Breddtjänster – ett nytt skede i  
 IT-politiken 
  
 SOU 2002:51 
  
 IT-kommissionens 
  rapport 3/2002 
  
 Adress:  
 103 33 Stockholm   
 Telefon:  
  
 08-405 
  18 51   
 Fax:  
  
 08-650 
  65 16   
  
 E-post: 
  
 info@itkommissionen.se   
 Webplats:  
 www.itkommissionen.se ISBN  
 91-38-21642-6 
   ISSN  
 0375-250X 
  
 Nyckelbegrepp och definitioner 
 Diskussionen om hur vi går vidare i det nya skedet av  
 IT-utvecklingen 
  behöver en delvis ny terminologi och anpassning av begrepp till ett nytt sammanhang. I vissa fall saknas det ord som täcker viktiga aspekter. För att underlätta läsningen av boken presenteras här några av de nyckelbegrepp som används i den. 
 Infrastruktur 
 Grundläggande struktur i företag och på olika sam- hällsområden, vilken är till glädje för många olika aktörer. Kräver ofta långsiktiga investeringar. Det finns infrastruktur på många områden och på olika nivåer inom respektive område, varför ordet nästan alltid fordrar ett förnamn som anger vilken struk- tur som avses. 
 Begreppet förknippas ofta med fysiska resurser som vägar, järnvägar, broar eller fabriksanläggningar. Men också med ekonomiska strukturer, till exempel finansierings- och kommunikationssystem, industri- ella traditioner samt med samhällsfunktioner, till exempel utbildning, lagar och regelverk, men även kunskap. 
 På  
 IT-området 
  används ordet infrastruktur flitigt om datorkapacitet, kommunikationsnät, till exem- pel bredband, och om tekniska plattformar. Det används också om grundläggande eller gemensam information respektive grundläggande tjänster och funktioner. 
 Infrastrukturen är en tillgång som dess användare slipper skapa helt själva, som därmed besparar dem egna investeringar och som sänker löpande kostna- der i deras verksamheter. Infrastrukturbygge är en del av roll- och arbetsfördelningen i ett utvecklat produktionssystem i samhället. 
 Infrastrukturinvestering 
 Infrastrukturinvesteringar kännetecknas i praktiken oftast av tre kriterier: de är stora, de är långsiktiga och de har ett gemensamt värde för många använ- dare. 
 De fordrar planering, långsiktig förvaltning och finansiell uthållighet. De fordrar också ofta ett samarbete mellan olika intressenter i uppbyggnads- skedet. De ger avkastning på det satsade kapitalet genom en bred användning som ger användarna fördelar. Många av de traditionella infrastrukturer som nämnts ovan, har karaktären av omfattande, ibland nationella system, med en livslängd över 30- 50 år, och är i princip öppna för alla. 
 Finansieringsformerna och avkastningskraven kan vara mycket långsiktiga. 
 Infrastrukturinvesteringar sker såväl i privat som offentlig regi, kan växla huvudmän och ägare utan att dess funktion därmed behöver ändras i grunden. 
 Digitala tjänster 
 Allt mer produceras de viktiga tjänsterna i samhälle och näringsliv digitalt och i stigande grad kan vi också utnyttja dem digitalt, exempelvis via Internet. Med digitala tjänster menar vi här både digitalt producerade och/eller digitalt förmedlade tjänster. Tjänsterna kan vara enkla eller integrerade, de kan vara interaktiva och ha intelligens. 
 Breddkompetens 
 Breddkompetens är  
 IT-kommissionens 
  beteckning på de kompetenser som är relevanta för att kunna utnyttja bred informationen och breddtjänster. 
 Begreppet är knutet till en ambition att alla ska ha förutsättningar att utnyttja de nya möjligheterna. Det kräver både gedigen kunskap inom områden som 
 individen är intresserad av, men också förmåga att hantera stora informationsmängder, det vill säga söka, kritiskt granska, sovra och förmedla information. 
 Mjuk infrastruktur 
 Begreppet mjuk infrastruktur på  
 IT-området 
  betecknar grundläggande resurser som gemensamt tillgänglig information, grundläggande tjänster och funktioner (till exempel katalogtjänster, betalnings- och, identifikationssystem). Men också lagar och regelverk kring digital information samt digitala tjänster, kvalitets- och kontrollinstitutioner, kompe- tens- och resursförsörjning med mera. 
 Begreppet är ett komplement till den hårda infrastrukturen, som bland annat innefattar kom- munikationsnäten. Det ska tydliggöra de andra delar av den underliggande struktur för  
 IT-samhäl- 
  let, vilka behövs för att vi ska få de fördelar vi eftersträvar på ett rationellt, resurssnålt och håll- bart sätt. 
 Informationsresurs 
 Informationsresurser är organiserade och strukture- rade mängder av information om ett viss ämne eller objekt. Här används begreppet både om digitalise- rade informationsmängder och om sådan som kan digitaliseras. De kan vara i form av kataloger, doku- mentarkiv, register eller ekonomisystem. 
 Digitalt kan de finnas i traditionella dataregister eller sammanhållna databaser, men allt mer finns de i fristående men sammanlänkade databaser m.m. inom en organisation, fördelad på flera orga- nisationer eller helt enkelt på nätet. 
 Informationsresurser fordrar systematisering och strukturering, insamling, lagring samt bearbetnings- 
 och uttagsmöjligheter för att vara till nytta. De fordrar investeringar för att byggas upp och hållas aktuella och tillgängliga. 
 Bred information 
 Bred information är  
 IT-kommissionens 
  beteckning på informationsresurser som är relevanta som digi- tala informationskällor för många aktörer och intressenter, och som är en viktig bas för tjänster som betjänar många i samhälle och näringsliv för många ändamål. 
 Begreppet är knutet till ambitionen att skapa breda tjänster och bred nytta av  
 IT-satsningarna 
  i Sverige. 
 Bred information bygger ofta på investeringar i mjuk infrastruktur. Den kan vara uppbyggd av många samverkande informationsresurser. Eftersom den är knuten till syftet att skapa nytta för många användargrupper kan nya typer av information till- komma och gamla bli mindre viktiga, allt eftersom behov och efterfrågan på tjänster förändras. 
 Breddtjänster 
 Breddtjänster är  
 IT-kommissionens 
  beteckning på digitala tjänster som kommer en bred krets av användare i samhället och/eller i näringslivet till del och som av dem bedöms viktiga. Det kan vara både offentliga och privata tjänster. 
 Breddtjänster 
 – ett nytt skede i  
 IT-politiken 
  
 Delbetänkande av  
 IT-kommissionen 
  
 Stockholm 2002 
  
 SOU 2002:51 
  
 1 
 SOU och Ds kan köpas från Young kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Young Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvalt- ningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90  
 E-post: 
  fritzes.order@liber.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. 
 Broschyren kan beställas hos: Information Rosenbad Regeringskansliet 
 103 33 Stockholm 
 Fax:  
 08-405 
  42 95 Telefon:  
 08-405 
  47 29 
 www.regeringen.se/propositioner/sou/pdf/remiss.pdf 
 Produktion: AB Abrakadabra 
 Tryck: Alfa Print AB 
 Stockholm 2002 
 ISBN  
 91-38-21697-3 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 2 
  
 Nu går vi vidare 
  
 5 
  
 Ledamöter,  
 IT-kommissionen 
  
 5 
  
 IT-kommissionens 
  förslag i sammanfattning 
  
 6 
  
 IT-politik 
  för förändring 
  
 6 
  
 Sverige under det kommande decenniet 
  
 6 
  
 En ny tyngdpunkt 
  
 6 
  
 IT kan ge mer! 
  
 7 
  
 Utan information – inga tjänster 
  
 7 
  
 Breddtjänster – ett nytt begrepp 
  
 7 
  
 God ordning – och öppenhet 
  
 8 
  
 Samspel offentligt – privat 
  
 9 
  
 Samhällsvinster inom alla områden 
  
 9 
  
 Ny  
 IT-politik, 
  mer I än T 
  
 9 
  
 Utnyttja industrins fokuserade satsningar 
  
 26 
  
 Undanröj byråkratiska hinder och underlätta förändring 
  
 26 
  
 Ny kunskap och nya metoder för nya tjänster 
  
 26 
  
 IT-kommissionens 
  förslag till handlingsprogram för breddtjänster 
  
 – ett steg i  
 IT-politiken 
  
 27 
  
 Handlingsprogram för breddtjänster 
  
 27 
  
 Handlingsprogram för utvecklingen av bred information 
  
 28 
  
 Handlingsprogram för vidareutveckling av bredbandet 
  
 30 
  
 Hur går vi vidare –  
 IT-kommissionens 
  slutord 
  
 34 
  
 IT-kommissionens 
  sekretariat 
  
 35 
  
 Rapporter utgivna av eller i samarbete med  
 IT-kommissionen. 
  
 SOU-rapporter 
  
 36-45 
  
 Statens offentliga utredningar  
 2002-05-27 
  
 46-47 
  
 Visioner för ett nytt skede, utblickar 
  
 11-19 
  
 Visionerna – gemensamma drag 
  
 20 
  
 Ordlista 
  
 Omslagets bakre invik 
  
 Hur blir visionerna verklighet 
  
 22 
  
 Vägvisare till breddtjänster 
  
 22 
  
 Kartbild över helheten 
  
 22 
  
 Standardisering – en utmaning 
  
 22 
  
 Misstag att lära av 
  
 23 
  
 Goda förutsättningar för förverkligande 
  
 23 
  
 Flera angreppssätt – samlat perspektiv 
  
 23 
  
 Medvetna och väl valda punktinsatser 
  
 23 
  
 Exempel på sektor- och branschvisa perspektiv 
  
 24 
  
 Sökes: ledarskap och samlande initiativ 
  
 25 
  
 Öppenhet och transparens fordrar utbyggt skydd 
  
 25 
  
 Vänjer vi oss? 
  
 25 
  
 En strategi för förändring 
  
 26 
  
 Våga tro på överraskningarnas möjligheter 
  
 26 
  
 Låt sektorerna gripa in i varandra 
  
 26 
  
 3 
 4 
 Nu går vi vidare 
 Trots de senaste årens turbulens inom  
 IT-världen 
  ligger Sverige i topp på flera rankinglistor. Den tätplaceringen har många orsaker. En av dem är att Sverige har en bredd i både tillgång till och användning av IT – i företagen, i förvaltningen och bland vanliga människor. Vår "användar- kompetens" gör att många stora internationella företag gärna testar sina produkter här innan de går ut på världsmarknaden. 
  
 IT-propositionen 
  1999/2000 hade mottot "Ett informationssamhälle för alla". Den innehöll många breda satsningar, både på kommunikation och på bred tillgång till datorer. Även om inte alla dessa satsningar är slutförda är det dags att se framåt mot nästa skede i utvecklingen. Nu gäller det att få utdelning på våra grundläggande teknikinvesteringar, att bygga vidare på de erfarenheter, positiva och negativa, som de senaste åren gett. 
  
 IT-kommissionen 
  har de senaste tre åren utforskat hur detta kan göras och var tyngdpunkten i politiken bör ligga i framtiden. Det har skett i en serie utfrågningar, konferenser och expertmöten. De har resulterat i ett flertal mer specialiserade rapporter men också konkreta förslag till regeringen. I den här boken redovisar  
 IT-kommissionen 
  slut- satserna av arbetet för en bredare publik och som underlag för diskus- sion om en balanserad och delvis ny inriktning på  
 IT-politiken. 
  
 Målsättningen är att tekniken ska ge oss ännu bättre, mer produktiva och "behövda" tjänster i samhället och därmed bidra till tillväxt, kon- kurrenskraft och ökad välfärd. Satsningarna på den tekniska infrastruk- turen behöver nu kompletteras med insatser för att få fram dessa tjäns- ter. De skall ge nytta till var och en men också vinster för samhället i stort. Det viktigaste vi kan göra är att få fram mer information i digital form som grund för de nya tjänsterna samtidigt som vi stärker skyddet för människors integritet 
 Jag vill höja ribban jämfört med den tidigare  
 IT-propositionen 
  och sätta målet till ett digitalt tjänstesamhälle för alla. Det innebär en med- veten satsning på att tjänster skall kunna skapas för de många, "bredd- tjänster", och att investera i den "breda information" som krävs för detta. Målet innebär ett stöd för de omställningar mot ökad tjänstepro- duktion som pågår i näringsliv och förvaltning. Det innefattar också en 
 utbyggd satsning på kompetens inom informationsteknikområdet. Med detta kan Sverige skapa en miljö för tjänsteutveckling som leder 
 framåt och bidra till att vi finns i topp inte bara på  
 IT-listor 
  utan också ifråga om ekonomisk och social utveckling. 
 Medina 
 Övriga ledamöter i  
 IT-kommissionen 
  
 Brown 
 Anderson 
 Richardson 
 Martinez 
 Miller 
 MasonThomas 
 Miller 
 5 
  
 IT-kommissionens 
  förslag i sammanfattning 
 Breddtjänster är  
 IT-kommissionens 
  namn på attraktiva, långt ut- byggda digitala tjänster, till nytta för enskilda människor, företag och förvaltningar – själva grunden till ett  
 IT-samhälle 
  för alla. 
 Kommissionen presenterar ett handlingsprogram för att stimulera framväxten av dessa breddtjänster. Programmet består av två huvud- delar med insatser för att: 
  
 få fram bred information. Detta innebär att olika slags information i samhället enkelt ska kunna användas i samverkan, av många 
  
 användare och för många användningar och ändamål, 
  
 bredbandet i Sverige ska kunna klara att förmedla de breddtjänster som utvecklas på den breda informationens grund. 
  
 IT-kommissionen 
  bedömer att det finns goda förutsättningar för Sverige att utveckla breddtjänster. Sverige har som få länder tillgång till stora, systematiskt ordnade informationsresurser i samhällets regi. Dessa resurser kan göras digitalt tillgängliga för breddtjänster, något som i sin tur skapar förutsättningar för ett bättre arbets- och var- dagsliv för alla medborgare. 
 Breddtjänster är ett naturligt nästa steg i  
 IT-samhällets 
  utveckling, där Sverige kan nå många fördelar genom att vara tidigt ute. Därför bör regeringen påskynda utvecklingen genom aktiva insatser i enig- het med handlingsprogrammet. Det gäller både att utveckla och sti- mulera förutsättningarna för tjänsteutbyggnaden och samtidigt han- tera de risker som ett öppnare och intensivare informationsutbyte innebär, bland annat skyddet av den personliga integriteten. 
  
 IT-politik 
  för förändring 
 Sverige under det kommande decenniet 
 Vid tiden kring millennieskiftet kom en strid ström av tillbakablickar och framtidsvisioner för landet Sverige. Eftersom dessa skiljde sig åt på många punkter undrade fler än en presskommentator om de verkligen handlade om samma land. Men samtidigt, mitt i det motsägelsefulla, fanns återkommande drag av samstämmighet i bedömningarna. 
 Några exempel: 
 Samtidigt som Sveriges ekonomiska utveckling, till exempel mätt i kro- nans värde, halkat efter omvärlden, växer tjänstenäringarna och spås en fortsatt god tillväxt. Företagsklimatet bedöms vara rätt bra och Sverige har en  
 IT-infrastruktur 
  och en  
 IT-mognad 
  i världsklass. 
 En effektiv  
 IT-användning 
  spelar en central roll om Sverige ska uppnå de höga ambitioner som finns. Vi måste säkra en fortsatt tillväxt för tjänstebranscherna, skapa system för ett ekologiskt hållbart Sverige, genomföra infrastrukturella satsningar för såväl näringsliv, offentlig verksamhet som för enskilda människor. Vidare måste vi skapa förut- sättningar för ett mindre stressande arbetsliv, öppna möjligheter för små och medelstora företag att etablera kontakt med internationella marknader samt bygga "Ett närmare Sverige", som kompenserar Sveriges geografiska handikapp. Vi bör även utveckla en förvaltning med medborgaren i centrum samt skapa förbättrade möjligheter för ett livslångt lärande. 
 En ny tyngdpunkt 
 IT används inte tillräckligt effektivt för att uppnå viktiga samhällsmål.  
 IT-kommissionen 
  ser stora risker i att det händer för lite och går för långsamt. Sverige kan fortsättningsvis skapa konkurrensfördelar genom att ligga långt framme, men riskerar konkurrensnackdelar genom att släpa efter. 
 Regeringen har i sin  
 IT-politik 
  formulerat mål inom breda områden. De enskildas tillit till IT, användarkompetensen och IT:s tillgänglighet 
 6 
 för alla, står i centrum för politiken. Mycket har uträttats, även om målen inte nåtts fullt ut. Dagens samhälle är inte ett  
 IT-samhälle 
  för alla, även om i stort sett alla berörs av IT i vardagen och i arbetslivet. 
 Det är vad vanliga medborgare får ut av IT som måste ligga till grund för politiken. 
 De allmänna förväntningarna på IT är höga och informationstekniken framställs ofta som lösningen på de mest skiftande problem. Vissa lös- ningar erbjuder marknaden redan idag; till exempel gör allt fler sina bankärenden och biljettbokningar via Internet. Både kunder och leve- rantörer sparar tid. 
 I många fall har förväntningarna dessvärre inte infriats. I utvärdering- ar anses IT varken ha förbättrat undervisningen i skolan, lyckats korta vårdköerna eller vitaliserat demokratin. 
 IT kan bidra till att lösa problem, men är sällan lösningen i sig. IT har utvecklats snabbt, egentligen snabbare än kunskapen om hur IT kan användas på ett meningsfullt sätt. Ursäkterna för misslyckade sats- ningar blir dock svårare att godta i takt med att de tekniska möjlighe- terna ökar. 
  
