Anhörigåterförening, del 2 
 11 Förfarandet 
  
 11.1 
  
 Inledning 
  
 I familjeåterföreningsdirektivet och i direktivet om varaktigt bosatta finns krav på hur ansökningar om uppehållstillstånd eller om att få ställning som varaktigt bosatt skall hanteras bl.a. beträffande tidsfris- ter, beslutsmotivering och beslutsunderlag. Vidare uppställs krav på att prövningsförfarandet håller viss standard vid t.ex. beslut om av- slag och utvisning. 
 I utredningens delbetänkande har förslag lämnats till hur direkti- vens krav skall genomföras i svensk rätt. Förslaget är, på grund av regeringens direktiv till utredningen, begränsat till att avse ärenden där båda parter är tredjelandsmedborgare. För att åstadkomma en enhetlig reglering bör emellertid reglerna förändras så att alla ärenden oavsett medborgarskap hos de inblandade hanteras på samma sätt. 
  
 11.2 
  
 Handläggning av ärenden om uppehållstillstånd m.m. 
  
 11.2.1 
  
 Bakgrund 
  
 I utredningens delbetänkande föreslås att vissa tidsfrister för hand- läggningen skall införas i utlänningslagen. För familjeåterförening mellan tredjelandsmedborgare skall sökanden få underrättelse om det beslut varigenom ärendet avgörs senast inom  
 nio månader  
 från det att ansökningen lämnades in. I ärenden om att få ställning som varaktigt bosatt skall underrättelse om beslut ske senast inom  
 sex månader 
 . I ärenden där en varaktigt bosatt i annan  
 EU-stat 
  ansökt om att få uppehållstillstånd skall underrättelse ske inom  
 fyra månader 
 . Fyramåndersfristen skall också gälla i ärenden om uppehållstillstånd för anhöriga till sådan varaktigt bosatt. I alla ärenden skall gälla att 
 139 
  
 Förfarandet 
  
 SOU 2005:103 
  
 underrättelsen skall vara  
 skriftlig 
 . För samtliga ärendetyper föreslår utredningen att tvisten får förlängas om det föreligger särskilda skäl. 
 De olika tidsfristerna följer av familjeåterföreningsdirektivet och direktivet om varaktigt bosatta. 
  
 11.2.2 
  
 Pågående förändring 
  
 Sedan utredningens betänkande varit ute på remiss har förslagen beretts inom regeringskansliet. Vid denna beredning har föreslagits att bestämmelsen om niomånadersfristen görs oberoende av med- borgarskap. 
  
 11.2.3 
  
 Överväganden 
  
 Bedömning:  
 De förslag till förändringar som tagits fram inom regeringskansliet innebär enligt utredningen att en ändamålsen- lig och enhetlig lagstiftning åstadkoms. Utredningen ansluter sig därför till förslagen. 
 De förslag till förändringar som tagits fram inom regeringskansliet innebär enligt utredningen att en ändamålsenlig och enhetlig lag- stiftning åstadkoms. Förslaget innebär dock att bestämmelsen om tidsfrister måste införas i utlänningsförordningen i stället för – som utredningen föreslog – i utlänningslagen. Utredningen finner inte tillräckliga skäl för att ifrågasätta en sådan reglering av frågan. Enligt utredningens bedömning saknas anledning till ytterligare föränd- ringar. 
  
 11.3 
  
 Överprövning av beslut om uppehållstillstånd m.m. 
  
 11.3.1 
  
 Bakgrund 
  
 Utredningen har i sitt delbetänkande konstaterat att den möjlighet som för närvarande finns för beslutande myndighet att enligt 7 kap. 11 § UtlL överlämna ärenden om uppehållstillstånd, avvisning eller utvisning direkt till högre instans kan innebära att ett ärende blir prövat i endast en instans. En prövning av om utvisning skall ske en- ligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll (LSU) innebär också en prövning i endast en instans. Utredningen påtalade i del- 
 140 
  
 SOU 2005:103 
  
 Förfarandet 
  
 betänkandet att detta innebär att Sverige inte uppfyller kravet i ar- tikel 18 i familjeåterföreningsdirektivet om att det skall finnas möj- lighet att ansöka om rättslig prövning. 
 I övrigt fann utredningen att svensk lagstiftning uppfyller kraven på förfarandegarantier som uppställs i familjeåterföreningsdirektivet. 
  
 11.3.2 
  
 Överväganden 
  
 Bedömning:  
 När det gäller beslut om avvisning eller utvisning, avslag på en ansökan om uppehållstillstånd, eller återkallelse av uppehållstillstånd står bestämmelserna i nya utlänningslagen i huvudsak i överensstämmelse med familjeåterföreningsdirektivets krav på att det skall finnas en rätt att ansöka om rättslig prövning. 
 Den reglering som finns i den nya utlänningslagen innebär att ord- ningen med en prövning i enbart en instans tas bort. När det gäller beslut om avvisning eller utvisning, avslag på en ansökan om uppe- hållstillstånd, eller återkallelse av uppehållstillstånd får Migrations- verkets beslut överklagas till migrationsdomstol (14 kap. 3 § NUtlL). Detta förfarande står i överensstämmelse med familjeåterförenings- direktivets krav på att det skall finnas en rätt att ansöka om rättslig prövning. 
 I fråga om säkerhetsärenden och utvisningsärenden enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll skall emellertid särskilda regler gälla (14 kap. 11 § NUtlL, 2 a § LSU). Dessa innebär att Migra- tionsverkets beslut får överklagas till regeringen. Eftersom det alltså i dessa ärenden är regeringen och inte en domstol som har att slut- ligt avgöra överklagandet ställer utredningen sig något tveksam till om kravet på rättslig prövning är uppfyllt. 
 Mot bakgrund av att regeringen genom den nya utlänningslagen och ändringen i LSU just infört denna nya ordning anser utredningen dock att det inte är ändamålsenligt att lämna förslag till författnings- ändringar som berör instansordningen i utlänningsärenden. Det kan även anmärkas att regeringen nyligen tillsatt en utredning, Utred- ningen om förfarandet för att bevilja eller återkalla flyktingstatus (UD 2005:05) som bl.a. fått i uppgift att utreda handläggningen av säkerhetsärenden (dir 2005:88). 
 141 
 12 Genomförandefrågor 
  
 12.1 
  
 Ekonomiska konsekvenser 
  
 Bedömning:  
 Föreslagna förändringar får effekt på antalet uppe- hållstillstånd beviljade för föräldrar, vuxna barn och andra nära an- höriga utanför kärnfamiljen. Det är framför allt anhöriga i de övre åldersgrupperna som kommer att öka i antal. En analys har utförts av extern konsult. Enligt bedömningen i konsultrapporten kommer antalet anhöriginvandrare att öka varaktigt med 800 personer om året om utredningens förslag genomförs utan försörjningskrav. Med ett försörjningskrav (riktat både mot snabbanknytningsfall och anhöriga utanför kärnfamiljen) görs bedömningen att antalet anhöriginvandrare kommer att minska varaktigt med ca 1 650 personer årligen jämfört med dagens nivå. Minskningen bedöms framför allt beröra snabbanknytningsfallen, dvs. främst personer i yrkesverksam ålder. Ett alternativ utan försörjningskrav innebär, enligt rapporten, ett förväntat offentligfinansiellt underskott på drygt 170 miljoner kr årligen under tre år. Därefter minskar det årliga underskottet till ca 65 miljoner kr. Med ett försörjningskrav (som riktar sig både mot snabbanknytningsfall och anhöriga utan- för kärnfamiljen) beräknas underskottet uppgå till 135 miljoner kr respektive ca 45 miljoner kr årligen. 
 Bedömningarna i rapporten framstår inte som orimliga. Om man bortser från förväntade intäkter (vilka finns med i konsultens beräkning) och enbart ser till de förväntade kostnaderna blir re- sultaten dock annorlunda. Den varaktiga kostnaden per år skulle bli drygt 100 miljoner kr och den årliga kostnaden de första tre åren skulle bli ca 300 miljoner kr. Det finns emellertid anledning att framhålla att kostnadsbedömningen av utredningens förslag är förknippad med flera grova uppskattningar och osäkerhetsfakto- rer och får därför ses som ett grovt riktmärke. 
 143 
  
 Genomförandefrågor 
  
 SOU 2005:103 
  
 12.1.1 
  
 Utgångspunkter för kostnadsberäkningarna 
  
 Utredningen föreslår att villkoren för utlänningars möjligheter att kunna få uppehållstillstånd i Sverige för familjeåterförening ändras. De föreslagna villkorsändringarna varierar beroende på vilken anhö- rigkategori det rör sig om. 
 För medlemmar inom kärnfamiljen, dvs. make (varmed också av- ses registrerad partner), sambo och minderåriga barn, förutses ingen eller en försumbart ökad invandring. Föreslagna förändringar inne- bär visserligen att anhöriga inom denna krets skall ha rätt till uppe- hållstillstånd, dock att undantag från huvudregeln kan medges under vissa betingelser. Nuvarande regler innebär att uppehållstillstånd får ges. Därutöver finns villkor om att make och sambo i etablerade för- hållanden stadigvarande skall ha bott tillsammans utomlands och, för minderåriga barn, att de är eller har varit hemmavarande. Men med hänsyn till att nuvarande praxis innebär en principiell rätt till familje- återförening för medlemmar inom kärnfamiljen bedömer utredning- en att antalet uppehållstillstånd inte kommer att öka för dessa kate- gorier. För de s.k. snabba anknytningarna skall även i fortsättningen gälla en uppskjuten invandringsprövning. Någon villkorsändring före- slås inte som lär inverka på antalet nya uppehållstillstånd eller in- vandringen inom denna krets på ett märkbart sätt. 
 De ändringar utredningen föreslår i förutsättningarna för att för- äldrar och vuxna barn skall få uppehållstillstånd leder däremot enligt utredningens bedömning till en ökad invandring. Det nuvarande kravet på att referenspersonen och den anhörige skall ha ingått i samma hushåll föreslås bli ändrat till ett krav på att ett beroende- förhållande skall finnas vid ansökan om uppehållstillstånd. (Se kap. 8 för innebörden av förslagen). 
 För kretsen annan nära anhörig än föräldrar och vuxna barn, t.ex. syskon, far- eller morföräldrar, fastrar eller mostrar, föreslår utred- ningen att det skall krävas att synnerliga skäl föreligger för att dessa skall få uppehållstillstånd för familjeåterförening. Jämfört med det nuvarande kravet på hushållsgemenskap gör utredningen bedöm- ningen att något fler kan uppfylla villkoren för att få uppehållstill- stånd i Sverige. Ökningen bedöms dock totalt sett inte omfatta fler än en liten grupp människor. 
 När det gäller hur många flera som förutses ansöka om uppehålls- tillstånd och invandra till Sverige finns prognoser i en konsultrap- port, bilaga 5. Prognoserna i rapporten grundar sig på hur många personer som kan förväntas komma ur en viss ålderskategori och är 
 144 
  
 SOU 2005:103 
  
 Genomförandefrågor 
  
 inte relaterade till respektive anhörigkategori. Kretsen föräldrar antas därför tillhöra de äldre åldersklasserna, 65 år och uppåt. Bland dessa finns emellertid också andra äldre anhöriga ur kategorin övriga nära anhöriga. Ålderskategorin  
 55–64 
  år rymmer troligen också föräld- rar. I åldersklasserna  
 19–54 
  finns make och sambo i såväl etablerade som nyetablerade förhållanden samt vuxna barn. 
 I konsultrapporten finns beräkningar av de ekonomiska effekterna med hänsyn tagen både till att något försörjningskrav inte införs och att ett sådant krav införs för vissa angivna anhörigkategorier, dvs. make eller sambo i nyetablerade förhållanden, föräldrar, vuxna barn och övriga nära anhöriga. 
  
 12.1.2 
  
 Kostnadseffekter för det allmänna 
  
 Bedömningar i konsultrapporten 
 Utredningen har i enlighet med kommittédirektiven givit en extern konsultfirma i uppdrag att beräkna de ekonomiska effekterna av olika förslag avseende anhöriginvandring. Konsultens rapport finns som bilaga 5 till detta betänkande. 
 Sammantaget utmynnar beräkningarna i konsultrapporten i att vissa åldersgrupper totalt förväntas generera ett finansiellt överskott. Det gäller invandrare i yrkesverksam ålder. Invandrare som är över 65 år, liksom barn och ungdomar, antas innebära ett finansiellt underskott. 
 Som redan nämnts får föreslagna förändringar effekt på antalet uppehållstillstånd beviljade för föräldrar, vuxna barn och andra nära anhöriga utanför kärnfamiljen. Det är framför allt anhöriga i de övre åldersgrupperna som kommer att öka i antal. Sålunda indikerar be- räkningarna offentligfinansiella underskott. 
 I rapporten förväntas den sammantagna effekterna på nettokost- naden av ett försörjningskrav vara liten. De samlade effekterna av ett försörjningskrav förväntas trots detta bli märkbara på grund av att ett införande av försörjningskrav förväntas minska antalet be- viljade uppehållstillstånd. Minskningen förväntas till stor del träffa de produktiva åldrarna vilket gör att det offentligfinansiella under- skottet inte uppvisar några dramatiska minskningar när ett försörj- ningskrav införs. 
 145 
  
 Genomförandefrågor 
  
 SOU 2005:103 
  
 Rapporten utgår ifrån att det finns ett ackumulerat behov av an- höriginvandring. Effekterna av detta bedöms bli påtagliga under de tre första åren efter ett införande av nya regler. 
 Vid bedömningen av antalet tillkommande anhöriginvandrare har man i konsultrapporten initialt utgått ifrån situationen före 1997 då striktare regler infördes. Antalet beviljade uppehållstillstånd till an- höriga utanför kärnfamiljen har under de senaste åren legat på nivån ca 300 årligen jämfört med drygt 1 000 uppehållstillstånd per år före 1997. Efter vissa korrigeringar görs bedömningen att antalet anhö- riginvandrare kommer att öka varaktigt med drygt 800 personer om året om förslaget genomförs utan försörjningskrav. Med ett försörj- ningskrav (riktat både mot snabbanknytningsfall och anhöriga utan- för kärnfamiljen) görs bedömningen att antalet anhöriginvandrare kommer att minska varaktigt med ca 1 650 personer årligen jämfört med dagens nivå (den totala invandringen av anhörigskäl har under tiden  
 1997–2003 
  varit i genomsnitt 21 889 personer per år). Minsk- ningen bedöms framför allt beröra snabbanknytningsfallen, dvs. främst personer i yrkesverksam ålder. Antalet snabbanknytningar har under de tre senaste åren varit ca 15 000 personer per år. 
 Ett alternativ utan försörjningskrav innebär, enligt rapporten, ett förväntat offentligfinansiellt underskott på drygt 170 miljoner kr årligen under tre år. Därefter minskar det årliga underskottet till ca 65 miljoner kr. Med ett försörjningskrav (som riktar sig både mot snabbanknytningsfall och anhöriga utanför kärnfamiljen) beräknar konsulten underskottet till 135 miljoner kr respektive ca 45 miljo- ner kr per år. 
 I rapporten framhålls att genomförda beräkningar innehåller en betydande osäkerhet. I flera fall saknas faktamässiga underlag för be- räkningarna och erfarenhetsmässiga bedömningar har därför behövt göras. 
 Utredningens bedömning 
 Utredningen har fått i uppdrag att göra en grundlig analys av vilka kostnader som föreslagna författningsändringar och andra åtgärder kan komma att medföra. Utredningen konstaterar inledningsvis att det innebär avsevärda svårigheter att göra den efterfrågade bedöm- ningen eftersom flera betydande osäkerhetsfaktorer ingår. När det gäller beräkningen av intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper är det exempelvis svårt att uppskatta hur lång 
 146 
  
 SOU 2005:103 
  
 Genomförandefrågor 
  
 tid det kommer att ta för personer med utländsk bakgrund att komma in på arbetsmarknaden och i vilken utsträckning de alls inte gör det. Det är också förknippat med svårigheter att avgöra hur stor andel av referenspersonerna som skulle uppfylla ett eventuellt försörjnings- villkor. När det gäller uppskattningarna av hur många individer som kan tänkas komma finns flera osäkerhetsfaktorer. Det är fråga om att uppskatta hur många det är som har en anhörig i Sverige och som också uppfyller exempelvis kriteriet att vara beroende av referens- personen. Antalet beviljade uppehållstillstånd före 1997 kan tjäna som ledning. Då var reglerna generösare än i dag. Utredningens för- slag är emellertid inte tänkta att vara lika generösa. Å andra sidan finns det i dag fler personer i Sverige med utländsk bakgrund och ett ackumulerat behov av familjeåterförening. 
 Den beräkning som konsulten gjort av intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper skall ses mot denna bakgrund. Utredningen anser att det kan finnas skäl att diskutera flera av de gjorda antagandena och uppskattningarna. Eftersom beräkningarna bygger på flera led av antaganden och uppskattningar blir resultatet högst osäkert. Trots dessa tveksamheter och osäkerhetsfaktorer väl- jer utredningen emellertid att använda sig av underlaget i rapporten eftersom utredningen bedömer det vara omöjligt att komma fram till något annat än väldigt osäkra beräkningar. 
 När det gäller beräkningarna av kostnadseffekterna bör även på- pekas att konsulten inte enbart beaktat kostnader utan även förvän- tade intäkter. Om man enbart ser till de förväntade kostnaderna blir resultaten självklart annorlunda. Den varaktiga kostnaden per år skulle bli drygt 100 miljoner kr att jämföra med den av konsulten beräkna- de nettokostnaden på ca 65 miljoner kr per år. Den årliga kostnaden de första tre åren skulle bli ca 300 miljoner kr i stället för 170 miljo- ner kr. 
 När det gäller frågan om hur stor ökad invandring förändringarna kommer att leda till delar utredningen konsultens uppfattning att det finns anledning att göra en jämförelse med förhållandena före 1997. Det förhållandet att det nu finns fler invandrare i Sverige påverkar förstås antalet anhöriga. Det är vidare så att de invandrare som nu finns i Sverige delvis har annat ursprung än de som fanns i landet före 1997. Detta kan påverka bedömningen eftersom familjestruk- turer och medelålder skiljer sig åt i olika länder. Vilken riktning denna påverkan får och den sammantagna effekten är synnerligen svårt att bedöma. 
 147 
  
 Genomförandefrågor 
  
 SOU 2005:103 
  
 Att den huvudsakliga ökningen sker bland personer över 55 år är enligt utredningen ett rimligt antagande. Att det kan bli fråga om en ökning av antalet i den storleksordning som konsultrapporten an- tar är inte ett orimligt antagande. 
 Sammantaget finner utredningen att det finns anledning att fram- hålla att en kostnadsbedömning av utredningens förslag är förknip- pad med flera grova uppskattningar och osäkerhetsfaktorer och får därför ses som ett grovt riktmärke. 
  
