en ökad lönedifferentiering för samtliga yrkeskategorier. 
  
 Ds 1998:59  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 63 
  
 3VENSKA +OMMUNF¶RBUNDET 
 Jämställdhetslagens bestämmelse om kartläggning av löneskillnader har utan tvivel bidragit till att öka medvetenheten hos arbetsgivarna om risken för osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. Samtidigt kan konstateras att bestämmelsen inneburit ökad administration och avsevärda svårigheter när det gäller bl. a. tolkning av lönestatistik. Ut- redaren säger i betänkandet "att kvinnors och mäns löner ska kunna jämföras oavsett om de avser olika befattningstyper". Det framstår som oklart vad utredaren avser med sitt uttalande. Förbundet menar att det klart framgår av proposition 1993/94:147 s. 48 att vid kartläggningsar- betet ska göras jämförelser "både inom och mellan arbetstagarna i de skilda kategorierna och typerna av arbete". 
 Av samma proposition s. 49 framgår att lagstiftarens avsikt med be- stämmelsen var "att, genom den ökade synligheten, öka förutsättning- arna för ett aktivt och medvetet arbete för jämställdhet och mot osakli- ga löneskillnader mellan kvinnor och män på den enskilda arbetsplat- sen". Avsikten med den nya bestämmelsen var inte att ingripa i parter- nas löneförhandlingsarbete. Löneskillnader finns, även i kommunerna, mellan kvinnor och män både individuellt och mellan olika arbeten. Arbetsgivarens uppgift enligt bestämmelsen är att identifiera s. k. osakliga löneskillnader. Kommunerna driver en mycket varierad verk- samhet, vilket innebär att ett mycket stort antal typer av arbeten finns i varje kommun, t ex lärare, vårdbiträde, ekonom, parkarbetare. Perso- nalen består till ca 80 % av kvinnor. De flesta arbeten är i stort sett en- könade. Många arbeten utförs dessutom av en liten grupp individer. 
 Sammanfattningsvis menar förbundet att det är alltför tidigt att dra slutsatsen att kartläggningsparagrafen i Jämställdhetslagen behöver förändras. Paragrafen är relativt ny och kommunerna arbetar fortfaran- de med att hitta rutiner för hur kartläggningsarbetet ska utföras. I detta arbete bistår förbundet med bl. a. skrifter och annan information. För- bundet vill också återigen framhålla sin tveksamhet till huruvida det överhuvudtaget är möjligt att göra jämförelser mellan arbetsuppgifter och anställningsvillkor av skilda slag, om målsättningen med jämförel- sen är att identifiera en osaklig löneskillnad. När det gäller förändring- ar mellan olika år krävs vidare god statistisk kompetens för att kunna tolka förändringarna. Ökad medvetenhet och kunskap kan, till en del, nås genom att synliggöra fakta. 
  
 64  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 ,¤NSSTYRELSEN I (ALLANDS L¤N 
 Förslagen om förtydliganden av och tillägg till jämställdhetslagen till- styrks. Att hemliga löner försvårar en kartläggning av löner kan inte accepteras. Synliggörandet av faktiska omständigheter är viktigt såväl för framtagande och spridning av ny kunskap som för att ge aktualitet och ökad tyngd åt tidigare kända förhållanden. Länsstyrelsen anser därutöver att länsstyrelserna bör ges ett tillsynsansvar för jämställd- hetslagen på regional nivå. 
 ,¤NSSTYRELSEN I  
 –REBRO 
  L¤N 
 Förutom de fyra förslagen till åtgärder, föreslår Länsstyrelsen i Örebro län att länsstyrelserna tilldelas tillsynsansvar för hela eller delar av jämställdhetslagen. Länsstyrelsen har lokal kännedom om länets of- 
 fentliga och privata arbetsplatser och närhet till kunderna. Länsstyrel- sernas tillsyn av hela eller delar av jämställdhetslagen skulle öka kon- trollen av lagens tillämpning och ge ökad efterfrågan av information inom området. 
 6¤XJ¶ KOMMUN 
 Växjö kommun tillstyrker förslagen. Det är väsentliga ändringar som kan göra den obligatoriska årliga kartläggningen av löner till ett vassare instrument i en strävan att upptäcka och bli kvitt diskriminerande löner. När det gäller redovisning av arbetsledare fördelade på kön måste det klart framgå vilka nivåer i organisationen, det handlar om. Vi vet av erfarenhet att "arbetsledare" är ett något diffust begrepp ibland. 
 6¤STER¥S KOMMUN 
 Även i detta sammanhang vill vi betona vikten och betydelsen av att företaget/organisationen självt bedriver ett aktivt personal- och lönepo- litiskt arbete och successivt genomför eventuella nödvändiga korrige- ringar och förändringar. Om så sker är förtydliganden i jämställdhets- lagen ej nödvändiga. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 65 
  
 *¤MST¤LLDHETSARBETARES ¶RENING *! F¶RENINGEN 
  
 JA-föreningen 
  anser:  
 -att 
  arbetsplatsernas jämställdhetsplaner skall innehålla förslag till åtgärder som syftar till att få fler män att aktivt arbeta med jämställdhetsfrågor. Ett framgångsrikt jämställdhetsarbete ska belönas med sänkt arbetsgivaravgift, eller för en statlig myndighet med utökade anslag. Ett bristfälligt resultat i jämställdhetsarbetet leder till större arbetsgivaravgift respektive sänkta anslag till myndigheter. 
 - att vid löneförhandlingar ska lönepåslagen förhandlas om i krontal, lika för alla löntagare, istället för procent. 
 Kartläggning är synlighet viktigt. Genom att studera, forska och kartlägga får vi syn på fakta vi inte känt till, och kan därmed göra något 
 åt saken. Det blir mindre utrymme för att gissa och tycka och hävdande av "tolkningsföreträde" mellan överordnad och underordnad i organi- sationen. Utredningen förslår att jämställdhetslagen förtydligas och kompletteras, att ett medlingsinstitut inrättas med uppgift att bevaka löneutvecklingen för både kvinnor och män och att lönestatistiken för- bättras. Vidare föreslås ett antal förtydliganden av jämställdhetslagen. 
  
 JA-föreningen 
  anser att för att komma ifrån det traditionella man-  
 nen-som-norm-synsättet 
  behövs könsuppdelad statistik. Jämställdhets- lagen behöver förtydligas vad gäller kartläggning.  
 JA-föreningen 
  menar att särskilda åtgärder för jämställdhet behöver riktas till kvinnokollek- tivet resp manskollektivet. För att ta fram underlag för sådana riktade åtgärder behövs könsuppdelade underlagsuppgifter t ex statistik. Att redovisa andelen kvinnliga chefer försvårar yrkesidentitetsuppfattning- en hos de kvinnliga yrkesföreträdarna, eftersom den manliga motsva- righeten aldrig nämns, utan underförstås vara norm. 
  
 JA-föreningens 
  föreslår angående förändringar i Jämställdhetslagen, fjärde punkten: att kompletteringen ska avse kravet att redovisa chefer och arbetsledare könsuppdelat i stället för att redovisa andelen kvinnli- 
 ga arbetsledare. 
 *! F¶RENINGEN F¶RESL¥R D¤RF¶R 
  
 - 
  
 att regeringen efterlyser/kräver könsuppdelad statistik på hur olika statsbidrag till kommunerna används fördelat per kön. Om resultatet av en sådan redovisning är ojämställt kan det utgöra utgångspunkt för dis- kussioner om att minska bidraget. Om resultatet är jämställt kan det leda till ökat bidrag och därmed stimulera kommunen/andra kommuner att öka sina ansträngningar mot kvalitativ jämställdhet. 
  
 - 
  
 att jämställdhetsexperter, i likhet med länsexperter för jämställd- het, inrättas även på central nivå t ex på statliga myndigheter, i syfte att få till stånd konsekvensanalyser och för att myndighetens anslag ska komma kvinnor respektive män till del i samma utsträckning. 
  
 66  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 - att jämställdhetsexperternas ställning i länen stärks t ex genom att i regleringsbrev till länsstyrelserna ange andelar av förvaltningsanslaget som ska disponeras av jämställdhetsexperten, samt ange andelar av länsstyrelsens utvecklingsmedel för olika expertområden som ska till- falla respektive kön. Jämställdhetsexperten bör även ha ett till- synsansvar i likhet med andra expertområden på länsstyrelsen. 
 .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# 
 Att komma ifrån det traditionella mannen som normsynsättet behövs könsuppdelad statistik. NRC menar att särskilda åtgärder för jämställd- het behöver riktas till kvinnor som grupp resp män som grupp. För att ta fram underlag för sådana riktade åtgärder behövs könsuppdelade underlagsuppgifter t ex statistik och könsuppdelade uppgifter om för- delningen av de regionala utvecklingsmedlen. Att redovisa andelen kvinnliga chefer försvårar yrkesidentitetsuppfattningen hos de kvinnli- ga yrkesföreträdarna, eftersom den manliga motsvarigheten aldrig 
 nämns, utan underförstås vara norm. 
 .2# F¶RESL¥R 
 - att kompletteringen ska avse kravet att redovisa chefer och arbets- ledare könsuppdelat i stället för att redovisa andelen kvinnliga arbets- ledare. 
 REDRIKA "REMER ¶RBUNDET 
 FBF stöder förslaget om att förtydliga och komplettera Jämställdhets- lagen, men anser att skrivningarna ska vara starkare. Vi föreslår, att löneskillnader samt åtgärder för att komma tillrätta med dessa, ska komma att ingå i arbetsgivarnas årsbokslut, och genomgå granskning av revisorerna. 
 Detta skulle även underlätta för JämO, som då kan begära att få se ett begränsat underlag, utdrag ut revisionsberättelsen eller del ur års- bokslutet, och på så sätt mer effektivt hinna granska fler arbetsgivare. I ett nästa steg kan detta även kopplas till jämställdhetsmärkning. Att öka kunskapsmängden är alltid eftersträvansvärt. Därför är rapporter om löneutvecklingen positiva. Det föreslagna medlingsinstitutet skulle kunna ha kopplingar till JämO, medan lönestatistiken bör ligga på ar- 
 betsmarknadens parter. Att inbjuda arbetsmarknadens parter till diskus- sion om löneskillnader stöder FBF, bland annat med hänvisning till ovanstående angående kartläggning. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 67 
  
 4 Konsekvensanalyser 
  
 4.1 
  
 Utredarens förslag 
  
 Utredaren föreslår att regeringen tar initiativ till en ökad granskning av hur politiska beslut påverkar kvinnor och män. Denna konsekvensana- lys bör göras på alla nivåer i samhället, från förändringar inom kom- mundelens omsorg till beslut om statsbudgetens fördelning. Kunskap som kan underlätta granskningen finns bland annat i denna utredning. 
  
 4.2 
  
 Remissinstanserna 
  
 En övervägande majoritet av de 26 instanser som kommenterat denna del av betänkandet är positiva till förslaget. Ett fåtal instanser tar ej ställning till förslaget. 
 3VERIGES !KADEMIKER #ENTRALORGANISATION 3!#/ 
 Konsekvensanalyser av detta slag är inte enkla eller entydiga. Det vik- tiga är enligt SACO att få till stånd ett tänkande som innebär att man inför beslut reflekterar över hur män och kvinnor påverkas. Vidare är tillväxtperspektivet viktigt; med högre tillväxt i samhällsekonomin ökar skattebasen. 
  
 68  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ 
 TCO vill påminna om vad regeringen skrev i jämställdhetspropositio- nen "Delad makt, delat ansvar" (proposition. 1993/94:147). "Den poli- tik som fastställs av regering och riksdag omsätts på kommunal nivå i praktiska åtgärder. Den ökande decentraliseringen och det kraftiga för- ändringsarbete som pågår i våra kommuner gör det allt viktigare att jämställdhetsperspektivet beaktas i all kommunal verksamhet. Allmänt visar erfarenheterna hittills på att kommunerna (med vissa undantag) ännu inte hunnit så långt i sitt jämställdhetsarbete, varken i rollen som arbetsgivare eller i sitt utåtriktade arbete. 
 Regeringen menar att detta är otillfredsställande eftersom det är på den kommunala nivån som ett aktivt jämställdhetsarbete har störst be- tydelse. Det är där viktiga när tjänster utförs som är av avgörande bety- delse för den enskilda individens liv och arbete". 
 Mot bakgrund av ovanstående vill TCO tillstyrka utredningens för- slag att konsekvensanalyser skall göras av alla beslut som berör kom- munal eller statlig verksamhet. TCO vill understryka att det är viktigt att könsanalysen påbörjas redan i beslutsprocessens inledningsskede och genomförs i varje steg så att konsekvensanalysen inte blir en efter- handskonstruktion. I utredningens bakgrundstext till förslaget sägs att konsekvensanalysen ska göras av alla viktiga beslut. Eftersom det kan finnas olika uppfattningar om vilka beslut som är viktiga, med avseen- de på deras omfattning eller följder, är det av betydelse vem som har tolkningsföreträdet. Regeringen måste också visa på metoder för hur konsekvensanalysen skall bli en del av det dagliga arbetet. Kommun- förbundet bedriver f.n. ett projekt där en metod har tagits fram som ska syfta till det som utredningen föreslår. SCB arbetar också med en me- tod "genderanalys" av statistik. Det är viktigt att denna kunskap sprids och att ytterligare metoder också utvecklas. 
 De senaste årens nedskärningar har särskilt drabbat den offentliga sektorn och därmed framför allt kvinnorna. En granskning bör göras av hur kvinnornas situation påverkas. 
 TCO vill uppmärksamma Boverkets utredning om jämställdhetsas- pekter på fysisk planering och byggd miljö (Boverket ra pport 1996:4). Ett exempel på en positiv utredning, där hänsyn till kön givit tydliga utslag. Boverket har på regeringens uppdrag gjort utredningen. 
 TCO vill påpeka att det måste finnas en väl utb yggd och kvalitativt god barnomsorg och att man måste ha rätt att behålla daghemsplatsen vid arbetslöshet. Förutsättningarna för arbetslösa att behålla daghems- platsen är enligt TCO olika i olika kommuner. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 69 
  
 ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ 
 LO stöder utredningens förslag. Det är inte svårt att hitta en rad exem- pel i de senaste årens åtstramningspolitik på frånvaron av kon- sekvensanalyser, beträffande målen för jämställdhet. LOs kvinnor i offentlig sektor har drabbats dubbelt både som anställda och som bru- kare av välfärdens tjänster. 
 ,UNDS UNIVERSITET 
 Förslaget förtjänar att stödjas. Detta är ett krav som borde ställas på alla beslut inte bara ur jämställdhetssynpunkt. Om sådana generella regler införs är det angeläget att de också följs upp i ett senare skede. Alla konsekvenser kan inte upptäckas och bedömas på förhand. 
 5ME¥ UNIVERSITET 
 Denna åtgärd är positiv anser Umeå universitet. Man kan dock tillägga att sådana analyser redan förekommer eller håller på att införas på åt- skilliga håll. 
 '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Göteborgs universitets förslag är att regeringen skall se till att politiska beslut på kommunal och statlig nivå baseras på konskvensanalyser för kvinnor och för män. Motsvarande krav på granskning finns inom ra- men för SOU - systemet. Det borde vara en självklarhet att alltid stude- ra vilka följder politiska handlingsalternativ kan få inte bara med avse- ende på socioekonomiska grupper, inkomstkategorier, medborgargrup- per, hushållstyper, ålderskategorier etc. - utan också ur könsmässig synvinkel. Erfarenheter visar tyvärr att sådan granskning lätt blir plikt- skyldiga och nedprioriterad. 
  
 70  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 ,INK¶PINGS UNIVERSITET 
 Vi är tveksamma till att varje beslut som fattas av en kommunal eller statlig myndighet skall granskas ur jämställdhetssynvinkel. Det kan lätt få absurda konsekvenser i det praktiska utövandet. Att sådan gransk- ning behöver göras i många sammanhang är riktigt, men hur det skall utföras i praktiken behöver belysas ytterligare. 
 3TATENS F¶RNYELSEFOND 
 I ett avslutande kapitel behandlar Kvinnomaktutredningen olika framti- da insatser för att sprida kunskap om kvinnors och mäns ekonomiska resurser. Här nämns också att Stiftelsen Näringslivets Ledarskapsaka- demi etablerades 1995 som ett resultat av betänkandet "Mäns föreställ- ningar om kvinnor och chefskap". Stiftelsens ändamålet är att ge kun- skap om organisations- och ledarskapsfrågor ur ett makt och könspers- pektiv. En fråga för framtiden är hur vi kan lära av varandra med syfte att uppnå ökad jämställdhet i samhället och arbetslivet. Ett sådant lä- rande vinner på att utveckling och erfarenhetsspridning kan ske över sektorgränserna i samhället. Vi behöver därmed hitta former för att sprida erfarenheter, skapa ökad dialog och reflektion kring de försök som har gjorts och görs inom olika samhällssektorer och av olika hu- vudmän. Vi behöver med andra ord skapa "bryggor" mellan olika delar av samhället. Det kan handla om nya samarbetsformer och kontaktvä- gar mellan exempelvis Stiftelsen och andra utvecklingsaktörer bland frivilligorganisationer, utbildningsanordnare, den statliga och övriga offentliga sektorn. 
 Gemensamma insatser och enklare spridning av erfarenheter mellan sektorer kan öka möjligheterna att samla krafterna för att åstadkomma en snabbare utveckling mot ett jämställt samhälle och ett jämställt ar- betsliv. Det är inte bara "enkönade grupper som riskerar att bli enfaldi- ga" som utredningen mycket riktigt konstaterar. En bredare utblick och omvärldsanalys baserad på en mångfald i erfarenheter och samhäll- skompetens kan ge nya lösningar på gamla problem. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 71 
  
 3TATISTISKA Howell 3#" 
 Kartläggningar och analyser behöver göras inom olika politikområden, på central, regional och lokal nivå. Detta gäller bland annat utredning- ens förslag till ökad granskning av hur politiska beslut påverkar kvin- nor respektive män. Beslut som rör statlig och kommunal verksamhet skall föregås av en granskning av hur kvinnor och män påverkas. 
 Enligt § 10 i statistikförordningen skall individbaserad officiell sta- tistik vara könsuppdelad, när inte särskilda skäl talar däremot. Detta ger goda möjligheter att ta fram och analysera könsuppdelad statistik inom olika områden. Sveriges statistiska databaser erbjuder ett brett och djupt statistikmaterial. Nya databaser som möjliggör longitudinella studier på individnivå är också under uppb yggnad. SCB kan på upp- dragsbasis göra specialbearbetningar av befintlig statistik och genom- föra nya undersökningar. 
 *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ 
 Under  
 1997-1998 
  har det material som JämO tagit del av haft mycket få konsekvensbeskrivningar med könsperspektiv. Större vikt måste läg- gas vid mainstreaming och ett större ansvar på utredare m.fl. att beakta detta direktiv. JämO anser att konsekvensbeskrivningar med könspers- pektiv också ska finnas till alla politiska beslut i alla politiskt styrda verksamheter och således genomsyra hela den offentliga verksamheten. 
 5NGDOMSSTYRELSEN 
 Ungdomsstyrelsen instämmer i förslagen om konsekvensanalyser. Ett exempel från Ungdomsstyrelsens verksamhetsområde där sådana är angelägna är t.ex. kommunens fritids- och kulturpolitik där fritidsvane- studier kan användas för att analysera kommunala satsningar ur ett för- delningsperspektiv. 
  
 72  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 !RBETSLIVSINSTITUTET 
 Skillnaderna mellan formella rättigheter och praktiskt utfall är omfat- tande, inte minst när det gäller könsrelationer i den politiska sfären och i arbetslivet. Kvinnor och män befinner sig i olika positioner och har olika möjlighet att kunna ta till vara de formella rättigheterna. 
 Institutet tillstyrker därför förslagen om konsekvensanalys rörande beslut som berör kommunal eller statlig verksamhet när det gäller ef- fekter för kvinnor och män. 
 Här vill Arbetslivsinstitutet påpeka att i flera länder utförs obero- ende värderingar av statsbudgetens konsekvenser ur ett könsperspektiv i samband med dess offentliggörande. Ett initiativ på detta område är angeläget. 
 2¥DET F¶R ARBETSLIVSFORSKNING 
 Rådet instämmer i utredningens förslag om att alla beslut som berör offentlig verksamhet bör föregås av en konsekvensanalys med jäm- ställdhetsperspektiv. Utredningen föreslår att även beslut som berör kommunal eller statlig verksamhet föregås av en granskning av hur kvinnor och män påverkas, vilket rådet anser vara högst rimligt. 
 3OCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET 32 
 Ett av utredningens förslag är att regeringen ska se till att politiska be- slut baseras på konsekvensanalyser, i det här fallet är det givetvis kon- sekvenser för kvinnor och män som åsyftas. Det borde vara en själv- klarhet att alltid beakta vilka följder politiska handlingsalternativ kan få inte bara med avseende på socioekonomiska grupper, inkomstkate- gorier, medborgargrupper, hushållstyper, ålderskategorier etc utan ock- så ur könsmässig synvinkel. Samtidigt måste sägas att på många områ- den är det ytterst vanskligt att avgöra vad politiska beslut kommer att leda till. Vetenskapen har ofta mycket begränsade möjligheter att ut- tala sig om framtida tillstånd. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 73 
  
 ,ANDSTINGSF¶RBUNDET 
 Förbundsstyrelsen biträder utredarens förslag. Det kan innebära ett bättre beslutsunderlag och i sig utgöra ett verktyg för att aktivt arbeta med s k mainstreaming i landstingens verksamheter. Den kunskap som hittills erhållits via bl a Svenska Kommunförbundets JämKomprojekt och i det för Landstingsförbundet och Svenska Kommunförbundet ge- mensamma projektet "Jämställda nämnder och styrelser" utgör exempel på hur man kan arbeta för en medveten genuskonsekvensanalys och förbättrade arbetsformer. 
 3VENSKA +OMMUNF¶RBUNDET 
 Svenska Kommunförbundet instämmer i att statistik och kunskap syn- liggör och är en förutsättning för att analyser av politiska besluts ef- fekter för kvinnor och män ska vara möjliga. Att underlag för politiska beslut redovisar könsmässiga konsekvenser är i sin tur en grundläggan- de förutsättning för att arbeta politiskt i jämställd riktning. 
 Det generella direktiv om konsekvensanalyser ur jämställdhetspers- pektiv som åläggs utredningar och kommittéer på statlig nivå har hit- tills inte visat sig ha det genomslag som förväntats. Trots stark styrning (med ett obligatoriskt åläggande) har således konsekvensanalyser ge- nomförts i begränsad omfattning. 
 Förbundets erfarenheter på detta område härrör från Torres projektet, där medlen var andra än central styrning. Projektet byggde på kommunernas beslut och vilja att arbeta med jämställdhet i sina verk- samheter och en mycket viktig del av arbetet var att "lämna över" till kommunerna att själva driva och utforma sitt arbete, sina undersök- ningar och kartläggningar. Förbundets roll var att stötta detta arbete genom att föra över sakkunskap, metoder och erfarenheter. Detta inne- bar att de lokala  
 JämKom-projekten 
  kom att se mycket olika ut. Ge- mensamt var att samtliga arbetade med  
 3R-metoden. 
  En viktig erfaren- het från projektet är att många uppgifter redan idag är möjliga att ta fram med existerande system i kommunerna, men dessa är inte till- räckligt utvecklade och uppgifterna tas inte heller fram rutinmässigt. 
  
 74  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Fortfarande saknas, dessutom forskningsbaserade kunskaper och mer sofistikerade instrument och metoder för att arbeta med jämställd- het i de kommunala verksamheterna. Bristen på kunskap och konkreta metoder kan tänkas vara ett större hinder än brist på styrning, vilket i så fall skulle kunna vara en förklaring till jämställdhetsdirektivets begrän- sade genomslag på statlig nivå. Man vet helt enkelt inte hur man ska gå tillväga och vad som ska analyseras. Utredningen är emellertid mycket oklar vad gäller själva åtgärderna. Det går inte att utläsa om utredaren tänker sig lagstiftning och i så fall på vilket sätt, eller om det är fråga om villkorade resurser från statens sida till kommunerna. Denna oklar- het gör det svårt att förhålla sig till förslaget. Utredaren konstaterar att det är både svårt och olämpligt att statligt styra kommunala beslut, men talar om att staten bör påverka normer och regelverk i landsting och kommuner. Förbundet kan instämma i målet och nödvändigheten av konsekvensanalyser, men ställer sig frågande till vilka medlen bör vara och vilka medel som åsyftas av utredningen. Det är viktigt att värna den lokala demokratin och självstyret och för att arbetet ska vara lång- siktigt är det viktigt att det bygger på den lokala demokratiska viljan, på lokala förutsättningar och bärs av den kommunala strukturen. Cen- tral styrning leder inte nödvändigtvis i önskad riktning. Det vittnar er- farenheter från andra områden om - utredaren konstaterar detta själv i samband med jämställdhetsmärkning. 
 Statens roll i att utveckla statistik, metoder och analyser är emeller- tid viktig också för kommunernas möjligheter att arbeta med jämställd- het. Här finns fortfarande mycket arbete kvar att göra av utredningar, departement och myndigheter i staten. Blir staten bättre på sina analy- ser, kan det vara till hjälp för kommunerna att göra lokala jämställdhet- sanalyser. 
 ,¤NSSTYRELSEN I (ALLANDS L¤N 
 Statliga utredningar och kommittéer har redan idag uppdraget att granska vilka effekter deras förslag kan få för kvinnor och män. Hal- lands län föreslår att detta skall gälla även för kommunal verksamhet. Att i förväg granska konsekvenserna av olika åtgärder för kvinnor och män är viktigt. Förslaget tillstyrks därför. Ett sådant krav skulle med fördel kunna ställas på allt förändringsarbete som rör människor, såväl 
 i offentlig som privat verksamhet. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 75 
  
 ,¤NSSTYRELSEN I  
 –REBRO 
  L¤N 
 Länsstyrelsen vill poängtera vikten av detta förslag. 
 ,¤NSSTYRELSEN I .ORRBOTTENS L¤N 
 Det är utomordentligt angeläget att föreslagna konsekvensanalyser ge- nomförs över sådana beslut som berör kommunal och statlig verksam- het och de olika effekter de får för kvinnor och män. Det är också vä- sentligt att denna sorts kunskap förbättras på regional nivå anser Norr- bottens län. 
 6¤XJ¶ KOMMUN 
 Växjö kommun tillstyrker. Vi tycker ett sådant förfarande bör vara re- gel, precis som miljökonsekvenser ska redovisas i ärenden där det är relevant. Själva tillämpningen anser vi kommunerna själva ska få ut- forma. En sådan process i kommunerna kan vara nog så viktig som en mekanisk uppifrånmetod. Verksamheterna och besluten är också av så olika karaktär, att det krävs ingående tankeprocesser för varje område. En kommun hanterar t ex barnomsorg, räddningstjänst, b ygglov, färd- tjänst, renhållning. Det viktiga är att medborgarna på sikt kan känna tryggheten att beslut inom varje verksamhet faktiskt föregås av jäm- ställdhetsanalys. 
 6¤STER¥S KOMMUN 
 Västerås kommun liksom andra kommuners - viktigaste uppgift är att se till kommuninvånarnas behov och på bästa sätt förvalta det "gemensamma kapitalet". Alla beslut bör därför analyseras utifrån en mängd olika perspektiv där könsperspektivet endast utgör en del. 
 Att hitta metoder och tekniker som på ett relativt enkelt sätt gör det möjligt att analysera hur olika grupper, män, kvinnor, barn, äldre, in- vandrare, handikappade e t c påverkas av kommunala beslut är viktigt. 
  
