SOU 1998:87 
  
 1 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Finansdepartementet 
 Regeringen beslutade den 26 mars 1998 att tillkalla en särskild – Premiepensionsmyndigheten – som skall fungera som försäkrings- givare för premiepensionen i det reformerade ålderspensions- systemet (Utredningen om bildandet av Premiepensionsmyndig- heten, Fi 1998:03). Till utredare utsågs generaldirektören Martinez. 
 Som experter i utredningen har ingått direktören  
 Ramsey, departementssekreteraren Pearson Agering, hovrätt- sassessorn Smith, enhetschefen Lane, kanslirådet Davis, överdirektören Bernard samt generaldirektören Adams. Som experter har vidare varit förordnade aktuarien Rodgers, överstelöjtnant Young, kanslichefen Riggs samt hovrättsasses- sorn Bowers. Den senare gruppen har dock endast i begrän- sad omfattning deltagit i utredningsarbetet, utan mera medverkat i det praktiska arbetet med att bygga upp myndigheten. 
 Huvudsekreterare har varit departementssekreteraren Strickland. Simmons har tjänstgjort som biträdande sekreterare. 
  
 2 
  
 SOU 1998:87 
  
 Utredningen överlämnar härmed betänkandet Premie- pensionsmyndigheten (SOU 1998:87). 
 Utredningsuppdraget är därmed slutfört. 
 Stockholm i juni 1998 
 Martinez 
 Mills 
  
 SOU 1998:87 
  
 3 
  
 Innehållsförteckning 
  
 Sammanfattning......................................................................................... 
  
 5 
  
 1 
  
 Utredningsuppdraget och dess genomförande .............................. 
  
 9 
  
 2 
  
 Premiepensionsmyndighetens uppgifter och mål ........................ 
  
 11 
  
 2.1 
  
 Myndighetens uppgifter .................................................... 
  
 11 
  
 2.2 
  
 Verksamhetsmål................................................................ 
  
 12 
  
 3 
  
 Organisation.................................................................................... 
  
 15 
  
 3.1 
  
 Myndighetens organisation och bemanning ..................... 
  
 15 
  
 3.2 
  
 Lokalisering ...................................................................... 
  
 16 
  
 4 
  
 Samverkan och gränsdragning mellan Premiepensions- 
  
 myndigheten och socialförsäkringssektorn i övrigt ................... 
  
 19 
  
 4.1 
  
 Information........................................................................ 
  
 20 
  
 4.2 
  
 ADB/IT-stöd ..................................................................... 
  
 22 
  
 5 
  
 Kostnader och finansiering ........................................................... 
  
 25 
  
 5.1 
  
 Finansiering av myndighetens kostnader fram till 
  
 den 1 januari 1999............................................................. 
  
 25 
  
 5.2 
  
 Finansiering av myndighetens kostnader från år 
  
 1999................................................................................... 
  
 26 
  
 5.3 
  
 Tillsynsavgifter ................................................................. 
  
 28 
  
 6 
  
 Redovisning ..................................................................................... 
  
 31 
  
 4  
 Innehållsförteckning 
  
 SOU 1998:87 
  
 7 
  
 Övriga frågor .................................................................................. 
  
 33 
  
 7.1 
  
 Beredskapsfrågor .............................................................. 
  
 33 
  
 7.2 
  
 Regeringens särskilda direktiv till kommittéer och 
  
 särskilda utredare .............................................................. 
  
 34 
  
 8 
  
 Fortsatt arbete ................................................................................ 
  
 37 
  
 Bilagor 
  
 1 
  
 Kommittédirektiv .............................................................. 
  
 41 
  
 2 
  
 Förslag till instruktion....................................................... 
  
 47 
  
 3 
  
 Budgetunderlag för år 1998 .............................................. 
  
 49 
  
 4 
  
 Förslag till regleringsbrev för 1998 .................................. 
  
 51 
  
 SOU 1998:87 
  
 5 
  
 Sammanfattning 
 Utredningen har haft i uppdrag att förbereda den myndighet, Premiepensionsmyndigheten, som skall vara försäkringsgivare för premiepension i det reformerade ålderspensionssystemet. Enligt direktiven skall förslag lämnas om bl.a. verksamhetsmål för myn- digheten och riktlinjer för myndighetens organisation och verk- samhet samt formerna för samråd med övriga socialförsäkringsor- gan. Vidare har i uppdraget ingått att vidta de förberedande åtgär- der som krävs för att myndigheten skall kunna inleda sin verksam- het den 1 juli 1998. I utredningen har ingått företrädare för Wu ringskansliet, Riksförsäkringsverket, Riksrevisionsverket och Försäkringskasseförbundet. 
 Förslag om verksamhetsindelning och verksamhetsmål för Premiepensionsmyndigheten lämnas i kapitel 2. Svårigheten att på detta stadium bedöma hur myndigheten bäst bör organisera sitt arbete framhålls där. Till kapitlet bifogas ett förslag till instruktion för myndigheten under uppb yggnadsskedet, dvs. fram till den 31 december 1998. 
 Frågor om myndighetens organisation, bemanning och lokalise- ring behandlas i kapitel 3. Med utgångspunkt i utredningens direktiv föreslås att Premiepensionsmyndigheten skall vara en liten myndighet med hög kompetens och vara lokaliserad till Stockholm. Vissa verksamheter skall dock kunna läggas ut på utomstående uppdragstagare när detta bedöms bli billigare och effektivare. I sådana fall kan verksamhet komma att förläggas till andra orter än Stockholm. Det totala antalet anställda i myndighe- tens centrala förvaltning bedöms uppgå till ca  
 50-80 
  personer när myndigheten är fullt utbyggd. 
  
 6  
 Sammanfattning 
  
 SOU 1998:87 
  
 I kapitel 4 diskuteras frågor rörande samverkan och gränsdrag- ning mellan Premiepensionsmyndigheten och övriga socialförsäk- ringsorgan. Ugångspunkten är att premiepensionssystemet är en del av det reformerade ålderspensionssystemet. För att kunna ge god service till den enskilde finns ett stort behov av samordning mellan Premiepensionsmyndigheten, Riksförsäkringsverket och försäkringskassorna. Det gäller information till de försäkrade och frågor om  
 ADB/IT-stöd. 
  Även hanteringen av bl.a. ansökningar om och utbetalningar av pension från de olika delarna av pen- sionssystemet ställer krav på samordning. 
 Enligt de beräkningar som redovisas i kapitel 5 jämte bilagor bedöms myndigheten behöva en kredit i Riksgäldskontoret på 45 miljoner kronor för att finansiera myndighetens löpande kost- nader under andra halvåret 1998. Den största utgiftsposten under den aktuella perioden beräknas bli kostnader i samband med organisationsuppbyggnaden. Investeringsbehovet bedöms för samma period uppgå till 22 miljoner kronor, och är till största del att hänföra till upphandlingen och utvecklingen av det  
 IT-baserade 
  administrativa system som skall hantera de individuella pensions- kontona hos myndigheten. 
 I kapitel 5 diskuteras även den framtida finansieringen av myn- digheten. Utredningens bedömning är att avgifterna under de första verksamhetsåren av fördelningsskäl inte bör sättas så högt 
 att de täcker myndighetens samtliga kostnader. I stället bör kost- naderna för uppb yggnaden av myndigheten spridas jämnare över tiden för att på så sätt kunna bäras av flera pensionssparare. Mot denna bakgrund föreslås att myndigheten skall kunna erhålla en långsiktig kredit i Riksgäldskontoret. Utredningen föreslår att myndigheten under hösten 1998 skall lämna ett underlag i denna fråga till regeringen. 
 Premiepensionsmyndigheten skall upprätta årsredovisning en- ligt lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Samtidigt är myndigheten skyldig att följa det statliga regelsyste- met för bl.a. redovisning och finansiering. Med utgångspunkt i en tidigare rapport från RRV angående redovisningfrågor (RRV 1998:15) lämnar utredningen i kapitel 6 förslag om formerna för 
  
 SOU 1998:87 
  
 Sammanfattning  
 7 
  
 den statliga redovisningen. Bl.a. föreslås att Premiepensionsmyn- digheten i likhet med andra myndigheter skall lämna en årsredo- visning till regeringen. 
 I kapitel 8 redovisas avslutningsvis inriktningen av det fortsatta arbetet med uppbyggnaden av Premiepensionsmyndighetens verksamhet och organisation. 
  