 12.1.3 
  
 Kostnadseffekter för företag och andra enskilda 
  
 Till anhörigkommitténs betänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) har som bilaga 3 fogats en konsekvensanalys utförd av uni- versitetslektorerna Thomas och Newton, Växjö universitet. I den konsultrapport som bifogas detta betänkande, bi- laga 5, har konsulten anslutit sig till den bedömning som gjorts i den förstnämnda analysen rörande invandringens effekter på lönestruk- tur, relativa faktorpriser och ekonomisk tillväxt. Bedömningen är att invandringens effekt på såväl lönestrukturen som relativa faktor- priser (kvoten mellan vinster och löner) och ekonomisk tillväxt är liten. Konsultens beräkningar av de ekonomiska effekterna har där- för koncentrerats till offentlig sektor. 
 Utredningen finner inte anledning att göra någon annan bedöm- ning när det gäller denna fråga. 
  
 12.1.4 
  
 Finansiering 
  
 Som redovisats ovan kan utredningens förslag förväntas leda till ökade kostnader för det allmänna. Det är framför allt kostnaden för äldre- försörjningsstöd som förväntas öka. Förslaget kommer dessutom att föranleda ökade kostnader för t.ex. bostadsbidrag, pensioner och andra skattepliktiga bidrag. Med utgångspunkt i den kalkyl som ta- gits fram av konsulten, se bilaga 5, kan kostnaden för äldreförsörj- ningsstödet förväntas öka med drygt 27 miljoner kr per år. 
 Migrationsverkets ökade hanteringskostnader kan delvis finansieras med ansökningsavgifter. Vissa andra kostnader torde rymmas inom befintliga budgetramar. När det gäller de stora utgiftsposterna såsom exempelvis äldreförsörjningsstöd, ekonomiska bidrag och sjukvårds- 
 148 
  
 SOU 2005:103 
  
 Genomförandefrågor 
  
 kostnader kan utredningen inte se annan lösning än en motsvarande ökning av anslagen. 
 Det kan konstateras att en del av de ökade kostnaderna kommer att drabba kommunerna och det kan övervägas om staten bör gå in med kompensationsåtgärder för detta. 
  
 12.2 
  
 Andra konsekvenser 
  
 Bedömning:  
 Om ett försörjningskrav införs får det konsekven- ser för jämställdheten mellan kvinnor och män. I övrigt antas inte utredningens förslag ge några väsentliga konsekvenser av det slag som anges i kommittéförordningen. 
 Med ett undantag gör utredningen bedömningen att förslagen inte i övrigt får några väsentliga konsekvenser av det slag som anges i 15 § kommittéförordningen (1998:1474), dvs. inga konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyg- gande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet eller för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensför- måga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags. 
 Undantaget gäller konsekvenserna för jämställdheten mellan kvin- nor och män. Om ett försörjningskrav skulle införas kan det antas att kvinnors möjligheter att här återförenas med en släkting från ett annat land blir mindre än mäns. Detta hänger samman med att kvin- nors och mäns olika arbetskraftsdeltagande, sysselsättning och löne- nivåer. 
 I konsultrapporten anges att Integrationsverket uppgett att en marginell ökning av invandringen inte kommer få någon tydlig på- verkan på verkets kostnader. Utredningen gör mot denna bakgrund bedömningen att utredningens förslag (som inte leder till en stor ökad invandring sett i relation till den totala invandringen i Sverige) inte heller får några direkta effekter för möjligheterna att nå de inte- grationspolitiska målen. 
 149 
  
 Genomförandefrågor 
  
 SOU 2005:103 
  
 12.3 
  
 Ikraftträdande 
  
 Bedömning:  
 Förslagen bör kunna träda i kraft den 1 januari 2007 
 Ett införande av förslagen utan försörjningskrav bör kunna ske utan särskilda förberedelser. Med ett försörjningskrav krävs vissa förbere- delser avseende riktlinjer m.m. Det är ändå utredningens bedömning att förslagen kan träda i kraft den 1 januari 2007. 
 150 
 13 Alternativa förslag 
  
 13.1 
  
 Bakgrund 
  
 Enligt tilläggsdirektiv till utredningen (Dir 2005:81) skall utredningen presentera olika alternativ för en förändring av anhörigreglerna. Vi- dare skall utredningen lämna förslag till de författningsändringar som bedöms nödvändiga för de olika alternativen samt göra en bedöm- ning av vilka kostnader de olika författningsförslagen kan komma att medföra. 
 I det följande redovisas olika alternativ till det förslag som utred- ningen har lagt fram i det föregående. Det bör redan inledningsvis liksom i föregående kapitel påpekas att kostnadseffekterna av olika alternativ föranleder flera grova uppskattningar och osäkerhetsfakto- rer och därför får ses som synnerligen grova riktmärken. 
 Beräkningarna i konsultrapporten, bilaga 5, har använts som grund även vid bedömningarna i detta kapitel. Dessa beräkningar har, som framgått redan i kapitel 12, tagit hänsyn inte enbart till beräknade kostnader utan även beräknade intäkter i form av skatter och social- försäkringsavgifter. I det följande görs beräkningar både med och utan hänsyn till dessa intäkter. Vissa av utredningens beräkningar återges i bilaga 6. 
 Alternativen i detta kapitel berör enbart anhöriga utanför kärn- familjen. Villkoren avseende kärnfamiljen styrs av familjeåterföre- ningsdirektivet och för dessa fall är det enbart ett eventuellt försörj- ningskrav som kan varieras. Denna fråga har behandlats ovan i kapi- tel 10. Några ytterligare alternativ avseende villkoren för kärnfamiljen bör inte bli aktuella. 
 151 
  
 Alternativa förslag 
  
 SOU 2005:103 
  
 13.2 
  
 Behålla nuvarande villkor 
  
 Som ett första alternativ till de förslag som utredningen lämnat i det föregående är att inte göra någon förändring av nuvarande villkor av- seende anhöriga utanför kärnfamiljen. Detta formuleras i den nya ut- länningslagen på följande sätt. 
 Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som på något annat sätt än som (make, sambo eller barn) är nära anhörig till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i Sverige, om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det föreligger ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som förelåg redan i hemlandet. 
 I konsultrapporten finns en beräkning av intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper (rapporten avsnitt 4, ta- bell 4.1). Med dessa uppgifter som grund och med uppgiften från Migrationsverket om hur många uppehållstillstånd som beviljats för olika åldersgrupper de senaste åren (rapporten avsnitt 2.1, tabell 2.1.2) kan man beräkna en ungefärlig nettokostnad per år. Den genom- snittliga kostnaden för anhöriginvandring (hänförlig till anhöriga utanför kärnfamiljen) under tiden  
 1997–2004 
  blir då drygt 13 miljo- ner kr per år. Om man bortser från förväntade intäkter blir kostna- den drygt 25 miljoner kr. Totalt beviljades ca 290 uppehållstillstånd per år avseende denna kategori. Dessa belopp kan jämföras med den totala kostnaden för anhöriginvandringen beräknad på motsvarande sätt som uppgår till ca 600 miljoner kr per år eller 1,5 miljarder kr om man bortser från förväntade intäkter. Totalt beviljades ca 21 900 uppehållstillstånd per år (rapporten avsnitt 2.1, tabell 2.1.8). 
  
 13.3 
  
 Ändrade villkor för föräldrar 
  
 Ensamstående föräldrar som är sista länken 
 Det som vid olika tillfällen har anförts som negativt med nuvarande villkor är att kravet på hushållsgemenskap och beroendeförhållande redan i hemlandet gör att uppehållstillstånd nekas i fall då ett bero- endeförhållande uppstått efter referenspersonen flyttat till Sverige. Det kan exempelvis vara fråga om en förälder som vid tiden då refe- renspersonen bodde kvar i hemlandet hade ett eget hushåll och kunde försörja sig men som sedan blir gammal, förlorar sin make och nu inte har några barn kvar i hemlandet. 
 152 
  
 SOU 2005:103 
  
 Alternativa förslag 
  
 För att möjliggöra att uppehållstillstånd skall kunna beviljas i dessa situationer kan man tänka sig en lagtext med följande lydelse. 
 Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som på något annat sätt än (som make, sambo eller barn) är nära anhörig till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i Sverige (referensperso- nen) om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen, och det föreligger ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som före- låg redan i hemlandet. 
 Uppehållstillstånd får härutöver ges till en utlänning som är förälder till referenspersonen om föräldern är ensamstående och det föreligger ett bero- endeförhållande mellan släktingarna. 
 Med uttrycket beroendeförhållande avses då att föräldern är ensam kvar i hemlandet och inte klarar sig själv. 
 För att bedöma effekterna av en sådan förändring gör utredningen följande överväganden. Liksom konsulten väljer utredningen att göra jämförelser med anhöriginvandringen före 1997. Föräldrar som upp- fyller villkoren torde i huvudsak tillhöra ålderskategorin över 45 år. Före 1997 då villkoren för anhöriga utanför kärnfamiljen var mildare beviljades ca 1 000 uppehållstillstånd per år till personer över 45 år. I denna grupp ingick inte enbart ensamstående föräldrar. Inte heller togs hänsyn till om den anhörige hade andra släktingar i sitt hem- land. Migrationsverket har gjort bedömningen att i gruppen fanns ca 100 parförhållanden. Om man hade haft ett villkor som innebar att enbart ensamstående skulle få uppehållstillstånd skulle således i vart fall 200 personer färre beviljats uppehållstillstånd. Ytterligare ett antal skall räknas bort på grund av att de inte skulle uppfylla ett krav på att vara sista länken. Efter diskussioner med företrädare för Migrationsverket gör utredningen bedömningen att det här rör sig om ca hälften av gruppen ensamstående. Dessa antaganden leder till slutsatsen att ca 400 personer uppfyllde villkoret att vara ensam- stående och sista länken ([1  
 000-200]./.2=400). 
  
 Sedan 1997 har det tillkommit invandrare i Sverige vilket leder till att det finns fler här i dag som kan tänkas vilja återförenas med an- höriga. Konsulten har antagit att ökningen varaktigt hamnar fem procent över den genomsnittliga nivån  
 1994–1996. 
  Detta leder till att 420 personer årligen skulle antas uppfylla kriterierna för familjeåter- förening enligt detta alternativ. De senaste åren har i genomsnitt 99 uppehållstillstånd per år beviljats till personer över 45 år. En föränd- ring i enlighet med det nu diskuterade skulle alltså leda till ca 320 fler uppehållstillstånd per år. 
 153 
  
 Alternativa förslag 
  
 SOU 2005:103 
  
 Med detta antal som grund har utredningen gjort en fördelning i de olika åldersgrupperna över 45 år i enlighet med hur antalen genom- snittligt fördelade sig före 1997. Utredningen har därefter använt sig av de beräkningar av intäkter och kostnader i olika åldersgrupper som konsulten tagit fram. Beräkningen leder fram till att en ökning av antalet med 320 per år resulterar i ökade kostnader för samhället uppgående till i storleksordningen 26 miljoner kr per år. 
 De första åren skulle emellertid antalet och kostnaderna vara högre på grund av att det finns ett uppdämt behov sedan 1997. En beräkning av detta som följer principerna i konsultrapporten leder till följande. Med utgångspunkt i att ytterligare ca 320 personer per år skulle ha velat få uppehållstillstånd och antagandet att nya regler kan träda i kraft 2007 (dvs. tio år efter åtstramningen) kan man be- räkna att 3 200 personer kan tänkas vilja söka uppehållstillstånd om villkoren förändras (320 personer x 10 år). Konsulten har vid sin motsvarande beräkning antagit att anhöriginvandring fortfarande är aktuell för 60 procent av denna grupp. I detta fall alltså ca 1 920 per- soner (0,6 x 3 200). Utredningen ansluter sig till konsultens antagan- de att uppehållstillstånd till dessa personer kommer att beviljas under de tre första åren, dvs. 640 per år (1 920 personer ./. 3 år). Om man, liksom konsulten, fördelar antalet i åldersgrupperna i enlighet med principerna ovan kan den årliga kostnaden de första tre åren förvän- tas uppgå till ca 50 miljoner kr. 
 Det skall slutligen påpekas att de nu utförda beräkningarna som bygger på konsultens metoder inte enbart tar hänsyn till kostnader utan även de intäkter som en ökad invandring kan leda till. Om man utesluter dessa intäkter blir resultaten följande. En ökning på 320 personer per år fördelade i åldersintervallen över 45 år leder till ökade kostnader på ca 40 miljoner kr per år (jfr 25 miljoner kr ovan). De första tre åren skulle kostnaderna dock uppgå till ca 80 miljoner kr (jfr 50 miljoner kr ovan). 
 Föräldrapar som är sista länken 
 En annan variant är att när det är fråga om sista  
 länken-fall 
  med ett beroendeförhållande som uppkommit först efter det att referensper- sonen bosatt sig i Sverige tillåta inte enbart ensamstående förälder utan även föräldrapar uppehållstillstånd. Detta kan åstadkommas genom att i författningsförslaget ovan stryka orden föräldern är ensamstående och. 
 154 
  
 SOU 2005:103 
  
 Alternativa förslag 
  
 Det kan diskuteras om det är korrekt att tala om sista länken i dessa fall då det alltså rör sig på två personer. Sista länken har emeller- tid i tidigare förarbeten definierats som en person (undantagsvis flera) vars samtliga nära släktingar är bosatta i Sverige (prop. 19996/97:25 s. 105). Utredningen använder sig i detta samman- hang av begreppet sista länken för att beskriva det förhållandet att paret har samtliga släktingar i Sverige. 
 I det föregående redovisades att det uppskattningsvis rörde sig om 100 parförhållanden per år före 1997, eller med andra ord 200 per- soner. Efter diskussion med företrädare från Migrationsverket görs bedömningen att 150 av dessa skulle uppfyllt kriteriet att vara sista länken. Tillsammans med de ensamstående skulle det alltså röra sig om 570 personer per år eller ca 470 fler än nuvarande nivå. Om detta antal fördelas i de olika åldersgrupperna i enlighet med hur antalen genomsnittligt fördelade sig före 1997 leder en ungefärlig be- räkning till ökade kostnader uppgående till knappt 40 miljoner kr. 
 En beräkning enligt samma principer som ovan skulle leda till följande avseende de första tre åren. 
 Ytterligare ca 470 personer per år skulle ha velat få uppehållstill- stånd. Om nya regler kan träda i kraft 2007 (dvs. tio år efter åtstram- ningen) kan man beräkna att 4 700 personer kan tänkas vilja söka uppehållstillstånd om villkoren förändras (470 personer x 10 år). Konsulten har vid sin motsvarande beräkning antagit att anhörigin- vandring fortfarande är aktuell för 60 procent av denna grupp. I detta fall alltså ca 2 820 personer (0,6 x 4 700). Utredningen ansluter sig till konsultens antagande att uppehållstillstånd till dessa personer kommer att beviljas under de tre första åren, dvs. 940 per år (2 820 personer ./. 3 år). Om man, liksom konsulten, fördelar antalet i ål- dersgrupperna i enlighet med principerna ovan kan den årliga kostna- den de första tre åren beräknas uppgå till ca 75 miljoner kr. 
 Även för detta alternativ kan man naturligtvis göra beräkningar som enbart tar hänsyn till kostnader. En ökning på 470 personer per år fördelade i åldersintervallen över 45 år leder till ökade kostnader på ca 60 miljoner kr per år (jfr knappt 40 miljoner kr ovan). De första tre åren skulle kostnaderna dock ungefärligen uppgå till drygt 120 miljoner kr (jfr 75 miljoner kr ovan). 
 155 
  
 Alternativa förslag 
  
 SOU 2005:103 
  
 Försörjningskrav 
 När det gäller förändrade villkor för föräldrar skall slutligen redogö- ras för utfallet om villkoren ovan förenas med ett försörjningskrav. Lagtexten kan i dessa alternativ kompletteras med följande mening. 
 Uppehållstillstånd enligt andra stycket får enbart beviljas om utlän- ningens försörjning är tryggad. 
 Innebörden av försörjningskravet bör vara detsamma som i utred- ningens huvudförslag (se kap. 10). Som framhållits där innebär ett försörjningskrav att färre uppfyller kraven för att få uppehållstill- stånd. Däremot beräknas inte kostnaderna för den som väl beviljats uppehållstillstånd påverkas av att det finns ett försörjningskrav. 
 Konsulten har vid motsvarande beräkningar utgått ifrån att ande- len inrikes födda som inte skulle klara ett försörjningskrav är fyra procent och att andelen bland de utrikes födda är 20 procent. Vid de följande beräkningarna väljer utredningen att genomgående anta att antalet beviljade uppehållstillstånd skulle minska med 20 procent om det för familjeåterförening uppställs ett försörjningskrav och att minskningen är jämnt fördelad i ålderskategorierna. 
 Med dessa utgångspunkter kan man räkna med att vid en föränd- ring som innebär att ensamstående föräldrar som är sista länken skall kunna få uppehållstillstånd skulle antalet uppehållstillstånd öka med 256 stycken (0,8 x 320) jämfört med dagens nivå på i genomsnitt 99 personer per år. Kostnaden skulle uppgå till ca 20 miljoner per år (0,8 x 25). 
 För alternativet med föräldrapar blir antalet 376 (0,8 x 470) och kostnaden ca 30 miljoner kr (0,8 x 40). 
 Ackumulerad effekt 
 De beräkningar som nu gjorts har gett en grov uppskattning av det ökade antalet uppehållstillstånd under ett år och därmed samman- hängande kostnader. Nästkommande år kan lika många uppehållstill- stånd förväntas tillkomma. Kostnaden för dem som fick uppehålls- tillstånd året före kvarstår då till stor del. För de äldre kan antas att de innebär en kostnad för samhället varje år livet ut. Konsulten har, beträffande sina antaganden om förväntat ökat antal, gjort en simule- ring av denna effekt sett på 20 år (se bilaga 5 avsnitt 4 och underbi- lagorna 6 och 7). 
 156 
  
 SOU 2005:103 
  
 Alternativa förslag 
  
 Med tanke på att de kostnadseffekter och antal som utredningen använt sig av är synnerligen osäkra gör utredningen bedömningen att det skulle kunna bli direkt missvisande att göra en motsvarande beräkning beträffande antagandena i detta kapitel. 
  
