JA JAG VILL Green VILL DÖ I NORDEN 
 SLUTBETÄNKANDE AV KOMMITTÉN FORUM FÖR VÄRLDSKULTUR 
 STOCKHOLM 2000 
  
 KULTURDEPARTEMENTET 
  
 SOU 2000:118 
  
 SOU och Ds kan köpas från Harrison.  
 1999  
 års 
  
 Svara på remiss: Hur och varför. Statsrådsberedningen,  
 1993. 
  
 serie kan köpas från Fakta Info Direkt, Kundservice. För 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska 
  
 remissutsändningar av SOU och Ds fr.o.m.  
 2000  
 års nummer- 
  
 svara på remiss. 
  
 serie svarar Nunez Publikationer på uppdrag av 
  
 Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
  
 Broschyren kan beställas hos: 
  
 Information Rosenbad 
  
 Regeringskansliet 
  
 Beställningsadresser: 
  
 103 33  
 Stockholm 
  
 Fritzes Kundservice 
  
 Tel:  
  
 08-405 
  47 29 
  
 106 47  
 Stockholm 
  
 Fax:  
  
 08-405 
  42 95 
  
 Tel:  
  
 08-690 
  91 90 
  
 Fax:  
  
 08-690 
  91 91 
  
 Broschyren åternns även på Internet 
  
 E-post: 
  fritzes.order@liber.se 
  
 www.regeringen .se 
  
 Internet: www.fritzes.se 
  
 ISBN  
  
 91-38-21359-1 
  
 ISSN  
  
 0375-250x 
  
 Stockholm  
 2000 
  
 Formgivning och produktion: Jupiter Reklam 
 Tryck: Moore graska 
 Foto: Mitchell s.20, 39, 42, 49, 86, 93, 
 Johnson 
  s.64, Little s.67, 
 Morgan s.29, 36, 56, 61, 77, Cabrera s.70, 
 Re:Orient s.52, Jackson Barta s.80, 91 
 Målning: Sutton s.33 
 Collage: Johnson/Bildhuset, 
 Calhoun, Elliott s.26 
 Omslagsbild: Peterson/Bildhuset 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson2 
  
 F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 3 
  
 Till statsrådet och chefen för Kulturdepartementet 
 Genom beslut den  
 19  
 februari  
 1998  
 bemyndigade regeringen chefen för Kulturdepartementet att tillkalla en kommitté med uppgift att under åren  
 1998  
 och  
 1999  
 bedriva en initiativtagande och samordnande försöksverksamhet, benämnd Forum för världskultur (Dir.  
 1998:14 
 ). Vid regeringssammanträde den 1 juli 1999 beslutades om tilläggs- direktiv till kommittén (Dir.  
 1999:55 
 ). Kommittén lämnade sitt del- betänkande Forum för världskultur (SOU  
 2000:15 
 ) den  
 29  
 februari  
 2000 
 . 
 Härmed får kommittén överlämna sitt slutbetänkande 
 Ja, jag vill leva jag vill dö i Norden. 
 Fischer 
 Bailey 
 Bailey 
 /Björn Westeson 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson4 
  
 kommittén forum för världskulturs organisation  
 1998-2000 
  
 ordföranden 
 Phillips, landshövding, fr o m  
  
 1998–03–03 
  
 t o m  
  
 1998–12–17 
  
 Fischer, generaldirektör Rättsmedicinalverket, fr o m  
  
 1998–12–18 
  
 t o m  
  
 2000–12–31 
  
 ledamöter 
  
 Richardson 
  Acchiardo, borgarråd, fr o m  
  
 1998–05–05 
  
 t o m  
  
 1999-02–03 
  
 Bush, landstingsråd, fr o m  
  
 1998–05–05 
  
 t o m  
  
 1999–05–14 
  
 Bailey, kulturchef Stockholms stad, fr o m  
  
 1999–02–04 
  
 t o m  
  
 2000–12–31 
  
 Bailey, ordförande kulturnämnden Stockholms läns landsting, fr o m  
  
 1999–05–15 
  
 t o m  
  
 2000–12–31 
  
 sakkunniga  
 ( 
 programråd 
 ) 
  
 Freeman, teaterchef Folkteatern i Gävleborg, Wall  
  
 1998–03–03 
  
 t o m  
  
 2000–12–31 
  
 Hudson Valdés, författare och journalist, fr o m  
  
 1998–03–03 
  
 t o m  
  
 2000–12–31 
  
 Lamb, institutionschef Mångkulturellt centrum, fr o m  
  
 1998–06–02 
  
 t o m  
  
 2000–12–31 
  
 Ale Brown, musiker, fr o m  
  
 1998–06–02 
  
 t o m  
  
 2000–12–31 
  
 Rani Sukhia, l.kand., fr o m  
  
 1998-06-02 
  
 t o m  
  
 2000-12-31 
  
 sekreterare  
 ( 
 kansli 
 ) 
  
 Lambert, huvudsekreterare/verksamhetsledare, fr o m  
  
 1998–09–01 
  
 t o m  
  
 2000–12–31 
  
 Mariela Du Petty, biträdande sekreterare, fr o m  
  
 1999-05–01 
  
 t o m  
  
 2000-12–31 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson5 
  
 F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 6 
  
 Innehåll 
  
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 71 
  
 Erfarenheter och iakttagelser 
  
 15 
  
 Prolog 
  
 71 
  
 Arbetssätt 
  
 21 
  
 Bakgrund 
  
 72 
  
 Politiken och praktiken 
  
 21 
  
 Regeringens direktiv 
  
 76 
  
 Aktörer 
  
 22 
  
 Utgångspunkter 
  
 77 
  
 Bidragsgivaren som taskspelare 
  
 23 
  
 Världskultur 
  
 83 
  
 Idégivaren som spelare 
  
 24 
  
 Tolkning av uppdraget 
  
 83 
  
 Allianser 
  
 27 
  
 De världskulturella perspektivens möjligheter 
  
 87 
  
 Ett fortsatt förändringsarbete 
  
 27 
  
 Är landskapet förändrat? 
  
 87 
  
 Förutsättningar 
  
 30 
  
 Ett helhetsperspektiv 
  
 88 
  
 Att skapa förutsättningar 
  
 30 
  
 Globaliseringens konsekvenser 
  
 88 
  
 Nätverk 
  
 33 
  
 Om världskultur som perspektiv 
  
 89 
  
 Ett Forum för världskultur 
  
 34 
  
 Världskultur som begrepp – en tredje sak? 
  
 91 
  
 Världskulturkonsulenter 
  
 37 
  
 Nordisk utblick 
  
 94 
  
 Ekonomiska förutsättningar 
  
 43 
  
 Kommitténs verksamhet 
  
 96 
  
 Fördela rollerna 
  
 43 
  
 Arbetet inom kommitté och programråd 
  
 98 
  
 Storstadspolitiken 
  
 44 
  
 Informationsarbete 
  
 100 
  
 Bilagor 
  
 45 
  
 Riktmärken – Rösen 
  
 100 
  
 Kommittédirektiv 
  
 48 
  
 Projekt med stöd av Forum för världskultur 
  
 102 
  
 Tilläggsdirektiv 
  
 49 
  
 Fyra xstjärnor som blev tre 
  
 60 
  
 Andra stjärnskott 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 7 
  
 F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 8 
  
 Sammanfattning 
  
 Kommittén Forum för världskultur har under 
  
 förklaringsmodeller för alltid är förbrukade och att 
  
 drygt två år bedrivit en verksamhet som har inne- 
  
 de framtida möjligheterna istället ligger i förmågan 
  
 burit att ca  
 50  
 projekt med mycket varierande 
  
 att omvandla mångfaldens olika facetter till sam- 
  
 innehåll och inriktning, har kunnat genomföras i 
  
 manhållna bilder och sammanhang. 
  
 linje med uppdraget att inspirera och ta initiativ 
  
 Frågor kring formandet av människors identi- 
  
 till en programverksamhet med världskulturella 
  
 tet som en central kategori i de världskulturella 
  
 förtecken. 
  
 processerna, ger oss en möjlighet att etablera ett 
  
 Vi bedömer att utvecklingen av de världskul- 
  
 konstruktivt förhållningssätt till såväl frågor om 
  
 turella perspektiven är en av de mest angelägna 
  
 demokrati som integration. En vidgning av de 
  
 uppgifterna för en svensk kulturpolitik. Dessa 
  
 världskulturella perspektiven så att de omfattar 
  
 perspektiv är möjliga att lägga på all konstnärlig 
  
 all konst- och kulturverksamhet, och ges möjlig- 
  
 och kulturell verksamhet i hela landet, och det är 
  
 het till konstnärligt kvalitativa uttryck, skapar 
  
 frågor som angår oss alla oavsett ursprung eller 
  
 enligt vår mening också de bästa förutsättningar- 
  
 nuvarande boplats. Detta är frågor som både ska- 
  
 na för en djupgående och framgångsrik integra- 
  
 par förutsättningar för och ifrågasätter formandet 
  
 tionspolitik och en utveckling av demokratin. 
  
 av våra identiteter. Alla försök att reducera de 
  
 Kommittén Forum för världskultur har i feb- 
  
 världskulturella perspektiven till angelägenheter 
  
 ruari  
 2000  
 redovisat en första etapp av uppdraget 
  
 enbart för människor med annan kulturell bak- 
  
 i form av ett delbetänkande (SOU  
 2000 
 : 
 15 
 ). I vårt 
  
 grund är dömda att misslyckas. Globaliseringens 
  
 nu föreliggande slutbetänkande redovisas de sam- 
  
 effekter berör oss alla vilket gör att alla homogena 
  
 lade erfarenheterna samt de förslag som vi anser 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 9 
  
 vara angelägna för att de världskulturella utma- 
  
 4 
 . informera om pågående och planerade kultur- 
  
 ningarna skall kunna få de fullödiga konstnärliga 
  
 händelser med anknytning till världskultur, 
  
 uttryck som vi så väl behöver. 
  
 5 
 . i olika former ta initiativ till kultur- och 
  
 Efter den inledande prologen Ur tusen och 
  
 samhällsdebatt, 
  
 en dag följer i kapitel  
 Bakgrund  
 en genomgång av 
  
 6 
 . utveckla ett samarbete med kulturinstitutio- 
  
 centrala utgångpunkter för kommitténs arbete. 
  
 ner, kulturföreningar och kommuner över 
  
 Att öka den konstnärliga och kulturella mångfal- 
  
 hela landet i avsikt att upprätta förslag till ett 
  
 den genom att bl a skapa förutsättningar för i syn- 
  
 handlingsprogram för en kulturpolitik som 
  
 nerhet kulturyttringar från länder och miljöer 
  
 har till mål att bygga upp en ny kulturell 
  
 som inte naturligt blir tillgängliga genom etable- 
  
 gemenskap i Sverige. 
  
 rade kommersiella eller institutionella kanaler, 
  
 En annan central utgångspunkt för kommittén har 
  
 har varit ett uttalat syfte med kommitténs arbete. 
  
 varit erkännandet av att det är inom bentliga 
  
 I sex punkter angavs uppgifterna för Forum för 
  
 kulturinstitutioner och myndigheter som det nns 
  
 världskultur: 
  
 en betydande men slumrande potential för ett 
  
 1 
 . initiera, stimulera och samordna verksamhet 
  
 mer långsiktigt främjande av världskulturella ini- 
  
 inom existerande institutioner och organisa- 
  
 tiativ. Eftersom de esta initiativen inom detta 
  
 tioner med inriktning på andra kulturer än 
  
 område har kommit från resursmässigt svaga orga- 
  
 den traditionellt västerländska, 
  
 nisationer, har ett angeläget undersökningsområde 
  
 2 
 . genomföra egna projekt med samma inrikt- 
  
 varit att se vilka vägar som kan vara möjliga för en 
  
 ning, varvid stort utrymme skall ges för nya 
  
 konstruktiv samverkan till fromma för alla parter. 
  
 tväretniska och tvärkulturella uttryck, 
  
 De världskulturella perspektivens möjligheter  
 disku- 
  
 3 
 . arrangera möten mellan konstnärer och andra 
  
 terar förutsättningarna utifrån ett något vidare 
  
 kulturarbetare med erfarenhet från olika 
  
 perspektiv. Där åternns också stråk av en om- 
  
 kulturer, 
  
 världsanalys som enligt vår mening måste nnas 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 10 
  
 med för att kraftfälten kring det världskulturella 
  
 förutsättningar för att en rad olika initiativ inom 
  
 skall kunna bli begripliga. 
  
 det världskulturella området har kunnat realiseras. 
  
 Kapitlet  
 Nordisk utblick  
 innehåller en kortfat- 
  
 Det har inneburit att en rad konstnärligt och på 
  
 tad redovisning av den kulturpolitiska situationen 
  
 annat sätt intressanta projekt har blivit av, samt 
  
 i Norge, Danmark och Finland med avseende på 
  
 att det har varit möjligt att göra en rad för fram- 
  
 de världskulturella frågorna. Där framgår det att 
  
 tiden viktiga iakttagelser. Att också de kultur- 
  
 det nns en likartad uppsplittring mellan depar- 
  
 politiska målen och framför allt de strukturer 
  
 tement och andra organisationer och myndig- 
  
 som har vuxit fram för deras förverkligande, har 
  
 heter i samtliga länder. Perspektiven varierar där- 
  
 en stor betydelse för möjligheterna att låta de 
  
 emot rätt kraftigt när det gäller utgångspunkterna 
  
 världskulturella dimensionerna växa sig fast som 
  
 för hur man tolkar de världskulturella frågeställ- 
  
 en brett förankrad angelägenhet, behandlas i 
  
 ningarna i termer om de omfattar internationella 
  
 kapitlet  
 Erfarenheter och iakttagelser 
 . 
  
 kontakter och presentationer, eller tar sin utgångs- 
  
 I kapitlet  
 Ett fortsatt förändringsarbete  
 konsta- 
  
 punkt i de mångkulturella grupper som nns i 
  
 terar kommittén att bedömningen från del- 
  
 respektive land. Sammanvägningen av dessa fak- 
  
 betänkandet om att det för ännu en tid framöver 
  
 torer och de mycket positiva erfarenheter vi har 
  
 kommer att behövas en aktör med en roll liknan- 
  
 haft av ett nordiskt nationellt samarbete inom 
  
 de den Forum för världskultur har haft, står fast. 
  
 detta område, gör att vi bedömer att de världs- 
  
 Kommitténs bedömning har varit att en stor del 
  
 kulturella perspektiven har mycket goda förut- 
  
 av det långsiktiga fortsatta utvecklingsarbetet bör 
  
 sättningar för att ge en ny värdefull injektion för 
  
 utgå ifrån att redan existerande kulturinstitutio- 
  
 utvecklingen av kultursamarbetet mellan de nor- 
  
 ner och myndigheter kan utgöra viktiga grund- 
  
 diska länderna.Verksamheten redovisas i kapitlet 
  
 stenar. Detta förutsätter också en förnyelse av 
  
 Kommitténs verksamhet  
 och visar entydigt att före- 
  
 dessa institutioners arbete. 
  
 komsten av ett Forum för världskultur skapat 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 11 
  
 Kommitténs slutsatser angående det framtida 
  
 att det kommer att behövas ekonomiska resur- 
  
 arbetet är i era avseenden hoppfulla. Den verk- 
  
 ser långt utöver de i budgeten anvisade medlen 
  
 samhet som har kunnat genomföras, har visat att 
  
 för  
 2001 
 . Det är viktigt att det fortsatta arbetet 
  
 det nns en potential för ett fortsatt framgångs- 
  
 inte förlorar i trovärdighet angående de reella 
  
 rikt arbete med de världskulturella frågorna och 
  
 möjligheter att på ett tids- och verksamhets- 
  
 att de kan utvecklas i mycket positiv riktning såväl 
  
 mässigt effektivt sätt skapa förutsättningar för 
  
 konstnärligt som publikt. Samtidigt som detta är 
  
 nya initiativ samt för undanröjande av hinder. 
  
 sagt, vill vi understryka att det fortfarande är en 
  
 Vår bedömning står fast att en årlig budget på 
  
 lång obanad väg som måste röjas för att de pers- 
  
 omkring  
 10  
 miljoner kronor för åtminstone de 
  
 pektiv vi har uppehållit oss vid skall vara ett så 
  
 tre kommande åren kommer att behövas. 
  
 självklart inslag i svenskt kulturliv, att vi inte 
  
 längre behöver de världskulturella banderollerna 
  
 att myndigheter och förvaltningar med ett 
  
 eller begreppen. 
  
 kulturpolitiskt ansvar som vetter mot det 
  
 världskulturella fältet bör inta en betydligt 
  
 Vi anser därför: 
  
 aktivare och mer uppsökande hållning i 
  
 att det fortsatt är mycket viktigt med ett 
  
 förhållande till redan kända eller ännu inte 
  
 tydligt och väl förankrat uppdrag när Statens 
  
 etablerade men potentiella aktörer, som kan 
  
 kulturråd från  
 1  
 januari  
 2001  
 skall driva vidare 
  
 synliggöra nya aspekter och möjligheter med 
  
 de världskulturella frågorna. 
  
 koppling till de världskulturella processerna. 
  
 att en klar rollfördelning mellan i första hand de 
  
 att det är angeläget att bredda basen för dessa 
  
 statliga myndigheter som fördelar bidrag inom 
  
 frågor rent geograskt och föreslår därför att 
  
 kulturområdet bör åstadkommas. Statens kul- 
  
 det bör inrättas åtminstone tre regionala 
  
 turråd bör ensamt, i kraft av den centrala myn- 
  
 världskulturkonsulenter. 
  
 dighet man är inom kulturområdet, ha uppdrag 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 12 
  
 och resurser att hantera bidragsgivning för såväl internationella gästspel och liknande som nationella kulturhändelser. Det är i synnerhet mycket olyckligt att inom det världskulturella fältet försöka göra en uppdel- ning mellan vad som är nationell och vad som 
 är internationell kulturverksamhet. 
  
 att det nns ett värdefullt erfarenhetskapital från Forum för världskulturs verksamhet som bör utnyttjas vid det fortsatta arbetet. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 13 
  
 F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 14 
  
 Prolog 
  
 Som i sagans landskap hör vi röster som viskar 
  
 den lilla Miller. Eftersom han var svensk sedan 
  
 mångtydiga budskap. Tecken ritas i sanden och ur 
  
 lång tid tillbaka så var han också med i en före- 
  
 spelet mellan ljus och mörker kan vi skönja nya 
  
 ning där han kunde träffa andra, föra protokoll 
  
 mönster. Som Narren i kungens öra låter vi vand- 
  
 och känna att tillsammans är man inte ensam. 
  
 rarna säga sin mening: 
  
 Det var en helt vanlig förening som hade tagit sig 
  
 namnet Förening, fast i översättning till det språk 
  
 Ur Tusen och en dag 
  
 som de esta fortfarande kallade sitt modersmål 
  
 Det var en gång en liten herre som hade en liten 
  
 blev det något helt annat. Man kallade sig för en 
  
 idé. För länge sedan hade han kommit till det stora 
  
 kulturförening för man tyckte mycket om att spela 
  
 tysta landet i norr. Nu hade han bott där så länge 
  
 och sjunga tillsammans. 
  
 att han hade börjat känna att stenarna i jorden 
  
 En tidig höstkväll hade idén blivit så stor för 
  
 och Konsumbutikens extrapriser också tillhörde 
  
 den lille Miller att han inte kunde låta bli att 
  
 honom. 
  
 berätta om den för sina vänner i föreningen. Alla 
  
 Men ibland, i den tidiga morgonen då han var 
  
 lyssnade intresserat och tyckte att det var en stor 
  
 på väg till jobbet och gnisslet i tunnelbanan slet 
  
 och fantastiskt tanke, som man genast ville se för- 
  
 sönder nattens minnen från andra berg i fjärran, 
  
 verkligad. Det skulle förstås bli dyrt för dem att 
  
 andra ljud och dofter, påmindes han om att han 
  
 bjuda in så många musiker som nu var spridda 
  
 med ena benet fortfarande tog stöd i sitt förutna. 
  
 över många länder. 
  
 Med minnen lika påtagliga som oden Eufrats 
  
 Omöjligt borde det väl inte vara, hade den lille 
  
 rinnande vatten hade en idé börjat växa fram hos 
  
 Miller sagt eftersom han visste att man i det här 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 15 
  
 landet hade bestämt sig för kulturpolitiska mål 
  
 honom så att han skulle kunna läsa sig till idén 
  
 med en strävan efter både kulturell mångfald och 
  
 och se om man trots allt inte hade några pengar 
  
 internationella kontakter. 
  
 att ge. Han rekommenderade samtidigt den lille 
  
 Den lille Miller begav sig därför ut till en 
  
 Miller att hitta ett par andra platser i landet där 
  
 vacker ö i staden där han efter en viss tvekan hos 
  
 musikanterna skulle kunna spela för då skulle det 
  
 portvakten släpptes in till en tjänsteman för vil- 
  
 nog nnas en del pengar att få. 
  
 Sanchez han ck veckla ut sin idé i hela dess brokiga 
  
 – När får jag veta det då? frågade den lille her- 
  
 bredd. Den vänlige tjänstemannen lyssnade på 
  
 ren. Om lördag, svarade tjänstemannen. Tack så 
  
 tankarna om att samla musiker och dansare, som 
  
 mycket sa den lille Miller medan han skyndade 
  
 i likhet med den lille Miller hade tvingats y från 
  
 sig iväg till ämbetsverket i utkanten av den stora 
  
 landet långt borta, till andra delar av världen. Man 
  
 trädgården där det odlades svenska grönsaker. 
  
 skulle låta dem uppträda här under ett par dagar, 
  
 Där blev han också mycket vänligt mottagen 
  
 både för att låta folk åter få höra sina älskade 
  
 av en artig och rart leende kvinnlig tjänsteman, 
  
 artister, och få dela upplevelsen med dem som 
  
 som först lyssnade på hans idé och därefter för- 
  
 ännu aldrig hört deras musik. 
  
 klarade att pengarna var slut. Den lille Miller blev 
  
 När mönstret började bli klart för den still- 
  
 då mycket bekymrad och undrade hur pengarna 
  
 samme tjänstemannen förklarade han mycket 
  
 redan kunde vara slut för det var ju först nästa år 
  
 vänligt att man nog inte hade några pengar kvar 
  
 som alla musikanterna skulle komma. Ja, då kanske 
  
 på hans ämbetsverk. Den lille Miller borde däre- 
  
 det nns några pengar, sa den rara kvinnan. Vi 
  
 mot besöka ämbetsverket vid den gamla trädgår- 
  
 skall ha ett möte där vi skall diskutera din idé för 
  
 den, för där skulle man säkert kunna hjälpa till. 
  
 att se om vi har några pengar, men då måste du 
  
 För att ytterligare visa sin goda vilja föreslog tjänste- 
  
 ge mig ett papper där du anger namnen på alla 
  
 mannen dessutom att den lille Miller skulle skriva 
  
 musiker och i vilka länder de bor. Ett sådant pap- 
  
 ner sina tankar på ett papper och sända det till 
  
 per kan jag väl skriva tänkte den lille Miller, fast 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 16 
  
 jag vet ju inte vilka jag skall bjuda innan jag vet 
  
 lite dåligt samvete, men ingen hade sagt blankt 
  
 hur mycket pengar jag kan få. 
  
 nej utan alla föreslog att han skulle skriva ett brev 
  
 Om lördag, om en månad kan du få besked, sa 
  
 och att han skulle komma åter om lördag. 
  
 den rara tjänstekvinnan när han gick. 
  
 Vännerna i Förening träffades ibland och 
  
 Den lille Miller började nu förstå att han skulle 
  
 lyssnade på hans berättelser om alla besök han 
  
 behöva göra många besök hos olika vänliga tjänste- 
  
 gjort utan att ha fått något annat än vänlighet. 
  
 män för att få reda på om han skulle få ihop till- 
  
 En kväll, när den lille Miller just hade berättat 
  
 räckligt med pengar. 
  
 om sitt besök i en annan stad som också skulle vilja 
  
 Eftersom alla musikanterna liksom han själv 
  
 ta emot musikanterna såsom den förste tjänste- 
  
 levde i påtvingad landsykt och han så gärna ville 
  
 mannen hade föreslagit, vände sig en av vännerna 
  
 höra vad nytt deras musik kunde berätta så 
  
 i Förening mot honom och framkastade ett full- 
  
 bestämde han sig för att kämpa på. Ena dagen 
  
 komligt lysande förslag. – Gå till det stora glas- 
  
 besökte han ämbetsmännen som skulle hjälpa 
  
 huset vid torget och berätta om din idé på ett så 
  
 dem som hade vandrat in i det nya landet, andra 
  
 övertygande sätt att de vill ta ansvaret för alla 
  
 dagen gick han till dem som hade i uppdrag att ge 
  
 våra musikanter och så får de söka de pengar som 
  
 stöd till kulturen i staden, tredje dagen besökte han 
  
 du aldrig ser ut att få! 
  
 dem som gav stöd till kulturen i regionen i vilken 
  
 När den lille Miller hade kommit in i det stora 
  
 staden låg och på fjärde dagen kom han till någon 
  
 glashuset och lagt fram sitt förslag blev reaktio- 
  
 ny snäll men rätt upptagen tjänsteman som lyssna- 
  
 nen inte alls som hans vän hade trott. I det stora 
  
 de intresserat och kunde rekommendera honom 
  
 glashuset blev man istället bekymrade, för man 
  
 att gå till en femte och därefter till en sjätte 
  
 trodde inte alls att det skulle komma några män- 
  
 Den lille Miller gav inte upp. Visserligen hade 
  
 niskor som ville betala för att lyssna på den lille 
  
 han nu fått höra så många långa berättelser om att 
  
 herrens musikanter vars namn man aldrig hade 
  
 tjänstemännens pengar var slut att han började få 
  
 hört uttalas tidigare. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 17 
  
 Lördagarna grydde, den ena efter den andra och 
  
 ändå var fattiga, och att de rika länderna inte ville 
  
 den lille Miller gjorde sina återbesök. 
  
 betala deras biljetter till Sverige. Han försökte 
  
 När han återvände till ämbetsverket på den 
  
 också förklara att han inte kunde förstå att deras 
  
 lilla ön kunde han berätta att han efter många 
  
 nuvarande boplats skulle spela någon roll. Musi- 
  
 samtal och besök nu hade hittat två städer till 
  
 Sanchez var ju det han ville föra hit för att höra vad 
  
 som skulle kunna tänka sig att ta emot musikan- 
  
 nytt den kunde berätta, och musiken mantals- 
  
 terna. Nu kanske han skulle kunna få besked om 
  
 skriver sig aldrig. 
  
 hur mycket pengar tjänstemannens ämbetsverk 
  
 Tillbaka hos vännerna i Förening berättade 
  
 skulle kunna hjälpa till med. Istället ck den lille 
  
 den lille Miller att han efter era lördagars åter- 
  
 Miller höra att det var bra att det fanns ytterliga- 
  
 komster till slut istället ck brev där det mycket 
  
 re städer, vid sidan av huvudstaden, som ville 
  
 korthugget stod skrivet att man beslutat att inte 
  
 lyssna på musikanterna. Att de skulle hjälpa till 
  
 ge några pengar. Han hade då bett att få reda på 
  
 att betala kostnaderna var också bra, för nu fanns 
  
 varför han inte ck några pengar men inte fått 
  
 det inte längre några pengar på ämbetsverket för 
  
 något annat svar än att man inte motiverade sina 
  
 den här idén. 
  
 beslut. Då föreslog en av vännerna, som just hade 
  
 På det andra ämbetsverket, till vilket han hade 
  
 läst romaner av Wright, att han skulle över- 
  
 lämnat listan med namnen på alla musikanterna, 
  
 klaga besluten hos tjänstemännens eller tjänste- 
  
 som ändå ingen sa sig känna till, och var de bodde 
  
 kvinnornas chefer. 
  
 nu, kunde man bara ge respengar till musikanten 
  
 Nu började ett nytt liv för den lille Miller. 
  
 som fortfarande hade lyckats bo kvar i hemlandet. 
  