 IT-kommissionen 
  ser nu ett tydligt behov av att förskjuta politikens tyngdpunkt från den tekniska infrastrukturen till gemensamma infor- mationsresurser och grundläggande breda tjänster – från en "hård" till en "mjuk" infrastruktur. 
 Denna tyngdpunktsförskjutning kan skönjas i flera länder och har i Sverige tagit sig uttryck i tidigare försök inom flera områden – med varierande framgång. 
 Idag är emellertid förutsättningarna för denna förskjutning av tyngd- punkt goda, och möjligheterna till bred nytta framstår allt tydligare. Sverige kan med ett tydligt politiskt ledarskap bli bland de första län- derna i världen att dra nytta av en genomtänkt och konsekvent politik med en attraktiv tjänsteutveckling i fokus. 
 Exempel på länder som ligger långt framme är Kanada, England och Australien. Sverige kan också vara ledande vad gäller hanteringen av de risker och den sårbarhet som ett framtida  
 IT-samhälle 
  tyvärr också innebär. 
 IT kan ge mer! 
 Svenskarna brukar snabbt ta till sig ny teknik. Även om många män- niskor åtnjuter fördelarna med tillgången till både Internet och mobil kommunikation finns likväl en stor tillväxtpotential. Marknaden finns där om tjänsterna är tillräckligt attraktiva och värdefulla. Häri ligger utmaningen – både för politiker och entreprenörer! 
  
 IT-politiken 
  har hittills betonat förutsättningarna för utbyggnaden av bredband och spridning av datorer i skolor, i hemmen och andra delar av samhället. Satsningarna har varit både bra och nödvändiga, men har givit många intrycket av att tekniken är ett mål i sig. 
 IT kan skapa större mervärden än vad som är fallet idag – det finns möjligheter som inte utnyttjats fullt ut, många förväntningar återstår att uppfyllas. 
  
 IT-politiken 
  måste därför betona hur enskilda människor, företag och förvaltning ska kunna få större, direkt nytta av tekniken. 
 Utan information – inga tjänster 
 Idag diskuteras de mobila tjänster som ska göra 3G lönsamt. Nyckel- frågan för denna tjänstutveckling är information. Den ska kunna komma från skilda källor, vara tillgänglig digitalt, kunna sammanställa och användas av många aktörer, för många olika ändamål. 
 När den offentliga tjänsteproduktionen och privat näringsliv drar full nytta av bredbanden för sin verksamhet, kommer tjänsteflödet att vara mycket omfattande. De mobila näten blir viktiga för att nå dessa nya tjänster, samt för att skapa mervärden genom sin mobilitet. Tjänsteproduktionen måste utgå från den struktur som existerar. På dessa villkor har all ny och genomgripande teknik utvecklats. 
 "Breddtjänster" – ett nytt begrepp 
  
 IT-kommissionen 
  anser att  
 IT-politiken 
  ska inriktas mot tjänster som når många människor och ger dem stor nytta – "breddtjänster". Dessa bygger på en kombination av information från flera källor, information som "förädlas" av datorerna på nätet och vars användning i alla mening- ar är bred. 
 7 
 Några exempel från vardagen vilka visar hur breddtjänster fungerar idag: 
  
 bankomattjänsten som ger alla tillgång till "sin" bank från olika ställen, 
  
 intelligenta trafiksystem som samlar information från många skilda källor och presenterar ett aktuellt beslutsunderlag för bilföraren, 
  
 den förenklade självdeklarationen där informationsinsamlingen till grund för taxeringen redan är gjord, 
  
 bilregistret, en nyckelresurs för polis, försäkringsbolag, bilhandel med flera, 
  
 kartor som presenterar information från många källor som underlag för beslut. 
  
 Framtidens breddtjänster kan vi bara spekulera om – historien visar att inte ens de mest vildvuxna fantasier räcker när det gäller att sia om framtida tillämpningar av ny teknik. 
 Vi möts idag av ett informationsöverflöd och kan hitta hur mycket som helst på nätet – om vi vet var och hur vi ska leta. En sökmotor som ger tiotusentals förslag är mer att se som ett problem än en möjlighet. 
 Utmaningen ligger i att få fram just den information som behövs för den specifika uppgiften. För att detta ska bli möjligt måste informatio- nen förpackas på ett sätt som gör den begriplig för nätets datorer och programvaror. Informationen måste också vara digitalt tillgänglig på ett sätt som möjliggör användning utan hinder i tid och rum. 
 Breddtjänsterna bygger på och "förpackar" information från olika käl- lor efter de behov den enskilde eller företaget har vid varje tillfälle. Eftersom många företags och myndigheters framtida verksamhet kom- mer att bygga på breddtjänster blir nätet en kritisk resurs. De nät som byggs idag kommer inte att räcka till för de behov som breddtjänsterna skapar. 
 God ordning – och öppenhet 
 Sverige har en stor fördel eftersom vi ligger långt före många länder vad gäller tillgång till register och databaser med strukturerad informa- tion. Vår offentliga sektor har ordning på informationen som ofta 
 Vad är bred information? 
 Bred information är: 
  
 olika slags information som samverkar 
  
 information för många användningar 
  
 information för många användare 
  
 Världens produktion av information 
 Vid en studie (2000) på School of Information and Management  Systems vid University of California vid Berkeleyuniversitetet upp- skattade studenter och lärare att den årliga ökningen av unik infor- mation uppgår till mellan 1 och 2 exabyte (1018). Detta innebär att varje människa på jorden producerar i snitt 250 megabyte varje år. 
 Information som lagras på papper, det vill säga böcker och tidning- ar med mera, ökar med i snitt 2 procent varje år. Information som lagras på film, det vill säga fotografier och biograffilmer med mera, ökar med i snitt 4 procent per år. Optiskt lagrad information, exem- pelvis musik på CD, CD med datainnehåll, ökar med i snitt 70 pro- cent per år. Magnetiskt lagrad information, det 
 vill säga servrar, hårddiskar med 
 mera, ökar med i snitt 55 procent  
  
  per år. Den senare kategorin  
  
  samt information lagrad på  
  
 film har i särklass den största mängden informa- tion lagrad. 
 Källa:  
 http://www.sims.berkeley.edu/research/projects/how-much-info/ 
  
 8 
 också är digitalt tillgänglig. Detta hänger samman med Sveriges förvalt- ningstradition, offentlighetsprincipen, personnumren och vår långa tra- dition av öppenhet och informationsutbyte. 
 Sverige antog som första land i världen en nationell datalag. Denna lag reglerar integritetsfrågorna och bidrog till att medborgarna accepte- rade att företag och myndigheter byggde upp och utnyttjade stora IT- baserade datamängder. 
 Samspel offentligt – privat 
 Samspelet mellan offentlig och privat sektor är också omfattande i Sverige. Tjänster som utvecklas av privata företag bygger i mångt och mycket på information som hämtas direkt från offentlig sektor. Viktig samhällsinformation för planering hämtas direkt från företagen. 
 Det är kombinationen av olika informationskällor som ger möjlighe- terna för utveckling av nya, attraktiva och värdefulla digitala tjänster. 
 Den offentliga sektorns informationsresurser är viktiga för näringslivet 
 Tänk om den offentliga sektorns databaser inte var tillgängliga för närings- livet, vad skulle hända då? 
 Tänk till exempel bort bilregistret, fastighetsdatabaser, Spar, GIS och fundera kring hur det skulle gå för till exempel bilhandel, försäkringsbolag,  
 fastighets-, 
  reklam- och entreprenadbransch med flera. Databaserna är nödvändiga för näringslivet på ett eller annat sätt och kan göras ännu mer tillgängliga för att underlätta arbetet för företagen. 
 Samhällsvinster inom alla områden 
 Samhällsvinsterna med breddtjänster finns i ett bättre resursutnyttjan- de. Breddtjänsterna ger förutsättningar för ett hållbart arbetsliv där fler kan delta och få utrymme för sin förmåga. Enskilda människor kan få ett helt nytt stöd i sitt lärande, i sina vardagliga sysslor och för sin för- ströelse. Handel och konsumenter får nya förutsättningar när informa- tion om varor och tjänster finns tillgänglig på ett jämförbart sätt. Sjuk- och hälsovården kan bli bättre utan att kosta mer. Arbetslivet kan bli 
 mindre geografiskt bundet och ändå minimera behovet av resor. 
 För att förverkliga dessa visioner krävs ett antal åtgärder. De beskrivs i  
 IT-kommissionens 
  förslag till handlingsprogram senare i boken. 
 Webbtjänster 
 Webbtjänster, eller Web services, avser en ny typ av programvarumoduler som gör det möjligt för programvaror att samarbeta på ett nytt och effek- tivt sätt. Genom att utnyttja standardiserade metoder för katalogisering, beskrivning och anrop hos olika aktörers programvaror, system och appli- kationer kan en rad fördelar uppnås. En rad standarder, verktyg och meto- der utvecklas kontinuerligt av  
 IT-industrin. 
  
 De största aktörerna finns samlade i organisationen Web Services Interoperability Organization,  
 www.ws-i.org 
  
 De delvis  
 XML-baserade 
  standarderna WSDL (beskrivning av webb- tjänster), UDDI (katalogisering av webbtjänster) och SOAP (anrop av webb- tjänster) är centrala. XML är en bred familj av standarder som tillämpar märkord och strukturbeskrivningar för att göra information mer tillgänglig. Mer fakta om XML finns exempelvis på: www.xml.org 
 Ny  
 IT-politik, 
  mer "I" än "T" 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår en ny inriktning i  
 IT-politiken 
  för att skapa tillväxt, konkurrenskraft och ökad välfärd. Vägen dit handlar mer om "I" än om "T", där fokus bör flyttas från tekniken till informationen. För att säkerställa nyttan med IT måste vi mäta den där den uppstår i samhäl- let för att se om satsningarna är värda sitt pris eller om de bör förändras. 
 Detta ställer några grundläggande krav på  
 IT-politiken, 
  som måste: 
  
 - 
  
 ge bra förutsättningar och riktningsangivelser för de många aktörer i näringsliv och offentlig sektor med ansvar för förnyelsen av sina respektive verksamhetsområden, 
  
 - 
  
 bredda synen på IT. Den tekniska plattform vi bygger upp är en nödvändig, men inte tillräcklig förutsättning, för de förändringar som behövs, 
  
 9 
  
 - 
  
 leda till större investeringar i digital information och stimulera en bra miljö för utveckling av interaktiva och allt intelligentare digitala tjänster, 
  
 - 
  
 lyfta fram behovet av kompetens inom nya områden. Det kommer att ta tid innan nya tjänster inom alla områden blir själv klara. Det kommer också att ta tid innan allas kompetens att utnyttja de nya möjligheterna svarar mot deras behov. Kompetensutvecklingen hand- lar således både om människors förutsättningar att finna och att utnyttja breddtjänster och om kunnandet hos de personer och organi- sationer som utvecklar tjänsterna, 
  
 - 
  
 utgå från att breddtjänster inte bara innebär nya möjligheter utan också nya säkerhetsrisker som måste hanteras genom tekniska och organisatoriska åtgärder, i kombination med rättslig reglering. 
  
 Dessa fem delar av  
 IT-politiken 
  hör samman, men har samtidigt skilda förutsättningar. Varje del ställer särskilda krav på planering, resurser, kompetenser och långsiktighet för att utvecklas gynnsamt. 
  
 IT-kommissionen 
  anser det särskilt viktigt att regeringen sätter upp tydliga mål för den offentliga tjänsteproduktionens användning av IT. Detta gäller sjukvård, omsorg, hälsovård och skola, men även sektorer där det allmänna har en viktig roll som producent – eller där den offentliga sektorn är aktör på marknaden, exempelvis i samband med upphandling och köp. Regeringen bör sätta höga mål och följa upp hur myndigheterna uppfyller dessa mål. 
  
 IT-kommissionen 
  presenterar i den här boken ett detaljerat handling- sprogram för breddtjänster. Regeringens mål och uppföljning bör Johnson ras på detta detaljerade program. 
  
 IT-kommissionens 
  roll 
 I den tidvis heta bredbandsdebatten och i det intensiva arbetet med den "hårda" delen av  
 IT-infrastrukturen, 
  har  
 IT-kommissionen 
  sett ett behov av en bättre hantering av information. Detta för att få fram tjänster för ökad effektivitet och service.  
 IT-kommissionen 
  har därför uppmärksammat den "mjuka"  
 IT-infrastrukturen 
  som berör gemensamma tjänster och funktioner för att göra information tillgänglig. 
 Några av  
 IT-kommissionen 
  genomförda aktiviteter inom området: 
  
 "Hur blir en ny infostruktur motorn i  
  
 e-Sverige" 
  (SOU 2000:123) – Rapport baserad på utfrågning försommaren 2000 med fokus på ökad service och effektivitet i centrala samhällsområden. 
  
 Bildandet av ett informellt nätverk, SIRNET, med fokus på samverkan och med exempel på praktiskt arbete i förvaltning och näringsliv med digital information och tjänster. 
  
 "Om behovet av insatser för utvecklingen av samhällets informations- infrastruktur" (DnrITK 2001/18) – skrivelse till regeringen mars 2001 med övergripande rekommendationer och konkreta förslag kring utveck- lingen av mjuk infrastruktur. 
  
 "Vårt digitala tjänstesamhälle – vision 2011+" – (SOU 2002:25) rapport baserad på utfrågning av ett  
  
 60-tal 
  visionärer från 13 områden hösten 2001. 
  
 Konferens, september 2001 om  
  
 IT-samhällets 
  mjuka infrastruktur i – några exempel från Transport, Förvaltning och Hälsovård. 
 10 
 Visioner för ett nytt skede 
 De följande avsnitten målar upp framtids- bilder i två perspektiv. Dels den enskilde individens, dels samhällets och de större sammanhangens. Förutsättningen för visio- nerna är att det finns ett fungerande skydd för människors integritet. 
 11 
  
 12 
  
 13 
  
 14 
  
 15 
  
 Breddtjänster för kvalitet och mänsklighet i vården 
 – vision om framtidens hälsa 
  
 En förutsättning för 
  
 Vidare förutsätts en 
  
 visionen är att patienter, 
  
 vårdpersonal, sjukhus 
  
 så välutvecklad och 
  
 Säkerheten förutsätts 
  
 Slutligen förutsätts 
  
 accepterad säkerhet 
  
 lagar som ger 
  
 och andra vårdplatser 
  
 också ha gett upphov 
  
 att mottagare 
  
 människor rätten att 
  
 har ständig och 
  
 till en utbredd tillit 
  
 garanterat vet vem 
  
 avgöra vem i 
  
 obegränsad tillgång till 
  
 med god integritet 
  
 avsändaren är, samt 
  
 vårdapparaten som får 
  
 säker och tillförlitlig 
  
 utan att ge avkall på 
  
 att äkthet och 
  
 ta del av vilken 
  
 fast och mobil IT- 
  
 funktionalitet. 
  
 anonymitet vid behov 
  
 information, samt när. 
  
 infrastruktur med hög 
  
 kan garanteras. 
  
 överföringskapacitet. 
  