 SOU 1998:87 
  
 9 
  
 1 
  
 Utredningsuppdraget och dess genomförande 
  
 Utredningen har haft i uppdrag att förbered a den myndighet, Premiepensionsmyndigheten, som skall vara försä kringsgivare för premiepension i det reformerade ålderspensionss ystemet. Enligt direktiven (dir.1998:24, se  
 bilaga 1 
 ) skall försla g lä mnas om bl.a. verksamhetsmål för myndigheten och riktlinjer för myndighetens organisation och verksamhet samt formerna för sa mrå d med ö vriga socialförsä kringsorgan. Vidare ingå r i uppdraget att vidta de förberedand e åt gärder so m krä vs för att myndigheten skall kunna inleda sin verksamhet den 1 juli 1998. 
 Utredningen, där företrädare för Re geringskansliet, Riksförsä k- ringsverket, Riksrevisionsverket och Försä kringskasseförbundet har ingått, har haft tre sammanträden. 
 Fö r att myndigheten skall kunna inleda sin verksamhet den 1 juli 1998 har vissa centrala befattningshavare rekryterats, arbets- och organisationsplaner utarbetats, sö kning av lokaler genomförts etc. I detta arbete har ä ven ingått att ta kontakt och samråd a med de myndigheter som i olika grad berörs a v inrättandet a v den nya myndigheten. 
 Samråd har s kett med Arbetsgivarverket om arbetsgivarfrå gor och myndighetens personalfunktion, med Kammarkollegiet i ekonomiadministrativa frå gor, med Ö verstyrelsen för ci vil bered- skap vad gäller myndighetens beredskapsplanering samt med Johnson kontoret i frå ga om kapitalför valtning m.m. Samrå d har också ä gt rum med Riksarkivet i frå gor rörande utfor mningen av myndighetens arkivfunktion, varvid Riksarkivet har åta git sig att 
  
 10  
 Utredningsuppdraget 
  
 SOU 1998:87 
  
 bistå i uppb yggnaden av arkivfunktionen. Samrå det med dessa myndigheter har huvudsakligen avsett sådana pra ktiska frå gor som inte tas upp när mare i betän kandet. Ingen av myndigheterna har haft nå gon invändnin g mot det sätt på vilket myndighetens verk- samhet föreslås bli uppb yggd på respektive myndighets ansvar- sområde. 
 Vidare har utredningen i arbetets slutskede gett Finansinspek- tionen en allmän infor mation om arbetslä get och planerna för den fortsatta verksamheten. Ett när mare samrå d med inspektionen under hösten 1998 har överenskommits. 
 Slutligen har utredningen samrått med de berörda centrala ar- betstagarorganisationerna, Statstjänste mannaförbundet, JUSEK och SEKO. En ö verenskommelse har träffats o m att inleda diskus- sioner inom ramen för det centrala ra mavtalet Sa mverkan för utveckling. 
 Utredningen har mottagit skrivelser frå n Dalarnas län s allmän- na försä kringskassa, Falu kommun, Härnösands kommun samt frå n riksdagsledamöte r i Västernorrlands län. Vidare har utred- ningen tagit del av en skrivelse från L jusdals kommun till statsrå- det Simmons k, en skrivelse från ri ksdagsledamöter i Dalarnas län till statsråden Garcia och Simmons k samt en skrivelse från Falu kommun till statssekreteraren Archer. 
 Under den korta tid som stått till utrednin gens förfo gande har det inte varit mö jligt att grundligt utreda och lä mna slutliga förslag till lösnin gar i alla de frå gor som ä r av betydelse Johnson den komman- de verksamheten. Detta gäller bl.a. det pra ktiska samarbetet med Riksförsä kringsverket och försä kringskassorna. Premiepensions- myndigheten kommer under andra halvåret 1998 att fortsätt a detta arbete inför i kraftträdandet a v det reformerade ålderspensionss ys- temet den 1 januari 1999. 
  
 SOU 1998:87 
  
 11 
  
 2 
  
 Premiepensionsmyndighetens uppgifter och mål 
  
 2.1 
  
 Myndighetens uppgifter 
  
 Det nya ålderspensionss ystemet innehåller flera oli ka delar. Hu- vudkomponenten är den  
 inkomstgrundade pensionen 
 , som i sig innehåller t vå delar :  
 inkomstpension  
 från ett fördelnin gssystem och  
 premiepension  
 från ett fonderat s ystem. Den som inte har kunnat arbeta ihop en inkomstgrundad pension till viss nivå får en utfyllnad genom s.k.  
 garantipension 
 . Ålderspensionss ystemet har vidare kopplingar till närliggande system som t.ex. förtidspension. 
 Premiepensionen skall skötas a v Premiepensionsmyndigheten, medan de ö vriga för månssla gen skall hanteras av Riksförsä krings- verket och de allmänna försä kringskassorna. Det är e mellertid i grunden fortfarande frå ga om ett sammanhålle t allmän t ålderspen- sionssystem som måste kunna fungera på det sättet gentemot de försä krade. En viktig utgån gspunkt vid uppbyggandet av premie- pensionsverksamheten måst e alltså vara att skapa förutsättnin gar fö r ett väl fun gerande samarbete mellan de olika socialförsä k- ringsorganen, som är inri ktat mot en helhetsbild av de försä krades situation. 
 Sedd mera utifrån beho vet av en verksamhetsindelning innebär Premiepensionsmyndighetens uppgift som försä kringsgivare i premiepensionssystemet bl.a. att hantera pensionsmedel i värde- pappersfonder, att besluta om och betala ut pensioner, att tillhan- dahåll a efterlevandeskydd samt att informera om premiepensions- 
  
 12  
 Premiepensionsmyndigheten 
  
 SOU 1998:87 
  
 systemet. Myndigheten skall också ans vara för den tillfälli ga förvaltningen av avgiftsmedlen hos Riksgäldskontoret. 
 Det ä r svår t att redan nu ha nå gon helt bestä md uppfattning om hur myndigheten bäst bör vara organiserad och arbeta; sä kra förebilde r saknas. En bättr e bild kommer att växa fra m under det uppbyggnadsarbete som nu har inletts, men nå gon mer slutlig organisation bör inte lä ggas fast förrän verksamheten har prö vats i praktiken. 
 Utredningen föreslår att myndighetens verksamhet tills vidare indelas i följande huvudsakliga verksamhetsområden: 
  
 - 
  
 förvaltning av medel på Riksgäldskontoret 
  
 - 
  
 förvaltning av medel i värdepappersfonder 
  
 - 
  
 förvaltning av medel som hänför sig till livränteverksamheten eller efterlevandeskyddet före pensionstiden 
  
 - 
  
 försäkringsadministration 
  
 - 
  
 information och kundservice 
  
 2.2 
  
 Verksamhetsmål 
  
 Enligt direktiven skall utredningen lä mna försla g till verksam- hetsmål för myndigheten. Också i den delen gör bristen p å praktisk erfarenhet och användbara jä mförelseob jekt det svår t att i nulä get lä mna försla g till konkreta och uppföl jningsbara mål . Nä r en första utvärderin g av verksamheten har gjorts, kommer det att vara lättar e att fastställa sådana mål. All mänt kan sä gas att myndighe- ten skall medverka till att ålderspensionss ystemet som helhet kan möta kraven och öns kemålen från d e enskilda i olika situationer. Det måste oc kså vara en ambition att kostnaden fö r de enskilda för administration av systemet ö ver tiden skall vara lä gre än vad som gäller för motsvarande verksamhet hos de privata försä kringsbola- gen. 
 De försla g till versamhetsmål so m lä mnas i det föl jande avser den fullt utbyggda verksamheten. 
  
 SOU 1998:87 
  
 Premiepensionsmyndigheten13 
  
 Förvaltning av medel på Riksgäldskontoret 
 Målet för den tillfälli ga för valtningen av pensionsmedlen i Riks- gälds kontoret bör vara att med ett lå gt risktagande och med häns yn till kravet på betalnin gsberedskap uppnå så god avkastning på medlen som möjligt. 
 Förvaltning av medel i värdepappersfonder 
 Myndigheten skall kunna erbjuda ett brett utbud av fonder till en lå g kostnad. Myndigheten skall på ett s midigt och kostnadseffek- tivt sätt till godose pensionsspararnas öns kemål o m val och byten av fonder. Gentemot fondför valtarna skall verksamheten bedrivas på ett ob jektivt och effektivt sätt so m så lån gt som mö jligt gör det enkelt för förvaltarna att delta i systemet. 
 Förvaltning av medel som hänför sig till livränteverksamheten eller efterlevandeskyddet före pensionstiden 
 Måle t fö r denna verksamhet bö r vara att - inom de ramar som dras upp av placeringsreglerna i 7 kap.  
 9-11 
  §§ försä kringsrörelsela gen (1982:713) - uppnå så god avkastning på medlen som mö jligt med upprätthålland e av tillräc klig likviditet och god kontroll av de risker som är förknippade med verksamheten. 
 Försäkringsadministration 
 Myndigheten skall administrera fondförsä kring under spartid och utbetalningstid samt såso m traditionell livförsä kring efterlevande- skydd före pensionstid och li vränteförsä kring under utbetalnings- tid. För denna verksamhet skall myndigheten 
  
 · 
  
 analysera riskrörelsen och bestä mma riskpremier/arvsvinster så att de på ett skäligt sätt avspeglar riskutfallet, 
  
 · 
  
 analysera driftskostnaderna och bestä mma avgifterna så att de på ett skäligt sätt fördelas över försäkringsprodukterna, 
  
 14  
 Premiepensionsmyndigheten 
  
 SOU 1998:87 
  
 · 
  
 berä kna tillgodohavanden och belopp att utbetala enligt för- säkringsmässiga principer, 
  
 · 
  
 handlä gga försä kringsfall och i ö vrigt utföra t jänster åt pen- sionsspararna på ett sät t som förena r kostnadseffektivitet med en hög servicenivå. 
  