 Han behövde inte längre gå runt utan kunde sitta 
  
 Det var nämligen ett tillräckligt fattigt land medan 
  
 hemma vid köksbordet och skriva sina överkla- 
  
 de andra musikanterna nu levde i andra betydligt 
  
 ganden som gick allt högre upp bland cheferna. 
  
 rikare länder. Den lille Miller försökte då förklara 
  
 Det tog ofta lång tid att få svar, men till slut kom 
  
 att musikanterna trots att de ytt till ett rikt land 
  
 det nya beslut och besked om att ämbetsverket si 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 18 
  
 och ämbetsverket så hade ändrat sig och beslutat 
  
 När han nu sitter omsluten av tunnelbanans gnis- 
  
 att ge pengar. Ja, alla svarade ju inte, men trots att 
  
 sel och minns musiken som musikanterna förde 
  
 han var en liten herre så gav han aldrig upp. 
  
 med sig har den lille Miller för länge sedan glömt 
  
 Till slut hade han fått ihop tillräckligt många 
  
 alla lördagar han skulle komma åter utan att få 
  
 löften om pengar att han kunde köpa biljetter till 
  
 några rediga svar. Varför han inte gav upp det vet 
  
 alla musikanterna och ordna konserterna. Tillsam- 
  
 blott den lille Miller själv, men en stilla undran 
  
 mans med sina vänner, och alla de andra som han 
  
 kan växa sig stark. Måste man alltid komma åter 
  
 aldrig tidigare hade träffat och som också kom, 
  
 om lördag? Vem skall vara tacksam mot vem? 
  
 kunde han lyssna på det som musikanternas musik 
  
 Och vad vet vi om de öden och de krafter som 
  
 förde med sig av hälsningar från andra tider, platser 
  
 kan nnas inom en liten herre? 
  
 och människor. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 19 
  
 Carr Ä R L D S K U L T U R 
  
 20 
  
 Bakgrund 
  
 Regeringens direktiv 
  
 inte görs tillgängliga genom etablerade kommer- 
  
 I budgetpropositionen för år  
 1998  
 (prop.  
 1997 
 / 
 98 
 : 
 1 
  
 siella eller institutionella kanaler. Försöksverksam- 
  
 utg.omr.  
 17 
 ) föreslog regeringen att en försöksverk- 
  
 heten skulle dessutom främst inriktas på scenisk 
  
 samhet benämnd Forum för världskultur skulle 
  
 produktion och idégivande kontaktverksamhet 
  
 inledas under våren  
 1998 
 . 
  
 (dir.  
 1998 
 : 
 14 
 ). 
  
 I december  
 1997  
 godkände riksdagen att verk- 
  
 Regeringen har därefter, vid regeringssamman- 
  
 samheten skulle bedrivas med den inriktning som 
  
 träde den  
 1  
 juli  
 1999  
 fattat beslut om tilläggsdirek- 
  
 anges i propositionen (bet.  
 1997 
 / 
 98 
 :KrU 
 1 
 , rskr. 
  
 tiv vars innehåll innebär att de ursprungliga tids- 
  
 1997 
 / 
 98 
 : 
 97 
 ). 
  
 ramarna för uppdraget och dess olika rapporter 
  
 Den  
 19  
 februari  
 1998  
 fattade regeringen beslut 
  
 förlängts med ett år. Förlängningen innebar ingen 
  
 angående direktiv för kommittén Forum för världs- 
  
 förändring av de ekonomiska medel som tidigare 
  
 kultur med uppgift att under åren  
 1998  
 och  
 1999 
  
 hade beslutats (dir.  
 1999 
 : 
 55 
 ) och föranleddes av 
  
 bedriva en initiativtagande och samordnande för- 
  
 en skrivelse från kommittén där det påpekades 
  
 söksverksamhet. Syftet angavs vara att främja den 
  
 att verksamheten hade blivit starkt fördröjd genom 
  
 konstnärliga och kulturella mångfalden i Sverige 
  
 omständigheter som kommittén inte hade kunnat 
  
 genom att ge plats för kulturyttringar från länder 
  
 påverka. 
  
 och miljöer, vilkas konstnärliga uttryck vanligen 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 21 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 22 
 Innehållsmässigt har dessa olika beslut pekat ut ett antal centrala kulturpolitiska utgångspunkter för kommitténs arbete. 
 Ett av de av riksdagen fastställda målen för den nationella kulturpolitiken är att främja inter- nationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturella processer inom landet. Detta innebär också att de kulturella och sociala processerna som är resultatet av migration i Sverige ges ut- rymme. Ett annat mål är att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet, till kultur- upplevelser och eget skapande. 
 Förutom dessa mål för den nationella kultur- politiken har den viktiga kulturpolitiska princi- pen om att varje kulturinstitution själv skall ta ansvar för att dess verksamhet vänder sig till hela befolkningen, utgjort en självklar utgångspunkt för Forum för världskultur. En allt tydligare upp- gift för kulturinstitutionerna vid förverkligandet av detta ansvar är att inventera och utveckla for- mer för hur man skall kunna vidga sitt verksam- hetsperspektiv på ett sådant sätt att det även om- fattar kulturella inuenser som tillförts samhället genom invandring. 
 Utgångspunkter 
 Att internationaliseringen av svenskt samhällsliv 
 ökat väsentligt under de senaste decennierna har konstaterats i en rad sammanhang, så även i rap- porten Forum för världskultur – en rapport om ett rikare kulturliv (SOU  
 1997 
 : 
 95 
 ). Det har inom kulturområdet i många avseenden varit frågan om en internationalisering, som mer har varit präglad av starka kommersiella krafter, än ett resultat av medvetna kulturpolitiska överväganden. Tydligast har dessa krafter märkts på lmens och litteratu- rens områden, och det har, som det konstateras i rapporten, i första hand lett till likformighet när det gäller utbudet. 
 En annan viktig utgångspunkt är att en allt större del av befolkningen i Sverige har sina röt- ter i andra länder eller kulturer. Detta är ett för- hållande som i sig redan har inneburit, och fort- sätter att innebära förändringsprocesser inom alla sektorer av samhällslivet. 
 Den statliga kulturpolitiken har genom åren sökt understryka vikten av såväl ett ökat delta- gande i kulturlivet för personer med annan kul- turell och social bakgrund, som ambitionen om 
 Blicka ut och se att Sverige är en del av världen! 
 Ur rapport från projektet Världsmusik och dans i Stockholms Stads Kulturskola. 
  
 ökad internationalisering på kulturområdet. Dessa 
  
 tolkningsmöjligheter av vad som är utmärkande 
  
 olika aspekter har inte lett till en nyorientering i 
  
 för begreppet världskultur. Kommittén Forum för 
  
 kulturutbudet. 
  
 världskultur bestämde sig tidigt för att inta ett 
  
 processartat tänkande kring vad som kan sägas 
  
 Världskultur 
  
 rymmas inom begreppet världskultur, istället för 
  
 Är förekomsten av tango i Sverige ett uttryck för 
  
 att nå fram till entydiga denitioner. 
  
 världskultur? Är ett konstnärligt bearbetande av en 
  
 I direktiven till kommittén Forum för världs- 
  
 uppväxt i en mångkulturell samhällsmiljö i Sverige 
  
 kultur anges ett mycket tydligt syfte med verk- 
  
 ett uttryck för det vi kallar världskultur? Varför 
  
 samheten:  
 att öka den konstnärliga och kulturella 
  
 världskultur och inte bara konst, dans och musik? 
  
 mångfalden i Sverige genom att ta initiativ till och 
  
 Hur fungerar etablerade kulturinstitutioner i 
  
 samordna presentationer av kulturyttringar från 
  
 mötet med världskulturella uttryck? Det går att 
  
 hela världen  
 (Dir.  
  
 1998 
  
 : 
  
 14  
  
 s. 
  
 1 
  
 .) 
  
 ställa många frågor till begreppet "Världskultur" i 
  
 Denna portalparagraf preciseras därefter till att 
  
 samband med den kulturpolitiska reektion som 
  
 avse kulturyttringar från olika delar av världen som 
  
 varje samhällsnivå borde eller måste ställa sig i 
  
 bidrar till att öka mångfalden i svenskt kulturliv, 
  
 vår tid. 
  
 särskilt kulturyttringar från länder och miljöer, 
  
 Begreppet världskultur kom i fokus för svensk 
  
 vilkas kultur inte naturligt blir tillgänglig genom 
  
 kultur- och samhällspolitisk debatt i samband 
  
 etablerade kommersiella eller institutionella kana- 
  
 med att regeringen i en proposition ( 
 96 
 / 
 97 
 : 
 3 
 ) före- 
  
 ler.  
 (a.a. s. 
 3 
 ) 
  
 slog att det skulle inrättas ett museum för världs- 
  
 kultur i Göteborg. I den därpå följande debatten 
  
 drogs även snabbt diskussionen om inrättandet av 
  
 ett Forum för världskultur in. Debatten har under 
  
 de år som följt visat att det föreligger ett antal olika 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 23 
  
 I sex punkter anges uppgifterna för Forum för 
  
 Tolkning av uppdraget 
  
 världskultur: 
  
 I den av kommittén den  
 25  
 februari  
 1999  
 beslutade 
  
 1 
 . initiera, stimulera och samordna verksamhet 
  
 verksamhetsplanen för  
 1999  
 och  
 2000  
 framgår hur 
  
 inom existerande institutioner och organisa- 
  
 kommittén samt det därtill kopplade programrådet 
  
 tioner med inriktning på andra kulturer än 
  
 formulerat sina utgångspunkter för arbetet: 
  
 den traditionellt västerländska, 
  
 Forum för världskultur avser att bedriva en 
  
 2 
 . genomföra egna projekt med samma inrikt- 
  
 verksamhet som dels är av utredande karaktär med 
  
 ning, varvid stort utrymme skall ges för nya 
  
 avsikt att tydliggöra ansvarsfördelning och sam- 
  
 tväretniska och tvärkulturella uttryck, 
  
 spel mellan kulturområdets bentliga myndighe- 
  
 3 
 . arrangera möten mellan konstnärer och andra 
  
 ter och organisationer, dels ett arbete av mer 
  
 kulturarbetare med erfarenhet från olika 
  
 verksamhetsinriktad karaktär i enlighet med de 
  
 kulturer, 
  
 ovan angivna sex uppgifterna. 
  
 4 
 . informera om pågående och planerade kultur- 
  
 När det gäller det senare arbetet tog kommit- 
  
 händelser med anknytning till världskultur, 
  
 tén utgångspunkt i den primära målsättningen att 
  
 5 
 . i olika former ta initiativ till kultur- och 
  
 inspirera redan bentliga kulturinstitutioner och 
  
 samhällsdebatt, 
  
 organisationer att i en ökande utsträckning anlägga 
  
 6 
 . utveckla ett samarbete med kulturinstitutio- 
  
 ett världskulturellt perspektiv på sin verksamhet. 
  
 ner, kulturföreningar och kommuner över 
  
 Ett sådant perspektiv innebär att man i högre 
  
 hela landet i avsikt att upprätta förslag till ett 
  
 grad än tidigare låter sin programplanering, och 
  
 handlingsprogram för en kulturpolitik som 
  
 sitt interna arbete reektera utvecklingen i befolk- 
  
 har till mål att bygga upp en ny kulturell 
  
 ningssammansättning och förändrade erfarenhets- 
  
 gemenskap i Sverige. 
  
 horisonter. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 24 
  
 Ett världskulturellt perspektiv innebär att de kul- turella, de konstnärliga mötena och resultaten av dessa blir centrala möjligheter för nya uttryck. Introducerandet av konst och kulturella proces- ser från länder som ännu är dåligt representerade på den kulturella arenan, är en angelägen uppgift när samtidigt personer från dessa länder utgör en allt mer månghövdad del i befolkningen. Detta är 
 en av många viktiga förutsättningar för en önskad nyorientering. 
 Dessa möten kan också utgöra en viktig gro- grund för en utveckling av en motståndskultur mot en ökande förackning och liknöjdhet när det gäller genuina kulturuttryck, och för ett ökat dubbel- seende när det gäller såväl den enskilda männi- skans, som gruppens liv i nuet och i traditionen. 
 Många begrepp måste denieras om för att bana väg för nya aktörer på de kulturella arenorna. 
 Ur Föreningen Farhangs rapport från projektet Kultur i Exil. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 25 
  
 Fernandez U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 26 
  
 De världskulturella perspektivens möjligheter 
  
 Är landskapet förändrat? 
  
 turella processerna är tyvärr en marginell förete- 
  
 Kulturministern inviger Stallet – en ny scen för folk- 
  
 else i kulturutbudet i Sverige  
 2000 
 . Det är dock 
  
 musik och världsmusik. På Södra Teatern arrange- 
  
 inte liktydigt med att inga förändringar har skett. 
  
 ras Gypsy nights, Re: Orient club, konserter under 
  
 I en tidningsartikel, (Aftonbladet,  
 5  
 november 
  
 rubriker som New european vibes,- ung Cross 
  
 2000 
 ) gör dramatikern Morris en lust- 
  
 musik som uppstått i mötet mellan olika konti- 
  
 fylld etymologisk beskrivning av de världskultu- 
  
 nenter och tider, och föreläsningsserier som 
  
 rella processernas inverkan på och transformering 
  
 Svindlande färder kring postkolonial teori och 
  
 av det svenska språket. Språket är ett av de mest 
  
 praktik. Nalen och Münchenbryggeriet fylls till 
  
 intima identitetsskapande verktygen för mänsklig 
  
 brädden vid Selams och Rikskonserters FolkoFolk- 
  
 kontakt och utveckling, och antagligen det mest 
  
 arrangemang. Världskulturmuséet i Göteborg 
  
 omedelbara uttrycket som lyhört fångar upp för- 
  
 kommer att få såväl ett nytt hus som nya tankar 
  
 ändringar i samtiden och omvandlar det främ- 
  
 kring samverkan mellan ett antal olika institutio- 
  
 mande till det egna. Kaffe, pyjamas, silke, luta, 
  
 ner förverkligade. I Malmö har Bennett invigts, en 
  
 lack och almanacka är i dag självklara ord och 
  
 scen med ett ambitiöst program med mycket 
  
 byggstenar i det svenska språket. Orden har fort- 
  
 världsmusik. 
  
 farande kvar sitt ursprung i andra för många av 
  
 Tidningarnas kultur- och nöjessidor ger inte 
  
 oss främmande språk som arabiska, hindi, kine- 
  
 samma hoppfulla bild. Spåren efter de världskul- 
  
 siska och persiska, där de har utvecklats i en annan 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 27 
  
 för oss främmande kontext. Nu representerar de 
  
 fattig, makt och vanmakt samt en längtan efter 
  
 inte längre det främmande utan har transforme- 
  
 makt och inytande är en del av de motsättning- 
  
 rats till det egna. Frågor om identitet, ursprung 
  
 ar som ger näring till dessa processer. Konikten, 
  
 och tillhörighet samt transformering och möten 
  
 svårigheten och motsättningen är en framträdan- 
  
 är återkommande centrala begrepp i diskursen om 
  
 de aspekt i de världskulturella processerna. Genom 
  
 det världskulturella. 
  
 erkännandet av att tankarna kring de världskultu- 
  
 Kryddboden, torghandeln i Rinkeby, pizzerior- 
  
 rella aspekterna bygger på en icke – harmonisk 
  
 nas och kebabernas intåg i det svenska kultur- 
  
 tillvaro har man också erkänt politiken som en 
  
 landskapet är återkommande symboler för de 
  
 nödvändig aktör för utvecklingen. Politiken – och 
  
 kulturella mötenas möjlighet och potential. Av 
  
 här mer specikt – kulturpolitikens uppgift är 
  
 många tolkas dessa bilder som hoppfulla vittnes- 
  
 inte begränsad till en vilja att följa med och regi- 
  
 börder om mötets möjligheter över  
 kulturella-, 
  
 strera förändringarna. Den bör även styras av en 
  
 klassmässiga-, 
  traditions- och nationsgränser. 
  
 vilja att skapa förutsättningar för vissa utveckling- 
  
 Det är påfallande att de personer som hämtar 
  
 ar och hålla tillbaka annat. 
  
 sina exempel från den kulinariska arenan oftast 
  
 En annan bild är från lilla konsertsalen i Jön- 
  
 också är desamma som förespråkar att man kan ta 
  
 köping en novemberkväll. Salongen är betydligt 
  
 det lugnt när det gäller kulturpolitiska initiativ. 
  
 större än det antal personer som på ett eller annat 
  
 Låt tiden ha sin gång – tiden som regissör och 
  
 sätt är involverade i det lokala initiativet att dra 
  
 samhällsbyggare. Vår erfarenhet är att de åtmins- 
  
 igång en världskulturserie i Jönköping. Man har 
  
 tone i ett avseende har helt rätt. Detta är proces- 
  
 mött upp för en diskussion om Världskultur som 
  
 ser som är förorsakade av globala rörelser. Svåra, 
  
 en möjlig kompass in i en ny tid. Konferensens 
  
 för att inte säga omöjliga skeenden, att påverka 
  
 teoretiska frågeställningar illustreras under kväl- 
  
 för den enskilde, enskilda stater eller ens av världs- 
  
 lens lopp vid ett par tillfällen av musikerna Shipra 
  
 samfundets aktörer. Spänningar mellan rik och 
  
 Hamilton, Bonilla de Badajoz Duran, Evans, 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 28 
  
 Rafael Sida och Simmons. De är musiker från olika kulturella traditioner, personer från olika län- der bosatta i Stockholmstrakten och relativt ny- funna för varandra. Efter en kort stunds musice- rande förvandlas rummet till en intim plats, brädd- fylld och innerlig, och på ett förrädiskt självklart sätt binder musikerna samman sina musikaliska olikheter i ursprung och tradition till en helhet som uppenbart berör och på ett svårfångat sätt angår publiken. Allt förefaller lika naturligt, okom- plicerat och ursprungligt som språket är för den som talar det eller luften som man andas. 
 Exemplet visar ett lyckosamt resultat av en aspekt av det världskulturella mötets möjlighet, men det berättar ingenting om vad som krävs av 
 vilja, nykenhet och trygghet i den egna tradi- tionen eller kunnandet för att kunna möta den andre och tålmodigheten för att hitta stråken av likheter eller möjliga beröringspunkter. 
 Visionen måste vara att det världskulturella som begrepp endast skall vara nödvändigt att använda på samma sätt som luften att andas är något som endast den som håller på att kvävas tänker på. När den väl nns här – luften eller konsten, kulturen med perspektiv mot världen 
 – behöver vi inte längre speciella begrepp för att synliggöra den. Det enda som betyder något då 
 är om den är bra, vilken doft den för med sig eller vilka nya möjligheter och insikter den skapar! 
 Swami Nirdorsha, Hindu Mandir Society (Hinduiska templet), imam Velazquez Kielan, Svenska Islamiska Samfundet, Gonzalez, Judiska församlingen i Stockholm, ärkebiskop Thomas, Svenska Kyrkan, Johnson, Roberts, den sikhiska församlingen i Tullinge samt Lama Lodru,  
 Svensk-Tibetanska 
  Skolföreningen. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson29 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 30 
 Ett helhetsperspektiv 
 Mötet med den andre är varje människas spegel- bild och bror, en möjlig Kain i vårt paradis, som kan ta ifrån oss hustru och hus. Bibeln och de gre- kiska och egyptiska myterna är fyllda av arkety- piska berättelser som än idag styr såväl vårt med- vetande som vårt kollektiva arv. Att försona sig med den andre kräver ett stort arbete. För att människan ska kunna iaktta och samspela med andra i gemensamma rum krävs att det egna jagets särdrag accepteras, förstärks och utvecklas. 
 Om människan verkligen vill värna artens över- levnad kommer det att krävas av henne att hon förmår utveckla kompromissartade sammanjämk- ningar som läker historiska sår i vår gemensamma sociala vävnad. Världen är en, olyckan i Tjernobyl och växthuseffekten har haft globala konsekven- ser och utplåningen av den brasilianska urskogen kommer att ändra jordens balans för alltid. De brott som riktats mot planetens existens ekolo- giskt, genom krig och etniska konikter måste förstås av varje människa och läras ut till kom- mande generationer. Detta är aspekter av de glo- bala rörelser som också ändrat förutsättningarna 
 för konst och kultur. Nya helheter och samman- hang blir möjliga att synliggöra samtidigt som fragmentet och det sammansatta blir alltmer fram- trädande aspekter av helheten. 
 Globaliseringens konsekvenser 
 För att förstå varför världskultur har betydelse för kulturpolitiken, är en central utgångspunkt att reektera över hur Sverige är i världen och värl- den är i Sverige. Vetskapen om att vi lever i en värld som globaliseras är högst påtaglig för var och en. Många hävdar med rätt att globaliserings- processen inte är ett nytt fenomen. Det nya är att de konkreta processer som den för med sig griper in på lokal nivå i människors vardag. Forskare beskriver denna samhällsprocess i olika termer: postmodernt, informationsåldern, mångkulturellt, risksamhälle, för att nämna några av de mer van- ligt förekommande benämningarna. För många nationer gäller att det historiska samhällsfördra- get mellan kapital, arbete och stat kommit att förändra det sociala trygghetsnät som legat till grund för politiken. De globala öden av idéer, kunskap, pengar och människor som präglar värl- 
 I ett mångkulturellt samhälle måste många olika människor få komma till tals. 
 Ur intervju med Morales, kulturföreningen Diggante, DN  
 4  
 februari  
 2000. 
  
 den i dag skapar både frigörelse och en radikal in- 
  
 eller en gemensam framtid. Denna process av 
  
 dividualism. Motreaktioner löper parallellt med 
  
 globaliserad kulturspridning har i huvudsak två 
  
 dessa öden i form av en återgång till traditionel- 
  
 grundläggande scenarier; homogenisering och 
  
 la värden där Smith, nationen (den etniska) och 
  
 kreolisering d v s enhetlighet eller delvisa samman- 
  
 familjen blir skansar för utvecklandet av mot- 
  
 smältningar. Det kulturella utbytet på jordklotet 
  
 ståndsidentiteter. Symboler, språk och geograska 
  
 sker asymmetriskt där en uppdelning i centrum 
  
 gränser riskerar att rensas på en sammansatt inne- 
  
 och perferiförhållande styr rörelserna. Om pro- 
  
 börd och laddas om till entydiga innebörder för 
  
 cessen tidigare beskrevs i termer av McDonaldi- 
  
 motstånd. 
  
 sering så har postmodernistiskt inuerade pers- 
  
 Denna utveckling förutsågs delvis av tänkare 
  
 pektiv mer fokuserat på en tilltagande fragmen- 
  
 som Waters på  
  
 1700 
 -talet. 
  Han menade att männi- 
  
 tarisering av världen. 
  
 skor i framtiden skulle komma att leva närmare 
  
 Det mångetniska eller mångkulturella Sverige 
  
 varandra och med detta följer att man måste lära 
  
 är en konkret spegling av de förhållanden som 
  
 sig att leva med olikheter. Eftersom jorden ej 
  
 globaliseringens nya verkan inneburit. En av dess 
  
 expanderar måste de folkvandringar som äger rum 
  
 komponenter är således migration. I dag lever 
  
 ske till ett territorium där grupper av människor 
  
 människor i Sverige med starka referenser till en 
  
 redan odlat kulturella traditioner och upprättat 
  
 mängd språk, religioner och kulturella traditioner 
  
 maktstrukturer. Fenomenet globalisering innebär 
  
 från olika håll i världen. Samtidigt råder det en 
  
 en sammanätning av idéer, kunskap, ekonomi 
  
 osäkerhet om den svenske medborgarens kultu- 
  
 och kommunikation. I takt med att denna globa- 
  
 rella preferenser i stort. Vem är jag? Vem är 
  
 liseringsprocess fortskrider griper den in i allt er 
  
 svensk? Hur identitetsformering och identika- 
  
 lokala sammanhang vilket medför att världen mer 
  
 tion sker i ett samhälle som präglas av mångfald 
  
 och mer liknar en spänningsfull helhet som stän- 
  
 blir en fråga som ställs både i forskarvärlden och 
  
 digt totaliseras och därför har ett gemensamt öde 
  
 vid köksborden. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 31 
  
 Den globala situationen kring dessa frågor har 
  
 initiativ som initierats av internationella nätverk, 
  
 också diskuterats av  
 FN-organet 
  UNESCO i rap- 
  
 etniska aktörer och andra som vill kommunicera 
  
 porten Vår skapande mångfald samt i en efter- 
  
 nya kulturella- och konstnärliga uttryck, för en i 
  
 följande diskussion In from the margins. Den 
  
 Sverige bosatt publik. 
  
 uppmärksamhet som kulturområdet ges i dessa 
  
 Sverige är redan en plats i världen – en scen 
  
 rapporter fokuserar på en utvidgning av kultur- 
  
 för grupper och företeelser att visa upp sig på. 
  
 begreppets giltighet i den fortsatta samhällsut- 
  
 Under  
  
 1990 
 -talet 
  har era nya arrangörer produ- 
  
 vecklingen i syfte att motverka en alltför snävt 
  
 cerat arrangemang och evenemang med såväl 
  
 ekonomiskt präglad hållning. En hållbar samhälls- 
  
 inhemska som utifrån kommande artister och 
  
 utveckling förutsätter att den kulturella mångfald 
  
 kulturteoretiska debattörer. Vid sidan av detta 
  
 som etablerats också respekteras. Detta kräver i 
  
 äger, eller ska vi säga förvaltar, Sverige materiella 
  
 praktiken aktörer, institutioner, rum, mötesplat- 
  
 lämningar av andra kulturers arv. Detta arv nns 
  
 ser, konstnärligt utbyte och en utveckling av kul- 
  
 främst i arkiv, bibliotek och muséer. Likaså är 
  
 turpolitiken som politikområde. 
  
 förhållandet i andra länder med liknande institu- 
  
 Det nns en maktaspekt inlagd i talet om 
  
 tioner. Fragment av Sveriges historia nns således 
  
 världskulturen. De kulturpolitiska skrivningarna 
  
 också bevarade utanför nationens gränser. Detta 
  
 har hittills påpekat att uppmärksamhet ska riktas 
  
 förhållande berättar något om den möjlighet att 
  
 mot sådana kulturyttringar från länder och 
  
 möta människan och hennes många tidlösa före- 
  
 miljöer, vilkas kultur inte naturligt blir tillgänglig 
  
 havanden i olika tid och rum bortom nationella 
  
 genom etablerade kommersiella eller institutio- 
  
 gränssnitt. Att världen är historiskt närvarande i 
  
 nella kanaler (SOU  
 1997 
 : 
 95 
 ). Detta innebär att 
  
 Sverige är inte bara en tankegur utan en levande 
  
 den kulturadministration som har i uppdrag att 
  
 realitet. 
  
 stödja och fördela bidrag på nationell, regional 
  
 Sverige kan beskrivas som ett mångkulturellt 
  
 och lokal nivå har att bedöma nya företeelser och 
  
 samhälle. Med detta menas här främst att det före- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson32 
  
 ligger en mångfald av språk, religiös, etnisk och kulturell praktik i samhället och att denna situa- tion påverkar hela samhället. Det mångkulturella som diskurs hänvisar oftast till exotiska invandrar- grupper, utan varje kontakt med majoritets- befolkningen samt till ett politiskt korrektiv. För att hantera mångfalden i samhället har idéer, program och lagar om mångkulturalism prövats utan att dessa klarat av att göra upp med de mekanismer som faktiskt exkluderar människor. Utmaningen för de världskulturella perspektiven 
 är att försöka bygga upp ett förhållande till värl- den som faktiskt ändrar de rådande maktförhållan- dena annars nns det en risk att vi representerar 
 både oss själva och de andra. Denna inklude- rande och integrativa dimension av världskultur som en del av ett socialt projekt har betydelse för samhällets fortsatta arbete med att hantera spän- ningar och konikter. 
 Om Världskultur som perspektiv 
 I  
 museion-projektet 
  som Göteborgs universitet initierat för att möta det planerade världskultur- muséet presenteras två kunskapshorisonter – världskulturen som samtidsfenomen och världens kulturer som historiska, regionala och transnatio- nella traditioner. Denna uppdelning är av central betydelse. Världskultur är inte världens kulturer. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson33 
  
 Den är snarare ett fenomen som följer av de ö- 
  
 municera tillhörighet. En fördel med världs- 
  
 den och den distribution som iscensätts av samti- 
  
 kulturbegreppet är att det har möjlighet att knyta 
  
 dens levnadsvillkor. 
  
 samman ett globalt medvetande med ett lokalt. 
  