 Precisionen i insatser vid akuta 
  
 sjukdomar och olyckor är mycket 
  
 Läkare, sjuksköterskor 
  
 hög. Detta tack vare den brett 
  
 Tack vare brett tillgänglig information uppfattas 
  
 Höga egna förkunskaper hos många patienter 
  
 tillgängliga patientinformationen 
  
 och annan personal kan 
  
 långtidsvården som både effektivare och humanare. 
  
 tack vare brett tillgänglig 
  
 i kombination med brett tillgänglig patient- 
  
 och de breddtjänster som 
  
 Många patienter inom åldringsvården uppger en 
  
 patientinformation ge 
  
 information för professionell bedömning ökar 
  
 samverkar för att snabbt förse 
  
 ökad trygghet. Det är framförallt breddtjänster för 
  
 en hög nivå av personlig 
  
 precisionen och kortar därmed väntetiden. 
  
 ambulanser och annan akut 
  
 distansvård som leder till känslan av att både 
  
 service. 
  
 insatspersonal med vårdhistorik 
  
 anhöriga och vårdpersonal finns nära. 
  
 och information om eventuella 
  
 Sensorer i hemmet och enkelt tillgängliga 
  
 speciella omständigheter eller andra 
  
 hjälpmedel för information och kommunikation 
  
 Breddtjänster för logistik, 
  
 Bred tillgång till olika former av 
  
 egenskaper hos patienten. 
  
 bidrar också till brett tillgänglig information till 
  
 och annan administration 
  
 underhållning gör att hemtjänstpersonal kan 
  
 direkt nytta för både patienter och personal. 
  
 bidrar till en ökande 
  
 förgylla både sin egen arbetssituation och 
  
 kapacitet. 
  
 hempatienternas livskvalitet genom att 
  
 tillsammans njuta av konst, musik och film. 
  
 Läkare arbetar med breddtjänster för kvalitetsmätning. 
  
 Brett tillgänglig information om 
  
 Genom brett tillgängliga resultat, uppföljning och 
  
 uppdatering av informationen ökar kvaliteten i vården. 
  
 sjukhus, kliniker, vårdcentraler 
  
 Samma sak gäller för forskningsresultat och utvecklings- 
  
 och andra instanser, samt 
  
 Den befintliga och allmänt tillgängliga infrastrukturen 
  
 nätverk. 
  
 lättillgängliga breddtjänster för 
  
 medför snabb distanskonsultation – brett tillgänglig 
  
 tidsbokning och administration 
  
 information om tjänstgörande experter i kombination 
  
 gör att de allra flesta hamnar rätt 
  
 med tillgången på korrekt patientinformation, ökar 
  
 Vårdpersonal har tillgång till bred information och breddtjänster 
  
 från början och känner en hög 
  
 tillgången på snabba konsultationer av rätt expert och en 
  
 för kunskapsutbyte, vilket ger stora möjligheter till kontakter 
  
 tillit för kvalitet i både information 
  
 ökande grad av korrekta beslut. 
  
 med rätt experter vid tveksamheter och därmed ökad ansvars- 
  
 och vårdprocessen. 
  
 känsla och motivation. 
  
 16 
  
 Breddtjänster för ett kunskapsorienterat och innovativt näringsliv 
 – vision om framtidens affärer 
  
 Förutsättningarna för visionen är att anställda på alla nivåer i små såväl 
  
 som stora företag, lokala och centrala myndigheter samt forskare på högskolor 
  
 och universitet har ständig och obegränsad tillgång till säker och tillförlitlig 
  
 Regionala kluster, bransch- 
  
 fast och mobil  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet. Dessutom 
  
 organisationer och andra nätverk 
  
 Företagens innovationsprocesser utnyttjar 
  
 förutsätts att näringslivet funnit effektiva former för ett kunskapsorienterat 
  
 utnyttjar tillgången på informa- 
  
 arbetssätt som bygger på individens kompetens. 
  
 breddtjänster för lokal, nationell eller 
  
 tion och breddtjänster för 
  
 internationell rekrytering. Standardiserade 
  
 systematiskt och kreativt 
  
 platsannonser och lediga platser matchas 
  
 innovationsarbete. 
  
 kontinuerligt, inte bara mot varandra utan 
  
 Effektivare och snabbare utbyte 
  
 Bred tillgång till detaljerad marknadsinforma- 
  
 även mot företagens framtida behov. 
  
 och nätverkande i näringslivet, 
  
 tion gynnar småföretag som utnyttjar tillgången 
  
 bland forskare samt entrepren- 
  
 till avancerade verktyg för långsiktigt arbete 
  
 örer gynnar den ekonomiska 
  
 såsom strategisk planering, scenariohantering 
  
 tillväxten. 
  
 och konsekvensanalys. Även små företag är 
  
 därför mindre beroende av enstaka experter, 
  
 mindre riskkänsliga och uppnår ett jämnare 
  
 Små och stora företag utnyttjar 
  
 Brett tillgänglig information i Sverige är också tillgänglig för företag, 
  
 produktionsflöde och en jämnare kvalitet. 
  
 breddtjänster för sina behov av 
  
 myndigheter och forskare och andra aktörer i andra länder. Andra 
  
 kunskap. Interna processer för 
  
 länders brett tillgängliga information är på samma sätt en tillgång 
  
 produktutveckling, marknads- 
  
 för den svenska utvecklingen. En positiv global utveckling gynnas 
  
 analys och omvärldsbevakning 
  
 av breddtjänster för globalt samarbete och överbryggande av barriärer 
  
 samverkar och utbyter informa- 
  
 av språklig, kulturell, politisk, religiös eller annan karaktär 
  
 tion och kunskap med externa 
  
 Fler stora företag är snabba trots sin storlek. 
  
 källor för forskningsresultat och 
  
 Analyserande breddtjänster som utnyttjar brett 
  
 branschstudier. 
  
 tillgängliga signaler i form av informationsfragment från 
  
 anställda, myndigheter, andra företag, branschorganisa- 
  
 tioner och samhället fungerar som de stora företagens 
  
 nervsystem och kortar reaktionstiden. 
  
 Brett tillgänglig information om temporär 
  
 produktionskapacitet, behov av specifika tjänster, 
  
 och tillgång på unika lösningar som söker sina 
  
 Brett tillgänglig information kring statliga och kommunala upphandlingar 
  
 problem ligger till grund för breddtjänster för 
  
 ökar effektiviteten i samverkan mellan offentlig förvaltning och privat 
  
 matchning, strategiskt stöd och marknadsföring 
  
 näringsliv. Breddtjänster för administration kring skatter, tillstånd, regler, 
  
 som stödjer framförallt små och medelstora företag 
  
 bidrag och andra rättigheter och skyldigheter underlättas av standardiserade 
  
 som i ökande grad tänker globalt. 
  
 gränssnitt och breddtjänster. 
  
 17 
  
 Breddtjänster för individen i centrum 
  
 – vision om ett värdigare  
 (arbets-) 
  liv och enmer levande demokrati 
  
 Breddtjänster för beläggningsplanering 
  
 kompletterar produktions- och 
  
 Individuella relationer mellan 
  
 kapacitetsdata med mjukare information 
  
 som personalens egna önskemål och 
  
 arbetskamrater, föreningskollegor, 
  
 Allt fler anställda upplever att de med 
  
 olika åldersgruppers preferenser. 
  
 Bred tillgång till information 
  
 familjemedlemmar eller vänner 
  
 Detta leder till ökade möjligheter att 
  
 hjälp av breddtjänster för effektiv sökning, 
  
 bygger på en brett tillgänglig 
  
 leder för många till minskad 
  
 finna former för högre arbetsglädje, 
  
 gallring och analys klarar att leva upp till 
  
 infrastruktur och kan i många fall 
  
 stress och ett värdigare arbetsliv. 
  
 flexibilitet och motivation vilket i sin 
  
 de ökade krav som kunskapsarbetet ställer. 
  
 kryddas och göras ännu mer 
  
 Sjukfrånvaron sjunker när 
  
 tur är viktigt för att motverka en 
  
 Varje individ tar mer eget ansvar och bred 
  
 meningsfulla med hjälp av 
  
 människorna får mer kontroll 
  
 sjunkande pensionsålder och andra 
  
 informationstillgång, och nya sätt att 
  
 breddtjänster för identifiering 
  
 över sin egen situation. 
  
 effekter av den förändrade demografiska 
  
 flexibelt och självständigt kunna arbeta 
  
 individers smaker, behov och 
  
 situationen. 
  
 med kunskap och kontaktnätverk är inte 
  
 intressen. 
  
 bara nödvändiga utan centrala och naturliga i det dagliga arbetet. 
  
 Tillgänglighet till information om evenemang, 
  
 biljetter och underhållning i kombination med 
  
 breddtjänster för samspel i olika former inom 
  
 Föreningsliv, hobbyverksamhet och andra 
  
 konst, musik, teater och andra kreativa 
  
 fritidsaktiviteter bygger till stor del på 
  
 områden förgyller tillvaron och underlättar 
  
 tillgänglighet till information. Breddtjänster för 
  
 för människor att ha roligt. 
  
 planering, samverkan och administration gör att 
  
 fler upplever en rik och mångfaldig fritid trots 
  
 ökad press på det totala tidschemat. 
  
 Brett tillgänglig samhällsinformation och breddtjänster för skapandet av nya 
  
 medborgarnätverk gör att människor är mer delaktiga i samhällets utveckling. 
  
 Anställda som tidigare hade smala arbetsuppgifter inom 
  
 Individens motivation att delta i beslut och processer som rör närområde och kommun 
  
 är högre tack vare breddtjänster, som gör engagemanget roligare och mer lättillgängligt. 
  
 ren produktion arbetar nu bredare, och löser dessutom 
  
 problem inom planering, kvalitet, utbildning och 
  
 ledarskap. Tillgång till bred information och breddtjänster 
  
 som bistår med olika kombinationer av intern och 
  
 Breddtjänster för stöd i komplexa processer 
  
 extern information möjliggör denna breddning av 
  
 avlastar arbetsledningen i företag och ger 
  
 arbetsuppgifter utan att tappa i fackmässigt djup och 
  
 anställda större potential att ta egna beslut. 
  
 unik expertis. 
  
 18 
  
 Breddtjänster stödjer ett effektivt individualiserat lärande 
 – vision för framtidens lärande 
 Oavsett tid och rum kan folk arbeta vidare med sina olika lärprocesser. 
 Lärprocessens bredd- tjänster vet vilken information de behöver och kan själv hämta den oavsett lokal eller central lagring. 
 Lärarnas olika roller ställer höga krav på flexibilitet i informationshanteringen. Produktionen av nya läromedel stöds av breddtjänster. Den producerande läraren får hjälp i det komplexa arbetet att framställa läromedel som uppfyller olika krav från läroplaner, pedagogik, lärprocesser, tidigare erfarenheter, aktuella trender och nyhetsflöden med mera. Eftersom samhällets information i övrigt är brett tillgänglig finns verktyg som hjälper läraren att finna och välja aktuella och relevanta exempel. 
 Förutsättningen för visionen är att lärande, lärare och berörda myndigheter, företag och andra organisationer har ständig och obegränsad tillgång till säker och tillförlitlig  
 IT-infrastruktur 
  med hög överföringskapacitet. 
 Förutsättningen är också att lärandet och dess aktörer är organiserat så att lärandet och individen sätts i centrum. 
 De lärandes behov av information tillgodoses av samverkande breddtjänster. Standardiserat brett tillgänglig information kombineras med den lärandes individuella profil och vid behov matas lärprocessen med ny information. Information kan söka upp annan information och föreslå ett samarbete. 
 Breddtjänster för sortering, sökning, sammankoppling, uppdatering och annan nödvändig hantering av information och informationskällor ökar effektiviteten i lärprocessen. 
 Den lärande kan lägga mer av sina resurser på själva lärandet och slipper ödsla tid på ostrukturerat sökande och villrådigt undrande. 
 Med tillgång till rätt information via bra gränssnitt kan fler ta makten över sitt eget lärande. Breddtjänster som kombinerar information om formell utbildning och yrkeserfarenhet med egna utvecklingsmål bidrar till ett effektivare vardagslärande som höjer den totala kompetensen. 
 Läraren har ett stort antal parallella relationer till de lärande. Breddtjänster utnyttjar olika informationsmängder hos de lärande, läromedel, myndigheter, processer samt hos andra lärare för att erbjuda läraren stöd i sitt arbete. Läraren får mer tid över till sin viktigaste uppgift. 
 Planering av lärande underlättas av breddtjänster som använder brett tillgänglig information om lärprocesser, resultat, erfarenheter, enkäter och statistik från olika lärprocesser. Breddtjänsterna förser planeringsprocessens aktörer med underlag som bygger på verkligheten.Analytiker och utredare får tillgång till högkvalitativ information och kan dessutom utnyttja breddtjänster för att ytterligare analysera och sammanställa underlag. Den totala kvaliteten i lärandet ökar. 
 Den viktiga del av lärandet som sker individ till individ kan med hjälp av både breddtjänster för att hantera gemen- samma processer och tillgång till effektiva kommunikationskanaler bli mer livligt och motiverande. Mötet mellan människor sker ständigt oberoende av tid och rum. 
 Grupper av lärande kan dela information på ett effektivt sätt. Breddtjänster och kombinationer av olika informationskällor bidrar aktivt till gruppens lärande. Unika relationer mellan gruppens deltagare är viktiga för att bibehålla det individuella. Information om dessa relationer kan hanteras av breddtjänster för lärprocesser. 
 Med hjälp av brett tillgänglig resultatinformation och breddtjänster för jämförelser och utvärdering kan såväl lärare, elever som läromedelsutvecklare anpassa sitt arbete och höja lärandets kvalitet. Återkopplingen till både egna och andras tidigare resultat samt kunskapen om hur olika detaljer i lärprocessen påverkar utfallet är viktiga inslag för att hålla ett kunskapssamhälle konkurrens- kraftigt. 
 19 
 Visionerna – gemensamma drag 
 Som visionerna och situationsbeskrivningarna visar kan användningen av digitala tjänster få konkreta effekter inom många områden. Exemplen gäller sådant som har betydelse i många människors dagliga liv – på jobbet, i hemmet och på fritiden. De kan spara tid och pengar, ge sinnesfrid och ökat handlingsutrymme samt valfrihet – kort sagt öka människors välfärd. De innebär också nya risker i form av till exempel hantering av personuppgifter, skydd av rättigheter och beroenden mel- lan olika hanteringar av information. 
 Visionerna visar hur vi kan handskas med möjligheter och risker, hur vi kan välja en framtid med tekniken som verktyg, inte vad tekniken i sig själv kan medföra. Även om beskrivningarna är starkt förenklade har de en kärna av praktisk realism som gör det möjligt att skissera hur de skulle kunna förverkligas och därmed påverka den praktiska politiken. 
 Trots att visionerna gäller olika typer av behov och olika samhällsom- råden, finns det flera gemensamma drag i vad som krävs för att de ska förverkligas. 
  
 - 
  
 Avstamp från en hög tekniknivå. 
  
 Samtliga exempel utgår från att det finns ett kraftfullt bredband och en bred datorisering av de aktuella verksamheterna. Exemplen beskri- ver ett "naturligt nästa steg" mot de nya tjänster som ofta varit ett skäl till datoriseringen, men hittills varit utom räckhåll. 
  
 - 
  
 Tillit. 
  
 Alla exemplen förutsätter att enskilda, företag och organisationer litar på att deras integritet inte kränks, att de känner förtroende att den infor- mation de drar nytta av är tillförlitlig och att identiteten hos den de samverkar med är den uppgivna. Utan sådan tillit blir det svårt eller till och med omöjligt att utveckla breddtjänster. Det är kombinationen av möjligheter och tillit som ska bära utvecklingen framåt. 
  
 - 
  
 Umgänge, samarbete och samverkan mellan människor i allmänhet. 
  
 En mycket stor del av  
 IT-användningen 
  i framtiden handlar om enskilda som utan någon organisatorisk ram umgås och samverkar 
 med varandra på olika sätt – i nöjen och spel, och i olika slags gemenskaper och så vidare. Tillgången till bred information skapar oändliga möjligheter, varför samspelet mellan enskilda individer kommer att ställa mycket stora krav på bandbredd. 
  
 - 
  
 Nya sätt att samarbeta i och mellan företag och organisationer. 
  
 Organisationer och företag kan internt och gentemot andra samverka på ett effektivare sätt genom att informationssystemen kan "tala" med varandra och att relevant information gjorts tillgänglig. 
  
 - 
  
 Resultat för medborgaren eller företaget i centrum. 
  