 76  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Sedan en tid pågår inom en del av organisationen i Västerås kom- mun ett arbete med syfte att prova en modell/teknik för att fånga och belysa olika beslut utifrån såväl ett manligt som kvinnligt perspektiv (mainstreaming). Även om erfarenheterna från projektet för närvarande är relativt begränsade har vi kunnat notera att metoden är tids- och re- surskrävande. Att utveckla enkla och effektiva metoder som gör det möjligt att analysera frågor och beslut utifrån en mängd olika perspek- tiv är därför angeläget. 
 *¤MST¤LLDHETSARBETARES ¶RENING *! F¶RENINGEN 
  
 JA-föreningen 
  vill att regeringen efterlyser/kräver könsuppdelad statis- tik på fördelningen av statsbidragen till kommunerna. Om resultatet av en sådan redovisning är ojämställt kan det utgöra utgångspunkt för dis- kussioner om att minska bidraget. Om resultatet är jämställt kan det leda till ökat bidrag och därmed stimulera kommunen/andra kommuner att öka sina ansträngningar mot kvalitativ jämställdhet.  
 JA-föreningen 
  anser att ekonomiska incitament är en viktig drivkraft i allt jämställd- hetsarbete. 
 Vidare anser föreningen att jämställdhetsexperter, i likhet med län- sexperter för jämställdhet, inrättas även på central nivå t ex på statliga myndigheter, i syfte att få till stånd konsekvensanalyser och för att myndighetens anslag ska komma kvinnor respektive män till del i samma utsträckning. 
 Föreningen anser även att jämställdhetsexperternas ställning i länen stärks t ex genom att i regleringsbrev till länsstyrelserna ange andelar av förvaltningsanslaget som ska disponeras av jämställdhetsexperten, samt ange andelar av länsstyrelsens utvecklingsmedel för olika exper- tområden som ska tillfalla respektive kön. Jämställdhetsexperten bör även ha ett tillsynsansvar i likhet med andra expertområden på länssty- relsen. 
 Statens och kommunernas främsta uppgift är att, så rättvist som möjligt, använda och fördela våra gemensamma medel. Av det skälet föreslår vi, enligt tysk modell, att en person i ledande ställning i sin meritförteckning skall ange vilka jämställdhetsinsatser som vederbö- rande gjort på sin arbetsplats och effekterna därav under hans/ hennes ledning. Statliga kommittéer och utredningar skall i förväg bedöma vilka effekter deras förslag kan få för kvinnor och män inom både nä- ringslivet och offentliga sektorn. Utredningen föreslår att granskningen utvidgas till att gälla även kommuner. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 77 
  
 JA-föreningen 
  konstaterar att det redan i Steg på väg... SOU 1979:56 finns krav på konsekvensanalyser men att det formulerades annorlunda: "Kommunernas planering av bostäder, trafik, service, sys- selsättning, fritid m. m. måste utgå från det övergripande målet jäm- ställdhet mellan könen" Jämställdhetskommitteer bör inrättas i alla kommuner och landsting med uppgift att bevaka samhällsplaneringen. Kommittéerna måste få riktlinjer och utbildning för sitt arbete". 
  
 JA-föreningen 
  anser att det krävs utbildning för att kunna göra kon- sekvensanalyser och att det är viktigt att i förväg försöka ta reda på vil- ka konsekvenser olika förslag kan få för kvinnor och män. Detta krav bör ställas på allt förändringsarbete. Det gäller såväl i statlig verksam- het, kommuner och landsting som i näringslivet. För att få effekt krävs att beslutsfattare får grundläggande jämställdhetsutbildning t ex via Kommunförbundets JämKomprojekt, som nu håller på att dokumente- ras. Pedagogiska och enkla instrument bör tas fram, i likhet med Jäm-  
 ställdhets-Reflexen. 
  
 *¤MST¤LLDHETSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND 
 Att i förväg försöka ta reda på vilka konsekvenser olika förslag kan få för kvinnor och män är viktigt. Vi stöder till fullo detta förslag. Detta krav bör ställas på allt förändringsarbete, som berör människor. Det gäller såväl i kommuner och landsting som i privat verksamhet. För att få effekt krävs att beslutsfattare får grundläggande jämställdhetsutbild- ning. Sådan kan man bl a få via Kommunförbundets JämKomprojekt, som nu håller på att dokumenteras. Pedagogiska och enkla instrument bör tas fram, t ex  
 Jämställdhets-Reflexen. 
  
 .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# 
 Statens och kommunernas främsta uppgift är att, så rättvist som möj- ligt, använda och fördela våra gemensamma medel. Av det skälet före- slår vi, enligt tysk modell, att en person i ledande ställning i sin merit- förteckning skall ange vilka jämställdhetsinsatser som vederbörande gjort på sin arbetsplats och effekterna därav under hans/hennes ledning. Statliga kommittéer och utredningar skall i förväg bedöma vilka effek- ter deras förslag kan få för kvinnor och män. 
  
 78  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Utredningen föreslår att granskningen utvidgas till att gälla även kommuner. NRC anser att det är viktigt att i förväg försöka ta reda på vilka konsekvenser olika förslag kan få för kvinnor och män. Detta krav bör ställas på allt förändringsarbete. Det gäller såväl i kommuner, landsting och statliga verk och myndigheter som i privat verksamhet. För att kunna genomföra och få effekt krävs att beslutsfattare får grundläggande jämställdhetsutbildning t ex via Kommunförbundets JämKomprojekt, som nu håller på att dokumenteras. 
 Pedagogiska och enkla instrument bör tas fram i likhet med Jäm-  
 ställdhets-Reflexen. 
  NRC anser dessutom att ekonomiska incitament är 
 en viktig och nödvändig drivkraft i allt jämställdhetsarbete. 
 .2# F¶RESL¥R D¤RF¶R 
  
 - 
  
 att regeringen efterlyser/kräver könsuppdelad statistik på fördel- ningen av statsbidragen till kommunerna. Om resultatet av en sådan redovisning är ojämställt kan det utgöra utgångspunkt för diskussioner om att minska bidraget. Om resultatet är jämställt kan det leda till ökat bidrag och därmed stimulera kommunen/andra kommuner att öka sina ansträngningar mot kvalitativ jämställdhet. 
  
 - 
  
 att jämställdhetsexperternas ställning i länen stärks t ex genom att i regleringsbrev till länsstyrelserna ange andelar av länsstyrelsernas ut- vecklingsmedel inom olika expertområden som ska tillfalla respektive kön. Jämställdhetsexperten bör även ha ett tillsynsansvar i likhet med andra experter på länsstyrelsen. 
  
 - 
  
 att jämställdhetsexperter, i likhet med länsexperter för jämställd- het, inrättas även på myndigheter bl a i syfte att få till stånd kon- sekvensanalyser och för att myndighetens anslag ska komma kvinnor respektive män till del i samma utsträckning. 
  
 .ORRT¤LJE KOMMUN 
 Sedan 1997 finns beslut om att samtliga beredningar och frågor som tas upp i Norrtälje kommun politiskt ska belysas ur ett jämställdhetspers- pektiv. Vår bedömning är att om vi lyckas få med alla nämnder och styrelser i detta arbete kommer även de ekonomiska maktfrågorna att lyftas fram på ett avgörande sätt. Jämställdheten kommer inte att förbli en sektoriserad fråga som hanteras av särskilt utvalda personer. De frå- gor som idag är politiskt aktuella och högprioriterade i Norrtälje kom- mun är : a) att öka andelen heltidssysselsatta kvinnor inom skola och omsorg och därigenom även öka personalrörligheten, b) att fortsätta med satsningen på  
 IT-utvecklingen 
  inom alla kommunens enheter, c) att fortsätta utveckla mentorsprogram för våra kvinnliga chefer, samt d) att förfina dagens personalekonomiska redovisning. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 79 
  
 REDRIKA "REMER ¶RBUNDET 
 FBF anser att konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektivet skall vara en självklarhet i statliga och kommunala utredningar. Kon- sekvensanalyser ska utföras på alla nivåer och innan reformer genom- förs. Därför stöder FBF förslaget. FBF vill understryka att det är myck- 
 et viktigt att konsekvensanalyserna utförs på ett kompetent och struktu- rerat sätt. Under  
 1990-talet 
  har ett stort antal reformer genomförts inom skatte- och transfereringssystemen utan att jämställdhetsaspekten har belysts. FBF anser att ett helhetsperspektiv saknas på vilka effekter detta har fått eller kommer att få på familjers ekonomi. Den av utreda- ren föreslagna utredningen ALVA, skulle kunna få till uppgift genom- föra en sådan översyn. 
  
 80  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 5 Jämställdhetsmärkning 
  
 5.1 
  
 Utredarens förslag 
  
 Utredaren föreslår att jämställdhetsmärkning av företag och organisa- tioner införs i Sverige. Försöksverksamheten och den förstudie, som Arbetsmarknadsdepartementet satt igång, kan tillsammans med de principer som utredaren skissat i denna utredning, ge underlag för be- slutet. 
  
 5.2 
  
 Remissinstanserna 
  
 Ungefär en femtedel av 30 instanser som kommenterat förslaget är di- rekt negativa till förslaget, däribland Finansinspektionen och SAF. Öv- riga är antingen positiva till förslaget, däribland LO, eller anser att den då pågående förstudien bör avvaktas innan ställning i frågan tas. 
 3VERIGES !Price 3!#/ 
 SACO är inte beredd att nu tillstyrka förslaget till jämställdhetsmärk- ning. Det kommer förmodligen att bli svårt att finna entydiga kriterier för den föreslagna certifieringen. Den försöksverksamhet som pågår med stöd av Arbetsmarknadsdepartementet bör avvaktas. Tanken som förs fram att krav kan ställas på att offentlig upphandling bör ske hos företag som är jämställda strider mot upphandlingsförordningen. Att inte kunna upphandla det lägsta anbudet på grund av att leverantören inte uppfyller jämställdhetscertifiering skulle i sin tur kräva någon slags ekonomisk kompensation till beställaren, t ex statliga bidrag mot- svarande skillnaden mellan lägsta anbud och det jämställda företagets anbud. Det skulle bli krångligt och skapa andra problem. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 81 
  
 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ 
 TCO ser förslaget om jämställdhetsmärkning av företag och organisa- tioner som ett sätt att få den enskilde att ta ansvar för jämställdhet i likhet med exempelvis miljöfrågorna och tillstyrker förslaget. Jäm- ställdhetsmärkning av företag, organisationer och regioner i Sverige skulle kunna fungera som en uppmuntran till dem som får betyget god- känt. 
 Om ett tillräckligt antal företag och organisationer som gått i brä- schen i andra sammanhang väljer att utnyttja den goodwill som en jäm- ställdhetsmärkning skulle kunna innebära finns det möjlighet att andra skulle kunna följa efter. 
 I arbetet med att uppnå jämställdhet måste flera olika metoder an- vändas. TCO har egen erfarenhet på miljömärkningens område genom märkning av bildskärmar sedan 1992. Vår erfarenhet är att bildskärmar av idag har en mycket hög prestanda både ur teknisk och miljömässig hänsyn. Till detta har TCOs arbete med miljömärkningen avsevärt bi- dragit. 
 Formerna för arbetet och kriterierna för jämställdhetsmärkningen kräver noggranna överväganden. Det är viktigt att kriterierna blir få och tydliga. TCO vill förorda att jämställdhetsmärkningen inleds på områ- den som berör många människor och där det finns konkurrens mellan företag och organisationer så att den enskilde har valmöjlighet. 
 Ett sätt skulle kunna vara att företagen får söka ackreditering hos ett utomstående organ och att detta ingår i företagets övriga kvalitetsarbe- te. Om detta arbete ingick i företagets övriga kvalitetsarbete skulle det kunna bli en konkurrensfördel att vara jämställdhetsmärkt.Vid införan- de av eventuell jämställdhetsmärkning bör denna samordnas med andra kvalitetsmärkningar. 
 Jämställdhetsplanerna är även här ett viktigt instrument. De måste utvecklas och följas upp för att företag och organisationer verkligen ska bli jämställda i praktiken. Många företag har ingen aktuell jämställd- hetsplan och det behövs någon form av påtryckning för att få fler före- tag att arbeta seriöst med sin jämställdhetsplan. Även ur detta perspek- tiv anser TCO att jämställdhetsmärkningen kan vara ett påtrycknings- medel. 
 Utredningen anser också att möjligheten att styra med hjälp av of- fentlig upphandling bör undersökas. Om lagen om offentlig upphand- ling omöjliggör att jämställdhetshänsyn tas bör lagen skrivas om, enligt TCO. 
  
 82  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 !RobinsonArbetsgivarverket är tveksamt till förslaget om jämställdhetsmärkning. Med väl avvägda och utformade kriterier kanske jämställdhetsmärk- ning kan få positiva effekter. Risken är dock stor att jämställdhets- märkningen med tiden drar all uppmärksamhet till just dessa kriterier och att andra viktiga åtgärder för jämställdhet inte längre blir aktuella. 
 Arbetsgivarverket avvisar bestämt en eventuell avsikt att göra jäm- ställdhetsmärkning till ett obligatorium med allt vad det innebär av ökade pålagor och risk för minskat engagemang i det långsiktigt viktiga jämställdhetsarbetet. 
 3VENSKA !RBETSGIVAREF¶RENINGEN 3! 
 Obligatorisk jämställdhetsmärkning av företag, organisationer och re- gioner löper risk att bli samma administrativa pålaga som de så kritise- rade jämställdhetsplanerna. SAF avvisar förslaget. 
 En obligatorisk jämställdhetsmärkning kan i nuläget endast komma att uppfattas som en ytterligare administrativ påb yggnad av det lagfästa kravet på årliga jämställdhetsplaner. För att idén om jämställdhets- märkning skall bli intressant och få en vidare spridning krävs att det handlar om en frivillig certifiering - inget obligatorium. 
 ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ 
 LO stöder utredningens förslag. Utredningen skissar på ett antal prin- ciper som tillsammans med den förstudie om jämställdhetsmärkning som jämställdhetsminister Ryan initierat, kan vara underlag för ett sådant beslut. Jämställdhetsmärkning av företag och organisa- tioner skulle kunna skapa ett tryck som får fler att inse värdet av lika villkor för kvinnor och män i arbetslivet och i samhället. Det är också viktigt att det finns positiva incitament för arbetsgivare som aktivt ar- betar jämställdhetsfrågorna på/i sitt företag/organisation. 
 ,UNDS UNIVERSITET 
  
 Ds 1998:59  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 83 
  
 Frågan om jämställdhetsmärkning är för närvarande föremål för studi- er. Lunds Universitet finner därför inte skäl att nu ta ställning till eventuella för- och nackdelar med ett sådant system. 
 5ME¥ UNIVERSITET 
 Inte heller detta förslag är en nyhet, och en annan utredning arbetar med uppgiften. Även om förslaget kan tyckas tilltalande, tycker vi att utredaren kunnat förhålla sig något mera kritisk och analyserat. Even- tuella avigsidor med ett sådant förslag. Finns det t ex risk för att kvinn- liga anställda på mindre företag som vill "frisera" sin statistik för att bli jämställdhetscertifierade hamnar i en lojalitetskonflikt, av rädsla för att förlora sina jobb? 
 5PPSALA UNIVERSITET 
 Uppsala universitet anser att det finns ett behov av att förslaget om jämställdhetsmärkning diskuteras och utvecklas ytterligare. Aktivt och framgångsrikt jämställdhetsarbete är en sak; reell jämställdhet en an- nan. 
 Kvalitetssäkring och jämställdhetssäkring kan relateras till varandra. Inom kvalitetssäkringsarbetet används kvalitetsmärkning som ett sätt att certifiera hög kvalitet. 
 Det ger en inre motivation att jämföra arbetet, men också en yttre bekräftelse för omvärlden på vad som försiggår inom företaget eller myndigheten. En sådan säkring kan användas vid exempelvis universi- tet och högskolor. Om så görs, måste en noggrann analys följa. Frågan är nämligen om det är jämställdheten som mäts eller jämställdhetsar- betets kvalitet och resultat. 
 Många universitet skulle idag ha svårt att definieras som jämställda. Dock förekommer aktiva jämställdhetsåtgärder som mycket väl kan mäta sig med jämställdhetssträvanden och aktiviteter på andra håll. Om satsningarna är långsiktiga och breda, blir det särskilt svårt att i ett kort perspektiv kunna argumentera för att erhålla "jämställdhetsmärkning", om denna går ut på att mäta enbart själva jämställdheten i myndighe- ten. 
 Uppsala universitet föreslår att frågan om jämställdhetsmärkning utvecklas så, att både det slutliga resultatet och aktiviteterna kan bedö- mas. 
  
 84  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Göteborgs universitet anser att det är svårt att se att ett sådant förslag kan bidra till att stärka jämställdheten. Möjligen kan det tjäna som syfte att sätta jämställdheten på dagordningen och det är i sig positivt. 
 .ATIONELLA SEKRETARIATET F¶R GENUSFORSKNING '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Nationella sekretariatet för genusforskning Göteborgs universitet stäl- ler sig positiva till förslaget om en jämställdhetsmärkning av kommu- ner, landsting, företag, institutioner och organisationer. Den förstudie som nämns i förbigående borde dock lyfts fram tydligare. Idén om jäm- ställdhetsmärkning är en fruktbar ide men den kommer varken från ut- redaren eller forskarna i Kvinnomaktutredningen. Vi anser också att man bör ändra lagen om offentlig upphandling, så att man kan väga in jämställdhetskriterier, något som antyds men inte är ett uttalat förslag i slutbetänkandet. 
 (ANDELSH¶GSKOLAN I 3TOCKHOLM 
 Jämställdhetsmärkningen ser vi som en framkomlig väg för förändring. Det är då viktigt att ta vara på den kunskap om redan finns på området. 
 (¶GSKOLAN I +ARLSTAD 
 Högskolan i Karlstad menar att jämställdhetsmärkningen av företag, organisationer och regioner i Sverige är något som bör beredas utrym- me i den konsekvensanalys av politiska beslut som utgör en av de före- slagna åtgärderna. Detta eftersom jämställdhetspolitiken bidragit till att en jämställdhetsideologi brett ut sig över landet. 
 Jämställdhet har blivit något som många säger sig leva upp till, men där betydligt färre i praktiken gör det. Få män vill karaktärisera sig som förtryckare och många kvinnor ser sig inte som förtryckta, något som 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 85 
  
 leder till att mekanismerna bakom maktförhållandet mellan könen blir allt svårare att upptäcka. Vi ser med andra ord jämställdhetsmärkning- en som en fruktbar åtgärd, men understryker vikten av att dess praktis- ka konsekvenser bör granskas noggrant och framför allt kritiskt. Det handlar med andra ord om att bevaka relationen mellan formell och reell jämställdhet och vilka positiva, men kanske även negativa, kon- sekvenser jämställdhetsmärkningen kan ha för den reella jämställdhe- ten. 
 Vad gäller jämställdhetsmärkningen finns ytterligare en aspekt att ha i åtanke och som har att göra med det sätt på vilket enkönade grup- per beskrivs i betänkandet, nämligen som "enfaldiga" (s 4). Visserligen menar Nicholson att ju fler kvinnor på mansdominerande områ- den desto mer ifrågasätts den manliga normen - varför en utjämnad an- del kvinnor och män inom alla samhällsområden således är en viktig målsättning - men det får inte bli det avgörande kriteriet på jämställd- het. Att konsekvent se enkönade grupper som något negativt i sig och könsblandade grupper som något otvivelaktigt positivt är problema- tiskt. I synnerhet om man frågar sig positivt eller negativt för vem. 
 Motståndet mot kvinnogrupper (eller gayrörelsen) talar sitt tydliga språk, ett motstånd som dessutom är inte alltid är riktat mot de krav grupperna har, utan snarare mot organiseringen i sig. En grupp kvinnor (eller någon annan marginaliserad grupp) kan fungera medvetandehö- jande samt mobiliserande och kan därav ifrågasätta den manliga nor- men i samma utsträckning som en könsblandad. Det handlar dock inte om två av varandra uteslutande strategier, utan om två olika. 
 2IKSSKATTEVERKET 236 
 Jämställdhetsmärkning av företag, organisationer och regioner kan ge viss tyngd åt arbetet med jämställdhet. RSV anser dock att denna märkning i likhet med andra certifieringar, såsom t.ex. SIQ, endast ska ske på eget initiativ eftersom man då kan skapa ett större engagemang i frågan. 
 INANSINSPEKTIONEN 
 Vad gäller inrättande av ett märkningscentrum för jämställdhetsmärk- ning delar inte Finansinspektionen utredningens förslag. Inspektionen vill särskilt framhålla att åtgärder som vidtas för att öka jämställdheten inte får styra människors individuella val. Åtgärderna skall i stället 
  
 86  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 skapa möjligheter för människor av båda kön att välja utifrån egna vär- deringar och önskemål om hur man vill inrätta sitt liv. 
 Gilbert STATLIGA SmithUnder många år har jämställdhetsarbetet tenderat att drivas som en frå- ga sidoordnad den operativa verksamheten i arbetslivet. Ett exempel på detta är kraven på att sammanställa särskilda handlingsplaner för jäm- ställdhetsarbetet. I en kommentar till förslaget nämns också att en koppling till andra kvalitetssystem bör undersökas. Fonden förordar den senare inriktningen på ett eventuellt fortsatt utvecklingsarbete ef- tersom den mer är i linje med policyn om mainstreaming. En viktig erfarenhet av fondens arbete med syftet att bl.a. öka jämställdheten i myndigheter är att genomslaget av förändringsarbetet har varit större när insatserna görs med hänvisning till verksamhetens behov. Det in- nebär att effekterna av förändringsarbetet också måste kunna avläsas i relation till effektivitetsförbättring, ökad kvalitet och bättre resursut- nyttjande i verksamheten. För att uppnå att jämställdhetsinsatserna har ett direkt samband med verksamhetens eller produktionens behov före- slår vi därför att utvecklingsarbetet knyter an till den pågående trenden 
 i samhället att kvalitetssäkra verksamheter. Arbete bör görs i samver- kan med aktörer som utvecklar metoder för kvalitetssäkring. Målet är att jämställdhet integreras och stärks som en grundläggande värdering i etablerade metoder och verktyg. 
 Ett exempel på ett sådant synsätt går redan idag att finna i pågående kvalitetsarbete vid universitet och högskolor. I Högskoleverkets pre- sentation av verksamhetsområdet "Bedömning och utvärdering" (Högskoleverkets hemsida på Internet: http://www.hsv.se) konstateras bland annat att "Vid en bedömning av kvalitetsarbetet är det viktigt att de processer som avses leda till bättre kvalitet ses i ett sammanhang, d.v.s. som en helhet. ...att det finns ett medvetet och systematiskt ar- betssätt, en kultur, som gör att kvaliteten i all verksamhet ständigt för- bättras." Den referensram eller förebild som Högskoleverket förordar kallas "det goda lärosätet". Den kännetecknas bl.a. av självreglering och lärande, långsiktighet, tydligt ledarskap och av jämställdhet. Enligt uppgift från Högskoleverket har kvalitetsarbetet med utgångspunkt från denna referensram bl.a. inneburit att under de senaste åren har det skett 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 87 
  
 en utveckling där alla sjävvärderingar som görs också innehåller analy- ser av det jämställdhetsarbete som bedrivs. Detta har också exempelvis fått effekter i form av försök med ny pedagogik i utbildningssituatio- ner. Ett annat exempel är det verktyg för verksamhetsutveckling be- nämnt Utmärkelsen Svensk Kvalitet (USK) som Institutet för kvalitets- utveckling SIQ (en stiftelse med staten som en av huvudmännen) har tagit fram. USK baseras på 13 grundläggande värderingar som utgör kärnan i en kundorienterad verksamhetsutveckling. 
 Vid en självvärdering enligt USK av ett företag eller organisation kartläggs verksamheten genom att man svarar på frågor inom sju områ- den, s.k. kriterier. Ett av kriterierna är "Medarbetarnas utveckling". 
 En viktig fråga att ta hänsyn till under denna rubrik är organisatio- nens mångfald med avseende på bl.a. kulturell och etnisk bakgrund, kön och ålder. Här kan också tilläggas att alla som söker Utmärkelsen Svensk Kvalitet bedöms utifrån vissa grundläggande krav med avseen- de på hur man lever upp till sitt samhällsansvar (en av de 13 grundläg- gande värderingarna). En kontrollpunkt är exempelvis att man lever upp till Jämställdhetslagens krav på att ta fram en plan för jämställd- hetsarbetet. 
 Fondens förslag är att jämställdheten som värdering ännu tydligare bör inarbetas i vedertagna kvalitetsinstrument. Jämställdhetssträvande- na integreras på så sätt i utvecklingen av verksamheten och dess resul- tat, d.v.s. mainstreaming. Jämställdhet blir ett kriterium i återkomman- de utvärdering och diskussion om ständiga förbättringar av verksam- heten. Den strategin har förutsättningar att bli ett kraftfullt medel som stöd för en positiv utveckling av jämställdheten i arbetslivet. 
 *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ 
 JämO tycker att jämställdhetsmärkning av företag och organisationer är en åtgärd som gör det möjligt för konsumenter och andra att granska och bedöma jämställdhetsarbetet. Det är en åtgärd som, liksom miljö- märkning, ger allmänheten en praktisk möjlighet att driva jämställdhet- sarbetet framåt genom medvetna val av produkter och tjänster. JämO kan också som alternativ till särskild jämställdhetsmärkning tänka sig att kriterierna för jämställdhetsmärkningen ingår i kvalitetsbedöm- ning/märkning som görs vid certifieringar t.ex. ISO 2000. 
 5NGDOMSSTYRELSEN 
  
 88  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Förslaget om jämställdhetsmärkning anser Ungdomsstyrelsen vara ett viktigt verktyg i arbetet för att hitta modeller för hur olika kon- sekvensanalyser kan utföras. 
 !RBETSLIVSINSTITUTET 
 Metoden förutsätter att jämställdhet av konsumenterna uppfattas som viktigt nog för att påverka deras val av varor och tjänster. Märkningen är således tänkt att genom konsumenttryck ge ekonomiska incitament för jämställdhet i arbetslivet. Förebilden är hämtad från miljöområdet, där miljömärkning av produkter vägleder och styr konsumtionen mot miljövänligare alternativ. Enligt vår mening haltar dock jämförelsen mellan jämställdhet och miljövänlighet på några punkter. Valet av miljövänliga produkter är till konkret fördel för konsumenten på kort eller lång sikt och miljövänligheten är knuten direkt till produkten. Fördelen med att välja jämställdhetsmärkta produkter är betydligt mer abstrakt och saknar knytning till produkten. 
 Även om jämställdhet torde uppfattas som ett ideal av stora delar av befolkningen kan det antas finnas stora grupper som inte ger det sådan prioritet att det styr deras handlande som konsumenter. Detta innebär att jämställdhetsmärkning som metod för ökad jämställdhet i arbetslivet 
 är ytterst osäker och, genom att den riskerar att leda till motreaktioner, t.o.m. vansklig. Arbetslivsinstitutet ställer sig därför tveksam till den liksom till det Märkningscentrum som föreslås driva märkningsarbetet. 
 Däremot ser vi det som angeläget att den slags information om företag och organisationer som föreslås ligga till grund för jämställdhetsmärk- ningen görs allmänt tillgänglig och sprids. På detta sätt kan kanske skapas ett konsumenttryck utan statlig inblandning. Då det pågår en förstudie i frågan vill vi dock inte avstyrka förslaget. 
 2¥DET F¶R ARBETSLIVSFORSKNING 
 Beträffande jämställdhetsmärkning anser rådet att pågående försöks- verksamhet och, regeringens förstudie bör avvaktas. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 89 
  