 Utgångspunkten för världskulturella perspektiv 
  
 En jämförelse med Agenda  
 21  
 på miljöområdet 
  
 i Sverige är att skapa social och kulturell inklu- 
  
 ligger nära till hands. Det handlar om att skapa en 
  
 dering av efterkrigsinvandringen med företeelser 
  
 långsiktigt hållbar utveckling såväl i världen som 
  
 som berättar om världens mångfald. Det främsta 
  
 i lokala samhällen. 
  
 användningsområdet av begreppet världskultur 
  
 nns därmed inom kulturpolitiken. Världskultur 
  
 Världskultur som begrepp – en tredje sak? 
  
 som kulturpolitiskt begrepp kan fungera som en 
  
 En del forskare anser att de kategorier som vi ord- 
  
 analytisk lins genom vilken vi kan se och reek- 
  
 nar världen i inte längre är lika entydiga och själv- 
  
 tera över de globala strömningarna och dess 
  
 klara. Det nns behov av nya begrepp som pekar 
  
 kulturella påverkan på människan. Denna analys 
  
 ut nya aspekter och har förmåga att anlägga nya 
  
 relateras fortlöpande till utformandet av en kultur- 
  
 perspektiv på vardagen och dess koppling till den 
  
 politik samt hur denna skall omsättas i en kreativ 
  
 stora världen. Olika former av kategorisering nns 
  
 praktik. Världskultur är med detta synsätt främst 
  
 alltid lagrade i kulturella symboler, i normativa 
  
 ett kulturpolitiskt perspektiv, en kompass in i en 
  
 begrepp, i sociala institutioner och i den subjektiva 
  
 ny tid. 
  
 identiteten. 
  
 Den moderna människans identitetsformering 
  
 En funktion för världskulturbegreppet skulle 
  
 äger primärt rum i de sociala sammanhang där vi 
  
 således kunna vara en ny, om än i dag något sud- 
  
 tillbringar den mesta tiden. Det betyder att hem, 
  
 dig möjlighet, att beskriva den sammansatta verk- 
  
 skola, arbetsplatser, organisations- och fritidsliv 
  
 ligheten – göra oss ständigt uppmärksamma på 
  
 har central betydelse för analysen av kulturmöten 
  
 hur de gamla kategoriseringarna fått oss att fast- 
  
 och de bundna former som används för att kom- 
  
 na i kulturella generaliseringar och myter basera- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson34 
  
 de på t ex nationalitet och etnicitet. En fokuse- ring på världskultur skulle kunna ge utrymme för 
 öppnare antaganden om människans tillhörighet, få oss att höja blicken över det egna och se hur andra människor vävt sina universa. Här är den  
 post-koloniala 
  diskussionen och analysen grund- läggande. 
 Tanken om universella kulturvärden som alla omfattas av har många implikationer vilket blivit uppenbart i takt med globaliseringens utbred- ning. De som tidigare beskrivits som underordna- de skulle om de tog till sig de universella kultur- värdena erkänna sin underlägsenhet historiskt under kolonialismen. Det gamla koloniala mönst- ret har således aktualiserats i samband med forsk- ningen om ekonomi, politik och kultur under senare delen av  
  
 1900 
 -talet. 
  I denna forskning är det tydligt att kolonialismen fortfarande präglar djupt rotade föreställningar och kategorier om människor, platser och nationer i vår tid. Den nya tolkningen av detta fenomen kallas därför post- kolonialism och syftar till att granska de maktför- 
 hållanden som strukturerar handlingsutrymmen för individer, grupper och samhällen. I fokus står frågor om global kultur, kulturell identitet och förhållanden i  
 post-koloniala 
  stater. Inte minst synliggörs den dominans som de västerländska perspektiven har och har haft, för förståelsen av världens kulturer. De uttryck som t ex kommu- nicerar diffusa identiteter under namnet världs- kultur kan förstås utifrån den teoribildning som produceras av  
 post-kolonialt 
  inspirerade forskare. 
 Frågor kring världskultur måste ta mark någonstans och det nns skäl att kritiskt fundera 
 över hur detta sker. För att komma vidare på ett konstruktivt sätt i arbetet med de världskulturella perspektiven måste nivån och fenomenen klar- göras. Det centrala bör därför vara, och har för Forum för världskultur varit att inte stödja pro- jekt som inriktas på att exotisera det främmande. Världskulturella perspektiv rymmer istället en möjlighet som avvisar och ger förutsättningar för ett ifrågasättande av den slentrianmässiga dikoto- min som människan ordnat världen i. 
 Målet med världskultur är att få den att bli en naturlig del av vår kultur. 
 Ur rapport från seminariet Världskulturen och Norden, Oslo,  
  
 2–4 
  
 december  
 1999 
 . 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson35 
  
 F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 36 
  
 Nordisk utblick 
  
 Under de senaste åren har många sinsemellan olika 
  
 kulturella rötter på de norska scenerna, har Norsk 
  
 initiativ tagits i Norden för att fokusera på det 
  
 Kulturråd sedan  
 1998  
 ansvar för utvecklingspro- 
  
 världskulturella och dess konstnärliga uttrycks- 
  
 grammet för konst och kultur och det mångkul- 
  
 former. Forum för världskultur har etablerat ett 
  
 turella samhället, kallat Mosaikk. Programmet 
  
 samarbete med organisationer med ansvar för 
  
 skall synliggöra konstnärlig och kulturell mång- 
  
 dessa frågor i Norge och Danmark. Vi bedömer 
  
 fald och etablera mötesplatser mellan olika for- 
  
 att det även i framtiden nns mycket att vinna på 
  
 mer av konst och kultur. Mosaikk skall bidra till 
  
 att diskutera gemensamma strategier och arbeta 
  
 att främja och integrera mång- och tvärkulturella 
  
 för ett nordiskt kultursamarbete inom det världs- 
  
 uttryck inom de etablerade konst- och kultur- 
  
 kulturella fältet. Nedan följer en kort redogörelse 
  
 politiska åtgärderna och inom kulturinstitutio- 
  
 för några av utgångspunkterna för arbetet i Norge, 
  
 nernas dagliga arbete. 
  
 Danmark och Finland. 
  
 Mosaikkprogrammet disponerar en ram på  
 5 
  
 miljoner NOK per år och ger stöd till omkring 
  
 Norge 
  
 100  
 projekt och engångsinsatser. Precis som i 
  
 Den norska regeringen har fastställt att kulturell 
  
 Norsk Kulturråds övriga verksamhet står det 
  
 mångfald är en styrka för hela samhället och att 
  
 konstnärliga uttrycket i fokus. Ett ständigt ökande 
  
 man inom alla områden bör verka för dialog, 
  
 antal av projekten stöds i samarbete med Norsk 
  
 samarbete och nyskapande. 
  
 Kulturråds ämnesråd inom ordinarie ansvars- och 
  
 Som ett led i den norska regeringens önskan 
  
 arbetsområden. Mosaikkprogrammet tar i huvud- 
  
 att främja konstformer och uttryck med mång- 
  
 sak utgångspunkt i det nationella kulturlivet och 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson37 
  
 de förändrade krav som ställs genom de senare 
  
 enbart skall nnas i organisationernas mål och 
  
 decenniernas invandring. De internationella kultur- 
  
 strategier, utan även integreras i den dagliga verk- 
  
 kontakterna hanteras främst av det norska utrikes- 
  
 samheten. 
  
 departementet och biståndsorganet NORAD. 
  
 Norsk Kulturråd genomförde  
 1997  
 en gransk- 
  
 Danmark 
  
 ning av projekt och initiativ man behandlat mellan 
  
 Även Danmark präglas av den ökade internatio- 
  
 1995  
 och  
 1997  
 samt omfånget av redan existeran- 
  
 naliseringen. På senare år har era initiativ till 
  
 de offentligstödda kulturinitiativ riktade mot det 
  
 kulturell mångfald påbörjats av det danska kultur- 
  
 mångkulturella samhället. I studien ingick för- 
  
 ministeriet och av institutioner under ministeriet 
  
 utom Norsk Kulturråd även Riksutstillinger, Riks- 
  
 som t ex: 
  
 konsertene, Riksteatret, Statens bibliotekstilsyn, 
  
 Det Interkulturelle Netværk, bildades av en rad 
  
 Norsk museumutvikling, Det norske lminstitutt, 
  
 kulturinstitutioner  
 1999  
 och arbetar främst med 
  
 Norsk forfattersentrum, Utledningsdirektoratet, 
  
 informationsinsatser. 
  
 Norges kunstnerråd, Fond for utøvende kunstne- 
  
 Konferensen  
 1  
 +  
 1  
 =  
 3  
 i oktober  
 2000  
 samlade 
  
 re och Norsk kassettavgiftsfond. 
  
 erfarenheter och konstnärliga inslag från era län- 
  
 Ungefär hälften av dessa institutioner hade 
  
 der för att inspirera de danska kulturinstitutio- 
  
 genom regleringsbrev fått Kulturdepartementets 
  
 nerna till att i högre grad tänka och handla mång- 
  
 uppdrag att prioritera eller på annat sätt uppmärk- 
  
 kulturellt. 
  
 samma den kulturella mångfalden i sitt arbete. 
  
 Kulturministeriets Udviklingsfond upprätta- 
  
 Studien visade att det nns stora skillnader i hur 
  
 des  
 1998  
 och fokuserar på och ger ekonomiskt stöd 
  
 institutionerna hanterar detta i praktiken. Institu- 
  
 till konstproduktion inom det etniska och tvär- 
  
 tionerna upplevde att det mångkulturella fältet 
  
 kulturella området. 
  
 kräver särskild uppmärksamhet i form av både 
  
 Projektet Det gode kulturmøde påbörjades 
  
 mänskliga och ekonomiska resurser, om det inte 
  
 sommaren  
 2000  
 och arbetar med insamling och 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson38 
  
 förmedling av lokala erfarenheter av möten mel- lan kulturer. 
 Flera undersökningar och rapporter om etnis- ka gruppers deltagande i kulturlivet har initierats: Undersøgelse af etniske gruppers deltagelse i kul- turlivet påbörjades under sommaren  
 2000  
 och fokuserar särskilt på kulturinstitutionerna. Resul- tatet publiceras under  
 2001 
 . 
 Det erkulturelle Danmark (Århus  
 1995 
 ) och På vej mod det erkulturelle samfund. Rapport fra 
 Arbejdsgruppen vedr. Etniske mindretals del- tagelse i det danske kulturliv. (Köpenhamn, feb- ruari  
 1997 
 ) belyser bl a etniska minoriteters del- tagande i kulturlivet. 
 Kulturministeriet har beslutat att formulera rikt- linjer för en förnyad kulturpolitik med titeln Kultur- politik for ett kulturelt mangfoldigt Danmark. Denna väntas bli färdig under sommaren  
 2001 
 . 
 Dessutom skapas möten med andra länder och kulturer genom speciella instanser som t ex Center 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson39 
  
 for Kulturelt samarbejde med Udviklingslandene 
  
 ökad tolerans och motarbeta rasism. När det gäl- 
  
 (CKU) som grundades  
 1998  
 och verkar för ett 
  
 ler kulturpolitiska åtgärder hanteras de av det 
  
 kulturellt samarbete med s k utvecklingsländer. 
  
 finska undervisningsministeriet som beviljar stats- 
  
 Centret har en bred organisatorisk bas i det dans- 
  
 understöd inom områdena ungdomsarbete, idrott 
  
 ka samhället och nansieras till stor del med 
  
 och kultur. Ministeriet skall ta med främjande av 
  
 medel från utrikesdepartementet via bistånds- 
  
 tolerans som ett kriterium då medel beviljas. I 
  
 organet Danida. 
  
 regeringens program för invandrar- och ykting- 
  
 Det nyligen upprättade Internationalt Kultur- 
  
 politik ( 
 1997 
 ) konstateras att personer med ut- 
  
 sekretariat skall fr o m  
 1  
 januari  
 2001  
 tillsammans 
  
 ländsk bakgrund kan ge nya impulser till utveck- 
  
 med Internationalt Kulturråd få ansvaret för 
  
 lingen av Finlands ekonomi och nationella kultur 
  
 kulturutbyte med de länder som inte räknas till 
  
 samt verka som brobyggare i Finlands internatio- 
  
 utvecklingsländerna. 
  
 nella relationer. Integration i det nländska sam- 
  
 Det överordnade ansvaret för integration av 
  
 hället är en primärfråga för immigrationspolitiken 
  
 yktingar och invandrare i Danmark har Inden- 
  
 medan de kulturpolitiska initiativen ännu är rätt 
  
 rigesministeriet . Ministeriet ger i vissa fall stöd till 
  
 blygsamma. 
  
 insatser inom kulturområdet. 
  
 Finland har även ett visst kulturutbyte med 
  
 utvecklingsländer inom ramen för det nska 
  
 Finland 
  
 biståndet. 
  
 Under  
  
 1990 
 -talet 
  har Finland blivit ett allt mer 
  
 Sammanfattningsvis kan sägas att man i Norge, 
  
 mångkulturellt samhälle. Samtidigt har negativa 
  
 Danmark, Finland och Sverige har valt olikartade 
  
 attityder och rädsla för personer med utländsk bak- 
  
 vägar i förhållningssätten till de världskulturella 
  
 grund ökat. På grund av detta fattade den nska 
  
 processerna. Frågorna är i många tillfällen upp- 
  
 regeringens olika ministerier  
 1997  
 ett beslut om 
  
 delade mellan olika departement och det görs 
  
 åtgärder inom förvaltningen för att åstadkomma 
  
 ofta en rätt stor skillnad mellan det inhemska kul- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 40 
  
 turlivet och presentation av konst och kultur från andra länder eller kulturer. Dessa olikartade ut- gångspunkter har enligt Forum för världskultur gjort att det nns mycket goda förutsättningar för ett aktivt och engagerat nationellt samarbete kring världskulturella frågeställningar och därmed även en möjlighet att etablera dessa frågor på ett kraft- fullt sätt i det nordiska samarbetet. Seminariet 
 Världskulturen och Norden som arrangerades i december  
 1999  
 av Norsk Kulturråd, danska Cen- ter for Kulturelt samarbejde med Udviklingslan- dene och Forum för världskultur i samarbete med Svenskhemmet Voksenåsen, bör ses som ett förs- ta steg mot en gemensam insats för de världskul- turella frågorna. 
 Valet står mellan kultur som konserverande eller förnyande, som exkluderande eller inkluderande. 
 Ur rapport från seminariet Världskulturen och Norden, Oslo,  
  
 2–4 
  
 december  
 1999 
 . 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 41 
  
 Fernandez U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 42 
  
 Kommitténs verksamhet 
  
 Arbetet inom kommitté och programråd 
  
 de organisationer där de är verksamma inom kul- 
  
 Forum för världskultur kom på allvar igång med 
  
 turområdet, kunde bli involverade. 
  
 sitt arbete under hösten  
 1998  
 då regeringen för- 
  
 För Forum för världskultur har det varit ange- 
  
 ordnat såväl kommitté, programråd som huvud- 
  
 läget att etablera ett trovärdigt förhållande till en 
  
 sekreterare. En plan för verksamheten antogs 
  
 rad kulturinstitutioner, grupper eller personer för 
  
 1999 
 – 
 02 
 – 
 25 
 . 
  
 att därigenom skapa förutsättningar för ett brett 
  
 Flera sammanträden har varit gemensamma 
  
 spektrum av olika former av samarbeten. Bred- 
  
 för kommitté och programråd, men de sakkunni- 
  
 den på kontakterna har också skapat förutsätt- 
  
 ga i programrådet har ej deltagit då kommittén 
  
 ningar för ett mångfacetterat innehåll. 
  
 fattat beslut om verksamhetens inriktning eller 
  
 Vi konstaterade tidigt att det nns en stor 
  
 enskilda projekts nansiering. Detta har varit en 
  
 potential för ett aktivt utåtriktat arbete för en 
  
 grundläggande princip för arbetet, och avsedd att 
  
 organisation liknande Forum för världskultur. 
  
 säkerställa kommitténs såväl som programrådets 
  
 Behovet av intresserade, inventerande och disku- 
  
 trovärdighet. 
  
 terande myndighetsliknande aktörer är uppen- 
  
 Programrådets sakkunniga har haft en i era 
  
 barligen mycket stort bland kreatörer eller orga- 
  
 avseenden känslig position. Deras uppgift har inte 
  
 nisationer med olikartade kulturella referenser 
  
 enbart varit att tjäna som en referensgrupp till 
  
 som söker efter vägar för ett breddat världskultu- 
  
 kommittén, utan det har samtidigt legat inom 
  
 rellt perspektiv i sin verksamhet. 
  
 deras uppdrag att väcka förslag där de själva, eller 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 43 
  
 I N F O R M A T I O N S A R B E T E 
  
 tioner av större projekt, som genomförts på upp- 
  
 Forum för världskulturs hemsida togs i bruk sen- 
  
 drag av Forum för världskultur. Rapporter från 
  
 sommaren  
 1999  
 under adressen www.forumkul- 
  
 era seminarier som kommittén varit delaktig i, 
  
 tur.com. Sajten har bestått av en ingångssida med 
  
 har också lagts ut på sidan. Den digitala kultur- 
  
 ett aktuellt förord från ordföranden och länkar 
  
 tidskriften Babels torn med texter kring världs- 
  
 till kommitténs direktiv, organisation och betän- 
  
 kulturella frågeställningar har även den legat på 
  
 kanden. Med hjälp av klickbara ikoner har man 
  
 kommitténs hemsida. Tidskriften startades som 
  
 kunnat få information om olika arrangemang och 
  
 en agora för debatt där både kända och okända 
  
 kulturhändelser som kommittén varit engagerad 
  
 skribenter har fått ge sin syn på det mångkulturella 
  
 i. Information om evenemangen har uppdaterats 
  
 samhället. 
  
 aktivt och även fungerat som ett arkiv med hjälp 
  
 För att presentera vår verksamhet samt de 
  
 av rubrikerna aktuella evenemang och tidigare 
  
 arrangemang och projekt som i olika omfattning 
  
 evenemang. Sidan har haft en länksamling till 
  
 fått stöd av kommittén, har nyhetsbrev produce- 
  
 andra sajter med relevant information om det 
  
 rats och distribuerats ungefär varannan månad. 
  
 världskulturella området. Länkar till kommitténs 
  
 Mellan juni  
 1999  
 och december  
 2000  
 har totalt åtta 
  
 hemsida har funnits från regeringskansliets hem- 
  
 e-nyhetsbrev 
  spridits till ett brett antal mottagare 
  
 sida och från ett växande antal andra organisationer. 
  
 som anmält sig som prenumeranter på kommit- 
  
 På försök har sajten haft en elektronisk anslags- 
  
 téns hemsida. Vid vissa tillfällen har nyhetsbrevet 
  
 tavla där privatpersoner, organisationer och arran- 
  
 även distribuerats i tryckt form med ordinarie 
  
 görer haft möjlighet att lägga in planerade världs- 
  
 post. Nyhetsbrev, gamla som nya har funnits att 
  
 kulturella evenemang eller att ge sina kommen- 
  
 läsa på hemsidan och även distribuerats vid olika 
  
 tarer till olika händelser. 
  
 möten och seminarier. 
  
 Besökarna har även haft möjligheten att ta del 
  
 av journalistiskt mer genomarbetade dokumenta- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 44 
  
 Till informationsarbetet bör också räknas ett stort antal möten av skiftande karaktär med företrädare för institutioner, organisationer och enskilda per- soner inom kulturlivet, som kansliet har arrangerat. 
 Informationen till de organisationer i Norge (Mosaikkprogrammet inom Norsk Kulturråd) och Danmark (Center for Kulturelt samarbejde med Udviklingslandene, CKU), med ett i era avseen- den likartat uppdrag som Forum för världskultur, ledde till att kommittén i samarbete med Svensk- hemmet Voksenåsen tog initiativ till ett gemen- samt nordiskt möte som genomfördes den  
  
 2 
 – 
 4 
  
 december  
 1999  
 under rubriken Världskulturen och Norden. Seminariet samlade ett brett spek- trum av aktörer med ett intresse för en utvidg- ning av det världskulturella perspektivet i sina respektive länder och resulterade i ett intensie- rat arbete för att med ny teknik förbättra infor- mationen, och därmed även planerings- och samarbetsförutsättningarna för världskulturella arrangemang i Norden. Forum för världskultur har ingått i den arbetsgrupp som planerar ett andra seminarium i början av  
 2001  
 som skall handla om nätverk, IT och världskultur. 
 Riktmärken – Rösen 
 I den verksamhet som Forum för världskultur på olika sätt har varit engagerad i, är följande feno- men återkommande och bör relateras till interna- tionell, nationell, regional och lokal nivå. 
 Kulturpolitiken 
 På internationell nivå handlar världskultur som projekt om att förverkliga globala mänskliga spel- regler inspirerade av bl a UNESCOs arbete. 
 Den nationella kulturpolitiken har skapat nationella strukturer med demokratiska mål som därigenom också blir öppningar mot världskultu- rella processer. I dessa strukturer åternns regio- nala och kommunala organ med uppgift att inom sina områden hitta vägar till förverkligandet av de kulturpolitiska målen. En del av den problem- bilden är att så förhållandevis stora delar av de ekonomiska resurserna och det professionellt verk- samma kulturlivet är bundna vid storstäders cen- trala delar medan centrum för de esta männi- skor betyder i periferin i relation till resurser och professionalism. Detta innebär ett försprång för det centrala och det etablerade och en svårighet 
 På sikt måste institutionerna ta intryck av omvärldens förändringar. 
 Ur rapport från projektet Världskulturserien Kultur Jönköpings Kommun. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson45 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson46 
 för tillkomsten av nya perspektiv, som de världs- kulturella, och den lokala nivån. 
 Det behövs en större medvetenhet om den här situationen hos samtliga kulturpolitiska aktö- rer. Den statliga kulturpolitiken måste samspela med den lokala nivån för att locka fram och stödja initiativ som har växtkraft. Satsningar med världs- kulturella förtecken bör ha förutsättningar att minska en marginalisering och segmentering i kulturlivet och skapa en större bredd i utbud och deltagande. 
 Institutionerna 
 Flertalet kulturinstitutioner har en stor potential med avseende på de världskulturella processerna. Längst har man kommit inom musikområdet på denna vandring och svårast förefaller det att vara för teaterinstitutionerna. Stockholms kulturhus och Webb samarbete kring Smith har 
  
 99  
 namn, Rikskonserters utvecklade samarbete med föreningen Selam för att ge ytterligare kraft 
 åt världsmusiken eller Stockholms Konserthus sa- marbete med Re: Orient som möjliggjorde den första  
 Oud-festivalen 
  i Sverige är alla exempel 
 som visar att möjligheterna nns. Man bör dock samtidigt hålla i minnet att det inte ens på musik- sidan är så att de världskulturella exemplen lyckats bryta sig in från marginalen. Bland alla landets musikensembler med årliga verksamhetsmedel 
 nns ingen världsmusikensemble. 
 På teaterområdet har en stor del av diskussio- nen kommit att handla om skådespelarnas natio- nella och kulturella bakgrund och mindre om hur och vad man skall spela för att synliggöra de världs- kulturella perspektiven i samhället. De försök som gjorts på Skånes Dansteater i Malmö under Garcia ledning och inom Backa Teater i Göte- borg är i många avseenden lysande exempel på vad som kan åstadkommas inom institutionerna. Grundförutsättningarna är vilja och kunnande. 
 Arrangörerna 
 För att världskulturprocessen skall kunna utveck- las och spridas krävs arrangörer. Under slutet av 
  
 1990 
 -talet 
  startade kulturföreningen Selam dans och musikarrangemang som "FolkoFolk", "African nights" och skolprogrammet "WOW". Denna typ av arrangemang har även genomförts i Göteborg 
 Vi valde att söka en ensemble med inbördes olika kulturell bakgrund. 
 Ur rapport från Orionteaterns uppsättning Huff och hans bröder. 
  
 och Malmö/Lund och tjänar som exempel på nya 
  
 Freeman sökt nya berättarformer genom 
  
 strukturer med nätverk som binder samman inter- 
  
 att närma sig indiska, afrikanska och kinesiska 
  
 nationella artister med lokalt verksamma grupper 
  
 teatertraditioner i workshopsform. Det folkliga 
  
 i Sverige. Det nns arrangörer av speciella världs- 
  
 svenska berättandet kan där stimuleras att söka 
  
 kulturella evenemang i de nordiska länderna och 
  
 nya vägar som kan sätta långvariga spår. Produk- 
  
 i de esta större städer. Vid det nordiska semina- 
  
 tionbolaget Intercult arbetar för nya produk- 
  
 riet Världskulturen och Norden i december  
 1999 
  
 tionsmodeller för att få fram nyskriven dramatik 
  
 bekräftades att ertalet arrangörer önskade ett 
  
 och scenspråk. Musikern Simmons har tillsam- 
  
 utvecklat informationsutbyte för att både öka 
  
 mans med kollegor prövat ett "väldsmusiklabora- 
  
 kunskapen och möjligtvis något förbättra ekono- 
  
 torium" där olika musikaliska traditioner möts 
  
 min på gästspel och festivaler. Vid sidan av infor- 
  
 och interagerar. Andra mötesplatser är mer pub- 
  
 mation krävs även idéutveckling för publikarbete 
  
 lika, som t ex Södra Teatern och Bell i Stock- 
  
 och ett bredare arrangörsskap. 
  
 holm eller Bennett i Malmö. 
  