 Detta handlar om att kunna leverera en tjänst snabbare, om att minska tidsinsatsen och transaktionskostnaden för kunder, företag och medborgare, samt att öka överblicken över en marknad eller ett ämnesområde. Detta bland annat för att ge bättre beslutsunderlag inför en åtgärd eller ett köp. Värdemätaren ska sökas i den faktiska nyttan för användaren, inte i användningen av ny teknik som sådan. 
  
 - 
  
 Ökad självständighet i arbetssituationerna. 
  
 Ett utmärkande drag för exemplen är att människor på alla nivåer är bättre informerade, och att de därför med ökad självständighet kan samverka med andra. Deras beslut grundas på egen kompetens och på tillgång till information, fakta, policys med mera. De blir mer flexibla i förhållande till kunder eller vårdtagare och samspelar i en öppnare anda inom företaget eller myndigheten med stöd av teknik och bättre informationsunderlag. De har kontakt och informations- utbyte med anställda på andra företag och myndigheter. Allt detta utan att deras agerande bottnar i detaljerade befattningsbeskrivningar eller order av arbetsledare och chefer. De tar sina beslut utifrån gedi- gen kunskap och förmåga att söka, kritiskt granska och hantera stora datamängder – de besitter breddkompetens. 
  
 - 
  
 En bredare och mer sammanhållen informationsplattform. 
  
 Exemplen visar att man måste utnyttja befintliga "informationsöar" och knyta samman och komplettera dessa med ny digitaliserad information till ett bredare "informationslandskap" för nya tjänster. 
 20 
 Tydligast framträder detta i exemplen från vårdsektorn, med dess många specialiteter, vårdenheter och huvudmän. Men samma bild finns även inom till exempel offentlig förvaltning, där kraven på samarbete mellan hittills väl avgränsade verksamheter ökar. Den sammanhållna informationsplattformen har krävt målinriktade och resurskrävande insatser. Befintliga informationskällors kvalitet har inventerats och dess möjligheter att samverka med andra källor har utretts. Ny information följer grundläggande enhetliga terminologier och begreppsstandarder. 
  
 - 
  
 Insatser för enhetlig informationsstruktur och terminologi nödvändig. 
  
 De nämnda exemplen förutsätter i de flesta fall ett aktivt stan- dardiserings- och terminologiarbete i syfte att få befintliga och nya informationskällor (databaser och register) att tala "samma språk", det vill säga använda samma begrepp, identitetsbeteckningar och beskrivningssätt för det som är registrerat (dokument, varor, tjän- ster, personer med mera). 
  
 - 
  
 Enkla katalogtjänster öppnar för mer avancerade tjänster. 
  
 Med ett unikt artikelnummer, beteckning för ett ledigförklarat jobb eller en lista över en viss kategori tjänsteleverantörer kan man skapa kataloger för enkla sökningar. Dessa kan sedan utvecklas alltmer, dels genom att beskrivningarna av varje "objekt" i katalogen utökas med fler detaljer, dels genom att information om objekten kan hämtas från angränsande källor. Ju mer detaljerat ett ledigt jobb eller en sökandes kvalifikationer beskrivs, desto precisare kan en sökning bli. 
 Om beskrivningen av en vara knyts till ett annat register som innehåller testresultat eller miljöklassningar kan beslutsunderlaget bli avsevärt bättre för en potentiell köpare. Att etablera katalog- tjänster är därför ett viktigt steg i utvecklingen. 
  
 - 
  
 Samarbete vid uppbyggnad av grundplattformar – en ömsesidig fördel. 
  
 Både i exemplen från vården och olika marknader framstår samarbete kring de grundläggande informations- och tjänsteplattformarna (till exempel kataloger) som fördelaktigt för de flesta aktörer. I många fall 
 är erfarenheter från samverkan vid uppbyggnaden av dagens teknik plattformar direkt tillämpliga även i den nya informations- och tjänste- miljön. Detta är lätt att se ifråga om produktions- eller ärendekedjor över organisationsgränser, men också i exemplen från olika marknads- situationer. I de senare fallen bidrar informationen till ökad konkurrens vad gäller mer utvecklade tjänster. 
  
 O 
 N 
  
 M 
  
 L 
  
 P 
  
 K 
  
 G 
  
 I 
  
 R 
  
 J 
  
 001 
 0 
  
 H 
 110 
  
 S 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 G 
  
 T 
  
 0 
  
 U 
  
 0 
  
 F 
  
 0 
  
 E 
  
 0 
  
 D 
  
 V 
  
 KLM 
  
 1 
  
 I 
  
 N 
  
 X 
  
 J 
  
 O 
  
 1 
  
 Y 
  
 H  
 C 
  
 Z 
  
 P 
 10 
  
 0 
  
 0 
  
 Å 
  
 G 
  
 B 
  
 G 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Ä 
 F 
  
 Ö 
  
 R 
  
 0 
  
 E 
  
 S 
  
 1 
  
 Ö 
  
 0 
  
 T 
  
 1 
  
 0 
  
 D 
  
 U 
  
 V 
  
 XY 
  
 Ä 
  
 C 
  
 Å 
  
 1 
  
 B 
  
 Z 
  
 0 
  
 A 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 01 
  
 0 
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 01 
  
 21 
 Hur blir visionerna verklighet? 
  
 IT-kommissionen 
  är övertygad om att delar av breddtjänsterna kommer av sig själv. Både inom förvaltningen och på marknaden pågår redan ett utvecklingsarbete. 
 För att nå fram snabbare behöver dock ytterligare insatser göras. Om inte informationen finns tillgänglig kan inte breddtjänsterna utvecklas fullt ut. Flera inslag i utvecklingen mot breddtjänster kräver gemensam- ma insatser. 
 Vägvisare till breddtjänster 
 Ett enkelt sätt att belysa vägen från vision till verklighet är att "räkna baklänges", från de mål som ställs upp, tillbaka  
  
 till de åtgärder som krävs för att visionerna ska kunna uppfyllas. Detta kan exempelvis göras med utgångspunkt i de beskrivna visionerna inom vårdområdet. 
 För att "vårdorganisationen ska bli en professio- 
  
 nell researrangör" måste en rad nya förutsätt- 
  
 ningar uppfyllas, inte minst vad gäller 
  
 0 
  
 informationsutbytet längs resvägen. Hit 
  
 hör strukturerade och standardisera-  
  de färdmeddelanden mellan de olika  
  stationerna, gemensam tillgång till rele-  
  
 vanta vårddokument och provresultat, lik- som beställningar eller besked om  
  
  behandling vid nästa uppehåll på  
  resan, men också mycket mer.  
  I rutinärenden ska helst så mycket  
  
 som möjligt av beställningar, färdmedde- landen och besked kunna behandlas auto- matiskt, så att exempelvis tidsbeställningar 
 hanteras i en schemarutin och provsvar jämförs och presenteras grafiskt, tillsammans med tidigare prover för att spara tid och under- lätta beslut. 
 Detta förutsätter: 
  
 - 
  
 ett kommunikationssystem och bakomliggande teknik som kan hantera de olika meddelandetyperna och dokumenten, 
  
 - 
  
 överenskomna format, standards och språkbruk för olika meddelan- den och besked, 
  
 - 
  
 möjlighet att välja ut, förmedla och uppdatera information och andra data på ett överenskommet sätt samt, 
  
 - 
  
 informationssäkerhet och informationskvalitet som ger trygghet och tillit för nya tjänster. 
  
 En obruten vårdkedja måste stödjas av ett "oavbrutet" stödsystem. 
 Kartbild över helheten 
 I första hand måste en sammanfattande bild över hela informa- tionssystemet skapas. Detta för att utröna vilka investeringar som behö- ver göras, bland annat i databaser. Likaså måste säkerhetskraven analy- seras, liksom vilka förändringar som krävs i dagens rutiner. 
 Man måste även komma överens om vem som ska göra vad och vem som ska finansiera förändringarna i journalsystemen. Då visionerna fordrar stora och långsiktiga förändringar måste utvecklingen ske stegvis och vägledas av vilka insatser som ger snabb och bra nytta. 
 Prioriteringarna bör göras utifrån vilka slutresultat som är viktigast. Men för att detta inte ska äventyra "arkitekturen" i det nya som byggs måste tillräckliga och tillförlitliga byggnadsritningar finnas för helheten. Endast då kan eventuella utvikningar och omkastningar utformas så att de passar in i strukturen och för arbetet framåt. 
 Standardisering – en utmaning 
 Vad gäller informationsstandardisering och terminologiarbete är det viktigt att inte låta det bästa bli det godas fiende. Krav på en total stan- dardisering av begrepp och termer innan ett nytt system eller en tjänst sjösätts kan resultera i orimligt långa förhandlingar, i värsta fall olösliga konflikter och uteblivna utvecklingsresultat. 
 Därför gäller det att vara praktisk, att ägna tid åt det mest angelägna och planera för hur kvarvarande olikheter ska kunna åtgärdas i ett sena- re skede. 
 22 
 För att snabbare få fram fungerande och resultatgivande lösningar kan till exempel sammanknytningen av information ske med hjälp av tem- porära anpassningar, översättningstabeller och "adapters", vilka senare kan ersättas med mer effektiva och stabila lösningar. För att snabbare ge marknadsöverblick kan sålunda FN:s varukod tillsvidare kombineras med branschkoder på de  
 e-handelsmarknader 
  där respektive bran- schkod tillämpas. 
 I ett senare skede kan varukoderna måhända ersätta några av bran- schkoderna. På samma sätt kan snabbfixar för tjänsteutformningen göras med hjälp av tillfälliga lösningar, vilka på samma sätt senare kan ersättas av mer integrerade lösningar. 
 Misstag att lära av 
 Flera olika organisationer och vårdenheter har var för sig och med olika ansatser tagit sig an uppgiften att skapa breddtjänster. Insatserna inom vården, liksom motsva- rande arbete inom andra sektorer, är dessvärre i regel för små, för splittrade, bristfälligt systematiserade 
 och samordnade. Från område till område kan man finna exempel på att standardiseringsinitia- tiv och terminologiprojekt misslyckats eller dragit ut på tiden. Skälen till dessa svårigheter 
 och misslyckanden kan växla. Inte sällan har ett tyd- ligt och uthålligt stöd från ledningen såväl som tyd- ligt nyttomål saknats. Tekniska problem har ofta gjort att de integrationsambitioner som initierat arbetet ej kunnat realiseras. 
 Goda förutsättningar för förverkligande! 
 I takt med att det utvecklas ett kraftfullt bredband kommer olikheter i terminologi och informationsstrukturer allt tydligare att framstå som ett akut problem som måste lösas. Budgetnedskärningar och effektivi- tetskrav framtvingar integration och samverkan, samtidigt som medbor- gare, kunder och företag aktivt kräver att myndigheter, kommuner eller olika vårdenheter samverkar. Det finns allt fler praktiska föregångsex- empel som visar att ökad enhetlighet är möjlig att åstadkomma. 
 En rad nationella  
 IT-relaterade 
  utredningar är på gång. "Vården ITiden" (SOU 2002:3) skisserar en nationell, samlad strategi för  
 IT-användning- 
  en i vården. 
 Den pekar ut informationsområdet som ett av de viktiga åtgärdsom- rådena. Det saknas dock tydliga handlingsplaner för insatser inom de flesta samhällssektorer. 
 Det är alltså ett bra läge för initiativ från det politiska ledarskapet och från ledningen för olika verksamheter. Utmaningen ligger främst i att samla, stimulera och fokusera de insatser som pågår för att lägga en bra grund inför framtiden. 
 Flera angreppssätt – samlat perspektiv 
 De framtidsbilder  
 IT-kommissionen 
  presenterar i detta dokument visar att omställningen till ett tjänstesamhälle som bygger på breddtjänster är ett naturligt nästa steg. Men det är också en rejäl utmaning som förut- sätter en ambition att dra maximal nytta av de teknikinvesteringar som tidigare genomförts. 
 En viktig fråga är hur utmaningen kan delas upp i hanterbara bitar som kan lösas för sig utan att helheten går förlorad. Några av insatserna kan ske "nedifrån" för att lösa konkreta, avgränsade problem eller för att utnyttja de nya möjligheter som  
 IT-utvecklingen 
  erbjuder. 
 Andra insatser behöver göras "uppifrån", för att få grepp om helhe- ten, underlätta samsyn och att se till att olika insatser stödjer varandra och blir hanterbara för oss i egenskap av medborgare, konsumenter och i arbetslivet. 
 Medvetna och väl valda punktinsatser 
 Biljettbeställningar, bil- och bostadsannonsering, samt information om lediga jobb är exempel på tidiga tjänster som växte fram på nätet under  
 1990-talet. 
  Några var och är företagsspecifika tjänster, andra sköts av branschgrupperingar. 
 Denna typ av tjänster är inte sällan branschspecifikt utformade, med likartad form och likartade funktioner, vilket underlättar för användare som går från webbsida till webbsida för att söka och jämföra. Ett nästa 
 23 
 steg i utvecklingen är att ytterligare samordna och bredda denna typ av tjänster.  
 IT-kommissionen 
  uppmärksammade flera sådana initiativ i en skrivelse till regeringen i mars år 2001. 
 Nedan några exempel på pågående projekt som visar att det går: 
  
 - 
  
 en bredare samannonsering av lediga jobb och av arbetssökande, som når en bredare krets av de som letar nytt arbete, respektive de som ska nyanställa. Här samarbetar Arbetsmarknadsverket och olika pri- vata förmedlingsföretag, 
  
 - 
  
 en samlad och mer lättillgänglig katalog över studievägar i gymnasiet, högskolan och på sikt även vuxenutbildningen, där de olika skolorna och universiteten samverkar, 
  
 - 
  
 samannonsering av turistevenemang, konferenser och andra arrange- mang, där både turistbranschen, kulturinstitutioner, idrottsrörelsen med flera har många fördelar att hämta. 
  
 Passframtagning 
 Enskilda företag och myndigheter har visat vad som kan göras inom deras egna verksamhetsområden. Sverige hade länge ett 
 inofficiellt världsrekord i att expediera pass. Från det att den sökande kom fram till disken hos pass- myndigheten tog det normalt cirka 6 minu- 
 ter tills den sökande hade sitt pass i sin hand. Det var möjligt tack vare att kontrollen 
 i polisens register automatiserats och att personbevis kunde hämtas från folk- 
 bokföringsregistret. Så fungerar det fort- farande, men av säkerhetsskäl måste 
 passet nu tryckas centralt med mer avancerad teknik för att förhindra för- 
 falskning. Vanligen kommer passet på posten efter en till två veckor (fortfarande en toppnotering internationellt). 
 Exempel på sektor- och branschvisa initiativ 
 Ambitionen att ge så snabb och direkt service som möjligt har lett till följande branschvisa initiativ och försök att skapa nya  
 e-miljöer 
  för kontakter och tjänsteutveckling: 
  
 - 
  
 Bilbranschens affärsmodell för  
  
 e-handel. 
  
 Här kan vi som nybilsköpare beställa precis den modell vi önskar, med rätt färg, motorstyrka och annan utrustning. Detta har vi bilbranschens interna datasystem att tacka för, som har automatiserat många av de vanligaste rutinerna mellan fabrikant, underleverantör och bilförsäljare. På så sätt kan våra önskningar översättas i frågor som "har vi detta på lager?". Systemet kan hantera nya beställningar, beräkna leveranstid med mera och ge oss ett direkt besked om bilen kan hämtas ut. Allt detta bygger bland annat på en långtgående standardisering av beteckningar på bildelar, av formulär för beställningar, leveransbesked, lagerställning med mera. Liknande system finns exempelvis inom konfektionsbranschen, möbelhandeln med flera. 
  
 - 
  
 Den offentliga förvaltningens pågående arbete med  
  
 24-timmarsmyn- 
  
  digheten  
 som bland annat omfattar insatser för att komplettera den tekniska plattformen. Syftet är att underlätta för framtida tjänsteut- veckling, liksom för enskilda och gemensamma pilotprojekt som både är förebilder och klargör vad som kan uppnås, och att beskriva hur arbetet kan bedrivas i större skala. 
  
 - 
  
 Tullverkets hantering av export och import av varor.  
 Rapportering mellan de importerande eller exporterande företagen och tullverket sker i allt väsentligt digitalt, och på en bråkdel av den tid som fordra- des tidigare. Det är resultatet av mer än 25 års rationalisering av informationen i fraktsedlar och andra handelsdokument. De legala varuflödena över gränserna kan följas i detalj, samtidigt som systemet kan ge indikationer om var och när en mer ingående tullkontroll kan vara befogad. 
  