 ,ANDSTINGSF¶RBUNDET 
 Styrelsen anser att det är svårt att ta ställning till utredarens förslag om jämställdhetsmärkning innan den pågående förstudiens resultat har pre- senterats. I första hand är det önskvärt att jämställdhetsmärkning kopplas samman med de kvalitetssystem som redan utarbetats och an- vänds. Kvalitetsarbetet har hög prioritet och här finns redan stor kun- skap. Jämställdhetsaspekterna måste vara en självklarhet i de etablera- de systemen. 
 3VENSKA +OMMUNF¶RBUNDET 
 Förslaget om jämställdhetsmärkning innehåller flera aspekter. Jäm- ställdhetsmärkning av företag är ett positivt grepp som innebär att ar- beta för förändring med andra styrmedel än de traditionella: det är att använda sig mer av moroten än av den traditionella piskan. Detta ger människor i egenskap av medborgare, konsumenter, arbetstagare, men även kommuner och organisationer, möjlighet att stödja samhällsför- ändringar genom sitt handlande. Kommunförbundet instämmer i vikten av att skapa en jämställdhetsmärkning med hög kvalitet och trovärdig- het för att den ska vara tillförlitlig och ge effekter. När det gäller kom- muner, bör det utformas så att kommunerna själva ansöker om certifie- ring eller märkning, på samma sätt som JämO idag utdelar jämställd- hetsutmärkelser. Ett sätt som möjligen skulle stimulera intresset för denna certifiering eller märkning är att koppla till olika former av "belöningssystem" för att stödja fortsatt jämställdhetsarbete. 
 ,¤NSSTYRELSEN I (ALLANDS L¤N 
 Förslaget om jämställdhetsmärkning kan vara värt att pröva med mål- sättningen att den skulle kunna bli ett gångbart argument vid informa- tion och marknadsföring till konsumenter. En förutsättning för att få genomslag är dock att metodutveckling och försöksverksamhet genom- förs i nära samarbete med företag och organisationer, som kan vara potentiella användare av redskapet. 
 ,¤NSSTYRELSEN I .ORRBOTTENS L¤N 
 Förslaget om jämställdhetsmärkning av företag och organisationer är mycket intressant och kan säkert bidra till ökad jämställdhet anser 
  
 90  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Norrbottens län. Märkningen kan fungera som ett konkurrensmedel för såväl produkter som tjänster. Inom miljöområdet finns en hel del erfa- renheter och kunskaper som bör tas in i förslaget om jämställdhets- märkning.I diskussionen om hur en sådan märkning skall kunna realise- ras diskuteras möjligheter att införa den i kvalitetssystemen ISO 9000 och ISO 14000. Utredaren konstaterar "Ett mer jämställt arbetsliv är ett kvalitetshöjt arbetsliv". Det torde dock vara mindre meningsfullt att föra in jämställdhetsmärkning i de sk kvalitetssystemen. 
 6¤XJ¶ KOMMUN 
 Växjö kommun tillstyrker förslag och tankegångar. Vi tror också att rollen som konsument kommer att få ökad betydelse. Vi har som med- borgare vant oss vid att välja utifrån miljömärkning och fråga efter certifiering o dy. Företagen är i full färd med att införa ISO 9 000 t ex och om ett antal år kommer naturligtvis kvalitetsmärkning utifrån jäm- ställdhet att vara naturligt för både konsumenter och producenter. Men det går inte av sig själv: När det gäller märkning av kommuner och re- gioner och utmärkelsen "Mest jämställda kommun" eller "Mest jäm- ställda län" som nämns, så är det naturligtvis svårare än klassificering av ett företag. Här gäller det dels att se kommunen som en arbetsplats, dels att se den som geografisk avgränsing, där en mängd faktorer utan- för politiken spelar in. Det blir en utmaning att de beslutande i kom- munerna också vänder sig ut mot medborgarna, deras organisationer, företag, föreningar för att tillsammans med dessa skapa en jämställd kommun. Växjö kommun har i sitt nya Program för jämställdhet just detta perspektiv på jämställdhetsarbetet. Vi antar gärna utmaningen! Ett grannlaga arbete återstår innan kriterier för märkning är färdiga. Precis som utredningen tror vi ett oberoende centrum för att driva detta arbete bör skapas. 
 6¤STER¥S KOMMUN 
 Västerås kommun tycker att ett långsiktigt perspektiv kan jämställd- hetsmärkning av företag, organisationer och regioner på samma sätt som miljöcertifiering och miljömärkning gjort inom miljöområdet - utgöra en stark pådrivare i jämställdhetsarbetet. Arbetet med att utfor- ma kriterier för bedömning om ett företag, organisation eller region ska betraktas som jämställt eller ej torde dock vara en komplex uppgift som kräver ett aktivt engagemang från det aktuella företaget, organisationen 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 91 
  
 eller regionen. Jämställdhetsmärkning bör därför i första hand ske på initiativ av företaget/organisationen självt. När det gäller kommunerna anser Västerås kommun i likhet med Kvinnomaktutredningens förslag, att jämställdheten måste studeras både ur medborgarnas perspektiv och utifrån stadens roll som arbetsgivare. 
 Västerås kommun anser att möjligheten att knyta samman olika cer- tifieringsmodeller inom t ex kvalitets och jämställdhetsområdet noga bör övervägas. Att hitta en certifieringsmodell som rymmer och inne- håller olika perspektiv som kvalitet, jämställdhet, miljö e t c bör efter- strävas. 
 3AMVERKANSFORUM F¶R KVINNOR I 3VERIGE  
 3!-3 
  
 Utredningen framför ett förslag till jämställdhetsmärkning av företag, organisationer och regioner i Sverige. Trots att vi inser svårigheten med att få fram kriterier för en rättvis bedömning anser vi det värt att försöka komma åt orättvisorna. Gärna en försöksverksamhet enligt ut- redningens förslag. 
 *¤MST¤LLDHETSARBETARES ¶RENING *! F¶RENINGEN .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# OCH *¤MST¤LLDHETSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND 
 Dessa instanser har skrivit delvis likalydande remissvar på denna punkt. De anser att jämställdhetsområdet länge har präglats av tvång och krav, vilket ibland sprider olustkänslor, som definitivt inte beford- rar jämställdheten. Att erbjuda de företag, organisationer, arbetsplatser m fl som arbetar målinriktat med jämställdhet - både i den interna verk- samheten och i utåtriktade kontakter - en utmärkelse i form av ett mär- ke, som kan användas i information och marknadsföring kan vara vär- defullt. Det finns positiva erfarenheter från försöksverksamhet i Västra Götaland.  
 JA-föreningen 
  har lång erfarenhet av en modell för spridning och utveckling av jämställdheten på olika arbetsplatser. Den innebär i korthet att föreningen tillsammans med utvalt företag/arbetsplats ge- nomför ett seminarium där högsta chefen inleder dagen för inbjudna jämställdhetsarbetare och målgrupper på den aktuella arbetsplatsen. 
 Arbetsplatsen redogör för sin "jämställdhetsstatus" dvs redovisar sin kvantitativa/numerära jämställdhet: antalet kvinnor och män per yrkes- kategori och nivå, löneutvecklingen per kön och kategori, osv. Den kvalitativa jämställdheten är ofta outvecklad och utgör ett helt nytt per- 
  
 92  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 spektiv. En eller två intressanta föredragshållare är också inbjudna. Detta är en positiv och uppskattad modell som förtjänar att ges sprid- ning.  
 JA-föreningen 
  och NRC anser att utöver det nämnda "Märkningscentrum" behövs till en början ekonomiska incitament för att locka företag att låta jämställdhetsmärka sig. Det kan ske genom en sänkt arbetsgivaravgift. För övrigt finns erfarenheter av miljömärkning av företag som bör tillvaratas. Stöd och handledning för företag som vill komma igång med sitt miljöarbete ges kostnadsfritt från NUTEK t.ex. genom kostnadsfri handledning,  
 020-rådgivning 
  och bidrag till pilotprojekt. I Sverige finns två certifieringsstandards på miljöområdet: EMAS, och ISO 14 000. 
 Miljöstyrningsrådet är aktören som tillämpar Europeisk standard EMAS. Deras arbete innebär att auktoriserade miljörevisorer besöker företaget, testar och lämnar bevis om företaget klarar uppsatta normer. 
 Troligen finns det ett samband mellan arbetsplatser som har hög an- del övertidsarbete och hög andel undertidsarbete, nämligen att båda är förhållandevis mer ojämställda arbetsplatser än andra. Detta kan vara 
 ett av kriterierna för jämställdhetsmärkning. 
 *! F¶RENINGEN OCH .2# ANSER 
  
 - 
  
 att företag som genomgått prov för certifiering, i likhet med mil- jömärkningen, kan jämställdhetsmärkas. 
  
 - 
  
 att det behövs ekonomiska incitament till en början för att stimule- ra företag att vilja jämställdhetscertifiera sig och att sänkt arbetsgivar- avgift, möjlighet att söka projektmedel och gratis handledning kan, i likhet med miljömärkningen, vara sådana incitament. 
  
 REDRIKA "REMER ¶RBUNDET " 
 FBF stödjer förslaget om inrättandet av jämställdhetsmärkning, något som FBF talat för i många år. Det måste för att få kraft, kopplas till andra kvalitetssystem, vilket skulle medverka till att märkningen etab- leras. Märkningsinstitutet måste vara ett fristående organ, som företag, organisationer och regioner betalar för att få anlita. FBF tillstyrker vi- dare att lagen om offentlig upphandling ses över för att tillåta jäm- ställdhet som en aspekt att beakta vid upphandling. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 93 
  
 6 Jämställdhet i skola och högskola 
  
 6.1 
  
 Utredarens förslag 
  
 Utredaren föreslår att skolan förändras i jämställd riktning. Utredaren stödjer Skolkommitténs förslag (SOU 1997:121) att avskaffa skolans timplan och införa garanterad undervisningstid. Kunskaper om hur kvinnligt och manligt konstrueras i vårt samhälle, om flick- och pojk- kultur, bör också spridas till skolans personal. Jämställdhet som peda- gogik bör finnas med i all lärarutbildning. Skolorna bör ges utrymme för reflexion och utvärdering av det pedagogiska jämställdhetsarbetet. Även på högskolenivå bör genusperspektivet finnas med i all utbild- ning. 
  
 6.2 
  
 Remissinstanserna 
  
 I stort sett samtliga av de 33 instanser som kommenterat denna del av betänkandet är positiva eller delvis positiva till förslaget. Många av instanserna har kommit med egna kompletteringar kring förslaget. 
 3VERIGES !Price 3!#/ 
 SACO anser att jämställdhetsperspektivet skall finnas med i all lärarut- bildning. SACO vill fästa uppmärksamheten på att det är relativt få män i skolan och att en bättre balans är viktig för att forma ungdomars attityder till jämställdhetsfrågorna. En orsak till den starkt könssegrege- rade arbetsmarknaden är att pojkar och flickor redan tidigt väljer olika utbildningsvägar. Skolan är inte en könsneutral arbetsplats, vare sig för elever eller lärare. 
  
 94  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Åtskillig forskning har visat att flickor och pojkar behandlas olika, att skolans arbetsformer, läromedel och undervisningens uppläggning privilegierar pojkar och att flickors erfarenheter undervärderas. Jäm- ställdhet i skolan är en pedagogisk fråga. Universitet och högskolor bör sträva efter att genusperspektiv integreras i alla utbildningar. Vidare är det viktigt att vid rekrytering till forskarutbildning ta hänsyn till jäm- ställdhetsaspekter. 
 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ 
 Förslagen om att jämställdhetsperspektivet ska införlivas i skolan och i lärarutbildningen anser TCO är bra. Enligt utredaren visar åtskillig forskning att flickor och pojkar behandlas olika, att skolans arbetsfor- mer, läromedel och undervisningens uppläggning privilegierar pojkar och att flickors erfarenheter undervärderas. 
 Trots skolans styrdokument och jämställdhetsmål visar undersök- ningar att flickor har en underordnad roll i skolan, att läromedlen speglar männens värld i betydligt högre grad än kvinnors, att valen till kurser och program är könsbundna. Jämställdhet är en pedagogisk fråga och ett kunskapsområde, d.v.s. det handlar både om hur man kan arbeta med jämställdhet i det dagliga pedagogiska arbetet och om att ge kun- skaper om kvinnor och män ur olika aspekter. Det är en viktig uppgift för alla lärare, redan i förskolan, att ge flickor och pojkar möjlighet att utvecklas på lika villkor utifrån intressen och förutsättningar. Allt ar- bete med barn och ungdom ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv och alla som arbetar med barn och ungdomar har ett gemensamt ansvar att arbeta för ett jämställt samhälle. Samtliga lärare har en viktig upp- gift i att motivera flickor och pojkar att göra otraditionella val såväl under studietiden som inför yrkeslivet. 
 TCO anser det därför självklart att jämställdhet ska ingå i all lärar- utbildning och instämmer helt i utredarens uppfattning. 
 TCO anser emellertid inte att det räcker med lärare i  
 för-, 
  grund- och gymnasieskola utan även alla som har en undervisande uppgift på högskolan bör på lämpligt sätt bibringas kunskaper i jämställdhet. Ut- bildning är av fundamental betydelse för att lärarna ska kunna arbeta professionellt med jämställdhet i enlighet med skolans och universite- tens mål. 
 Utvärdering av grundskollärarutbildningen visar emellertid att jäm- ställdhet är ett klart eftersatt område idag. TCO anser i likhet med utre- daren att genusperspektiv bör ingå i all högskoleutbildning. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 95 
  
 Det är också viktigt att de redan verksamma lärarna kan erbjudas kompetensutveckling om jämställdhet. Utredarens förslag att sprida kunskaper till skolans personal om hur kvinnligt och manligt konstrue- ras i vårt samhälle samt om "flick- och pojkkulturer" är angeläget. I detta sammanhang bör, som utredningen framhåller, utrymme för re- flexion och utvärdering av jämställdhetsarbetet skapas. 
 Skolan tenderar att bli en kvinnoarbetsplats. I förskolan var andelen lärare 98 procent år 1996, i grundskolan 72,8 procent. Allt färre män söker sig till läraryrket. Det är enligt TCO en utveckling som måste vändas. Att åstadkomma en jämnare könssammansättning i lärarkåren 
 är en fråga av nationellt intresse. Regeringen bör ta initiativ till åtgär- der samt avsätta resurser för att stödja projekt på olika nivåer. 
 Ett samarbete mellan olika intressenter bör sättas igång. Det är vik- tigt att lärarutbildningarna vidtar åtgärder för att få fler manliga stude- rande. Även andra förändringar behövs för att läraryrket ska bli mer attraktivt och leda till att både kvinnor och män vill bli lärare och sedan stanna kvar i yrket. TCO har tidigare avvisat Skolkommitténs förslag om borttagen timplan på grundskolan och delar inte utredarens uppfatt- ning i denna fråga. TCO anser däremot att en försöksverksamhet under noga fastställda förutsättningar kan vara värd att pröva och noga utvär- dera ur ett jämställdhetsperspektiv. De möjligheter som redan idag finns i att ha arbetat medvetet med jämställdhet inom timplanens ram bör utnyttjas i första hand. 
 !RobinsonArbetsgivarverket är positivt till att jämställdhet uppmärksammas som kunskapsområde i skolan. 
 ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ 
 LO stöder utredningens förslag. Grunderna för ojämställdheten mellan kvinnor och män skapas mycket tidigt i livet. Skolan och utbildningen på alla nivåer i samhället har en mycket viktig funktion att fylla i ska- pandet av det jämställda samhället. Jämställdhet är inte bara en åsikts- fråga utan i hög grad en fråga om kunskap. Vi bör sträva efter att ge- nusperspektiv integreras i all utbildning. 
  
 96  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 ,UNDS UNIVERSITET 
 Jämställdhetsarbetet inom utbildningssystemet på alla nivåer hör till de väsentligare för en långsiktig påverkan och utveckling, för att det skall kunna spridas till alla delar av samhället. Universitetet anser att utred- ningen behandlat denna fråga på ett alltför ytligt och vagt sätt med då- ligt genomarbetade förslag. Åtgärdsförslagen borde i högre grad lyfta fram skolans möjligheter att bidrag till ett mer jämställt samhälle. För detta krävs en satsning på kunskapsspridning, utvecklingsprojekt och forskning inom området och ett medvetet rekryteringsarbete med sikte på jämnare fördelning av könen inom lärarkårens alla områden och ni- våer. Jämställdhet i skolan är en pedagogisk fråga sägs det i betänkan- dets förslag till åtgärder. Detta trots att hela utredningen handlar om makt - makt att synliggöra och makt att förändra. Hur skolan kan bear- beta detta behöver utvecklas och skolans och hela utbildningens roll markeras tydligare. 
 5ME¥ UNIVERSITET 
 På denna punkt saknar utredningen i stort sett underliggande forskar- rapporter, och flera förslag framstår som lösryckta och illa underb ygg- da. Exempelvis presenteras inga som helst belägg för att ett slopande av skolans timplaner skulle vara befrämjande i ett jämställdhetspers- pektiv. Centrala frågor, såsom de starkt könsbundna valen i gymnasie- skolan, berörs inte alls i förslagen. Flertalet förslag är antingen mycket vagt formulerade eller innebär ingen högre ambitionsnivå än den som redan finns idag, exempelvis beträffande genusperspektiv i lärarutbild- ning och högre utbildning. Vi saknar konkreta förslag såsom ekono- miskt stöd till läromedelsproduktion på området och stöd till forskning om genusaspekter på skola, högskola och lärarutbildning. 
 5PPSALA UNIVERSITET 
 Frågan om genusperspektiv i undervisningen vid landets grundskolor och gymnasier är inte tillräckligt genomlyst i utredningen. Det krävs ytterligare forskningsunderlag för att se avskaffandet av skolans timplan som ett sätt att förändra i jämställd riktning. Det är däremot redan nu klart att genusperspektiv på utbildning kräver vidareutbild- ning av lärare och särskild satsning på genusforskning och/eller genus- perspektiv inom samtliga vetenskapsområden. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 97 
  
 En sådan satsning bör få statsmakternas stöd både ekonomiskt och ideologiskt och ska göras i samarbete med universitet och högskolor. 
 Synen på kunskap och kunskapsmängd i den svenska skolan har av- görande betydelse för utvecklingen mot ett jämställt samhälle och stör- re ekonomisk makt och ansvar för kvinnor. Kunskaper inom exempel- vis hushållsarbete och omvårdnad bör uppvärderas och göras synliga i kursplaner och andra styrdokument för grund- och gymnasieskolan. Begreppet "social kompetens" som idag ofta används för att förklara arbetsmarknadens krav på arbetssökande, utgör en annan form av kun- skap och erfarenhet som bör uppvärderas ytterligare i skolan. "Social kompetens" är relaterat till exempelvis omsorg och vård, som traditio- nellt betraktats som en kvinnlig kompetens och kunskap. Det är i sko- 
 lan som stor del av individuella och kollektiva genus i kulturen tar form. Forskning om detta, som kan vara pedagogisk eller av annat slag, är av stor vikt för att vi ska förstå hur genus skapas och upprätthålls, bl. 
 a. inom skolans undervisning. Det är angeläget att undersöka de möj- ligheter man har att ifrågasätta traditionella könsroller som ett led i ut- vecklandet av nya. 
 Uppsala universitet har som mål att vara ett internationellt framstå- ende universitet och har som målsättning att verka för att studier och forskning utförs i en miljö som erbjuder jämställdhet mellan könen. 
 Universitetets konkurrensförmåga ökar om jämställdhetsarbetet bedrivs på ett framgångsrikt sätt. 
 Ett av de medel som används är att, precis som i Kvinnomaktutred- ningen, arbeta med utvärderingar och kartläggningar som i sin tur tyd- liggör behovet av fortsatt jämställdhetsarbete och utveckling. Univer- sitet och högskolor har ett stort samhällsansvar. Där utbildas många av morgondagens beslutsfattare och aktörer i samhället. Frågor som stora delar av samhället grundar sig på ställs och diskuteras i den akademiska miljön. Där finns kompetens för utbildning och forskning med genus- perspektiv. Men kompetensen utnyttjas inte tillräckligt. Det beror dels på att universiteten, generellt sett, inte utnyttjas tillräckligt som den viktiga intellektuella miljö de är, dels på det hierarkiska system och den maktstruktur i vilken forskning och undervisning bedrivs. Kvinnliga forskare, kvinnoforskning och forskning med genusperspektiv har svårt att få erkännande, tillräckliga medel och en rättvis bedömning inom akademin. Universitet och högskolor utgör emellertid intellektuella maktcentra som av minst tre skäl bör användas för den typ av forskning som Kvinnomaktutredningen föreslår ska göras i framtiden: 
  
 · 
  
 Här finns kompetensen 
  
 · 
  
 Denna kompetens både kan och behöver utnyttjas för att i den aka- demiska miljön ytterligare kunna växa och påverka forskning och aka- demisk tradition. 
  
 98  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 · Forskningen ger långsiktig, djup och bred påverkan på samhället via effektiv forskningsinformation och högre utbildning. 
 Utredningen ger få konkreta förslag till hur jämställdhetsfrågor ska behandlas i högskoleutbildningar men anser, att de är särskilt viktiga att beakta i utbildningar som leder till yrkesverksamhet med inriktning mot personal och organisation. I detta sammanhang är det viktigt att framhålla lärarutbildningen betydelse. Som lärarutbildare måste man vara medveten om, att jämställdhet inte bara är en attitydfråga utan också ett kunskapsområde i lärarutbildningen. För att dessa allmänna målformuleringar ska få genomslag i undervisningen måste de också finnas med i konkreta handlingsplaner och i kursplaner. Utredningens förslag, att pedagogiska kurser för högskolelärare där genusperspektiv integreras ger meritvärde, tillstyrkes. För detta behövs extra finansie- ring. 
 Ökningen av andelen kvinnliga professorer är oroande låg. Andelen kvinnor som söker professurerna är likaledes låg. Eftersom antalet kvinnliga professorer långt understiger jämställdhetsmålet, krävs lång- siktigt stöd. Ansvaret för att lösa det specifika problemet ligger hos universiteten och högskolorna i första hand, men interna satsningar är inte tillräckliga. Den ojämna könsfördelningen avspeglar det svenska samhällets brist på jämställdhet i stort. 
 De särskilda medel till professurer och andra lärar- och forskar- tjänster som getts under en begränsad period har varit betydelsefulla för arbetet för ökad jämställdhet. Genomförd framstående forskning med genusperspektiv där många kvinnor bidrar, utgör ett annat viktigt stöd för en ökad tillsättning av kvinnor på ledande positioner inom ve- tenskapssamhället. Situationen är fortfarande högst oroande och pro- cessen är på väg att avstanna. Uppsala universitet föreslår därför fort- satt stöd för denna verksamhet. Många kvinnliga forskare arbetar inom humaniora och samhällsvetenskap. Där har genusperspektiv utvecklats under senare år och där finns flera viktiga teoriorienterade och mycket kompetenta forskargrupper. Universitetet vill därför peka på behovet av ekonomiskt stöd till dessa forskningsmiljöer. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 99 
  
 '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 I utredningens förlag till åtgärder finns ett avsnitt med rubriken "Jämställdhet i skola och högskola" trots att utredningen i ringa ut- sträckning behandlat dessa områden. Utbildningssystemets alla nivåer är viktiga i arbetet för jämställdhetssträvanden och bör inte glömmas bort. Det är därför olyckligt att de korta formuleringar som finns om utbildning i åtgärdsförslaget inte bygger på lika nyanserade analyser som görs avseende ekonomiska förhållanden respektive arbets- och maktfördelning. 
 Medan utredningen i sin helhet visar hur strukturella förhållanden ger kvinnor och män olika villkor och olika ersättning för arbete antas i utsagorna om utbildning att "... varje lärare behöver kunskap om flick- ors och pojkars olika förutsättningar" (s 203). Denna formulering anty- der att man utgår ifrån att flickor och pojkar som individer har olika förutsättningar för t.ex. inlärning, något som starkt kan ifrågasättas uti- från existerande forskning. Det är något helt annat att ifrågasätta att kunskapsinnehåll, undervisning och lärande inte är "könsneutralt" utan en konsekvens av sociala könsstrukturer/genussystem. Formuleringen " Kunskaper om hur manligt och kvinnligt konstrueras i vårt samhälle, om pojk - och flickkultur" bör spridas till skolornas personal, (s 204) säger därför något annat än den föregående texten. En grundläggande analys av konsekvenser av könstillhörighet med utgångspunkt i individ- respektive systemnivå bör göras som grund för förslag om åtgärder av- seende skola och lärarutbildning. I detta sammanhang är det viktigt att uppmärksamma att läraryrket håller på att "feminiseras" på alla nivåer inom skolan och det får naturligtvis konsekvenser för jämställdheten. Orsakerna till denna utveckling är många men tyngst kanske väger lä- raryrkets låga lönenivån. Vi vill också påpeka behovet av att tillämp- ningen av "jämställda utbildnings- och kursplaner" följs upp. Planerna som sådana är i allmänhet redan väl utformade. 
 Skolkommittens förslag att i grundskolans ersätta timplanen med garanterad undervisningstid kan leda till en bättre verksamhet i framti- den genom att skolämnena inte framstår så tydligt manligt/kvinnligt markerade och avgränsade. Det finns dock en risk att "dyra" ämnen som slöjd och hemkunskap får mindre tid och mindre ekonomiska re- surser än idag. Dessa ämnen är viktiga för att klara vår vardag och för- bereder både flickor och pojkar, i förlängningen kvinnor och män, för en god livskvalitet och ett jämställt hushåll. Att hantera vardagslivet på lika villkor innebär att villkoren för yrkesarbete och politiskt engage- mang blir lika för både kvinnor och män, något som är nödvändigt för demokratin. Genomförandet av garanterad undervisningstid bör utvär- deras efter en viss tid. 
  
 100  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 En annan utsaga där mer behov av genomgripande analyser finns gäller universitet och högskolor. Man skriver: "Universitet och hög- skolor bör sträva efter att genusperspektiv integreras i alla utbildning- ar." Ett problem med denna formulering är att det är inte självklart vad " genusperspektiv" betyder. Några exempel på innebörder är: 
  
 -Medvetenhet 
  hos lärarna om existensen av ett genussystem:  
 -Förmågan 
  att använda könsmedvetenhet för att organisera under- 
 visningssituationen så att den främjar rättvisa och jämställdhet.  
 -Undervisningen 
  organiseras könsmedvetet , så att varje student- 
 grupp träffar både kvinnliga och manliga lärare i så lika proportioner som möjligt 
  
 -Inom 
  varje disciplin finns särskilda kurser där könsperspektiv fo- kuseras. 
  