 13.4 
  
 Ändrade villkor för vuxna barn 
  
 Även för vuxna barn har det hävdats att kravet på hushållsgemen- skap och beroendeförhållande i hemlandet i vissa situationer är ett alltför strängt krav. En förändring av lagtexten på motsvarande sätt som för föräldrar skulle kunna öppna en möjlighet att bevilja uppe- hållstillstånd i fler fall för vuxna barn. 
 Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som på något annat sätt än (som make, sambo eller barn) är nära anhörig till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i Sverige (referensperso- nen) om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det föreligger ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som förelåg redan i hemlandet. 
 Uppehållstillstånd får härutöver ges till en utlänning som är ogift barn över 18 år till referenspersonen om det föreligger ett beroendeförhållande mellan barnet och föräldern. 
 Vuxna barn kan förväntas tillhöra åldersgruppen  
 19–44 
  år med en tyngdpunkt på de yngre av dessa ålderskategorier. Kravet på att det skall finnas ett beroendeförhållande kan i vissa fall leda till att det är personer med hälsoproblem som kommer. En inte ovanlig grupp i kategorin vuxna barn är äldre barn i en syskonskara. En familj kan exempelvis både ha barn som är under 18 och sådana som fyllt 18. Den som nyligen flyttat hemifrån men som skulle bli ensam kvar i hemlandet om uppehållstillstånd vägras bör kunna komma i fråga för uppehållstillstånd. 
 När det gäller vuxna barn visar en jämförelse mellan nuvarande förhållanden och dem före år 1997 att antalen alls inte minskat efter att den restriktivare regleringen infördes utan i stället är högre. Det är huvudsakligen i åldersgruppen  
 19–24 
  som ökningen skett medan antalet i övriga ålderskategorier är ungefär desamma. Förklaringen kan enligt företrädare för Migrationsverket vara att invandringen under senare år kommit från andra länder än tidigare och att det i familjer från dessa länder (exempelvis Somalia, Irak och Afghanistan) är vanligare att det finns hemmavarande barn i  
 20-årsåldern 
  (som alltså uppfyller dagens strängare villkor). 
 157 
  
 Alternativa förslag 
  
 SOU 2005:103 
  
 Under perioden  
 1994–1996 
  kom i genomsnitt 89 personer årligen i ålderskategorin  
 19–44 
  år. Motsvarande siffra för år 2003 är 116. 
 Förhållandena före 1997 kan på grund av det anförda inte tjäna till ledning för bedömningen på samma sätt som i föregående avsnitt. Utan annan ledning för att göra bedömning av den förväntade effek- ten på antalet om kravet på hushållsgemenskap tas bort är det inte möjligt att göra någon meningsfull bedömning. 
 Man bör emellertid kunna utgå ifrån att gruppen vuxna barn till- hör yrkesverksamma ålderskategorier. Även om hänsyn tagits till arbetslöshet inom gruppen har det i konsultrapporten gjorts bedöm- ningen att dessa ålderskategorier i genomsnitt bidrar till ett stats- finansiellt överskott. De som förväntas komma på grund av hälso- problem kan förstås inte beräknas bidra på samma sätt som en genom- snittlig person i samma ålder utan bör i stället räknas som en kostnad för samhället. De som får komma för att de är äldre barn i en syskon- skara kan däremot inte på sikt ses som en kostnad för samhället. Att öppna för möjligheten att bevilja fler uppehållstillstånd för vuxna barn skulle därför totalt sett inte föranleda några ökade kostnader för samhället. Man bör dock vara försiktig med att anta att en ökad invandring från denna grupp kommer att leda till ett statsfinansiellt överskott. Dessutom bör man hålla i minnet att det kanske inte alls leder till en påtaglig förändring av antalet uppehållstillstånd för denna grupp. 
 Inledningsvis bör man dock räkna med att varje anhöriginvandrare från denna grupp innebär utgifter för samhället. Dessa bör dock inte vara betydande med hänsyn till att det varken före eller efter 1997 totalt sett rör sig om ett stort antal, relativt sett. En mindre ökning kan därför inte innebära något större antal. 
  
 13.5 
  
 Ändrade villkor för andra nära anhöriga 
  
 En förändring beträffande andra nära anhöriga skulle kunna formu- leras på följande sätt. 
 Uppehållstillstånd får ges till en utlänning som på något annat sätt än (som make, sambo eller barn) är nära anhörig till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i Sverige (referens- personen) om han eller hon har ingått i samma hushåll som den personen och det föreligger ett särskilt beroendeförhållande mellan släktingarna som förelåg redan i hemlandet. 
 Uppehållstillstånd får härutöver ges till en utlänning som är anhörig till referenspersonen om det föreligger synnerliga skäl. 
 158 
  
 SOU 2005:103 
  
 Alternativa förslag 
  
 Även vid en förändring av villkoren för anhöriga utanför kretsen kärnfamilj, föräldrar och vuxna barn bör det ändå enbart vara i undan- tagsfall som dessa beviljas uppehållstillstånd i Sverige på grund av an- knytning. Syskon hör till denna grupp men i övrigt är det fråga om mera avlägsna släktingar, exempelvis faster, farbror, moster, morbror och kusiner. 
 Anhöriga i denna kategori kan tillhöra alla olika ålderskategorier men utredningen gör bedömningen att de, om de är i yrkesverksam ålder, trots detta kan ha något svårare än den genomsnittlige anhörig- invandraren att försörja sig själv. Det är vidare enligt utredningens bedömning sannolikt att det främst är personer i äldre ålderskatego- rier som har skäl att komma till Sverige. 
 Totalt gör utredningen bedömningen att en ökning av invandringen från denna kategori leder till ökade kostnader men med hänsyn till de stora osäkerhetsfaktorerna som är knutna till gruppen går det inte att bedöma hur stor kostnaden blir. Det blir under alla förhållanden inte fråga om något stort antal personer. 
 Om man exempelvis antar att det under ett år rör sig om 50 per- soner i ålderskategorin  
 65–74 
  skulle det leda till en kostnad på ca 8 miljoner kr. 
  
 13.6 
  
 Avslutande anmärkningar 
  
 När de statistiska uppgifterna studeras kan man fästa sig vid att det enligt Migrationsverkets statistik finns barn  
 (0–18 
  år) som ingår i tabellerna avseende anhöriga utanför kärnfamiljen. Vid en närmare granskning av år 1995 har företrädare för Migrationsverket upp- märksammat att en stor del av dessa barn utgörs av barn som fak- tiskt ingår i kärnfamilj men som givits felaktig klassificering. Detta förhållande påverkar dock inte resonemangen i detta kapitel. 
 Utredningen vill också anmärka att indelningen i åldersintervall i vissa fall skiljer sig åt i Migrationsverkets statistik avseende antalet och konsultens beräkningar av kostnader  
 (16–18, 
 19–24 
  respektive  
 16–19, 
 20–24). 
  Vid de antaganden och beräkningar som gjorts i detta kapitel har dessa grupper dock jämställts med hänsyn till att beräk- ningarna, som redan framhållits, ändå är synnerligen grova. 
 159 
 14 Författningskommentar 
 Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen 
 Utredningen har redan i sitt delbetänkande lämnat förslag till änd- ringar i utlänningslagen. Med anledning av den uppdelning av utred- ningens arbete som följer av regeringens direktiv till utredningen innehåller förslagen i detta slutbetänkande vissa ändringar i förhål- lande till vad som föreslogs i delbetänkandet. I de fall förslagen i del- betänkandet skiljer sig från nu lämnade förslag skall delbetänkandets förslag ses som en tillfällig ordning i syfte att uppfylla familjeåter- föreningsdirektivets krav. För att inte bara uppfylla familjeåterföre- ningsdirektivets krav utan också uppnå en enhetlig och ändamålsenlig lagstiftning bör en förändring göras i enlighet med förslagen i detta slutbetänkande. 
 Med hänsyn till att en ny utlänningslag (NUtlL) skall träda i kraft den 31 mars 2006 är förslagen utformade som förslag till ändringar i den nya lagen. 
 Författningsförslagen har anpassats till de förslag som regerings- kansliet tagit fram vid beredningen av utredningens delbetänkande. Vid den tidpunkt då detta slutbetänkande skickas till tryckning har regeringen ännu inte fattat beslut om en lagrådsremiss. Utredningen har emellertid haft tillgång till ett utkast till en lagrådremiss om genomförandet av  
 EG-direktivet 
  om rätt till familjeåterförening samt vissa frågor om handläggning och  
 DNA-analys 
  vid familjeåterföre- ning (nedan benämnt utkast till lagrådsremiss). 
 161 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2005:103 
  
 5 kap. 
 3 § 
 I paragrafen slås kärnfamiljens rätt till familjeåterförening fast. En motsvarande bestämmelse föreslogs i utredningens delbetänkande. Den som nu föreslås är anpassad till att avse även andra än tredje- landsmedborgare. Den är även utformad i enlighet med motsvarande bestämmelse i utkast till lagrådsremiss. 
 3 a § 
 Utredningens förslag till förändring av 5 kap 3 § NUtlL innebär en särskild reglering avseende referenspersonens kärnfamilj. Villkoren för övriga anhöriga återfinns i förslaget till 5 kap. 3 a §. Liksom i nu- varande 5 kap 3 § UtlL används uttryckssättet uppehållstillstånd får ges. 
 Punkt 1 
 Blivande makar eller sambor skall liksom nu kunna få uppehållstill- stånd i Sverige om förhållandet framstår som seröst och särskilda skäl inte talar mot att bevilja tillstånd. Bestämmelsen i punkt 1 mot- svarar 5 kap. 3 § första stycket 6 NUtlL. Om en sådan blivande make eller sambo har barn skall detta också kunna få uppehållstillstånd, se andra stycket. Om barnet också är barn till referenspersonen faller det in under förslagets 5 kap. 3 § första stycket 2 och har därmed en självständig rätt till uppehållstillstånd. 
 Punkt 2 
 I andra punkten regleras villkoren för att föräldrar eller vuxna barn till referenspersonen skall få uppehållstillstånd. Bestämmelsen skiljer sig från motsvarande bestämmelse i gällande lag och motsvarande be- stämmelse i utkast till lagrådsremiss. 
 För både föräldrar och vuxna barn krävs att det finns ett beroende- förhållande av ekonomiskt eller personligt slag mellan referensperso- nen och den anhörige. Frågan behandlas i avsnitt 8.5. Som framhålls där skall det vid prövningen av om ett beroende finns, beaktas om den anhöriges behov kan tillgodoses på annat sätt i det land där han eller hon är bosatt. Behoven förutsätts då närmast kunna bli tillgodo- 
 162 
  
 SOU 2005:103 
  
 Författningskommentar 
  
 sedda av annan familjemedlem i den anhöriges bosättningsland. Ett beroende, framför allt ett ekonomiskt sådant, kan dock tänkbart till- godoses i bosättningslandet på annat sätt än av släktingar där. Om de anhöriga är föräldrar uppbär dessa kanske pension. Prövningen av vilket stöd som finns i bosättningslandet bör därför inte inskränkas enbart till det som släktingar kan ge. Personliga, känslomässiga be- roenden lär dock knappast kunna tillgodoses på annat sätt än av en nära familjemedlem. Men någon gång är det tänkbart att en nära vän i utlandet kan fylla ett sådant behov. Om föräldrarnas eller det vuxna barnets behov kan tillgodoses på annat sätt, t.ex. av en släkting, är dessa inte att anse som beroende av referenspersonen i Sverige. 
 När det gäller föräldrar torde i första hand en ensamstående föräl- der komma att uppfylla villkoret om att anses beroende av referens- personen. Föräldrapar lär i större utsträckning kunna tillgodose var- andras behov av både ekonomiskt och personligt slag. Har en ensam- stående förälder annat barn i hemlandet bör man i de flesta fall också kunna utgå ifrån att behoven kan tillgodoses där av det barnet. 
 Om grunden för ansökan om familjeåterförening är försörjnings- beroende blir utfallet olika beroende på förhållandena i det enskilda fallet. Har referenspersonen själv låga inkomster eller lever av ekono- miskt bistånd av samhället, kan föräldrar eller ett vuxet barn inte i något fall anses vara försörjningsberoende av just den referensperso- nen. Det saknar därvid betydelse om det finns möjligheter att till- godose den anhöriges behov i hemlandet eller inte. Finns inte heller något känslomässigt beroende skall inte uppehållstillstånd ges. Det kan exempelvis vara fallet om referenspersonen under längre tid inte haft någon kontakt alls, eller enbart i mindre omfattning, med den anhörige. I en sådan situation kan föräldrar eller ett vuxet barn inte sägas vara beroende av referenspersonen, varken ekonomiskt eller känslomässigt. 
 En tänkbar situation är att den anhörige, föräldrar eller vuxna barn, är försörjningsberoende och utsikter finns att sammantaget få behovet tillgodosett av både släktingar i hemlandet och referensper- sonen här. Referenspersonen eller släktingen i hemlandet kan dock inte var för sig tillgodose hela behovet. Inte heller i detta fall skall den anhörige anses försörjningsberoende av referenspersonen, trots att behovet inte kan tillgodoses i hemlandet. Här finns nämligen möj- ligheter för referenspersonen att bidra till den anhöriges försörjning genom ekonomiska bidrag till utlandet. 
 Den vanligaste situationen där bestämmelsen kan förutses få tillämpning är beskriven i de ovan angivna exemplen, nämligen att 
 163 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2005:103 
  
 referenspersonen är ett vuxet barn och utomlands boende föräldrar önskar uppehållstillstånd i Sverige. Bestämmelsen omfattar emeller- tid också att beroendeförhållandet är det omvända. Ett härvarande vuxet barn (referenspersonen) kan göra gällande ett beroendeför- hållande av föräldrarna på grund av ekonomiska och/eller personliga skäl, t.ex. ohälsa. I dessa fall torde större utrymme finnas för att inte anse villkoret om beroende uppfyllt eftersom behoven bör kunna tillgodoses på annat sätt här i Sverige. Den som här i landet drabbas av inkomstbortfall på grund av sjukdom lär kompenseras på ett eller annat sätt av allmänna medel. Något försörjningsberoende föreligger därmed inte. Även fysisk omvårdnad vid sjukdom kan mestadels till- handahållas av samhället. Det sist nämnda motsäger att ett personligt beroende föreligger. 
 När det gäller minderåriga barn som är flyktingar eller skyddsbe- hövande i övrigt och utan medföljande vuxen, föreslår utredningen att deras föräldrar skall ha en obligatorisk rätt att få uppehållstill- stånd. För barn under 18 år som inte faller under nämnda kategori gäller i stället förevarande bestämmelse. En prövning skall göras av om det finns ett beroendeförhållande av något slag mellan det här- varande minderåriga barnet (referenspersonen) och föräldrar i utlan- det. Utgångspunkten vid bedömningen skall, i likhet med vad som gäller enligt nuvarande praxis, vara att barnet skall återförenas med sina föräldrar i utlandet (se avsnitt 8.4.1 och där anmärkt praxis från Utlänningsnämnden). Det gäller i första hand ensamkommande barn. Barnets försörjningsberoende eller känslomässiga beroende bör nämligen mestadels kunna tillgodoses på det sättet. Något behov av att bevilja föräldrarna uppehållstillstånd i Sverige kan därför enligt huvudregeln inte anses föreligga. I dessa fall blir det alltså inte fråga om att bedöma förutsättningarna att få barnets behov tillgodosedda i bosättningslandet, nämligen Sverige. I stället får beaktas att barnet kan få sina behov tillgodosedda av föräldrarna i deras hemland. 
 Bestämmelsen är tillämplig även när det gäller utomlands boende ogifta, myndiga barns rätt till uppehållstillstånd för familjeåterföre- ning. Normalt torde det då bli fråga om att ett vuxet barn av hälso- skäl anser sig beroende av sina föräldrar här i Sverige. Utrymmet för att anse dessa kunna få sina behov, ekonomiska eller personliga, till- godosedda på annat sätt i sitt hemland torde vara mindre än för föräldrar i motsvarande situation. Ett vuxet barn är – i motsats till utomlands boende föräldrar som har barn även där – hänvisade till syskon eller andra avlägsnare släktingar i hemlandet. 
 164 
  