 Vad gälle r utbetalningar av premiepension kommer pensions- tagaren oftast att samtidigt uppbära in komstpension, och då s kall 
 utbetalningen av de båda pensionssla gen samordnas av Riksför- sä kringsverket, så att den enskilde få r en samlad utbetalning. Detta minskar avsevär t Premiepensionsmyndighetens praktiska arbete med utbetalningarna. 
 Måle t fö r myndighetens verksamhet i denna del bör vara kor- rekta och effektiva betalningar. Redan med tanke på det stora antalet betalningar är det nöd vändi gt att myndigheten redan från bör jan uppnå r en hö g grad av träffsä kerhet, dvs. rätt belopp till rätt person i rätt tid. 
 Efterlevandeskydd före pensionstiden 
 Vid sidan av kravet på god service till pensionsspararna och deras efterlevande bö r det viktigaste målet för myndigheten vara att fortlöpande hålla en riktigt avvägd premie för efterlevandeskyddet. 
 Information och kundtjänst 
 Målet för detta verksamhetsområde bör vara att i samverkan med ö vriga socialförsä kringsorgan nå ut til l pensionsspararna med en information om premiepensionssystemet och dess roll inom det reformerade ålderspensionss ystemet som gör det mö jligt för pensionsspararna att bedö ma och på verka sin framtida pension. En ambition bör vara att så mån ga som mö jligt medvetet tar ställning till för valtningen av de pensionsmedel som satts av för deras rä kning. I kontakten med allmänheten s kall hö g tillgän glighet och snabb handläggning eftersträvas. 
  
 SOU 1998:87 
  
 15 
  
 3 Organisation 
  
 3.1 
  
 Myndighetens organisation och bemanning 
  
 Av direktiven framgår att Burns miepensionsmyndigheten skall ledas av en styrelse med fullt ansvar inför re geringen. I styrelsen skall ingå personer med god kunskap om och bred erfarenhet av social- försä kring, privat livförsä kring och de finansiella marknaderna samt även företrädare för allmänintresset. 
 I förarbeten a till beslutet att bilda myndigheten anges vidare att Premiepensionsmyndigheten bör vara en liten organisation med hö g kompetens och att det inte skall vara nöd vändi gt för myndig- heten att bygga upp egna resurser på alla verksamhetsområde n (se prop. 1997/98:151, s 443). Premiepensionsmyndigheten skall ha mö jlighet att i stället anlita or gan utanför myndigheten för s kötseln av olika funktioner. På grund av regeringsformen gälle r dock den begränsnin gen att myndigheten inte utan stöd a v lag kan ö verlä m- na en för valtningsuppgift som innefattar myndighetsutö vning till enskilda. Vidare måste s ynpunkter från tills ynsmyndigheterna, dvs. Finansinspektionen och Riksförsä kringsverket, inhä mtas och beaktas. 
 I den mån det blir Cortez gare och effektivare bör myndigheten alltså prö va om inte delar av verksamheten kan lä ggas ut på uto m- stående uppdra gstagare. Exempel på fun ktioner där mö jligheten till s.k. outsourcing bör prö vas är  
 IT-drift, 
  kapitalför valtning, försä kringsadministration och kundtjänst sa mt reception och andra 
  
 16  
 Organisation 
  
 SOU 1998:87 
  
 administrativa tjänster. Åt minstone när det gälle r försä kringsad- ministrationen och kundtjänsten måst e dock uppmär ksammas den nyss angivna begränsnin gen att det inte går att ö verlä mna myndig- hetsutövning till enskilda. 
 Vissa funktioner bör doc k inte lä ggas ut på uto mstående. Hit rä knar utredningen i första han d de aktuariella berä kningarna och den löpande uppföl jningen av verksamheten från a ktuariell syn- punkt. Denna funktion bör a v sä kerhetsskäl och med häns yn till dess avgörande bet ydelse för s ystemet skötas i myndighetens egen regi. 
 Premiepensionsmyndighetens interna organisation avses byg- gas upp som en platt or ganisation med funktionsansvariga chefer placerade direkt under generaldirektören. Sådana fun ktioner kan vara t.ex. fondhandel, ekonomi, försä kringsadministration, kundtjänst, infor mation och utbildning samt IT. Funktionerna kan i vissa fall sträc ka sig ö ver flera eller t.o.m. alla verksamhetsområ- den (jfr avsnitt 2.1). 
 På alla o vanstående o mråden kommer myndigheten att behö va ha personal med adekvat och delvis mycket hö g kompetens. I den må n olika funktioner har lagts ut på uto mstående uppdra gstagare, kan naturligtvis myndighetens egen personal vara liten. Det krä vs dock att myndigheten har särs kild kompetens för att kunna beställa uppdragen samt föl ja uppdragstagarnas arbete och bedö ma om de sköter sina uppdra g på ett tillfredsställande sätt. Bl.a. i frå ga om  
 IT-driften 
  bör denna gransknings- och uppföl jningsverksamhet vara ganska omfattande och av hö g kvalitet. När myndigheten är fullt utbyggd bedö ms det totala antalet anstä llda vid myndigheten komma att uppgå till ca 50  
 -80 
  personer. Här vid förutsätts doc k att de personalintensiva funktionerna som t.ex. kundtjäns t kan lä ggas ut på utomstående uppdragstagare. 
  
 SOU 1998:87 
  
 Organisation 17 
  
 3.2 
  
 Lokalisering 
  
 Av utredningsdirektiven framgår att myndighetens centrala för- valtning skall lokaliseras till Stockholmsområdet. De t finns där- emot inget som hindrar att delar av den verksamhet som skall lä ggas ut på uto mstående uppdra gstagare förlä ggs till orter utanför Stockholm. Frå gan får ö vervä gas ytterligare i det fortsatta arbetet med uppbyggnaden av myndigheten. 
  
 18  
 Organisation 
  
 SOU 1998:87 
  
 SOU 1998:87 
  
 19 
  
 4 
  
 Samverkan och gränsdragning mellan Premiepensions- myndigheten och socialförsäkringssektorn i övrigt 
  
 Som redan angetts bestå r det reformerade ålderspensionss ystemet av allmän ålderspension i for m av inkomstgrundad ålderspension och garantipension. Inkomstgrundad ålderspension o mfattar dels inkomstpension från fördelnin gssystemet, dels premiepension från premiepensionssystemet. Som framhållit s redan i kapitel 2 är det av stor vikt att Premiepensionsmyndigheten, Riksförsä kringsverket och försä kringskassorna samarbetar på ett sådant sät t att ålder- spensionssystemet betraktat som en enhet fungerar effektivt och med hög kvalitet på servicen till de enskilda. 
 Behovet av samordning mellan myndigheterna är därför stort. Det gäller infor mationen till de försä krade men också frå gor om  
 ADB/IT-stöd. 
  Till detta kommer bl.a. ansö kningar om och utbetal- ning av pension från de oli ka delarna av pensionssystemet. Ö ver huvud taget är det t ydligt att det i praktiken kommer att uppstå en män gd skiftande situationer som krä ver kontakt mellan den enskil- de och socialförsä kringsadministrationen. Det blir en viktig upp- gift att utforma rutiner som gö r att administrationen som helhet 
  
 kan möt a 
  
 de enskilda på ett s midigt sätt och 
  
 till godose 
  
 deras 
  
 berätti gade 
  
 krav. Den när mare utformningen 
  
 av dessa 
  
 rutiner 
  
 måst e dock lä mnas till fortsatta diskussioner mellan myndigheter- na. 
  