 - 
  
 Sektorer som vård, utbildning och kultur har tagit initiativ till nationella  
  
 IT-strategier, 
  
 som i varierande grad beaktar och utgår från den utveckling mot nya tjänster som här diskuteras. 
 24 
 Dessa kan ge en ram för riktade och samlade insatser i syfte att lösa specifika problem och att bygga upp ett bredare och mer systema- tiskt kvalitetsarbete över institutions- och specialitetsgränserna. 
  
 - 
  
 Ett nytt område för breddtjänster  
 öppnas i takt med att den nationella vägdatabasen kommer i reguljär drift och bidrar ytterligare till den expansiva utvecklingen av tjänster baserad på geografiska informa- tionssystem. 
 Sökes: ledarskap och samlade initiativ 
 Exemplen på utvecklingsinitiativ och konstruktivt infrastrukturbygge visar både att det går och att det fyller viktiga behov att utveckla breda, informationsbaserade tjänster. 
 Men trots alla de goda exemplen är problemet idag att det saknas en kraftfull ledning och samlade initiativ som hanterar viktiga gemensam- ma frågor. På snart sagt varje område som hittills nämnts tvingas enskil- da myndigheter eller branscher som är föregångare bestämma de stan- darder, gränssnitt och den terminologi som borde vara bransch- och myndighetsöverskridande. 
 Det finns få, om ens något forum där breddtjänsternas frågor om prioriteringar av insatser, samverkan och ansvarsfördelning mellan sek- torer, branscher eller organisationer kan diskuteras. Även kompetens- försörjningen är ett gemensamt växande problem. Redan nu står vissa informations- och tjänsteområden inför vad som kan kallas en kompe- tenskris, där en stor del av dagens experter inom de närmaste fem åren går i pension och återväxten inte alls svarar mot de väntande och väx- ande behoven. 
 Öppenhet och transparens fordrar utbyggt skydd 
 Flera av visionerna och situationsbilderna pekar mot ett ökat behov av transparens och öppenhet. Breddtjänsterna fordrar att information i större omfattning kan återanvändas, utan att ge avkall på traditionellt högt ställda krav på ett kvalificerat skydd av information om enskilda. Detta ställer även stora krav på de regelverk och praktiska skyddsåtgär- der som ska garantera denna säkerhet. 
 Informationssäkerheten har genomgående mycket stor betydelse i IT- 
 kommissionens visioner. Den information systemen hanterar är direkt kopplad dels till den enskildes personliga integritet eller säkerhet, dels till den säkerhet och sekretess som är en förutsättning för transaktioner inom näringslivet. Här bör en ökad användning bland annat av krypter- ing och elektroniska signaturer ske för att öka säkerheten av kommuni- kationen. 
 Lagstiftning och andra regler behöver förändras, såväl för att skapa öppenhet och ökat informationsutbyte, som för att hantera konflikten mellan den enskildes integritet och behovet av informationstillgänglig- het inom nya strukturer hos olika myndigheter. Därför bör behörig- hetsreglerna ses över, liksom de behörighetssystem som finns inom organisationerna. 
 Ett systematiskt arbete krävs för att förbättra informationskvaliteten så att en övergång till en rent digital hantering möjliggörs. Enhetlighet i begrepp, termer och informationsstruktur måste skapas för att integrera- de digitala tjänster ska utvecklas väl. Ansvaret för detta ligger främst på den organisation som "äger" ett register, en katalog eller en databas, som utnyttjas som en del av en tjänst av externa användare. Men det åligger även den som hämtar information hos annan organisation att både begä- ra en kvalitetsdeklaration när en tjänst startas och att rapportera de svag- heter som upptäcks i den praktiska hanteringen. Kvalitet i information är en viktig förutsättning för både säkerhet och transparens. 
 Den enskilde ska kunna lita på att personliga uppgifter enbart används av den med korrekt behörighet. Utan sådana förbättringar av informationssäkerhet och integritetsskydd riskerar medborgare, företag och kunder att förlora tilliten till breddtjänsterna. 
 Vänjer vi oss? 
 I många sammanhang i livet tycks vi värdera nytta högre än säkerhet. Kanske är det i okunnighet om säkerhets- och integritetsriskerna vi för intima mobilsamtal offentligt 
  
 - 
  
 på bussen eller restaurangen – och använder  
  
 e-post 
  i alltfler samman- hang, både privat och i våra arbeten? Å andra sidan vill många ogärna använda betalkortsnumret för betalning över nätet. 
 25 
 Breddtjänster aktualiserar svåra frågeställningar om säkerhet och integritet, varför det är viktigt att lösningarna utvecklas i takt med kommande användning. 
 En strategi för förändring 
 Våga tro på överraskningarnas möjligheter 
 Tillväxten är beroende av tillgången på information och av de nya förutsättningar som breddtjänster kommer att föra med sig. Tillväxten rör i första hand näringslivet och marknaden, men frågan är om det går att förlita sig på att marknaden klarar av att få fram det som behövs för breddtjänster. Det är viktigt att medvetet skapa rätt förutsättningar för att marknadskrafterna ska dra åt rätt håll. Först då kan en ny företag- samhet växa på nya områden som bygger på breddtjänster. Det offent- liga har goda förutsättningar att agera förlöpare, så som skett tidigare i användningen av IT. 
 Tillväxten är även beroende av innovationer. Med rätt åtgärder för bred information och breddtjänster kan vi skapa en grogrund för ett innovativt klimat. Det är inte säkert att det idag går att peka ut exakt vad som kommer ut av satsningarna. Men det är viktigt att våga tro på överraskningarnas möjligheter. En effektiv  
 IT-infrastruktur, 
  brett till- gänglig information och breddtjänster bildar förutsättningar för ett slags "digitala garage" där framtidens framgångsrika företag kan växa fram och ges tillväxtmöjligheter. 
 Låt sektorerna gripa in i varandra 
 Breddtjänster ger på längre sikt nya förutsättningar för offentlig service och hur denna produceras. Arbetet med att skapa bred information inom offentlig sektor bör därför påskyndas. I framtiden behöver de myndigheter som gemensamt skapar  
 24-timmarsmyndigheten 
  automa- tiskt kunna använda varandras information. Många kommer att vinna på mindre dubbelarbete i skarven mellan olika  
 IT-system 
  och på snabbare informationstillgång. 
 Näringslivet blir allt mer tjänsteproducerande, även de traditionellt varuproducerande delarna av industrin. Näringslivet och den offentliga sektorn samverkar på många områden. Sektorerna griper in i varandra, 
 och gränsöverskridande förskjutningar sker av vem som tar ansvar för vad. Detta får betydelse också för informationsbehoven på ömse håll. Även näringslivet måste ta sitt ansvar för den breda informationen. 
 Utnyttja industrins fokuserade satsningar 
 Utvecklingen inom  
 IT-industrin 
  utgår från en ökande informationstill- gänglighet och krav på integration mellan system. Världens ledande IT- företag är mycket aktiva i anpassning och utveckling av sina affärsidéer, strategier och produktprogram. Stora resurser läggs på att standardisera samverkan mellan olika system och applikationer. Detta är en viktig del av utvecklingen som kräver att information kan utväxlas mellan syste- men. Här öppnas ett nytt område för den kommersiella  
 IT-utveckling- 
  en. Inte minst därför är det viktigt för det offentliga Sverige att snabbt ställa höga krav på tekniken, något hela samhället kan dra nytta av. 
 Undanröj byråkratiska hinder och underlätta förändring 
 Parallellt med förslag till åtgärder för att gynna tillgången till bred information och utvecklingen av breddtjänster, finns även behov av åtgärder som öppnar upp gamla strukturer eller på annat sätt undan- röjer hinder som ligger i vägen för utvecklingen. Trögheter finns i byrå- kratin och i de byråkratiska systemen som motverkar förändring. Detta kräver översyn av arbetsrutiner, inrättande av nya roller av typen "Chief Services Officer" och andra åtgärder för att minimera dessa problem. 
 Det är också möjligt att förändra förvaltningsorganisationen för att därmed underlätta och påskynda utvecklingen. 
 Ny kunskap och nya metoder för nya tjänster 
 I en samhällsmiljö där digitala tjänster är en allt större del av vardags- och arbetslivet blir frågor om öppenhet och tillgänglighet, standardiser- ing och enkelhet, kvalitet och tillförlitlighet samt integration och sam- verkan mellan tjänster, viktiga forskningsområden. 
 Metoder för effektiv informationssökning, strukturering och organisa- tion av digital information, informationsanalys och modellering, funk- tioner för interaktivitet och dialog, strategier för digitalisering, tjänste- utformning och utveckling av nya gränssnitt är centrala kunskapsområ- den för en högkvalitativ tjänsteutveckling. Detta gäller i näringsliv, för- valtning och i samhället i övrigt. 
 26 
  
 IT-kommissionens 
  förslag till handling- sprogram för breddtjänster – ett steg i IT- politiken 
 De flesta samhällssektorer och medborgare kommer att påverkas eller bli beroende av de breddtjänster som blir grunden i det framtida tjänstesamhället. 
 Det är viktigt för framväxten av breddtjänster att myndigheter, före- tag och högskolor ges förutsättningar att bedriva gemensam utveckling. Därför krävs kraftfulla initiativ för att snabbt hitta sätt att arbeta som ökar kvaliteten och sänker kostnaderna i samverkan mellan offentlig sektor och näringsliv. 
 Handlingsprogram för breddtjänster 
 Även om breddtjänster kommer att utvecklas på lång sikt, kan reger- ingen skynda på förloppet så att Sverige tidigt kan hämta hem vinster- na. Det handlingsprogram som  
 IT-kommissionen 
  föreslår syftar till att stimulera utvecklingen av breddtjänster i Sverige. Programmet ger en ram för  
 IT-kommissionens 
  åtgärdsförslag. Tyngdpunkten ligger på bred information – själva nyckeln till tjänsteutvecklingen, och på en fram- tidssäker  
 IT-infrastruktur, 
  i första hand vidareutveckling av bredband. Satsningar på breddkompetens, kunskapsutveckling och på kunnig personal för förändringsarbetet är nödvändiga om Sverige ska kunna ta 
 steget in i det framtida tjänstesamhället. 
 Handlingsprogrammet för breddtjänster består av två huvuddelar: 
  
 långsiktiga satsningar på bred information. 
  
 vidareutveckling av bredband, en framtidssäker  
  
 IT-infrastruktur. 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår därför att: 
 Regeringen utformar ett främjandeprogram för att stimulera utveck- lingen av offentliga breddtjänster. 
 I programmet bör klargöras vilka mål för tillväxt, samhällsservice, vardagsliv och demokrati som ska vara vägledande för att snabbt uppnå resultat med breddtjänster. 
 Programmet bör peka ut intressenter, förutsättningar och vilka handlingsvägar som står till buds. Huvudsyftet med programmet är att skapa en kraftsamling kring utvecklingen av breddtjänster, där intres- senter och aktörer från olika delar av samhälle och näringsliv samver- kar. Programmet ska ge den vägledning och sammanhållning som idag efterlyses inom många områden. 
 Det är viktigt att klargöra de nya förutsättningar som bör gälla för digitala tjänster: servicekrav, konsumentskydd, kvalitetsgarantier samt sekretess och etik vid hantering av den digitalt registrerade informatio- nen kring en tjänst. Nya regler, kvalitetskriterier och kontroll- eller skyddsmekanismer är kritiska för breddtjänsternas användning och fordrar framförhållning från både lagstiftares och tjänsteutvecklares sida. 
 I främjandeprogrammet ingår att regeringen aktivt skapar utveckling- smiljöer för breddtjänster inom den offentliga sektorn och att detta görs i samverkan med näringslivet. De nya utvecklingsmiljöerna bör bygga på samordning och kombinationer av redan existerande resurser inom forskning, offentliga organ och näringsliv. Inledningsvis bör de inriktas på de stora offentliga tjänsteområdena som skola, vård, omsorg och förvaltning. Arbetet kan där visa vägen för nya breddtjänster i sam- verkan med näringslivet och på helt andra områden, till exempel inom  
 e-handel, 
  underhållning och arbetsliv. 
 För att säkerställa att handlingsprogrammet ger de avsedda samhälls- vinsterna bör regeringen också planera särskilda insatser för uppföljning och utvärdering. Vinster och eventuella negativa effekter bör identifie- ras och dokumenteras. 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår också att: 
 Regeringen tillsätter en främjandekommission som driver på arbetet med utveckling, samverkan och uppföljning inom ramen för handling- sprogrammet. 
 Arbetet med breddtjänster och bred information kräver både kun- skapsstöd och resurser för gemensamt arbete och ledning för att nå en 
 27 
 effektiv samordning av utvecklingsarbetet. 
 Handlingsprogram för utvecklingen av bred information 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att regeringen tar initiativ till ett handling- sprogram för utveckling av bred information. Sverige har en guldgruva av information inom den offentliga sektorn. Informationen är idag vik- tig som underlag för planering, men är samtidigt underskattad som förutsättning för ett rationellt och mångsidigt näringsliv. 
 Om informationen hos myndigheter, kommuner och andra offentliga organisationer görs tillgänglig i digital och strukturerad form, frigörs en ny resurs i samhället för helt nya tjänster vilka ger ökad nytta för många till låg kostnad. 
 Programmet ska ge en bättre överblick över den del av samhällets informationsresurser som myndigheterna ansvarar för, få fram konkreta förslag till hur de kan vidareutvecklas som underlag för morgondagens tjänster, och hur informationsutbytet kan underlättas genom enhetlig terminologi och informationsstandardisering. 
 Det är viktigt att en stark samverkan kan etableras mellan sektorerna. För detta behövs också finansieringsformer och prissättningsregler som möjliggör investeringar i och utnyttjande av gemensam information. 
 Det behövs även besluts- och samrådsprocesser för denna samverkan, särskilt kring olika grundläggande informationsinvesteringar samt inve- steringar i terminologi, standarder med mera. Samtidigt ska program- met bidra till att lösa akuta och långsiktiga frågor om säkerhet, ansvars- fördelning med mera. På flera av dessa punkter har  
 IT-kommissionen 
  konkreta förslag till regeringen. 
 Inventera resurser, digitalisera 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen ger myndigheterna i uppdrag att inventera sin del av sam- hällets informationsresurser och att utarbeta en plan för att digitalisera sådan icke digital information, som är en resurs i den breda informationen. 
 Varje myndighet bör beskriva vilken information den förfogar över så att denna information kan utgöra en del av samhällets samlade infor- 
 mationsresurser. 
 Utveckla informationsresurserna 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen ger myndigheterna ett långsiktigt uppdrag genom myndig- heternas instruktion att aktivt utveckla och förvalta sin del av samhäl- lets informations- och tjänsteresurser. Detta innefattar begrepps- och terminologiansvar inom det egna området. 
 Uppdraget tar sikte på att stärka grunden för informationssamhället - tillgänglighet och kvalitet i informationen. 
 Underlätta informationssamarbete, satsa på terminologiarbete och standardisering 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen utformar regler som skapar ekonomiska förutsättningar för investeringar i digital information, terminologi och standarder. Detta behövs för de olika områden där samhällsrelevanta informationsresurser finns samlade, men även för en aktiv svensk medverkan i det interna- tionella utvecklingsarbetet. 
 Prissättning och andra villkor för informationsåtkomst om informa- tionsöverföring behöver granskas. Ofta kan utvecklingen av bred infor- mation om breddtjänster försvåras i onödan. 
 Utveckling av metodkunnande och teori om standard 
 ges ett bra stöd för att kunna vara en gemensam resurs för utvecklingen av informationsresurser i Sverige. 
 Skydda den personliga integriteten 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen ser över regler som har betydelse när information om enskil- da och annan information blir en del av den breda information som krävs för breddtjänster. 
 Olika breddtjänster medför att information om personliga förhållan- den, liksom annan information, kommer att utnyttjas i skilda och för- änderliga sammanhang. Utvecklingen mot bred information och bredd- 
 28 
 tjänster ställer därför krav på regelverken. Det kan gälla krav på för- ändringar på både kort och lång sikt. 
 Vid bedömningen av om förändringar är nödvändiga bör man ta hän- syn till att det rättsliga regelverket i sig själv är en trög, men också flex- ibel struktur. Det går således i många sammanhang att tolka in en för- ändrad verklighet under gällande regler. 
 På kort sikt är det viktigt att se över regler som rör informationsutbyte om enskilda, mellan företag och myndigheter, mellan myndigheter inbördes, liksom inom myndigheter och företag. Idag är det främst per- sonuppgiftslagen och olika registerförfattningar, men också offentlig- hetsprincipen och sekretesslagen, som påverkar möjligheterna till såda- na informationsöverföringar. 
 En översyn av dessa regler måste ske med inriktning på ett fortsatt starkt integritetsskydd för den enskilde. I annat fall kan misstron komma att växa mot de nya tjänsterna. Å andra sidan måste översynen undanröja onödiga hinder som kan finnas mot att bred information görs tillgänglig för utvecklingen av breddtjänster. 
 Det handlar således om en grannlaga uppgift och en balansakt, väl illustrerad genom kampanjen "Rör inte mitt Internet!" som drog igång samtidigt som den nya personuppgiftslagen trädde i kraft. 
 I frågan om skydd för personuppgifter har IT- kommissionen tidigare fört fram förslag om utformningen av integritetsskyddet enligt en så kallad missbruksmodell. Den innebär att hanteringen av personuppgif- ter inte regleras i den omfattning som sker idag, utan att regleringen fokuserar på användningen av uppgifterna, det vill säga möjligheten att reagera på en viss behandling av enskildas personuppgifter som är att bedöma som missbruk. Detta skapar större flexibilitet. 
 Nyligen har en översyn av gällande personuppgiftslag mot bakgrund av en missbruksmodell inletts. Utredningen bör göras uppmärksam på de frågeställningar som bred information och breddtjänster kan få för utformningen av en missbruksmodell. 
 Utredningen om offentlighetsprincipen och sekretesslagen bör ges tilläggsdirektiv som tar hänsyn till utvecklingen av bred information och breddtjänster. 
 Därutöver bör även annan reglering uppmärksammas, bland annat den om konsumentskydd och om konkurrensförhållanden. 
 På längre sikt bör en beredskap för systematiska genomgångar av regelverken skapas. Sådana genomgångar är nödvändiga för att rätten inte i onödan ska bromsa utvecklingen eller skapa osäkerhet kring de nya tjänsterna. En sådan framförhållning kan vara en av uppgifterna för främjandekommissionen. 
 Utveckla grundtjänster och annan infrastruktur 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen utformar besluts- och samrådsprocesser för myndigheternas gemensamma arbete med att utveckla och förvalta informations- och tjänsteresurser, bland annat grundtjänster, liksom för att främja en sam- verkan med näringslivet. Detta gäller bland annat sådana infrastrukturer som termkataloger, metadatasystem, förmedlings- och katalogtjänster. 
 Statskontoret bör få i uppdrag att stödja och främja arbetet hos myn- digheterna att skapa bra metadata för de informationsresurser de för- valtar, samt att utveckla lämpliga principer och tekniska system för metadataanvändningen 
 Till grundtjänster räknas bland annat tjänster som är nödvändiga för att information ska kunna var tillgänglig, exempelvis katalogtjänster, adressregister och vissa sammanställningstjänster, men också till exem- pel allmänt accepterade betalningssystem, system för identifiering, elektroniska signaturer med mera. Utvecklingen av målgruppsinriktade grundtjänster bör stimuleras, det vill säga sådana tjänster som möjliggör för grupper som är relativt svaga på marknaden att få effektiva bredd- tjänster, till exempel pensionärer, långtidssjuka, barn och föräldrar. Ett exempel på samverkansmiljö med näringslivet är Gemenskapen för Elektroniska Affärer, GEA. 
 Stimulera forskning och kompetensutveckling om bred information 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen gör insatser för forskning och för att effektivisera använd- ningen av samhällets informationsresurser - men också för att öka kun- skapen inom svenska universitet och högskolor. Resurserna för utbild- 
 29 
  