 -Undervisningen 
  presenterar brett och neutralt olika könsperspektiv inom en disciplin 
  
 -Undervisningen 
  presenterat ett normativt könsperspektiv. 
  
 -I 
  undervisningen tydliggörs kvinnliga och manliga forskares insat- ser inom en disciplin i undervisningen tydliggörs betydelsen av genus- system för disciplinens vetenskapliga historia osv. 
 Med så många tänkbara innebörder i begreppet "genusperspektiv" kan det motverka sitt syfte om man använder det utan preciseringar, analys och argumentation . Det finns talrika exempel på en slarvig an- vändning av begreppet som både av kvinnor och män kan uppfattas som starkt normativ och därmed som en kränkning av grundläggande principer om allsidig analys och kritisk tänkande som ledstjärnor i uni- versitetsundervisning och forskning. Ett område för framtida forskning, som inte finns med i utredningens åtgärdsförslag skulle röra genus- perspektivens innebörder och användning inom olika discipliner och situationer i högskolan. 
 ,INK¶PINGS UNIVERSITET 
 Högskolan berörs relativt lite i betänkandet. Vi anser t ex att genus- perspektivet bör genomsyra all högskoleutbildning inte enbart lärarut- bildningen. Inom högskolan pågår ett intensivt arbete för att påverka rekryteringen till högre utbildning i könshänseende. Tekniska högsko- lan har i många år drivit projektet "flickor och teknik" för att få fler kvinnliga civilingenjörer. I direktiven för uppdraget om det s k Nying- projektet, dvs att utforma framtidens civilingenjörsutbildning ingår sär- skilt att beakta genusperspektivet. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 101 
  
 För det mesta har de rekryteringsbefrämjande åtgärderna gått ut på att få fler kvinnor till mansdominerade högskoleutbildningar. Som framgår av Linköpings universitets årsredovisning vidtas också åtgär- der för att söka öka andelen män i flera kvinnodominerade utbildningar bland annat lärarutbildningarna och vissa vårdutbildningar. Förändras relationerna  
 män-kvinnor 
  i grundutbildningen förändras också rekryte- ringen till Forskarutbildningen. 
 Ett skäl till minskad rekrytering av kvinnor till forskarutbildningen kan vara att de kvinnodominerade lärarutbildningarna och vårdutbild- ningarna endast i undantagsfall är direkt behörighetsgivande till fors- karutbildning, medan en civilingenjör kan gå direkt. I övrigt har endast få undersökningar presenterats som belyser mäns och kvinnor attityder inför forskarutbildningen. De få som genomförts visar att det finns skillnader i attityder mellan män och kvinnor, men hur signifikant detta är i förhållande till andra påverkansfaktorer är oklart. Här behövs sä- kert ytterligare belysning utifrån flera olika aspekter. 
 Vid Linköpings universitet byggs för närvarande upp ett nytt forsk- ningstema, tema Genus, vars uppgift är att forska kring genusrelaterade frågor. Vi är övertygade om att detta forskningsarbete kommer att ge ett värdefullt kunskapstillskott att beakta bland annat i jämställdhetsar- betet. De första forskartjänsterna är under tillsättning och vid årsskiftet antas den första doktorandkullen. 
 3TOCKHOLMS UNIVERSITET 
 Universitetet konstaterar att den högre utbildningens betydelse för ökad jämställdhet är mycket knapphändigt behandlad i utredningen. Att framhålla som görs på sid 6 att" Även på högskolenivå bör genuspers- pektivet finnas med i all utbildning" och på sid 203 att universitet och högskolor bör sträva efter att genus perspektivet integreras i alla ut- bildningar är förvisso önskvärt men något avslaget mot bakgrund av den verksamhet som redan pågår för att uppnå de målen. 
  
 102  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 .ATIONELLA 3EKRETARIATET F¶R GENUSFORSKNING VID '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Vi instämmer i förslagen till åtgärder vad gäller jämställdhet i skola och högskola. Utredaren borde dock ha anknutit till betänkandet Viljan att veta och viljan att förstå: Kön, makt och den kvinnovetenskapliga utmaningen i högre utbildning, SOU 1995:110. Även här fanns t. ex.kravet på att ett  
 köns-/genusperspektiv 
  borde finnas med i all utbild- ning. 
 Nationella sekretariatet för genusforskning anser att ett sätt att för- verkliga detta är att föra in genuskunskap som en obligatorisk del av kurser i högskolepedagogik.Utredningen understryker vikten av kvin-  
 no-/genusforskning, 
  något som vi livligt instämmer i. Här vill vi påtala vikten av mer medvetna satsningar på integrering av denna forskning i universitetens olika discipliner. 
 (ANDELSH¶GSKOLAN I 3TOCKHOLM 
 Vi stödjer utredningens förslag om att integrera genusperspektiv på högskolenivå. Det är oerhört viktigt att ett fortsatt arbete med integre- ring får stöd i framtiden. På Handelshögskolan pågår projekt, delvis i samarbete med Högskoleverket, som ett led i detta arbete. Det är en viktig grund för att förändring ska kunna ske också i arbetslivet. Allen skap om betydelser av kön är ett problem i näringslivetidag. 
 (¶GSKOLAN I +ARLSTAD 
 Lägg till barnomsorg, fritidsverksamhet och universitet i rubriken, eventuellt ändra den till: Jämställdhet inom barnomsorg, fritidsverk- samhet och utbildning. I betänkandet står det att: "Jämställdhet i skolan är en pedagogisk fråga. Därför behöver varje lärare kunskap om flick- ors och pojkars olika förutsättningar". Ni skriver vidare att: "Jämställdhet som pedagogik ska finnas med i all lärarutbildning". För oss är det oklart vad ni menar med "jämställdhet som pedagogik". Det är vidare lite oklart vad "olika förutsättningar" betyder och vi befarar att detta kan misstolkas som att flickor och pojkar är olika och på så sätt fördunkla den process genom vilken de blir det. En kulturell könsstereotypifiering kan vara lika illa som en biologisk. Vi menar att samtliga som arbetar med barnomsorg, fritidsverksamhet och utbild- ning ska ha kunskaper om kön som vilar på genusvetenskaplig grund. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 103 
  
 Denna kunskap ska erhållas genom deras ordinarie utbildningspro- gram, där även kunskap om andra villkor som inverkar på flickor och pojkars samt kvinnors och mäns förutsättningar, exempelvis klass och etnicitet, bör förmedlas. Det framhålls att vid universitet och högskolor bör all utbildning beakta könsproblematiken och i synnerhet de som utbildas inom personal och organisation. 
 Vi vill betona att detta beaktande ska gälla alla utbildningar, i syn- nerhet med tanke på att: "Det säkraste sättet att nå toppen i det privata näringslivet är att ha en teknisk utbildning" (s 2). Även naturvetare och ekonomer innehar ofta positioner som är förenat med makt över andra människor och över hur mening konstrueras och legitimeras. 
 Det är därav lika viktigt att dessa studenter får stifta bekantskap med könsproblematiken som de som utbildas i personalfrågor. När stu- denterna väl är ute i arbetslivet, torde mycket vara vunnet om maktre- lationen mellan könen synliggjorts och problematiserats inom ramen för högskole- eller universitetsutbildningen. På detta sätt kanske jäm- ställdhetsprojektet kan undgå att anta den  
 ad-hoc 
  karaktär det tenderar att göra, där ofta några få "införstådda" driver jämställdhetsfrågor vid sidan av den ordinarie verksamheten. 
 2IKSREVISIONSVERKET 226 
 Betänkandet lyfter fram skolans roll att genom attitydpåverkan skapa förutsättningar för förändringar i det långsiktiga jämställdhetsarbetet. Vad gäller skolans roll har också RRV i "Arbetsmarknadspolitiska åt- gärder - ett effektivt styrmedel mot könsuppdelning på arbetsmarkna- den?" noterat att myndigheterna inom utbildningsområdet redovisar få konkreta insatser som syftar till att bryta traditionella könsmönster. Enligt RRVs bedömning har myndigheter och institutioner som har att göra med unga människor en viktig roll i detta arbete. 
 !RBETSMARKNADSSTYRELSEN  
 !-3 
  
 Enligt AMS bedömning är alla tre förslagen av utomordentligt stor vikt för att den enskilde eleven i sitt fortsatta liv ska få en reell möjlighet att utbilda sig till det yrke som passar honom eller henne bäst utan att sty- ras av ett traditionellt könsrollstänkande. Detta är också en viktig bas för möjligheterna att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. 
  
 104  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 (¶GSKOLEVERKET 
 Högskoleverket instämmer i utredningens bedömning att utbildnings- valen är starkt könsuppdelade och välkomnar en fortsatt satsning för att stimulera alla ungdomars, men framförallt flickors, intresse för natur- vetenskap och teknik, tillägger att satsningar motsvarande de som syf- tar till att stimulera flickors intresse för naturvetenskap och teknik är nödvändiga för att stimulera pojkars intresse för utbildningar med lä- rar- och vårdinriktning, 
 Utredningen hävdar att "en orsak bland många till den starkt segre- gerad arbetsmarknaden är att pojkar och flickor redan tidigt väljer olika utbildningsvägar". "Utbildningsvalen i skolan är i stort sett lika kön- suppdelade idag som för trettio år sedan. Det bäddar för en fortsatt könssegregerad arbetsmarknad. "Högskoleverket driver sedan drygt fyra år Notprojektet i samarbete med Skolverket. Syftet är att stimulera ungdomars och framför allt flickors intresse för naturvetenskap och teknik. Effekter som direkt går att hänföra som resultat av projektets verksamhet är svåra att identifiera men klart är att en större andel ele- ver, och av dessa en ökande andel flickor, söker sig till gymnasiets NV- program. Notprojektet vänder sig i första hand till lärare i såväl grund- skola, gymnasium som högre utbildning, med syftet att genom bl.a. pedagogisk utveckling i undervisningen få fler flickor att välja natur- vetenskap och teknik. Högskoleverket ställer sig positiv till fortsatta prioriteringar för ökad rekrytering till nämnda ämnesområden. Hög- skoleverket välkomnar regeringens aviserade fortsatta satsningar då Notprojektet har avslutats i december 1998. Efterföljande projekt bör dock breddas inkludera fler aktörer och betoningen bör vara på att bygga nätverk mellan olika organisationer och yrkesgr upper för att stärka genomslagskraften. Rådet för grundläggande högskoleutbildning vid Högskoleverket har fördelat medel för projekt som enligt regering- ens uppdrag skall syfta till att öka rekryteringen av flickor till högsko- leutbildningar inom matematik och fysik samt ingenjörsutbildningar. 
 Gemensamt för de aktuella projekten har varit att de i första hand var inriktade på att förändra innehållet i utbildningen snarare än kort- siktiga rekryteringsinsatser. De pedagogiska utvecklingsinsatserna har byggt på kända teorier för vad som utmärker flickors lärandepro cesser. Flickor bedöms i högre utsträckning vara projekt/problemorienterade i sitt angreppssätt. Utvecklingsprojektens gemensamma utgångspunkt har bl.a. varit verklighetsanknutna problemställningar som bidrar till en helhetssyn på ämnet. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 105 
  
 Effekterna av utvecklingsarbetet har inte bara visat sig vara en jäm- nare könsfördelning utan också en ökad kvalitet på utbildningen och ökad förståelse och intresse hos såväl kvinnor som män. Utredningen gör bedömningen att "den könssegregerade utbildningen och arbets- marknaden gör att en stor begåvningsresurs i form av tekniskt intresse- rade kvinnor och vårdintresserade män aldrig kommer till sin rätt". 
 Högskoleverket efterlyser satsningar motsvarande de ovan nämnda för att stimulera pojkars intresse för utbildning inom vård/omsorg och lärarområdet. Det saknas kunskap om vilka insatser som är nödvändiga, förutom höjda löner och status, inom nämnda yrkesområden för att pojkar inte skall välja bort läraryrket och arbete inom vård och omsorg. 
 Utredningen definierar jämställdhet i skolan som "en pedagogisk fråga". Varje lärare behöver därför kunskap om flickors och pojkars olika förutsättningar, insikt om att lärandet inte är en könsneutral pro- cess etc. för att kunna motverka diskriminering i undervisningen. "Jämställdhet som pedagogik bör finnas med i all lärarutbildning", fö- reslår utredningen. Högskoleverket definierar jämställdhet som ett kun- skapsområde, en aspekt av många av relevans för andra ämnen, snarare än en pedagogisk fråga. Därför avstyrker Högskoleverket utredningens förslag att jämställdhet som pedagogik bör finnas med i all lärarutbild- ning. Genus- och jämställdhetsaspekter bör, i enlighet med skrivningen under kommande rubriker, belysas i all högre utbildning, lärarutbild- ning och pedagogik inkluderat. Blivande lärare bör därigenom få till- räcklig kunskap för att i undervisningen inte förmedla ett könsblint för- hållningssätt utan att genus och jämställdhetsaspekter integreras och belyses i skolans undervisning. 
 Utredningen föreslår att "i den pedagogiska utbildning som erbjuds högskolans lärare bör genusperspektiv integreras". Utredningen menar vidare att "kurserna bör ges ett meritvärde vid rekrytering till lärar- tjänster". Regeringen har i Budgetpropositionen för 1997 bedömt att den pedagogiska utbildningen av högskolans lärare måste intensifieras. Högskolan bör erbjuda pedagogisk fortbildning och vidareutbildning samt utbildning som behandlar jämställdhetsfrågor. Universitetet och högskolor skall till Högskoleverket redovisa omfattningen av och inne- hållet i det pedagogiska reformarbetet samt insatserna för lärarnas fort och vidareutbildning, både vad gäller pedagogiska frågor och jäm- ställdhet. Högskoleverket kommer i juni 1998 att gå ut med en enkät till landets lärosäten (pedagogiska utvecklingscentra och jämställd- hetsansvariga) för att på så sätt få en uppfattning om vilken typ av ut- bildning som erbjuds, till vem och i vilket sammanhang. 
 Ett andra steg i detta uppdrag blir att göra en utvärdering av lärosä- tenas insatser för att se vilka effekter de har fått för undervisningen. 
  
 106  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Avseende utredningens bedömning att pedagogiska kurser med integre- rat genusperspektiv skall ges meritvärde vid rekrytering åligger det en- ligt Högskoleförordningen varje högskola att själv bestämma vilka be- hörighetskrav och befordringsgrunder, utöver de som föreskrives av regeringen, som skall gälla för lärartjänster. Förordningen föreskriver dock att pedagogisk skicklighet är av likställd betydelse med veten- skaplig skicklighet i tillsättnings- och befordringsärenden varför Hög- skoleverket instämmer med utredningen. 
 Genus och jämställdhetsperspektiv bör enligt Högskoleverket integ- reras även i pedagogiska kurser för lärare varför pedagogisk skicklighet med integrerat jämställdhetsperspektiv bör ges motsvarande meritvärde vid rekrytering. 
 Högskoleverket ser fram emot att svaren på den förestående enkäten skall ge en bild över hur dessa kurser värderas vid rekrytering. "Universitet och högskolor bör, enligt utredningen, sträva efter att ge- nusperspektiv integreras i alla utbildningar. Speciellt bör detta beaktas i de program som utbildar studenter för en yrkesverksamhet som är in- riktad mot personal och organisation." 
 Högskoleverket instämmer i utredningens bedömningatt genuspers- pektiv bör integreras i alla utbildningar men finner det inte nödvändigt att särskilt prioritera program med inriktning mot personal och organi- sation. Aspekter på genus och jämställdhet är angelägna att belysa in- om program med inriktning mot personal och organisation och en viss medvetenhet om genus och jämställdhetsperspektivens relevans för ämnena finns vid landets lärosäten. I allmänhet saknas dock motsva- rande medvetenhet och kunskap om betydelsen av genus eller jäm- ställdhet inom många andra inriktningar. Att särskilt nämna en utbild- nings inriktning kan bidra till att andra nedprioriterar frågan. 
 Regeringen beslutade i maj 1997 i enlighet med förslag i proposi- tionen "Delad makt, delat ansvar" (prop.1993/94:147) att avsätta 2 miljoner kronor för utveckling av undervisning om genus och jäm- ställdhetsfrågor av relevans för jurist- och ekonomutbildningar. Hög- skoleverket har givits i uppdrag att såväl initiera som dokumentera och utvärdera projekt för utveckling av kursmoment i jurist och ekonomut- bildningen som integrerar jämställdhets- och genusaspekter. 
 Med anledning av detta har Högskoleverket inbjudit juristutbild- ningarna vid Göteborgs universitet, Lunds universitet, Stockholms uni- versitet, Umeå universitet och Uppsala universitet att ansöka om pro- jektmedel för utveckling och genomförande av sådana kursmoment. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 107 
  
 När det gäller ekonomutbildningen har Handelshögskolan i Stockholm givits i uppdrag att ta fram ett undervisningsmaterial. Syftet med upp- draget är att ge studenten sådana kunskaper och insikter som krävs för att de själva skall kunna identifiera och analysera juridiska och ekono- miska frågeställningar ur ett jämställdhets och genusperspektiv i sitt framtida yrkesliv. Därutöver syftar satsningen till att utveckla ett mate- rial som har goda förutsättningar att få nationell spridning till landets övriga jurist- och ekonomutbildningar. 
 I regeringens proposition "Kvinnofrid" (1997/98:55) som riksdags- behandlas den 28 maj anser regeringen att det bör klargöras att jäm- ställdhet och könsaspekter skall belysas i all högskoleutbildning och föreslår ett förtydligande i detta avseende i 1 kap. 5§ Högskolelagen (1992:1434). Regeringen föreslår vidare kompletteringar i examen- sordningen för socionomer, läkare, sjuksköterskor, psykologer, jurister och poliser så att det klart framgår att våld mot kvinnor och andra kön- saspekter skall belysas i dessa utbildningar. 
 Regeringen föreslår i propositionen att Högskoleverket ges i upp- drag att följa utvecklingen av hur frågor om jämställdhet mellan kvin- nor och män beaktas i undervisningen vid landets högskolor. Högsko- leverket skall regelbundet rapportera om läget till regeringen. 
 3OCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET 32 
 Utredaren föreslår att ett genusperspektiv ska "finnas med i all utbild- ning" och detta ska gälla även på högskolenivå (s 6). Det framgår emellertid inte tydligt vad som avses med närvaron av ett genuspers- pektiv. Uppenbarligen ska könsaspekten beaktas i pedagogiken (jfr s.  
 203-4), 
  men huruvida det också är någonting mer som åsyftas förblir osagt. Det bör därför sägas att i fråga om innehåll kan det knappast va- ra tal om att anlägga ett genusperspektiv i alla ämnen. "Jämställdhet som pedagogik bör finnas med i all lärarutbildning", säger utredaren (s. 204) utan att nämna att detta redan är fallet. I högskolans examensord- ning utgör "förmåga att belysa... jämställdhetsfrågor" ett krav för samt- liga lärarexamina. Vad mer menar utredaren att man bör göra på den politiska nivån? Hennes argumentation att kunskap är medvetandehö- jande och ger underlag för att driva frågor och påverka beslut förlorar i trovärdighet när hennes analys av samhällets största kunskapsorganisa- tion är ytlig och åtgärdsförslagen svagt underbyggda. 
 Det är förvånande att utbildningsfrågorna praktiskt taget inte fått någon grundläggande behandling i huvudbetänkandet. I det mycket omfattan- de forskarunderlaget analyseras skillnader i utbildningsval i en enda uppsats. Förklaringen kan delvis vara att uppdraget inte uttryckligen 
  
 108  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 anger att dessa frågor ska tas upp, men mot den bakgrunden är det desto mer förvånande att de ogenomarbetade uppträder i kapitlet om förslag till åtgärder. 
 ORSKNINGSR¥DSN¤MNDEN 2. 
 I de förslag som utredningen lagt vill FRN särskilt understryka vikten i förslaget att göra en översyn av hur jämställdhet och genusperspektiv behandlas i undervisningsväsendet, i skolan, och i den högre utbild- ningen. 
 FRN anser således att en genomgripande modernisering av lärome- del, kursplaner, både i skolan, på lärarhögskolorna, i högskolorna med en problematisering av könstillhörighetens effekter i samhället skulle vara en både naturlig och kraftfull åtgärd. 
 !RBETSLIVSINSTITUTET 
 Institutet tillstyrker de förslag som utredningen presenterat under denna punkt. 
 2¥DET F¶R ARBETSLIVSFORSKNING 
 Det är angeläget att skolornas personal utbildas i kunskaper om hur manligt och kvinnligt konstrueras i vårt samhälle och att ett genuspers- pektiv finns med i all utbildning. Rådet menar därtill att det är angelä- get att kvinnliga studerande i alla stadier stimuleras till studier i teknis- ka och naturvetenskapliga ämnen. Högskoleverket, Skolverket och även Arbetsmarknadsverket bör få ett uttalat ansvar för att aktivt arbeta för förändringar som leder till att kvinnor och män i högre utsträckning söker sig till yrken och branscher som domineras av det andra könet. Det är angeläget att flickor/kvinnor i utbildningens alla stadier stimule- ras att välja naturvetenskapliga eller tekniska utbildningsvägar samti- digt som dessa utbildningar på ett mer medvetet sätt bör anpassas även till kvinnliga studerandes intressen och värderingar. 
 Rådet ställer sig positivt till förslagen om att kunskaper om hur manligt och kvinnligt konstrueras i vårt samhälle sprids till skolornas personal liksom att jämställdhet som pedagogik bör finnas med i all lärarutbildning samt att genusperspektivet bör finnas med i all utbild- 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 109 
  
 ning även på högskolenivå. Rådet anser vidare att insatser bör göras för 
 att öka andelen kvinnor i naturvetenskapliga och tekniska utbildningar och vill även föreslå att dessa utbildningars inriktning och uppläggning i högre grad anpassas till kvinnliga studerandes specialintressen och värderingar. Rådet menar för övrigt att Högskoleverket, Skolverket samt även Arbetsmarknadsverket i detta sammanhang bör arbeta aktivt för förändringar som leder till att kvinnor och män söker sig till yrken som domineras av det andra könet. Därtill bör i vissa fall statistiken kompletteras med fördelning på kvinnor och män. Riksrevisionsverket (RRV) gjorde 1997 en översyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgär- derna ur ett  
 jämställd-hetsperspektiv. 
  RRV konstaterade att kvinnor och män med hjälp av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna placera- des i traditionella yrken och sektorer. De jämställdhetspolitiska målen om att bryta den  
 könsupp-delade 
  arbetsmarknaden visade sig vidare inte vara föremål för någon egentlig uppföljning. 
 3TATENS SKOLVERK 
 Verket instämmer i den särskilda utredarens betoning av vikten av en jämställd skola, och ser även värdet av att skolan i sitt uppdrag beaktar jämställdhetsaspekter. Därutöver vill Skolverket med anledning av lag- da förslag anföra följande. 
 Utredarens stöd till Skolkommittens förslag att avskaffa grundsko- lans timplan har av verket behandlats i anslutning till yttrande över Skolkommittens förslag. Skolverket instämmer i att kunskaper om hur manligt och kvinnligt konstrueras i vårt samhälle bör spridas till sko- lans personal. 
 Verkets uppfattning är att sådant arbete också pågår, bland annat genom insatser från Skolverkets sida. Vi har i flera rapporter och refe- rensmaterial belyst skolan ur ett jämställdhetsperspektiv och sökt pro- blematisera och fokusera frågor om kvinnligt och manligt i skolan. Hu- ruvida jämställdhet som pedagogik bör finnas med i all lärarutbildning bör lämpligen behandlas i samband med pågående översyn av lärarut- bildning? Skolverket instämmer i princip i att skolor bör ges utrymme för reaktion och utvärdering av det pedagogiska jämställdhetsarbetet, men har i dag svårt att bedöma vilka hinder som eventuellt föreligger och som skulle kunna åtgärdas från statligt håll. 
 *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ 
  
 110  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 För att nå målet om lika villkor för kvinnor och män är det avgörande att åstadkomma attitydförändringar. Barn och ungdomar måste få en uppfostran och utbildning som kännetecknas av ett jämställt synsätt. JämO tillstyrker de förslag som utredningen lämnar i denna del. För att nå detta mål måste jämställdhet ingå i all lärarutbildning och inte minst 
 i utbildningen för förskollärare och personal inom barnomsorg och fri- tidsverksamhet. Utbildning i jämställdhet skall ges till alla elever på alla nivåer. Utbildningstimmar och utbildningsinnehåll skall redovisas årsvis av varje skola till förvaltningsledning/politisk nämnd. 
 Kommunens revisorer ska ha som uppgift att revidera hela kommu- nens jämställdhetsarbete. Genom årlig revision kommer utvecklingen av jämställdhetsarbetet i skolan att kunna följas och utvärderas. 
 5NGDOMSSTYRELSEN 
 Förslagen under rubriken jämställdhet i skola och högskola är allmänt hållna. Ett flexibelt arbetssätt är ingen garanti för ökad jämställdhet. Det skulle t.ex. vara önskvärt att utbildning i jämställdhet i framtiden ingår som en obligatorisk kurs i lärarutbildningen. Förslag om försöks- verksamhet med olika former av utbildning som främjar jämställdheten inklusive utvärdering hade också varit önskvärt. 
 ,¤NSSTYRELSEN I (ALLANDS L¤N 
 Det kan inte nog betonas hur viktig skolan är när det gäller att bidra till flickors och pojkars utveckling till hela människor. Kön konstrueras tidigt i pojkars och flickors liv. Möjligheterna till mer förutsättningslö- sa och otraditionella val till utbildning och yrke måste öka. Förebilder bland personal i skola och förskola är här av stor betydelse liksom ökad kunskap om jämställdhet i utbildning och fortbildning av lärare. 
 ,¤NSSTYRELSEN I .ORRBOTTENS L¤N 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 111 
  
 I jämställdhetsdiskussioner återkommer man ständigt till skolans bety- delse för att åstadkomma ett jämställt samhälle. Det är naturligtvis rik- tigt och dessutom mycket nödvändigt att skolledare och lärare har kun- skaper inom området. Att få in jämställdhet som pedagogik på lärarut- bildningen är naturligtvis helt nödvändigt. För att det skall få effekt måste det skrivas in att det skall vara obligatoriskt. Att genusperspek- tivet skall finnas med i all högskoleutbildning är helt i linje med att integrera jämställdhetsfrågan. De lärare som idag är verksamma ute på skolorna måste få kunskap i ämnet. Hur omsätter man jämställdhets- kunskapen i praktiskt pedagogiskt arbete ? Någon form av ideskrift med olika förslag till verktyg behöver utvecklas för att fungera som hjälpmedel för lärare, så att de på ett bra sätt ska kunna tillämpa en jämställd pedagogik. 
 ,¤NSSTYRELSEN I  
 –REBRO 
  L¤N 
 I de flesta diskussioner om jämställdhet, återkommer man ständigt till skolans betydelse för utvecklingen till ett jämställt samhälle. Det är lika viktigt att skolledare, lärare och övrig personal har genuskunskap, som att jämställdhet som pedagogik skall finnas med i lärarutbildningen. För att detta ska få effekt måste ordet bör bytas ut mot ska under punkterna två, tre och fyra. Länsstyrelsen stödjer införandet av garante- rad undervisningstid. 
 6¤STER¥S KOMMUN 
 Skolan har en viktig roll vad gäller att ta tillvara och ge varje enskild individ (oavsett kön, etniskt ursprung, religion, handikapp e t c) förut- sättningar att lära och utvecklas. Att förstå och möta olikheter är mot bakgrund härav en viktig pedagogisk kompetens. Kunskap om pojk och flickkulturer, i kombination med flexibla arbetssätt där lärprocesser och eleverna är utgångspunkten för skolans organisation, ökar sannolikt möjligheten att hantera elevernas skilda och likvärdiga behov. Utifrån detta perspektiv stödjer Västerås kommun i likhet med Kvinnomaktut- redningen Skolkommittens förslag att avskaffa grundskolans timplan och införa garanterad undervisningstid. 
  