 SOU 2005:103 
  
 Författningskommentar 
  
 Punkt 3 
 Villkoren för att annan nära anhörig skall få uppehållstillstånd regle- ras i tredje punkten. Frågan behandlas i avsnitt 9.3. Synnerliga skäl för att uppehållstillstånd skall meddelas kan t.ex. anses föreligga när det är fråga om sista länken. Det förhållandet att den anhörige ingått i samma hushållsgemenskap kan också utgöra ett synnerligt skäl för att uppehållstillstånd skall beviljas. 
 Punkterna  
 4–5 
  
 Punkterna  
 4–5 
  motsvarar 5 kap 3 § första stycket punkterna  
 7–8 
  MurrayAndra stycket 
 Andra stycket innebär en kodifiering av gällande praxis, nämligen att uppehållstillstånd får beviljas ett barn till en person som avser att in- gå äktenskap eller att inleda ett samboförhållande med någon som är bosatt i Sverige. 
 Tredje stycket 
 Stycket är nytt och utformat i enlighet med motsvarande bestäm- melse i utkast till lagrådsremiss. 
 Fjärde stycket 
 Stycket motsvarar 5 kap 3 § andra stycket NUtlL 
 Femte och sjätte stycket 
 Styckena är nya och saknar motsvarighet i nuvarande lagstiftning. De är satta inom parantes för att markera att utredningen inte tagit ställning till om försörjningskrav skall införas eller inte. I utrednings- uppdraget har enbart legat att utreda möjligheten att införa ett för- sörjningskrav. Bestämmelser av motsvarande innebörd finns i det lagförslag som utredningen presenterade i delbetänkandet avseende villkor för att få ställning som varaktigt bosatt i Sverige. 
 Frågorna kring försörjningskrav behandlas utförligt i kapitel 10. 
 165 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2005:103 
  
 När det gäller det underlag som bör presenteras för att visa att försörjningskravet är uppfyllt kan – beroende på vem i det enskilda fallet som har att visa på ekonomisk förmåga – referensperson eller anhörig som är anställd visa upp anställningsbevis som anger arbets- tagare, arbetsgivare, anställningstid och övriga villkor. Den som är egenföretagare kan ge in  
 F-skattesedel 
  eller registreringsbevis för rörelsen. I vissa fall behövs bevis om tidigare erfarenheter och kom- petens eller hyreskontrakt för rörelselokal. Om referenspersonen eller den anhörige inte är förvärvsaktiv måste kontanter eller intyg om banktillgodohavanden, värdepapper eller fastigheter visas upp som intygar att det finns tillräckligt med tillgodohavanden så att den anhöriges löpande försörjning går att klara av under överskådlig tid. Det bör inte räcka med att lämna skriftlig försäkran om att det finns tillräckliga medel för försörjningen. Tanken är nämligen att den an- höriges försörjning faktiskt skall vara ordnad så att denne eller, i vissa fall, referenspersonen inte kommer att ligga det sociala bidrags- systemet till last. 
 3 b § 
 Paragrafen är ny men reglerar bara uttryckligen det förhållandet som redan gäller i dag. Av  
 EG-rätten 
  följer att eftersom sambo till svensk medborgare kan få uppehållstillstånd i Sverige så skall sambo till unionsmedborgare också kunna få det 
 8 § 
 Bestämmelsen innebär att i de s.k. snabbanknytningsfallen skall ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ges vid första beslutstillfället. Be- stämmelsen är utformad i enlighet med motsvarande bestämmelse i utkast till lagrådsremiss. 
 16 och 17 §§ 
 Paragraferna har enbart ändrats på så sätt att hänvisningarna till tidigare paragrafer har justerats. 
 166 
  
 SOU 2005:103 
  
 Författningskommentar 
  
 17 a § 
 Den nya konstruktionen av rätten till familjeåterförening innebär att de situationer då uppehållstillstånd trots allt får vägras måste framgå i en särskild bestämmelse. En sådan föreslogs redan i utredningens delbetänkande (då som 2 kap. 4 a § UtlL). Den görs nu tillämplig vid alla fall av familjeåterförening oavsett parternas medborgarskap och har anpassats så att den överensstämmer med motsvarande bestäm- melse i utkast till lagrådsremiss. 
 Att ett uppehållstillstånd får vägras om sökanden utgör ett hot mot allmän ordning eller säkerhet föreslogs i delbetänkandet (då som 2 kap 4 c § UtlL). 
 18 § 
 Paragrafen har enbart ändrats på så sätt att hänvisningarna till tidigare paragrafer har justerats. 
 167 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Familjeåterförening 
  
 Dir. 
  
 2003:181 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 11 december 2003. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare skall ta ställning till hur rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening (EUT L 251, 03.10.2003, s. 12) skall genomföras i Sverige. I uppdraget ingår också att utreda hur förslagen i Anhörigkommitténs delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) förhåller sig till bestämmelserna i direktivet. Utredaren skall lägga fram förslag på de författningsänd- ringar som bedöms nödvändiga. 
 Utredaren skall slutligen göra en grundlig analys av vilka kostna- der som föreslagna författningsändringar och andra åtgärder kan komma att medföra samt lämna förslag till finansiering. Uppdraget skall redovisas senast den 31 juli 2004. 
 Bakgrund 
 Nuvarande bestämmelser 
 I 2 kap. 4 § utlänningslagen (1989:529, UtlL) regleras i vilka fall uppe- hållstillstånd får ges till en utlänning som är anhörig till någon som är bosatt i Sverige eller har fått uppehållstillstånd för bosättning här. Sedan den 1 januari 1997 är de anhöriga som omfattas enligt paragra- fens första stycke  
 1–3 
  make/maka och sambo, minderåriga ogifta barn till anknytningspersonen i Sverige, om de är eller har varit hem- mavarande hos anknytningspersonen samt annan anhörig som ingått i samma hushåll som anknytningspersonen. Paragrafens första stycke 4 föreskriver att tillstånd får ges till en utlänning som på annat sätt har särskild anknytning till Sverige. Uppehållstillstånd kan med stöd av den punkten ges bl.a. till anhöriga som inte helt uppfyller kraven för tillstånd enligt de föregående punkterna. 
 169 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:103 
  
 I propositionen Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv (prop. 1996/97:25) sägs att vissa anhöriga har en principiell rätt till uppehållstillstånd. Bestämmelsen i 2 kap. 4 § UtlL är emellertid ut- formad så att uppehållstillstånd  
 får  
 beviljas. Undantag hade annars fått göras i lag, t.ex. genom möjlighet att beakta särskilda skäl som talar emot tillstånd. I en rad situationer är det inte alltid rimligt att ge uppehållstillstånd. Hänsyn kan exempelvis behöva tas till rikets säkerhet. Undantag har i praxis gjorts för situationer med månggifte och vid äktenskap mellan minderåriga liksom när det framstår som sannolikt att det rör sig om skenförhållanden. Uppehållstillstånd ges inte heller när det är sannolikt att det uppgivna släktskapet inte stämmer. I paragrafens fjärde stycke anges uttryckligen att vid pröv- ningen av en ansökan om uppehållstillstånd skall ställning tas till om utlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel. 
 Att ett vuxet barn ingått i föräldrarnas hushåll i hemlandet kan göra att uppehållstillstånd kan beviljas för ett sådant barn. Motsva- rande gäller för föräldrar som i hemlandet tagits om hand av något barn. För de släktingar som kan komma i fråga för uppehållstillstånd på grund av tidigare hushållsgemenskap krävs dessutom att det finns någon form av beroendeförhållande, som gör det svårt för släkting- arna att leva åtskilda (prop. 1996/97:25 s. 113). För anhöriga är huvud- regeln att permanent uppehållstillstånd ges direkt. För nyligen eta- blerade förhållande tillämpas en ordning med s.k. uppskjuten in- vandringsprövning (se nedan). Homosexuella förhållanden är jäm- ställda med heterosexuella. Så kallade arrangerade äktenskap godtas, om de har sin grund i ursprungslandets tradition och kulturmönster. 
 Den 1 juli 2000 trädde vissa lagändringar i kraft som rör fall med anknytning genom make/maka eller sambo (prop. 1999/2000:43). En utlänning som vill komma till Sverige för att ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållande utan att parterna tidigare sammanlevt, kan beviljas uppehållstillstånd med stöd av 2 kap. 4 § andra stycket UtlL. Regleringen motsvarar vad som tidigare gällt i praxis. En förut- sättning för att tillstånd skall beviljas på grund av anknytning genom make/ maka eller sambo i ett förhållande som inte är etablerat sedan tidigare är att förhållandet bedöms som seriöst och att särskilda skäl inte talar emot att tillstånd ges. I dessa fall tillämpas en ordning med s.k. uppskjuten invandringsprövning. En person som beviljas uppe- hållstillstånd på grund av familjeanknytning genom ett sådant nytt förhållande skall, liksom personens barn under 18 år, ges ett tidsbe- gränsat uppehållstillstånd (2 kap. 4 d §). Det tidsbegränsade uppe- 
 170 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 1 
  
 hållstillståndet kan efter två år, eller tidigare om det finns särskilda skäl, bli permanent (2 kap. 4 e §). 
 Det finns slutligen en möjlighet att bevilja en utlänning med s.k. uppskjuten invandringsprövning uppehållstillstånd, trots att det till- ståndsgrundande förhållandet upphört, på grund av att utlänningen 
 – eller hans eller hennes barn – utsatts för våld eller annan kränkning. När ett förhållande upphört får fortsatt uppehållstillstånd ges också om andra starka skäl talar för detta (2 kap. 4 e § tredje stycket 3). 
  
 EES-avtalet, 
  som trädde i kraft den 1 januari 1994, innebär bl.a. att särskilda regler för uppehållstillstånd gäller för utlänningar som omfattas av avtalet (dvs. medborgare i en  
 EU-stat, 
  Island, Liechtenstein eller Norge). Den fria rörligheten för personer ger rätt för medbor- gare i en  
 EES-stat 
  att ta anställning, starta egen verksamhet, tillhanda- hålla eller ta emot tjänster, studera eller leva av egna medel i en annan  
 EES-stat. 
  För andra  
 EES-medborgare 
  än nordbor krävs uppehållstill- stånd för vistelse längre än tre månader. En make eller maka till en utlänning som fått ett sådant uppehållstillstånd i Sverige ges samma typ av tillstånd som  
 EES-medborgaren 
  oavsett vilket medborgarskap maken eller makan själv har. Detsamma gäller barn under 21 år och andra familjemedlemmar under vissa villkor. Sedan den 1 juni 2001 gäller enligt ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och dess med- lemsstater och Schweiz att personer som är medborgare i Schweiz kan arbeta och vistas i Sverige under i allt väsentligt samma förut- sättningar som de som är medborgare i ett  
 EES-land. 
  
 Direktivet om rätt till familjeåterförening 
 Europeiska unionens råd antog den 22 september 2003 direktivet 2003/86/EG om rätt till familjeåterförening (EUT L 251, 03.10.2003, s. 12). Direktivet skall vara genomfört i nationell rätt senast den 3 oktober 2005. Det har följande huvudsakliga innehåll. 
 Tillämpningsområde (artikel 3) 
 Direktivet är tillämpligt på tredjelandsmedborgare som har ett uppe- hållstillstånd med en giltighetstid på minst ett år och har välgrundade utsikter att få ett varaktigt uppehållstillstånd. Vissa kategorier är undantagna från direktivets tillämpningsområde bl.a. personer som fått tillfälligt skydd. 
 171 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:103 
  
 Minimiregler (artikel 3.5) 
 Direktivet innehåller endast minimiregler. Det gör det möjligt för medlemsstaterna att införa eller behålla mer förmånliga villkor när det gäller familjeåterförening. 
 Familjemedlemmar (artikel 4) 
 Skyldigheten att bevilja familjeåterförening omfattar endast make/maka och minderåriga, ogifta barn. Två undantag finns från huvudregeln om att barn under 18 år har en principiell rätt till familjeåterförening. Det ena undantaget möjliggör för de stater som redan har en sådan lagstiftning, att pröva om barnet uppfyller ett integrationskrav då det fyllt tolv år. Detta undantag gäller inte barn till flyktingar och inte om barnet anländer tillsammans med föräld- rarna. I dessa fall gäller 18 år. Det andra undantaget tillåter att en stat kräver att ansökan om familjeåterförening skall göras före 15 års ålder, om landets lagstiftning redan möjliggör detta. Om an- sökan görs efter 15 års ålder skall dock uppehållstillstånd ges på andra grunder. 
 Föräldrar får beviljas uppehållstillstånd förutsatt att de är beroende av den som bor i unionen för sin försörjning och att ett familje- mässigt stöd saknas i ursprungslandet. Ett myndigt, ogift barn kan få uppehållstillstånd om det av hälsoskäl inte kan försörja sig själv. 
 Medlemsstaterna får tillåta familjeåterförening för en ogift partner eller registrerad partner. Medlemsstaterna får behandla registrerade partner på samma sätt som makar. 
 Inlämnande och prövning av ansökan (artikel 5) 
 Medlemsstaterna skall själva bestämma om ansökan skall lämnas in av personen som befinner sig i medlemsstaten eller av familjemed- lemmen. Enligt huvudregeln skall ansökan lämnas in när familje- medlemmen befinner sig utanför medlemsstaten. Beslut i ärendet skall delges sökanden senast nio månader efter det att ansökan lämnats in, såvida inte synnerliga skäl föranleder en längre handläggnings- tid. Vid prövningen av ansökan skall hänsyn tas till barnets bästa. 
 172 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 1 
  
 Vandelsprövning (artikel 6) 
 Medlemsstaterna får avslå en ansökan om inresa och vistelse för en familjemedlem eller återkalla ett uppehållstillstånd av hänsyn till all- män ordning, allmän säkerhet eller allmän hälsa. 
 Försörjningskrav (artikel 7) 
 Medlemsstaterna får kräva bevis av den här bosatte personen om att han eller hon förfogar över lämplig bostad, sjukförsäkring och till- räckliga tillgångar. Medlemsstaterna får även kräva att personen följer vissa integrationsåtgärder. 
 Krav på vistelsetid och hänsyn till medlemsstatens mottagningskapacitet (artikel 8) 
 Medlemsstaterna får kräva att den här bosatte personen skall ha vistats lagligen i landet under en period som inte får överstiga två år innan han eller hon får återförenas med sin familj. Om en medlems- stats befintliga lagstiftning beaktar mottagningskapaciteten i landet får medlemsstaten ha en väntetid på högst tre år. 
 Flyktingar (artikel  
 9–12) 
  
 När det gäller familjeåterförening för flyktingar skall särskilda be- stämmelser beaktas enligt direktivet. Flyktingars rätt till familjeåter- förening regleras av mer förmånliga villkor. Medlemsstaterna får t.ex. enligt huvudregeln inte kräva att flyktingen skall styrka att han eller hon uppfyller villkoren i fråga om bostad, sjukförsäkring och tillräck- liga tillgångar för sig och sin make/maka eller minderåriga barn. En medlemsstat får heller inte kräva att flyktingen skall ha vistats i lan- det under en viss tid innan han eller hon får återförenas med sin familj. 
 Längden på uppehållstillståndet (artikel 13) 
 Den som har rätt till familjeåterförening skall få ett första uppehålls- tillstånd som är giltigt minst ett år. Tillståndet skall gå att förnya. En familjemedlems uppehållstillstånd skall i princip inte ha längre 
 173 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:103 
  
 giltighetstid än uppehållstillståndet för den person som familjemed- lemmen återförenar sig med. 
 Tillträde till arbetsmarknaden (artikel 14) 
 Den som beviljats uppehållstillstånd som anhörig skall ha samma rätt som referenspersonen att få tillträde till utbildning, anställning och vidareutbildning. Medlemsstaterna får begränsa tillträde till arbetsmarknaden under högst ett år av hänsyn till situationen på arbetsmarknaden. 
 Självständigt uppehållstillstånd (artikel 15) 
 Ett s.k. självständigt uppehållstillstånd, dvs. ett tillstånd som är oberoende av referenspersonens tillstånd, skall beviljas senast efter fem år förutsatt att familjebanden består. 
 Avslag och återkallelse (artikel 16) 
 Medlemsstaterna får avslå en ansökan om uppehållstillstånd eller återkalla tillståndet bl.a. om detta erhållits genom förfalskning, be- drägeri eller genom skenäktenskap eller skenadoption. 
 Humanitära hänsyn (artikel 17) 
 Innan en ansökan om familjeåterförening avslås eller tillståndet åter- kallas eller beslut om utvisning fattas skall hänsyn tas till familje- band, varaktigheten av vistelsen i medlemsstaten samt anknytningen till ursprungslandet. 
 Rättslig prövning (artikel 18) 
 Ett beslut om att avslå en ansökan om familjeåterförening eller åter- kalla ett tillstånd eller besluta om utvisning av en person skall kunna prövas rättsligt. 
 174 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 1 
  