 20  
 Samverkan och gränsdragning 
  
 SOU 1998:87 
  
 4.1 
  
 Information 
  
 I det reformerade pensionssystemet ä r det av stor vikt att varje försä krad har grundlä ggande kunskaper om hur systemet fungerar och vilka mö jligheter systemet ger att på verka den egna pensio- nen. Informationsarbetet skall därför ha si n utgån gspunkt i de försä krades olika behov både vad gäller innehållet i infor mationen och de kommunikationsformer som väljs. 
 Det krä vs därför en t ydlig rollfördelnin g och effektiv samver- kan mellan Premiepensionsmyndigheten, Riksförsä kringsverket och försä kringskassorna. Det är an gelä get att en samlad grundin- formation om pensionssystemet och den försä krades tillgodoha- vande dä r enkelt kan erhållas, oa vsett till vilken myndighet den försä krade vänder si g. Informationen skall hålla hö g kvalitet och anpassas till olika behov och målgrupper. 
 Hur informationen konkret skall utformas och distribueras för att möta den ens kildes behov i olika situationer kommer att krä va ett fortgående nära sa marbete mellan de berörd a myndigheterna. Allmänt sett kan sä gas att den som besö ker ett försä kringskasse- kontor bör (utö ver uppgifter om sin pensionsrätt och o m inkomst- och garantipensionerna) kunna få följande information: 
  
 - 
  
 Allmän infor mation om det reformerade ålderspensionss ys- temet, inklusive en ö versiktlig information om premiepensions- systemet. 
  
 - 
  
 Alla de uppgifter om sitt tillgodohavande i premiepensions- 
  
 systemet som pensionstagaren skulle ha kunnat få o m han eller hon hade vänt si g direkt till Premiepensionsmyndigheten (fond- innehav, andelsvärden, kostnadsuttag osv.). 
 - Prognoser ö ver den framtida ålderspensione n utifrå n olika antaganden. Prognosverktyget bö r vara framtaget av Riksförsä k- ringsverket/försä kringskassorna och Premiepensionsmyndigheten gemensamt, så att var och en ansvarar för berä kningen av sitt pensionsslag men den enskilde får en samlad bild. 
  
 SOU 1998:87 
  
 Samverkan och gränsdragning 21 
  
 Samma basinformation som den som lä mnas på kontoren bör också finnas till gän glig genom telefonservice och på Internet hos båd e kassorna och Premiepensionsmyndigheten. Av basinforma- 
  
 tionen bör fra mgå 
  
 vilken roll 
  
 respektive institution har och hur 
  
 man gå r vidare för 
  
 ytterligare 
  
 information. Däre mot finns det 
  
 knappast nå gon anledning att ha detaljerad information om t.ex. berä kning av pensionsrätt uppla gd på Pre miepensionsmyndighe- tens hemsida eller information om t.ex. fondsparande och spar- strategier på försä kringskassornas hemsidor. I stället bör det finnas ett genomtänkt system av länkar mellan de olika hemsidorna. 
 Varken försä kringskassorna eller Premiepensionsmyndigheten bör ge placeringsråd till pensionsspararna. Detta hindra r dock inte att det informationsmaterial som tas fram bö r redovisa allmän kunskap om sparande och placeringar, om vilka metoder som finns för att be gränsa ris k osv. Sådan infor mation kan vara nöd vändig Johnson att pensionssparare som inte tidigare kommit i kontakt med liknande sparformer skall kunna göra ett välgrundat val. 
 Det som hittills sagts gäller den ens kildes behov av information om det reformerade ålderspensionss ystemet. När de t gälle r ansva- ret Johnson utformningen av informationen gör utrednin gen föl jande bedömning. 
 Riksförsä kringsverket har ansvar för sa mordningen av infor- mationen till de enskilda om det reformerade  
 pensions-systemet. 
  När det gäller ans varet för infor mationen om inkomstpensionen respektive premiepensionen, bör man skilja mellan å ena sidan vem som skall ansvara för utfor mningen av informationen och å andra sidan vem som skall för medla informationen till de enskilda. Enligt utredningens mening bör so m huvudregel gälla att Ri ksför- sä kringsverket skall ansvara för utfor mningen av all information om berä kning av pensionsrätt och o m inkomstpensionen, ä ven till den del informationen skall för medlas till de enskilda av Premie- pensionsmyndigheten. På motsvarande sät t bö r Premiepensions- myndigheten ansvara för utfor mningen av informationen om premiepensionen, ä ven till den del informationen skall för medlas av försä kringskassorna. I detta ligger ä ven att det bö r åli gga Pre- 
  
 22  
 Samverkan och gränsdragning 
  
 SOU 1998:87 
  
 miepensionsmyndigheten att bidra med sin sakkunskap t.ex. i utbildningen av kassapersonal. På detta sätt und viks att de enskil- da skulle kunna få motstridiga besked beroende på vart de vänder sig. 
 Att en myndighet ansvarar för utfor mningen av viss informa- tion betyder naturligtvis inte att de ö vriga socialförsä kringsorga- nen inte skall delta i arbetet. Tvärto m är de t viktigt t.ex. att Premi- epensionsmyndigheten utformar sin information med stort hän- synstagande till de synpunkter som kommer fram frå n Riksförsä k- ringsverket och försä kringskassorna, särs kilt när s ynpunkterna är grundade på erfarenheter a v kundmöten på kassorna. Vidare måste viss information planeras och/eller utformas gemensamt. Det gälle r bl.a. trycksaker som delas ut på be gäran eller sprids i massutskick och kan ä ven gälla infor mation som utformas för medierna (TV, press). 
 Årlig information 
 Upplysningar om den enskildes intjänade pensionsrätt ino m så väl fördelnin gs- som premiepensionssystemet skall lä mnas i ett sam- manhang senast den 31 mars andra året efter int jänandeåret. Be- träffand e intjäna d pensionsrätt för åren 1995  
 -1997 
  gäller doc k att årsbes ked lä mnas senast den 31 maj 1999. I den årli ga informatio- nen skall också lä mnas en prognos för den fra mtida pensionen (gemensamt prognosverktyg). 
  
 4.2 
  
 ADB/IT-stöd 
  
 Samverkan mellan socialförsä kringsorganen inklusive Premiepen- sionsmyndigheten är nöd vändi g vad gäller ADB/  
 IT-stö 
  d bl.a. för att kunna ge god information till de enskilda och för de fra mtida pensionsutbetalningarna. Enligt utredningens mening förutsätter en såda n samverkan dock inte gemensamt ä gda system eller ge- mensam drift. 
  
 SOU 1998:87 
  
 Samverkan och gränsdragning  
 23 
  
 Premiepensionsmyndigheten bö r i stället ut veckla ett eget  
 ADB-system 
  som samordnas med ö vriga socialförsä kringssystem. Detta bör pra ktiskt kunna ordnas genom att Riksförsä kringsver- ket/försä kringskassorna får viss behöri ghet till Premiepensions- myndighetens  
 ADB-system 
  för att enli gt försla get ovan kunna tillhandahåll a information till de enskilda. På motsvarande sätt bör Premiepensionsmyndigheten ha behöri ghet till delar av Riksför- säkringsverkets/försäkringskassornas system. 
  
 24  
 Samverkan och gränsdragning 
  
 SOU 1998:87 
  
 SOU 1998:87 
  
 25 
  
 5 Kostnader och finansiering 
  
 5.1 
  
 Finansiering av myndighetens kostnader fram till den 1 januari 1999 
  
 Kostnaderna för Pre miepensionsmyndighetens administration skall täc kas med avgifter som dras av frå n de försä krades premiepen- sionskonton. Ä ven kostnaderna fö r uppbyggnaden av verksamhe- ten skall belasta pensionsmedlen. Enligt direktiven ingår de t i utredningens uppdrag att göra en bud get för myndigheten för perioden 1 juli - 31 december 1998. Vidare skall ett underlag lä mnas för re geringens beslut om kredit i Riksgälds kontoret Johnson att finansiera myndighetens kostnader under 1998. 
 Som framgå r av det budgetunderlag som återfinns i bila ga 3 be- rä knas myndighetens driftskostnader under andra halvåre t 1998 uppgå till 45 miljoner kronor. Den största ut giftsposten är kostna- den för or ganisationsuppbyggnaden, som berä knas uppgå till 15 miljoner kronor. Investeringsbehovet berä knas totalt till 22 miljo- ner kronor under samma tidsperiod och bestå r i huvudsak av kostnaden fö r det kontoadministrativa system som skall upphand- 
  
 las. Mot denna 
  
 bakgrund föreslås kreditutrymmet på ränte kon- 
  
 tokrediten uppgå 
  
 till 45 miljoner kronor och lånera men till 22 
  
 miljoner kronor för perioden 1 juli - 31 december 1998. 
 Riksförsä kringsverket har haft regeringens uppdrag att förbere- da administrationen av det reformerade ålderspensionss ystemet. I 
  
 26  
 Kostnader och finansiering 
  
 SOU 1998:87 
  
 berä kningen av 
  
 Premiepensionsmyndighetens 
  
 kostnader 
  
 fö r år 
  
 1998 ingår inte 
  
 sådana kostnader som verket 
  
 ådra git sig 
  
 under 
  
 förberedelsearbetet och so m bedö ms som hänförli ga till premie- penssionssystemet. Enligt uppgift från Ri ksförsä kringsverket upp- går dessa kostnader till sammanlagt 7,6 miljoner kronor. Frå gan om dessa kostnader skall belasta premiepensionssystemet får enligt utredningens mening prövas av regeringen. 
  