 Rapporteringen kring en rad projekt stryker 
  
 också under behovet av en betydande höjning av 
  
 Festivaler 
  
 kompetensen, vilket bl a bör ske genom att man 
  
 Festivalerna inom världskulturområdet har under 
  
 vid nyrekrytering månar om att få en ökad och 
  
 de senaste decennierna genomgått olika faser av- 
  
 relevant kompetens för hantering av frågor med 
  
 seende inriktning och ideologi. Falu folkmusik- 
  
 världskulturella perspektiv. 
  
 festival, Re: Orient, Scensommarfestivalerna och 
  
 Göteborgs Dans  Teater Festival är samtliga på 
  
 Mötesplatser 
  
 olika sätt exempel på festivaler som lyckats bryta 
  
 Det nns många olika behov av mötesplatser för 
  
 ny mark. Festivalerna har genom sin form förut- 
  
 att nna konstnärliga uttryck för världskulturella 
  
 sättningar att gå före institutionerna och peka ut 
  
 perspektiv. I "Världsteaterprojektet" har regissören 
  
 spår som kan utveckla den kulturella mångfalden. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson47 
  
 Gästspelen 
  
 projekt. Formerna har växlat från att vara intresse- 
  
 Gästspel kan vara både en metod för egen konst- 
  
 rad samtalsparter till konkreta förslag rörande olika 
  
 närlig utveckling och ett inspirerande komple- 
  
 tillvägagångssätt i frågor om andra samarbetsparter, 
  
 ment till det konstnärliga utbudet i Sverige. Det 
  
 dokumentation, information och sammandrag- 
  
 enda hållbara syftet är därför att introducera det 
  
 ningar med andra tänkbara bidragsgivare. 
  
 som är konstnärligt intressant. Detta är i synner- 
  
 De följande projekten är samtliga relaterbara 
  
 het angeläget men inte helt oproblematiskt. Det 
  
 till en eller era av deluppgifterna i uppdraget för 
  
 förefaller vara en angelägen uppgift att på olika 
  
 Forum för världskultur. 
  
 sätt hitta vägar för att öka kontaktytorna i anslut- 
  
 Vi har bedömt det som angeläget att ge en 
  
 ning till gästspel som nu alltför ofta likt en blixt 
  
 samlad beskrivning av dessa projekt även om en 
  
 lyser upp natthimlen ett kort ögonblick utan att 
  
 del redan nns omnämnda i vårt delbetänkande. 
  
 lämna några mer avgörande spår efter sig. Ett ut- 
  
 Anledningen är framförallt att det nns iakttagel- 
  
 vecklat tänkande kring gästspel kräver er strate- 
  
 ser som kan vara av värde att ta till vara eller att 
  
 giska vägval av institutioner och fria aktörer, men 
  
 utveckla för fortsatta försök. Vi ger oss däremot 
  
 också av anslagsgivande myndigheter så att det 
  
 inte in på mer hypotetiska resonemang om och 
  
 blir möjligt att förlänga och utvidga dessa gäst- 
  
 på vilket sätt projekten hade kunnat realiseras 
  
 spels betydelse. 
  
 utan ett stöd från Forum för världskultur. Vi nöjer 
  
 oss med att konstatera att man i de allra esta 
  
 Projekt med stöd av Forum för världskultur 
  
 projektrapporter som lämnats in efter projektens 
  
 Kommittén har under sin verksamhetsperiod gett 
  
 genomförande konstaterar att stödet – i ekono- 
  
 ekonomiskt stöd till ca  
 50  
 olika projekt till en sam- 
  
 miskt avseende eller på annat sätt – varit av stor, 
  
 lad kostnad av drygt  
 10  
 miljoner kronor. Utöver 
  
 och i en del tillfällen avgörande betydelse för ett 
  
 det ekonomiska stödet har Forum för världskultur 
  
 framgångsrikt genomförande. 
  
 även på annat sätt engagerat sig i ertalet av dessa 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson48 
  
 Forum för världskultur har velat vara en pådrivare när det gäller att synliggöra det breda spektrum av konst och kultur som nns i dagens Sverige. Vi har styrts av ett antagande om att ett breddat världskulturellt utbud i Sverige skapar förutsätt- ningar för en mångfacetterad och kraftfull konst- närlig utveckling, och förbättrar möjligheterna för kvalicerade kulturkontakter med andra kulturer, andra länder och framförallt nya publikgrupper. 
 En viktig hörnsten för vår verksamhet har varit ambitionen att arrangörsskapet skall ligga hos andra än Forum för världskultur för att därige- nom förbättra möjligheterna för de inblandade parterna för eget lärande och ansvarstagande. 
 Kommittén gjorde tidigt den bedömningen att vår verksamhet skulle rymma ett antal större projekt med en sådan omfattning och utformning 
 att de kan tjäna som xstjärnor samt att de har en sådan omfattning och karaktär att det är möj- ligt att relatera utfallet till insatser från Forum för världskultur. 
 F Y R A F I X S T J Ä R N O R S O M B L E V T R E 
 Världsteaterprojektet, Världsmusik och dans, 
 Smith har  
 99  
 namn och Världsmusiktältet är samtliga stora och vart och ett på sitt sätt kom- plicerade projekt, sinsemellan mycket olika men förenade i sin strävan att etablera mötesplatser för personer med erfarenheter från olika kulturel- la processer. I materiell mening förutsatte samt- liga dessa projekt ekonomiska resurser i en stor- leksordning, som med tanke på de bentliga struk- turerna inom offentlig bidragsgivning krävde en samsyn från en rad olika håll, för att projekten skulle gå att förverkliga. 
 I immateriell mening förutsatte vart och ett av projekten en utvecklad idé, en föreställning om varför detta är viktigt och en förmåga att kunna finna former för hur denna idé skulle kunna gestal- tas så att den berörde även andra än idégivarna. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson49 
  
 För Forum för världskultur utgjorde dessa här 
  
 möjligtvis åternna förlorade former för sceniskt 
  
 summariskt redovisade faktorer, en grund till var- 
  
 berättande. 
  
 för vi beslutade att på ett kraftfullt sätt engagera 
  
 Den processen har genom åren avsatt olika 
  
 oss i dessa projekt. 
  
 konstnärliga spår i såväl större uppsättningar som 
  
 Vår strävan har varit att bidra till att skapa så- 
  
 Den stora vreden, Amledo eller i mindre verk 
  
 dana förutsättningar att de här projekten skulle gå 
  
 som iscensatta folkliga berättelser. Under era år 
  
 att realisera på ett sätt som låg i linje med idé- 
  
 har det utvecklats kontakter mellan Gopalan Venu, 
  
 givarnas grundtankar. Det var dessutom ange- 
  
 Kutiyattam-mästare 
  från Kerala, Indien, Ma Ke, 
  
 läget att vårt engagemang också skulle skapa erfa- 
  
 jingju-mästare 
  från Shanghai, Kina och White 
  
 renheter av nya samarbetsformer, möjlighet till 
  
 Mata. Dessa kontakter utvecklades under- 
  
 ny kunskap om det världskulturella områdets 
  
 hand till en önskan om att under en lite längre tid 
  
 potential och därmed också kunna tjäna som 
  
 kunna pröva sina tankar i ett samarbete mellan 
  
 inspiration för andra till fortsatta initiativ. 
  
 dem och skådespelare från deras respektive teat- 
  
 rar. Genom ett ömsesidigt lärande av varandra 
  
 Världsteaterprojektet 
  
 ville man se hur det skulle var möjligt att produ- 
  
 Världsteaterprojektet hade en lång förhistoria 
  
 cera en gemensam föreställning med bibehållan- 
  
 innan det blev ett ärende för Forum för världskul- 
  
 det av den ömsesidiga respekten. Man ville dess- 
  
 tur att ta ställning till. 
  
 utom se hur erfarenheterna av ett sådant samar- 
  
 Under de senaste decennierna har regissören 
  
 bete på olika sätt skulle kunna utveckla och ge 
  
 Massey tankar och strävan efter att ska- 
  
 nya aspekter på den egna teatertraditionen. 
  
 pa en möjlig folklig teatertradition löpt parallellt 
  
 Inför det samarbetet, som inleddes med en 
  
 med kontakter och ett sökande efter element 
  
 gemensam workshop i Indien under december 
  
 inom utomeuropeiska teatertraditioner som kan 
  
 1998  
 – januari  
 1999  
 och därefter följdes av en 
  
 ge svensk teater möjligheter att utveckla, eller 
  
 längre arbetssejour i Sverige under sensommaren/ 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 50 
  
 hösten  
 1999 
 , utvidgades kretsen till att också om- fatta skådespelare och musiker från Moçambique. 
 För Forum för världskultur framstod det tidigt som angeläget att samordna information för att olika offentliga bidragsgivare skulle kunna fatta beslut om stöd till Världsteaterprojektets plane- rade arbetsperiod i Sverige under hösten  
 1999 
 . För det sammanhanget beviljade Forum för världs- kultur ett större ekonomiskt stöd, som tillsam- mans med stöd från andra bidragsgivare kom att göra det möjligt att genomföra både en längre arbets- och repetitionsperiod och ett antal före- ställningar i enlighet med de uppgjorda planerna. Forum för världskultur tog också initiativ till ett seminarium på den Svenska Teaterbiennalen i Norrköping i maj  
 1999  
 under vilket utgångspunk- terna för det kommande arbetet redovisades för en stor del av det samlade teatersverige. 
 I november  
 1999  
 genomförde Forum för världs- kultur i samarbete med Kulturdepartementet ett seminarium på Elverket, Kungliga Dramatiska Teatern, med rubriken Rötter som förenar och befriar där bl a företrädare för de olika samarbe- tande teatrarna redogjorde för sina respektive ut- 
 gångspunkter och sina erfarenheter av arbetet som då hade pågått under ett par månader. I det sammanhanget spelades också en scen ur före- ställningen upp för de inbjudna från olika kultur- institutioner och organisationer. 
 På uppdrag av Forum för världskultur gjordes en grundlig journalistisk dokumentation av hela arbets- och föreställningsperioden i Sverige. Doku- mentationen har tillsammans med bilder från arbetet funnits tillgänglig på kommitténs hem- sida. Materialet har gett goda möjligheter att få såväl en uppfattning om vad det i mer vardaglig mening innebär att genomföra ett samarbete som utmärkt världsteaterprojektets avsikter, som en konfrontation med en rad av de konstnärliga fråge- ställningar som aktualiserades och på olika sätt illustrerades under arbetets gång. 
 Arbetsperioden på Helsingegården i Järvsö och föreställningarna där, i Bollnäs och på Orion- teatern i Stockholm avslutades i månadsskiftet november – december  
 1999  
 för att följas av en fjortondagars period med workshops i maj  
 2000 
 . 
 Även vid denna sejour medverkade merparten av de som varit med i det tidigare arbetet. 
 Världens teatertraditioner behöver varandra för att överleva. 
 Ur projektbeskrivning för Världsteaterprojektet  
 1999 
 . 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson51 
  
 I anslutning till Göteborgs Dans  Teater Festival i augusti  
 2000  
 samlades på nytt de fyra mästarna för att under ett av festivalens seminarier presen- tera en del av sina erfarenheter av arbetet samt att lägga fast planerna för de kommande årens sa- marbete. Planerna sträcker sig i tid fram till  
 2003  
 och omfattar såväl arbete med att få fram ett ma- nus vardera från de fyra samarbetande teatrarna som fortsatta konkreta samarbeten mellan en del av de som har medverkat i projektet. Tankarna är sedan att ett gemensamt repetitionsarbete kring ett av de producerade manusen skall kunna leda fram till en premiär i Sverige under hösten  
 2002  
 och en därpå följande turnéperiod med föreställ- ningar i Kina, Moçambique och Indien. Det tål att understrykas att detta är planer, men det är också de perspektiv som de involverade i Världs- teaterprojektet har för sitt fortsatta arbete. I Miller rige har projektet nu sin bas inom Folkteatern i Gävleborg. 
 I fråga om långsiktighet och perspektiv lik- nande dem som Världsteaterprojektet förmått etablera och arbeta efter, är detta i era stycken en isolerad företeelse inom svensk teater. Svårig- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson52 
 heterna att få fram ekonomiska förutsättningar för arbeten liknande detta är uppenbara, men frå- gan är om inte ett större problem för projektet är svårigheten att bredda basen för arbetet inom det svenska teaterlivet. Att skapa lika långsiktiga alli- anser och ett intresse för de nämnda perspekti- vens möjlighet inom svenskt teaterliv är tydligen en minst lika angelägen som svår uppgift. Detta 
 är ett komplicerat men rimligtvis mycket ange- läget konstnärligt forskningsarbete med en rad potentiella förgreningar till teatrar, teaterutbild- ningar och andra aspekter av teaterlivets utveck- ling. Det nns för framtiden därför anledning att söka vägar för att stimulera en ökad nykenhet för dessa processer och bryta den tystnad bland kritiker och debattörer som ganska snart infann sig efter den relativt stora och positiva uppmärk- samheten i samband med föreställningarna. 
 Att detta är en långsiktig process, som inte skall eller ens kan slutgiltigt bedömas efter sina 
  
 enskilda resultat, bör enligt vår mening snarare 
  
 svaga kulturföreningen Selam att genomföra 
  
 leda till att den bedöms efter sina avsikter. 
  
 sitt arbete. Vår bedömning var att det snarast låg 
  
 Att bryta en kulturell isolering, att förmå sig 
  
 inom ramen för ordinarie bidragsgivare såsom 
  
 till att försöka deniera sin egen position i den 
  
 Stockholm stad, Stockholms läns landsting samt 
  
 egna traditionen genom att lära från andra kultu- 
  
 möjligtvis Statens kulturråd att värdera, och ta 
  
 rella processer, är en viktig uppgift när det gäller 
  
 ställning till hur man fortsatt ville stödja Moore 
  
 att öka den kulturella mångfalden i svensk kultur. 
  
 verksamhet. Ekonomiskt bidrag har också fort- 
  
 sättningsvis beviljats från dessa instanser, men 
  
 Världsmusik och dans 
  
 inte i en sådan omfattning att det skulle ha säker- 
  
 Världsmusik och dans har varit en samlings- 
  
 ställt verksamheten. 
  
 rubrik för era olika projekt med gemensam 
  
 Resurserna inom Forum för världskultur skall 
  
 nämnare. Idégivare har varit kulturföreningen 
  
 enligt uppdraget bland annat användas för att ini- 
  
 Selam, som under Kulturhuvudstadsåret  
 1998 
  
 tiera, stimulera och samordna verksamheter inom 
  
 lyckades nå stora publika framgångar genom att 
  
 det världskulturella fältet, inte för att trygga över- 
  
 på ett slagkraftigt sätt genomföra dans och musik- 
  
 levnaden för verksamheter som redan visat sig 
  
 arrangemang med i huvudsak invandrade musiker 
  
 framgångsrika. 
  
 bosatta i Sverige. 
  
 Vår bedömning av det arbete som Colon gjort 
  
 Världsmusik och dans blev tidigt en angelä- 
  
 i Stockholm var att det var av en sådan kvalitet att 
  
 gen fråga för Forum för världskultur att förhålla 
  
 vi borde ta initiativ till, och se i vilken grad dessa 
  
 sig till. Här fanns redan en verksamhet, som för- 
  
 erfarenheter också var överförbara till åtminstone 
  
 mått visa upp både publika och innehållsmässiga 
  
 andra storstadsområden. 
  
 framgångar. Kulturhuvudstadsåret led mot sitt 
  
 Samtal med såväl Selam som Svenska Riks- 
  
 slut, och därmed de extra resurser som gjort det 
  
 konserter visade mycket snabbt att det fanns goda 
  
 möjligt för den ekonomiskt sett resursmässigt 
  
 förutsättningar för ett mer utvecklat samarbete 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 53 
  
 mellan Selam, som en framgångsrik men resurs- 
  
 Samarbetet mellan Selam och Svenska Rikskon- 
  
 mässigt svag organisation och Svenska Rikskon- 
  
 serter har därefter bedrivits under två år. För det 
  
 serter som en resursmässigt stark kulturinstitu- 
  
 första året innebar överenskommelsen att Forum 
  
 tion som såg en möjlighet att genom samarbetet 
  
 för världskultur beviljade Colon ett ekonomiskt 
  
 utveckla och förnya sitt arbete på folkmusikom- 
  
 bidrag som täckte en halv årslön samt en bety- 
  
 rådet. 
  
 dande del av kostnaderna för de arrangemang 
  
 För Forum för världskultur var det också ange- 
  
 som skulle genomföras i de två angivna område- 
  
 läget att undersöka om det fanns ett intresse i 
  
 na samt en fortsatt verksamhet i Stockholm, mot 
  
 Göteborg och Malmö/Lund att genomföra liknande 
  
 att Rikskonserter nansierade den andra halvan 
  
 arrangemang som så framgångsrikt genomförts i 
  
 av årslönen samt administrativa kostnader. Under 
  
 Stockholm. FolkoFolk på Münchenbryggeriet, 
  
 år två har Rikskonserter ökat sitt ekonomiska åta- 
  
 African nights och skolungdomsprogrammen 
  
 gande och i enlighet med parternas önskan har 
  
 WOW på jazzklubben Fasching i Stockholm 
  
 Forum för världskultur gett det ekonomiska stö- 
  
 hade visat att det var möjligt att både nå en stor och 
  
 det till Rikskonserter. Ett tungt vägande argument 
  
 såväl etniskt som åldersmässigt brett sammansatt 
  
 i den diskussionen var från Rikskonserters sida att 
  
 publik. Samtidigt hade man lyckats introducera 
  
 det skulle vara lättare att göra egna interna om- 
  
 ett stort antal mycket skickliga invandrade musiker, 
  
 prioriteringar till fromma för projektet om det låg 
  
 av vilka de esta tidigare var helt okända i Sverige. 
  
 som en del inom Rikskonserter istället för att vara 
  
 Därmed möjliggjordes också levande möten med 
  
 något som i strikt formell mening var ett bidrag 
  
 musik som har sitt ursprung från olika delar av 
  
 från Rikskonserter till Selam för att möjliggöra 
  
 världen som nu är en del av det svenska musiklivet. 
  
 samarbetet. Man kan inte dra några långtgående 
  
 Gensvaret från såväl Malmö/Lund som Göteborg 
  
 generella slutsatser angående den ena eller den 
  
 angav att det fanns ett intresse för att pröva och 
  
 andra modellens för- och nackdelar efter den här 
  
 vidareutveckla grundkonceptet från Stockholm. 
  
 tiden. Rikskonserter har gjort betydande omprio- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson54 
  
 riteringar under år två till fromma för en utveck- ling av samarbetet. Det har uppenbarligen också varit av avgörande betydelse att Rikskonserters chef starkt har engagerat sig i säkerställandet av samarbetet med Selam. 
 Rent principiellt bör man undersöka och vidareutveckla olika former för hur ett mer for- maliserat samarbete mellan en kulturinstitution och en resursmässigt svagare part kan se ut. Det- ta bör göras utan att man riskerar vare sig den senares möjlighet att agera eller att samarbetet uppfattas som tillfälligt och därför blir marginali- serat inom institutionen. Av vad vi har kunnat utröna har samarbetet i det nu aktuella projektet fungerat mycket bra men vi har också sett andra exempel på hur institutioner har uppenbara svå- righeter att hantera samarbetsprojekt med exter- na projektledare på ett sätt som förhindrar just marginalisering. 
 Långsiktiga effekter och svårigheter i samar- betet mellan Selam och Rikskonserter kommer med stor sannolikhet att bli uppenbara när det inte längre nns några extra resurser från Forum för världskultur eller någon annan bidragsgivare. 
 För att förekomma en sådan situation tog Forum för världskultur under våren  
 2000  
 initiativ till ett möte med Selam och Rikskonserter samt berörda myndigheter och förvaltningar inom stat, Stock- holms kommun och Stockholms läns landsting för att diskutera hur man såg på möjligheterna för en fortsättning på projektet Världsmusik och dans, ett av alla parter mycket lovprisat projekt. En av de mest betydelsefulla öppningarna vid det samtalet var att man inte ck begränsa sitt seende till vilka resurser som eventuellt nns tillgängliga av bidragsmedel utan att det istället var angeläget att se om det fanns andra former för samverkan som skulle kunna skapa en fortsättning. Ett sådan område skulle skolkonsertverksamheten inom såväl kommun som landsting kunna bli. En väl avvaktande hållning från samtliga parter gör att osäkerheten fortfarande är större angående fram- tiden för Selam, som en betydelsefull aktör inom det världskulturella fältet, än vad den enligt vår mening borde vara. 
 När det gäller försöken med att tillämpa erfarenheterna från FolkoFolk och WOW i Göte- borg och Malmö/Lund har de esta arrange- 
 Världsmusik kan beskrivas som ljudet av en blandad värld – en värld där människor från skilda håll möts och skapar ny musik. 
 Ur rapport från Selam och Rikskonserters projekt Världsmusik och dans. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson55 
  
 mangen kunnat genomföras med mycket gott resultat. De svårigheter som har avrapporterats har framför allt handlat om att hitta rätt lokal samarbetspartner som har ett sammanfallande intresse med Selam/Rikskonserter och en upp- arbetad infrastruktur när det gäller att skapa de rätta förutsättningarna för framgångsrika arrange- mang med världsmusik och dans. Det lokala eko- nomiska ansvaret måste öka betydligt för att de nu genomförda åren skall kunna fortsätta. 
 I Stockholm har arrangemangen fortsatt att locka en stor publik. En odiskutabelt positiv effekt har varit att många av de medverkande musikernas attraktivitet har ökat vilket inneburit att de i större utsträckning engageras även för andra arrangemang. I kontrast till detta bör också på- pekas att det förefaller som om publikframgång- arna i växande grad är relaterbara till antalet in- ternationella gästartister och världsstjärnor. Detta i sin tur innebär betydande kostnadsökningar som svårligen låter sig kompenseras av ökade biljett- intäkter. 
 Trots positiva publiksiffror kommer dessa arrangemang även fortsättningsvis att förutsätta 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson56 
  
 bidrag eller annan form för mednansiering av 
  
 samma beslut som kunde möjliggöra ett förverk- 
  
 offentliga medel. 
  
 ligande, samt i ett konstruktivt samspel med i 
  
 första hand Stiftelsen World Wide Wisdom, 
  
 Smith har 99 namn 
  
 Kulturhuset och Riksutställningar komma fram 
  
 Att öka nykenheten för ny eller fördjupad kun- 
  
 till en breddning av de ursprungliga planerna. Pro- 
  
 skap och respekt för den kulturella mångfalden 
  
 grammet kom efter hand även att omfatta inter- 
  
 var tungt vägande faktorer inför Forum för världs- 
  
 nationella musikgästspel, teaterföreställningar, 
  
 kulturs engagemang i Smith har  
 99  
 namn, som 
  
 mångreligiösa musikprogram, författarkvällar och 
  
 producerats av Stockholms Kulturhus och Riks- 
  
 möjligheter för besökarna att själva pröva olika 
  
 utställningar i samarbete med Stiftelsen World 
  
 sångtekniker med anknytning till olika religioner. 
  
 Wide Wisdom. Den senare organisationen är 
  
 Utställningen med tillhörande programverk- 
  
 också idégivaren till projektet vars grundsyfte är 
  
 samhet invigdes i februari  
 2000  
 på Kulturhuset 
  
 att tjäna som en vägvisare in i det mångreligiösa 
  
 och pågick fram till slutet av april. Turnéversio- 
  
 Sverige. 
  
 nen hade sin första invigning i Katrineholm hösten 
  
 Forum för världskultur ansåg det vara angelä- 
  
 2000 
 . På grund av det stora intresset för utställ- 
  
 get att kunna utveckla former för ett samarbete 
  
 ningen från en rad mindre orter och olika organi- 
  
 med Kulturhuset och då i första hand när det 
  
 sationer har Riksutställningar med visst stöd från 
  
 gällde den del av vårt uppdrag som gällde kultur- 
  
 bl a Forum för världskultur även tagit fram en 
  
 och samhällsdebatt samt verksamhet inom scen- 
  
 miniutställning helt och hållet efter den stora 
  
 området, med en inriktning på andra kulturella 
  
 utställningens koncept. Båda utställningarna var 
  
 inuenser än den traditionellt västerländska. 
  
 redan innan de påbörjade sina turnéer bokade 
  
 Smith har  
 99  
 namn visade sig i hög grad vara 
  
 era år framöver. På Kulturhuset blev utställ- 
  
 en sådan projektidé där det fanns en möjlighet för 
  
 ningen en av de allra mest besökta utställningarna 
  
 Forum för världskultur att både bidra till gynn- 
  
 under husets  
  
 25 
 -åriga 
  historia. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 57 
  
 För vår del var det angeläget att få till stånd ett 
  
 att pröva på blev ledord, även om det inte uteslöt 
  
 samarbete med Kulturhuset för att därigenom 
  
 ett par internationella gästspel. Det framkom 
  
 stimulera en utveckling mot en breddning av de 
  
 relativt tidigt att om en sådan utvidgning av ut- 
  
 världskulturella perspektiven i något andra banor 
  
 ställningen skulle bli möjlig att genomföra, så förut- 
  
 än vad som varit fallet under de senare åren. Att 
  
 satte det en extern producent nansierad av Forum 
  
 kunna bli en central och angelägen konstnärlig 
  
 för världskultur. 
  
 mötesplats även för de stora grupper som ännu 
  
 I den allmänna utvärderingen efter det att 
  
 inte kände sig delaktiga i Kulturhusets hela verk- 
  
 projektet Smith har  
 99  
 namn hade avslutats på 
  
 samhet, var en av den dåvarande kulturhus- 
  
 Kulturhuset framgår att satsningen på en kom- 
  
 chefens uttalade visioner i anslutning till projek- 
  
 pletterande programverksamhet i de esta avse- 
  
 tet Smith har  
 99  
 namn. Att vinna personalens lust 
  
 enden var mycket framgångsrik. Det gäller då i 
  
 och engagemang bedömdes som en avgörande 
  
 synnerhet de internationella gästspelen men även 
  
 fråga för att Forum för världskultur skulle kunna 
  
 en sådan programserie som Suarez dig religioner- 
  
 engagera sig i en utvidgning av det ursprungliga 
  
 na runt, som lockade till sig många nykna som 
  
 projektet. Efter ett antal idéseminarier där syftet 
  
 genom sin egen sång ck inblickar i andra kultu- 
  
 var att knyta samman kunniga personer med 
  
 rer och deras religiösa musikskatter. Framgångarna 
  
 erfarenheter av religion och konst/kultur med 
  
 med i synnerhet de olika musikprogrammen födde 
  
 Kulturhusets producenter blev det möjligt att 
  
 i sin tur tankar om att det även borde vara ange- 
  
 enas om en projektbeskrivning som gick ut på att 
  
 läget att komplettera de två turnéversionerna av 
  
 sida vid sida presentera olika konstyttringar inom 
  
 utställningen med musik. På större orter kommer 
  
 musik, litteratur och teater med koppling till de 
  
 man förhoppningvis att kunna genomföra konser- 
  
 olika religionerna. Interaktiviteten från den stora 
  
 ter eller andra musikaliska inslag. För att åstad- 
  
 utställningen skulle även eftersträvas när det gäll- 
  
 komma ett högkvalitativt komplement till den 
  
 de programverksamheten. Närhet och möjlighet 
  
 typen av arrangemang har Forum för världskultur 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson58 
  
 i samarbete med skivbolaget Diesel music produ- 
  
 man bör dra nytta av vid den fortsatta utveck- 
  
 cerat en CD med samma namn som utställningen 
  
 lingen av världskulturella perspektiv vid kom- 
  
 och som genom Webb försorg kom- 
  
 mande planering av verksamhet inom såväl Kul- 
  
 mer att nnas med i utställningarna samt till för- 
  
 turhuset som Riksutställningar. 
  
 säljning. Skivan säljs även via traditionella kom- 
  
 mersiella kanaler. 
  