 112  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 3AMVERKANSFORUM F¶R KVINNOR I 3VERIGE  
 3!-3 
  
 SAMS anordnade under förra året en konferens på temat " Starka flick- or ". Syftet var just att diskutera flickors villkor i skola och högskola samt i samhället för övrigt. Vi tycker oss märka en försämring och kan- ske en tillbakagång av villkoren för de yngre kvinnorna inte minst i skolvärlden och hyser därför stor oro för att dessa problem inte upp- märksammats i tillräcklig omfattning. 
 Studier på detta område borde ha lyfts fram, speciellt med en inrikt- ning på hur det nya mediasamhället påverkar attityder när det gäller unga människors maktförhållanden i samhället. Materialet som sådant ger ett tillräckligt underlag för att ytterligare fördjupa sig i könsmakts- frågor vårt förslag är därför att forskningen får i uppdrag att anlägga ett flickperspektiv på alla de förslag som utredningen presenterar. 
 Vi har också i en motion till EWL ( European Women's Lobby ) krävt att hela den samlade europeiska kvinnorörelsen uppmärksammar och aktiverar sig för att belysa de tendenser som unga människor är utsatta för i media och i samhället i stort. Vi föreslår i motionen att initiativ tas på alla nivåer i samhället för att få in genusperspektiv på all undervisning, i alla läromedel och bland beslutsfattare och skolperso- nal. För övrigt stöder vi utredningen förslag på detta område. 
 *¤MST¤LLDHETSARBETARES ¶RENING *! F¶RENINGEN 
 Utredningen förordar olika åtgärder, som rör kunskapsutveckling för dem som arbetar inom olika nivåer i det svenska utbildningssystemet. Kön konstrueras tidigt i pojkars och flickors liv.  
 JA-föreningen 
  anser att den nationella handlingsplanen "Steg på väg..." SOU 1979:56 fort- farande är aktuell. Inom skolans och högskolans område återstår det mesta att genomföra, t ex vad gäller jämställdhet i lärarutbildning och fortbildning. Såväl formen för som innehållet i undervisning samt lä- romedlen måste utvecklas, så att de traditionella utbildnings- och yr- kesvalen minskar. Det gäller för både flickor och pojkar att bredda sin repertoar. Att det uppväxande släktet får fler förebilder bland persona- len i bl a barnomsorg och skola är av strategisk betydelse. Läs Jäm-  
 Kom-rapporten 
  "Visst görs vi olika". Den innehåller många bra exem- pel och uppslag. För att motverka det tilltagande förtryck som vissa pojkar ägnar sig åt i skolan och som drabbar både flickor och delvis också lärare, bör lärarutbildning och dito fortbildning innehålla jäm- ställdhetskunskap. Det vore också bra om relationskunskap ingick i undervisningen, särskilt på högstadiet och gymnasiet, så att pojkar och flickor får lära sig att visa hänsyn och respekt för varandra. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 113 
  
 Vid de universitet och högskolor där genusforskning bedrivs och genuskurser ges måste steget mellan grundutbildning och könsteoretisk forskning förkortas. Det behövs dessutom ett närmare samarbete mel- lan landets olika jämställdhetscentra, fora och centrumbildningar. Eventuellt kan Genussekretariatet i Göteborg fylla en sådan samord- 
 ningsroll. 
 *! F¶RENINGEN F¶RESL¥R 
  
 - 
  
 att regeringen uppdrar åt universitet och högskolor att genomföra poänggivande genusutbildningar i flera olika ämnen som har bäring på Kvinnomaktutredningens forskningsunderlag, t ex organisations- och ledarskapsfrågor, samhällsplanering, offentliga sektorns omvandling, företagsekonomi, nationalekonomi, statskunskap, media- och kommu- nikation. Detta kan ske antingen på uppdragsbasis eller genom att rege- ringen i regleringsbrev till universitet och högskolor öronmärker ande- lar av resurserna för detta ändamål. 
  
 - 
  
 att frivilligorganisationerna och studieförbunden har möjlighet att söka bidrag, projektmedel, för att starta kurser, studiecirklar och för att på olika sätt informera och starta diskussion om Kvinnomaktutredning- ens rön. 
  
 - 
  
 att samhällsomvandlingen analyseras mer med hjälp av begrepp, som förklarar livsbetingelser och konsekvenser för både kvinnor och män. Detta behöver ske på samhällsnivån, organisationsnivån och indi- vidnivån för att skapa ökad genuskunskap. 
  
 - 
  
 att undersöka alla kategorier jämställdhetsarbetares villkor och förutsättningar för att skapa jämställdhet och andra aktörer av betydelse för att skapa jämställdhet bl a genom enkätundersökning som tar hän- syn till kön. 
  
 - 
  
 att regionala och lokala resurscentra ges ekonomiska och legitima förutsättningar att verka och föra ut Kvinnomaktutredningens rön t ex genom att regeringen avsätter andelar av medlen för regional utveck- ling för dem. 
  
 - 
  
 att relationskunskap och förhandlingsteknik blir ett ämne på skolschemat, så att pojkar och flickor lär sig att resonera och ta hänsyn till varandras behov och önskemål, och att båda måste vara nöjda med den lösning som väljs. 
  
 - 
  
 att hemkunskap får större utrymme i grundskolan. 
  
 114  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 3VENSKA KOMMITT©N F¶R HUSH¥LLSVETENSKAP 3)(% 
 Utredningen uttalar sitt stöd för att skolans timplan ska avvecklas. Kommittén vill framföra sin tveksamhet när det gäller ett sådant ut- talande och motivet till tveksamheten är som följer. För det första har, som nämnts ovan, ingen utredning kring skola/utbildning gjorts som skulle kunna utgöra en grund för uttalandet. För det andra finns en risk att några av de ämnen som enligt kursplanerna speciellt ska beakta jämställdhet t.ex. hemkunskap och slöjd får mindre tid och ekonomiska resurser än idag. 
 Dessa ämnen betraktas som "dyra" och representeras på varje skola av endast en eller ett par lärare vilket gör det svårt för dessa enstaka ämnesrepresentanter att få genomslag vid lokala beslut. Dessa ämnen, hemkunskap och slöjd, är viktiga för erhållandet av dagliglivskompe- tens och förbereder flickor och pojkar, i förlängningen kvinnor och män, för god livskvalitet i jämställda hushåll. 
 I utredningen talas om den ojämna och könsspecifika arbetsdelning- en och arbetsfördelningen när det gäller hushållsarbete. Att hushålls- arbete är ett arbete som innebär att en mängd olika problem ska lösas och uppgifter utföras framstår som självklart. Men ingenstans talas om att även hushållsarbete är ett arbete som faktiskt kräver kunskaper. 
 I utredningen förespråkas att skolans personal ska få kunskaper om hur manligt och kvinnligt konstrueras. Ett tillfälle när denna konstruk- tion tydliggörs är när kvinnor och män flyttar samman: "Kvinnor för- stärker sin kvinnlighet genom att ägna mer tid åt kvinnliga sysslor och män sin manlighet genom att ägna sig åt manlig sysslor i ett parför- hållande (s 47). Här skulle skolan (grundskola och gymnasium) kunna spela betydelse på ett sätt som inte nämns i utredningen, nämligen ge- nom att uppvärdera de kunskaper som hushållsarbete kräver och göra dem synliga i sin undervisning/timplan. Både kvinnor och män behöver dessa kunskaper. I utredningen talas om avlönat och oavlönat arbete, det mesta av hushållsarbetet hänförs till den senare sortens arbete. Men vad inkluderar hushållsarbete? Städning, matlagning, handling, tvätt är några exempel som nämns i utredningen. Men kvinnor gör också annat arbete som måste räknas som obetalt arbete/hushållsarbete, bl.a. vad som skulle kunna benämnas "relationsarbete". Det krävs både kunska- per och arbete för att vidmakthålla en parrelation. Även här skulle ut- bildning och skola kunna spela en viktig roll. 
 Kunskapsområdet relationer tenderar idag ofta till att bli sexual- undervisning i tämligen biologiska termer då det borde vara mer om- fattande än så. Området relationer och det närliggande "barn- och ung- domskunskap" är i sammanhanget centrala kunskapsområden som bor- de uppvärderas och synliggöras i skolans undervisning/timplan. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 115 
  
 "Männen behövs i hemmen, både för barnens och den uthålliga kärlekens skull - kvinnor som lever i ojämställda förhållanden är mind- re nöjda än de som lever i jämställda" (s 209). Utredningen föreslår att genusperspektivet bör finnas med i all utbildning på högskolenivå. Vi instämmer i detta, men hävdar att här bör ske en precisering genom att lyfta fram jämställdhet även som en kunskapsteoretisk och veten- skapsteoretisk fråga. Vilken kunskap är det som värderas som viktig kunskap? 
 Vad betyder den ensidiga betoningen av naturvetenskap för flick- or/kvinnor? Det kan också handla om att lyfta fram vilka frågor som tillåts att formuleras, hur undersökningar ska genomföras för att ac- cepteras och hur resultat skall redovisas för att värderas som bra. 
 *¤MST¤LLDHETSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND 
 Här förordar utredningen olika åtgärder, som rör kunskapsutveckling för dem som arbetar inom olika nivåer i det svenska utbildningssyste- met. Kön konstrueras tidigt i pojkars och flickors liv. I åratal har bl a  
 under-tecknade 
  påpekat att såväl formen för och innehållet i undervis- ning samt läromedeln måste utvecklas, så att de traditionella utbild- nings- och yrkesvalen minskar. Det gäller för både flickor och pojkar att bredda sina repertoarer. Att det uppväxande släktet får fler förebil- der bland personalen i bl a barnomsorg och skola är av strategisk bety- delse. - Läs  
 JämKom-rapporten 
  "Visst görs vi olika". Den innehåller många bra exempel och uppslag. För att motverka det tilltagande för- tryck som vissa pojkar ägnar sig åt i skolan och som drabbar både flickor och delvis också lärare, bör lärarutbildning och dito fortbildning innehålla jämställdhetskunskap. Det vore också bra om relationskun- skap ingick i undervisningen, särskilt på högstadiet och gymnasiet, så att pojkar och flickor får lära sig att visa hänsyn och respekt för varand- ra. 
 .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# 
 Här förordar utredningen olika åtgärder, som rör kunskapsutveckling för dem som arbetar inom olika nivåer i det svenska utbildningssyste- met.Kön konstrueras tidigt i flickors och pojkars liv. Den nationella handlingsplanen "Steg på väg..." SOU 1979: 56 är fortfarande aktuell. Inom skolans och högskolans område återstår det flesta att genomföra, t ex vad gäller jämställdhet i lärarutbildning och fortbildning. 
  
 116  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Sedan starten har NRC påpekat att formen och innehållet i under- visning samt läromedlen måste utvecklas i syfte att bryta de traditio- nella utbildnings- och yrkesvalen. Det gäller för både flickor och poj- kar att bredda sin repertoar. Att det uppväxande släktet får fler förebil- der bland personalen i bl a barnomsorg och skola är av strategisk bety- delse. I  
 JämKom-rapporten. 
  Visst görs vi olika finns det många bra ex- empel och uppslag. För att motverka det tilltagande förtryck som vissa pojkar ägnar sig åt i skolan och som drabbar både flickor och delvis också lärare, bör lärarutbildning och dito fortbildning innehålla jäm- ställdhetskunskap. 
 Det vore bra om relationskunskap ingick i undervisningen, särskilt på högstadiet och gymnasiet, så att pojkar och flickor får lära sig att visa hänsyn och respekt för varandra. 
 NRC anser också att utbildning ger kvinnor ökat självförtroende och ökar därmed kvinnornas möjligheter att konkurrera om arbete. Kun- skapslyftet innebär en sådan möjlighet. För att stimulera kvinnor till kvalificerad yrkesutbildning behövs samma förutsättningar som finns i 
 Kunskapslyftet. 
 .2# F¶RESL¥R 
  
 - 
  
 att relationskunskap och förhandlingsteknik blir ett ämne på skolschemat, så att pojkar och flickor tar hänsyn till varandras behov och önskemål. Båda måste vara nöjda med den lösning som väljs. 
  
 - 
  
 att hemkunskap får större utrymme i grundskolan 
  
 REDRIKA "REMER ¶RBUNDET " 
 FBF anser att genusperspektivet ska finnas med i all utbildning på alla nivåer. Jämställdhetsutbildning av skolans och högskolans personal ska vara ett krav. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 117 
  
 7 Kunskap/kommunikationsplan 
  
 7.1 
  
 Utredarens förslag 
  
 Utredaren föreslår att regeringen gör en kommunikationsplan för sprid- ning av forskningen från Kvinnomaktutredningen och påbörjar en aktiv spridning av kunskap i frågan om kvinnors och mäns tillgång till eko- nomisk makt och ekonomiska resurser. 
  
 7.2 
  
 Remissinstanserna 
  
 Ett flertal av de 28 instanser som kommenterat denna del av betänkan- det är positiva till förslaget. Dock har vissa instanser kommit med egna kompletteringar kring förslaget. 
 3VERIGES !Price 3!#/ 
 SACO vill framhålla vikten av att en kommunikationsplan för sprid- ning av Kvinnomaktutredningens alla bra rapporter påbörjas omgåen- de. Dessa rapporter får inte läggas undan utan spridas på ett genom- tänkt sätt för att kunna bidra till att höja kunskapsnivån. Att viktiga utredningar om samhällsfrågor bör få en genomtänkt spridning i syfte att höja kunskaperna och skapa debatt är en allmän rekommendation som inte bara gäller denna utredning. 
  
 118  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ 
 TCO anser: 
  
 -att 
  förslaget att regeringen ska göra en kommunikationsplan för spridning av forskningen från Kvinnomaktutredningen är otillräckligt. 
  
 -att 
  kunskapsspridningen måste kombineras med ett aktivt informa- tionsarbete för spridning av forskningsrapporterna. Det är angeläget att någon institution ges ansvar för denna kunskapsspridning. Samma in- stitution bör också ges ansvar för att följa upp Kvinnomaktutredning- ens förslag samt initiera fortsatt forskning inom de olika områdena. 
 Förslaget att den föreslagna verksamheten ska vara självfinansie- rande kan dock motverka syftet med att föra ut rapporternas innehåll. Risken finns att det blir en mycket begränsad spridning om mottagarna ska betala för att få kunskapen. 
 TCO anser därför att det måste avsättas resurser för spridningen av utredningens innehåll och slutsatser, för att denna ska bli effektiv. En första åtgärd måste vara att se till att alla rapporterna trycks upp i nya upplagor. 
 Det bör även övervägas om en del av materialet kan omarbetas till läromedel med hänsyn till hur viktig skolan och utbildning av lärare är. Att synliggöra och sprida information om de orättvisor som finns idag mellan kvinnor och män behövs för att få till stånd en förändring och ett nytt synsätt i samhället. Med kunskaper väcks intresse för att åstad- komma förändringar. Med tanke på skolans viktiga roll i jämställdhet- sarbetet anser TCO att särskilda medel måste avsättas för forskning och utvecklingsarbete om hur man kan arbeta med jämställdhet i skolan för att nå positiva resultat. 
 Flickor och pojkars möjligheter att utvecklas på lika villkor är en huvudfråga. Kunskapsspridningen måste kombineras med ett aktivt informationsarbete om jämställdhetsfrågorna. 
 ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ 
 Utredningsmaterialet är en källa att ösa ur i det fortsatta arbetet för jämställda arbetsvillkor för LOs medlemmar. LO stöder därför utred- ningens förslag att regeringen gör en kommunikationsplan för att sprida forskningsresultaten från Kvinnomaktutredningen och sprida kunskap om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiska resurser. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 119 
  
 ,UNDS UNIVERSITET 
 Universitetet stöder utredarens förslag och anser att alla samhälleliga organ bör åläggas att delta i denna kunskapsspridning. Naturligt bör den ingå i högskoleutbildningar inte bara som angivits, för de stude- rande på personaladministrativa inriktningar. 
 Utredningen har ju t.ex. redovisat att en stor andel av personer med teknisk utbildning förr eller senare innehar arbetsledande positioner och därför behöver denna kunskap. 
 5PPSALA UNIVERSITET 
 Kommunikationsplanen bör breddas genom att det avsätts särskilda medel för kvinnoforskningscentra och andra lämpliga enheter vid uni- versitet och högskolor i Sverige, i samarbete med andra forskningsin- stitut och politiska enheter. Medlen ska användas för både extern in- formation och intern utbildning i jämställdhetsfrågor, genusperspektiv och feministiskt perspektiv för universitetens och högskolornas lärare och forskare (se ovan om universitet och högskolor som maktcentra). 
 Utbildningen ska räknas som merit på samma sätt som pedagogisk utveckling och vara en kostnadsfri och frivillig verksamhet för delta- garna. 
 '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Vi stöder förslaget om en kommunikationsplan för spridning av forsk- ning från Kvinnomaktutredningen samt en aktiv spridning av kunskap ifråga om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekono- miska resurser. Vi föreslår då att man för spridning av denna kunskap också utnyttja det Nationella sekretariatet för genusforskning vid Göte- borgs universitet. 
 3TOCKHOLMS UNIVERSITET 
 Det är angeläget att utredningens resultat ges en så bred spridning som möjligt. 
  
 120  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Russell 
 Här må syftet, att landets högsta ledning med sin tyngd markerar ämnets betydelse, vara behjärtansvärt, men vi tror knappast att en särskild kom- munikationsplan är nödvändig för att utredningsrapporterna ska få sprid- ning. Kanske kan förslaget till och med motverka sitt syfte. 
 3EKRETARIATET F¶R 'ENUSFORSKNING VID '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 I anslutning till förslaget om en "kommunikationsplan" för att sprida utredningens kunskap, vill vi påpeka att Nationella sekretariatet för genusforskning kan ses som ett led i en sådan plan. Sekretariatet till- kom efter ett förslag i SOU 1995:110 och börjar sin utåtriktade verk- samhet i full skala sommaren 1998. Vi ska bland annat arbeta med in- formationsspridning av  
 kvinno-/genusforskning 
  och vi kommer att vara ett kontaktorgan mellan genusforskare och politiker, allmänhet, medier etc. Vi ställer oss positiva till förslaget att "forskningen inom Kvinno- maktutredningens verksamhetsområde" bör få fortsätta. Tid och resur- ser bör avsättas för detta. 
 (ANDELSH¶GSKOLAN I 3TOCKHOLM 
 Att sprida resultaten från Kvinnomaktutredningen på olika sätt tycker vi är av betydelse för framtida förändring. I detta arbete kan bl a existe- rande organisationer användas. Nationella sekretariatet för genusforsk- ning kan bli ett viktigt centrum för kunskapsspridningen om genus- forskning i landet (resultat av SOU 1995:110, Viljan att veta och viljan att förstå). Näringslivets . ledarskapsakademi utgör en plattform för kunskapsspridning av genusforskning inom näringslivet (resultat av SOU 1994:3, Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap). 
 (¶GSKOLAN I +ARLSTAD 
 I anslutning till denna åtgärd kring en kommunikationsplan och med anknytning till ovanstående åtgärd vill vi framhålla vikten av att den kunskap som ska spridas i samhällslivet bör vila på genusvetenskaplig grund. I detta avseende spelar Kvinnomaktutredningen en betydande roll, men även övrig genusforskning bör ingå. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 121 
  
 INANSINSPEKTIONEN 
 Styrelsen utgår från att en kunskapsspridning sker av den forskning som presenteras inom det samlade utredningsarbetet. 
 !RBETSMARKNADSSTYRELSEN  
 !-3 
  
 AMS tillstyrker även förslaget om att regeringen ska göra en kommu- nikationsplan för spridning av forskning från Kvinnomaktutredningen. 
 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N 3#" 
 SCB medverkar redan idag på seminarier, temadagar och kurser med föreläsningar baserade på fakta om kvinnors och mäns situation. Vidare görs böcker med jämställdhetsfakta för en bred allmänhet vid sidan av den löpande ämnesvisa publiceringen av statistik. Material till skolan för skolundervisning har också utarbetats. Mycket av SCBs könsupp- delade material är lämpligt att vidareförädla för användning i framtida kunskapsförmedling. 
 *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ 
 JämO tillstyrker utredningens förslag om kommunikationsplan för spridning av forskningen från Kvinnomaktutredningen. Kunskap om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiska resur- ser är viktigt ur ett opinionsbildnings- och förändringsperspektiv. 
 5NGDOMSSTYRELSEN 
 Utredningens förslag att upprätta en kommunikationsplan för att sprida de kunskaper som finns i utredningen är särskilt viktigt. 
  
 122  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Goodwin F¶R STATLIGA SmithFonden föreslår vidare med hänvisning till utredningens förslag om kunskapsspridning att en ambition i arbetet ska vara att utveckla former för att öka lärandet, samarbetet och informationsspridningen mellan olika sektorer och aktörer i samhället. Statens förnyelsefond verksam- het har till syfte att stimulera och stödja förändringsinsatser på myn- digheter och stärka myndigheternas förmåga att framgångsrikt planera och genomföra förändringar. 
 Fonden har under sina tolv år av verksamhet bedrivit detta utifrån normen att integrera ett genusperspektiv i all programlagd verksamhet (mainstreaming). Utgångspunkten för en mainstreaming av fondens insatser har varit "verksamhetens nytta". Med detta avses statliga myn- digheters arbete att svara upp mot krav på att verka effektivt och samti- digt klara omställningar som en följd av besparingar och strukturella förändringar i förvaltningen. Det är alltså inte bara ur ett demokrati- och maktperspektiv som en jämn könsfördelning i förvaltningen och på beslutande chefsnivå är viktig. För att uppnå ett bra resultat i verksam- heten måste både mäns och kvinnors värderingar och erfarenheter komma till uttryck i verksamheten och påverka beslut i samhället. 
 3OCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET 32 
 Ändamålet må vara lovvärt och målsättningarna ambitiösa, men förut- sättningen för framgång är också att man lyckas förmedla nyanserna i de resultat forskningen frambringat. 
 3VENSKA +OMMUNF¶RBUNDET 
 Förbundet instämmer i att kunskap behöver sammanställas, utvecklas och spridas till så många aktörer som möjligt i samhället. Kvinnomak- tutredningens rapporter är ett exempel på samlad kunskap som kan komma beslutsfattare och andra till del. Det behövs också, som tidigare nämnts, fortsatt utveckling av metoder och verktyg för att omsätta po- litisk vilja om jämställdhet till praktisk handling. Metoder och kunska- per måste utvecklas av experter inom de olika samhällsområdena: av planerare inom planering, av pedagoger inom skolan, av socionomer inom det sociala arbetet, för att nämna några områden. Här spelar ut- bildning och forskning en viktig roll. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 123 
  
 Det är mycket viktigt att grundutbildningarna på våra universitet och högskolor ger obligatorisk utbildning i genusperspektiv, för att de som ska arbeta i kommunerna också bär med sig teoretiska kunskaper på detta område. 
 ,¤NSSTYRELSEN I (ALLANDS L¤N 
 Utredningen har presenterat ett stort samlat faktaunderlag av impone- rande bredd djup och aktualitet, som rör grundläggande inställning till demokrati och rättvisa i samhället. Detta faktaunderlag är av stort värde för alla, som redan idag arbetar med jämställdhetsfrågor i olika sam- manhang, och ger ökad tyngd och legitimitet i argumentationen för en ökad jämställdhet. Det är också av största vikt att forskningsresultaten når utanför dessa grupper för att de ska ge verkligt genomslag i sam- hället och omsättas i konkret handling på alla nivåer. 
 Länsstyrelsen tillstyrker därför förslaget om en kommunikations- plan för spridning av kunskap i frågan om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiska resurser. I detta sammanhang ut- gör länsexperterna en viktig och geografiskt väl spridd resurs, som kan användas. 
 ,¤NSSTYRELSEN I  
 –REBRO 
  L¤N 
 De fakta som Kvinnomaktutredningen tagit fram är oerhört intressanta och berör grundvalarna för hela vårt nuvarande samhällssystem. Att ändra på detta system är en mycket svår uppgift och kräver en noga genomtänkt strategi. Svårigheterna är dock inget skäl att avstå från att försöka ändra på förhållandena. Våra värderingar om rättvisa och de- mokrati kräver att vi gör någonting åt den diskriminering som enligt utredningen faktiskt äger rum. Länsstyrelsen stödjer förslaget om en kommunikationsplan för spridning av forskningen och vi ser oss som en självklar aktör i kunskapsspridningen. Arbetsmarknadsdepartemen- tets initiativ till regional kunskapsspridning med målgruppen män i ledande positioner och landshövdingen som inbjudare, är en sådan ak- tivitet. 
  