 5.2 
  
 Finansiering av myndighetens kostnader från år 1999 
  
 Som framgår o van skall myndighetens kostnader täc kas med avgifter från pensionsspararnas konton. Den totala behållnin gen på premiepensionskontona  
 -  
 basen för a vgiftsuttaget  
 -  
 kommer 1999 att uppgå till ca 34 miljarder kronor och berä knas därefte r ö ka med 15 - 20 miljarder kronor per år. År 201 0 för vänta s den totala behållnin gen uppgå till ca 300 miljarder kronor. Samtidigt bedö ms myndighetens kostnader vara nå got hö gre under uppbyggnadsfa- sen, frä mst på grund av de investeringar som behö ver göras under denna period. I betän kandet Lag om premiepension (SOU 1997:131) har myndighetens kostnader uppskattats till 1,2 - 1,7 miljarder kronor år 1999 för att därefter sjunka något  
 1 
 . 
 En när mare berä kning av myndighetens kostnader å r 1999 och framåt är på detta stadiu m knappast mö jlig att göra . Det kan dock antas att kostnaderna under 1999 i vissa avseenden kommer att 
  
 1  
 I betänkandet framhålls att kostnadsberäkningarna varit svåra att göra mot bakgrund av att myndighetens verksamhet saknar motsvarighet i den statliga förvaltningen. De beräkningar som utförts på utredningens uppdrag grundar sig på olika nyckeltal som framtagits med ett privat försäkringsbolag som jämförelseobjekt. Det nyckeltal som valts som utgångspunkt för bedömni ng- en om Premiepensionsmyndighetens kostnader är driftskostnaderna i förhållande till antalet försäkrade, som bedömts uppgå till  
 200-300 
  kr per försäkrad och år. Därutöver har ett påslag gjorts för höga initiala kostnader under de första åren. 
  
 SOU 1998:87 
  
 Kostnader och finansiering  
 27 
  
 vara lä gre än under ett nor malår mot bakgrund av att vissa delar 
  
 av försä kringsfunktionen inte kommer 
  
 att aktualiseras förrän 
  
 län gre fram. Samtidigt kan det förutses att 
  
 myndighetens kostnader 
  
 för fra mtagande och spridning av information till allmänheten kommer att vara särskilt höga under det första verksamhetsåret. 
 Ä ven om det för när varande finns betydande osä kerheter i kostnadsuppskattningen, står det klart att myndighetens kostnader kommer att vara hö gst under den period då försä kringsverksam- heten och behållnin gen på pre miepensionskontona är under upp- byggnad. Om myndighetens kostnader - som ett rä kneexempel - antas ligga i närheten a v den nivå so m anges i utredningen ovan (ca 1 miljard kronor) och dessa skall täc kas med avgifter från pensionsspararna, skulle den årli ga avgiften å r 1999 behö va uppgå till ca 3 % av fondvärdet. Det är knappast rimligt att belasta pen- sionsspararna i den första generationen med så höga avgifter. 
 Enligt utredningens mening bör a vgiftssättnin gen anpassas till premiepensionssystemets lån gsiktiga karaktär, varför det e kono- miska målet rörande full kostnadstäc kning (5 § avgiftsförordnin g- en) få r uppnås under en län gre period än nor malt. Behovet av rörelse kapital få r i stället till godoses genom en kredit i Riksgälds- kontoret. På så sätt kan avgifterna hållas på en ri mlig nivå. När sedan det ackumulerade underskottet i verksamheten blivit noll kan avgifterna sänkas. 
 Enligt 39 § lagen (1998:000) om införande a v lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension har myndigheten under år 1999 ä ven mö jligheten att, efter regeringens medgivande, finansiera utgifter från a vkastningen på de fonderade medel som för valtats i Riksgäldskontoret. 
 Sammanfattningsvis föreslås att Burns miepensionsmyndigheten under uppbyggnadsfasen av premiepensionssystemet medges undantag från 23 § kapitalförsör jningsförordnin gen (1996:1188) samt att myndigheten under denna period erhåller e n lån gsiktig kredit i Riksgälds kontoret för att finansiera unders kott i verksam- heten eller, vad avser år 1999, få r dra av kostnader frå n avkast- ningen på fonderade medel i Riksgälds kontoret. Mot bakgrund av svåri gheterna att nu bedö ma Premiepensionsmyndighetens kostna- 
  
 28  
 Kostnader och finansiering 
  
 SOU 1998:87 
  
 der och finansiering föreslår utrednin gen att myndigheten i regle- ringsbrevet (se  
 bilaga 4)  
 får i uppdra g att under hösten 1998 inkomma till regeringen med ett underlag i denna fråga. 
  
 5.3 
  
 Tillsynsavgifter 
  
 Premiepensionsmyndigheten skall stå under tills yn av Riksförsä k- ringsverket och Finansinspektionen. Riksförsä kringsverkets tillsyn skall avse att bestä mmelserna om premiepension tillä mpas på ett likformigt och rätt vist sätt i förhålland e till de enskilda. Finansin- spektionens tillsyn skall avse den försä kringsmässi ga verksamhe- ten. 
 Enligt 10 § lagen (1998:000) med vissa bestä mmelser om Premiepensionsmyndigheten skall försä kringsrörelsela gens (1982:713) bestä mmelse om avgifter för att be kosta Finansinspek- tionens tillsyn (19 kap. 15 §) vara tillä mplig på Pre miepensions- myndigheten. De när mare bestä mmelserna om tillsynsavgifterna finns i förordnin gen (1995:1116) om finansiering av Finansin- spektionens verksamhet. Förordnin gen anger på vilka grunder avgifterna skall faställas för oli ka typer av institut. Av 6 § förord- ningen framgår att vissa institut såso m Värdepapperscentralen VPC Aktiebolag, börser, m.fl. betalar en årli g avgift som baseras på Finansinspe ktionens tidsredovisning för respe ktive institut och den timkostnad som fastställts av inspektionen. 
 Efter samrå d med Finansinspektionen föreslår utrednin gen att denna ordning också s kall gälla för Burns miepensionsmyndigheten och att förordningen justeras i enlighet därmed. 
 Som ö vergripande princip gäller att sa mtliga kostnader som uppkommer skall finansieras inom premiepensionssystemet. Det bör därför ö vervä gas om ä ven Riksförsä kringsverkets tillsyn skall bekostas med avgifter. De när mare formerna för detta får klaras ut i det fortsatta arbetet, men en mö jlig lösnin g ä r att ä ven i detta fall tillä mpa en debitering som utgår från e n av Riskförsä kringsverket fastställd timkostnad. 
  
 SOU 1998:87 
  
 29 
  
 6 Redovisning 
 Enligt lagen (1998:000) med vissa bestä mmelser om Premiepen- sionsmyndigheten skall myndigheten upprätt a årsredo visning enligt lagen (1995:1560) om årsredo visning i försä kringsföretag (ÅRFL). M yndighet är vidare skyldig att också föl ja det statliga regelsystemet för redovisning och finansiering. 
 Lagen med vissa bestä mmelser om Premiepensionsmyndighe- ten träder i kraft år 1999. Fra m till dess omfattas myndigheten enbart av det statliga regelverket. 
 Riksrevisionsverket har på uppdra g av regeringen redovisat vilka bestä mmelser i det statliga regelsystemet som verket bedö- mer som nöd vändi ga för Pre miepensionsmyndigheten och som därfö r inte kan bli före mål för undanta g (RRV 1998:15). Utred- ningen skall med utgån gspunkt frå Reyes rapport lämna förslag angående formerna för den statliga redovisningen. 
 Utredningen delar Riksrevisionsverkets åsi kt att Premiepen- sionsmyndigheten bör lä mna en årsredo visning till regeringen i enlighet med vad som föres krivs i förordnin gen (1996:882) om myndigheternas årsredo visning m.m. (FÅR). Detta underla g är viktigt bl.a. för re geringens resultatredovisning till riksdagen. Förordnin gens bestä mmelser om delårsrapport och bud getunderlag bör oc kså gälla för Pre miepensionsmyndigheten. Utformningen av de finansiella delarna i årsredo visning respektive delårsrappor t bör dock ske i enlighet med bestä mmelserna i ÅRFL, vilket innebär undantag från Ri ksrevisionsverkets  
 -  
 från den 1 juli 1988 Ekono- mistyrningsverkets  
 -  
 föres krifter till 12 och 13 §§ bokförin gsför- ordningen (1979:1212). 
 Vidare är det nöd vändi gt att Premiepensionsmyndigheten upp- fyller kraven på rapporterin g till riksredovisningen vid Riksrevi- 
  