 Världsmusiktältet 
  
 Ett sidoprojekt av den här omfattningen inom 
  
 Detta projekt var tänkt att genomföras som en 
  
 ett redan stort projekt innebär att bentliga 
  
 landsomfattande turné under sommaren  
 2000 
 . I 
  
 strukturer inom de inblandade institutionerna 
  
 era avseenden hade projektet de kvaliteter som 
  
 sätts på prov. Det som har framkommit av rap- 
  
 skulle ha placerat det bland andra xstjärnor både 
  
 porteringen från de här projekten understryker 
  
 med avseende på det kvalitetsmässiga innehållet 
  
 vikten av att institutionen som helhet känner och 
  
 men också för de värdefulla erfarenheter alla in- 
  
 tar sitt ansvar om problem uppstår. När man en 
  
 volverade skulle kunna göra alltifrån medverkan- 
  
 gång har sagt ja till ett samarbete är det viktigt att 
  
 de artister till lokala arrangörer. På grund av ett 
  
 tydlighet och delaktighet fylls med ett reellt inne- 
  
 allvarligt sjukdomfall i en av de mest centrala led- 
  
 håll, i synnerhet i de fall samarbetet involverar 
  
 ningsfunktionerna ck projektet avblåsas efter 
  
 externa aktörer. 
  
 nära nog ett års förberedelsearbete. 
  
 Att sammanäta ett stort antal olika aktörer 
  
 Världsmusiktältets turné i Sverige skulle erbjudit 
  
 och olika sidoaktiviteter på så sätt som har varit 
  
 konserter med musiker och dansare med kultu- 
  
 fallet med Smith har  
 99  
 namn kan förhoppnings- 
  
 rella rötter i olika kulturer, danskvällar och speci- 
  
 vis innebära att erfarenheterna av dessa arrange- 
  
 ella barnkonserter till en rad platser i Sverige som 
  
 mang kan öppna nya kontaktytor. Det är vår upp- 
  
 inte är de storstadsområden som annars i så hög 
  
 fattning att detta projekt vid sidan om det starka 
  
 grad utgjort den världskulturella arenan. Projektet 
  
 publika gensvaret har blottlagt sammanhang som 
  
 har varit av en sådan omfattning och innehållit så 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson59 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 60 
 pass många olika aspekter att vi bedömde att det skulle vara angeläget med en dokumentation, där 
 även personer utanför arbetsprocessen skulle ha en möjlighet att följa och dra lärdomar av de gjorda erfarenheterna. Hela processen skulle enligt vår mening komma att innebära en intressant inven- tering av såväl konstnärliga frågeställningar kopp- lade till innehållet, som yttre frågor av mer prak- tisk natur när det gäller att kunna genomföra en turné av det här slaget. 
 Det nns en rad skäl som talar för det önsk- värda i att en turné liknande denna kan genom- föras under de närmaste åren eftersom den enligt vår bedömning skulle bredda diskussionen om de världskulturella processernas möjligheter ut över hela landet. Den skulle också kunna skapa en rad givande möten mellan olika arrangörer och lokala organisationer. Förberedelsearbetet med att skapa lokala förutsättningar för en turné med Världs- musiktältet visade redan med stor tydlighet beho- vet av ett nätverk av lokala/regionala presentatörer vid sidan av de redan etablerade folkmusikfesti- valerna. I sådana nätverk skulle de på annan plats i detta betänkande presenterade världskultur- 
 konsulenterna kunna spela en viktig samordnande roll. Även för turnérandet av projekt liknande 
 Smith har  
 99  
 namn skulle ett sådant nätverk kunna spela en viktig roll. 
 A N D R A S T J Ä R N S K O T T 
 Teater/dans 
 Teaterområdet i Sverige har under senare år inte kännetecknats av ett brett intresse för möjlig- heterna att på olika sätt reektera de världskultu- rella processerna vare sig på scenen, i nya pro- duktioner eller genom ett brett och nyket sökande efter föreställningar från länder utanför en västerländsk kultursfär. Södra teatern, med ett uttalat uppdrag i den riktningen, har uppenbarligen svårare att nna intressanta teaterproduktioner 
 än de musikproduktioner som man med stor fram- gång presenterar. 
 Teater blir lätt en mycket kostsam konstform, vilket av era har framhållits som en starkt däm- pande faktor vid nyorientering och experiment. Det kan därför nnas all anledning att fortsätt- ningsvis sträva efter att med större lyhördhet lyss- na efter initiativ och tankar med ambitioner att 
 Det var roligt att prova kläder. Jag såg ut som en arab – och jag är en! 
 Från gästboken till utställningen Smith har 99 namn 
  
 kunna gestalta de delvis nya förutsättningar glo- baliseringen skapar, och som tenderar att tränga in i all mänsklig verksamhet. De processerna är redan på gång från olika håll och tar sig olika for- mer. För att stimulera och skynda på nns enligt vår mening många hinder att komma runt och fallgropar att passera. De djupaste av dem alla och mest dömda att misslyckas blir säkert alla försök att skapa världskulturell teater med goda politiska avsikter vare sig det gäller skapandet av ensembler eller annat. 
  
 Under rubriken  
 Världen på svenska scener  
 genomförde Forum för världskultur tillsammans med Svensk Teaterunion ett halvdagsarrangemang till vilket ett stort antal personer och teatrar hade inbjudits att vittna om sitt arbete. I det samman- hanget påpekade Cummings i ett mycket starkt inlägg, som andades både bitterhet och ilska, att huvuddelen av svensk teater inte förmått bryta 
  
 sig ur ett nära nog förlamande grepp från en väs- terländsk teatertradition. Föråldrade normer och oförmågan att se förändringar i världen och i det svenska samhället var enligt Cummings de faktorer som förhindrar att bryta vaneseende och 
 återknyta till teaterns – konstens – förmåga att skapa ny identikation. 
 Detta till trots så saknas det inte försök att på olika sätt reektera vårt samhälle i scenisk gestalt- ning. 
 De projekt som vi har kunnat stödja är dels den internationella teatergruppen Kalejdoskops produktion av föreställningen  
 Malmö City Inter- national 
 , som vill skildra de olikheter och likheter som staden döljer. I det sammanhanget har också Forum för världskultur på olika sätt försökt sti- mulera till en förutsättningslös inventering av vilka möjligheter till samarbete som skulle kunna n- nas med Malmö Dramatiska Teater. Resultatet av det arbetet har intill nu inskränkt sig till samver- kan när det gäller biljettförsäljning. Situationen på Malmö Dramatiska Teater har uppenbarligen varit för turbulent för att idéer om vidare samar- bete skulle kunna utvecklas. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 61 
  
 Stockholms stadsteater gjorde under hösten  
 1999 
  
 bör vara att man möjligtvis skall vänta med ett 
  
 en serie kvällar kallade  
 Under samma himmel 
  
 första steg om man inte är beredd att ta ett andra. 
  
 där den bärande tanken var kulturmöten. Idén till 
  
 Under samma himmel  
 är ett av era projekt 
  
 serien formulerades och presenterades av en per- 
  
 som visat på en del av de svårigheter som blott- 
  
 son utanför Stockholms stadsteater, och fångades 
  
 läggs inom många kulturinstitutioner när det gäl- 
  
 lyhört upp av den konstnärliga ledaren för Rhodes 
  
 ler att utveckla ett samarbete med personer eller 
  
 Soppteater. Forum för världskultur gav ett eko- 
  
 organisationer utanför de egna leden. Dessa svå- 
  
 nomiskt stöd som möjliggjorde att teatern kunde 
  
 righeter förefaller att bli något mer uppenbara 
  
 anställa förslagsställaren som projektledare samt 
  
 när det gäller samarbeten som involverar perso- 
  
 täcka merparten av de externa programkostna- 
  
 ner med annan kulturell bakgrund, och därmed 
  
 derna. Programserien ck ett mycket positivt mot- 
  
 delvis andra erfarenheter och perspektiv. 
  
 tagande och samlade en stor och till stora delar ny 
  
 I samarbete med Dansens hus genomfördes i 
  
 publik tack vare ett energiskt och målmedvetet 
  
 november  
 1999  
 ett dansgästspel med den egyptis- 
  
 publikarbete genom kanaler som projektledaren 
  
 ka dansaren och koreografen  
 Suraya Hilal  
 med 
  
 var väl förtrogen med och som delvis var nya för 
  
 mycket gott gensvar såväl hos publik som i media. 
  
 teatern. Trots det positiva publika gensvaret följde 
  
 Gästspelet omfattade även Gävle och Umeå. 
  
 inte Stockholms stadsteater upp initiativet. Det 
  
 Forum för världskultur strävade från första början 
  
 framstår nu som ännu ett exempel på initiativ 
  
 efter att arrangörerna i anslutning till dansgäst- 
  
 inom det här området som kommit till stånd utan 
  
 spelet skulle genomföra andra arrangemang, som 
  
 någon sorts långsiktighet eller strategiska över- 
  
 på olika sätt var kopplade till gästspelet och de 
  
 väganden. Tyvärr måste vi konstatera att effekten 
  
 världskulturella möten som det i sig illustrerade. 
  
 av den sortens insatser lätt skapar så skarpa och 
  
 Dessa arrangemang genomfördes tyvärr ej. Anled- 
  
 djupa negativa reaktioner att en rimlig slutsats 
  
 ningen till detta bör enligt vår mening sökas i det 
  
 faktum att det saknas naturliga upparbetade rela- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson62 
  
 tioner mellan olika institutioner och organisatio- ner och föreningar. Dessa sammanslutningar har var och en för sig ett intresse av och ett engage- mang för olika aspekter av det världskulturella området, men saknar erfarenhet av att samarbeta med varandra. Detta är en iakttagelse som vi gjort 
 även i samband med arrangemang inom andra områden, vilket indikerar att det utgör ett ange- läget område för vidare utveckling. 
 Ett avslutande exempel från teaterområdet där Forum för världskultur varit involverat med ett ekonomiskt stöd, gäller Orionteatern. Utifrån konstnärliga utgångspunkter framfördes tankar om att det vid uppsättningen av Huff och hans bröder skulle vara angeläget att bygga ensemb- len kring ett antal i Sverige verksamma skådespe- lare med annan kulturell bakgrund eftersom det antogs att det skulle tillföra föreställningen kvali- teter som stod i samklang med uppsättningens konstnärliga avsikt att stryka under det universella och allmänmänskliga temat. 
 Att man från teaterns sida ansåg sig behöva ett extra stöd för att kunna skapa den här ensemblen förklarades med att själva sökandet och urvals- 
 processen skulle ta längre tid samt att repetitions- arbetet skulle bli längre om man på allvar ville ta till vara inte bara skillnader i skådespelarnas hud- färg utan framför allt dra nytta av deras olikartade erfarenheter. I rapporteringen framhålls att de skådespelare som har valts ut för att delta i föreställningen alla har stor teatererfarenhet och utbildning från sina respektive länder samt att detta har varit en tillgång i repetitionsarbetet. Av detta är det svårt att dra några andra slutsatser än att det kan ge konstnärlig utdelning om man vågar bryta mönster och söker sig till personer med andra kulturella erfarenheter som de bär med sig i sin svenska vardag. 
 Musik 
 Musikområdet är till skillnad från teatern det fält som brukar hållas fram som exempel på att det trots allt har skett en snabb och positiv utveckling inom det världskulturella fältet. Vi delar den upp- fattningen samtidigt som man inte skall glömma bort att det rör sig om konstformer med helt olika möjligheter när det gäller spridning och tillgäng- lighet. Etermedia, den tekniska utvecklingen och 
 Det är förvånansvärt lite världsmusik med egen särart som uppstått i Sverige. 
 Ur projektbeskrivning från Världsmusiklaboratoriet. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson63 
  
 därmed marknadens intressen på området har i 
  
 eller folkmusik. Vår otvetydiga bedömning är därför 
  
 era avseenden betytt mycket när det gäller både 
  
 att det även inom musikens område nns mycket 
  
 att stimulera och fördjupa kunskapen och upp- 
  
 stora utmaningar som väntar. Förhoppningsvis kan 
  
 levelsen av musikaliska möten. Dessa fakta får 
  
 det utvecklingsarbetet ha stor glädje och nytta av 
  
 inte förleda en att tro att musiken är ett område 
  
 de enstaka initiativ som har tagits även inom de 
  
 inom vilket det inte behövs vare sig extra resur- 
  
 ovan nämnda områdena. Den positiva utveck- 
  
 ser, inspiratörer eller andra faktorer som fortsatt 
  
 lingen med bl a ett allt starkare publikgensvar inom 
  
 kan bredda de världskulturella perspektiven. 
  
 världsmusiken har underlättat mycket för kom- 
  
 Situationen inom landets kultur- och musik- 
  
 mitténs arbete. De nya försök och erfarenheter som 
  
 skolor domineras fortfarande på ett näst intill 
  
 tillkommit bör vara en bra bas för fortsättningen. 
  
 enväldigt sätt av en undervisning som tar sikte på 
  
 Världsmusiklaboratoriet  
 är ett av de få projekt 
  
 musik och instrument från västerländsk konst- 
  
 som har erhållit hela sin nansiering från Forum 
  
 musik. Ingen av landets alla musikensembler med 
  
 för världskultur. Utgångspunkten har varit en idé 
  
 verksamhetsstöd har en inriktning mot världs- 
  
 och en övertygelse, som formulerats av folkmusi- 
  
 musikaliska eller världskulturella skeenden. Våra 
  
 kern Simmons, om behovet för musikanter med 
  
 konserthusinstitutioners egna program omfattar 
  
 skiftande kulturell bakgrund inom folkmusikom- 
  
 endast mycket marginellt icke västerländsk konst- 
  
 rådet att kunna fördjupa kunskapen om varandras 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson64 
  
 traditioner, speciella särarter och möjliga likheter 
  
 1999  
 och början av  
 2000 
 . Boken är i första hand 
  
 för att därigenom nna vägar till skapandet av ny 
  
 avsedd för lärare och elever vid musikhögskolor, 
  
 musik. I den här formen av barfotaforskning har 
  
 folkhögskolor med musikprol och andra som vill 
  
 det uppenbara faktumet att ny eller fördjupad 
  
 låta sig lockas in på fält där traditioner möts och 
  
 kunskap skapar nya förutsättningar för kreativa 
  
 ny musik kan uppstå. Boken kommer att åtföljas 
  
 processer kunnat bekräftas. Karaktären av forsk- 
  
 av en CD med illustrationsexempel från labben. 
  
 ning eller musikaliska upptäcktsresor har varit 
  
 Det av Stockholms Stads Kulturskola initiera- 
  
 viktig och arbetet har enbart visats upp genom 
  
 de projektet  
 Världsmusik och dans i Kulturskolan 
  
 avslutande öppna redovisningar för en huvudsak- 
  
 har i era avseenden hämtat sin inspiration från 
  
 ligen professionell publik eller genom inslag i 
  
 Världsmusiklaboratorierna. Avsikten med projek- 
  
 Musikradion. En del av erfarenheterna från världs- 
  
 tet, som erhållit stöd från Forum för världskultur 
  
 musiklaboratorierna var tänkta att kunna vidare- 
  
 för två terminer, är att skapa en världsmusikalisk 
  
 utvecklas inom ramen för det tidigare nämnda 
  
 verksamhet inom Kulturskolan. Arbetet har om- 
  
 Världsmusiktältet. En förhoppning med projektet 
  
 fattat såväl pedagogisk verksamhet med elever i 
  
 har också varit att inspirera andra. 
  
 Bredäng och inom ytterligare ett område, som 
  
 I ett relativt sent skede av projektet dök 
  
 seminarier och studiedagar med syfte att belysa 
  
 tanken upp om att försöka åstadkomma en doku- 
  
 olika infallsvinklar på världsmusik/dans och mång- 
  
 mentation av de rön man hade gjort och att 
  
 kultur i ett pedagogiskt/konstnärligt perspektiv. I 
  
 beskriva de processer som man lyckats få igång. 
  
 projektet ligger även en ambition att föra sam- 
  
 Detta har nu resulterat i att Bilda Förlag, med 
  
 man erfarenheter från olika kulturskolor och i 
  
 stöd från Forum för världskultur, under  
 2001 
  
 första hand musikhögskolorna i Malmö, Göte- 
  
 kommer att ge ut en inspirationsbok som bygger 
  
 borg och Stockholm. Inom Stockholms Stads 
  
 på erfarenheter man gjort under de inalles sex 
  
 Kulturskola nns en fortsatt strävan att driva pro- 
  
 labb på totalt  
 25  
 dagar som genomfördes under 
  
 jektet Världsmusik och dans. Vad det uteblivna 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 65 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 66 
 stödet från Forum för världskultur kan innebära för ett fortsatt långsiktigt och offensivt sätt att driva frågorna är oklart. 
 Forum för världskultur har varit involverat i två större projekt där syftet har varit att presen- tera musik från andra kulturer och länder. Det ena handlar om den första  
 Oud – festival  
 (ara- bisk luta) som någonsin genomförts i Sverige. Inför planeringen av detta arrangemang föreslog kom- mittén att Re: Orient, som var idégivaren bakom festivalen, skulle föra samtal med ledningen för Stockholms Konserthus. Gensvaret från Konsert- husledningen var snabbt och positivt vilket lade en god grund för ett samarrangemang med ett mycket konstnärligt och kulturpolitiskt intressant resultat. 
 Det andra exemplet gäller kulturföreningen Farhang och den brett upplagda festivalen  
 Kultur i exil. Persisk musik – från  
  
 1200-talets 
  
  Rumi till  
  
 2000-talets 
  
  New York.  
 I båda tillfällena har det handlat om idéer som skapats inom små ekono- miskt resurssvaga, och särskilt i det senare fallet, rätt oerfarna arrangörer av kulturevenemang. 
 Forum för världskultur har i båda dessa tillfällen föreslagit att man skulle söka samarbete med resursmässigt starka institutioner, vilket skulle ge dem en möjlighet att presentera världsartister som de kanske inte annars skulle ha nått fram till själva samt att det skulle kunna ge viss stabilitet åt arrangemangen. 
 Att följa kulturföreningen Farhang i spåren genom det svenska kulturetablissemanget inne- bär en sorglustig färd till bakgårdar till vilka de kulturpolitiska målen om t ex: att främja inter- nationellt utbyte och möten mellan olika kultu- rer inom landet uppenbarligen ännu inte trängt fram. Arrangemanget  
 Kultur i exil  
 innebar att svenska media uppmärksammade frågor kopp- lade till identitet, exil och konstnärlig verksam- het från ett land som annars inte brukar ha en framträdande plats på kultursidor i storstadstid- ningarna. Även om mycket av uppmärksamheten riktades mot de internationella gästartisterna, ck 
 även de i Sverige bosatta artisterna och andra medverkande en uppmärksamhet utöver det van- liga. Detta exempel har styrkt oss i vår uppfatt- 
 Den byråkratiska okänsligheten höll på att tillintetgöra projektet och vår möda. 
 Ur Föreningen Farhangs rapport om projektet Kultur i Exil. 
  
 ning om att det gäller att få det nationella och det internationella att samverka på samma sätt som de två sidorna av ett och samma mynt skapar myntet! 
 Mötesplatser 
 Eftersom vi bland utgångspunkterna för vårt arbete angett att arrangörerna, de kreativa produ- centerna, är en viktig grupp som spjutspets för de världskulturella processernas synliggörande i sven- skt kulturliv har det varit naturligt att stödja olika initiativ som förväntats befrämja sådana tendenser. Det har gällt stöd till nätverksbulletinen  
 Montgomery;  
 ett samarbete mellan  
 Folkets Hus och Parker och Intercult  
 med syftet att stärka lokala arrangörs- grupper; seminarieserien Ny publik – nya grepp; 
 vad erfarenheter från en stor internationell sam- produktion som  
 Hotel Europa  
 kan betyda för andra internationella samproduktioner; stöd till  
 Bennett  
 i Malmö och  
 Stallet  
 i Stockholm så att de redan från första början kunde skapa förutsättningar för att dessa hus också etableras som världskulturella mötesplatser. 
 Stödet till Stocktown;  
 www.stocktown.com  
 har möjliggjort etablerandet av ett hus i den digitala världen. Vår bedömning är att kommitténs enga- gemang i Stocktown och dess försök med live- konserter via internet och Öppna kanalen har varit en betydelsefull stimulans till en aktör med en medveten strävan att utveckla nya media i sam- klang med stora ungdomsgruppers intressen. Man skall i detta sammanhang inte heller underskatta de tillfällen till nya kontaktytor och nya kunska- per som kan strömma in till såväl bidragsgivare som andra från projekt liknande detta. 
 Bland initiativ som bidrar till en fördjupning av kunskaper och debatt kring världskulturella frågeställningar åternns  
 Svindlande färder  
 – en föreläsningserie om postkolonial teori och praktik, 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 67 
  
 som kunnat genomföras under tre terminer. Serien 
  
 språk bortom den totalt dominerande väster- 
  
 följs under nästa år upp med en antologi med 
  
 ländska kultursfären. Frågor om ny tekniks möjliga 
  
 nyskrivna svenska texter om postkolonialt tän- 
  
 positiva inverkan på dessa skeenden har vi också 
  
 kande och världskulturella perspektiv. Antologin 
  
 försökt få belysta liksom den roll som kulturtid- 
  
 ges ut av Natur  Kultur med stöd av Forum för 
  
 skrifterna kan få som banbrytare på det världskul- 
  
 världskultur. På samma sätt som vi har ansett att 
  
 turella fältet. 
  
 en del av de mer omfattande projekten bör få en 
  
 Skolvärlden är en viktig introduktör och bear- 
  
 kvalicerad dokumentation, är det viktigt att dis- 
  
 betare av världskulturella frågeställningar. Genom 
  
 kussionen kring de världskulturella frågeställning- 
  
 ett stöd till Graham – Kritisk Utbildningstidskrift 
  
 arna inte enbart avhandlas i debattform utan även 
  
 för produktionen och ett stort extra utskick av 
  
 kan sammanställas i tryckt form och spridas genom 
  
 numret  
 Frihet, jämlikhet, utanförskap – om minori- 
  
 förlagens ordinarie kanaler. 
  
 teter i den svenska skolan  
 ville vi öka spridningen 
  
 I samarbete med Mångkulturellt centrum i 
  
 av ett antal viktiga texter om dagens Sverige. 
  
 Botkyrka har Forum för världskultur genomfört 
  
 Andra liknande insikter hoppades vi få fram 
  
 ett antal  
 sökkonferenser  
 från vilka det nns ett 
  
 när vi tillsammans med Svenska Teaterförbundet 
  
 grundmaterial för en framtida publicering och 
  
 arrangerade seminariet Svensk teater i utveckling 
  
 vidare bearbetning inför nya sökkonferenser. 
  
 – mångfald eller enfald? under Göteborgs Dans  
  
 Tillsammans med det under året invigda 
  
 Teaterfestival. Utgångspunkten för seminariet var 
  
 Internationella biblioteket i Stockholm har vi 
  
 en förstudie som gjorts angående arbetsmarknaden 
  
 utarbetat och genomfört två konferenser med 
  
 för skådespelare och musiker med annan kulturell 
  
 ambitionen att få en bättre spegling av  
 Hela världens 
  
 bakgrund samt hur ett antal företrädare för svenskt 
  
 litteratur  
 på bibliotek, i media och inte minst genom 
  
 kulturliv såg på de världskulturella frågornas möj- 
  
 att er svenska förlag ger ut verk översatta från 
  
 ligheter. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson68 
  
 Vår ambition har varit att skapa förutsättningar för att så många som möjligt, som är verksamma inom svenskt kulturliv, genom insiktsfulla iakt- tagelser skall kunna samla kraftfulla argument kring världskulturella frågor. Debattens vågor om vägarna till och aktörerna kring frågor om världs- kultur gick högre vid tiden innan tillsättandet av kommittén Forum för världskultur än vad de går 
 i dag. Förhoppningsvis kan det tolkas på så sätt att vi och andra i någon mån lyckats tränga bakom slagordsretoriken och kunnat visa vilka fantastiska konstnärliga upplevelser som kan vänta oss om vi med större generositet, nykenhet och kunskap förmår skapa en grund för de världskulturella perspektivens expansion. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson69 
  
 F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 70 
  
 Erfarenheter och iakttagelser 
  
 Arbetssätt 
  
 Detta är ett grannlaga arbete som har möjlig- 
  
 De drygt två år som Forum för världskultur har 
  
 gjorts av, och hela tiden kunnat relateras till, de 
  
 verkat är uppenbart en alltför kort tid för att man 
  
 uppdragsbeskrivningar som har gällt för kommit- 
  
 skall kunna dra några säkra slutsatser kring mer 
  
 téns arbete. Den på detta sätt vunna friheten att 
  
 långtgående effekter av den egna verksamheten 
  
 kunna verka i ett närmast laboratorie- eller växt- 
  
 samt de verksamheter som vi på olika sätt ha stöt- 
  
 husliknande förhållande har varit utomordentligt 
  
 tat. Stödet har i en del fall varit begränsat till ett 
  
 värdefull och har genomgående upplevts som 
  
 större eller mindre ekonomiskt bidrag medan det 
  
 mycket positiv och stimulerande av företrädare för 
  
 i de esta tillfällen har varit kompletterat med 
  
 de kulturinstitutioner, organisationer och enskilda 
  
 andra stödåtgärder. Insatser som kan sammanfat- 
  
 som kommit i kontakt med kommitténs arbete. 
  
 tas som försök att betrakta olika förslag mer som 
  
 Vi kan konstatera att vi har lyckats etablera olika 
  
 led i processer än projekt med en väldenierad 
  
 former av kontakter med företrädare för de allra 
  
 början och ett slut. Fokus har då mer kommit att 
  
 esta centrala kulturinstitutioner, organisationer 
  
 ligga på avsikt och perspektiv än det omedelbara 
  
 och andra aktörer av betydelse för vårt uppdrag. 
  
 resultatet. Vid andra tillfällen har det snarare hand- 
  
 Formerna för kontakt och samverkan har växlat och 
  
 lat om att inspirera till eller att vidareutveckla 
  
 sammantaget skapat en bra grund för en konstruk- 
  
 förslag så att de eventuellt kommit att omfatta 
  
 tiv dialog kring angelägenheten av världskulturella 
  
 även andra aspekter eller helt nya delar. 
  
 perspektiv i det svenska konst- och kulturlivet. 
  