 ning och kompetensutveckling inom området bred information bör öka. Idag är utbildningsinsatserna inom området begränsade. En potentiell och relativt snabb utveckling hindras i dag av kompetensbrist - varför det är rimligt att tala om en kompetenskris inom området som helhet. I stort sett alla utbildningar behöver i framtiden innehålla moment som handlar om hur kvalitet och tillgång till information ska hanteras. Eftersom forskning inom området är begränsad är det viktigt att forsk- ningsinformation görs tillgänglig som bred information, något med betydelse för hela samhället. 
 Den informations- och tjänsteinriktade utbildning som genomförs i högskolor, universitet och i vuxenutbildningen bör inventeras. Berörda myndigheter bör ge förslag till hur utbildningen kan utvecklas för att möta de krav som handlingsprogrammen ställer. 
 Offentligt stödd forskning och utveckling på området bör kartläggas. Berörda myndigheter bör ges i uppdrag att ge förslag till hur den kan utvecklas för att möta de krav som handlingsprogrammen ställer. En arbetskraftsinventering och behovsanalys bör genomföras för att belysa de främjande – eller utbildningsinsatser som behövs för att genomföra handlingsprogrammen på längre sikt. 
 En modernisering av svenskt arbetsliv 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen tar initiativ till ett bredare program för en modernisering av svenskt arbetsliv med avseende på ett effektivare utnyttjande av när- ingslivets del av samhällets informationsresurser. 
 Arbetet bör ske i samverkan med arbetsmarknadens parter och pro- grammet bör vara inriktat mot utveckling av bred information inom arbetslivet. Detta för att möjliggöra en ökad produktivitet och informa- tionsförhållanden som motsvarar kunskapssamhällets krav. 
 Kompetens på mottagarsidan är en viktig länk i kedjan. Här står indi- viden ofta i centrum. Målet är enkelhet och helt transparenta gränssnitt och hjälpmedel. På vägen krävs kompetens även kring handhavande och tillvägagångssätt. 
 Ett led i moderniseringen av arbetslivet... 
 Forskning, utveckling och utbildning bör vara ett led i programmet. Vinnova bör ges i uppdrag att planera insatser tillsammans med när- ingslivet, universitet och högskolor samt offentlig förvaltning. En del insatser bör gälla utveckling av gränssnitt och programvaror. Andra bör utformas med hänsyn till att det ofta är mentala bromsningar som gör att IT inte används effektivt eller upplevs som meningsfull. Det måste också bli enklare, mer intuitivt, gå att använda utan kurs. Det måste också kännas motiverande och rätt. Chefer, både inom offentlig förvaltning och privat näringsliv, behöver få bättre insikt och kunskap för att leda och motivera medarbetare. De företag som lyckas hitta rätt först kommer få stora fördelar. Företagen i Sverige har goda förutsätt- ningar – forskningen i Sverige på området har länge varit framstående 
 Handlingsprogram för vidareutvecklingen av bredbandet 
 En förutsättning för en långsiktig utveckling av breddtjänster är att Sverige har en framtidssäkrad teknisk  
 IT-infrastruktur. 
  Detta innebär ska- pandet av en rationell, ekonomisk och flexibel grundplattform – särskilt vad gäller kommunikationsnät och bredband som tar hänsyn till den väntade efterfrågeutvecklingen och som har reservkapacitet för ovänta- de språng i efterfrågan. 
 Mycket berednings- och planeringsarbete har skett sedan  
 IT-proposi- 
  tionen antogs av riksdagen, samtidigt som en rad faktiska initiativ visat vilka praktiska handlingsvägar som är framkomliga. 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår därför ett nytt handlingsprogram för bred- bandsutveckling, som tar hänsyn till hittills vunna erfarenheter från utbyggnadsarbetet. Syftet bör vara att ge Sverige ett bredare bredband, som både har tillräcklig kapacitet och når ut brett i landet. 
 Huvudpunkterna i programmet är att göra en övergripande plan för utbyggnaden, stimulera lokal finansiering och tillsätta en expertgrupp till stöd för de olika nationella och lokala aktörerna. Säkerhetsfrågorna måste prioriteras, inte bara vad gäller nätets funktion utan också med individuella användares situation som utgångspunkt, till exempel 
 30 
 enskilda  
 PC-användare 
  vilkas datorer "exponeras" gentemot nätet. Åtgärder föreslås också för kvalitetshöjning genom ett standardavtal för bredbandsanslutning. 
 Ge Sverige ett bredare bredband! 
  
 IT-kommissionens 
  vision om den svenska  
 bredbands-infrastrukturens 
  utbyggnad är fortfarande aktuell. 
  
 IT-kommissionens 
  bredbandsvision 
  
 IT-kommissionens 
  vision innebär 5 megabit per sekund (Mbps) till och från alla före år 2005 till en kostnad som inte är större än ett månadskort på bussen, och med möjlighet att överallt kunna välja mellan minst 5 Internetoperatörer. Bredbandsinfrastrukturen ska också klara minst en fördubbling av trafiken varje år. Konkurrensen mellan dem som levererar Internettjänsten är viktig, både för att kvali- teten ska vara acceptabel och för att det ska finnas någon som vill leverera den högre kapacitet som så småningom kommer att behövas. Se även  
 IT-kommissionens 
  webbplats, www.itkommissionen.se 
 Tyvärr når inte det bredbandsnät som byggs idag upp till visionen. Nätet består av bitar och delar som inte alltid passar ihop och det lap- pas och lagas. Visionen om ett väl strukturerat nät riskerar att förbli en vision. Vissa bitar av bredbandsnätet klarar inte på långa vägar 5 Mbps och har inte alltid samma kapacitet i båda riktningarna. Detta gör dem olämpli- ga när interaktiviteten ökar. På många ställen kan man nå flera operatörer, på vissa bara en. Operatörerna tycks idag vilja "låsa in" sina kunder och erbjuder därför lägre hastigheter utanför sitt nät. 
 Bredband med möjlig överföringshastighet över 0,5 Mbps når enligt Statens institut för kommunikationsanalys (SIKA) ännu inte mer än 10 procent av hushållen. Det finns således fortfarande möjligheter att göra något bra på många ställen. Det krävs dock kraftfulla åtgärder som inte behöver belasta statsbudgeten mer än marginellt.  
 IT-kommissionen 
  anser att möjligheterna med bredband inte tas tillvara i produktionen av varor och tjänster, varken inom offentlig eller privat sektor. 
 När verksamheter i offentlig och privat regi organiseras så att de drar full nytta av  
 IT-infrastrukturen, 
  både den "hårda" och den "mjuka", växer snabbt kraven på bredbandet. För att vi ska kunna hämta hem samhällsvinsterna med IT måste alltså bredbandet klara kraven. Om inte förutsättningarna finns kommer vi heller inte att få se besparingar- na och kvalitetshöjningen i den offentliga tjänsteproduktionen (sjukvård, skola, omsorg, förvaltning, försvar med flera). 
 Vidare kommer inte företagen att utvecklas tillfredställande och enskilda människor kommer inte att kunna utveckla nya mönster för umgänge och samverkan. 
 31 
 Gör en övergripande bredbandsplan 
 Skapa en stödjande expertgrupp 
 Stimulera lokal finansiering 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen utformar en tydlig övergripande plan för hur bredbandet ska utvecklas i Sverige, samt inrättar en oberoende expertgrupp som kan utgöra en kompetent och oberoende rådgivande grupp till kommuner- na i tekniska och ekonomiska frågor. 
  
 IT-kommissionens 
  övergripande plan, baserad på kommissionens vision 1999, bör aktualiseras i förhållande till den utbyggnad som idag pågår och fungera som ledning för utvecklingsarbetet. 
 Regeringen bör ge expertgruppen i uppdrag att informera om kom- munernas möjligheter att finansiera bredbandsutbyggnaden med infra- strukturlån. Dessa lån har lång löptid och låg ränta. Flera institut, (Kommuninvest, SEK, EIB med flera) kan ge liknande lån i utbyte mot solidarisk borgen kommunerna emellan. Det viktiga är att kommuner- na ser att bredband är en viktig infrastruktursatsning för framtiden. 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår även att regeringen i den föreslagna övergri- pande planen särskilt behandlar frågan om tillgänglighet, det vill säga att samhällskritiska förbindelser kan upprätthållas utan avbrott. Allt fler tillämpningar blir av det slaget och berör allt fler användare. En viktig aspekt i sammanhanget är frågan om reservkraft. När alltfler var- dagliga tjänster, till exempel breddtjänster, blir beroende av Internet och  
 ip-trafik 
  är en förutsättning för ett fungerande samhälle att kraft- försörjningen till alla punkter i nätet kan upprätthållas, även i händelse av strömavbrott på elnätet. Regeringen bör samla berörda aktörer på marknaden för samråd om lämpliga åtgärder för en hög tillgänglighet. 
 Stärk säkerheten 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen skärper kraven på myndigheterna att betona säkerhet i sam- band med upphandlingar. 
 Staten kan ställa höga krav på säkerhet i kommunikationstjänster, tillämpningar och hårdvara och därigenom gå i bräschen för bättre säkerhet för alla. 
 Stärk ledning av säkerhetsarbetet 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen skapar en tydlig ledningsfunktion för  
 IT-säkerhetsfrågorna. 
  Idag sker en omorganisation av statens säkerhetsarbete. Den nya Krisberedskapsmyndigheten har givits ett samordningsuppdrag. Detta uppdrag bör förstärkas till ett lednings- eller samordningsansvar med tillräckliga resurser för att en faktisk samordning ska bli möjlig. I led- ningsfunktionen bör det ingå att etablera ett aktivt nätverk mellan spe- cialister inom säkerhetsområdet. Regeringen bör också begära en plan för hur framtida kompetensbehov inom säkerhetsområden ska kunna 
 fyllas. 
  
 EU-kommissionen 
  har i ett meddelande, "Bryan och informationssä- kerhet: förslag till europeisk strategi", lagt fram rekommendationer hur en högre säkerhetsnivå kan uppnås. 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att regeringen har hög ambitionsnivå i genomförandet av EU:s rekommendationer. 
 Inför ett grundskydd 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen genomför  
 IT-kommissionens 
  förslag om ett grundskydd . Den som har fast uppkoppling med hög överföringskapacitet riskerar 
 att bli intressant för främmande och onda avsikter. De med kunskap om IT vet hur de ska skydda sig mot dessa faror, och när tillgången till bredband ökar kan problemet bli avsevärt, bland annat på grund av den enskildes ofta bristande kunskap.  
 IT-kommissionens 
  tidigare förslag till grundskydd bidrar med en lösning på detta problem. 
 32 
  
 Grundskydd i datorer och programvaror 
  
 IT-kommissionens 
  förslag om grundskydd i datorer och programvaror innebär att varje persondator som levereras under avtalen om  
 hem-PC 
  ska levereras med: 
  
 - 
  
 samtliga nättjänster avstängda; det vill säga datorn ska inte ha nät- verkstjänster aktiva som grundinställning, 
  
 - 
  
 nättjänster som är robusta och motståndskraftiga mot attacker, 
  
 - 
  
 enkla funktioner för att aktivera nättjänster och konfigurera behörig- het för dem som har rätt att använda dessa, 
  
 - 
  
 möjlighet att separera olika användare; säkerhetsfunktioner måste ställas i relation till vilka applikationer och tjänster som används och av vem, 
  
 - 
  
 antivirusprogram med möjlighet till automatiska uppdateringar. 
  
 IT-kommissionens 
  förslag finns i sin helhet på  
 IT-kommissionens 
  webbplats, www.itkommissionen.se. 
 TPTEST och en generell specifikation av Internettjänst 
  
 IT-kommissionens 
  TPTEST, som mäter genomströmningshastigheten (bandbredd, bit/s) till och från olika platser, togs fram under år 2000- 2001. TPTEST kan laddas ner från  
 II-stiftelsen 
  (www.iis.se) och från Konsumentverket (www.konsumentverket.se). Rapporten "Generell specifikation av Internettjänst" från år 2000 kan hittas på  
 IT-kommis- 
  sionens webbplats, www.itkommissionen.se. 
 Tveksamma avtal 
 Konsumentverket och Post- och Telestyrelsen (PTS) har redan upp- märksammat vissa tveksamheter i de avtal som idag förekommer på marknaden. Förbud mot svordomar, begränsningar i mängden överförd information och förbud mot negativa uttalanden om leverantören är exempel på sådant som kunderna tvingas gå med på för att få tillgång till företagens tjänster. 
 Standardavtal för konsumenter 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen ger Konsumentverket uppdraget att ta fram ett standardav- tal för abonnemang för Internetanslutning för enskilda personer. 
  
 IT-kommissionen 
  vill med förslaget bidra till att rimliga krav på IT- infrastrukturens tillgänglighet och funktion formuleras och förhandlas med branschen för att därigenom skapa förutsättningar för bra Internet- förbindelser för enskilda konsumenter. 
  