 30 R 
 edovisning 
  
 SOU 1998:87 
  
 sionsverket/Ekonomistyrningsverket av bl.a. finansstatistisk in- formation. Frekvensen för inrapporterin g bör doc k ö vervä gas ytterligare; åt minstone under det först a verksamhetsåre t (1999) kan det vara motiverat med en lä gre frekvens ä n vad som ä r nor- malt. Rapporteringen till Riksrevisionsverket/Ekonomistyrnings- verket krä ver vidare en annan uppställnin gsform fö r resultat- och balansrä kning än den so m gäller enli gt ÅRFL. Riksrevisionsverket har därfö r försla git att Premiepensionsmyndigheten i den löpande redovisningen föl jer ÅRFL men i samband med inrapportering av års - och delårsbo kslut till riksredovisningen gör en o mklassifice- ring och ombearbetning till de uppställnin gsformer som gäller inom staten enligt Riksrevisionsverkets/Ekonomistyrningsverkets föres krifter till bokförin gsförordnin gen. Utredningen instä mmer i det försla get. De när mare formerna för arbetet får a vgöras i sa m- råd med Riksrevisionsv erket/Ekonomistyrningsverket. 
 Beträffande ö vriga statliga ekonomiadministrativa regler före- slås in ga undantag för Pre miepensionsmyndigheten föruto m vad gäller bestä mmelserna om disposition av ö ver- och underskott i 23 § kapitalförsörjningsförordningen (jfr avsnitt 5.2). 
  
 SOU 1998:87 
  
 31 
  
 7 Övriga frågor 
  
 7.1 
  
 Beredskapsfrågor 
  
 Enligt 12 § beredskapsförordnin gen (1993:242) å ligger det varje myndighet att beakta totalförs varets krav. Myndighetens planering skall ske i samverkan med bl.a. berörda statli ga och kommunala myndigheter. Riksförsä kringsverket är fun ktionsansvarig myndig- het för fun ktionen Socialförsä kring och har till uppgift att svara för utbetalnin g av pensioner. Finansinspektionen ä r funktions- ansvarig myndighet för fun ktionen Finansiella tjänster , vari ingår företa g och myndigheter som inspektionen har tillsyn ö ver. Ö ver- styrelsen för ci vil beredskap har det ö vergripande ansvaret Johnson att samordna beredskapsförberedelserna inom det civila försvaret. 
 Motiv kan finnas för at t Premiepensionsmyndigheten i bered- skapsfrå gor skall samverka med både Ri ksförsä kringsverket och Finansinspektionen på samma sätt so m tillsynsansvaret delas mellan dessa båda myndigheter. Denna frå ga får ö vervä gas ytterli- gare i det fortsatta arbetet efter det att Premiepensionsmyndighe- tens uppgifter under höjd beredskap klarlagts. 
  
 32  
 Övriga frågor 
  
 SOU 1998:87 
  
 7.2 
  
 Regeringens särskilda direktiv till kommittéer och särskilda utredare 
  
 Enligt direktiven skall utredaren beakta regeringens generella direktiv till kommittéer och särskilda utredare om redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att prö va of- fentliga åta ganden (dir. 1994:23), om att redovisa jä mställdhets- politiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt om att redovisa kon- sekvenser fö r brottsligheten och det brottsfö rebyggande arbetet (dir. 1996:49). 
  
 Regionalpolitiska konsekvenser 
  
 Som angetts i avsnitt 3.2 skall 
  
 myndighetens 
  
 kärn verksamhet 
  
 förlä ggas till Stockholmsområdet, 
  
 medan sådan 
  
 verksamhet som 
  
 skall lä ggas ut på uto mstående uppdra gstagare bedö ms kunna i 
  
 vissa fall med fördel förlä ggas till orter utanför 
  
 Stoc kholm. Av 
  
 skä l som redovisats i avsnitt 3.1 är det ännu inte 
  
 klart hur mycket 
  
 av verksamheten som kan lä ggas ut på uppdra gstagare, och det är därför för tidi gt att ange hur mån ga arbetstillfälle n som på detta sätt kan skapas utanför Stockholmsområdet. 
 För den del a v myndighetens verksamhet som består i ser vice till allmänhete n saknar lokaliseringen i stort sett betydelse. Myn- digheten kommer inte att ha nå got kontor för kundbesö k utan utgån gspunkten ä r att i så hö g utsträc kning som mö jligt utnyttja moderna kommunikationsformer som t.ex. Internet. De som öns kar personlig service kommer att kunna ringa myndigheten för sa mma kostnad oavsett geografisk hemort. 
 Offentliga åtaganden 
 Riksdagen har lagt fast principerna för ett n ytt offentligt ålder- spensionssystem, där pre miepensionssystemet ingår. Enli gt riks- 
  
 SOU 1998:87 
  
 Övriga frågor  
 33 
  
 dagens beslut skall försä kringsfunktionen inom systemet handhas av en statlig myndighet, Premiepensionsmyndigheten. Det har enligt utredningens mening inte funnits anledning att prö va detta statliga åtagande. 
  
 Jämställdhetspolitiska konsekvenser 
  
 Utredningens försla g gällande 
  
 Pre miepensionsmyndighetens 
  
 verksamhet bedö ms inte få nå gra 
  
 jä mställdhetspolitis ka konsek- 
  
 venser. 
  
 Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet 
 Nå gra konsekvenser Johnson brottsligheten och det brottsfö rebyggande arbetet bedö ms inte uppkomma till föl jd av inrättandet a v myndig- heten. Det är doc k nöd vändi gt att sä kerhetsfrå gorna ges stor vikt vid uppbyggnaden av bl.a. det kontoadministrativa system som skall hantera de individuella pensionskontona. 
  
 34  
 Övriga frågor 
  
 SOU 1998:87 
  
 SOU 1998:87 
  
 Fortsatt arbete 35 
  
 8 Fortsatt arbete 
 Premiepensionsmyndighetens organisation och verksamhet kom- mer till stora delar att byggas upp och bemannas under andra halvåre t 1998. Vissa funktioner behö ver dock inte stå klara förrän under 1999. Nedan redovisas det fortsatta arbetet uppdelat på ett antal centrala områden. 
 Kontoadministration 
 En upphandling av ett  
 IT-baserat 
  administrativt system fö r att hantera de individuella pensionskontona har redan påbör jats. Utveckling och anpassning av detta system kommer därefter att ske fortlöpande med planerad driftstart hösten 1999. I detta arbete ställs lån gtgående krav på att le verentöre n sä krar systemet inför sekelskiftet. 
 Fondförvaltning 
 Avtal skall under hösten 1998 slutas med de fondför valtare som skall medverka i premiepensionssystemet. Vidare skall ett system för köp och försäl jning av fondandelar tas fram och tillföra s det kontoadministrativa systemet. 
 Försäkringsfunktionen 
 Arbetet med att fastställa när mare villkor Johnson bl.a. efterlevande- skydd och ålderspension sa mt utformningen av regelverket i detta avseende planeras vara klart i september 1998. Utveckling av tekniskt systemstöd skall pågå fortlöpande under hösten. 
  
 36  
 Fortsatt arbete 
  
 SOU 1998:87 
  
 Aktuariefunktionen 
 Grunderna för försä kringsrörelsen s kall färdi gställas . Härtill kommer att reglera kraven på redo visning m.m. gentemot Finan- sinspektionen. Vidare skall en analys av kostnader och intä kter göras i s yfte att fastställa a vgiftsnivån och beho v av kredit i Riks- gäldskontoret. 
 Kundtjänst 
 Uppbyggnad och upphandling av kundtjänstfun ktionen skall påbör jas under hösten. Sa mverkan avses ske med Riksförsä krings- verket och försä kringskassorna för att åstad komma en totalt sett effektiv lösning. 
 Information 
 Grundlä ggande information om premiepensionssystemet skall tas fram senast i mitten av augusti. Informationen skall sedan finnas tillgän glig på myndighetens hemsida samt i den samlade informa- tionen från Ri ksförsä kringsverket och försä kringskassorna. Vidare skall en allmän bes krivning av fondsparande tas fram under hös- ten. Under hösten påbör Fitzgerald arbetet med att utforma en kata- log ö ver de fonder som kommer att finnas i systemet. För när va- rande planeras inte nå gra stora utskick av information till hushål- len under 1998. 
 Juridik 
 Myndighetens verksamhet kommer att ställa krav på juridisk kompetens dels, till mindre del, för myndighetens egen administ- ration, dels för den e gentliga verksamheten i förhålland e till pen- sionssparare och andra. Det senare innefattar både ut vecklande av praxis och handlä ggning av ett sannolikt inte obetydligt antal ärenden o m omprö vning och ö verklagande av myndighetens be- slut. I detta sammanhang skall också förhållandet till Ri ksförsä k- 
  