 Resultatet har växlat beroende på engagemang, 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson71 
  
 tidsmässiga och ekonomiska förutsättningar. Det 
  
 Politiken och praktiken 
  
 geograska avståndet har säkerligen också haft en 
  
 Vid det nordiska seminariet Världskulturen och 
  
 negativ inverkan när det gäller såväl intensiteten i 
  
 Norden som genomfördes i december  
 1999  
 på 
  
 kontakterna som möjligheten att ge relevanta råd 
  
 Voksenåsen utanför Oslo gjorde den tidigare stats- 
  
 när det gäller samarbete och annat där känne- 
  
 sekreteraren och nuvarande ordföranden i Stiftel- 
  
 domen om lokala förutsättningar är väsentlig. 
  
 sen Framtidens Kultur Green ett in- 
  
 Finansieringen av kommitténs verksamhet, 
  
 lägg där han sökte svar på frågan om vi har en 
  
 med det rätt speciella förhållandet att en relativt 
  
 statlig politik för ett mångkulturellt samhälle. 
  
 stor andel av de anslagna medlen kommit från 
  
 Hans genomgång mynnade ut i tre viktiga iaktta- 
  
 Stockholms kommun och Stockholms läns lands- 
  
 gelser som visserligen kan sägas ligga till grund för 
  
 ting har inte haft någon negativ inverkan på verk- 
  
 tillsättandet av Forum för världskultur, men som 
  
 samhetens inriktning eller det faktum att många 
  
 också blivit bekräftade under vårt arbete. Sanchez 
  
 projekt legat utanför Stockholmsregionen. Det har 
  
 Porter delade upp svaret i tre etapper med tyd- 
  
 istället varit kvaliteten i olika projekt som varit 
  
 liga signalkoder. I en stram sammanfattning påstod 
  
 avgörande. Att det är önskvärt med någon form 
  
 han att det i stort sett lyser ett fast grönt ljus för 
  
 av replipunkter på olika platser i landet i likhet 
  
 de politiska målen tydligast formulerade när det 
  
 med det förslag om världskulturkonsulenter som 
  
 gäller målen för kulturpolitiken som skall: 
  
 kommittén föreslog i sitt delbetänkande framstår 
  
 fortfarande som angeläget. För att kunna gynna 
  
 värna yttrandefriheten och skapa reella förut- 
  
 och hjälpa till att nna stimulans för olika lokala 
  
 sättningar för alla att använda den 
  
 initiativ inom det världskulturella fältet, är det 
  
 verka för att alla får möjlighet till delaktighet i 
  
 viktigt för en organisation med ett uppdrag lik- 
  
 kulturlivet och möjlighet till kulturupplevelser 
  
 nande Forum för världskultur att det nns orga- 
  
 samt till eget skapande 
  
 nisatoriska stödpunkter på olika håll i landet. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson72 
  
 främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse 
  
 hället. Stoppljuset lyser rött ute i bostadsområ- 
  
 och kvalitet och därigenom motverka kommer- 
  
 den och andra områden där majoriteten av män- 
  
 sialismens negativa verkningar 
  
 niskor har sin dagliga gärning. Där beskrivs situa- 
  
 ge kulturen förutsättningar att vara en dyna- 
  
 tionen som i det närmaste stillastående, eller i en 
  
 misk, utmanande och obunden kraft i 
  
 del tillfällen rentav en utveckling bakåt. I det sam- 
  
 samhället 
  
 manhanget kan det vara värt att tillägga att denna 
  
 bevara och bruka kulturarvet 
  
 beskrivning är relaterad till förhållanden som i 
  
 främja bildningssträvandena 
  
 första hand berör det offentligstödda kulturlivet. 
  
 främja internationellt kulturutbyte och möten 
  
 Det har inte legat inom ramen för vårt upp- 
  
 mellan olika kulturer inom landet (prop. 
 1996 
 / 
  
 drag att göra en kartläggning av brukarperspekti- 
  
 97 
 : 
 3 
 , bet. 
 1996 
 / 
 97 
 :KrU 
 1 
 , rskr. 
 1996 
 / 
 97 
 : 
 129 
 ) 
  
 vet men det förefaller helt uppenbart vara så att 
  
 det ekonomiska utrymmet för kulturverksamhet 
  
 Dessa mål är samtliga relevanta för frågor i 
  
 inom kommuner och landsting runt om i landet 
  
 anslutning till de världskulturella processerna och 
  
 under senare år i hög grad har inverkat menligt 
  
 indikerar att det också är möjligt att låta världs- 
  
 för det lokala och regionala kulturutbudet. Svårig- 
  
 kulturella perspektiv bli det samlande perspektiv 
  
 heterna att åstadkomma prioriteringar för nya pers- 
  
 och den utmaning som allt konst- och kulturliv i 
  
 pektiv i kulturverksamheten har därmed ökat om 
  
 dagens Sverige kan och på olika sätt bör förhålla 
  
 det inte samtidigt har ställts extra projektpengar 
  
 sig till. 
  
 till förfogande för olika satsningar. 
  
 Ett gult avvaktande ljus råder däremot fortfa- 
  
 Det kan vara värt att i det här sammanhanget 
  
 rande bland merparten av olika kulturinstitutio- 
  
 framhålla att det samtidigt och parallellt är möj- 
  
 ner. Där händer ingenting eller mycket lite med 
  
 ligt att avläsa tillkomsten av en rad nya livskraf- 
  
 mindre man lockar med extra medel för speciella 
  
 tiga och många gånger utomordentligt konstnär- 
  
 insatser med bäring på det mångkulturella sam- 
  
 ligt formsäkra och uttrycksfulla kulturyttringar 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson73 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson74 
 som  
 hiphop-rörelsen 
  med bl a rap, breakdance och Moran. De lever genom sitt direkta tilltal, det mångfacetterade uttrycket och de aktionspräg- lade upplevelserna i ett omedelbart här och nu. I många avseenden är dessa företeelser i hög grad möjliga att betrakta som aspekter av samma glo- baliseringsprocesser som skapar förutsättningarna för de världskulturella perspektiven. De artikule- rar dessutom något av protesten mot dessa pro- cesser parallellt med att de paradoxalt nog för i synnerhet många unga uppenbarligen skapar en estetik och förutsättningar för att kunna hantera frågor om mångfald, motsättningar, hemvist och identitet. För samhället, och i det här speciella sammanhanget för kulturpolitiken, bör det vara en angelägenhet att inventera hur den kan möta dessa nya uttryck utan att den grundläggande kraften försvinner. Det innebär sannolikt att man måste söka sig andra vägar än traditionellt stöd eller tillskapandet av frizoner i form av klotter- väggar eller annat som närmast är att hänföra till tankar om reservat vid sidan om det samhälle som skapat uttrycken. 
 Till bilden av kulturutbudet i dagens Sverige 
 hör också ett mycket vitalt kulturliv som i en annan mening lever i en parallell nästan aldrig uppmärksammad fåra. I media märks aldrig de olika evenemang som arrangeras av olika etniska grupper som i praktiken presenterar olika världs- artister utan att det avsätter några spår utanför den egna gruppen. Dessa arrangemang samlar en stor publik och genomförs alltför ofta i sporthallar eller på andra platser avlägset från de offentlignansi- erade kulturarenorna till rent kommersiella och höga priser. Här nns en annan utmaning för det offentliga kulturlivets aktörer att slå broar både till nya publikgrupper och nya konstnärliga upp- levelser för den publik man redan har. 
 När det gäller frågan om de kulturpolitiska målen kan våra erfarenheter snarast beskrivas i termer av att målen är bra, medan det nns en betydligt större osäkerhet angående viljan och tempot för deras förverkligande. 
 Den politiska trovärdigheten mäts ofta i ter- mer av resurstilldelning och på vilket sätt målen, vare sig det är de övergripande målen för den statliga kulturpolitiken eller nedbrutna i regler- ingsbrev för enskilda myndigheter eller kultur- 
 Institutioner och organisationer måste få hjälp att våga prova något nytt och lägga om sin verksamhet. 
 Ur rapport från seminariet Världskulturen och Norden, Oslo,  
  
 2–4 
  
 december  
 1999. 
  
 institutioner, leder till avläsbara förändringar. 
  
 verkat återhållande för ett mer långsiktigt och 
  
 Påfallande många företrädare för stora statliga 
  
 strategiskt tänkande. 
  
 eller kommunala kulturinstitutioner behandlar 
  
 När kommittén Forum för världskultur i sitt 
  
 också frågan om de världskulturella frågeställ- 
  
 delbetänkande gjorde bedömningen att det bland 
  
 ningarna som om de var likställda med den typ av 
  
 annat behövs en längre tid och något ökade eko- 
  
 projekt eller satsningar som kulturlivet under en 
  
 nomiska resurser så var det mot bakgrund av en 
  
 lång rad år varit utsatt för. Det kan vara projekt 
  
 övertygelse om att det är viktigt, och att det tar 
  
 som Kulturhuvudstadsåret, satsningar i Östersjö- 
  
 tid att etablera perspektiv för förnyelse som i era 
  
 regionen, aktiviteter mot främlingskap och rasism 
  
 avseenden är projektens motsats. Att stödja och 
  
 eller Sveriges ordförandeskap i EU. Vår utgångs- 
  
 stimulera processer och etablerandet av nya per- 
  
 punkt har hela tiden, som tidigare uttryckts, varit 
  
 spektiv har ingen synlig slutpunkt, men kräver en 
  
 att frågan om de världskulturella perspektiven 
  
 långsiktighet och möjligtvis också andra strategier 
  
 inte i något avseende är att jämföra med den typ 
  
 för utveckling. 
  
 av speciella satsningar som nämns ovan, utan att 
  
 Statens kulturråd kommer i sin utvärdering av 
  
 det är frågan om att kunna avläsa, tolka och ge 
  
 Kulturhuvudstadsåret fram till ett par slutsatser 
  
 konstnärlig gestaltning åt de processer som ytterst 
  
 som på ett sådant sätt sammanfaller med våra att 
  
 är konsekvenser av globaliseringens accelererande 
  
 de är värda att citera: 
  
 förlopp. Ett förlopp som till skillnad från de andra 
  
 Detta leder bl a till frågan om projektens 
  
 exemplen inte har ett sista datum om ett halvår 
  
 roll i kulturlivet och kulturpolitiken. Ofta 
  
 eller ens om tio år. Processerna är i en mening lik- 
  
 har stora, kostsamma engångssatsningar i 
  
 tydiga med Tiden. Den här registrerade samman- 
  
 debatten satts emot det vi kan kalla var- 
  
 blandningen av olika specialsatsningar och frågor 
  
 dagskultur på ett sätt som gör att man ibland 
  
 rörande uttolkandet av de världskulturella utma- 
  
 får intryck av att det ena av nödvändighet 
  
 ningarna som ett projekt, har enligt vår mening 
  
 måste förskjuta det andra. Vad Kultur- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson75 
  
 rådets utvärdering visar, är att projekt – 
  
 slagsställaren eller idébäraren. När det har gällt 
  
 hanterade på rätt sätt – kan innebära en 
  
 verksamheter där kulturinstitutioner har varit in- 
  
 välbehövlig injektion i stelnade strukturer, 
  
 volverade har det i de esta fall betytt att vårt 
  
 såväl i huvudstadsregionen med sina stora 
  
 stöd varit villkorat av en markerad egen ekono- 
  
 institutioner som i det lilla glesbygdssam- 
  
 misk och verksamhetsmässig omprioritering. När 
  
 hället med mycket knappa resurser. Det 
  
 det har gällt andra aktörer såsom organisationer 
  
 viktiga är att erfarenheterna tas till vara och 
  
 och grupper utan – eller endast med ett mindre 
  
 används i det fortsatta långsiktiga arbetet. 
  
 verksamhetsstöd har utgångspunkten för ett eko- 
  
 Det är här vi ser bristerna: de kulturpoli- 
  
 nomiskt engagemang från Forum för världskul- 
  
 tiska strategierna saknas, det stora projek- 
  
 turs sida även i dessa fall byggt på att stödet skall 
  
 tet inordnas inte i en genomtänkt utveck- 
  
 vara kompletterande till det stöd som man erhål- 
  
 lingsplan. I dag när vi kanske dessutom 
  
 ler från myndigheter och andra instanser som har 
  
 tillmäter kulturen en mer betydelsefull roll 
  
 i uppdrag att hantera kulturstöd. 
  
 i samhället än tidigare – inte minst som 
  
 Modellen kan förefalla både enkel och fyrkan- 
  
 utvecklingsfaktor – är det strategiska tän- 
  
 tig men den strategiska utgångspunkten har hela 
  
 kandet av största vikt. 
  
 tiden varit vissheten om att kommittén har ett 
  
 uppdrag för en begränsad tid och att det är minst 
  
 Aktörer 
  
 lika angeläget att stimulera till ett nytt tänkande 
  
 Forum för världskulturs överväganden när det gällt 
  
 bland kulturlivets institutioner, – organisationer 
  
 ekonomiskt stöd till olika verksamheter har i så 
  
 och grupper som hos de instanser som skall stödja 
  
 gott som samtliga tillfällen utgått från tankar om 
  
 verksamheter på kulturområdet. Den egna viljan 
  
 att vårt stöd endast skall vara kompletterande. 
  
 till omprioritering är oersättlig. Detta har möj- 
  
 Det skall hjälpa till att minska tröskeln, men 
  
 ligtvis varit ett något mer långsamt sätt att verka 
  
 grunden, viljan och avsikten måste nnas hos för- 
  
 än att enbart bevilja det ekonomiska stöd som 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson76 
  
 behövts för förverkligandet av ett antal idéer som legat inom ramen för vårt uppdrag. Å andra sidan tror vi oss kunna påstå att modellen har skapat något bättre förutsättningar för ett långsiktigt för- 
 ändringsarbete samt att det har blottlagt en del väsentliga frågeställningar när det gäller bidragsgi- varna. Det kan gälla såväl etablerandet av ett för- hållningssätt till verksamheter med inriktning på världskulturella processer som synen på sitt eget uppdrag, samordningen av bidrag mellan olika bi- dragsgivare samt sättet att etablera en dialog med förslagsställare. 
 Bland idégivare/förslagsställare har vi inte vid något tillfälle stött på några invändningar mot vårt sätt att arbeta. I många tillfällen har man istället, genom detta sätt att hantera frågor relaterade till bidrag och annat stöd, upplevt att man i Forum för världskultur har haft en medaktör när det gällt att närma sig bidragsgivare samt att man uppen- barligen har värdesatt engagemanget och strävan 
 efter att se helheten. Vi har inte på något sätt upp- 
 levt att detta stört våra relationer till ordinarie 
 bidragsgivare. 
 B I D R A G S G I V A R E N S O M T A S K S P E L A R E * 
 Den svenska kulturpolitiken har genom åren ut- format olika strukturer för förverkligandet av de kulturpolitiska målen. Stöd och bidragsgivning är fördelat mellan en rad olika statliga, regionala och lokala aktörer. En bärande tanke har här varit att på så sätt bygga in förutsättningar för ett pluralis- tiskt präglat kulturliv där en rad olika aspekter skall få en möjlighet att träda fram och bryta sig mot varandra. Diversieringen skall skapa förut- sättningar för mångfald och har därmed både en viktig demokratisk- och en lika viktig konstnärlig aspekt. Genom kommunala och regionala organ för kulturstöd skall en kulturverksamhet som relaterar till lokala och för den orten eller regio- nen och dess människors specika förhållanden 
 ( *kringresande marknadsgycklare eller trollkonstnär // inte fullt erkänd artist. NE) 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson77 
  
 kunna växa fram. På det statliga området skall 
  
 Erfarenheterna av den lokala och regionala han- 
  
 olika myndigheter skapa förutsättningar för såväl 
  
 teringen av kulturstöd är för vår del begränsade 
  
 en nationell kulturverksamhet som konstnärlig 
  
 till en handfull orter utanför Stockholmsområdet 
  
 utveckling och förnyelse för enskilda eller grup- 
  
 varvid den enda reektion som är värd att göra är 
  
 per av konstnärer, ett svensk deltagande i inter- 
  
 att det uppenbarligen är så att den geograska 
  
 nationella sammanhang oavsett om de äger rum i 
  
 närheten till de statliga bidragsgivande myndig- 
  
 Sverige eller utomlands och ett stöd till och utveck- 
  
 heterna och dess tjänstemän har betydelse för sa- 
  
 landet av de kulturella dimensionerna i utveck- 
  
 mordning av beslut mellan statliga, kommunala 
  
 lingsländerna. Redan en kortfattad beskrivning av 
  
 och regionala instanser i Stockholm i högre ut- 
  
 de olika aktörernas uppdrag visar med önskvärd 
  
 sträckning än på andra platser. 
  
 tydlighet en politisk vilja till en konstnärlig och 
  
 De statliga myndigheter som har uppdrag eller 
  
 kulturell mångfald. 
  
 disponerar medel som kan bli ett stöd för verksam- 
  
 När det gäller de iakttagelser som vi har gjort 
  
 heter med världskulturella perspektiv är Statens 
  
 är det viktigt att komma ihåg att de bygger på ett 
  
 kulturråd, Svenska institutet, Sida och Konstnärs- 
  
 utomordentligt begränsat material som endast 
  
 nämnden. 
  
 marginellt räcker utanför de projekt som vi redo- 
  
 visat i kapitlet  
 Kommitténs verksamhet.  
 Det ger 
  
 Statens kulturråd 
  
 oss inte några förutsättningar för några generella 
  
 I regleringsbrev för Statens kulturråd åternns de 
  
 slutsatser angående hanteringen av kulturstödet. 
  
 i kapitlet  
 Politiken och praktiken  
 angivna målen 
  
 Dessa är enskilda iakttagelser, som snarare skall 
  
 för den nationella kulturpolitiken nedbrutna till 
  
 uppfattas som utgångpunkter för reektioner än 
  
 övergripande mål för myndigheten. Där sägs bl a 
  
 som normativa uttalanden om vad som är rätt 
  
 att man genom bidragsgivning, information, sam- 
  
 eller fel. 
  
 verkan och andra åtgärder /skall/ främja konst- 
  
 närlig och kulturell förnyelse, främja kulturarvet 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson78 
  
 och bruket av det inom konstarterna,//. De generella målen anger att: Målet är att främja en samhällsutveckling som kännetecknas av jämställd- het mellan kvinnor och män, respekt och tolerans och där etnisk, kulturell, språklig och religiös mångfald tillvaratas som en positiv kraft samt att bidra till minskad diskriminering, främlingsent- lighet och rasism. 
 I olika dokument från Kulturrådet bl a ett internt PM angående Kulturrådets internationella bidrag och kontakter samt i Kulturrådets omvärlds- analys Om  
 2000  
 Världen formuleras en del upp- fattningar som har relevans för frågor rörande de världskulturella processerna och dess inverkan på bentliga stukturer inom det svenska kulturlivet. Internationaliseringen av det svenska samhället är i dag ett faktum, vilket kunnat avläsas genom ett 
 ökat antal ansökningar med internationellt pers- pektiv. Någon ökning eller omfördelning av resur- serna för det internationella arbetet har inte skett i motsvarande grad. Implicit uttrycker man även samma uppfattning som Forum för världskultur har angående det ofruktbara i att försöka göra en klar gränsdragning mellan internationellt kultur- 
 utbyte och inhemsk kulturverksamhet. Att det 
 nns en rad kulturpolitiska effekter att uppnå genom ett ökat utbyte med länder som har kopp- ling till de största invandrargrupperna är åtmin- stone ett halvt erkännande av att konsekvenserna av globaliseringen tenderar att tränga in i allt er aspekter av människors liv. I omvärldsanalysen konstateras dessutom att det genom en ökad upp- märksamhet på det som man kallar den interna- tionella kulturscenen nns förutsättningar för ett nytt engagemang och nytänkande. 
 I sina målbeskrivningar och beskrivningar av framtiden påpekar Statens kulturråd att det är angelägna uppgifter att utveckla de världskultu- rella perspektiven inom det svenska kulturlivet. 
 I det utvecklingsarbetet anger Statens kulturråd att en medveten bidragsgivning är viktig. Bristande kunskaper och oklarhet när det gäller ansvarsför- delningen mellan olika statliga myndigheter är hinder för denna utveckling. Detta bekräftas av Forum för världskulturs erfarenheter. 
 Den kulturella mosaik som Sverige är i dag, erbjuder en mängd outforskade möjligheter. 
 Ur rapporten Nya produktionsmodeller för interkulturell scenkonst, Intercult juni  
 1999. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson79 
  
 Svenska institutet 
 I Svenska institutets mångfacetterade verksam- het har mottot sprida kunskap, skapa möten – så att Sverige syns formulerats i ett försök att ringa in verksamheten. I regleringsbrevet för  
 2000  
 ut- trycks det överordnade effektmålet i termer av: 
 att skapa goodwill och förtroende för Sverige som samarbetspartner och därmed främja svenska intressen och bidra till tillväxt och sysselsättning. För kulturområdet mer specikt heter det att Svenska institutet med utgångspunkt i de natio- nella kulturpolitiska målen skall främja interna- tionellt utbyte. För en myndighet som Svenska institutet som i så hög grad har till uppgift att sprida kunskap om det svenska samhället bör frågor om globaliseringens effekter och frågor kopplade till svenskhet vara centrala också när det gäller den kulturverksamhet man bedriver. För kultur- verksamheten nns ingen speciell policy i detta avseende. 
 Det som i högre grad än uppdragsformuler- ingarna har inneburit att Svenska institutet är en 
 återkommande bidragsgivare till projekt med världskulturella perspektiv, är att man på Sidas 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 80 
 uppdrag administrerar ett kulturutbytesprogram vars syfte är att utveckla samarbetet inom kultu- rområdet mellan Sverige och utvecklingsländer i Asien, Afrika och Latinamerika. Avtalet är utfor- mat som ett ramavtal mellan Sida och Svenska institutet och löper på tre år i taget. Avtalets över- gripande målformuleringar samt verksamhetspla- nen för aktuellt år ger ett stort tolkningsutrymme om detta är en nansieringskälla som också kan 
 åberopas för kulturhändelser i Sverige med världs- kulturella perspektiv eller ej. 
 Sida 
 Målen för Sidas kultursamarbete anknyter till skrivningar om sociala sektorer, kultur och medier i regeringens regleringsbrev där det i reglerings- brevet för  
 1999  
 heter att: Målet är att skapa förutsättningar för social utveckling, d v s förbätt- 
  
 rade levnadsvillkor för fattiga kvinnor, män och 
  
 I en särskild kommentar till kommittén Forum för 
  
 barn // Stödet till kultur och media skall främ- 
  
 världskultur påpekar Konstnärsnämnden att man 
  
 ja demokratiska processer, kulturell mångfald och 
  
 ej har vidtagit några speciella åtgärder för att nå 
  
 kulturens ställning. 
  
 målet. Konstnärsnämnden anser att den överord- 
  
 Även om syftet med Sidas kulturstöd alldeles 
  
 nade principen för bidragsgivningen skall vara 
  
 uppenbart har siktet inställt på ett stöd till den 
  
 den konstnärliga kvaliteten vilket man även tidi- 
  
 kulturella utvecklingen i biståndsländerna så har 
  
 gare har utvecklat i sitt yttrande över Kultur- 
  
 stödet i många tillfällen också en avgörande bety- 
  
 utredningens betänkande (SOU  
 1995 
 : 
 84 
 ), men 
  
 delse för kulturhändelser i Sverige i form av gäst- 
  
 styrelsen betonar också vikten av att ansökningar 
  
 spel eller samarbetsprojekt. 
  
 från andra konstnärer än de traditionellt svenska 
  
 får en sakkunnig bedömning. 
  
 Konstnärsnämnden 
  
 I enlighet med den övergripande målformuleringen 
  
 Slutsats 
  
 för Konstnärsnämnden skall man: främja bild- 
  
 Mot bakgrund av de ovan angivna myndigheter- 
  
 form-, 
 ton-, 
  scen och lmkonstnärers möjlighet att 
  
 nas respektive policy är det lätt att dela de syn- 
  
 ägna sig åt kvalicerat konstnärligt arbete samt 
  
 punkter om otydlighet, överlappningar och oklara 
  
 att främja internationellt konstnärsutbyte genom 
  
 rollfördelningar som återkommande har pekats ut 
  
 att bla erbjuda gästateljéer samt att bidra till ökade 
  
 som faktorer som utgör hinder för en konstnärligt 
  
 kunskaper om konstnärernas ekonomiska och 
  
 spännande utveckling av de världskulturella pro- 
  
 sociala förhållanden. Det heter vidare i reglerings- 
  
 cesserna. Det förefaller onekligen som om olika 
  
 brevet för år  
 2000  
 att målet skall vara att samhäl- 
  
 förslagsställare måste lägga ner oproportionerligt 
  
 lets etniska och kulturella mångfald skall åter- 
  
 stor energi och kraft på att förstå vem som gör 
  
 speglas i Konstnärsnämndens bidragsgivning. 
  
 vad och varför. Om dessa iakttagelser är riktiga så 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson81 
  
 innebär det att de politiska målen och avsikterna 
  
 rer, vilket då kan jämföras med de negativa effek- 
  
 med en pluralism i bidragsgivning och annat 
  
 ter kartellbildningar kan få inom andra områden. 
  
 kulturstöd riskerar att äventyras. Detta är inte i 
  
 En ytterligare aspekt av kulturstödet som åter- 
  
 grunden en fråga om bättre information utan så- 
  
 kommit med viss regelbundenhet är att många 
  
 som Statens kulturråd påpekar i skriften Om 
  
 uppfattar att bedömningen av ett kulturprojekt 
  
 2000  
 världen. Kulturrådets omvärldsanalys, även 
  
 av en enskild tjänsteman tenderar till att göras 
  
 att ansvarsfördelningen är oklar i vissa delar. En 
  
 utifrån ett relativt passivt förhållningssätt. Jackson 
  
 sådan oklarhet blir desto mer ödesdiger när det 
  
 heten eller kanske snarare möjligheterna/poten- 
  
 handlar om nya arrangörer eller producenter som 
  
 tialen förloras på grund att man i alltför hög grad 
  
 många gånger inte är så väl bevandrade i de 
  
 är upptagen av att se hur det aktuella ärendet för- 
  
 bentliga strukturerna eller vill åstadkomma samar- 
  
 håller sig till ett antal genom åren allt mer form- 
  
 betsprojekt som inte är anpassade för de stödord- 
  
 fulländade mallar. 
  
 ningar som en gång etablerats. 
  