 124  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 ,¤NSSTYRELSEN I .ORRBOTTENS L¤N 
 Man kan konstatera att det finns många aktörer som arbetar för jäm- ställdhet. Länsstyrelserna skulle här kunna ta på sig en utökad roll ute i regionerna för att påbörja en aktiv spridning av kunskap om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiska resurser. 
 6¤XJ¶ KOMMUN 
 Växjö kommuns jämställdhetskommitte tillstyrker. Vi har tillgång till alla 13 rapporterna och använder dem ofta som kunskapskälla. Tyvärr är okunskapen om ojämställdheten stor hos många. Denna okunskap föder myter, fördomar och även aggressioner helt i onödan, så snart ämnet jämställdhet kommer på tal. Fakta, siffror och dokumentation är ovärderlig hjälp för ett jämställt Sverige. Växjö kommun har i sitt nya Program för jämställdhet satt upp målet att alla kommunens anställda - de är ca 5 000 - på sikt ska få utbildning i jämställdhet. Vi tänker oss två dagars utbildning och funderar just nu över innehållet. Tilläggas kan att alla anställda har möjlighet att få två dagars miljöutbildning, vilket varit mycket uppskattat. Med denna utbildning i jämställdhet tror vi att våra anställda blir bra ambassadörer för jämställdhet gentemot medborgarna. Vi tror också att det kommer att underlätta kon- sekvensanalyserna i det dagliga arbetet för medborgarnas bästa. 
 6¤STER¥S KOMMUN 
 Kunskap och information utgör en väsentlig del vad gäller att förändra och utveckla i allmänhet. Kvinnomaktutredningen är en omfattande utredning som spänner över en mängd olika områden. Resultatet bör göras tillgängligt och spridas till olika grupper, i olika sammanhang, på olika sätt och i varierad omfattning för att få genomslagskraft. Västerås kommun ställer sig därför bakom förslaget att regeringen gör en ge- nomtänkt kommunikationsplan för spridning av forskning från Kvin- nomaktutredningen. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 125 
  
 *¤MST¤LLDHETSARBETARES ¶RENING *! F¶RENINGEN 
  
 JA-föreningen 
  anser att detta är det absolut viktigaste av Kvinnomak- tutredningens förslag! En mycket stor del av kunskapsutvecklingen in- om jämställdhetsområdet stannar inom en liten och krympande krets av redan invigda och engagerade jämställdhetsarbetare, som förvisso både behöver och kan omsätta de nya rönen. Skall de viktiga forskningsre- sultaten få en bestående effekt på samhällsutvecklingen i stort, måste de diskuteras och omsättas i praktisk handling bland många fler och särskilt bland beslutsfattare av båda könen. Ansvariga politiker har en stor uppgift att tydligt markera denna utrednings lika värde i förhållan- de till andra utredningar. 
 Här utgör också regional och lokala resurscentra, affärsrådgivare för kvinnor och länsexperterna en viktig och geografiskt väl spridd resurs som kan användas. jämställdhetsexperter bör inrättas även på central nivå på statliga myndigheter och verk med uppgift bl a föra ut Kvin- nomaktutredningens rön. 
 Fokus på miljöfrågorna leder nu till att miljöombud (ej att förväxla med arbetsmiljöombud/skyddsombud) inrättas på arbetsplatserna. Jäm- ställdhetsombud kan på liknande sätt återinrättas på arbetsplatserna i syfte bl a att ge spridning av forskningen från Kvinnomaktutredningen. Över huvud taget behöver kategorin jämställdhetsarbetare, innefattande både kvinnor och män, växa för att det ska bli effekt av Kvinnomaktut- redningen. 
 Ovannämnda kategorier jämställdhetsarbetare är viktiga aktörer för att regeringens jämställdhetsmål och Kvinnomaktutredningens rön ska omsättas från ord till handling. De är nyckelpersoner för genomföran- det av reell jämställdhet. Deras vardagsverklighet kännetecknas ofta av oförståelse, okunskap och en underordnad ställning i organisationen som stämmer illa med de höga målsättningarna i de nationella målen. En första åtgärd bör vara att utifrån Murphy utvärdering från pi- lotkommunerna och en förstudie som  
 JA-föreningen 
  för närvarande genomför starta en enkätundersökning omfattande alla kategorier jäm- ställdhetsarbetare över deras förutsättningar och villkor för att realisera regeringens nationella jämställdhetsmål. Finns likheter och/eller skill- nader mellan kvinnor och män som jämställdhetsarbetare? 
 Kunskapen behöver också spridas allmänt i samhället. Det kan ske genom att frivilligorganisationerna och studieförbunden har möjlighet att söka bidrag, projektmedel, för att starta kurser, studiecirklar och för att på olika sätt informera och starta diskussion om Kvinnomaktutred- ningens rön. Redan i Steg på väg...SOU 1979:56 fanns flera förslag på hur informations- och kunskapsspridning kan ske. 
  
 126  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 *! F¶RENINGEN VILL G¶RA F¶LJANDE TILL¤GG 
  
 -att 
  regeringen uppdrar åt universitet och högskolor att genomföra poänggivande genusutbildningar i flera olika ämnen som har samband med Kvinnomaktutredningens forskningsunderlag, t ex organisations och ledarskapsfrågor, samhällsplanering, offentliga sektorns omvand- ling, företagsekonomi, nationalekonomi, statskunskap, kulturgeografi, media och kommunikation. Detta kan ske antingen på uppdragsbasis eller genom att regeringen i regleringsbrev till universitet och högsko- lor öronmärker andelar av anslaget för detta ändamål. 
  
 - 
  
 att frivilligorganisationerna och studieförbunden har möjlighet att söka bidrag, projektmedel, för att starta kurser, studiecirklar och för att på olika sätt informera och starta diskussion om Kvinnomaktutredning- ens rön. 
  
 - 
  
 att samhällsomvandlingen analyseras mer med hjälp av begrepp, som förklarar livsbetingelser och konsekvenser för både kvinnor och män. Detta behöver ske på samhällsnivån, organisationsnivån och indi- vidnivån för att skapa ökad genuskunskap. 
  
 - 
  
 att undersöka alla kategorier jämställdhetsarbetares villkor och förutsättningar för att skapa jämställdhet och andra aktörer av betydelse för att skapa jämställdhet bl a genom enkätundersökning som tar hän- syn till kön. 
  
 - 
  
 att regionala och lokala resurscentra ges ekonomiska och legitima förutsättningar att verka och föra ut Kvinnomaktutredningens rön t ex genom att regeringen avsätter medel för dem. 
  
 Samhällsutvecklingen består av ett komplicerat samband av åtgärder och skeenden på olika nivåer. Ur jämställdhetssynpunkt är det viktigt att både kvinnors och mäns synsätt och erfarenheter påverkar alla dessa sammanhang. Jämställdhet motiveras främst av individers rätt till rätt- visa, men eftersom kvinnor och män delvis har olika erfarenheter så antas ett bättre resursutnyttjande följa av jämställdhet, liksom att strukturen blir bättre anpassad för kvinnor och män. 
 Redskap för att åstadkomma en sådan utveckling är att analysera olika samhällsområden ur köns- och genusperspektiv och med hjälp av dessa resultat bygga upp kunskap som en viktig plattform i ett aktivt förändringsarbete. Jämställdhet sågs länge som en individfråga. 
 För att komma i åtnjutande av lika rättigheter, lika skyldigheter och lika möjligheter ställdes krav på kvinnor att anpassa sig efter en manlig norm. Forskning har alltmer tydligt visat hur viktiga samhällsstrukturer är för individers utveckling och att strukturerna mer är uppb yggda efter manliga mönster. 
 SIR (Institutet för regional forskning) ansvarar för forskningspro- grammet "Kvinnor och män i dialog om regionernas framtid. Forsk- 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 127 
  
 ningsprogram med ett könsperspektiv på regional utveckling". Forsk- ningsprogrammet ger förslag på en modell och inriktning samt ett antal forskningsfrågor inom områdena försörjning, genussystemet, livsbe- tingelser och rumslig identitet. Regionernas framtid är en fråga om jämställdhet. Enligt professor Moreno forskning flyttar kvin- nor från regioner med dåliga jämställdhetsindikationer till de som har bra sådana. Satsningen på forskningsprogrammet "Kvinnor och män i dialog om regionernas framtid" bör ökas genom att i regleringsbrev till SIR ange hur stor del av anslaget till SIR som ska användas för genus- forskning. 
 *¤MST¤LLDHETSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND 
 Utredningen förslår att regeringen gör en kommunikationsplan för spridning av forskning från Kvinnomaktutredningen. Detta är det ab- solut viktigaste av utredningens förslag! En mycket stor del av kun- skapsutvecklingen inom jämställdhetsområdet stannar inom kretsen av redan invigda och engagerade jämställdhetsarbetare, som förvisso både behöver och kan omsätta de nya rönen. Men skall de viktiga forsk- ningsresultaten få en bestående effekt på samhällsutvecklingen i stort, så måste de diskuteras och omsättas i praktisk handling bland många fler och särskilt bland beslutsfattare av båda könen. Här utgör länsex- perterna en viktig och geografiskt väl spridd resurs som kan användas. 
 .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# 
 NRC anser att detta är ett av de viktigaste av Kvinnomaktutredningens förslag! Men skall de viktiga forskningsresultaten få en bestående ef- fekt på samhällsutvecklingen i stort måste de diskuteras och omsättas i praktisk handling bland många fler och särskilt bland beslutsfattare av båda könen. Här utgör regionala och lokala resurscentra, affärsrådgiva- re för kvinnor och länsexperterna en viktig och geografiskt väl spridd resurs som kan användas. NRC har goda erfarenheter av universitetsut- bildningar på uppdragsbasis. Samhällsutvecklingen består av ett komp- licerat samband av åtgärder och skeenden på olika nivåer. Ur jäm- ställdhetssynpunkt är det viktigt att både kvinnors och mäns synsätt och erfarenheter påverkar alla dessa sammanhang. 
 Jämställdhet motiveras främst av individers rätt till rättvisa, men eftersom kvinnor och män delvis har olika erfarenheter så antas ett 
  
 128  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 bättre resursutnyttjande följa av jämställdhet, liksom att samhälls- strukturen blir bättre anpassad för kvinnor och män. 
 Redskap för att åstadkomma en sådan utveckling är att analysera olika samhällsområden ur köns- och genusperspektiv och med hjälp av dessa resultat bygga upp kunskap som en viktig plattform i ett aktivt förändringsarbete. Jämställdhet sågs länge som en individfråga. För att komma i åtnjutande av lika rättigheter, lika skyldigheter och lika möj- ligheter ställdes krav på kvinnor att anpassa sig efter en manlig norm. Forskning har alltmer tydligt visat hur viktiga samhällsstrukturer är för individers utveckling och att strukturerna mer är uppb yggda efter man- liga mönster. 
 SIR ansvarar för forskningsprogrammet "Kvinnor och män i dialog om regionernas framtid. Forskningsprogram med ett könsperspektiv på regional utveckling". Forskningsprogrammet ger förslag på en modell och inriktning samt ett antal forskningfrågor inom områdena försörj- ning, genussystemet, livsbetingelser och rumslig identitet. Regionernas framtid är en fråga om jämställdhet. Enligt professor Moreno forskning flyttar kvinnor från regioner med dåliga jämställdhetsindi- 
 katorer till de som har bra sådana. 
 .2# F¶RESL¥R 
  
 -att 
  regeringen uppdrar åt universitet och högskolor att genomföra poänggivande genusutbildningar i flera olika ämnen som har samband med Kvinnomaktutredningens forskningsunderlag, t ex organisations- och ledarskapsfrågor, samhällsplanering, offentliga sektorns omvand- ling, företagsekonomi, nationalekonomi, statskunskap, media och kommunikation. Detta kan ske antingen på uppdragsbasis eller genom att regeringen i regleringsbrev till universitet och högskolor öronmär- ker andelar av resurserna för detta ändamål. 
  
 -att 
  samhällsomvandlingen analyseras mer med hjälp av begrepp, som förklarar livsbetingelser och konsekvenser för både kvinnor och män. 
  
 -att 
  regionala och lokala resurscentra måste ges ekonomiska och le- gitima förutsättningar att verka t ex genom att regeringen avsätter me- del för uppbyggnad och utveckling av dem. 
  
 -öka 
  satsningen på forskningsprogrammet "Kvinnor och män i dia- log om regionernas framtid" genom att i regleringsbrev till SIR ange hur stor del av anslaget till SIR som ska användas för genusforskning. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 129 
  
 REDRIKA "REMER ¶RBUNDET 
 FBF föreslår att professionell hjälp anlitas för att sprida kunskaper från Kvinnomaktutredningen, vilken FBF anser som lättillgänglig och med bra sammanfattningar av forskningsresultat. Detta skulle kunna med- verka till att skapa en större medvetenhet om rådande förhållanden. Materialet bör dock vara gratis samtidigt som en rejäl satsning bör gö- ras för att sprida denna kunskap. 
 Detta skulle kräva en vidareutveckling av utredarens förslag till för- farande vilket sannolikt skulle betala sig i form av ökat genomslag i samhällsdebatten. 
  
 130  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 8 Parlamentarisk utredning (ALVA) 
  
 8.1 
  
 Utredarens förslag 
  
 Utredaren föreslår att en parlamentarisk utredning tillsätts som ges gott om tid att diskutera och föreslå de samhällsförändringar som behövs för att skapa ett samhälle som präglas av balans mellan å en sidan pro- duktionens krav och möjligheter och å den andra individernas välfärd och livskvalitet. I utredningens arbete bör olika modeller för arbetsliv och välfärd kunna prövas i mindre skala, för att sedan utvärderas och utvecklas. 
  
 8.2 
  
 Remissinstanserna 
  
 Av de 26 instanser som kommenterat denna del av betänkandet är en övervägande majoritet positiva till förslaget, däribland SACO och LO. Ett antal av dessa påpekar dock att en ny utredning inte får påverka genomförandet av denna utrednings olika förslag. Resterande instanser är negativa till förslaget, däribland TCO och ALI. 
 3VERIGES !Price 3!#/ 
 SACO är positiv till att jämställdhets- och genusområdet är ett centralt område för fortsatt forskning. En större utredning av det slag som före- slås (ALVA) kan vara ett sätt att nå ytterligare kunskap. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 131 
  
 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ 
 TCO avstyrker en sådan utredning. Resultatet från Kvinnomaktutred- ningen är f n tillräckligt som grund för att vidta åtgärder inom många av samhällets områden. 
 TCO anser 
  
 -att 
  Kvinnomaktutredningen, beroende på tidsbrist och enligt eget ut- talande, inte tillräckligt har tillvaratagit all den omfattande forsknings- redovisning som finns i utredningens tretton rapporter. 
  
 -att 
  en lämplig samhällsinstitution bör överta Kvinnomaktutred- ningens material och ta ansvar för alla fortsatta åtgärder bl. a. att dra ut konsekvenser av forskningen och föreslå konkreta åtgärder som leder till förändringar mot ett mer jämställt liv kvinnor och män emellan och ett mer jämställt samhälle i alla dess delar. TCO anser att man kan snabba på processen genom att använda Kvinnomaktutredningens ma- terial istället för ett starta en ny utredning. Uppdraget som utredningen föreslås få är något som varje arbetsgivare måste gå till praktisk hand- ling med redan i dag. Att ytterligare starta en utredning omkring de ojämlika villkoren som råder mellan kvinnor och män på arbetsmark- naden är att avleda uppmärksamheten från det ansvar som arbetsgivar- na i många fall inte tagit på fullt allvar. 
  
 -att 
  om de av TCO tillstyrkta förslagen av Kvinnomaktutredningen genomförs och den forskning som utredningen vilar på tas till utgångs- punkt för ett medvetet agerande, är förutsättningarna goda för att män- niskors livskvalitet och välfärd ska kunna förbättras och att jämställd- het ska kunna uppnås. 
  
 -att 
  det är mer angeläget att berörda parter på alla nivåer börjar age- ra omgående än att de ser det som ett alternativ att avvakta ytterligare en utredning. Olika modeller för ett nytt arbetsliv och välfärd bör kun- na prövas och utvärderas redan nu. 
 ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ 
 Den bristande jämställdheten är också en klassfråga, dvs att en del kvinnor är ännu mindre jämställda än andra. Det gäller särskilt vissa grupper av LOs kvinnor. Detta område kräver särskild forskning. LO stöder utredningens förslag. LO vill särskilt poängtera att de aktiva åt- gärder de föreslår är viktiga att genomföra innan en nyutredning till- sätts. 
  
 132  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 ,UNDS UNIVERSITET 
 Tanken om en stor parlamentarisk utredning för att formulera en vision om det goda samhället finner universitetet mindre realistisk. Det är svårt att se att en utredning skulle kunna greppa så omfattande fråge- ställningar och nå fram till en samlad bild. Förändringsarbetet måste ses som en pågående process steg för steg med successiv utvärdering och spridning av positiva exempel. 
 5ME¥ UNIVERSITET 
 Tanken är att tillsätta en utredning med gott om tid att diskutera för- ändringar som behövs för att skapa ett gott samhälle. I argumenten för utredningen röjs en enastående tilltro till social ingenjörskonst, central planering och möjlighet till konsensus på områden som i högsta grad är konfliktfyllda och politiskt kontroversiella. Förslaget är därför orealis- tiskt. Utred i stället på strategiska punkter, där utredningar behöver gö- ras. Dessutom tycker vi att namnet på utredningen, ALVA - Arbete, Sutton och Välfärd åt Alla - är mindre lyckat, eftersom det redan använts i ett annat, liknande sammanhang. 
 SAV, TCO, SACO och SF avsatte för några år sedan pengar för att utveckla metoder och system för att jämföra arbeten med lika värden. ALVA stod den gången för  
 Attityder-Lönebildning-Värdering- 
  Arbetsorganisation. 
 5PPSALA UNIVERSITET 
 Universitetet ser möjligheten att låta  
 ALVA-utredningen 
  omvandlas till akademiskt seminarium knutet till forskningscentra runtom i Sverige, där deltagarna avkrävs samarbete med professionella forskningsinfor- matörer och media. Verksamheten kan ses som forskningsinformation inom genusfältet, med mål att på lämpligaste sätt både nå den stora publiken och den politiska eliten genom riktade verksamheter (seminarier, konferenser, TV- och radiodebatter osv). Det utredande arbetet erhåller större politisk frihet, samtidigt som faran för att diskus- sionerna blir snävt ekonomiska avtar i och med att de inte knyts till politiska institutioner. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 133 
  
 '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Göteborgs universitet noterar att utredningen inte utnyttjar forsk- ningsinsatserna till att formulera slagkraftiga förslag på åtgärder för att förbättra jämställdheten med avseende på ekonomisk makt och ekono- miska resurser. Utredaren skriver t.o.m. själv att det funnits " mycket kort tid för att analysera materialet och knyta förslagen till forskning- en" (s 1). Utredningens förslag att tillsätta en ny utredning, ALVA, bör kanske ses i det ljuset . 
 Kvinnomaktutredningens innehållsrika kartläggning och analys bör då ligga som en grund för åtgärder där kunskapsspridning och opini- onsbildning utformas som ett led i politiska reformer i arbetet med att skapa ett jämställt samhälle. 
 3EKRETARIATET F¶R GENUSFORSKNING VID '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Förslaget om en parlamentarisk utredning - ALVA - som tar ett hel- hetsgrepp kring frågor om arbete och välfärd stödjer vi under förutsätt- ning att ett genomgående könsmaktsperspektiv inarbetas i direktiven. Vi ifrågasätter i den könsneutrala målsättningen om att eftersträva "balans mellan å ena sidan produktionens krav och möjligheter och å den andra individernas välfärd och livskvalitet" 
 (¶GSKOLAN I +ARLSTAD 
 Vi håller med om att relationen mellan arbetsliv och familjeliv är oer- hört central. Synsättet kan vidare utvidgas ytterligare till att omfatta relationen mellan arbetsliv och övrigt liv, alltså inte med nödvändighet familjelivet. 
 Fritid eller arbetsfri tid är inte alltid det samma som familjeliv, i synnerhet inte ur ett åldersperspektiv, men utgör ändå mer eller mindre centrala delar av det här livet som vi nu ska försöka få att gå ihop. Även om familjen, det heterosexuella paret med eventuella barn, är en betydelsefull institution så bör den inte idealiseras på det sätt som den tenderar att göra i betänkandet. I betänkandet står det exempelvis att "skilsmässor är negativa både för samhället och för''individerna" (s 4). Vi menar att detta är en ensidig bild. Att få livet att gå ihop ska inte innebära att det helt läggs till rätta i enlighet med traditionella normer kring vad livskvalitet är och hur vara liv ska organiseras. 
  
 134  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 I betänkandet står det att: "Arbetslivets inre omvandling kommer att förändra maktrelationerna i samhället". Vi håller med om att föränd- ringar inom arbetsliv, marknader och välfärdsstaten i bidrar till en ut- jämning av ekonomiska resurser och på så vis ökad frihet och jämlik- het. Samtidigt är det viktigt att inse att könsrelationen inte är en eko- nomisk relation utan just en könsrelation. Kvinnor och män är könsva- relser och inte enbart arbetsvarelser varför förändringar i arbetslivet inte med automatik leder till förändringar i könsmaktrelationen. Vi måste med andra ord försöka förstå dels hur kön verkar i sig, dels hur kön samverkar med andra förhållanden. 
 Att formulera en vision kring framtidens samhälle ser vi som viktigt och detta gäller även övertygelsen om att: "Ju fler människor som om- fattar samma vision desto säkrar blir framgången" (s 212). Att samord- na och styra individers handlande i enlighet med en vision se vi emel- lertid som ena sida av ett och samma mynt. Den andra sidan bygger däremot på det motsatta förhållandet, nämligen att ju fler olika erfaren- heter som ges utrymme att bidra till visionens utformning desto bättre. Risken för att visionen utformas i enlighet med vissa samhällsgruppers ambitioner, erfarenheter och syn på livskvalitet måste med andra ord elimineras. 
 I synnerhet med tanke på den, i betänkandet, uttryckta önskan om att delvis bygga om samhällssystemet i förhållande till hur det ser ut idag. Nu menar vi inte att allt ska upplösas i någon oändlig pluralism, utan snarare att söka hitta former för att lyfta fram olika strukturellt positionerade erfarenheter och skapa utrymme för olika erfarenheter inom politiken. 
 Vi har vidare ett tillägg till och en förändring i namnet på den par- lamentariska utredning som föreslås, nämligen Makt, Arbete, Le kvalitet, Välfärd åt Alla - MALVA. Att makt i dess olika former ska ingå i en sådan utredning är viktigt. Livskvalitet ser vi som tydligare är Sutton. (Malva är för övrigt en vacker, tämligen livskraftig, blomma.) 
 2IKSSKATTEVERKET 236 
 RSV stödjer utredningens förslag om att en parlamentarisk utredning (ALVA) tillsätts. Den forskning som framkommit i denna utredning borde kunna ligga till grund för den föreslagna utredningens framtida arbete. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 135 
  
 !RBETSMARKNADSSTYRELSEN  
 !-3 
  
 AMS tillstyrker utredningens förslag om att en parlamentarisk utred- ning tillsätts, som utan tidspress ska diskutera och föreslå de föränd- ringar som behövs för att skapa ett samhälle som präglas av balans mellan å ena sidan produktionens krav och å andra sidan individernas välfärd och livskvalitet. I utredningens arbete förutsätts olika modeller för ett nytt arbetsliv och välfärd kunna prövas i mindre skala, för att sedan utvärderas och utvecklas. 
 !RBETSLIVSINSTITUTET !,) 
 Utredningen anger att det gäller att rita upp en karta över framtiden - att formulera en vision - där en möjlig karta ökar chansen att hitta rätt. Vad detta egentligen är tänkt ätt innebära mer konkret framgår inte av utredningen. Tanken leds onekligen till  
 1970-talets 
  framtidsstudier. Det är institutets uppfattning att man inte bör upprepa den typen av verk- samhet. I den föreslagna nya utredningens arbete skall ingå att pröva olika modeller för ett nytt arbetsliv och välfärd i mindre skala, för att sedan utvecklas och utvärderas. Institutet finner det tveksamt om denna ansats kan vara av värde. Det förefaller vara ett förslag som är mindre genomtänkt och som Arbetslivsinstitutet härmed avstyrker. 
 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N 3#" 
 Den föreslagna  
 ALVA-utredningen 
  kommer att kräva statistik från många områden. Basen är den officiella statistiken som på olika sätt kan vidareförädlas och kompletteras med nya undersökningar. 
 *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ 
 Utredningen kan få stor betydelse, men JämO vill peka på en fara med denna typ av utredningar. Förändringsarbete i samhället tenderar att stoppa upp till dess utredningen ger förslag på åtgärder. En utredning av den föreslagna typen är inte heller lösningen på kort sikt på föränd- ringar av kvinnors villkor i arbetet eller lika lön för likvärdigt arbete. I många fall, t.ex. när det gäller löner, handlar det om könsdiskrimine- ring, d.v.s. ett lagbrott som givetvis bör åtgärdas med det snaraste 
  
 136  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 5NGDOMSSTYRELSEN 
 Det skulle vara särskilt viktigt att genomföra en liknande utredning som ger en samlad bild av forskning om ungdomars förhållande beträffande makt och kön. Detta kan vara viktigt för att visa att inte ungdomar är något undantag utan att också unga människor ingår i mönstren om fördelning och makt. 
 3OCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET 32 
 Det finns vidare en tanke om en ny parlamentarisk utredning (ALVA) med gott om tid för att föreslå förändringar ägnade att skapa balans mellan produktionens krav och möjligheter å ena sidan och individer- nas välfärd och livskvalitet å den andra. Det kan förefalla märkligt att en utredning som just avslutats leder till önskemål om nya utredningar. 
 Onekligen rör det sig här om en problematik av stor betydelse, men en parlamentarisk utredning är inte självklart det bästa sättet att be- handla den på. Som alternativ kan man tänka sig forskning med möj- lighet till ordentlig fördjupning. 
 ,ANDSTINGSF¶RBUNDET 
 Styrelsen biträder utredarens förslag om att en parlamentarisk utred- ning bör tillsättas. En sådan utredning kan arbeta vidare med de forsk- ningsresultat som tagits fram av utredningen men inte kommenterats i slutbetänkandet. 
 ,¤NSSTYRELSEN I (ALLANDS L¤N 
 Förslaget om en parlamentarisk utredning (ALVA) är intressant. Det råder idag en bred politisk samsyn om viktiga värden i vårt samhälle, däribland kring de politiska målsättningarna för jämställdhet. Likväl motverkas ibland måluppfyllelsen genom politiska beslut eller på andra sätt utan att detta varit avsikten. Länsstyrelsen anser dock att fortsatt utredningsverksamhet inte får hindra att de föreslagna åtgärderna snabbt omsätts i praktisk handling. Kvinnomaktutredningen presenterar såväl nya som tidigare kända fakta inom genusforskningen. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 137 
  
 Utredningen har bedrivits skyndsamt på kort tid och pekar på be- hovet av fortsatt forskning. Att söka ny kunskap är lovvärt och viktigt för att politiska beslut och andra beslut ska kunna b ygga på underlag av god kvalitet och som följd härav få bättre genomslag och önskade ef- fekter. Exempel på områden som är intressanta för fortsatt forskning är attityder och värderingar av produktion och reproduktion i samhället (se Kvinnor, män och inkomster), attityder och förväntningar på kvin- nor resp män i olika roller (se ex vis Den ömma bödeln) och fram- gångsfaktorer för regioner (se Rulltrapperegioner och social in- frastruktur) liksom forskning om män och jämställdhet. Utredningen pekar på att det med hittillsvarande takt tar 150 år innan Sverige är jämställt. En så långsam takt i utvecklingen mot ökad jämställdhet kan inte accepteras. Länsstyrelsen anser det därför angeläget att regeringen anslår medel för försöksverksamhet och implementering av de före- slagna åtgärderna inom olika områden så att gjorda erfarenheter och forskningsresultat snabbt omsätts i praktisk handling och därigenom skyndar på utvecklingen mot en ökad jämställdhet. 
 ,¤NSSTYRELSEN I  
 –REBRO 
  L¤N 
 Kvinnomaktutredningen presenterar egentligen inga nyheter inom ge- nusforskningen. Det positiva med utredningen är att vi nu har mycket forskning samlat på ett ställe och det är en styrka i sig. Vi saknar nya infallsvinklar i denna utredning och vi anser att forskning om män bor- de fått ett större utrymme. Länsstyrelsen önskar att direktiven till  
 ALVA-utredningen 
  bl.a. innehåller uppdraget att arbeta fram en vision om det jämställda samhället. "Kvinnor och män ska ha samma rättig- heter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i li- vet" är det nationella målet för jämställdhetspolitiken. 
 Målet är otydligt och omöjligt att mäta. När har vi nått målet? och hur ser samhället ut när vi är där? är frågor som är lämpliga att ställa till en parlamentarisk grupp. Vår förhoppning är att  
 ALVA-utredningen 
  får den tid det krävs för att finna nya problemställningar i genusforsk- ningen och att den kommer att inbegripa mansforskningen. 
  