 SOU 1998:87 
  
 Fortsatt arbete  
 37 
  
 ringsverket och Riksförsä kringsverkets partsroll klargöras . Upp- byggnad av en juristfunktion kommer att ske under hösten 1998. 
 Ekonomi 
 Under andra halvåret 1998 hantera s alla ekonomiadministrativa funktioner hos myndigheten av Kammarkollegiet. Ett eget ekono- miadministrativt system skall dock upphandlas och utvecklas i samråd med bl.a. Kammarkollegiet. Ekonomisystemet skall kopp- las till det kontoadministrativa systemet och försä kringsverksam- heten. 
 Förvaltning 
 En för valtningsavdelning för myndighetsfrå gor och administrativa ärenden s kall byggas upp. Avdelningen skall också handha myn- dighetens interna ekonomiadministration samt ansvara för kon- takterna med de kapitalför valtare som skall sköt a för valtningen av medlen på Riksgäldskontoret. 
 Samverkan med den övriga socialförsäkringsadministrationen 
 Riksförsä kringsverket har haft regeringens uppdrag att förbereda det reformerade pensionssystemet. De delar som berör Pre miepen- sionsmyndigheten ö verlä mnas nu till denna. Ett fortsatt nära samarbete kommer att krä vas under hösten 1998 för att klargöra myndigheternas olika roller och samarbetsformer. Detta gälle r i första hand hur kommunikationen i olika ärenden s kall ske mellan myndigheterna, hur informationen till medborgarna skall utformas och förmedlas, vissa beredskaps- och statistikfrågor, m.m. 
  
 38  
 Fortsatt arbete 
  
 SOU 1998:87 
  
 SOU 1998:87 
  
 Bilaga 1  
 39 
  
 Kommittédirektiv 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppgift att förbereda och bilda en myndighet - Premiepensionsmyndigheten - som skall fungera som försäkringsgivare för premiepensionen i det reformerade ålderspensionssystemet. Uppdraget skall slutföras under förutsätt- ning att riksdagen godkänner regeringens kommande förslag om den nya myndigheten. Förslaget är avsett att lämnas i april i år i en proposition om inkomstgrundad ålderspension. 
 Utredaren skall lämna förslag om 
  
 - 
  
 verksamhetsmål för den nya myndigheten, 
  
 - 
  
 riktlinjer för myndighetens organisation, 
  
 - 
  
 den kompetens som den nya myndigheten behöver, 
  
 - 
  
 instruktion för myndigheten, 
  
 - 
  
 myndighetens styrning samt principer för styrelsens arbetsuppgifter, 
  
 - 
  
 former för den nya myndighetens kontakter med Riksförsäkringsverket, de allmänna försäkringskassorna och andra organ. 
  
 Utredaren skall vidta de förberedande åtgärder som krävs för att myndigheten skall kunna inleda sin verksamhet den 1 juli 1998. Därefter skall Premiepensionsmyndighetens organisation byggas upp så att premiepensionskapital under senare delen av år 1999 
  
 40  
 Bilaga 1 
  
 SOU 1998:87 
  
 kan föras över från den tillfälliga förvaltningen hos Riksgälds- kontoret till olika fondförvaltare. 
 Bakgrund 
 Efter en överenskommelse mellan de fem politiska partier som står bakom ålderspensionsreformen beslutade regeringen den 19 janua- ri i år att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag om ett nytt system för inkomstgrundad ålderspension. En del av detta system är fullt ut fonderat med individuella konton för de enskilda. Denna del kallas premiepensionssystemet. 
 Enligt lagrådsremissen skall Premiepensionsmyndigheten i hu- vudsak ha följande uppgifter. 
 Myndigheten skall fungera som försäkringsgivare för premie- pension. Myndigheten skall i stor utsträckning bedriva en verk- samhet som liknar den som bedrivs av privata försäkringsbolag. Verksamheten skall således drivas enligt försäkringsmässiga principer och huvuddelen av de rörelseregler som gäller för för- säkringsbolag skall också gälla för myndigheten. Samtidigt är myndigheten en del av  
 socialförsäkrings-administrationen. 
  
 Premiepensionsmyndighetens verksamhet skall finansieras ge- nom avgifter från de enskilda pensionsspararnas tillgodohavanden i premiepensionssystemet. Verksamheten skall inte redovisas på statsbudgeten. 
 Myndigheten skall stå under tillsyn av såväl Finansinspektio- nen som Riksförsäkringsverket. 
 Uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppgift att lämna förslag till verksamhetsmål för den nya myndigheten samt att dra upp riktlin- jer för myndighetens organisation. 
  
 SOU 1998:87 
  
 Bilaga 1  
 41 
  
 Myndighetens organisation 
 Myndigheten skall agera på de finansiella marknaderna och sam- arbeta med en mängd företag på dessa marknader. Detta spelar stor roll för lokaliseringen av myndigheten. En utgångspunkt är därför att myndighetens kärnverksamhet skall förläggas till Stock- holmsområdet. Ett ytterligare skäl för denna lokalisering är tids- schemat för myndighetens uppbyggnad. 
 För att det nya premiepensionssystemet skall kunna sättas igång under 1999 krävs ett omfattande uppb yggnadsarbete på mycket kort tid. För att detta skall vara möjligt är det nödvändigt att utnyttja den kompetens som framför allt finns i Stockholmsom- rådet. Inget hindrar dock myndigheten från att lägga ut verksam- heter utanför kärnverksamheten på uppdragstagare utanför Stock- holm. 
 Utredaren skall också ange vilken kompetens den nya myndig- heten behöver utifrån vad som anförs i lagrådsremissen och den kommande propositionen om inkomstgrundad ålderspension. 
 Utredaren skall lämna förslag till instruktion för myndigheten samt till sådana ändringar som instruktionen kan föranleda i andra författningar. 
 Myndigheten skall ledas av en styrelse med fullt ansvar för verksamheten. I styrelsen bör det ingå personer med god kunskap om och bred erfarenhet av socialförsäkring, privat livförsäkring och de finansiella marknaderna. I styrelsen bör det också finnas företrädare för allmänintresset. Regeringen skall utse styrelse och myndighetschef. 
 Redovisning 
 Som framgår av lagrådsremissen skall myndigheten upprätta årsredovisning enligt lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. 
 Den nya myndigheten är också skyldig att följa ett statligt re- gelsystem för redovisning. Mot bakgrund av å ena sidan de pro- 
  
 42  
 Bilaga 1 
  
 SOU 1998:87 
  
 blem som två delvis parallella regelsystem för redovisning kan rymma och å andra sidan de särskilda behoven av en statlig redo- visning har regeringen gett Riksrevisionsverket i uppdrag att undersöka vilka bestämmelser i det statliga regelsystemet för redovisning och ekonomisk förvaltning som är nödvändiga för den nya myndigheten och som därför inte kan bli föremål för undan- tag. 
 Riksrevisionsverket redovisade sitt uppdrag den 20 februari 1998 (RRV1998:15). 
 Utredaren skall, med stöd av Riksrevisionsverkets rapport läm- na förslag om formerna för den "statliga" redovisningen. 
 Kostnaderna för administrationen av myndigheten skall täckas med avgifter som tas ut från de individuella premiepensionskonto- na. Även kostnaden för uppb yggnaden av myndigheten skall belasta premiepensionsmedlen. Det gäller även investeringar som initieras under utredningstiden. Det fordras därför ett regeringsbe- slut om kredit hos Riksgäldskontoret (jfr 20 och 21 §§ lagen [1996:1059] om statsbudgeten). Utredaren skall lämna ett underlag för ett sådant beslut. 
 Samordning med annan verksamhet 
 Finansinspektionens tillsyn över myndigheten skall ta sikte på kapitalförvaltningen och den försäkringsmässiga verksamheten. Riksförsäkringsverkets tillsyn över myndigheten skall omfatta de delar som ligger vid sidan av dessa verksamheter. Riksförsäk- ringsverket skall dessutom ha huvudansvaret för samordningen av information till de enskilda. 
 Riksförsäkringsverket ansvarar för ekonomistyrningen inom den nuvarande socialförsäkringsadministrationen och ansvarar som systemägare för de gemensamma  
 ADB-systemen 
  för verket och försäkringskassorna. 
 Utredaren skall belysa frågan om samverkan och gränsdragning mellan premiepensionsmyndighetens verksamhet och verksamhe- ten i övriga socialförsäkringsorgan, och ägna särskild uppmärk- 
  