 Översynsklausul (artikel 19) 
 Denna bestämmelse har införts som en motvikt till de bestämmel- ser som ännu ger en avsevärd flexibilitet till medlemsstaterna. Kom- missionen skall göra en översyn efter två år av i första hand bestäm- melserna i artiklarna 3, 4, 7, 8 och 13. 
 Utredningsuppdraget 
 Utredaren skall ta ställning till hur rådets direktiv om rätt till familje- återförening skall genomföras i Sverige. 
 Familjemedlemmar 
 Enligt 2 kap. 4 § UtlL får uppehållstillstånd ges till make/maka, sambo, ogifta barn under 18 år om de är eller har varit hemmavarande, samt annan anhörig som ingått i samma hushåll som anknytnings- personen. Direktivet föreskriver en skyldighet att bevilja familjeåter- förening för makar och minderåriga, ogifta barn. Vidare får medlems- staterna ge uppehållstillstånd till föräldrar och myndiga, ogifta barn om de är beroende av den här bosatte för sin försörjning. Direktivet ger slutligen möjlighet att bevilja familjeåterförening för en ogift eller registrerad partner. Utredaren skall ta ställning till vilka åtgär- der som behövs för att den svenska lagstiftningen skall vara förenlig med direktivets bestämmelser. 
 Inlämnande och prövning av ansökan 
 Sverige tillämpar ordningen att den som önskar komma hit och bo- sätta sig skall ansöka om uppehållstillstånd. Enligt huvudregeln i 2 kap. 5 § UtlL skall tillståndet vara ordnat före inresan i landet. De svenska reglerna torde överensstämma med direktivets bestämmelser i denna del. I utlänningslagen finns inga tidsfrister angivna när det gäller handläggning av ett ärende. Enligt förvaltningslagen (1986:223) skall dock ett ärende handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Enligt direktivet skall beslut i ärendet delges sökanden senast nio månader efter det att ansökan lämnats in, såvida inte synnerliga skäl föranleder en längre handlägg- 
 175 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:103 
  
 ningstid. Utredaren skall göra en bedömning av om det finns något behov av regeländringar i detta avseende. 
 Enligt 1 kap. 1 UtlL skall i fall som rör ett barn särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver. Den svenska lagstiftningen torde uppfylla direktivets bestämmelse att hänsyn skall tas till barnets bästa vid prövningen av ansökan om familjeåterförening. Detta behöver därför inte utredas närmare. 
 Vandelsprövning 
 Enligt 2 kap. 4 § fjärde stycket UtlL finns möjlighet att avslå en an- sökan om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning om den berörde inte kan förväntas föra en hederlig vandel. Ett uppehållstill- stånd får återkallas om det finns allvarliga anmärkningar mot perso- nens levnadssätt enligt 2 kap. 11 § UtlL. En sådan återkallelse får dock endast ske om personen har varit bosatt i landet kortare tid än tre år. Direktivet anger att en ansökan om familjeåterförening får avslås eller ett tillstånd återkallas av hänsyn till allmän ordning, säker- het och hälsa. Utredaren skall ta ställning till om de svenska reg- lerna överensstämmer med direktivet eller om det finns ett behov av ändringar i regelverket. 
 Försörjningskrav 
 Enligt svensk lag uppställs inga krav på försörjning eller integration för att en tredjelandsmedborgare som har permanent uppehållstill- stånd skall få återförenas med anhöriga. Direktivet föreskriver att medlemsstaterna får begära att den här bosatte personen har bostad, sjukförsäkring och försörjningen ordnad. Medlemsstaterna får även kräva att personen följer vissa integrationsåtgärder. Utredaren skall undersöka vilka möjligheter det finns att införa försörjningskrav när det är fråga om invandring av andra anhöriga än makar och sambor i etablerade förhållanden samt minderåriga barn. Utredaren skall i detta arbete särskilt beakta Anhörigkommitténs förslag i del- betänkandet Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13). 
 176 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 1 
  
 Krav på vistelsetid och hänsyn till medlemsstatens mottagningskapacitet 
 Enligt direktivet får en medlemsstat föreskriva en väntetid innan den här bosatte personen får återförenas med sin familj. I Sverige tilläm- pas inte denna ordning varför utredaren inte behöver uppehålla sig närmare vid denna frågeställning. 
 Flyktingar 
 Enligt utlänningslagen får uppehållstillstånd beviljas till anhöriga till någon som är bosatt i Sverige oavsett av vilken anledning den här bo- satte fick sitt tillstånd. Regeringen konstaterar i prop. 1996/97:25 att flyktingar och andra skyddsbehövande i regel inte har möjlighet att besöka sitt hemland. I undantagsfall, när det finns synnerliga skäl, bör det därför finnas möjlighet för dem att få förena sig här i landet med en nära anhörig som stått dem särskilt nära även om de inte ingått i samma familjegemenskap (prop. 1996/97:25 s. 113 f.). Direk- tivet föreskriver att särskilda, mer förmånliga villkor skall gälla flyk- tingars rätt till familjeåterförening när det gäller makar och minder- åriga barn. Utredaren skall ta ställning till om nuvarande regelverk uppfyller direktivets bestämmelser i detta avseende. 
 Längden på uppehållstillståndet 
 När det är fråga om ett nytt förhållande, tillämpas en ordning med s.k. uppskjuten invandringsprövning enligt 2 kap. 4 d § UtlL. I dessa fall skall ett tidsbegränsat uppehållstillstånd ges om förhållandet be- döms som seriöst och särskilda skäl inte talar emot att tillstånd ges. Enligt praxis beviljas normalt ett tillstånd på ett år i taget. Undan- tagsvis ges tillstånd för sex månader. Direktivet föreskriver att den som har rätt till familjeåterförening skall få ett uppehållstillstånd som är giltigt minst ett år. Utredaren skall klarlägga hur svensk rätt över- ensstämmer med direktivets krav. 
 Tillträde till arbetsmarknaden 
 En person som beviljas uppehållstillstånd i Sverige har i allt väsent- ligt rätt till utbildning och tillträde till arbetsmarknaden på samma sätt som andra bosatta i landet. Enligt direktivet skall den som be- 
 177 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:103 
  
 viljats uppehållstillstånd ha samma rätt som den härvarande att få tillträde till utbildning, anställning och vidareutbildning. De svenska reglerna torde vara förenliga med dessa krav. Utredaren skall dock bedöma om så är fallet och annars presentera förslag till eventuella ändringar eller förtydliganden som behöver göras för att genomföra direktivet. 
 Självständigt uppehållstillstånd 
 I Sverige är huvudregeln att permanent uppehållstillstånd beviljas direkt. Tidsbegränsade uppehållstillstånd beviljas dock normalt under en  
 två-årsperiod 
  när det är fråga om nyligen etablerade förhållanden. Enligt direktivet skall ett s.k. självständigt uppehållstillstånd, dvs. ett tillstånd som är oberoende av referenspersonens tillstånd, beviljas senast efter fem år förutsatt att familjebanden kvarstår. Härmed uppfyller det svenska regelverket direktivets krav varför frågan inte behöver utredas närmare. 
 Avslag och återkallelse 
 Enligt 2 kap. 9 och 11 §§ UtlL får ett uppehållstillstånd återkallas om utlänningen medvetet har lämnat oriktiga uppgifter som varit av be- tydelse för att få tillståndet eller medvetet förtigit omständigheter av sådan betydelse eller det finns allvarliga anmärkningar mot dennes levnadssätt. Vidare skall ett permanent uppehållstillstånd återkallas om bosättningen i Sverige upphört (2 kap. 12 § UtlL). Direktivet föreskriver att en ansökan om familjeåterförening får avslås eller ett tillstånd återkallas, om vissa villkor inte längre är uppfyllda, såsom försörjningskravet eller då tillståndet beviljats på felaktiga grunder. Utredaren skall göra en bedömning av om ändringar behöver göras i utlänningslagstiftningen för att genomföra direktivet. 
 Humanitära hänsyn 
 Enligt 2 kap. 9 § tredje stycket UtlL skall vid bedömningen av om ett uppehållstillstånd bör återkallas hänsyn tas till utlänningens an- knytning till det svenska samhället och till humanitära skäl. I 4 kap. 3 § UtlL anges att en utlänning får utvisas om utlänningen uppe- håller sig här efter det att uppehållstillståndet löpt ut eller återkallats. 
 178 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 1 
  
 Direktivet anger att när en medlemsstat överväger att avslå en ansö- kan om familjeåterförening, återkalla tillståndet eller besluta om ut- visning av referenspersonen eller familjemedlemmarna skall hänsyn tas till personens familjeband och varaktigheten av vistelsen i med- lemsstaten samt anknytning till ursprungslandet. Utredaren skall ta ställning till hur de svenska bestämmelserna förhåller sig till direkti- vets kriterier. 
 Rättslig prövning 
 Migrationsverkets beslut i fråga om avvisning eller utvisning samt om avslag på en ansökan om uppehållstillstånd eller om återkallelse av ett uppehållstillstånd får av utlänningen överklagas till Utlännings- nämnden (7 kap. 3 § UtlL). Under vissa förhållanden kan ärenden överlämnas till regeringen för avgörande (7 kap. 11 § UtlL). Migra- tionsverket kan enligt samma bestämmelse överlämna ärenden till Utlänningsnämnden under vissa omständigheter. Det finns även bestämmelser om utvisning av utlänningar i annan lagstiftning. Di- rektivet föreskriver att ett avslagsbeslut eller återkallelse av ett uppe- hållstillstånd eller beslut om utvisning skall kunna få en rättslig pröv- ning. Utredaren skall klargöra om de svenska reglerna stämmer över- ens med direktivets bestämmelser. I detta ligger även att analysera om bestämmelser om utvisning av utlänningar som finns i annan lag- stiftning omfattas av direktivets tillämpningsområde och, om så är fallet, överväga om de uppfyller direktivets krav eller om författnings- ändringar är nödvändiga. 
 Utredningsbehovet i övrigt 
 Utredningsbehovet omfattar direktivets konsekvenser och behovet av regeländringar inte bara med avseende på utlänningslagstiftningen utan även andra berörda regelverk. 
 Utredaren skall, utöver vad som ovan närmare beskrivits, ta ställ- ning till om det fordras några ytterligare åtgärder för direktivets genomförande i den svenska ordningen. Utredaren skall lägga fram förslag på de författningsändringar som bedöms nödvändiga och andra åtgärder, t.ex. vad beträffar myndigheternas handläggnings- rutiner, som direktivet ger anledning till. 
 179 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:103 
  
 Anhörigkommitténs delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU2002:13) 
 Utredaren skall utreda hur förslagen i Anhörigkommitténs delbe- tänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) förhåller sig till bestämmelserna i direktivet. Om Anhörigkommitténs förslag i något eller några hänseenden inte är förenliga med direktivet skall utreda- ren klargöra hur de kan bringas i överensstämmelse med direktivet. 
 Kostnadsanalys 
 Utredaren skall slutligen göra en grundlig analys av vilka kostnader som föreslagna författningsändringar och andra åtgärder kan komma att medföra samt lämna förslag på finansiering i enlighet med be- stämmelserna i kommittéförordningen (1998:1474). Utgångspunkten skall vara att förslag och författningsändringar som utredaren före- slår, inte skall bidra till ökade kostnader på aktuella utgiftsområden. Utredaren skall göra en särskild kostnadsberäkning av Anhörigkom- mitténs förslag när det gäller att utvidga kretsen av anhöriga som kan få uppehållstillstånd i Sverige (SOU 2002:13). Kostnadsberäk- ningen skall täcka såväl situationen där ett försörjningskrav ställs upp som ett alternativ utan försörjningskrav. Utredaren bör tillkalla en särskild expert för detta ändamål. 
 Redovisning av uppdraget 
 Uppdraget skall redovisas senast den 31 juli 2004. 
 (Utrikesdepartementet) 
 180 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till utredningen om uppe- 
  
 Dir. 
  
 hållstillstånd för familjeåterförening och 
  
 2004:171 
  
 varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare 
  
 (UD 2004:01) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 9 december 2004. 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Regeringen beslutade den 11 december 2003 att en särskild ut- redare skall ta ställning till hur rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening (EUT L 251, 3.10.2003, s. 12, Celex nr 32003L0086) skall genomföras i Sverige. I uppdraget ingår också att utreda hur förslagen i Anhörigkommit- téns delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) för- håller sig till bestämmelserna i direktivet. Utredaren skall lägga fram förslag på de författningsändringar som bedöms nödvändiga. 
 I tilläggsdirektiv beslutade den 18 mars 2004 utvidgades utred- ningen till att även ta ställning till hur rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborga- res ställning (EUT L 16, 23.01.2004, s. 44, Celex nr 32003L0109) skall genomföras i svensk rätt. Enligt detta direktiv skall utredaren lägga fram förslag på de författningsändringar som bedöms nöd- vändiga samt göra en bedömning av vilka kostnader som föreslagna författningsändringar och andra åtgärder kan komma att medföra samt lämna förslag till finansiering. I tilläggsdirektiven beslutades att uppdraget skulle redovisas senast den 31 oktober 2004. 
 Utredningstiden förlängs och redovisningen av uppdraget delas upp på ett delbetänkande och ett slutbetänkande. 
 I delbetänkandet skall utredaren lägga fram förslag på de författ- ningsändringar och andra åtgärder som är obligatoriska för direk- tivens genomförande. Utredaren skall även göra en bedömning av vilka kostnader som föreslagna författningsändringar och andra åt- gärder kan komma att medföra samt lämna förslag till finansiering. 
 181 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2005:103 
  
 Utredaren skall redovisa denna del av uppdraget senast den 15 mars 2005. 
 I slutbetänkandet skall utredaren behandla frågan om hur för- slagen i Anhörigkommitténs delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) förhåller sig till bestämmelserna i rådets direktiv om rätt till familjeåterförening. Här skall dessutom övriga författ- ningsändringar och förslag till andra åtgärder redovisas som kan be- hövas med anledning av direktiven för en ändamålsenlig och enhet- lig lagstiftning. Även i denna del skall utredaren göra en bedöm- ning av vilka kostnader som föreslagna författningsändringar och andra åtgärder kan komma att medföra samt lämna förslag till finan- siering. Utredaren skall redovisa sitt uppdrag i ett slutbetänkande senast den 30 juni 2005. 
 (Utrikesdepartementet) 
 182 
 Bilaga 3 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till Utredningen om uppe- 
  
 Dir. 
  
 hållstillstånd för familjeåterförening och för 
  
 2005:81 
  
 varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare 
  
 (UD 2004:01) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 7 juli 2005. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Utredningen om uppehållstillstånd för familjeåterförening och för varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare (UD 2004:01) skall utöver vad som angivits i tidigare direktiv presentera olika alternativ för en förändring av anhörigreglerna. Utredningstiden förlängs till den 1 december 2005. 
 Bakgrund 
 Regeringen beslutade den 11 december 2003 att en särskild ut- redare skulle ta ställning till hur rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening (EUT L 251, 3.10.2003, s 12, Celex nr 32003L0086) skulle genomföras i Sverige. I uppdraget ingick också att utreda hur förslagen i Anhörigkom- mitténs delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) förhåller sig till bestämmelserna i direktivet. Utredaren skulle lägga fram förslag på de författningsändringar som bedömdes nödvändiga. 
 I tilläggsdirektiv beslutade den 18 mars 2004 utvidgades utredning- en till att även ta ställning till hur rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (EUT L 16, 23.01.2004, s 44, Celex nr 32003L0109) skulle genomföras i svensk rätt. Enligt detta direktiv skulle utredaren lägga fram förslag på de författningsändringar som bedömdes nödvän- diga samt göra en bedömning av vilka kostnader som föreslagna författningsändringar och andra åtgärder kunde komma att medföra samt lämna förslag till finansiering. I tilläggsdirektiven beslutades att uppdraget skulle redovisas senast den 31 oktober 2004. 
 183 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2005:103 
  
 I tilläggsdirektiv beslutade den 9 december 2004 förlängdes ut- redningstiden och redovisningen av uppdraget delades upp på ett delbetänkande och ett slutbetänkande. I delbetänkandet skulle utredaren lägga fram förslag på de författningsändringar och andra åtgärder som är obligatoriska för direktivens genomförande. Utre- daren skulle även göra en bedömning av vilka kostnader som föreslagna författningsändringar och andra åtgärder kunde komma att medföra samt lämna förslag till finansiering. Utredaren över- lämnade delbetänkandet den 17 mars 2005 (SOU 2005:15). 
 I slutbetänkandet skall utredaren behandla frågan om hur för- slagen i Anhörigkommitténs delbetänkande Vår anhöriginvandring (SOU 2002:13) förhåller sig till bestämmelserna i rådets direktiv om rätt till familjeåterförening. Här skall dessutom övriga författ- ningsändringar och förslag till andra åtgärder redovisas som kan behövas med anledning av direktiven för en ändamålsenlig och enhetlig lagstiftning. Även i denna del skall utredaren göra en bedömning av vilka kostnader som föreslagna författningsänd- ringar och andra åtgärder kan komma att medföra samt lämna förslag till finansiering. 
 Uppdraget 
 I slutbetänkandet skall utredaren, utöver vad som angivits i tidigare direktiv, beskriva nuvarande och eventuella framtida regler för an- höriginvandringen i övriga relevanta  
 EU-länder. 
  Utredaren skall vidare presentera olika alternativ för en förändring av anhörig- reglerna. Utredaren skall också bedöma effekterna på kort och lång sikt av förändrade anhörigregler. 
 Utredaren skall lämna förslag till de författningsändringar som bedöms nödvändiga för de olika alternativen. Utredaren skall även göra en bedömning av vilka kostnader de olika författningsför- slagen kan komma att medföra samt lämna förslag till finansiering. Utredningstiden förlängs till den 1 december 2005. 
 (Utrikesdepartementet) 
 184 
 Bilaga 4 
 RÅDETS DIREKTIV 2003/86/EG 
 av den 22 september 2003 
 om rätt till familjeåterförening 
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV 
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemen- skapen, särskilt artikel 63.3 a i detta, 
 med beaktande av kommissionens förslag, 
 1 
  
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande, 
 2 
  
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, 
 3  
 och 
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande, 
 4  
 och av följande skäl: 
  
 (1) 
  
 För att gradvis inrätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa föreskrivs i Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen dels att det skall vidtas åtgärder som syftar till att säkerställa den fria rörligheten för personer, och i sam- band därmed direkt relaterade stödåtgärder avseende kontrol- ler vid yttre gränser, asyl och invandring, dels att det skall vid- tas åtgärder som rör asyl, invandring och skydd av rättigheter för tredjelandsmedborgare. 
  