 138  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 ,¤NSSTYRELSEN I .ORRBOTTENS L¤N 
 Förslaget om en parlamentarisk utredning med arbetsnamnet - ALVA - Arbete , Sutton och Välfärd åt Alla - är mycket intressant. Det är också angeläget att en sådan utredning får gott om tid för att komma fram med olika förslag och forskningsresultat. Förändring tar tid. Att finna helhetslösningar i stället för många enstaka beslut som dessutom ibland kan gå stick i stäv med varandra måste tillhöra gårdagen. Arbetslivets inre omvandling kommer att förändra maktrelationerna i samhället. I stora delar av arbetslivet växer frihetsgraderna. 
 Kraven på flexibilitet växer, andra honnörsord är kreativitet och so- cial förmåga. Det kan mycket väl vara så att denna utveckling visar sig vara till kvinnors fördel. Förvärvsarbetande kvinnor i Sverige har i ge- nomsnitt längre utbildning än förvärvsarbetande män. Detta gäller för arbetskraften totalt sett, men också fördelat efter åldersgrupp och yr- kesområde. Vid kunskapslyftet i dag är ca 75% av de studerande kvin- nor. Det är därför viktigt att även män tar del av till exempel kun- skapslyftet och annan kompetensutveckling. Det räcker inte bara med att tillföra kunskaper, man behöver också utveckla kvinnors och mäns egna, inneboende resurser. I framtiden måste vi arbeta för att få till stånd goda lösningar som blir så bra som möjligt för både kvinnor och män under en längre tid. Arbete, liv och välfärd är mycket påtagligt för alla. Det är sålunda väsentligt att en sådan utredning får ta den tid den behöver. 
 6¤XJ¶ KOMMUN 
 Vi tillstyrker  
 ALVA-utredningen, 
  men beklagar att inte Kvinnomaktut- redningen redan idag föreslår åtgärder som kan fördela resurserna i form av arbete och tid på ett mer rättvist sätt. Bara genom att begränsa övertidsuttaget skulle en liten utjämning kunna ske. Utredningen slår fast att småbarnsmammor har sämst chans att få alla typer av arbeten. De är till och med missgynnade när det gäller att komma i åtnjutande av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Samtidigt har det i varje fall tidi- gare varit så att småbarnspappor är de som har mest övertidsarbete. Inte är detta system bra för barnen! Växjö kommun har erfarenhet av ar- betstidsförkortning. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 139 
  
 Erbjudandet gällde att byta löneökning mot förkortad arbetsdag. Den lediggjorda tiden motsvarar ca 14 heltidstjänster och den mesta tiden har deltidsarbetslösa fått. Den individuella livskvaliteten ökas på detta sätt både för de med kortare arbetstid och de med längre som kan- ske kommit ur en ekonomisk gastkramning. Detta systemskifte i tän- kande och organisation kommer att bli generellt nödvändig, tror vi, och på sikt också ge helt nya jobb. Vi anser också att Sverige är i akut be- hov av att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Förutom att det skulle skapa bättre arbetsplatser överlag om kvinnor och män blandas, så tror vi även att det skulle ge en mer dynamisk arbetsmarknad som skulle ge fler jobb. Detta kräver dock massiva insatser i utbildningsvä- sendet inför elevers val liksom en  
 upp-ryckning 
  generellt både inom privat och offentlig verksamhet, så att män och kvinnor känner sig väl- komna på alla typer av arbetsplatser. Det är troligen så att lokala insat- ser inte är tillräckliga. 
 Det behövs ett riksomfattande projekt för att bryta segregeringen. Detta projekt ska inrikta sig på kommande generationer och de nu unga. 
 6¤STER¥S KOMMUN 
 Västerås kommun anser i likhet med utredningen att frågor vad gäller att nå balans mellan produktion och reproduktion är en viktig och an- gelägen välfärdsfråga som kräver helhetssyn och helhetslösningar. Vi stödjer därför Kvinnomaktutredningens förslag om att en parlamenta- risk utredning tillsätts. 
 *¤MST¤LLDHETSARBETARES ¶RENING *! F¶RENINGEN OCH .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# 
 Dessa instanser har skrivit delvis likalydande remissvar på denna punnkt. De anser att åtskilliga av forskarrapporterna handlar om sam- band eller brist på samband mellan familjeliv, arbetsliv och välfärds- system. Vi kan konstatera att dagens män och kvinnor ofta har svårt att hitta en bra balans i sina liv. Mycket beror på den alltmer utpräglade sektoriseringen eller funktionsuppdelningen av samhället, som gör var-  
 dags-livet 
  till ett komplicerat tidspussel för oss alla. För att citera Bar- bro  
 Lennér-Axelsson 
  så gäller det att få arbetsliv, familjeliv och under- liv att bli ett bra samliv. Något som komplicerar saken ytterligare är att kvinnor och män har delvis olika uppfattning om vad ett bra samliv är. 
  
 140  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Utredningen mynnar ut i ett förslag om en ny stor välfärdsutredning. Att söka mer och ny kunskap för att bättre förstå sammanhang och ske- enden är alltid lovvärt, men vi menar att det redan nu finns tillräcklig kunskap dokumenterad för att handla, bl a förändra de strukturer och normer i samhället som reproducerar ojämställdhet mellan könen. Vi vet tillräckligt för att börja fylla igen det besvärande glappet mellan retoriken och praktiken inom jämställdhetsområdet, så det är bara att sätta igång! Det är snarare den politiska viljan som saknas. Om en så- dan välfärdsutredning trots allt genomförs bör den gå vidare än att stanna vid kartläggning av omfattning och typ av mäns våld mot kvin- nor. Den måste leda till förslag om hur våldet i allmänhet ska minskas. Det går knappast att tala om varken välfärd eller jämställdhet i sam- hället om kvinnor utsätts för våld i t ex hemmet. Redan i Steg på väg... 
 1979:56 ställdes krav på forskning för att vidta fler aktiva åtgärder. Det finns modeller för hur våldsamma män kan behandlas, se "Över grän- 
 sen" av Reynolds, Brevskolan. 
 *! F¶RENINGEN OCH .2# ANSER 
  
 - 
  
 att föräldraledigheten ska betraktas som en personlig förmån för arbetstagaren i likhet med alla andra arbetstagarförmåner t ex semes- tern. Arbetstagarförmåner saknar överlåtelsemöjligheter. 
  
 - 
  
 att en lagstadgad generell arbetstidsförkortning genomförs (ett krav i Steg på väg SOU 1979:56) 
  
 - 
  
 att behandlingsinstitut inrättas för män som söker bot, har polis- anmälts eller dömts för våld mot kvinnor. 3 (12) 
  
 - 
  
 att medborgarutbildning genomförs i Integrationsmyndighetens re- gi för invandrade kvinnor och män där svenska språket, mänskliga rät- tigheter, svensk lagstiftning (t ex jämställdhetslagen, förbud mot aga) ingår. 
  
 JA-föreningen 
  är tveksam till ännu en utredning (ALVA), men om den ändå genomförs ska den kartlägga omfattning och typ av mäns våld mot kvinnor, samt lämna förslag på hur våldet i samhället och mot kvinnor ska upphöra. Likaså bör frågan om hushållstjänster utredas. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 141 
  
 .ORRT¤LJE KOMMUN 
 Förslaget är spännande. Information om den skisserade utredningen och eventuella försöksverksamheter ser vi fram emot av att få ta del av. Gärna i form av ett elektroniskt mötesforum på Internet så att så många som möjligt kan ta del av informationen. Frågeställningarna är av sådan art att de förmodligen kräver delaktighet, förutom från universitetsvärl- den och arbetsmarknadens parter, även i någon form av representation från olika kyrkliga samfund. De eviga existentiella frågeställningarna bör behandlas på ett sådant sätt att de uppfattas som meningsfulla av flertalet medborgare. Risken finns att etikdiskussioner och andra prak- tiskt- filosofiska frågor blir så omfattande och tidsödande att den par- lamentariska utredningen tyvärr kan komma att leva sitt eget liv utan kontakt med den verklighet som vi inom den kommunala sektorn repre- senterar. 
 Utredningen pekar med stor tydlighet på den segregering som råder på arbetsmarknaden. Speciellt vad gäller skillnaderna mellan privat och offentligt arbete samt vad denna segregering innebär för lönebildning och ekonomisk makt i samhället. Utredningen är ett bra komplement till de återkommande statliga levnadsnivåundersökningarna. En dimen- sion som bör studeras i det fortsatta arbetet (ALVA) är hur den ekono- miska makten påverkas när befolkningsgruppen arbetslösa, undersys- selsatta och "löneanställda" i arbetsmarknadspolitiska åtgärder växer oavsett konjunkturläge. Kanske bör även de samhälleliga ekonomiska transaktionssystemen belysas i sin helhet. 
 En styrka kan då vara att fokusera på dess könsneutralitet. I utred- ningen saknar vi beskrivningar och analyser av hur olika regler på ar- betsmarknaden påverkar möjligheterna att förändra lönebildning och ekonomiska maktrealiteter. 
 REDRIKA "REMER ¶RBUNDET 
 En parlamentarisk grupp med kontinuerlig funktion anser FBF vara mer önskvärd än ännu en tidsbegränsad utredning. Denna grupp kan t.ex. sammanställa konsekvensanalyser, eller låta utreda de frågor ut- redaren föreslår som framtida forskningsområden, vilka även FBF upp- fattar som angelägna. 
  
 142  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 9 Framtida forskning 
  
 9.1 
  
 Utredarens förslag 
  
 Utredaren föreslår att forskningen inom Kvinnomaktutredningens verk- samhetsområde bör fortsätta. Utredaren föreslår ett antal ämnen, fa- miljen, arbetsmarknaden, välfärdsstaten och makt, som bör bli föremål för ny eller fördjupad forskning. 
  
 9.2 
  
 Remissinstanserna 
  
 De 22 instanser som kommenterat denna del av betänkandet är i huvud- sak, positiva till framtida forskning. Många av instanserna lämnar egna förslag kring den framtida forskningens inriktning. 
 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ 
 TCO delar utredningens uppfattningen att forskningen på jämställd- hetsområdet måste fortsätta. Den viktigaste frågan är vem och vilka som har ansvar för det fortsatta arbetet med att samla och initiera forskning kring kvinnors villkor i arbetslivet samt sprida kunskap om den. TCO anser att regeringen bör pröva att lägga ett sådant ansvar på samma institution som har till uppgift att sprida kunskap om Kvinno- maktutredningens resultat eftersom det finns ett samband mellan de i forskningsrapporterna redovisade resultaten och fortsatt forskning. 
 Utredningen har dragit slutsatsen att med nuvarande arbetsdelning mellan könen kommer ett ökat familjeansvar främst att axlas av kvin- norna. Risken är alltså uppenbar att en ökad belastning på familjerna medför ytterligare hinder på vägen mot jämställdhet. Det är alltså vik- tigt att utredningens fråga om samhället lägger över allt mer omsorgs- ansvar på familjerna också besvaras med forskningens hjälp. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 143 
  
 TCO vill betona vikten av att ta vara på all den kunskap och erfa- renhet som redan finns om skillnader i kvinnors och mäns, flickors och pojkars situation i samhället. 
 Inget av de föreslagna forskningsområdena är oviktigt utan de behö- ver alla belysas, men TCO anser att följande områden är särskilt ange- lägna att belysa: 
  
 -utredningen 
  visar att anställningsförmåner av ekonomiskt och ma- teriellt slag ökar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män, därför behöver vi veta mer om sidoförmånernas omfattning och utbredning 
  
 -deltidsarbetet 
  som en negativ faktor i jämställdhetsarbetet på ar- betsmarknaden. Frågan om arbetstidsförkortning t. ex. behandlas inte i någon större utsträckning i betänkandet. Utredaren ställer kvinnors ofrivilliga deltid emot mäns eventuella förkortning av arbetstiden och drar slutsatsen att eventuell förkortning av mäns arbetstid inte säkert skulle betyda ökad jämställdhet till kvinnors fördel, varken i familje- eller arbetslivet. 
 TCO vill peka på att under den korta tid som förflutit sedan betän- kandet utkom har redan frågan kommit upp på den politiska dag- ordningen huruvida samhället kan fortsätta att diskriminera kvinnor genom att arbetsgivare utnyttjar de ofrivilligt deltidsarbetande kvinnor- na som arbetskraftsreserv såsom det sker idag. 
 TCO anser att jämställdheten mellan kvinnor och män kan öka om en förkortad heltidsarbetstid införs för alla, inte bara för män. En korta- re heltidsarbetstid för alla skulle betyda att fler kvinnor kan få rätt till ett heltidsarbete och få heltäckning av de många system där beräk- ningsunderlaget bygger på just ett he ltidsarbete. Samt att många som idag jobbar inom tunga omsorgsyrken kan orka arbeta heltid. 
  
 -kvinnors 
  karriärmöjligheter. Utredningen drar något förvånande slutsatser när det gäller kvinnors arbetslivs- och karriärmöjligheter i förhållande till mäns. Det verkar som att utredningen tror att kvinnor- nas ansvar för barn bara finns under en kort begränsad period. På ett ställe i betänkandet beskrivs att efter denna begränsade period då "borde "det värsta" familjeansvaret för kvinnorna vara över i 35- årsåldern." Eftersom utredningen också visar att skilsmässor ökar och kvinnor i större utsträckning än män har ensamt ansvar för barn ställer vi oss frågan hur en kvinna i  
 35-års-åldern 
  skulle ha ett i den åldern avtagande ansvar för barn. Då små barn också blir tonåringar tror vi att familjeansvaret sträcker sig över en längre period i en förälders (oftast kvinnans) liv. Tidigare undersökningar är entydiga i insikten om att särskilt kvinnors möjlighet till yrkeskarriär borde få ske senare i livet än vad traditionen erbjuder. 
  
 144  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Kvinnomaktutredningens betänkande saknar resonemang om kvin- nors möjligheter till "senare" yrkeskarriär än vad som är möjligt under nuvarande förhållanden. Yrkeslivet med möjlighet till en tillfreds- ställande karriär, möjlighet till kompetensutveckling, hög status och hög lön omfattar i stort sett några få, den unge friske mannen helst utan barn. 
  
 -vilken 
  betydelse har det om chefen är man eller kvinna för kvinnors och mäns löneutveckling, 
  
 -samt 
  internutbildning, befordran och föräldraledighet. "Internutbildning" bör ersättas med det vidare begreppet kompetensut- veckling. 
 ,UNDS UNIVERSITET 
 Universitetet delar utredningens uppfattning att forskningen på jäm- ställdhets- och genusområdet måste fortskrida. Däremot måste valet av framtida forskningsområden diskuteras ytterligare. En stor del av de uppräknade förslagen utgörs av kartläggningar. Forskningen bör istället bl.a. rikta in sig på de faktorer och mekanismer som påverkar jäm- ställdheten och följa dess effekter över längre tidsperioder. Viktigt för genusforskningen och kunskapens utveckling är också att ge stöd för uppbyggnad och underhåll av stabila och långsiktigt livskraftiga forsk- ningsmiljöer vid universitet och högskolor. 
 5ME¥ UNIVERSITET 
 Utredningen, med totalt drygt 3000 sidor och tretton ingående forsk- ningsvolymer, visar på en glädjande stor bredd på forskningen om kvinnors (och mäns) ställning i ekonomin. Sådan forskning pågår vid de flesta lärosäten i landet och engagerar inte enbart kvinnliga forskare utan också många män. Av utredningens 100 bidrag svarar männen för ungefär en tredjedel. Forskningen om genusaspekter på ekonomi och välfärd, som expanderat starkt de senaste decennierna, har varit av vä- sentlig betydelse för den kunskapshöjning och kunskapsutveckling som skett i samhället och inom akademin på området. En stor förtjänst med Kvinnomaktutredningen är att den samlat denna kunskap, och också gjort den tillgänglig för en större publik. Även om det här inte finns utrymme att granska och värdera enskilda forskarrapporter och del- betänkanden, är vår uppfattning att alla bidrag är relevanta för det ak- tuella utredningsområdet, att de, så vitt vi kan bedöma, håller god kva- litet och i flera fall tillför ny kunskap. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 145 
  
 De utgör ett tungt vägande, om än ej helt entydigt eller enkelt un- derlag för utredarens förslag till åtgärder. Trots att de många forskarbi- dragen är en tillgång, kan man fråga sig om utredningen inte tjänat på att bygga på ett mer begränsat antal delstudier, som k unnat fördjupa och underbygga de centrala frågorna. 
 Nu är det i många fall svårt att se klara linjer mellan forskningsun- derlaget och huvudbetänkandet, och i synnerhet föreligger det ett på- tagligt glapp mellan underlaget och de föreslagna åtgärderna. Huvud- betänkandet uppvisar en brist på problematisering och t o m uppgiven- het på viktiga punkter. I delrapporterna finns många belägg för att kvinnor är beroende av ett fungerande socialt välfärdssystem för att kunna delta i och påverka arbets- och samhällsliv. 
 I huvudbetänkandet saknas emellertid en problematisering av det faktum att det senaste decenniets decentralisering och avreglering av offentlig verksamhet skapat stora skillnader mellan olika kommuner i fråga om barnomsorg, utbildning, äldreomsorg och annan social verk- samhet, och därmed stora skillnader i kvinnors villkor. Denna utveck- ling tycks närmast tas för given. Inte heller diskuteras de inskränkning- ar i välfärdssamhället som skett och konsekvenserna dessa visar för kvinnorna, dels som konsumenter och dels som yrkesverksamma inom privat och offentlig sektor. Vi saknar också en diskussion av kvinnors och mäns möjligheter till ekonomisk och social överlevnad i olika regi- oner, exempelvis Norrlands inland, i ett jämställdhetsperspektiv. 
 5PPSALA UNIVERSITET 
 Detta förslag ska kopplas till kritiken på brist på maktperspektiv och förslaget om ökat stöd till humanistisk och samhällsvetenskaplig forsk- ning. Utredaren granskar ingående den ojämna och könsspecifika ar- betsdelningen och arbetsfördelningen när det gäller hushållsarbete. Det är anmärkningsvärt att man då inte nämner att hushållsarbetet är ett arbete som kräver kunskaper. Kunskaper som inte definieras hamnar lätt utanför definitionen på vad arbete är. Detta är endast ett exempel på definition av kunskap och kunskapsmängd som kan uppmärksam- mas i ett genusperspektiv. Det finns särskild anledning att ta upp beho- vet av kartläggning och forskning som kan beskriva, spegla och slutli- gen analysera hur IT i samhället påverkar kvinnans ställning. 
  
 146  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Universitetet föreslår utifrån ovan givna kritik av bakomliggande perspektiv, att maktperspektivet utvecklas, dvs hur maktens struktur är uppbyggd, kulturellt och socialt, och hur detta påverkar könen. Vidare föreslås ett ökat stöd till forskning med genusperspektiv inom så många discipliner som möjligt, dvs där intresse för genusperspektivet finns. En framtida plan bör alltså inbegripa forskning med genusperspektiv utanför de ekonomiskt orienteradelförklarade forskningsområdena, även utanför de klassbaserade analyserna på samhället, som varit för- härskande i framför allt slutbetänkandet i Kvinnomaktutredningen. Dessutom föreslås att särskilda medel för forskning och utbildning med genusperspektiv även i fortsättningen kommer att ställas till förfogan- de. 
 För framtida forskning krävs också förståelse för betydelsen av att identifiera en filosofisk bas för begreppsklargörande, som inbegriper en analys av begreppet jämställdhet som att dela lika, ha delat ansvar och auktoritet. 
 Kvinnomaktutredningens starka forskningsanknytning gör att syn- punkter och förslag på åtgärder berör universitet och högskolor på flera sätt. Universitetet utgår från den grundläggande tanken, att man i samtliga lägen slår vakt om forskningens frihet och mångfald. 
 Universitet och högskolor utgör den naturliga forskningsmiljön där arbete av Kvinnomaktutredningens typ kan utvecklas och produceras. 
 Så blir också fallet, om möjligheten till frihet och mångfald stärks genom politiska beslut, som ger bättre ekonomiska förutsättningar för forskning med genusperspektiv - i dess vidaste bemärkelse. Uppsala universitet arbetar aktivt för en ökad jämställdhet inom den egna stu-  
 die-, 
  arbets- och forskningsmiljön. För att nå synbara resultat under rimlig tid krävs i flera fall ökad medelstilldelning. 
 Frågan om genusperspektiv i undervisningen vid landets grund- skolor och gymnasier är inte tillräckligt genomlyst i utredningen. Det krävs ytterligare forskningsunderlag för att se avskaffandet av skolans timplan som ett sätt att förändra i jämställd riktning. Det är däremot redan nu klart att genusperspektiv på utbildning kräver vidareutbild- ning av lärare och särskild satsning på genusforskning och/eller genus- perspektiv inom samtliga vetenskapsområden. En sådan satsning bör få statsmakternas stöd både ekonomiskt och ideologiskt och ska göras i samarbete med universitet och högskolor. Synen på kunskap och kun- skapsmängd i den svenska skolan har avgörande betydelse för utveck- lingen mot ett jämställt samhälle och större ekonomisk makt och ansvar för kvinnor. Kunskaper inom exempelvis hushållsarbete och omvård- nad bör uppvärderas och göras synliga i kursplaner och andra styr- dokument för grund- och gymnasieskolan. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 147 
  
 Begreppet "social kompetens" som idag ofta används för att förklara arbetsmarknadens krav på arbetssökande, utgör en annan form av kun- skap och erfarenhet som bör uppvärderas ytterligare i skolan. "Social kompetens" är relaterat till exempelvis omsorg och vård, som traditio- nellt betraktats som en kvinnlig kompetens och kunskap. Det är i sko- lan som stor del av individuella och kollektiva genus i kulturen tar form. Forskning om detta, som kan vara pedagogisk eller av annat slag, är av stor vikt för att vi ska förstå hur genus skapas och upprätthålls, bl. 
 a. inom skolans undervisning. Det är angeläget att undersöka de möj- ligheter man har att ifrågasätta traditionella könsroller som ett led i ut- vecklandet av nya. 
 Den forskande småbarnförälderns situation måste förbättras, inte bara för barnens och föräldrarnas behov av tid och minskad stress, utan också för att forskningen kring jämställdhet och kvinnomakt behöver det tillskott av erfarenheter som småbarnsföräldrarna besitter och som är särskilt aktuellt för dessa forskare. Trots att de flesta forskare lever i betydligt mer jämställda familjeförhållanden än samhällets övriga be- folkning, finns det risk att flera viktiga frågeställningar vad gäller ge- nusperspektiv och jämställdhet inte aktualiseras. 
 Samhällets intresse att anpassa arbetsliv till familjeliv är fortfarande otillräckligt och detta har också påverkat hur doktorandtjänster ut- formas. Större möjlighet till deltidsarbete efterlyses, liksom extra forskningstid efter föräldraledighet för att sätta sig in i arbetet igen. 
 Förutsättningarna måste förbättras ytterligare genom: friare förlägg- ning av arbetstid, god barnomsorg, positiv syn på de föräldrar som öns- kar och strävar efter att låta föräldraskap och familjeliv påverka forsk- ningsinriktning och perspektiv, framför allt inom humaniora, samhälls- vetenskap och vissa naturvetenskapliga och medicinska områden. 
 Det är av stor betydelse att utredningen med kraft slår fast att vi inte lever i ett jämlikt samhälle och att kvinnor och män inte har samma ekonomiska makt. Tyngdpunkten i utredningen ligger dock på beskriv- ning och inte på analys. Två år är också väl kort tid för att producera ny forskning, vilket har resulterat i att utredningen framför allt samlat ihop och uppdaterat tidigare forskning. Inte minst därför bör arbetet få fort- sätta. Utredningen understryker vikten av  
 kvinno-/genusforskning, 
  nå- got som vi livligt instämmer i. Här vill vi påtala vikten av mer medvet- na satsningar på integrering av denna forskning i universitetens olika discipliner. 
  
 148  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Utredaren föreslår ett antal önskvärda framtida forskningsområden. Dessa återfinns främst inom de ekonomiska och sociala områdena. Vi efterlyser också aspekter som rör humaniora och konstnärlig verksam- het. Våra föreställningar och kulturellt skapade uppfattningar om kön och genus är, menar vi, nog så starka orsaker till att ojämlikheten mel- lan könen bibehålls. För att kunna verka för djupgående förändringar är kunskap nödvändig inom dessa områden. De bidrag som utredningen är baserad på borde i framtiden kompletteras med mer forskning utifrån humanistiska perspektiv. Vi menar att sådan kunskap skulle kunna bli ett bra hjälpmedel för att nå ett mer jämställt samhälle . Detta är sär- skilt viktigt i det samhälle vi lever i idag där man alltmer kommit att ifrågasätta den modell för att bedriva politik som framförs i utredning- en, nämligen föreställningen att kunskap skulle kunna användas för att förutse effekterna av planerade politiska och andra beslut. 
 Vi menar att det är en viktig uppgift i framtiden att problematisera samspelet mellan kunskap och politik. Inför de stora strukturföränd- ringar som pågår i vårt samhälle borde man utifrån ett humanistiskt perspektiv och på ett djupgående sätt diskutera de mer eller mindre implicita förutsättningarna som hela utredningsarbetet vilar på, nämli- gen att det är utifrån lönearbetet som jämställdheten skapas. Ingen dis- kussion förs i utredningen kring hur jämställdheten kommer att påver- kas av de förändringar som är på gång inom arbetslivet. 
 Man utgår från den förhärskande ideologin, där lönearbetet intar den absolut dominerande platsen i definierandet av oss som medborga- re. 
 Det är ett välkänt faktum att kvinnorna i hög grad svarar för det vård- och omsorgsarbete som utförs i samhället. Utan att könsarbets- delningen påtagligt förändrats har, med den offentliga sektorns utb ygg- nad under efterkrigstiden, åtskilligt arbete flyttats från familjen till of- fentliga institutioner. Sedan ett antal år har emellertid betydande ned- skärningar genomförts inom offentligt organiserade verksamheter, så- som älderomsorgen. Frågan är vilka konsekvenser detta får för famil- jernas interna arbetsdelning och inte minst kvinnornas yrkesarbete? Här finns angelägna forskningsuppgifter att ta sig an. Kvinnomakt- utredningen hävdar som framhållits ovan, att politiska beslut alltid bör baseras på konsekvensanalyser. På sätt och vis kan man därmed täcka forskningsbehoven vad gäller välfärdsstatens regler och institutioner. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 149 
  
 Forskningen bör emellertid också efter att politiska beslut fattats följa vad som händer för män och kvinnor liksom för andra grupper i samhället. Som ett viktigt exempel kan nämnas den stora omläggning som nu sker inom pensionsområdet. Vilka konsekvenser kan denna omläggning förväntas leda till för både kvinnor och män? Slutligen vill vi framhålla behovet av internationell, jämförande forskning inom de områden som utredningen behandlat. 
 3TOCKHOLMS UNIVERSITET 
 Universitet stödjer utredningens förslag som syftar till fortsatt forsk- ning inom Kvinnomaktutredningens område. 
 .ATIONELLA SEKRETARIATET F¶R GENUSFORSKNING VID '¶TEBORGS UNIVERSITET 
 Nationella sekretariatet för genusforskning vid Göteborgs universitet ställer sig positiva till förslaget att "forskningen inom Kvinnomaktut- redningens verksamhetsområde" bör fortsätta. Tid och resurser bör av- sättas för detta. 
 (ANDELSH¶GSKOLAN I 3TOCKHOLM 
 Vi instämmer i att framtida forskning på områdena arbetsmarknad, or- ganisation och makt utifrån könsteoretisktperspektiv är oerhört viktigt. 
 (¶GSKOLAN I +ARLSTAD 
 Förutom de viktiga forskningsområden som lyfts fram i betänkandet poängterar vi vikten av att studera hur de är relaterade till varandra. Det är vidare viktigt att inte bara se utbildningsväsendet som föremålet för jämställdhetsåtgärder, utan även något man forskar om. 
 Kvinnomaktutredningens uppföljning bör fokusera och synliggöra såväl kvinnor som män som könskategorier. Detta eftersom kön kon- stitueras i en relation och i ett växelspel mellan kvinnor och män. Att ensidigt studera den ena parten i denna relation är inte tillräckligt. 
 Studier kring hur maskuliniteter och femininiteter konstrueras är också önskvärda. Vi efterlyser vidare studier av vad jämställdhet och livskvalitet innebär för olika klasser/ grupper i samhället, och då menar vi utifrån deras egna vardagserfarenheter. 
  