 IT-kommissionen 
  har bidragit till utvecklingen av testprogrammet TPTEST med vilket man enkelt kan mäta den reella överföringshastig- heten i en given situation. 
 Kommissionen har också tagit fram en generell specifikation av en Internettjänst. Specifikationen tillsammans med TPTEST kan utgöra grunden för avtalskraven. 
 Upphandla för ett bättre Internet 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår att: 
 regeringen tar initiativ till att kravspecifikationen för offentligt upp- handlade system ska kunna använda IPv6 vid sidan av IPv4. 
 EU har i ett meddelande pekat på behovet av att så snabbt som möj- ligt övergå till IPv6 som protokoll på Internet. Sverige bör ta initiativ till detta genom en aktiv insats från statens sida. 
 IPv6, "Internet Protocol version 6" (eller IPng, "Internet Protocol next generation) är en ny version av ett av de mest grundläggande pro- tokollen för överföring av information på Internet. Den nya versionen medför ett antal viktiga förändringar för Internets prestanda. Det utö- kar exempelvis antalet adresserbara datorer och förbättrar möjligheter- na att säkra kommunikationsinfrastrukturen. IPv6 förväntas samexistera med IPv4 under en relativt lång övergångsperiod. 
 33 
 Slutord 
 IT är kraftfull och rik på möjligheter. IT ska användas mångsidigt för att ge verklig nytta. Teknikens hårda delar – apparater och grundläg- gande tekniska funktioner – har utvecklats i en takt som överträffat alla förväntningar. Utmaningen består i att utveckla de mjuka delarna – informationen och tjänsterna – så att de kommer någorlunda i nivå. 
 Idag kan man vara oroad över att Sverige har för låg takt i utveckling- en av en bra och värdefull användning av IT. Det kan innebära att vi inte får skörda frukterna i ökad välfärd av att vara tidigt ute. Det oba- lanserade "iT" måste bli till ett välbalanserat "IT". 
  
 IT-kommissionen 
  lyfter fram de mjuka delarna i form av breddtjäns- ter. Det är informationstjänster i samspel med varandra, på många områden och till gagn för många människor. Exempel på första steg finns redan inom arbetsförmedling, hälsovård, handel, transporter, pri- vata intressegemenskaper med mera. Men arbetet möter många hinder och misslyckanden saknas inte. För att nå framgång krävs ökade ansträngningar, större målmedvetenhet, mer samverkan, och mer kunska- per om förutsättningar och tillvägagångssätt. Framgången kommer när enskilda människor upplever att deras vardag fungerar enklare och bättre genom goda informationstjänster, när oredan på datanäten övergått i ord- ning, åtkomlighet och begriplighet, när alla informationsöar som naturligt beror av varandra fått goda förbindelser. IT i sig är inte lösningen. Men IT är en nödvändig förutsättning för att nå denna framgång. 
  
 IT-kommissionen 
  är medveten om att satsningarna på breddtjänster måste utformas så att de både tar tillvara möjligheter och klarar att hantera breddtjänsternas risker. Uppgiften är svår men inte omöjlig. Den kvarstår även om man skulle avstå från att samordnat och genom- tänkt utveckla breddtjänster. Det öppna samhället är sårbart. 
 Breddtjänster är ett sätt att tänka kring samhällets framtid och samti- digt styra teknikutvecklingen.  
 IT-kommissionen 
  föreslår ett handling- sprogram på bred front med satsningar på kunskapsbygge, verksamhet- sutveckling, standarder, forskning och så vidare. Också nödvändiga sats- ningar på hård teknik, främst bredband, finns med i bilden. 
 Prioriteringar behövs och kommer att bedömas olika av olika intressen ter. Det är viktigt att effekter och prioriteringar belyses i en bred debatt, inte minst på arbetsmarknaden. 
  
 IT-kommissionen 
  tar en aktiv roll i arbetet med breddtjänster. I första hand genom att initiera samverkan mellan olika myndigheter i arbetet med bred information och breddtjänster, stödja nätverksarbete mellan berörda aktörer och följa arbetet i andra länder, särskilt inom EU. 
 34 
  
 IT-kommissionens 
  sekretariat 
  
 Hubbard,  
 kanslichef  
 e-post: 
  christer.marking@itkommissionen.se 
 Cortez,  
 projektledare  
  
 e-post: 
  
  bo.beckestrom@itkommissionen.se 
  
 Conner,  
 bitr sekreterare  
  
 e-post: 
  
  margaretha.de.woul@itkommissionen.se 
  
 Osborne,  
 projektledare  
 e-post: 
  susanne.eliasson@itkommissionen.se 
  
 Wilson,  
 projektledare  
 e-post: 
  per.hjerten@itkommissionen.se 
 Lynch,  
 projektledare  
  
 e-post: 
  
  karin.larsson@itkommissionen.se 
  
 Smith,  
 projektledare  
 e-post: 
  soren.lindh@itkommissionen.se 
 Bishop,  
 projektledare  
  
 e-post: 
  
  kjell.skoglund@itkommissionen.se 
  
 35 
 Rapporter utgivna av eller i samarbete med  
 IT-kommissionen 
  
 SOU-rapporter 
  
 SOU 1995:68 
  
 IT-kommissionens 
  
  arbetsprogram.  
 Delbetänkande om kommissionens överväganden och prioriteringar samt arbetsprogram. 34 sidor. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 1/97 
  
 IT-problem 
  
  inför  
  
 2000-skiftet. 
  
 Referat och slutsatser från en hearing anordnad av  
 IT-kommissionen 
  den 18 december 1996. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1997:12 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 2/97 
  
 Digital demokr@ti.  
 Ett seminarium om Teknik, demokrati och delaktighet den 8 november 1996 anordnat av Folkomröstningsutredn, 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1997:23 
  
 IT-kommissionen 
  och Kommunikationsforskningsberedningen. 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 3/97 
  
 Kristallkulan – 13 röster om framtiden. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1997:31 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 4/97 
  
 IT och miljön – en samling goda exempel. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1996:178 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 5/97 
  
 Sverige inför epokskiftet. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1997:63 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 5/97 
  
 Sweden in the Information Society. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1997:67 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 6/97 
  
 Säker elektronisk kommunikation.  
 Referat från ett seminarium anordnat av  
 IT-kommissionen, 
  Närings- och handelsdepartementet och 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1997:73 
  
 SEIS den 11 december 1996. 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 7/97 
  
 IT-kommissionens 
  hearing om den nya medie- och programvaruindustrin.  
 Andrakammarsalen, Riksdagen. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1997:124 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 1/98 
  
 IT och regional utveckling – 120 exempel från Sveriges län. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:19 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 2/98 
  
 IT-kommissionens 
  hearing om infrastrukturen för digitala medier.  
 Referat från en hearing anordnad av  
  
 IT-kommissionen 
  
  den 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:20 
  
 24 oktober 1997. 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 3/98 
  
 Problem med inbäddade system inför  
  
 2000-skiftet. 
  
 Hearing anordnad av  
 IT-kommissionen 
  i samverkan med Industriförbundet och 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:21 
  
 Statskontoret 14 november 1997. 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 4/98 
  
 Identifiering och identitet i digitala miljöer.  
 Referat från en hearing den 12 november 1997. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:36 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 5/98 
  
 Hur offensiv  
 IT-användning 
  kan skapa tillväxt för mindre företag.  
 Ett rådslag anordnat av  
  
 IT-kommissionen 
  
  på uppdrag av 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:54 
  
 Kommunikationsdepartementet, Närings- och handelsdepartementet och Industriförbundet 18 november 1997. 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 6/98 
  
 IT och nationalstaten.  
 Fyra framtidsscenarier. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:58 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 7/98 
  
 Skolan, IT och det livslånga lärandet.  
 Hearing anordnad av Utbildningsdepartementet och  
 IT-kommissionen 
  4 december 1997. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:70 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 8/98 
  
 Nya tider, nya förutsättningar... 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:65 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 36 
  
 9/98 
  
 IT och regional utveckling – Erfarenheter från tre hearingar under mars 1998. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:79 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 10/98 
  
 Rättsinformation och IT.  
 Rapport från två seminarier 1996 och 1998 anordnade av  
 IT-kommissionen 
  och Stiftelsen för rättsinformation. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:109 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 11/98 
  
 God etik på nätet.  
 Hearing anordnad av  
 IT-kommissionen 
  i samarbete med Stiftelsen för Kunskaps- och Kompetensutveckling, 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:133 
  
 Röda Korsets Idé- och utbildningscenter,  
 ISOC-SE, 
  SUNET, Telenordia, Telia, Tele2,  
 IT-Företagen 
  och BitoS. 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 12/98 
  
 Hur skall man finansiera välfärden i det globaliserade  
 IT-samhället? 
 Ett samtal om  
  
 IT-utveckling 
  
  och offentlig ekonomi anordnat 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 1998:153 
  
 av  
 IT-kommissionen 
  och ESO. 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 1/99 
  
 PC:n är död – länge leve PC:n! – nya möjligheter för Sverige.  
 En rapport från hearingen Efter PC:n anordnad av  
 IT-kommissionen 
  
 Beställes hos Fakta Info Direkt, 
  
 SOU 1999:86 
  
 i juni 1999. 
  
 tel:  
 08-587 
  671 00, fax:  
 08-587 
  671 
  
 71,  
 e-post: 
  order@faktainfo.se 
  
 2/99 
  
 Framtidssäker  
  
 IT-infrastruktur 
  
  för Sverige.  
 En rapport från hearingen Kommunikation till alla alltid. Visioner och strategier om en ny 
  
 Beställes hos Fakta Info Direkt, 
  
 SOU 1999:134 
  
 svensk infrastruktur. 
  
 tel:  
 08-587 
  671 00, fax:  
 08-587 
  671 
  
 71,  
 e-post: 
  order@faktainfo.se 
  
 3/99 
  
 Från callcenter till kontaktcenter.  
 Trender, möjligheter och problem. En rapport från hearingen Hemma bra med borta bäst?. 
  
 Beställes hos Fakta Info Direkt, 
  
 SOU 1999:138 
  
 tel:  
 08-587 
  671 00, fax:  
 08-587 
  671 
  
 71,  
 e-post: 
  order@faktainfo.se 
  
 1/2000 
  
 EG-rätten 
  och den svenska rättsinformationen.  
 Rapport från ett seminarium. 
  
 Beställes hos Fakta Info Direkt, 
  
 SOU 2000:48 
  
 tel:  
 08-587 
  671 00, fax:  
 08-587 
  671 
  
 71,  
 e-post: 
  order@faktainfo.se 
  
 2/2000 
  
 Självreglering inom elektroniska affärer.  
 Rapport från en hearing. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 2000:96 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 3/2000 
  
 Hur blir en ny infostruktur motorn i  
  
 e-Sverige? 
  
 Rapport från en hearing om den mjuka  
 IT-infrastrukturen. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 2000:123 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 4/2000 
  
 Vuxenutbildning – en nyckelfråga i  
 IT-samhället. 
 Rapport från ett seminarium. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 2000:124 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 1/2001 
  
 Rättsinformation under  
  
 2000-talet. 
  
 Nuläge i Sverige och Europa, trender och policy. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 2001:71 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 1/2002 
  
 Vem använder Internet och till vad? Spridning av Internet bland befolkningen. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 2002:24 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 2/2002 
  
 IT och äldre.  
 Rapporten skriven av Smith och Caldwell. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 2002:15 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 3/2002 
  
 Vårt digitala tjänstesamhälle – vision 2011+ 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 2002:25 
  
 Rapport från ett tvådagarsseminarium om visioner år 2011 och framåt. 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 4/2002 
  
 Breddtjänster – ett nytt skede i  
 IT-politiken. 
  
 Beställes hos Cook, 
  
 SOU 2002:51 
  
 tel:  
 08-690 
  91 90, fax:  
 08-690 
  91 91 
  
 37 
 Övriga rapporter 
  
 Kommunikation utan gränser – rapport från  
 IT-kommissionen, 
  juni 1995.  
 Skriften är ett sammandrag av kommissionens 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 arbetsprogram, 15 sidor. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 Communication Without Frontiers – report by the Swedish  
 ICT-Commission, 
  june 1995.  
 Engelsk översättning av sammandraget, 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 15 sidor. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 1/96 
  
 Så kan Sverige utveckla en framgångsrik programvaruindustri inför  
 2000-talet. 
 Rapport, 25 sidor. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 2/96 
  
 IT-mått. 
  
  Hur kan  
  
 IT-användning 
  
  beskrivas?  
 Av  
 Green 
  Clark, CEPRO AB. Rapport 65 sidor. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 3/96 
  
 När det regnar manna från himlen, har den fattige ingen sked. Om IT och handikapp.  
 Rapport 36 sidor. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 4/96 
  
 Kvinnor och IT.  
 Rapport 41 sidor. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 5/96 
  
 Rättsinformation och IT – Svårigheternas advokater eller möjligheternas ambassadörer?  
 Rapport 60 sidor. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 6/96 
  
 ERROR, När IT inte fungerar – en rapport om IT och dess användbarhet.  
 Av Peters på uppdrag av  
  
 IT-kommissionen. 
  
  50 sidor. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 7/96 
  
 IT-kommissionens 
  hearing om infrastrukturen för information och kommunikation.  
 Dokumentation från  
  
 IT-kommissionens 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 hearing den  
 5-6 
  juni 1996, 127 sidor. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 8/96 
  
 Affärsnyttan med Internet.  
 Sammanfattning av det seminarium som anordnades av  
 IT-kommissionen, 
  Swebizz och Sveriges Attachéer 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 den 4 juni 1996. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 1/97 
  
 Transaktionens anonymisering och dess påverkan på rättsliga problemställningar (Det  
 IT-rättsliga 
  obveratoriet).  
 En teori om varför 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 rättsliga problem uppstår vid användningen av IT. Reeves  
 (SLUT-rapporten 
  är bearbetad och utgiven på engelska 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 – se rapport 6/98). 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 38 
  
 2/97 
  
 Konsumentskydd i informationssamhället (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 Dokumentation från en hearing. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 3/98 
  
 Cyberrymdens juridik – Lagstiftning och självreglering (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 Ett seminarium den 9 september 1997 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 om den framtida rättsordningen. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 4/98 
  
 Mobila agenter (Det  
  
 IT-rättsliga 
  
  observatoriet).  
 Ett underlag för diskussioner om rättsliga aspekter på agentteknik. Watkins. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 5/98 
  
 SPAMI? (Det  
  
 IT-rättsliga 
  
  observatoriet).  
 Dokumentation från två samtal om en ny företeelse och dess rättsliga konsekvenser. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 6/98 
  
 The anonymisation of the transaction and it´s impact on legal problems (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 A theory s to why the use 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 of ICT engendes legal problems. Reeves. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 7/98 
  
 Fri aktör, egenanställd, ny daglönare!? (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 Lösare förbindelser – hur, varför, vad göra? Dokumentation 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 från ett samtal den 15 juni 1998 anordnat av  
 IT-kommissionens 
 IT-rättsliga 
  observatorium, Småföretagsdelegationen och 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 Distansarbetsutredningen. 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 8/98 
  
 En missbruksmodell (Det  
  
 IT-rättsliga 
  
  observatoriet).  
 Ny reglering av skyddet för personuppgifter. Hill. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 9/98 
  
 Rättspolitik på  
 IT-området 
  (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet) – ett diskussionsunderlag.  
 Fitzpatrick. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 10/99 
  
 Teknikberoende yttrandefrihetsreglering? (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 Diskussionsunderlag för anpassning av det särskilda 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 yttrandefrihetsskyddet i TF och YGL till  
 IT-utvecklingen. 
  Meyer. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 11/99 
  
 Fri aktör, egenanställd, ny daglönare? II (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 – Hur ser det ut idag? – Vad behöver göras? 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 Dokumentation från ett andra samtal den 12 april 1999 om nya anställningsformer anordnat av Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 12/2000 
  
 Ledningsrätt i  
  
 IT-tider 
  
  (Det  
  
 IT-rättsliga 
  
  observatoriet)  
 – en kvartssekelgammal form måste anpassas till  
 IT-satsningarna. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 Morales och Herrera. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 13/2000 
  
 - 
  
 39 
  
 14/2000 
  
 Elektronisk handel och indirekt skatt (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 Gates. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 15/2000 
  
 Behov av nya associationsformer? – ett diskussionsunderlag (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 Lloyd. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 16/2000 
  
 Insynens gränser – Allt eller intet? (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 Seminarium om handlingsoffentlighetens rättspolitiska aspekter. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 17/2000 
  
 Datavirus – Hur skall en reglering utformas? (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 En redovisning av ett samtal. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 18/2000 
  
 e-skatt? 
 i-skatt? 
 o-skatt? 
  (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 Mclaughlin. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 19/2000 
  
 Att ge plats för bredband (Observatoriet för  
 IT-infrastruktur). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 20/2000 
  
 Generell specifikation av Internettjänst (Observatoriet för  
 IT-infrastruktur). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 21/2000 
  
 Kooperativ  
 IT-infrastruktur 
  i glesbygd.  
 Cortez. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 22/2000 
  
 Dyslexi – rapport från  
 IT-kommissionens 
  rundabordssamtal 8 juni 2000 (Observatoriet för IT, lärande, kunskap och kompetens). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 23/2000 
  
 Säkerhet på Internet – datavirus och blockering av tjänster (Observatoriet för informationssäkerhet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 24/2000 
  
 Forskning om IT och demokrati (Observatoriet för IT, demokrati och medborgarskap).  
 Redovisning av en hearing. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 25/2000 
  
 Generell vägledning till framtidssäker  
 IT-infrastruktur 
  (Observatoriet för  
 IT-infrastruktur). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 40 
  
 26/2000 
  
 A  
 future-proof 
  IT infrastructure for Sweden (Observatoriet för  
 IT-infrastruktur). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 27/2000 
  
 Konsekvenser vid tillväxt av elektronisk handel (Observatoriet för IT och tillväxt).  
 Chapman och Cain. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 28/2000 
  
 Ekonomin genom analytikernas kalejdoskop (Observatoriet för IT och tillväxt).  
  