 Det förefaller som om vi inte har kulturpoli- 
  
 Det är möjligt att den ovan berörda otydlighet 
  
 tiska strukturer eller uttolkare av de kulturpoli- 
  
 när det gäller uppdragens avgränsningar, också 
  
 tiska målen som ligger i fas med utvecklingens 
  
 kan kasta ett nytt ljus över den oftast rätt infor- 
  
 krav. Eller för att anknyta till den tidigare signal- 
  
 mella samverkan som nns mellan olika myndig- 
  
 ljusmetaforen i avsnittet Politiken och praktiken 
  
 heters tjänstemän vid sidan av den uppenbart 
  
 på s  
 72 
 : det är grönt ljus för politiken men avvak- 
  
 viktiga aspekten rörande ett strikt information- 
  
 tande gult när det gäller myndigheters agerande 
  
 sutbyte. Samsyn kan i många sammanhang vara 
  
 när det gäller att konkretisera förutsättningarna 
  
 något positivt men om samsynen leder till att den 
  
 för en ökad måluppfyllelse åtminstone när det 
  
 avsedda mångfalden äventyras så betyder det 
  
 gäller de världskulturella perspektivens möjlig- 
  
 samtidigt att man har knäsatt principerna för en 
  
 heter i svenskt kulturliv. 
  
 diversierad bidragsgivning mellan statens aktö- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson82 
  
 I D É G I V A R E N S O M S P E L A R E 
 Myndigheternas, andra offentliga instansers och de enskilda tjänstemännens stöd kommer alltid att ha en stor betydelse när det gäller förverk- ligandet av olika kulturhändelser av lite större om- fattning. Detta gäller i synnerhet om idéerna är av en sådan karaktär att de inte omedelbart är av intresse för den kommersiella marknadens aktörer. 
 Ännu större betydelse har dock olika idégivare som t ex konstnärligt kreativa producenter, konst- närer och andra som är beredda att anta de utmaningar som ligger i begreppet om en vidgning av perspektiven mot det världskulturella och som förmår skapa förutsättningar för konstnärliga uttryck. Det gör härvidlag ingen skillnad om idé- givarna åternns inom stora eller små kultur- institutioner, kulturorganisationer, fria grupper eller som enskilda aktörer. 
 Enligt vår bedömning är det en kulturpolitiskt mycket angelägen uppgift att skapa avsevärt för- bättrade förutsättningar för kreativa producenter som har intresse och kunskap på områden som har relevans för de världskulturella perspektiven. 
 A L L I A N S E R 
 En av de hypoteser som vi har prövat under den tid Forum för världskultur har verkat, är att ska- pa olika former av allianser mellan resursmässigt relativt svaga fria producenter och organisatoriskt och resursmässigt starka kulturinstitutioner. I de 
 esta tillfällen då detta har gått att åstadkomma har det funnits ett ömsesidigt intresse för en sam- verkan, men man har inte själva kunnat skapa de ekonomiska förutsättningarna för att förverkliga ett samarbete. Forum för världskultur har, vid en del tillfällen, gått in och nansierat en del av löne- kostnaden under förutsättning att institutionen själv också gjort en markerad egen ekonomisk insats. Exempel på detta är det projekt som Riks- konserter bedrivit tillsammans med föreningen Selam, Stockholms stads kulturskolas försök med att starta en världsmusikalisk prol inom ett par regioner i Stockholm, Stockholms stadsteaters försök med serien Under samma himmel på Klara soppteater, Re:Orients samarbete med Stockholms konserthus och Intercults försök att åstadkomma mer långsiktiga former för samarbete med ett antal institutionsteatrar. 
 Vi kände oss som medborgare med rätten att hävda vår del av kulturutbudet. 
 Ur Föreningen Farhangs rapport om projektet Kultur i Exil. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson83 
  
 Man bör vara försiktig med att dra några långt- 
  
 Detta i kombination med att man har svårt att 
  
 gående slutsatser av de här sinsemellan rätt olika 
  
 fatta beslut om att lägga ner delar av den verk- 
  
 projekten. Även om de esta har avrapporterats 
  
 samhet man redan bedriver, för att på så sätt ska- 
  
 som framgångsrika, eller i de esta fall som åt- 
  
 pa ett ekonomiskt utrymme för nya satsningar, 
  
 minstone publikt mycket framgångsrika, så före- 
  
 framhålls också av många ledande företrädare för 
  
 faller det som om även en tid på två år med ett 
  
 kulturinstitutioner som det allvarligaste hindret 
  
 betydande ekonomiskt stöd utifrån är för kort för 
  
 för en utveckling av nya verksamhetsområden. 
  
 att säkerställa en fortsättning av samarbetet. Från 
  
 Stiftelsen Framtidens kulturs rapport Förnyelse 
  
 institutionernas sida anger man som främsta 
  
 är möjligt(utkommer under senhösten  
 2000 
 ) 
  
 anledning att man inte har kunnat göra ytterligare 
  
 belyser också denna problematik inom program- 
  
 omprioriteringar för att säkerställa ett fortsatt 
  
 området Förnyelse av kulturinstitutionerna. Med 
  
 samarbete. 
  
 så osäkra förutsättningar för ett något mer lång- 
  
 Om det inom institutionerna inte nns till- 
  
 siktigt samarbete kan man riskera att många 
  
 räckligt stora rörliga resurser vid sidan om de som 
  
 skickliga producenter försvinner till andra arbets- 
  
 är bundna i fasta kostnader i form av lokal och 
  
 områden eller att man genom kortsiktigheten i 
  
 personalkostnader, är detta ett känt men allvar- 
  
 arbetet kan gynna ett drag av anpasslighet eller 
  
 ligt hinder för utvecklingen av svenska kultur- 
  
 ovilja att ta konikter, eftersom den långsiktiga 
  
 institutioner. Detta borde föranleda er försök 
  
 viljan till förändring ändå förefaller så osäker. 
  
 när det gäller att hitta strukturer för institutio- 
  
 Enligt vår bedömning är detta egentligen inte ett 
  
 nernas utveckling av konstnärliga och produk- 
  
 problem enbart för idégivarna/producenterna 
  
 tionstekniska allianser. En annan orsak som ofta 
  
 utan på sikt i än högre grad ett problem för insti- 
  
 förs fram är att många kulturinstitutioner gång 
  
 tutionerna som kan förlora kompetenta medak- 
  
 efter annan åläggs nya uppgifter utan att man för 
  
 törer i sitt eget utvecklingsarbete. En analys av 
  
 den skull får nya medel för dess förverkligande. 
  
 denna institutionella tröghet eller brist på exibi- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson84 
  
 litet visar att fasta åtaganden, tradition och tillbaka- 
  
 nens arbete är omöjligt att säkert fastlägga. Det 
  
 blickande tenderar att skymma sikten för såväl en 
  
 förefaller dessutom som om idégivaren även 
  
 samtida tolkning av grunduppdraget som former- 
  
 under sitt arbete inom kulturinstitutionen har ett 
  
 na för dess förverkligande. I de tillfällen när man 
  
 behov av att ha någon replipunkt utanför den 
  
 däremot lyckats hitta former för en fastare sam- 
  
 aktuella samarbetsparten. Behovet av ett sådant 
  
 verkan mellan idégivare och institutioner har, 
  
 stöd, ett engagemang eller en samtalspart för vil- 
  
 enligt de erfarenheter som vi har kunnat avläsa, 
  
 Sanchez det också nns ett intresse av att samarbetet 
  
 de kortsiktiga resultaten varit mycket positiva. 
  
 verkligen skall fungera och utvecklas, har varit 
  
 Det har då handlat om hur man genom allianser 
  
 uppenbart och gällt såväl företrädare för institu- 
  
 mellan institutionen och idégivare lyckats genom- 
  
 tionerna som idégivare. Forum för världskultur 
  
 föra ett visst program eller en serie program. Om, 
  
 har i dessa lägen uppfattats som en lämplig för- 
  
 och i vilken utsträckning dessa erfarenheter också 
  
 trogen. 
  
 haft någon mer långsiktig inverkan på institutio- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson85 
  
 F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 86 
  
 Ett fortsatt förändringsarbete 
  
 Förutsättningar 
  
 på samma sätt som målet enligt vår mening måste 
  
 Ingenting av det som har inträffat under det 
  
 vara att de världskulturella perpektivens närvaro 
  
 knappa år som förutit sedan kommittén lämna- 
  
 skall vara ett lika nödvändigt som centralt och 
  
 de sitt delbetänkande har ändrat vår uppfattning 
  
 självklart perspektiv vid alla konstnärliga och kultu- 
  
 att det ännu under en tid av åtminstone tre år bör 
  
 rella överväganden. Det världskulturella skall nnas 
  
 nnas en plattform inom den statliga kulturpoli- 
  
 med som en av många faktorer i den lins genom 
  
 tiken med ett speciellt ansvar för utvecklandet av 
  
 vilken samtiden betraktas och genom vilken en 
  
 de världskulturella frågornas ställning i det svens- 
  
 konstnärlig gestaltning också blir möjlig att begripa 
  
 ka konst- och kulturlivet. Vår bedömning var då 
  
 i all sin motsägelsefullhet och sammansatthet. 
  
 att det hade varit en fördel om det förändringsar- 
  
 Vi har vid era tillfällen återkommit till att 
  
 betet hade kunnat bedrivas av en från andra myn- 
  
 frågor om identitet och ifrågasättandet av hävd- 
  
 digheter självständig delegation eftersom en del 
  
 vunna synsätt kring frihet och tillhörighet fortsatt 
  
 av det nödvändiga utvecklings- och förändrings- 
  
 kommer att stå i en smärtfylld relation till krafter 
  
 arbetet är riktat mot de bentliga myndigheter- 
  
 som skapar så hisnande skilda förutsättningar för 
  
 nas former för samverkan samt det sätt på vilket 
  
 människors liv och möjligheter på olika platser i vår 
  
 man tolkar sina uppdrag och omvandlar dem till 
  
 omvärld. Dessa skillnader, och de bakomliggande 
  
 praktisk handling. Att Statens kulturråd skall 
  
 krafterna, kommer enligt kommitténs mening även 
  
 vara slutstationen för detta ansvar har hela tiden 
  
 fortsättningsvis att vara avgörande för världskul- 
  
 varit en viktig grundprincip för kommitténs arbete, 
  
 turens utveckling också i Sverige. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson87 
  
 För kulturpolitikens del gäller det att skapa förut- 
  
 Vissa har redan framskymtat i vår beskrivning av 
  
 sättningar för en fortsatt nyorientering på era 
  
 den verksamhet som vi varit engagerade i, och de 
  
 nivåer så att erkännanden av kulturell mångfald 
  
 iakttagelser som vi har gjort. 
  
 kan leda till att dessa insikter i växande grad nns 
  
 Vi vill därför föreslå att följande angelägna åt- 
  
 med och synliggörs inom allt er sektorer inom 
  
 gärder beaktas vid ett fortsatt utvecklingsarbete 
  
 konst- och kulturliv. 
  
 av de världskulturella perspektiven, och som var 
  
 och en på sitt sätt kan bidra till både en effekti- 
  
 Att skapa förutsättningar 
  
 vare och en rikare utveckling: 
  
 En av kulturpolitikens viktigaste uppgifter är att 
  
 skapa förutsättningar för ett rikt konst- och kul- 
  
 N Ä T V E R K 
  
 turliv som ger människor möjligheter till upp- 
  
 Nätverk eller kontaktnät är ett begrepp som väl 
  
 levelser som förmår både spegla skeenden men 
  
 fångar upp nutidens föränderlighet och utväx- 
  
 också återspegla den enskildes eller gruppens 
  
 lingen av olika aktörer. Nätverksbyggandet är inte 
  
 egna rörelser, speciella drömmar, livserfarenheter 
  
 något som ersätter vare sig organisation eller ett 
  
 och uppenbarandet av nya horisonter eller nya 
  
 mer organiserat samarbete. Som instrument för 
  
 perspektiv. De av Riksdagen fastställda kultur- 
  
 skapandet av snabba informella strukturer sam- 
  
 politiska målen är de tyngder eller motvikter som 
  
 manhållna av ett gemensamt intresse för en aspekt 
  
 i mycket vid mening skapar förutsättningar för en 
  
 av samverkan eller informationsutbyte kan olika 
  
 scenväxling till ett bättre samhälle. Det är inte 
  
 nätverk betyda oerhört mycket. Ett av de karak- 
  
 fråga om ett Deus ex machina utan ett resultat av 
  
 teristiska dragen vid just nätverksbyggande är att 
  
 människors engagemang, lust, arbete och vilja till 
  
 de skapas av aktörerna själva och de behov de 
  
 förändring. Det nns enligt kommitténs bedöm- 
  
 har. Det betyder att det närmast blir en anakro- 
  
 ning ett antal faktorer som utgör hinder för en 
  
 nism om vi skulle föreslå etablerandet av ett eller 
  
 expansion av de världskulturella perspektiven. 
  
 era nätverk för de aktörer som har, eller av en 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson88 
  
 överordnad bedömning, borde ha ett intresse av 
  
 många mindre etablerade producenter eller andra 
  
 att det etablerades ett nätverk för aktörer inom 
  
 aktörer. Enligt vår erfarenhet nns det en uppen- 
  
 det världskulturella fältet. Det nns era exem- 
  
 bar risk för att de inte på samma sätt kan dra för- 
  
 pel där man från statsmakternas sida försökt skapa 
  
 del av olika redan existerande nätverk. I det per- 
  
 nätverk för utvecklandet av önskvärda kontakter 
  
 spektivet blir det närmast en kunskapsfråga och en 
  
 eller samarbeten och resultatet oftast hamnat i en 
  
 angelägen uppgift att sprida kännedom om existe- 
  
 välmenande återvändsgränd. 
  
 rande nätverk. En annan näraliggande uppgift i 
  
 Vi vill peka på vikten av att man inom den 
  
 anslutning till förekomsten av olika nätverk kan 
  
 nationella kulturpolitiken skapar utrymme och 
  
 för kulturpolitikens aktörer vara att ta initiativ till 
  
 stor lyhördhet för de behov som kan artikuleras 
  
 utvecklandet av informationsteknologiska platt- 
  
 vid tid efter annan av aktörer inom olika nätverk. 
  
 formar som kan vara till fromma för nätverks- 
  
 Även om mycket av livsluften inom nätverken 
  
 byggandet. Alla sådana initiativ måste givetvis 
  
 bygger på det enskilda, eller gruppens engage- 
  
 utvecklas i samspel med nätverksaktörerna. 
  
 mang så kommer det tillfällen då det kan nnas 
  
 behov av manifestation, summering eller annat 
  
  E T T F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R  
  
 som inte låter sig realiseras enbart genom engage- 
  
 När Statens kulturråd får ansvaret för att frågor 
  
 mang eller byten av tjänster. Det nns i det sam- 
  
 rörande de världskulturella processerna drivs vidare 
  
 manhanget en intressant passus i Statens kultur- 
  
 så är det enligt vår mening angeläget att det ska- 
  
 råds rapport om den speciella satsningen Kultur 
  
 pas någon form av interregnum under en klart 
  
 i hela landet. Det påpekas där att en av de mest 
  
 angiven övergångstid. Frågorna riskerar annars att 
  
 avgörande faktorerna när det gällde att ordna 
  
 på ett olyckligt sätt dras in i och försvinna bland 
  
 nansieringen för de olika projektgrupperna var 
  
 andra kulturpolitiska uppdrag. Vi anser att Forum 
  
 att man hade tillgång till, och ingick i vida 
  
 för världskulturs erfarenheter kan utgöra en grund 
  
 kontaktnät. Inom det världskulturella fältet nns 
  
 för det fortsatta arbetet. Vi har under arbetets 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson89 
  
 gång stärkts i vår bedömning av att jämte utveck- 
  
 och aktivare former för kulturmyndigheternas och 
  
 lingen inom mediaområdet så nns inom kultur- 
  
 dess tjänstemäns agerande och förverkligandet av 
  
 politiken ingen mer angelägen fråga än den om 
  
 sina uppdrag i relation till världskulturella fråge- 
  
 vidgningen av de världskulturella perspektiven i 
  
 ställningar. Vi bedömer att ett sådant utvecklings- 
  
 svenskt konst och kulturliv. Styrkan och vidden 
  
 arbete med en rollförändring från att till stor del 
  
 av utmaningen ligger i insikten av att dessa per- 
  
 vara mottagare och bedömare av olika förslag till 
  
 spektiv är något som berör oss alla oavsett ur- 
  
 mer av kringstrykande lantbrevbärare som både 
  
 sprung, referenser eller boplats. Dessa perspektiv 
  
 fångar upp och hjälper till med formulerandet av 
  
 berör alla delar av mänskligt liv och därmed ock- 
  
 kärleksbrevet skulle vara vitaliserande för alla 
  
 så rimligtvis all konstnärlig verksamhet. 
  
 parter. 
  
 Det är fortsatt vår bedömning att det ej kommer 
  
 I något mindre metaforiska ordalag handlar 
  
 att vara till fromma för områdets utveckling om 
  
 det om att undersöka på vilket sätt man kan 
  
 man skapar en permanent enhet för de världskul- 
  
 utveckla myndigheterna och dess tjänstemän så 
  
 turella frågorna inom Statens kulturråd. Om man 
  
 att de genom ett mer initierande och aktivt del- 
  
 däremot under en övergångstid väljer att inom 
  
 tagande kan skapa förutsättningar för bättre mål- 
  
 myndigheten skapa en enhet med ett visst mått av 
  
 uppfyllelser utan att myndighetsutövningen för 
  
 självständighet och tydligt angiven uppgift att 
  
 den skull skall ifrågasättas. 
  
 fortsätta utvecklingsarbetet kring världskulturella 
  
 Rapporteringen kring en rad projekt stryker 
  
 frågeställningar, såväl inom myndigheten som i 
  
 också under behovet av en betydande höjning av 
  
 samspel med kulturlivets övriga aktörer, kan för- 
  
 kompetensen, vilket bl a bör ske genom att man 
  
 hoppningsvis en del av grundtankarna i kommit- 
  
 vid nyrekrytering månar om att få en ökad och 
  
 téns delbetänkande förverkligas. 
  
 relevant kompetens för hantering av frågor med 
  
 Bland de frågor vi bedömer som angelägna i en 
  
 världskulturella perspektiv. 
  
 sådan uppgift vill vi peka på utvecklandet av nya 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson90 
  
 V Ä R L D S K U L T U R K O N S U L E N T E R 
 I rapporten Kultur i hela landet framträder ett närmast pastoralt svenskt landskap insvept i tidi- ga morgondimmor ur vilka hembygdsföreningar, länsmuséer och byasnack går hand i hand med hemslöjd, folkhögskolor och ortnamn lika exotis- ka som Unnaryd och Ulricehamn. Här vilar fort- farande ett skimmer och en anda av folkbildning och Garcia utan att de processer, utmaningar och hotbilder som de världskulturella perspekti- ven är bärare av, har lyckats göra sig påminda. Vid sidan av de tjugo projekt som rapporten uppe- håller sig vid fanns visserligen ett par projekt som påminde både om att meddelanden från världens alla hörn oupphörligen fångas upp och tränger in i var människas intimaste vrår. I språk och tanke frambärs av allt er människor livet igenom kul- turella avtryck från andra länder, andra kulturer och andra villkor. 
 De världskulturella utmaningarna är en ange– lägenhet för hela landet. Detta är varken en stor- stads- eller en invandrarfråga. Platserna skiftar så ock de världskulturella uttrycken, men de har förutsättningar att beröra oss vare sig vi bor i Höör, Sätra, Leksand eller Kalix. Det gäller att lyhört kunna fånga upp och sammanfoga såväl olika initiativ eller idéer som sprungit fram ur lokala förhållanden, som att få förankring och gensvar på förslag från centralt håll. 
 Den hittillsvarande inställningen till den frå- gan har från Forum för världskulturs sida varit att vid all planering och bedömning av projekt, som 
 är tänkta att genomföras i Stockholmsområdet, aktualisera frågan om och på vilket sätt även andra orter i landet skall kunna ta del av arrangemang- et. Erfarenheterna från ett arrangemang skall 
 åtminstone kunna föras vidare och prövas på andra håll i landet. För ett fortsatt arbete med 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 91 
  
 världskulturella frågor är det av stor vikt att 
  
 fått ytterligare näring genom de iakttagelser som 
  
 utveckla formerna för ett förbättrat samarbete 
  
 har kunnat göras i anslutning till försöken med en 
  
 med olika delar i landet där det enligt vår bedöm- 
  
 ökad regionalisering. I det sammanhanget påpekas 
  
 ning nns en stor potential men ofta ett dåligt till- 
  
 bland annat att i områden som saknar starka regio- 
  
 varataget engagemang för internationella och 
  
 nala företrädare för världskulturella frågeställningar 
  
 världskulturella frågor. 
  
 löper dessa risk att marginaliseras inför andra 
  
 Detta förhållande bör enligt vår mening under 
  
 regionala och lokala frågor med stark och ofta tra- 
  
 en tidsbestämd period kompletteras med ett 
  
 ditionell förankring. 
  
 system med lokala/regionala världskulturkonsu- 
  
 För att kunna bidra till utvecklingen av den 
  
 lenter i åtminstone och förslagsvis Skåne, Västra 
  
 tidigare nämnda förnyelsen av såväl kulturinstitu- 
  
 Götaland och en Norrlandsregion. Uppdraget 
  
 tioner/-organisationer 
  och offentliga organ på 
  
 skulle utformas så att det kan inspirera till och 
  
 kulturområdet, föreslår vi att konsulenterna lokalt 
  
 befrämja en ökad verksamhet och ett ökat sökan- 
  
 väljs ut bland, och är placerade inom olika bent- 
  
 de av hur de världskulturella processerna också 
  
 liga organisationer/institutioner, för att med dem 
  
 finns synliggjorda i lokal kulturverksamhet. Erfaren- 
  
 som bas, men inte begränsade till dem, kunna 
  
 heter från olika länskonsulenter nns redan och 
  
 driva sitt arbete (kulturförvaltning/regionteater/ 
  
 bör kunna utvecklas vidare för att uppnå resultat 
  
 kulturförening /etc). 
  
 som står i samklang med de speciella behov som 
  
 Kommittén har även övervägt ett mer tradi- 
  
 nns inom detta område. 
  
 tionellt sätt att försöka nå den eftersträvade effek- 
  
 Försöken bör utformas på ett sådant sätt att 
  
 ten genom att, istället för ett antal i viss utsträck- 
  
 det går att utveckla ett dynamiskt växelspel mel- 
  
 ning självständiga konsulenter, arbeta med lokala 
  
 lan en central statlig nivå och en lokal/regional nivå. 
  
 referensgrupper. Vi menar dock att sådana refe- 
  
 Sedan kommittén lämnade sitt delbetänkande 
  
 rensgrupper inte kan ersätta en arbetande konsu- 
  
 har behovet av regionala världskulturkonsulenter 
  
 lent. För att komma framåt inom detta relativt 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson92 
  
 vida område, krävs en motor som kan driva frå- gorna kraftfullt mot synbara resultat. Vi utesluter dock inte att det bildas informella referensgrup- per som stöd för konsulenten. 
 Det kan också vara värt att notera att i den slut- rapport om förnyelse av kulturinstitutioner som tagits fram av Stiftelsen Framtidens kultur fram- förs tankar liknade de som kommittén har disku- terat. Man gör även där en direkt koppling till utvecklingen av bentliga stödordningar. 
 Nya grupperingar och initiativ har svårt att hävda sig gentemot de gamla struktu- rerna som ofta anses som självskrivna anslagsmottagare. Varför inte komplettera (och delvis ersätta) med en ny stödordning 
 som utgår ifrån rätten att göra subjektiva urval? Man utser ett antal länkar som var och en har ett mandat på tre år, därefter skall de bytas ut. 
 Detta skulle också i stora stycken kunna vara en beskrivning av såväl de föreslagna världskultur- konsulenterna som tankespår i en riktning som kommittén föreslår att myndigheterna och deras tjänstemän bör kunna pröva att utveckla sitt arbete i. Det man till äventyrs kan invända mot den subjektiva hanteringen är att det förefaller ofrånkomligt att inte erkänna ett till och med täm- ligen stor mått av subjektivitet vid bedömningen av all konstnärlig verksamhet. Frågan är om dagens modeller är att föredra med en mer förment 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson93 
  
 objektiv bedömning genom ett för den oinvigde 
  
 svenska konst- och kulturlivet, erhöll extra resur- 
  
 intrikat nät av tjänstemannarekommendationer, 
  
 ser åtminstone under ett ca femårigt uppbygg- 
  
 referensgruppsutlåtanden och styrelsebeslut. Kon- 
  
 nadsskede. Vår bedömning om ett resurstillskott 
  
 tentan vid sidan om den formella oantastligheten 
  
 på totalt  
 13  
 miljoner kronor per år grundade vi på 
  
 blir ofta en osynlighet angående vem som i reali- 
  
 erfarenheter av den första tidens verksamhet. I 
  
 teten är ansvarig för ett till synes mer objektivt 
  
 diskussionen angående olika prioriteringar fram- 
  
 fattat beslut. Avvägningen är enligt vår mening 
  
 står det ofta som en aning vulgärt att inom kultur- 
  
 inte lätt, men andra modeller bör prövas som kan 
  
 området göra jämförelser med andra kostnader. 
  
 innebära förbättrade möjligheter för nya initiativ. 
  