 SOU 1998:87 
  
 Bilaga 1  
 43 
  
 samhet åt frågan om samordning av information till de enskilda. Det får dock godtas att åtskilliga frågor om samordning kan lösas först senare under premiepensionssystemets uppbyggnad. 
 I fråga om samordningen bör följande uttalande i lagrådsremis- sen tjäna till ledning för utredarens arbete.Det är inte möjligt att nu avgöra hur  
 ADB-verksamheten 
  i premiereservsystemet skall vara organiserad. Premiepensionsmyndigheten har ansvaret för  
 ADB-systemet 
  inom sitt område. Uppb yggnaden av ett sådant system kräver ett långtgående samarbete mellan Premiepen- sionsmyndigheten och RFV. Vid arbetsfördelningen dem emellan skall stor vikt läggas vid en effektiv samverkan mellan de olika socialförsäkringsorganen. Självfallet bör möjligheten att utnyttja befintliga administrativa resurser och rutiner inom socialförsäk- ringsområdet beaktas när Premiepensionsmyndigheten byggs upp. Denna myndighet och övriga socialförsäkringsorgan skall samar- beta på ett sådant sätt att systemet för den inkomstgrundade ålder- spensionen fungerar effektivt och till en låg kostnad samtidigt som en hög kvalitet på informationen till de enskilda upprätthålls.Det är självfallet också av stor vikt att de särskilda  
 IT-problem 
  som är förenade med sekelskiftet uppmärksammas. 
 Myndighetens bemanning 
 Utredaren skall vidta de förberedande åtgärder som krävs för att den nya myndigheten skall kunna fungera fr.o.m. den 1 juli 1998. I detta ingår att bemanna den nya myndigheten och att vidta de åtgärder som bedöms nödvändiga för att verksamheten skall kunna starta. Till sådana åtgärder hör också att göra en budget och en verksamhetsplan för myndigheten som gäller perioden den 1 juli- 31 december 1998. Utredaren skall lämna underlag till regeringen för direktiv för myndighetens verksamhet år 1999. Andra uppgifter är att ansluta den nya myndigheten till det statliga redovisnings- systemet, att lägga upp redovisningsplaner för myndighetens verksamhet och ingå de avtal som bedöms vara nödvändiga för att verksamheten skall kunna starta redan vid halvårsskiftet i år. 
  
 44  
 Bilaga 1 
  
 SOU 1998:87 
  
 Bestämmelserna i 6 § anställningsförordningen (1994:373) om information om lediga anställningar behöver inte tillämpas när den nya myndigheten bemannas. 
 Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om utredningens arbete och bereda dem tillfälle att framföra synpunkter samt genomföra förhandlingar enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Utredaren skall också samråda med berörda myndigheter och i sitt betänkande redovisa deras inställning till utredningens förslag. 
 Övrigt 
 Uppdraget skall redovisas senast den 18 juni 1998. För utred- ningsarbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om redovisning av regionalpolitiska kon- sekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir.1994:23), om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124), samt om att redovisa konsekvenser för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49).et in. 
  
 SOU 1998:87 
  
 Bilaga 2  
 45 
  
 Bilagan finns endast i den tryckta versionen. 
  
 46  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1998:87 
  
 Förslag till förordning med instruktion för Premiepensionsmyndigheten för år 1998 
 Regeringen föreskriver följande. 
 Uppgifter 
  
 1 §  
 Premiepensionsmyndigheten har år 1998 till upp gift att bygga upp myndighetens verksamhet och organisation inför ikraftträdandet av det reformerade ålderpensionssystemet. 
 Verksförordningens tillämpning 
  
 2 §  
 Verksförordnin gen (1995:1322) skall tillä mpas på Premiepensionsmyndigheten med undantag av  
 3–5, 
  12 och 34 §§. 
 Det som sä gs i  
 6–9 
  §§ verksförordnin gen om myndighetens chef skall i stället gälla styrelsen. 
 Premiepensionsmyndighetens ledning m.m. 
  
 3 §  
 Premiepensionsmyndigheten leds av en styrelse som ansvarar för verksamheten. 
 Generaldirektören ans varar för oc h leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direktiv och riktlinjer. 
  
 4 §  
 Premiepensionsmyndighetens styrelse består a v hö gst sju ledamöter, generaldirektören inräknad. 
  
 SOU 1998:87 
  
 Bilaga 3  
 47 
  
 Den som är st yrelseledamot eller tjänste man hos myndigheten får inte utan re geringens tillstånd vara ledamot eller suppleant i styrelsen för fondför valtare som utö var fondverksamhet enligt lagen (1990:1114) om värdepappersfonder eller i sjunde fondstyrelsen inom Allmänna pensionsfonden. Leda moten eller den anställde får inte heller vara anställd ho s eller åt a sig uppdrag för en sådan förvaltare. 
 Revisorer 
  
 5 §  
 Riksrevisionsverket skall årli gen utse en eller flera auktoriserade revisorer att Miller kning granska Premiepensionsmyndighetens årsredo visning enligt 5 § lagen (1998:000) med vissa bestä mmelser om Premiepensionsmyndigheten jä mte rä kenskaperna samt ledningens för valtning. Revisorerna skall ha erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden i försä kringsbolag. De skall avge ett revisorsintyg till Riksrevisionsverket. 
 Denna förordnin g träder i kraft den 1 juli 1998. Premiepensionsmyndighetens beslut om myndighetens uppbyggnad får även avse arbete som utförts före ikraftträdandet. 
  
 SOU 1998:87 
  
 Bilaga 4  
 49 
  
 Förslag till regleringsbrev för år 1998 avseende Premiepensionsmyndigheten 
 Riksdagen har beslutat om Premiepensionsmyndighetens verk- samhet för perioden 1 juli - 31 december 1998 (prop.1997/98:151, bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:00). 
 Regeringen beslutar att följande skall gälla under perioden 1 juli - 31 december 1998 för Premiepensionsmyndigheten. 
 Verksamhet 
 Regleringsbrevet avser den period under vilken Premiepen- sionsmyndighetens verksamhet och organisation skall byggas upp inför ikraftträdandet av det reformerade ålderspensionssystemet den 1 januari 1999. 
 Verksamhetsmål och återrapportering 
 Ingen indelning görs av Premiepensionsmyndighetens verksamhet för perioden 1 juli - 31 december 1998. 
 Myndigheten skall på ett kostnadseffektivt sätt vidta de åtgärder som krävs för att premiepensionssystemet skall kunna fungera från år 1999. Härmed avses uppb yggnaden av ett system för hantering av premiepensionskonton, uppbyggnaden av försäkrings- och 
  
 50  
 Bilaga 4 
  
 SOU 1998:87 
  
 aktuariefunktionen, utarbetande av standardavtal för samarbets- avtal med fondförvaltare, informationsåtgärder samt bemanning av myndigheten. 
 Återrapportering: Myndigheten skall i en särskild rapport till regeringen senast den 1 november 1998 redovisa vilka åtgärder som vidtagits med anledning av detta verksamhetsmål samt upp- komna kostnader. 
 Uppdrag 
  
 1. 
  
 Premiepensionsmyndigheten skall lämna ett underlag avseende myndighetens kostnader och finansiering för år 1999. I underlaget skall ingå beräknade drifts- och investeringskostnader år 1999 samt förslag till finansiering vad avser beräknat avgiftsuttag, eventuellt förslag att ianspråkta fonderade medel i Riksgäldskon- toret samt förslag till räntekontokredit (eller annan kredit) i Riks- gäldskontoret. Myndigheten skall även lämna förslag till låneram i Riksgäldskontoret för år 1999. 
  
 Uppdraget skall redovisas senast den 20 augusti vad avser för- slag till kredit och låneram i Riksgäldskontoret samt den 21 sep- tember 1998 vad avser övrigt underlag. 
  
 2. 
  
 Premiepensionsmyndigheten skall lämna ett underlag för rege- ringens beslut om avgiftsförordning för myndigheten. Uppdraget skall redovisas senast i samband med årsredovisningen. 
  
 SOU 1998:87 
  
 Bilaga 4  
 51 
  
 Finansiering 
 Avgifter och andra inkomster 
 På sikt skall Premiepensionsmyndighetens verksamhet finansieras med avgifter som tas ut från pensionsmedlen. Under år 1998 finansieras myndighetens verksamhet dock genom räntekontokre- dit och lån i Riksgäldskontoret. 
 Övriga bemyndiganden och ekonomiska villkor 
 Räntekonto 
 Myndigheten har tillgång till ett räntekonto med kredit i Riks- gäldskontoret. Kreditutrymmets storlek är 45 miljoner kronor. 
 Finansiering av anläggningstillgångar 
 Myndigheten disponerar under budgetåret 1998 en låneram på 22 miljoner kronor i Riksgäldskontoret för finansiering av anlägg- ningstillgångar som används i verksamheten. 
 Undantag från  
 EA-regler 
  
 Myndigheten undantas från bestämmelserna om över- och under- skott i 23 § kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188).