 1 
  
 EGT C 116 E, 26.4.2000, s. 66, och EGT C 62 E, 27.2.2001, s. 99. 
  
 2 
  
 EGT C 135, 7.5.2001, s. 174. 
  
 3 
  
 EGT C 204, 18.7.2000, s. 40. 
  
 4 
  
 EUT C 73, 26.3.2003, s. 16. 
  
 185 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2005:103 
  
 (2) 
  
 Åtgärderna avseende familjeåterförening bör antas i överens- stämmelse med den skyldighet att skydda familjen och att respektera familjelivet som har stadfästs i en rad folkrättsliga instrument. Detta direktiv respekterar de grundläggande rättig- heter och iakttar de principer som erkänns särskilt i artikel 8 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna och i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. 
  
 (3) 
  
 Europeiska rådet erkände vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 behovet av tillnärmning av natio- nell lagstiftning om villkoren för rätt till inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare. I detta sammanhang fastslog Euro- peiska rådet särskilt att Europeiska unionen bör säkerställa en rättvis behandling av tredjelandsmedborgare som lagligen vistas på medlemsstaternas territorium, och att en mer kraft- full integrationspolitik bör syfta till att ge dem rättigheter och skyldigheter som är jämförbara med  
  
 EU-medborgarnas. 
  Euro- peiska rådet uppmanade därför rådet att, på grundval av förslag från kommissionen, snabbt anta rättsliga instrument. Behovet av att uppnå de mål som fastställdes i Tammerfors bekräftades av Europeiska rådet i Laeken den 14 och 15 december 2001. 
  
 (4) 
  
 Familjeåterförening är ett nödvändigt medel för att möjlig- göra familjelivet. Familjeåterförening bidrar till att skapa en social och kulturell stabilitet som underlättar tredjelandsmed- borgarnas integrering i medlemsstaterna, som även främjar den ekonomiska och sociala sammanhållningen, vilket är ett av gemenskapens grundläggande mål enligt fördraget. 
  
 (5) 
  
 Medlemsstaterna bör sätta i kraft bestämmelserna i detta direk- tiv utan diskriminering med avseende på kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska egenskaper, språk, religion eller övertygelse, politiska eller andra åsikter, till- hörighet till en nationell minoritet, förmögenhet, födelseort, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. 
  
 (6) 
  
 För att säkerställa skyddet för familjen och bevarandet eller skapandet av familjelivet, bör de materiella villkoren för ut- övandet av rätten till familjeåterförening fastställas enligt gemensamma kriterier. 
  
 (7) 
  
 Medlemsstaterna bör ha möjlighet att tillämpa detta direktiv även om alla familjemedlemmar anländer tillsammans. 
  
 (8) 
  
 Situationen för flyktingar bör ges särskild uppmärksamhet med anledning av de skäl som tvingat dem att fly från sitt 
  
 186 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 4 
  
 land och hindrar dem från att leva ett normalt familjeliv där. Deras rätt till familjeåterförening bör därför regleras av för- månligare villkor. 
  
 (9) 
  
 Familjeåterförening bör under alla omständigheter gälla med- lemmarna i kärnfamiljen, det vill säga make/maka och under- åriga barn. 
  
 (10) 
  
 Det är upp till medlemsstaterna att avgöra huruvida de öns- kar tillåta familjeåterförening för släktingar i rakt uppstigan- de led, ogifta myndiga barn, ogifta eller registrerade partners samt, när det gäller polygama hushåll, underåriga barn till ytterligare en make/maka och referenspersonen. Att en med- lemsstat beviljar familjeåterförening för dessa personer skall inte påverka möjligheten för de medlemsstater som inte god- känner familjeband i de fall som täcks av denna bestämmelse att inte bevilja dessa personer behandling som familjemed- lemmar när det gäller rätten till vistelse i en annan medlems- stat, enligt definitionen i relevant  
  
 EG-lagstiftning. 
  
 (11) 
  
 Rätten till familjeåterförening bör utövas i överensstämmelse med de värden och principer som medlemsstaterna erkänner, i synnerhet beträffande kvinnors och barns rättigheter, vilket motiverar att restriktiva åtgärder kan införas mot återfören- ing av familjemedlemmar i polygama hushåll. 
  
 (12) 
  
 Möjligheten att begränsa rätten till familjeåterförening för barn över tolv års ålder, vars primära bostad är en annan än refe- renspersonens, är avsedd att avspegla barnens förmåga till inte- grering i tidig ålder och skall garantera att de förvärvar den utbildning och de språkkunskaper som krävs i skolan. 
  
 (13) 
  
 Det bör inrättas ett system med förfaranderegler för pröv- ning av ansökan om familjeåterförening och för familjemed- lemmars inresa och vistelse. Dessa förfaranden bör vara effek- tiva och genomförbara i förhållande till den normala arbetsbe- lastningen vid medlemsstaternas myndigheter, samt tillåta in- syn och vara rättvisa för att ge de berörda personerna adekvat rättssäkerhet. 
  
 (14) 
  
 Familjeåterförening får vägras på vederbörligen motiverade grunder. I synnerhet bör den person som önskar åtnjuta familjeåterförening inte utgöra ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Begreppet allmän ordning får inbegripa fällande dom för allvarligt brott. Det bör i detta sammanhang noteras att begreppet allmän ordning och säkerhet även omfattar fall då en tredjelandsmedborgare tillhör en sammanslutning som 
  
 187 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2005:103 
  
 stöder internationell terrorism, stöder en sådan sammanslut- ning eller har extremistiska sympatier. 
  
 (15) 
  
 Familjemedlemmarnas integrering bör främjas. De bör därför få en självständig ställning som är oberoende av referensper- sonen, särskilt vid upplösning av familjeband och partnerskap, och de bör få tillträde till undervisning, anställning och yrkes- utbildning på samma villkor som den person med vilken de återförenas, i enlighet med relevanta villkor. 
  
 (16) 
  
 Eftersom målen för den föreslagna åtgärden, nämligen att införa en rätt till familjeåterförening för tredjelandsmedborg- are som skall utövas enligt gemensamma regler, inte i till- räcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vid- ta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. 
  
 (17) 
  
 I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till Fördraget om Euro- peiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 i nämnda protokoll, deltar dessa medlemsstater inte i antagandet av detta direktiv, som inte är bindande för eller tillämpligt i dem. 
  
 (18) 
  
 I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till Fördraget om Euro- peiska unionen och Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Kane ställning deltar Danmark inte i antagandet av detta direktiv, som inte är bindande för eller tillämpligt i Danmark. 
  
 188 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 4 
  
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 
 KAPITEL I 
 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER 
 Artikel 1 
 Syftet med detta direktiv är att fastställa villkor för utövandet av rätten till familjeåterförening för tredjelandsmedborgare som vistas lagligen på medlemsstaternas territorier. 
 Artikel 2 
 I detta direktiv avses med 
  
 a) 
  
 tredjelandsmedborgare 
 : personer som inte är unionsmedborgare enligt artikel 17.1 i fördraget, 
  
 b) 
  
 flykting 
 : tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som beviljats flyktingstatus enligt Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning, ändrad genom New  
 York-protokollet 
  av den 31 januari 1967, 
  
 c) 
  
 referensperson 
 : en tredjelandsmedborgare som vistas lagligen i en medlemsstat och som ansöker om familjeåterförening, eller vars familjemedlemmar ansöker om familjeåterförening för att förenas med honom/henne, 
  
 d) 
  
 familjeåterförening 
 : inresa och vistelse i en medlemsstat för familjemedlemmar till en tredjelandsmedborgare som vistas lag- ligen i den medlemsstaten, för att upprätthålla familjeenheten, oavsett om familjebanden knutits före eller efter referensper- sonens inresa, 
  
 e) 
  
 uppehållstillstånd 
 : varje tillstånd som utfärdas av myndigheterna i en medlemsstat och som ger en tredjelandsmedborgare rätt att vistas lagligt på den medlemsstatens territorium i enlighet med 
 bestämmelserna i artikel 1.2 a i rådets förordning (EG) nr 1030/2002 av den 13 juni 2002 om en enhetlig utformning av uppehållstillstånd för medborgare i tredje land, 
 5 
  
 f) 
  
 underårig utan medföljande vuxen 
  
 : tredjelandsmedborgare eller statslös person som är yngre än arton år och som anländer till 
  
 5  
 EGT L 157, 15.6.2002, s. 1. 
 189 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2005:103 
  
 medlemsstaternas territorier utan medföljande vuxen som en- ligt lag eller sedvana ansvarar för den underårige, så länge som denne inte faktiskt tas om hand av en sådan vuxen, eller en under- årig som lämnas utan medföljande vuxen efter att ha anlänt till medlemsstaternas territorier. 
 Artikel 3 
  
 1. 
  
 Detta direktiv skall tillämpas när referenspersonen innehar ett uppehållstillstånd med en giltighetstid på minst ett år som utfärdats av en medlemsstat och har välgrundade utsikter att få ett varaktigt uppehållstillstånd, om hans eller hennes familjemedlemmar är tredje- landsmedborgare, oberoende av deras rättsliga ställning. 
  
 2. 
  
 Detta direktiv skall inte tillämpas när referenspersonen 
  
 a) 
  
 ansöker om att beviljas flyktingstatus och vars ansökan ännu inte har lett till ett slutligt beslut, 
  
 b) 
  
 har tillstånd att vistas i en medlemsstat med stöd av ett till- fälligt skydd eller som ansöker om tillstånd att vistas i med- lemsstaten i avvaktan på ett beslut om sin ställning, 
  
 c) 
  
 har tillstånd att vistas i en medlemsstat på grundval av alterna- tiva skyddsformer enligt internationella förpliktelser, nationell lagstiftning eller praxis i medlemsstaterna, eller som har ansökt om uppehållstillstånd av denna anledning och som avvaktar ett beslut om sin ställning. 
  
 3. 
  
 Detta direktiv skall inte tillämpas på familjemedlemmar till unions- medborgare. 
  
 4. 
  
 Detta direktiv skall inte påverka tillämpningen av förmånligare bestämmelser i 
  
 a) 
  
 bilaterala och multilaterala avtal mellan gemenskapen eller gemen- skapen och dess medlemsstater å ena sidan och tredje länder å andra sidan, 
  
 b) 
  
 Europeiska sociala stadgan av den 18 oktober 1961, den revi- derade Europeiska sociala stadgan av den 3 maj 1987 och den europeiska konventionen om migrerande arbetstagares rätts- ställning av den 24 november 1977. 
  
 190 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 4 
  
 5. Detta direktiv skall inte påverka medlemsstaternas möjligheter att anta eller behålla förmånligare bestämmelser. 
 KAPITEL II 
 FAMILJEMEDLEMMAR 
 Artikel 4 
 1. Medlemsstaterna skall, enligt detta direktiv och med iakttagande av villkoren i kapitel IV och i artikel 16, tillåta inresa och vistelse för följande familjemedlemmar: 
  
 a) 
  
 Referenspersonens make/maka. 
  
 b) 
  
 Underåriga barn till referenspersonen och dennes make/maka, inbegripet barn som har adopterats i enlighet med ett beslut som har fattats av den berörda medlemsstatens behöriga myndighet eller ett beslut som är automatiskt verkställbart enligt den med- lemsstatens internationella förpliktelser, eller som måste erkän- nas enligt internationella förpliktelser. 
  
 c) 
  
 Underåriga barn, inbegripet adopterade barn, till referensper- sonen om denne har vårdnaden och barnen är beroende av honom/henne för sin försörjning. Medlemsstaterna får tillåta familjeåterförening för barn som står under gemensam vårdnad, under förutsättning att den andra vårdnadshavaren har lämnat sitt medgivande. 
  
 d) 
  
 Underåriga barn, inbegripet adopterade barn, till maken/makan om denne har vårdnaden och barnen är beroende av honom/henne för sin försörjning. Medlemsstaterna får tillåta familjeåterförening för barn som står under gemensam vårdnad, under förutsätt- ning att den andra vårdnadshavaren har lämnat sitt medgivande. 
  
 Underåriga barn enligt denna artikel får inte ha uppnått myn- dighetsålder enligt den berörda medlemsstatens lagstiftning och får inte vara gifta. 
 När ett barn är över tolv år och anländer på egen hand utan resten av sin familj, får medlemsstaterna med avvikelse från ovanstående, innan de ger barnet tillstånd till inresa och vistelse enligt detta direktiv, pröva om barnet uppfyller kriteriet för integrering, om deras lagstiftning vid den tidpunkt då detta direktiv genomförs föreskriver en sådan prövning. 
 191 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2005:103 
  
 2. Medlemsstaterna får i lag eller annan författning, enligt detta direk- tiv och med iakttagande av villkoren i kapitel IV, tillåta inresa och vistelse för följande familjemedlemmar: 
  
 a) 
  
 Släktingar i rakt uppstigande led av första graden till referens- personen eller dennes make/maka, om släktingarna är beroende av referenspersonen eller dennes make/maka för sin försörjning och saknar annat nödvändigt familjemässigt stöd i ursprungs- landet. 
  
 b) 
  
 Ogifta myndiga barn till referenspersonen eller dennes make/ma- ka, om barnen av hälsoskäl bevisligen inte kan försörja sig själva. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna får i lag eller annan författning, enligt detta direktiv och med iakttagande av villkoren i kapitel IV, tillåta inresa och vistelse för en ogift partner som är tredjelandsmedborgare och som har ett vederbörligen styrkt varaktigt förhållande med refe- renspersonen eller för en tredjelandsmedborgare som har familje- band med referenspersonen i form av ett registrerat partnerskap enligt artikel 5.2 samt för ogifta underåriga barn, även adopterade barn, samt ogifta myndiga barn som av hälsoskäl bevisligen inte kan försörja sig själva, till dessa personer. 
  
 Medlemsstaterna får besluta att registrerad partner skall behand- las som make/maka i fråga om familjeåterförening. 
  
 4. 
  
 När det gäller polygama hushåll där referenspersonen redan bor tillsammans med en make/maka på en medlemsstats territorium, skall den berörda medlemsstaten inte tillåta familjeåterförening för en ytterligare make/maka. 
  
 Med avvikelse från punkt 1 c får medlemsstaterna begränsa familje- återförening av underåriga barn till ytterligare en make/maka och referenspersonen. 
  
 5. 
  
 För att garantera en bättre integration och förhindra tvångsäkten- skap får medlemsstaterna kräva att referenspersonen och dennes make/maka skall ha uppnått en viss lägsta ålder, och högst 21 år, innan maken/makan kan återförenas med referenspersonen. 
  
 6. 
  
 Med avvikelse från ovanstående får medlemsstaterna begära att ansökningar om familjeåterförening för underåriga barn skall läm- nas innan barnet har fyllt 15 år, så som föreskrivs i deras gällande lagstiftning vid datumet för genomförandet av detta direktiv. Om 
  
 192 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 4 
  
 ansökan lämnas in efter det att barnet har fyllt 15 år, skall de med- lemsstater som beslutar att tillämpa detta undantag tillåta inresa och vistelse för sådana barn av andra skäl än familjeåterförening. 
 KAPITEL III 
 INLÄMNANDE OCH PRÖVNING AV ANSÖKAN 
 Artikel 5 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna skall avgöra om en ansökan till de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten om inresa och vistelse för familjeåterförening skall lämnas in av referenspersonen eller av dennes familjemedlemmar. 
  
 2. 
  
 Ansökan skall åtföljas av skriftliga bevis för familjebanden och för att villkoren i artiklarna 4 och 6 och, i förekommande fall, artik- larna 7 och 8 är uppfyllda, samt bestyrkta kopior av familjemedlem- marnas resehandlingar. 
  