 150  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 När det gäller kartläggningen av jämställda sektorer i samhället, an- ser vi att det även i dessa miljöer är viktigt att inte bara studera vad gynnar jämställdheten, utan också vad som motverkar den. Det handlar inte enbart om att studera vilka maktstrategier som föds i slutna en- könade grupper, utan även om maktstrategier i könsblandade grupper. Vilka mekanismer verkar integrerande och vilka verkar segregerande inom formellt jämställda respektive icke jämställda grupper? Det kan vara missvisande att förstå områden och arbetsplatser där det finns lika stor andel kvinnor och män som jämställda, då segregering och orättvi- sor kan ta sig en rad olika uttryck. Detta leder oss in på frågor kring hur relationen mellan den kvantitativa och den kvalitativa aspekten av jäm- ställdhetspolitiken ser ut samt vilka konsekvenser de får i praktiken. 
 Forskning kring sexualitet, sexuell identitet och den heterosexuella hegemonin är också viktigt för förståelsen av könsmaktförhållandet. Manlig homosocialitet och homofobi samt kvinnlig heterosocialitet, vad har detta för konsekvenser för jämställdhetsprojektet? 
 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N 3#" 
 Utredningen identifierar en rad frågor och områden som behöver bely- sas i framtida forskning. Detta gäller familjen, arbetsmarknaden, väl- färdsstaten och makten. SCB kan erbjuda statistikstöd i denna forsk- ning på olika sätt. Exempel på områden där SCB kan bidra är kartlägg- ning och analys av utveckling av jämställdheten inom familjen, önske- mål om organisation av barnomsorgen, utvecklingen på arbetsmarkna- den ur olika aspekter, arbetsmiljöfrågor, detaljerade analyser av lö- neskillnader mellan könen, jämförelser mellan kvinnors och mäns indi- viduella inkomster, fördelningen av subventioner av offentliga tjänster samt omfattning och innehåll i betalt och obetalt arbete. SCB instäm- mer i utredningens krav på regelbundna tidsanvändningsstudier, t.ex. vart tionde år. Senast SCB genomförde en sådan var 1990/91. I avsak- nad av aktuell statistik används resultat från denna fortfarande i många sammanhang, trots att de nu är föråldrade. I ett betydande antal kon- takter med departement, myndigheter och andra organisationer har be- hovet av aktuell tidsanvändningsstatistik påtalats. 
 Inom det Europeiska statistiksamarbetet pågår ett projekt som syftar till frivillig harmonisering av tidsanvändningsstatistik inom EU. Ett flertal EU länder planerar att genomföra harmoniserade och därmed jämförbara tidsanvändningsstudier inom de närmaste åren. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 151 
  
 *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ 
 Forskning inom jämställdhetsområdet är mycket viktigt och att använda forskningens resultat för förändringsarbete är än viktigare. JämO till- styrker utredningens förslag om spridning av forskning. Det finns många forskningsområden inom jämställdhetsområdet varav JämO kan nämna några exempel: 
  
 - 
  
 Nya befattningsvärderingssystem och löneanalyssystem. 
  
 - 
  
 Företagsekonomiska effekter av jämställdhetsplaner och  
  
 -åtgärder 
  i företag och organisationer. 
  
 - 
  
 Jämställdhetsplaner; deras kvalitet och status i företa- get/organisationen. 
  
 - 
  
 Trots att företag har jämställdhetsplan med målsättning att rekryte- ra fler kvinnor har många inte lyckats rekrytera kompetenta kvinnor till högre poster. Varför misslyckas man? Ett forskningsområde med bas i den feministiska organisationsteorin. 
  
 !RBETSLIVSINSTITUTET 
 Arbetslivsinstitutet efterfrågar en systematisk genomgång av det mate- rial som insamlats i de 13 olika volymerna i syfte att formulera lång- siktigt intressanta forskningsfrågor. I förslagen till framtida forskning finns ingenting som tyder på att sådant systematiskt arbete förekommit inom utredningens ram. Dessutom finns det ingenting i dag som ga- ranterar att forskning om könsrelationer i arbetsliv, politik och familj får ett ordentligt stöd framöver. En diskussion kring dessa forsknings- finansieringsfrågor hade varit angelägen att få utförd. Vi uppfattar det som en brist att förslagen inte tar hänsyn till att kvinnors socioekono- miska verklighet utöver kön också bestäms av klass och etnisk tillhö- righet eller invandrarstatus. Utredningen räknar upp frågor och områ- den som den anser bör belysas i framtida forskning. Arbetslivsinstitutet bedömer dem var och en som angelägna. Större delen av den forskning som efterlyses är av deskriptiv karaktär, och gäller delvis sammanställ- ningar av redan befintlig kunskap. Med få undantag är det inte ny kun- skap som efterfrågas. Ett av undantagen är den sista frågan under om- rådet makt: Vilken betydelse har ekonomins inb yggda sätt att fungera för maktförhållanden mellan män och kvinnor? Svaret på denna fråga kunde ha förväntats ingå i utredningens uppgifter. Enligt Arbetslivs- institutets bedömning finns inom genus- och jämställdhetsområdet stort behov av förutsättningslös och övergripande forskning. 
  
 152  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 Bara sådan forskning kan ge kunskap av mer kvalitativ karaktär, kan ställa nya frågor och ge nya svar, utveckla nya begrepp och den teore- tiska förståelsen Arbetslivsinstitutet föreslår därför att behovet av kun- skap och frågor som bör belysas formuleras så att det inbegriper även sådan förutsättningslös och övergripande forskning. Avslutningsvis vill Arbetslivsinstitutet framföra önskemålet att regeringen tar tillvara det genomförda kartläggnings- och analysarbetet i Kvinnomaktutredningen på ett mer systematiskt sätt när det gäller framtida forskningsbehov inom området könsrelationer i familj, arbete och välfärdspolitik och att även frågan om finansiering av framtida forskning får en ordentlig be- lysning. 
 2¥DET F¶R ARBETSLIVSFORSKNING 
 Rådet instämmer i utredningens ståndpunkt att det är angeläget att forskningen på jämställdhets- och genusområdet fortskrider. Bland rå- dets huvuduppgifter ingår att främja forskning och utveckling om kvin- nors villkor i arbetslivet. Kvinnors (och mäns) villkor i arbetslivet är viktiga aspekter i rådets samtliga tre program: arbetsmiljö, arbetsorga- nisation och arbetsmarknad. Årligen stödjer rådet forskning och ut- veckling om kvinnors villkor i arbetslivet till ett värde av ca 10 milj kr. Rådets stöd är bl a inriktat på forskning och utveckling om åtgärder 
 för att stimulera till fler kvinnliga chefer, kvinnors och mäns löner, metoder för jämställdhetsarbete, maktförhållanden i organisationen, kvinnors hälsa i arbetslivet och kvinnor i den regionala utvecklingen. Rådet anser att det är utmärkt att utredningen lyfter fram viktiga frågor som bör belysas i framtiden. Många av de frågor som lyfts fram rör konsekvenserna av de rådande förhållandena. Rådet vill framhäva vik- ten av att även få igång forskning och utveckling som syftar till att be- lysa vägen till ökad jämställdhet. Mer forskning och utveckling bör således handla om konstruktiva förändringsprocesser vad avser jäm- ställdheten och metoder för jämställdhetsarbete. T ex är det viktigt att forskningen belyser vad som är bra metoder för att öka antalet kvinnli- ga chefer och hur kvinnliga chefer kan ges stöd i sitt arbete. Belysning bör ske av i vilka organisatoriska strukturer som kvinnor gynnas i sin utveckling. I sammanhanget bör alternativa karriärformer och belö- ningsformer tas upp. Vidare bör belysas på vilka sätt samhället skulle kunna premiera företag och organisationer som satsar på jämställdhet. Eftersom lönsamhet och effektivitet är nyckelfaktorer i dagens arbetsliv bör  
 FoU-projekt 
  i högre utsträckning än för närvarande analysera sam- banden mellanjämställdhet å ena sidan och å den andra sidan lönsam- het och effektivitet. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 153 
  
 Belysning av vilka vinster som kan uppnås genom jämställda orga- nisationer bör vidare göras, t ex vad gäller ökad kreativitet, sjukfrånva- ro, bättre psykosocial arbetsmiljö o.s.v. 
 Härutöver bör forskningen behandla arbetsmarknaden ur kvinno- maktperspektiv. Det finns behov av forsknings- och utvecklingsprojekt som behandlar möjligheter till och åtgärder för en jämnare könsfördel- ning inom yrken och branscher som domineras av ett kön. Forskningen om kvinnliga entreprenörer och deras arbetsförhållanden bör dessutom stärkas. Vidare bör konsekvenser av arbetslöshet och den moderna ar- betsmarknadens sätt att fungera belysas ur ett jämställdhetsperspektiv. Således bör t ex variabla arbetstider, ökade krav på flexibilitet samt kortajobb och tillfälliga anställningar analyseras ur ett jämställdhet- sperspektiv. 
 Rådet vill avslutningsvis understryka behovet av en fortsatt grundlig genomgång av vilka faktorer som främjar och motverkar en utveckling mot ökad jämställdhet arbetet. Ytterligare några forskningsområden som rådet vill stimulera är följande: 
  
 - 
  
 analyser av sambanden mellan å ena sidan jämställda enheter, av- delningar och organisationer och å andra sidan lönsamhet och effekti- vitet 
  
 - 
  
 belysning av vilka organisatoriska strukturer som gynnar kvinnors utveckling i arbetslivet 
  
 - 
  
 alternativa karriärformer och belöningsformer med jämställdhet- sperspektiv 
  
 - 
  
 hur kan samhället stimulera företag och organisationer till att ar- beta för ökad jämställdhet 
  
 - 
  
 insatser för att få in fler kvinnor i mansyrken och fler män i kvin- noyrken 
  
 - 
  
 vad betyder arbetslösheten ur jämställdhetssynpunkt 
  
 - 
  
 vad betyder variabla arbetstider och ökade krav på flexibilitet ur jämställdhetssynpunkt 
  
 - 
  
 vad betyder den ökande andelen korta jobb eller tillfälliga anställ- ningar ur jämställdhetssynpunkt 
  
 154  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 (UMANISTISK SAMH¤LLSVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET (32 
 Utredningen konstaterar med rätta att det är viktigt att sådan forskning som är av betydelse för jämställdhetsarbetet i samhället fortskrider. Efter detta görs en uppräkning av forskningsuppgifter som utredningen identifierat. Från vetenskaplig synpunkt är denna lista på forsknings- uppgifter nedslående. Den innefattar huvudsakligen en rad deskriptiva uppgifter av enkel utredningskaraktär t.ex.: Hur fördelar sig samhällets subventioner av offentliga tjänster på kvinnor och män? (s.215). Myck- et forskning inom nya sk tvärvetenskapliga institutionsbildningar har redan denna deskriptiva karaktär och det finns risk att utredningens exempel endast kommer att förstärka denna. 
 Vad som nu framför allt behövs är en djupgående teoretiskt förank- rad forskning om de faktorer i samhället och hos individer som åstad- kommer den sneda fördelningen av makt i samhället. Denna forskning kräver också en analys av de pågående långsiktiga samhällsförändring- arna liksom en uppmärksamhet på utvecklingstendenser inom etik, reli- gion och kultur. Sådan forskning är komplicerad och riskfylld. Den måste för att kunna åstadkomma genuint ny kunskap vara långsiktig. 
 HSFR ser inom ramarna för rådets verksamhet två möjligheter att åstadkomma den önskvärda forskningen. Den ena är att låta forskare fritt söka sig fram inom området för att finna och pröva nya hypoteser. Det kan åstadkommas genom en fortsatt satsning på de tjänster i jäm- ställdhetsforskning som rådet inrättat men som i nuvarande bespa- ringsläge är svåra att finansiera. Den andra möjligheten är att samla kvalificerade forskare för att formulera vetenskapligt fruktbara problem som grund för en programsatsning inom rådet. Det måste i så fall vara en djupgående problemformulering och inte ett allmänt tal om genus- perspektiv. Det är alltid svårt eller omöjligt att förutsäga vad grund- forskning skall ge för resultat, men det vore nu enligt rådets mening värt försöket att åstadkomma ett grundforskningsprogram med syfte att få fram kunskap av relevans för jämställdhetsarbetet i samhället. 
 För närvarande kan rådet inte inom givna ramar starta ett sådant program men om det i enlighet med utredningens förslag sker en ökad satsning på forskningsområdet är HSFR berett att medverka till ska- pandet av relevant grundforskning. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 155 
  
 ORSKNINGSR¥DSN¤MNDEN 2. 
 Att förslagen inte är kontroversiella betyder inte att de är oviktiga. FRN, som den myndighet som har erfarenhet av och ett generellt sam- hällsansvar för information om forskning och därmed en stark känsla av betydelsen av forskningsinformation, tillstyrker dem självklart. Un- der förutsättning att resurser ställs till förfogande är FRN beredd att göra en insats på detta område. 
 I de förslag som utredningen lagt vill FRN särskilt understryka vik- ten i förslaget att göra en översyn av hur jämställdhet och genuspers- pektiv behandlas i undervisningsväsendet, i skolan, och i den högre utbildningen. Könstillhörighet är en central organiserande princip - för arbetsdelning, fördelning av politiska rättigheter, av ekonomiska resur- ser och makt. Också de föreställningar om kvinnor och män, om man- ligt och kvinnligt, som finns i samhället har stor betydelse för sam- hällsprocesser och individuell identitet. Nya kunskaper och insikter har kommit fram under de två till tre senaste decennierna med hjälp av kvinno/genusforskning och med hjälp av utredningar, särskilt den nu behandlade. 
 Att Kvinnomaktutredningen kunnat ge en välkommen systematise- ring av de senaste decenniernas kunskaper när det gäller förhållandet mellan kvinnor och män på vissa områden i samhället beror på att den kunnat bygga på tidigare forskning. Åtsk illiga av de forskare som med- verkar i maktutredningen har vid olika tillfällen stötts inom FRNs ge- nusforskningsprogram. Det finns alltså mycken ny kunskap som inte medvetandegjorts och bearbetats i skolundervisningen, vid lärarhög- skolorna, i läromedlen, i högskolorna. Som exempel kan man ta kvin- nohistoria i skolan. Förvisso finns det läromedel som tagit upp de kvin- nohistoriska forskningsresultaten, men läroboksbeståndet byts endast långsamt ut av lärare som inte gärna byter från det kända. Majoriteten av elever har fortfarande historieböcker där man pliktskyldigast petat in ett stycke om kvinnor här och där. Kvinnorörelsen handlar mest om rösträtten. 
 Sällan problematiseras samhällsutvecklingen i skolans samhälls- undervisning så att eleverna får en livlig bild av vad man menar när man i kvinnomakturedningen skriver om spänningen (balansen) mellan kraven på produktiviteten och de krav reproduktiviteten ställer. Ändå är detta de vardagslivets problem som kommer att beröra eleverna allra mest (t ex Kvinnomaktutredningens rapporter om arbetsdelning i fa- miljen, vad familjer grälar om, jämställdheten i familjen uttryckt som jämn fördelning av hushållsarbetet, vad de tycker som har en komple- mentär uppfattning av makarnas roller). 
  
 156  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 FRN anser således att en genomgripande modernisering av lärome- del, kursplaner, både i skolan, på lärarhögskolorna, i högskolorna med en problematisering av könstillhörighetens effekter i samhället skulle vara en både naturlig och kraftfull åtgärd. 
 Kvinnogenusforskningen befinner sig i ett historiskt perspektiv i sin linda och att forskarna i Kvinnomaktutredningen har funnit många fruktbara frågeställningar som de gärna velat gå närmare in på och många utvecklingstrender de velat följa, även om det låg utanför det uppdrag de fått. Internationella jämförelser är mycket fruktbara och ger en möjlighet att se de egna förhållandena utifrån. De är också mycket arbetsamma och tidskrävande. Frågan är inte om det behövs mer forsk- ning det gör det, utan hur man bäst skall främja den så att den blir ge- digen, vetenskaplig och relevant. När det gäller fortsatt forskning på Kvinnomaktutredningens områden föreslår utredningen att denna fästs till en långsittande parlamentarisk utredning. Resultaten från före- liggande utredning talar till förmån för en sådan lösning. FRN vill emellertid framhålla möjligheterna till samarbete med FRN genus- forskningskommitte på detta område. 
 3OCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET 32 
 SFR vill här göra några kommentarer till de idéer som förs fram i ut- redningen. En väsentlig fråga - som bara i högst begränsad utsträckning berörs i utredningen och inte heller tas upp bland utredningens idéer om framtida forskning - är hur fördelningen av förmögenheter mellan män och kvinnor ser ut och förändras. På detta område finns förvå- nansvärt lite forskning. Det skulle här behövas empiriska studier av faktiska förhållanden och utvecklingstendenser liksom en närmare teo- retisk bestämning av det centrala begreppet ekonomisk makt. Detta begrepp diskuteras mycket kortfattat i Kvinnomaktutredningens hu- vudbetänkande och får inget större utrymme i någon av delrapporterna heller. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 157 
  
 ,¤NSSTYRELSEN I (ALLANDS L¤N 
 Kvinnomaktutredningen presenterar såväl nya som tidigare kända fakta inom genusforskningen. Utredningen har bedrivits skyndsamt på kort tid och pekar på behovet av fortsatt forskning. Att söka ny kunskap är lovvärt och viktigt för att politiska beslut och andra beslut ska kunna bygga på underlag av god kvalitet och som följd härav få bättre genom- slag och önskade effekter. Exempel på områden som är intressanta för fortsatt forskning är attityder och värderingar av produktion och repro- duktion i samhället (se Kvinnor, män och inkomster), attityder och för- väntningar på kvinnor respektive män i olika roller (se exempelvis Den ömma bödeln) och framgångsfaktorer för regioner (se Rulltrapperegio- ner och social infrastruktur) liksom forskning om män och jämställd- het. Utredningen pekar på att det med hittillsvarande takt tar 150 år innan Sverige är jämställt. En så långsam takt i utvecklingen mot ökad jämställdhet kan inte accepteras. Länsstyrelsen anser det därför angelä- get att regeringen anslår medel för försöksverksamhet och implemente- ring av de föreslagna åtgärderna inom olika områden så att gjorda erfa- renheter och forskningsresultat snabbt omsätts i praktisk handling och därigenom skyndar på utvecklingen mot en ökad jämställdhet. 
 ,¤NSSTYRELSEN I  
 –REBRO 
  L¤N 
 Det råder fortfarande en stark obalans mellan kvinnor och män på chefsbefattningar i arbetslivet. Länsstyrelsen vill påpeka att denna obalans råder såväl i arbetslivet totalt som i hushållssfären. Länsstyrel- sen anser att den framtida genusforskningen också bör utgå från man- nens perspektiv i den rådande strukturen. 
 ,¤NSSTYRELSEN .ORRBOTTENS L¤N 
 Det är givetvis väsentligt att fortsatt och fördjupad forskning inom Kvinnomaktutredningens verksamhetsområde får fortsätta. Länsstyrel- sen tar gärna ansvaret för att sprida forskningsresultaten i länet. 
  
 158  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 3AMVERKANSFORUM F¶R KVINNOR I 3VERIGE  
 3!-3 
  
 De forskarinsatser som gjorts för Kvinnomaktutredningen bevisar hur värdefullt det är med forskning ur ett jämställdhets- och främst med ett genusperspektiv. Nya områden har lyfts fram och ett nytt sätt att skildra verkligheten har presenterats i de många rapporterna. Vi tycker att forskning med denna inriktning bör ges ett starkt ekonomiskt och poli- tiskt stöd för att det påbörjade arbetet inte stannar av utan kan fortsätta 
 . Dessutom vill vi att de målgrupper som inte belysts i denna utredning får en prioritet i den framtida forskningen. 
 Forskning med ett genusperspektiv är nödvändigt för att dels peka på de områden där det fortfarande finns brister inom jämställdhetsom- rådet dels att finna nya framgångsvägar för att öka jämställdheten i Sverige. Utredningen föreslår ett antal områden där genusforskning bör fördjupas och nya områden som behöver belysas ur detta perspektiv, vilket vi tillstyrker. Vi har pekat på några av de områden som behöver prioriteras och utgår ifrån att den framtida forskningen verkligen försö- ker belysa alla kvinnors verklighet. Det är endast med fakta och forsk- ning som  
 förändrings-arbetet 
  kan bedrivas. I detta sammanhang vill vi också betona betydelsen av att dessa forskningsresultat görs tillgängli- ga och distribueras till alla beslutsfattare som har ansvar för att verka för en ökad jämställdhet i samhället. För att stödja jämställdhetsarbetet både nationellt som internationellt behöver forskningsresultaten få en bredare spridning, t.ex. i övriga Norden och inom EU. Då först kan forskningsresultaten omsättas i praktiskt arbete. 
 3VENSKA KOMMITT©N F¶R HUSH¥LLSVETENSKAP 
 Kommittén instämmer helt i utredarens betoning av behovet av forsk- ning inom jämställdhets- och genusområdet i framtiden ( s 213 f). Kommittén vill betona två forskningsinriktningar. För det första forsk- ning som belyser hur individuella och kollektiva genus i kulturen tar form t.ex. i skola/utbildning. Denna forskning som kan vara pedagogisk eller annan, är av stor vikt för att förstå hur genus skapas och upprätt- hålls bl.a. genom undervisning. Det är angeläget att undersöka de möj- ligheter som finns när det gäller att ifrågasätta traditionella "könsroller" för att kunna utveckla nya. För det andra föreslår kommittén ökad sats- ning på forskning i  
 hushålls-/hushållsvetenskapligt 
  perspektiv. Det kan handla om hushållens hantering av frågor om mat och matlagning, städning, avfallshantering, hushållsekonomi etc. 
  
 Ds 1998:59 
  
 2EMISSAMMANST¤LLNING  
 159 
  
 *¤MST¤LLDHETSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND 
 Åtskilliga av forskarrapporterna handlar om samband eller brist på samband mellan familjeliv, arbetsliv och välfärdssystem. Man kan kon- statera att  
 da-gens 
  män och kvinnor ofta har svårt att hitta en bra balans i sina liv. Mycket beror på den alltmer utpräglade sektoriseringen eller funktionsuppdelningen av samhället, som gör vardagslivet till ett komplicerat tidspussel för oss alla. För att citera Hamilton så gäller det att få arbetsliv, familjeliv och underliv att bli ett bra samliv. Något som komplicerar saken ytterligare är att kvinnor och män har delvis olika uppfattning om vad ett bra samliv är. 
 Av tidsstudier, som genomförts inom ramen för Svenska Kommun- förbundets JämKomprojekt framgår att kvinnor i högre grad än män förändrar och anpassar sina liv till andras behov. Unga ensamstående kvinnors och mäns tidsanvändning ser ganska lika ut, men så fort de flyttar ihop, så ökar den tid kvinnor lägger på hushållsarbete på bekost- nad av arbets- och fritid. När barnen kommer accentueras detta ytterli- gare. När barnen flyttat ut minskar den tid kvinnor lägger på hushålls- arbetet något och fritiden ökar, men arbetstiden ligger relativt stilla, en bra bit under männens nivå. Mäns tidsanvändning påverkas mycket litet av den livssituation de befinner sig i. Samhällets fysiska organisering fungerar sämre för kvinnor än för män, eftersom män fortfarande är i majoritet bland planerare och höga beslutsfattare. Använd resultaten från det nordiska forskningsprojektet om det nya vardagslivet och all den kunskap som bl a Kvinnors Byggforum utvecklat. Kvinnor föredrar jämställda relationer och kortare arbetsdag för att hinna med både livet och arbetet, vilket får konsekvenser för deras tillgång till både ekono- miska resurser och förhandlingsutrymme. Män är lyckligast i patriar- kala relationer där de får ägna merparten av sin energi åt arbetet och karriären. Det blir lätt ansträngda relationer i familjerna, om den ena parten alltför länge upplever att hon får stå tillbaka. Sätt upp relations- kunskap och förhandlingsteknik på skolschemat, så att pojkar och flickor tidigt lär sig att resonera öppet om hur viktigt det är att ta hän- syn till varandras behov och önskemål, och att båda måste vara nöjda med den lösning som väljs. Utredningen för tyvärr inte heller några resonemang kring förändringar i människors värderingar och vilka kon- sekvenser de kan få på organiseringen av livet och arbetet i  
 fram-tiden. 
  Man utgår från att det är det betalda yrkesarbetet som skapar identitet och människovärde för både kvinnor och män. Men vi kan t ex inte förutsätta att merparten av vård och omsorg i framtiden kommer att organiseras i samhällets regi. De senaste årens nedskärningar inom of- fentlig sektor har lett till både ett mindre utbud av service bl a inom äldrevården och ändrade arbetsformer. 
  
 160  
 2EMISSAMMANST¤LLNING 
 Ds 1998:59 
  
 En fortsatt generell arbetstidsförkortning, som skulle ge män och kvinnor mer tid och ork för det obetalda men därmed alls inte värdelösa Arbetet med hem, barn, behövande släktingar, föreningsliv m.m. kan vara en lösning. Ett annat fenomen som belyses i en del av forskarrap- porterna, men som inte resulterat i några konkreta förslag är de många ofrivilligt deltidsarbetande kvinnornas problem. De behöver gå upp i arbetstid för att få en inkomst som de kan leva på. En del av deras pro- blem kan visserligen lösas genom arbetsvärdering, som kan resultera i en högre timlön, men det räcker nog inte. 
 Att söka mer och ny kunskap för att bättre förstå sammanhang och skeenden är alltid lovvärt, men vi menar att det redan nu finns tillräck- lig kunskap dokumenterad för att handla, bl.a. förändra de strukturer och normer i samhället som reproducerar ojämställdhet mellan könen. Vi vet tillräckligt för att börja fylla igen det besvärande glappet mellan retoriken och praktiken inom jämställdhetsområdet, så det är bara att sätta igång!