 Phillips. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 29/2001 
  
 Informationsteknologi som ideologi (Observatoriet för IT, demokrati och medborgarskap).  
 Davies. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 30/2001 
  
 Ledningsrätt i  
 IT-tider 
  – utnyttjande av befintlig infrastruktur för att dra fram optokablar för bredband (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 31/2001 
  
 Fri aktör, egenanställd, ny daglönare IV – Fri, ensam, trygg? (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 Dokumentation från ett samtal om 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 soloföretagare och socialförsäkringarna. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 32/2001 
  
 Japanrapport.  
 Sammanställning av intryck från  
 IT-kommissionens 
  resa till Japan hösten 2000. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 33/2001 
  
 Making room for broadband (Observatoriet för  
 IT-infrastruktur). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 34/2001 
  
 Solowparadoxen eller den nya ekonomin? (Observatoriet för IT och tillväxt). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 35/2001 
  
 E-röstning. 
  En lägesbeskrivning (Observatoriet för IT, demokrati och medborgarskap). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 36/2001 
  
 Internets påverkan på demokratin i Kina (Observatoriet för IT, demokrati och medborgarskap).  
 Young. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 37/2001 
  
 General guide to a  
 future-proof 
  IT infrastructure (Observatoriet för  
 IT-infrastruktur). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 41 
  
 38/2001 
  
 General specification of Internet Service (Observatoriet för  
 IT-infrastruktur). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 39/2001 
  
 Incidenthantering (Observatoriet för informationssäkerhet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 40/2001 
  
 Den fjärde  
 IT-kommissionens 
  arbete  
 2000-2001. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 41/2001 
  
 Operatörsneutrala nät (Observatoriet för  
 IT-infrastruktur). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 42/2001 
  
 IT-satsningar 
  på området läs- och skrivsvårigheter/dyslexi (Observatoriet för IT, lärande, kunskap och kompetens). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 43/2001 
  
 Gratiserbjudanden och IT (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 44/2001 
  
 Bredband åt alla är Singapores mantra.  
 Berg, Swedish Office of Science and Technology, Kuala Lumpur. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 45/2001 
  
 IT i skolan (Observatoriet för IT, lärande, kunskap och kompetens). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 46/2002 
  
 IT-samhällets 
  mjuka infrastruktur – några exempel från Transport, Förvaltning och Hälsovård. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 Rapport från ett seminarium hösten 2001. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 42 
 PM 
  
 1/1998 
  
 En missbruksmodell (Det  
  
 IT-rättsliga 
  
  observatoriet) 
 . Alternativ reglering av skyddet för personuppgifter. Hill. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 1/1998 
  
 An Abuse Model. Alternative Regulation of the Protection of Personal Data.  
 Hill. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 1999 
  
 Fri aktör – egenanställd – ny daglönare. Hur ser det ut idag? (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 En första karta och sammanställning av 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 utmaningar inför det  
 IT-rättsliga 
  observatoriets samtal 12 april 1999. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 1999 
  
 Nätets genomskinlighet (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 En redovisning av ett samtal. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 1999 
  
 Observatoriets syn på vissa straff- och processrättsliga lagstiftningsfrågor (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 5/1999 
  
 E-post 
  på arbetsplatsen (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 En redovisning av ett samtal. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 6/2000 
  
 Fri aktör – egenanställd – ny daglönare III. Hur skapar man en rättslig miljö för dessa? (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 En workshop om ett förslag till Lag om självanställning, 22 oktober 1999. 
  
 tel;:08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 07/2000 
  
 Rättsliga och andra samhällsaspekter på agentteknik (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 08/2000 
  
 Auktioner på nätet (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 En redovisning av ett seminarium. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 09/2000 
  
 Överlever upphovsrätten upphovsrätten? (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 10/2000 
  
 Bolagsstämma online (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet).  
 Rapport från ett seminarium. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 43 
  
 1/2001 
  
 Grundskydd i datorer och programvaror (Observatoriet för informationssäkerhet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 1/2001 
  
 IT i skolan (Observatoriet för IT, lärande, kunskap och kompetens).  
 Rapport från  
  
 IT-kommissionens 
  
  seminarium om 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 användningen av IT i skolan. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 Företagshemligheter (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 11/2001 
  
 Digitala dokuments bevisvärde (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 12/2001 
  
 Deposition av källkod (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 14/2001 
  
 Fri aktör, egenanställd, ny daglönare – en summering (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 15/2001 
  
 Alternativ tvistelösning on line (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 Open source (Det  
 IT-rättsliga 
  observatoriet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 1/2002 
  
 Svensk språkteknologi – vadan och varthän?  
 Rapport från en utfrågning den 24 augusti 2001. 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 Report Basic protection in computer hardware and software. (Observatoriet för IT och informationssäkerhet). 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 44 
 Rapporter utgivna på uppdrag av eller i samarbete med  
 IT-kommissionen 
  
 Data om IT i Sverige.  
 Statistiksammanställning om IT gjord av Statistiska Centralbyrån på uppdrag av  
 IT-kommissionen. 
  
 Beställes hos SCB Förlag, 
  
 701 89 Örebro, 
  
 tel:  
 019-17 
  68 00, fax:  
 019-17 
  69 32 
  
 Datorvanor 1995.  
 Undersökning av svenska folkets datorvanor utförd av Statistiska Centralbyrån, 102 sidor. 
  
 Beställes hos SCB Förlag, 
  
 701 89 Örebro, 
  
 tel:  
 019-17 
  68 00, fax:  
 019-17 
  69 32 
  
 IT världen runt – Nationella initiativ.  
 Undersökning av Sveriges Tekniska Attachéer på uppdrag av  
 IT-kommissionen 
  och 
  
 Beställes hos STATT, 
  
 Näringsdepartementet. 
  
 Box 5282, 102 46 Stockholm 
  
 IT världen runt – Regionala initiativ.  
 Undersökning av Sveriges Tekniska Attachéer på uppdrag av  
 IT-kommissionen 
  och 
  
 Beställes hos STATT, 
  
 Näringsdepartementet. Stencil. 
  
 Box 5282, 102 46 Stockholm 
  
 IT världen runt – statligt stöd till mjukvaruindustri.  
 Undersökning av Sveriges Tekniska Attachéer på uppdrag av 
  
 Beställes hos STATT, 
  
 IT-kommissionen 
  och Näringsdepartementet. 
  
 Box 5282, 102 46 Stockholm 
  
 Europeiska Unionen – IT, telekommunikation och nya medier.  
 En kartläggning och analys gjord av Statskontoret på uppdrag 
  
 Beställes hos  
 IT-kommissionen, 
  
 av  
 IT-kommissionen, 
  111 sidor. 
  
 tel:  
 08-405 
  18 51, 
  
 e-mail: 
  info@itkommissionen.se 
  
 45 
 Statens offentliga utredningar 2002 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Samordning och regress. Ersättning vid personskada. Ju. 
  
 2. 
  
 Datainspektionen. Kompetens – Effektivitet – Service. Ju. 
  
 3. 
  
 Psykisk störning, brott och ansvar. Ju. 
  
 4. 
  
 Gränsövervakning under höjd beredskap. Fö. 
  
 5. 
  
 Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. + Bilagor. S. 
  
 6. 
  
 Arbetstiden – pengarna eller livet. N. 
  
 7. 
  
 Konkurrensen på elmarknaden. N. 
  
 8. 
  
 Företrädaransvar. Fi. 
  
 9. 
  
 Skatt på avfall idag – och i framtiden. Fi. 
  
 10. 
  
 Reformerad räddningstjänstlagstiftning. Fö. 
  
 11. 
  
 Långsiktig utvecklingsstrategi för transportsystemet i Stockholm – Mälardalsregionen. N. 
  
 12. 
  
 Arbetstiden – kortare arbetstid eller mer ledigt. N. 
  
 13. 
  
 Vår anhöriginvandring. UD. 
  
 14. 
  
 Statlig tillsyn. Granskning på medborgarnas uppdrag. Ju. 
  
 15. 
  
 IT och Äldre. N. 
  
 16. 
  
 Stabiliseringspolitik i valutaunionen. + Bilagedel. Fi. 
  
 17. 
  
 Riksrevisionen. Organisation och resurser. Fi. 
  
 18. 
  
 Personlig integritet i arbetslivet. N. 
  
 19. 
  
 Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen. S. 
  
 20. 
  
 Guide på Internet – ett stöd för medborgarens möte med det offentliga. SB. 
  
 21. 
  
 Att äga sin lägenhet. Ju. 
  
 22. 
  
 Arbetstiden – internationell jämförelse av arbetstid. N. 
  
 23. 
  
 Tillsyn över vägtrafiksäkerheten – en vägtrafikinspek- tion. N. 
  
 24. 
  
 Vem använder Internet och till vad? Spridning av Internet bland befolkningen. N. 
  
 25. 
  
 Vårt digitala tjänstesamhälle – vision 2011+. N. 
  
 26. 
  
 Frigivning från livstidsstraff. Ju. 
  
 27. 
  
 Mål i mun. Förslag till handlingsprogram för svenska språket. + Bilagor. Ku. 
  
 28. 
  
 Rapport till regeringen om den allmänna inriktingen på arbetet gällande en nationell utjämning av verksam hetskostnader enligt lagen om stöd och service till viss funktionshindrade. Fi. 
  
 29. 
  
 Riv ålderstrappan! Livslopp i förändring. S. 
  
 30. 
  
 Märk – värdig jämställdhet. N. 
  
 31. 
  
 Vinst för vården. S. 
  
 32. 
  
 Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten – en samlad utvärdering . Ju. 
  
 33. 
  
 Ändrad indelning? En översyn av reglerna för indel- ningsändringar. Ju. 
  
 34. 
  
 Muskövarvet – Utveckling eller avveckling? Fö. 
  
 35. 
  
 Ny handelsbolagsbeskattning. Fi. 
  
 36. 
  
 Euro till jordbruket – spekulation eller säkerhet? Jo. 
  
 37. 
  
 Roth utredning om en utredning. Ju. 
  
 38. 
  
 Digital Radio. Kartläggning och analys. Ku. 
  
 39. 
  
 STYROM. Översyn av Försvarets Materielverk. Fö. 
  
 40. 
  
 Statlig skog och skyddad mark. Del 1 och Del 2. N. 
  
 41. 
  
 Konsumentskydd vid finansiell rådgivning. Ju. 
  
 42. 
  
 Den gemensamma valdagen och andra valfrågor. Ju. 
  
 43. 
  
 Ett utvidgat skydd mot diskriminering. N. 
  
 44. 
  
 Snabbare lagföring 3 – Snatteribrott. Ju. 
  
 45. 
  
 Snabbare lagföring 4 – Ett snabbförfarande för brott mål. Ju. 
  
 46. 
  
 Plats för slutförvaring av kärnavfall? Förstudier i åtta kommuner. M. 
  
 47. 
  
 Våra skatter? + Bilagor volym A och Williams. 
  
 48. 
  
 Rätt på spåret. N. 
  
 49. 
  
 Arbetstiden – livets gränser. En skrift om jämställd- hets- och hälsoaspekter på arbetstidsförkortning. N. 
  
 50. 
  
 Miljöbalken under utveckling. Ett principbetänkande. M. 
  
 51. 
  
 Breddtjänster – ett nytt skede i  
  
 IT-politiken. 
  N. 
 46 
 Statens offentliga utredningar 2002 
 Systematisk förteckning 
 Statsrådsberedningen 
 Guide på Internet – ett stöd för medborgarens möte med det offentliga. [20] 
 Justitiedepartementet 
 Samordning och regress. Ersättning vid personskada. [1] 
 Datainspektionen. 
 Kompetens – Effektivitet – Service. [2] Psykisk störning, brott och ansvar. [3] 
 Statlig tillsyn. Granskning på medborgarnas uppdrag. [14] Att äga sin lägenhet. [21] 
 Frigivning från livstidsstraff. [26] 
 Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten – en samlad utvärdering. [32] 
 Ändrad indelning? En översyn av reglerna för indelnings ändringar. [33] 
 Roth utredning om en utredning. [37] Konsumentskydd vid finansiell rådgivning. [41] 
 Den gemensamma valdagen och andra valfrågor. [42] Snabbare lagföring 3 – Snatteribrott. [44] 
 Snabbare lagföring 4 – Ett snabbförfarande för brottmål. [45] 
 Utrikesdepartementet 
 Vår anhöriginvandring. [13] 
 Försvarsdepartementet 
 Gränsövervakning under höjd beredskap. [4] Reformerad räddningstjänstlagstiftning. [10] Muskövarvet – Utveckling eller avveckling. [34] STYROM. Översyn av Försvarets Materielverk. [39] 
 Socialdepartementet 
 Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. + Bilagor. [5] Allmänna arvsfonden och Arvsfondsdelegationen. [19] Riv ålderstrappan! Livslopp i förändring. [29] 
 Vinst för vården. [31] 
 Finansdepartementet 
 Företrädaransvar. [8] 
 Skatt på avfall idag – och i framtiden. [9] Stabiliseringspolitik i valutaunionen. + Bilagedel. [16] Riksrevisionen. Organisation och resurser. [17] 
 Rapport till regeringen om den allmänna inriktingen på arbetet gällande en nationell utjämning av verksamhets- kostnader enligt lagen om stöd och service till viss funktionshindrade. [28] 
 Ny handelsbolagsbeskattning. [35] 
 Våra skatter? + Bilagor volym A och B. [47] 
 Jordbruksdepartementet 
 Euro till jordbruket Œ spekulation eller säkerhet? [36] 
 Kulturdepartementet 
 Mål i mun. Förslag till handlingsprogram för svenska språket. + Bilagor. [27] 
 Digital Radio. Kartläggning och analys. [38] 
 Näringsdepartementet 
 Arbetstiden – pengarna eller livet. [6] Konkurrensen på elmarknaden. [7] 
 Långsiktig utvecklingsstrategi för transportsystemet i Stockholm – Mälardalsregionen. [11] 
 Arbetstiden – kortare arbetstid eller mer ledigt. [12] 
 IT och Äldre. [15] 
 Personlig integritet i arbetslivet. [18] 
 Arbetstiden – internationell jämförelse av arbetstid. [22] 
 Tillsyn över vägtrafiksäkerheten – en vägtrafik- inspektion. [23] 
 Vem använder Internet och till vad? 
 Spridning av Internet bland befolkningen. [24] Vårt digitala tjänstesamhälle – vision 2011+. [25] Märk – värdig jämställdhet. [30] 
 Statlig skog och skyddad mark. Del 1 och Del 2. [40] Ett utvidgat skydd mot diskriminering. [43] 
 Rätt på spåret. [48] 
 Arbetstiden – livets gränser. En skrift om jämställdhets- och hälsoaspekter på arbetstidsförkortning. [49] 
 Breddtjänster – ett nytt skede i  
 IT-politiken. 
  [51] 
 Miljödepartementet 
 Plats för slutförvaring av kärnavfall? Förstudier i åtta kommuner. [46] 
 Miljöbalken under utveckling. Ett principbetänkande. [50] 
 47