 Om det är lämpligt för att styrka familjebanden, får medlems- staterna hålla samtal med referenspersonen och dennes familjemed- lemmar och göra de utredningar som bedöms nödvändiga. 
 Vid prövningen av en ansökan avseende referenspersonens ogifta partner skall medlemsstaterna vid bedömningen av om det finns ett varaktigt förhållande beakta omständigheter som att det finns ett gemensamt barn, ett tidigare samboende, ett registrerat partnerskap eller andra tillförlitliga bevis. 
  
 3. 
  
 Ansökan skall lämnas in och behandlas när familjemedlemmarna vistas utanför den medlemsstat på vars territorium referensperson- en vistas. 
  
 Med avvikelse från denna bestämmelse får en medlemsstat i lämp- liga fall godta en ansökan som lämnas in när familjemedlemmarna redan befinner sig på dess territorium. 
  
 4. 
  
 Så snart som möjligt och under alla omständigheter senast nio månader efter det att ansökan har lämnats in, skall medlemsstatens behöriga myndigheter skriftligen underrätta den person som har lämnat in ansökan om beslutet. 
  
 Om prövningen av ansökan är av komplicerad natur, får tids- fristen i första stycket i undantagsfall förlängas. 
 193 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2005:103 
  
 Ett beslut om avslag skall motiveras. Samtliga följder av att ett beslut inte har fattats när tidsfristen i första stycket löper ut skall regleras i den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. 
 5. Vid prövningen av ansökan skall medlemsstaterna ta vederbörlig hänsyn till att underåriga barns bästa skall komma i främsta rummet. 
 KAPITEL IV 
 VILLKOR FÖR UTÖVANDET AV RÄTTEN TILL 
 FAMILJEÅTERFÖRENING 
 Artikel 6 
  
 1. 
  
 Medlemsstaterna får avslå en ansökan om inresa och vistelse för en familjemedlem av hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna får återkalla uppehållstillstånd eller avslå en an- sökan om förnyelse av uppehållstillstånd för en familjemedlem av hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa. 
  
 När medlemsstaten fattar relevant beslut skall den beakta, för- utom artikel 17, allvaret i eller typen av brott mot allmän ordning eller säkerhet som familjemedlemmen begått, eller den fara som denna person utgör. 
  
 3. 
  
 Den berörda medlemsstatens behöriga myndighet får inte avslå en ansökan om förnyelse av ett uppehållstillstånd eller utvisa någon från territoriet endast på grund av sjukdom eller invaliditet som har uppkommit efter det att uppehållstillståndet utfärdades. 
  
 Artikel 7 
 1. När ansökan om familjeåterförening lämnas in får den berörda medlemsstaten kräva att den person som har lämnat in ansökan läg- ger fram bevis för att referenspersonen har 
  
 a) 
  
 en bostad som anses normal för en familj av jämförbar storlek i samma område och som uppfyller medlemsstatens gällande all- männa bestämmelser om säkerhet och sanitära förhållanden, 
  
 194 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 4 
  
 b) 
  
 en sjukförsäkring avseende alla risker som de egna medborgarna i den berörda medlemsstaten normalt omfattas av, och som om- fattar referenspersonen och hans eller hennes familjemedlemmar, 
  
 c) 
  
 stabila och regelbundna försörjningsmedel som är tillräckliga för att försörja referenspersonen och hans eller hennes familje- medlemmar utan hjälp från systemet för socialt bistånd i den berörda medlemsstaten. Medlemsstaterna skall bedöma dessa försörjningsmedel med hänsyn till vilken typ av medel det rör sig om och inkomsternas regelbundenhet, och får beakta nivån för minimilöner och  
  
 -pensioner 
  samt antalet familjemedlemmar. 
 2. Medlemsstaterna får kräva att tredjelandsmedborgare följer inte- grationsåtgärderna i enlighet med nationell lagstiftning. 
 Beträffande de flyktingar och/eller flyktingars familjemedlem- mar som avses i artikel 12 får de integrationsåtgärder som avses i första stycket inte tillämpas förrän de berörda personerna har bevil- jats familjeåterförening. 
 Artikel 8 
 Medlemsstaterna får kräva att referenspersonen skall ha vistats lag- ligen på deras territorium under en period som inte får överstiga två år innan han eller hon kan återförenas med sina familjemedlemmar. 
 Om en medlemsstats gällande lagstiftning på området för familje- återförening vid den tidpunkt då direktivet antas beaktar medlems- statens mottagningskapacitet, får medlemsstaten med avvikelse från första stycket införa en väntetid på högst tre år mellan inlämnandet av en ansökan om familjeåterförening och utfärdandet av uppe- hållstillstånd för familjemedlemmarna. 
 KAPITEL V 
 FAMILJEÅTERFÖRENING FÖR FLYKTINGAR 
 Artikel 9 
 1. Detta kapitel skall tillämpas på familjeåterförening för sådana flyktingar som erkänns av medlemsstaterna. 
 195 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2005:103 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna får begränsa tillämpningen av detta kapitel till flyktingar vilkas familjeband har etablerats före inresan. 
  
 3. 
  
 Detta kapitel skall inte påverka regler om beviljande av flykting- status för familjemedlemmar. 
  
 Artikel 10 
  
 1. 
  
 Artikel 4 skall tillämpas på definitionen av familjemedlemmar, med undantag av artikel 4.1 tredje stycket som inte skall tillämpas på barn till flyktingar. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna får tillåta familjeåterförening för andra familje- medlemmar än de som anges i artikel 4, om de är beroende av flykt- ingen för sin försörjning. 
  
 3. 
  
 Om en flykting är underårig utan medföljande vuxen 
  
 a) 
  
 skall medlemsstaterna tillåta inresa och vistelse i familjeåterför- eningssyfte för hans eller hennes släktingar i rakt uppstigande led av första graden utan att tillämpa villkoren i artikel 4.2 a, 
  
 b) 
  
 får medlemsstaterna tillåta inresa och vistelse i familjeåterför- eningssyfte för hans eller hennes legala vårdnadshavare eller varje annan familjemedlem, om flyktingen inte har några släkt- ingar i rakt uppstigande led eller om de inte går att spåra. 
  
 Artikel 11 
  
 1. 
  
 Vad gäller inlämnandet och prövningen av ansökan skall artikel 5 tillämpas, med förbehåll för punkt 2 i den här artikeln. 
  
 2. 
  
 Om en flykting inte kan styrka sina familjeband med offentliga handlingar, skall medlemsstaten beakta andra bevis för att sådana band föreligger enligt nationell lagstiftning. Ett beslut om avslag på ansökan får inte uteslutande bygga på avsaknad av skriftlig be- visning. 
  
 196 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 4 
  
 Artikel 12 
  
 1. 
  
 Med avvikelse från artikel 7 får medlemsstaterna i samband med ansökningar som rör sådana familjemedlemmar som avses i artikel 4.1 inte kräva att flyktingen och/eller dennes familjemedlemmar skall styrka att flyktingen uppfyller villkoren i artikel 7. 
  
 Utan att internationella åtaganden åsidosätts, får medlemsstaterna, om familjeåterförening är möjlig i ett tredje land med vilket refe- renspersonen och/eller familjemedlemmen har särskild anknytning, kräva de uppgifter som avses i första stycket. 
 Medlemsstaterna får kräva att flyktingen uppfyller villkoren i artikel 7.1 om ansökan om familjeåterförening inte lämnas in inom tre månader efter det att flyktingstatus har beviljats. 
  
 2. 
  
 Med avvikelse från artikel 8 får medlemsstaterna inte kräva att flyktingen skall ha vistats på deras territorium under en viss tid innan han eller hon kan återförenas med sina familjemedlemmar. 
  
 KAPITEL VI 
 INRESA OCH VISTELSE FÖR FAMILJEMEDLEMMAR 
 Artikel 13 
  
 1. 
  
 Så snart ansökan om inresa för familjeåterförening har godkänts, skall den berörda medlemsstaten ge familjemedlemmarna tillstånd till inresa. Den berörda medlemsstaten skall därvid på alla sätt underlätta för dessa personer att erhålla de viseringar som krävs. 
  
 2. 
  
 Den berörda medlemsstaten skall för familjemedlemmarna utfärda ett första uppehållstillstånd med minst ett års giltighetstid. Detta uppehållstillstånd skall kunna förnyas. 
  
 3. 
  
 Giltighetstiden för familjemedlemmens eller familjemedlemmar- nas uppehållstillstånd får i princip inte sträcka sig längre än till och med det datum då referenspersonens uppehållstillstånd löper ut. 
  
 197 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2005:103 
  
 Artikel 14 
 1. Referenspersonens familjemedlemmar skall ha samma rätt som referenspersonen att få tillträde till 
  
 a) 
  
 utbildning, 
  
 b) 
  
 anställning eller egen företagsverksamhet, 
  
 c) 
  
 yrkesvägledning, yrkesutbildning, fortbildning och omskolning. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna får enligt sin nationella lagstiftning besluta på vilka villkor familjemedlemmar får utöva verksamhet som anställda eller som egenföretagare. I dessa villkor skall det anges en tidsgräns som i inget fall får överskrida tolv månader, inom vilken medlems- staterna får undersöka situationen på sin arbetsmarknad, innan familjemedlemmar beviljas tillstånd att utöva verksamhet som an- ställda eller som egenföretagare. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna får begränsa tillträdet till anställning eller egen företagsverksamhet för sådana släktingar i rakt uppstigande led av första graden eller ogifta myndiga barn som omfattas av artikel 4.2. 
  
 Artikel 15 
  
 1. 
  
 Senast efter fem års vistelse, och under förutsättning att familje- medlemmen inte har beviljats uppehållstillstånd av andra skäl än familjeåterförening, har make/maka eller ogift partner samt barn som har uppnått myndig ålder rätt till att efter ansökan, om så krävs, få eget uppehållstillstånd som är oberoende av referenspersonens uppehållstillstånd. 
  
 Medlemsstaterna får inskränka beviljandet av det uppehållstill- stånd som avses i första stycket till make/maka eller ogift partner vid upplösning av familjebanden. 
  
 2. 
  
 Medlemsstaterna får bevilja eget uppehållstillstånd för myndiga barn och sådana släktingar i direkt uppstigande led som omfattas av artikel 4.2. 
  
 3. 
  
 Om personer som rest in i medlemsstaten för familjeåterför- ening blir änklingar/änkor, skiljer sig, separerar eller om deras släktingar i direkt upp- eller nedstigande led av första graden av- lider, får de, efter ansökan, om så krävs, beviljas eget uppehållstill- 
  
 198 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 4 
  
 stånd. Medlemsstaterna skall anta bestämmelser som garanterar att oberoende uppehållstillstånd utfärdas i särskilt ömmande fall. 
 4. Villkoren för beviljande av eget uppehållstillstånd och för giltig- hetstiden för eget uppehållstillstånd skall fastställas enligt nationell lagstiftning. 
 KAPITEL VII 
 PÅFÖLJDER OCH RÄTTSMEDEL 
 Artikel 16 
 1. Medlemsstaterna får avslå en ansökan om inresa och vistelse för familjeåterförening eller, i förekommande fall, återkalla ett uppe- hållstillstånd eller avslå en ansökan om förnyelse av uppehållstill- stånd för en familjemedlem i följande fall: 
  
 a) 
  
 Om villkoren i detta direktiv inte är uppfyllda eller inte längre är uppfyllda. 
  
 Om referenspersonens tillgångar vid förnyelse av uppehålls- tillståndet inte räcker till utan hjälp från den berörda medlems- statens socialbidragssystem enligt artikel 7.1 c skall medlems- staten beakta familjemedlemmarnas bidrag till hushållets in- komst. 
  
 b) 
  
 Om referenspersonen och dennes familjemedlemmar inte eller inte längre lever som gifta eller har ett fullständigt familjeliv. 
  
 c) 
  
 Om det kan konstateras att referenspersonen eller dennes ogifta partner är gift med eller har ett varaktigt förhållande med en annan person. 
  
 2. Medlemsstaterna får även avslå en ansökan om inresa och vistelse för familjeåterförening, återkalla ett uppehållstillstånd eller avslå en ansökan om att förnya uppehållstillståndet om det är fastställt 
  
 a) 
  
 att falska eller vilseledande uppgifter eller falska eller förfals- kade handlingar har använts, eller att tillstånd har erhållits ge- nom vilseledande eller på andra olagliga sätt, 
  
 b) 
  
 att ett äktenskap eller partnerskap har ingåtts eller en adoption har utförts uteslutande för att ge den berörda personen möjlig- het att resa in och vistas i en medlemsstat. 
  
 När medlemsstaterna gör en bedömning som gäller denna 
 199 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2005:103 
  
 punkt får de särskilt ta hänsyn till det faktum att äktenskapet eller partnerskapet ingicks eller att adoptionen gjordes efter det att uppehållstillståndet utfärdades för referenspersonen. 
  
 3. 
  
 Medlemsstaterna får återkalla ett uppehållstillstånd eller avslå en ansökan om förnyat uppehållstillstånd för en familjemedlem om referenspersonen inte längre vistas i medlemsstaten och familjemed- lemmen ännu inte har rätt till eget uppehållstillstånd enligt artikel 15. 
  
 4. 
  
 Medlemsstaterna får utföra särskilda kontroller när det finns välgrundade misstankar om vilseledande eller skenäktenskap, sken- partnerskap eller skenadoption enligt definitionen i punkt 2. Sär- skilda kontroller får även utföras när familjemedlemmars uppe- hållstillstånd förnyas. 
  
 Artikel 17 
 Om en ansökan om familjeåterförening avslås, om ett uppehållstill- stånd återkallas eller inte förnyas, eller om det beslutats att referens- personen eller dennes familjemedlemmar skall utvisas, skall medlems- staterna ta vederbörlig hänsyn till arten och stabiliteten av den berör- da personens familjeband och varaktigheten av vistelsen i medlems- staten samt förekomsten av familjemässig, kulturell eller social an- knytning till ursprungslandet. 
 Artikel 18 
 Om en ansökan om familjeåterförening avslås, om ett uppehålls- tillstånd återkallas eller inte förnyas, eller om utvisning beslutas, skall medlemsstaterna se till att referenspersonen och/eller dennes familjemedlemmar har rätt att ansöka om rättslig prövning. 
 Formerna och behörigheten för utövandet av den rätt som avses i första stycket skall fastställas av de berörda medlemsstaterna. 
 200 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 4 
  
 KAPITEL VIII 
 SLUTBESTÄMMELSER 
 Artikel 19 
 Kommissionen skall med jämna mellanrum, och första gången se- nast den 3 oktober 2007, rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv i medlemsstaterna, och vid behov föreslå nödvändiga ändringar. Dessa ändringsförslag skall vara prioriterade enligt artiklarna 3, 4, 7, 8 och 13. 
 Artikel 20 
 Medlemsstaterna skall sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast den 3 oktober 2005. De skall genast underrätta kommissionen om detta. 
 När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 
 Artikel 21 
 Detta direktiv träder i kraft den samma dag som det offentliggörs i 
 Europeiska unionens officiella tidning. 
 Artikel 22 
 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna i enlighet med För- draget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. 
 Utfärdat i Bryssel den 22 september 2003. 
 På rådets vägnar 
 SuttonOrdförande 
 201 
 Bilaga 5 
 Kostnader förknippade med en utökad anhöriginvandring 
 Stephenson 
 Jackson 
 Francis 
  
 2005-05-13 
  
 (Rapporten återges här i en version som bearbetats för att kunna tryckas i  
 SOU-format.) 
  
 203 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 1 Inledning 
  
 1.1 
  
 Bakgrund 
  
 Lewis har av Utredningen om uppehållstillstånd för familjeåterförening och för varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare (UD 2004:01) fått i uppdrag att beräkna ekonomiska konsekvenser av olika förslag beträffande utökad anhöriginvandring. De olika för- slagen skall beräknas såväl med som utan införande av försörjnings- krav. 
 Beräkningarna skall avse de ekonomiska konsekvenserna för sam- hället (stat, kommun och landsting) när det gäller intäkter av skatter och avgifter och kostnader för ekonomiskt bistånd enligt social- tjänstlagen, för socialförsäkringen, t.ex. äldreförsörjningsstöd, sjuk- vård och bostadsbidrag, för barnomsorg, skola eller äldrevård samt ekonomiska konsekvenser för företag och andra enskilda. 
 Ett av alternativen har presenterats i en särskild rapport överlämnad 22 december 2004. Den rapporten berör i första hand den invand- ring som kan bli följden av  
 EG-direktivet 
  2003/109/EG. I denna rapport hanteras och kostnadsberäknas tre ytterligare alternativ. 
  
 1.2 
  
 Syfte 
  
 Syftet med detta uppdrag är att presentera tydliga kalkyler för olika alternativ av en utökad anhöriginvandring. Kalkylerna skall, med hänsyn tagen till detta kunskapsområdes beskaffenhet, hålla en god- tagbar säkerhet. Beräkningarna skall utformas för att fånga de, ur kostnadssynpunkt, viktigare åldersgrupperna. 
  