 Ibland tycker vi ändå att jämförelser kan få före- 
  
 teelser att anta mer rimliga proportioner. En svensk 
  
 E K O N O M I S K A F Ö R U T S Ä T T N I N G A R 
  
 spellm skulle denitivt klassas som en lågbudget- 
  
 I vårt delbetänkande gjorde vi bedömningen att 
  
 produktion om den skulle produceras med de 
  
 det för den kommande treårsperioden är ange- 
  
 resurser som angivits som önskvärda för fortsatta 
  
 läget att det nns speciella ekonomiska resurser 
  
 satsningar för en breddning och fördjupning av de 
  
 för att möjliggöra undanröjandet av en del av de 
  
 världskulturella perspektivens närvaro i svenskt 
  
 hinder som vi under kommitténs tid har kunnat 
  
 kulturliv. 
  
 konstatera. Vårt förslag bottnade i en bedömning 
  
 Detta är bedömningar som kommittén fort- 
  
 av att den tid som kommittén haft på sig är för 
  
 farande gör. Initierandet och utvecklandet av de 
  
 kort för att man skall kunna se klara mer långsik- 
  
 världskulturella perspektiven inom svenskt kultur- 
  
 tiga resultat av olika insatser. I bedömningen låg 
  
 liv är en fråga av nationellt kulturpolitiskt intresse 
  
 också en värdering av att det av trovärdighetsskäl 
  
 och huvudansvaret bör därför ligga på staten. Ett 
  
 var angeläget att de kulturpolitiska satsningarna 
  
 sådant centralt ansvar förefaller desto mer ange- 
  
 och ett brett etablerande av de världskulturella 
  
 läget eftersom globaliseringens effekter på olika 
  
 frågeställningarna, som ett starkt stråk inom det 
  
 sätt slår igenom och påverkar människors liv i hela 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson94 
  
 landet, och det oavsett om man har levt här i 
  
 sätt än i dag skall synliggöras i det offentligstödda 
  
 generationer eller är nyanländ ykting. När kom- 
  
 kulturutbudet undandrar sig vår bedömning. 
  
 mittén intar denna ställning så betyder det inte 
  
 För kommittén Forum för världskultur är det 
  
 att vi anser att detta enbart är en angelägenhet för 
  
 angeläget att på nytt framhålla vikten av att det 
  
 staten. Vi anser att det i minst lika hög grad är en 
  
 under ett initialskede, vid sidan av rent organisa- 
  
 uppgift för kommuner och landsting att med stor 
  
 toriska förutsättningar, också skapas förutsätt- 
  
 kraft skapa ekonomiska och andra förutsättningar 
  
 ningar för en tillräckligt stabil ekonomisk platt- 
  
 för lokala och regionala initiativ med riktning mot 
  
 form för den fortsatta verksamheten inom det 
  
 världskulturella processer. 
  
 statliga området. Vår bedömning är att ambitions- 
  
 Vi har fört ett resonemang där vi påstår att det 
  
 nivån bör ligga på ungefär den nivå som vi angav 
  
 i grunden inte är något fel på politiken, i betydel- 
  
 i delbetänkandet för att olika initiativ skall kunna 
  
 sen de politiska målen för ett arbete, som skall 
  
 finansieras. Det gäller då allt ifrån regionala världs- 
  
 främja utvecklandet av bl a världskulturella per- 
  
 kulturkonsulenter till ad  
 hoc-stöd 
  till olika projekt 
  
 spektiv inom kulturområdet. Grönt ljus för poli- 
  
 där en mednansiering kan minska olika former 
  
 tiken innebär inte med automatik att det också i 
  
 av tröskelhinder samt andra initiativ mer in- 
  
 alla lägen nns en stark vilja hos tillräckligt många 
  
 riktade mot ny kunskap. 
  
 politiker i olika politiska församlingar för att inom 
  
 Det gäller att skyndsamt följa upp en del av de 
  
 en överskådlig tid på ett trovärdigt sätt förverkliga 
  
 erfarenheter som Forum för världskultur har gjort 
  
 de mål politiken uttrycker. När det gäller den 
  
 eller ta fasta på strukturer som verksamheten 
  
 punkten nns fortfarande alltför få tecken på till- 
  
 blottlagt. Det har i det sammanhanget varit av 
  
 räckligt kraftfulla ambitioner. Om detta i sin 
  
 stort intresse för kommittén att följa delar av de 
  
 yttersta orsak beror på bristande politisk vilja, eller 
  
 resonemang som förs i den tidigare refererade 
  
 att det inte förs fram väl utvecklade förslag om 
  
 rapporten om utvecklingen av kulturinstitutio- 
  
 hur de världskulturella aspekterna på ett bättre 
  
 nerna som arbetats fram inom Stiftelsen Fram- 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson95 
  
 tiden kultur. En prövning av vilka förutsättningar 
  
 F Ö R D E L A R O L L E R N A 
  
 som nns för en vidareutveckling av de resone- 
  
 Kommittén har konstaterat att man från många 
  
 mangen och ett sammanförande med en del av de 
  
 olika håll framhållit att oklarheten när det gäller 
  
 frågeställningar som kommittén anser väsentliga 
  
 ansvar, kriterier och praktik mellan en rad olika 
  
 att driva vidare av Statens kulturråd, skulle möj- 
  
 bidragsgivande myndigheter, utgör ett stort hinder 
  
 ligtvis kunna peka ut hittills oprövade former för 
  
 för förslagsställarna. Vi har tidigare också påpekat 
  
 verksamhetens nansiering. Eftersom just de världs- 
  
 att de ursprungligen goda tankarna om en stor 
  
 kulturella perspektiven har förutsättningar att 
  
 pluralism när det gäller bidragsgivande instanser 
  
 skära tvärs igenom bentliga genreavgränsningar, 
  
 ej längre fungerar på ett tillfredsställande sätt. 
  
 organisatoriska strukturer och ifrågasätta tradi- 
  
 Detta gäller i många tillfällen såväl inom det 
  
 tionella uppfattningar samtidigt som de kan inne- 
  
 kommunala området som det statliga och är inte 
  
 bära mycket stora konstnärliga utmaningar, bor- 
  
 begränsat till instanser med uttalat kulturpolitiskt 
  
 de diskussionen om utvecklingen av kulturinsti- 
  
 uppdrag. Många gånger åternns även aktörer 
  
 tutionerna och de världskulturella perspektiven i 
  
 med uppdrag inom t ex integrationsområdet bland 
  
 svenskt kulturliv kunna sammanföras. 
  
 bidragsgivare till kulturprojekt på grund av arran- 
  
 Vid sidan om de eventuella möjligheter som 
  
 görernas desperata sökande efter nansierings- 
  
 fördjupade diskussioner kring dessa frågor kan föra 
  
 källor. Klara avgränsningar är inte möjliga att se, 
  
 med sig vill kommittén också peka på ekonomis- 
  
 och i de tillfällen det nns ett relativt tydligt regel- 
  
 ka och andra vinster som enligt vår bedömning 
  
 verk knäsätts detta genom enskilda beslut. Gene- 
  
 kan göras genom en betydande renodling av upp- 
  
 rösa tolkningar har ändå gett utrymme för beslut 
  
 dragen för de myndigheter med ansvar som 
  
 om nansiellt stöd. Detta är ett problem, och det 
  
 berör, eller mer eller mindre tydligt tangerar verk- 
  
 drabbar i synnerhet nya aktörer eller initiativ som 
  
 samheter inom det världskulturella fältet. 
  
 berör förslag med världskulturella förtecken och 
  
 som har en tendens att hamna i ett ingenmansland. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 96 
  
 Våra förslag berör de myndigheter som hanterar 
  
 sidor av samma mynt. Följaktligen anser vi att man 
  
 ekonomiska resurser för uttalad kulturverksam- 
  
 grundligt bör undersöka om inte den logiska 
  
 het inom det statliga området, d v s i första hand 
  
 konsekvensen av detta bör vara att all bidrags- 
  
 Statens kulturråd, Svenska institutet och Sida. 
  
 hantering, vid sidan av åtminstone huvuddelarna 
  
 Enligt vår mening skulle det vara önskvärt att 
  
 av det Konstnärsnämnden redan hanterar, som 
  
 man vid det fortsatta utvecklingsarbetet med 
  
 berör såväl det nationella som det internationella 
  
 koppling till världskulturella frågeställningar strä- 
  
 området skall ligga inom Statens kulturråds upp- 
  
 vade efter en renodling enligt följande linjer: 
  
 drag. När en förslagsställare skall söka stöd för att 
  
 Statens kulturråd är ansvarsmyndighet för konst 
  
 kunna realisera sina planer oavsett om det bety- 
  
 och kulturfrågor i Sverige och har under senare år 
  
 der nansiering av ett eget gästspel i ett annat land 
  
 även fått en rad nya uppdrag med anledning av 
  
 till vilket man har blivit inbjuden, eller att man 
  
 medlemskapet i EU och annat. Det innebär att 
  
 söker för genomförandet av ett kulturprojekt i 
  
 när nu regeringen, i enlighet med vad vi också 
  
 Sverige med eller utan internationell medverkan, 
  
 föreslagit i vårt delbetänkande, vill att Statens 
  
 skall man vända sig till Statens Kulturråd. Det är 
  
 kulturråd skall ha det fortsatta ansvaret för de 
  
 kulturlivets egna aktörer som är subjektet i de 
  
 världskulturella frågorna så är detta motiverat med 
  
 processerna. 
  
 att där redan nns eller kan utvecklas ett relevant 
  
 På samma sätt bör det undersökas om man 
  
 kunnande samt att dessa är frågor med relevans 
  
 inte kan eliminera överlappningen eller den om- 
  
 för hela kulturlivet. 
  
 vittnade otydligheten i förhållande till Svenska 
  
 Vi har tidigare argumenterat för en ståndpunkt 
  
 institutets uppdrag. Svenska institutet får i enlig- 
  
 som söker visa det ofruktbara i att i samband 
  
 het med dessa tankar en tydligare roll som initia- 
  
 med världskulturella frågeställningar försöka göra 
  
 tivtagare för olika aktiviteter utomlands och där 
  
 distinktioner mellan nationella och internationel- 
  
 kulturinslag i många tillfällen bör ha sin rätt- 
  
 la aspekter på de frågorna. De måste ses som två 
  
 mätiga plats. Det kan gälla kultursatsningar under 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson97 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson98 
 ett svenskt  
 EU-ordförandeskap, 
  Expo  
 2000  
 o dyl Skillnaden från dagens situation är att i dessa till- fällen är det Svenska institutet som är subjektet. Man svarar inte för någon bidragshantering men väl för initiativ som utgår ifrån och värnar om svenska intressen utomlands helt i enlighet med redan bentliga regleringsbrev. 
 För Sidas vidkommande innebär en förändrad rollfördelning enligt ovan endast marginella kon- sekvenser. Kulturbiståndet har även fortsatt sitt fokus riktat mot kulturlivet i mottagarländerna och hanteringen av de medel som i dag i huvud- sak används som bidragsmedel för att stimulera svenska kulturkontakter med utvecklingsländer bör i enlighet med vad som anförts ovan ges i uppdrag till Statens kulturråd att hantera. 
 Vid en översyn av renodlingen av rollerna enligt dessa tankebanor kan det även bli aktuellt att se 
 över mindre delar av Konstnärsnämndens bidrags- ordningar. 
 Med ett samlat grepp och en strävan efter samsyn inom regeringskansliet bör de budgettek- niska justeringar som blir aktualiserade inte inne- bära avgörande hinder för förverkligandet av dessa 
 tankar. Om man åstadkommer en större tydlig- het inom det statliga området när det gäller bidrags- givningen så har man minskat ett inte obetydligt hinder och skapat något bättre förutsättningar när det gäller nansieringen av olika kulturprojekt. En annan vinst kan ligga i att man får färre och tydligare samtalsparter. Dessutom motverkar en förändring i enlighet med våra förslag den ten- dens till uppbyggnad av parallella kompetenser inom de här berörda myndigheterna. 
 S T O R S T A D S P O L I T I K E N 
 Man kan av föregående kapitels fokusering på de statliga aktörerna förledas att tro att det också är där som de verkliga kraftcentra ligger. Det är inte vår bedömning. Dock kan centrala väl samordna- de statliga resurser vara en god förutsättning för att initiativ som vuxit fram lokalt kan få en chans att växa utöver vad de lokala resurserna tillåter. I storstadsområdena förefaller det som en oönskad konsekvens av stadsdelsreformen är att man ser tydliga tendenser till en skiktning mellan en i huvudsak professionell kulturverksamhet i stor- städernas centrala delar och ytterområden som 
 Det handlar om möten mellan kulturer, teatertraditioner och generationer. 
 Ur projektbeskrivning för Världsteaterprojektet,  
 1999 
 . 
  
 präglas av en amatörkultur. Detta kan säkert del- 
  
 Det kan i det framtida arbetet med de världs- 
  
 vis ha sin förklaring i att kulturnämndernas resur- 
  
 kulturella aspekternas ställning inom den svenska 
  
 ser förbrukas genom åtaganden för centrala och 
  
 kulturpolitiken vara värt att även fundera över 
  
 centralt belägna kulturinstitutioner medan ytter- 
  
 om lokaliseringen av centrala institutioner förvalt- 
  
 områdenas stadsdelnämders resurser är så utom- 
  
 ningar eller myndigheter kan ha någon positiv 
  
 ordentligt marginella att de inte räcker till något 
  
 inverkan när det gäller verksamhetens utform- 
  
 annat än ett stöd till den lokala amatörkulturen. 
  
 ning och innehåll. Placeringen av Tensta konst- 
  
 Detta förhållande blir desto mer tankeväckande 
  
 hall är ett exempel på en medveten lokalisering av 
  
 om man tar i beaktande att det också är i storstä- 
  
 något som förväntas växa till en i det stockholmska 
  
 dernas ytterområden som den största andelen 
  
 kulturlivet central kulturinstitution. Att Mång- 
  
 människor med andra kulturella erfarenheter och 
  
 kulturellt centrum ligger i Fittja förefaller ade- 
  
 referensramar bor. Ett faktum som borde kunna 
  
 kvat eftersom platsen och dess människor är det 
  
 utgöra ett viktigt inslag och en utmaning även för 
  
 centrala objektet i sökandet efter ny kunskap och 
  
 det professionella kulturlivet. 
  
 nya insikter. Skulle det spela någon roll om cen- 
  
 I ljuset av detta är det beklagligt att konst- och 
  
 trala statliga kulturmyndigheter eller andra för- 
  
 kulturfrågor inte har förmått inta en speciellt 
  
 valtningar yttades från Stockholms innerstad till 
  
 framträdande roll inom era av de tillväxtavtal 
  
 Skärholmen eller Handen som ett medvetet 
  
 som slutits inom ramen för den speciella stor- 
  
 ställningstagande och en påminnelse om att det 
  
 stadsatsningen. Detta har varit ett område till vil- 
  
 svenska kulturlandskapet förändrats sedan  
 1974 
 ? 
  
 ket det har slussats extra resurser utan att kultur- 
  
 livets olika aktörer förmått utforma idéer, skapa 
  
 gehör eller utrymme för just konst och kultur. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson99 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 100 
 Bilaga 1 
 Dir. 1998:14 
 Beslut vid regeringssammanträde 
 den 19 februari 1998 
 S A M M A N F A T T N I N G A V U P P D R A G E T 
 En kommitté tillkallas med uppgift att under åren  
 1998  
 och  
 1999  
 bedriva en initiativtagande och samordnande försöks- verksamhet, benämnd Forum för världskultur. Syftet med Forum för världskultur är att främja den konstnärliga och kul- turella mångfalden i Sverige genom att ge plats för kulturytt- ringar från länder och miljöer, vilkas kultur vanligen inte görs tillgänglig genom etablerade kommersiella eller institutionella kanaler. Försöks- verksamheten skall främst inriktas på scenisk produktion och idégivande kontaktverksamhet. 
 B A K G R U N D 
 I budgetpropositionen för år  
 1998  
 (prop.  
 1997/ 98:1  
 utg.omr.  
 17,  
 sid.  
  
 24-26 
 ) 
  föreslog regeringen att en försöksverksamhet, benämnd Forum för världskultur, skall inledas våren  
 1998.  
 Syftet med verksamheten är att öka den konstnärliga och kul- turella mångfalden i Sverige genom att ta initiativ till och samordna presentation av kulturyttringar från hela världen. I december  
 1997  
 godkände riksdagen att verksamheten bedrivs med den inriktning som anges i propositionen (bet.  
 1997/98 
 :Kr U 
 1 
 , rskr.  
 1997/98:97 
 ). 
 Regeringen har denna dag godkänt att ett avtal träffas mel- lan staten, Stockholms läns landsting och Stockholms stad om organisation och nansiering av Forum för världskultur under åren  
 1998  
 och  
 1999 
 . Stockholms läns landsting och Stock- holms stad är avtalsparter eftersom en stor del av försöksverk- samheten kommer att bedrivas i Stockholmsregionen. Enligt avtalet skall Forum för världskultur drivas som en kommitté under Kulturdepartementet. Kommittén skall bestå av tre ledamöter, som var och en representerar staten, Stockholms läns landsting respektive Stockholms stad. En av ledamöterna skall vara ordförande. Till kommittén skall knytas ett program- råd, bestående av högst fem sakkunniga med kulturbakgrund. Rådet skall tillsammans med kommittén utforma verksamhe- ten och svara för dess konstnärliga och idémässiga innehåll. Kommittén är budgetansvarig och ytterst ansvarig för verk- 
 samheten. För kommitténs dagliga arbete skall det utses en verksamhetsledare. Staten skall samråda med Stockholms läns landsting och Stockholms stad om direktiv till kom- mittén samt om ordförande, programråd, övriga sakkunniga, experter och verksamhetsledare. Av avtalet framgår vidare att staten betalar kommittéarvoden samt ställer kontorslokaler, utrustning och personal till kommitténs förfogande, allt till en kostnad av högst  
 1,5  
 miljoner kronor per år. Härutöver skall kommittén årligen tillföras verksamhetsmedel om  
 2  
 miljoner kronor från staten,  
 1  
 miljon kronor från Stockholms läns landsting och  
 2  
 miljoner kronor från Stockholms stad. 
 U T G Å N G S P U N K T E R 
 Ett av riksdagen fastställt mål för den nationella kulturpoliti- Sanchez är att främja internationellt kulturutbyte och möten mel- lan olika kulturer inom landet. Ett annat mål är att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kul- turupplevelser samt till eget skapande (prop.  
 1996 
 / 
 97 
 : 
 3 
 , bet.  
 1996 
 / 
 97 
 :KrU 
 1 
 , rskr.  
 1996 
 / 
 97 
 : 
 129 
 ). Dessa och övriga mål för den nationella kulturpolitiken är den grundläggande utgångs- punkten för Forum för världskultur. 
 En viktig kulturpolitisk princip är att varje kulturinstitu- tion tar ansvar för att dess verksamhet vänder sig till hela befolkningen. Ett naturligt led i detta ansvar är att utveckla verksamhet med inriktning även på kulturer som tillförts vårt samhälle genom invandring. 
 Huvudsyftet med Forum för världskultur är att inspirera bentliga institutioner och organisationer till detta. Därvid kan olika tillvägagångssätt bli aktuella. Kontaktskapande och idégivande insatser är av stor betydelse, likaså samordning av redan tagna initiativ inom kulturlivet. Ett annat sätt att driva på utvecklingen är att skapa förebilder genom egna konstnär- liga produktioner. 
 Enligt de av riksdagen godkända riktlinjerna för Forum för världskultur avses med världskultur kulturyttringar från olika delar av världen som bidrar till att öka mångfalden i svenskt kulturliv, särskilt kulturyttringar från länder och miljöer, vilkas kultur inte naturligt blir tillgänglig för en publik i Sverige genom etablerade kommersiella eller institutionella kanaler. Denna denition skall sålunda vara vägledande vid avgränsningen av Forums verksamhetsområde. Vägledande för verksamheten skall i övrigt vara mångfald i de kulturella uttrycken och hög konstnärlig kvalitet. Därvid är det angeläget att ta till vara den 
  
 samlade erfarenhet, kompetens och kreativitet som redan nns inom kulturlivet och förankra nya initiativ inom detta. 
 U P P D R A G E T 
 Enligt de riktlinjer för verksamheten som riksdagen har antagit skall Forum för världskultur ha till uppgift att 
  
 – 
  
 initiera, stimulera och samordna verksamhet inom exi- sterande institutioner och organisationer med inriktning på andra kulturer än den traditionellt västerländska, 
  
 – 
  
 genomföra egna projekt med samma inriktning, varvid stort utrymme skall ges för nya tväretniska och tvärkulturella uttryck, 
  
 – 
  
 arrangera möten mellan konstnärer och andra kulturar- betare med erfarenhet från olika kulturer, 
  
 – 
  
 informera om pågående och planerade kulturhändelser med anknytning till världskultur, 
  
 – 
  
 i olika former ta initiativ till kultur- och samhällsdebatt, 
  
 – 
  
 utveckla ett samarbete med kulturinstitutioner, kultur- föreningar och kommuner över hela landet i avsikt att upp- rätta förslag till ett handlingsprogram för en kulturpolitik som har till mål att bygga upp en ny kulturell gemenskap i Sverige. 
  
 De uppgifter som riksdagen har knutit till Forum för världskultur är omfattande och av skiftande karaktär. Inom ramen för riksdagens samlade uppdrag skall försöksverksamheten främst inriktas på två typer av verksamhet, nämligen sceniska produktioner och idégivande kontaktverksamhet. Kommittén skall anta ett verksamhetsprogram, som ger möjlighet att under ett år vinna så mycket erfarenhet att slutsatser kan dras rörande verksamhetens fortsatta inriktning och organisation. För verk- samhetens framtida organisation är utgångspunkten att såväl de samordnande som de producerande uppgifterna skall fullgöras inom bentliga strukturer på kulturområdet. 
 Kommittén skall samarbeta med fristående producenter och kulturinstitutioner. Dessa kan vara Svenska riksteatern när det gäller gästspel på Södra teatern, Orionteatern när det gäller produktion av s k världsteater och Svenska rikskonserter när det gäller musikproduktion. 
 Med utgångspunkt i den producerande verksamheten men också på annan grund skall kommittén anordna debatter, 
 seminarier och idékonferenser i syfte att bilda opinion samt stimulera kulturlivets institutioner och organisationer till nya initiativ för att skapa kulturell gemenskap. 
 Möjligheterna att ge ut idéskrifter och anordna utställ- ningar i anslutning till konferensverksamheten skall prövas. I fråga om utställningsarrangemang är det lämpligt att kom- mittén samråder med bl a Riksutställningar. 
 Debatter och seminarier kan genomföras i samverkan med Svenska riksteatern i Södra teatern eller på annat håll med andra samarbetsparter. Överenskommelsen med Stockholms läns landsting och Stockholms stad förutsätter en nära sam- verkan med t ex det planerade Världsbiblioteket, Kulturhuset och Konserthuset i Stockholm. 
 Vid programplaneringen skall kommittén beakta den mång- fald av verksamheter med inriktning på andra kulturer som redan i dag nns inom kulturlivet. För att undvika dubbelar- bete och hitta utvecklingsbara initiativ är det lämpligt att kommittén inledningsvis skaffar sig en överblick över vad existerande institutioner och organisationer gör inom kom- mitténs intresseområde. Möjligheterna till samordning med det svenska kulturbiståndet och annan kulturstödjande verk- samhet skall undersökas. Kommittén skall samråda med bl a Statens kulturråd, Svenska institutet och SIDA. 
 R E D O V I S N I N G A V U P P D R A G E T 
 För kommitténs arbete gäller regeringens direktiv om redo- visning av regionalpolitiska konsekvenser (dir.  
 1992:50 
 ), om prövning av offentliga åtaganden (dir.  
 1994:23 
 ), om redovis- ning av jämställdhetspolitiska aspekter (dir.  
 1994:124 
 ) samt om redovisning av konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir.  
 1996:49 
 ). Kommittén skall se- nast den  
 1  
 mars  
 1999  
 i en delrapport till Kulturdepartementet redovisa erfarenheterna av den bedrivna programverksamhe- ten samt lämna förslag till fortsatt inriktning på denna. I del- rapporten skall kommittén även föreslå hur verksamheten skulle kunna införlivas i kulturområdets bentliga organisa- tion. Slutrapport över försöksverksamheten skall lämnas till Kulturdepartementet senast den  
 31  
 december  
 1999. 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Johnson101 
  
 Bilaga 2 
 Dir. 1999:55 
 Beslut vid regeringssammanträde den 1 juli 1999 
 S A M M A N F A T T N I N G A V U P P D R A G E T 
 Forum för världskultur (Ku  
 1998 
 : 
 01 
 ) skall senast den  
 1  
 mars  
 2000  
 avge delrapport över verksamheten. Slutrapport skall lämnas senast den  
 31  
 december  
 2000 
 . 
 B A K G R U N D 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den  
 19  
 februari  
 1998  
 (dir.  
 1998 
 : 
 14 
 ) tillkallade chefen för Kulturdepartementet en kommitté med uppgift att under åren  
 1998  
 och  
 1999  
 bedriva en initiativtagande och samordnande försöksverksamhet, benämnd Forum för världskultur. Syftet med Forum för världskultur är att främja den konstnärliga och kulturella mångfalden i Sverige genom att ge plats för kulturyttringar från länder och miljöer, vilkas kultur vanligen inte görs till- gänglig genom etablerade kommersiella eller institutionella kanaler. Enligt direktiven skall kommittén senast den  
 1  
 mars  
 1999  
 i en delrapport till Kulturdepartementet redovisa erfa- renheterna av den bedrivna programverksamheten samt lämna 
  
 R U T L U K S D L R Ä V R Ö Clarke 
 102 
 förslag till fortsatt inriktning på denna. Slutrapport över för- söksverksamheten skall lämnas senast den  
 31  
 december  
 1999 
 . 
 Mellan staten, Stockholms läns landsting och Stockholms stad har ett avtal träffats om organisation och nansiering av Forum för världskultur. Enligt avtalet skall verksamheten pågå under åren  
 1998  
 och  
 1999. 
  
 Forum för världskultur begärde den  
 5  
 januari  
 1999  
 att uppdraget förlängs med ett år. Skälet för begäran är att pro- gramverksamheten blivit starkt fördröjd genom omständig- heter som kommittén inte har kunnat påverka. Stockholms läns landsting och Stockholms stad har genom beslut den  
 20  
 april  
 1999  
 respektive den  
 19  
 maj  
 1999  
 medgivit att uppdraget förlängs att gälla tom den  
 31  
 december  
 2000 
 , förutsatt att för- längningen inte innebär ekonomiska åtaganden utöver vad som tidigare avtalats. 
 U P P D R A G E T 
 Försöksverksamheten med Forum för världskultur skall pågå även under år  
 2000 
 . Förlängningen innebär inte att medel utöver vad som tidigare har beslutats kommer att tillföras verksamheten. En delrapport med det innehåll som angivits i dir.  
 1998 
 : 
 14  
 skall lämnas till Kulturdepartementet senast den  
 1  
 mars  
 2000 
 . Slutrapport över försöksverksamheten skall lämnas senast den  
 31  
 december  
 2000 
 . 
  
 F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 103 
  
 F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 104 
  
 F O R U M F Ö R V Ä R L D S K U L T U R 
  
 105