 1.3 
  
 Metod 
  
 Vi har i vårt arbete tagit del av tidigare publicerat material kring an- höriginvandring, bl.a. Anhörigkommitténs delbetänkande och särskilt den ekonomiska beräkning som presenterades i delbetänkandets bi- laga 3. 
 I de delar antaganden måst göras i kalkylerna har dessa utarbetats i samråd med eller stämts av med sakkunniga inom respektive område. 
 För att erhålla aktuella underlag till faktorinkomster och transfe- reringar har en specialbearbetning av statistiska data beställts från Statistiska Centralbyrån. I övrigt har dataunderlagen hämtats från 
 204 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Svenska Kommunförbundets årliga publikation: Vad kostar verk- samheten i din kommun?, från Landstingsförbundet har grunddata hämtats beträffande totala sjukvårdskostnader. Vi har även i stor omfattning sökt information själva via de öppna databaser som finns tillgängliga på hemsidor hos främst SCB, Migrationsverket, Integra- tionsverket, Kommunförbundet och Landstingsförbundet. 
 För att erhålla en bild av vilka kostnader och intäkter som upp- kommer i samband med anhöriginvandring har intervjuer skett, eller kontakter tagits, med företrädare för: 
  
 Botkyrka kommun 
  
 Stockholms läns landsting, Socialmedicinska enheten 
  
 Migrationsverket 
  
 Integrationsverket 
  
 Riksförsäkringsverket 
  
 2 
  
 Bedömning av antalet tillkommande anhöriginvandrare 
  
 Inledning 
 I arbetet med att beräkna kostnader för anhöriginvandring är be- dömningar av antalet beviljade uppehållstillstånd en kritisk del. För att få underlag till bedömningen har vi kontaktat sakkunniga inom Migrationsverket vilka delat med sig av dataunderlag, sina erfaren- heter och i vissa fall sina bedömningar inom detta område. Materialet i detta avsnitt har grupperats i konsekvens med de alternativ som följer av detta uppdrag. 
  
 2.1 
  
 Anhörigkommitténs förslag i delbetänkandet Vår anhörig- invandring (SOU 2002:13) 
  
 Anknytningspersonen kan i detta förslag vara svensk medborgare, tredjelandsmedborgare eller, i vissa fall, en EES- eller Schweizmed- borgare. Den anhörige kan vara en tredjelandsmedborgare eller en EES- eller Schweizmedborgare. Personkretsen är således vid och om- fattar, såväl avseende anhöriga som anknytningspersoner, nästan samtliga möjliga fall av medborgarskap för anhöriga och medborgar- skap för anknytningspersoner. Undantaget är att för referenspersoner från EU/EES eller Schweiz, är anhörigkretsen som omfattas begrän- 
 205 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 sad till sambo och övriga anhöriga utanför kärnfamiljen. Vi kommer inledningsvis att bortse ifrån detta för att i ett senare skede korrigera för de som skall frånräknas med anledning av denna begränsning. 
 Eftersom Anhörigkommitténs förslag, jämfört med gällande regler, främst påverkar anhöriga utanför kärnfamiljen kommer våra beräk- ningar att koncentreras till denna krets av anhöriga. 
 Utan försörjningskrav 
 Initialt görs en beräkning av hur antalet beviljade uppehållstillstånd kan förändras utifrån Anhörigkommitténs förslag utan ett införande av försörjningskrav. 
 Antalet beviljade tillstånd till anhöriga utanför kärnfamiljen har under de senaste åren legat på nivån ca 300 årligen sett över alla åldersgrupper. Före 1997 låg nivån betydligt högre, drygt 1 000 per- soner fick då årligen uppehållstillstånd. De striktare regler som in- fördes 1997 innebar att ett krav infördes på att den anhörige (i det ursprungliga hemlandet) skulle ha ingått i samma hushållsgemenskap som sin släkting i Sverige. Effekterna av detta syns tydligt i tabellen nedan. Minskningen av antalet beviljade uppehållstillstånd ligger främst i åldersgrupperna över 44 år. En viss minskning kan även no- teras för de två yngsta åldersgrupperna. Samtidigt framgår att antalet ökat något i åldersgrupperna  
 16–18 
  och  
 19–24 
  år. Uppgifterna i tabellen för 2004 avser januari t.o.m. oktober. 
 Tabell 2.1.1 
 Beviljade uppehållstillstånd till anhöriga utanför kärnfamiljen  
 1994-2004 
  
 År 
  
 Åldersgrupper 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Totalt 
  
 0-6 
  
 23 
  
 25 
  
 14 
  
 7 
  
 17 
  
 17 
  
 21 
  
 12 
  
 16 
  
 16 
  
 9 
  
 177 
  
 7-15 
  
 41 
  
 64 
  
 23 
  
 27 
  
 34 
  
 49 
  
 40 
  
 31 
  
 48 
  
 31 
  
 25 
  
 413 
  
 16-18 
  
 11 
  
 16 
  
 10 
  
 28 
  
 34 
  
 28 
  
 52 
  
 30 
  
 65 
  
 51 
  
 24 
  
 349 
  
 19-24 
  
 40 
  
 29 
  
 28 
  
 45 
  
 42 
  
 91 
  
 67 
  
 69 
  
 65 
  
 76 
  
 35 
  
 587 
  
 25-34 
  
 38 
  
 35 
  
 34 
  
 21 
  
 22 
  
 21 
  
 22 
  
 28 
  
 20 
  
 19 
  
 17 
  
 277 
  
 35-44 
  
 29 
  
 13 
  
 20 
  
 19 
  
 15 
  
 23 
  
 15 
  
 25 
  
 17 
  
 21 
  
 17 
  
 214 
  
 45-54 
  
 83 
  
 95 
  
 69 
  
 19 
  
 19 
  
 33 
  
 12 
  
 31 
  
 19 
  
 18 
  
 16 
  
 414 
  
 55-64 
  
 305 
  
 350 
  
 359 
  
 29 
  
 42 
  
 45 
  
 27 
  
 50 
  
 37 
  
 18 
  
 12 
  
 1274 
  
 65-74 
  
 234 
  
 362 
  
 415 
  
 30 
  
 32 
  
 55 
  
 22 
  
 43 
  
 39 
  
 25 
  
 21 
  
 1278 
  
 75-w 
  
 84 
  
 123 
  
 145 
  
 4 
  
 6 
  
 16 
  
 10 
  
 14 
  
 19 
  
 12 
  
 9 
  
 442 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 4 
  
 Totalt 
  
 890 
  
 1113 
  
 1117 
  
 229 
  
 264 
  
 378 
  
 288 
  
 333 
  
 345 
  
 287 
  
 185 
  
 5429 
  
 Källa: Migrationsverket 
 206 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Med de regler som föreslås av Anhörigkommittén bedöms situatio- nen till stor del kunna liknas med den som gällde före 1997. Vi utgår därför initialt ifrån att ovanstående underlag kan ge en indikation om vilka förändringar som kan förväntas. En anpassning av modellen behöver dock göras för åldersgrupperna i intervallet  
 16–24 
  år. Jäm- förelsen visar att en minskning skett efter 1996 i de yngsta ålders- grupperna och i åldersgrupperna över 25 år. Däremot har en tydlig ökning skett för åldersgrupperna i intervallet  
 16–24 
  år. 
 Tabell 2.1.2 
  
 Medel 
  
 Medel 
  
 Åldersgrupper 
  
 1994-1996 
  
 1997-2004 
  
 Skillnad 
  
 0-6 
  
 21 
  
 15 
  
 -6 
  
 7-15 
  
 43 
  
 36 
  
 -6 
  
 16-18 
  
 12 
  
 40 
  
 28 
  
 19-24 
  
 32 
  
 63 
  
 30 
  
 25-34 
  
 36 
  
 22 
  
 -14 
  
 35-44 
  
 21 
  
 19 
  
 -1 
  
 45-54 
  
 82 
  
 21 
  
 -61 
  
 55-64 
  
 338 
  
 33 
  
 -305 
  
 65-74 
  
 337 
  
 34 
  
 -303 
  
 75-w 
  
 117 
  
 11 
  
 -106 
  
 Totalt 
  
 1039 
  
 295 
  
 -744 
  
 Vi måste således korrigera den initiala modellen för åldersgrupperna  
 16–24 
  år. Den initiala modellen utgår ifrån att antalet uppehålls- tillstånd som kan förväntas med anledning av Anhörigkommitténs regler kan likställas med det antal som gällde före 1997. För ung- domar och unga vuxna  
 (16–24 
  år) utgår vi istället ifrån det medel- värde som gällt under senare år. Dessa åldersgrupper har inte i första hand minskat till följd av de skärpta regler som infördes 1997 och det är inte heller dessa grupper som primärt omfattas av de nya reg- lerna. Vi menar därför att den nuvarande situationen (bedömd genom medelvärdet under senare år) kan användas för att bedöma antalet uppehållstillstånd för åldersgrupperna i intervallet  
 16–24 
  år. 
 Nedan sammanförs dessa två utgångspunkter i en tabell: 
 207 
 Bilaga 5 SOU 2005:103 
 Tabell 2.1.3 
  
 Utgångspunkt 
  
 förväntat antal 
  
 Åldersgrupper 
  
 uppehållstillst. 
  
 0-6 
  
 21 
  
 7-15 
  
 43 
  
 16-18 
  
 40 
  
 19-24 
  
 63 
  
 25-34 
  
 36 
  
 35-44 
  
 21 
  
 45-54 
  
 82 
  
 55-64 
  
 338 
  
 65-74 
  
 337 
  
 75-w 
  
 117 
  
 Totalt 
  
 1097 
  
 Fördelningen i ovanstående tabell skulle således kunna vara en ut- gångspunkt för att bedöma hur många uppehållstillstånd som kan förväntas efter att Anhörigkommitténs förslag blir gällande. Följan- de tre förhållanden måste dock beaktas innan en slutlig bedömning görs: 
  
 För referenspersoner från EU/EES eller Schweiz, är anhörig- kretsen som omfattas begränsad till sambo och övriga anhö- riga utanför kärnfamiljen. 
  
 Det finns sannolikt ett ackumulerat behov eftersom reglerna sedan 1997 varit striktare än tidigare. 
  
 Invandring leder till ökad anhöriginvandring. Antalet invand- rare i Sverige har ökat sedan 1997, detta innebär att antalet möjliga anhöriginvandrare också har ökat. 
  
 Begränsad anhörigkrets för referenspersoner från EU/EES eller Schweiz 
 För referenspersoner från EU/EES eller Schweiz, är anhörigkretsen som omfattas begränsad till sambo och övriga anhöriga utanför kärn- familjen. Detta är en delmängd av de 1 097 ytterligare anhörigtillstånd som beräknats enligt ovan. 
 För att beräkna hur mycket den initiala beräkningen skall minskas behöver vi först känna till hur stora de olika grupperna med referens- personer är. 
 208 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 I kontakter med företrädare för Migrationsverket har besked er- hållits om att det inte sker någon registrering av referenspersonens medborgarskap i samband med anhöriginvandring. Statistik kring detta saknas således. För att ändå kunna göra denna beräkning har i samråd med sakkunniga inom Migrationsverket en erfarenhetsmäs- sig, men ändå grov, skattning gjorts av den sannolika fördelningen av anhöriginvandrare med avseende på referenspersonens medbor- garskap. Skattningen framgår av följande tabell: 
 Tabell 2.1.4 
 Medborgarskap för anhöriginvandrares referenspersoner 
  
 Medborgarskap 
  
 Andel 
  
 Svenskt 
  
 25% 
  
 EU/EES  Schweiz 
  
 5% 
  
 Tredjeland 
  
 70% 
  
 Källa: Migrationsverket (OBS – grov skattning) 
 Vi utgår således ifrån att den totala gruppen med referenspersoner från EU/EES eller Schweiz uppgår till 5% av antalet i den ursprung- liga beräkningen, dvs. 55 personer (5% * 1 097). 
 I statistik från Migrationsverket framgår att under perioden  
 2002–2004 
  var i genomsnitt 66% av anhöriginvandrarna i kategorin snabbanknytning. Sakkunniga vid Migrationsverket gör dessutom skattningen (här saknas statistiska uppgifter) att ca 30% av snabb- anknytningarna avser sambo. Antalet som avser sambo kan då be- räknas till 55 * 0,66 *0,3  11 personer 
 1 
 . 
 Av Migrationsverkets statistik framgår också att 14% av samtliga anhöriginvandrare är av kategorin övriga anhöriga utanför kärn- familjen. Antalet kan då beräknas till 55 * 0,14  8 personer. 
 Sammantaget berörs alltså utifrån den initiala beräkningen endast 19 personer årligen. Antalet i den tidigare beräkningen skall således minskas med 55 - 19 = 36 personer eller drygt 3%. 
 Efter anpassning till att anhörigkretsen för referenspersoner från EU/EES eller Schweiz, är begränsad till sambo och övriga anhöriga utanför kärnfamiljen blir antalet tillkommande anhörigtillstånd i den initiala beräkningen 1 097 - 36 = 1 061. 
  
 1  
 I denna beräkning ska förutom de som är i kategorin snabbanknytning även ingå sambor i etablerade förhållanden. Uppgifter om detta saknas dock. Det kan antas att antalet endast mar- ginellt ökar om dessa medräknas, vi väljer därför att bortse ifrån detta. 
 209 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 De 36 personer som skall frånräknas hör främst till kategorierna snabbanknytning (exklusive sambo), barn och föräldrar. Eftersom dessa kategorier representerar samtliga åldersgrupper görs en pro- portionerlig frånräkning utgående ifrån hur stor andel som respektive åldersgrupp representerar av totalen. Den bedömning som fortsätt- ningsvis används blir således: 
 Tabell 2.1.5 
  
 Korrige rad 
  
 Utgångspunkt 
  
 utgångspunkt 
  
 förväntat a ntal 
  
 förv äntat antal 
  
 Redu- 
  
 Ål de rsgrupper 
  
 uppe hållstills t. 
  
 uppehållstillst. 
  
 cering 
  
 0-6 
  
 21 
  
 20 
  
 1 
  
 7-15 
  
 43 
  
 41 
  
 1 
  
 16-18 
  
 40 
  
 39 
  
 1 
  
 19-24 
  
 63 
  
 61 
  
 2 
  
 25-34 
  
 36 
  
 34 
  
 1 
  
 35-44 
  
 21 
  
 20 
  
 1 
  
 45-54 
  
 82 
  
 80 
  
 3 
  
 55-64 
  
 338 
  
 3 27 
  
 1 1 
  
 65-74 
  
 337 
  
 3 26 
  
 1 1 
  
 75-w 
  
 117 
  
 1 13 
  
 4 
  
 Tota lt 
  
 1097 
  
 10 61 
  
 3 6 
  
 Ackumulerat behov 
 För att bedöma storleken på det ackumulerade behovet kan följande beräkning göras: Under åren  
 1994–1996 
  beviljades i medeltal 1 039 uppehållstillstånd årligen. Därefter har nivån legat på ca 300 per år. Skillnaden på ca 740 uppehållstillstånd årligen ligger nästan uteslu- tande i de fyra äldsta åldersgrupperna. En uppskattning av det maxi- mala antalet personer som skulle ha beviljats uppehållstillstånd under perioden  
 1997–2005 
  (vi antar här att nya regler kan bli gällande från 2006) om inte de striktare reglerna införts kan då göras genom att multiplicera 740 med det antal år som förflutit (740 * 9 = 6 660). Maximalt skulle då ca 6 660 personer kunna tänkas vilja söka när reglerna i stort sett återgår till de som gällde före 1997. Från det maxi- mala antalet bör, innan vi gör en slutlig bedömning, frånräknas en del personer för vilka en anhöriginvandring inte längre är aktuell. Ett antal individer har avlidit (såväl anhöriga som referenspersoner), referenspersoner kan ha återvänt till sitt ursprungliga hemland eller flyttat till annat land. Trotts att dessa sammantaget bör utgöra en 
 210 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 betydande andel menar vi att huvuddelen av de 6 660 personerna kvarstår i kön för att få återförenas med sina anhöriga. Vi saknar ett faktaunderlag för att avgöra hur stor denna andel är men gör uti- från ovanstående resonemang antagandet att 60%, eller ca 4 000 per- soner ingår i gruppen som har ett ackumulerat behov av att återför- enas med sina anhöriga. Vi antar dessutom att uppehållstillstånd till dessa 4 000 personer kommer att beviljas under de tre första åren efter att de nya reglerna börjat gälla. 
 Invandring leder till ökad anhöriginvandring 
 Den varaktiga förändring som kan förväntas innebär att fler uppe- hållstillstånd beviljas än under perioden  
 1994–1996 
  till följd av att det idag finns fler invandrare i Sverige än det fanns före 1997. Ök- ningen kan antas ligga främst i åldersgrupperna över 24 år och de två yngsta åldersgrupperna barn. För de två åldersgrupperna i intervallet  
 16–24 
  år innebär vår initiala beräkning att antalet redan anpassats till dagsaktuell nivå. 
 Vi saknar faktamässigt underlag för att bedöma storleksordningen på ökningen jämfört med perioden före 1997 för åldersgrupperna över 24 år och de två yngsta åldersgrupperna barn. 
 Ökningen antas varaktigt hamna 5% över den genomsnittliga nivån  
 1994–1996 
  för alla åldersgrupper utom  
 16–24 
  år. Nivån har diskuterats med företrädare för Migrationsverket men får trotts detta betraktas som en grov skattning. 
 Den slutliga bedömningen av antalet beviljade uppehållstillstånd (varaktigt) efter införande av Anhörigkommitténs förslag blir enligt tabellen nedan: 
 211 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Tabell 2.1.6 
 Förväntat antal anhörigtillstånd årligen, varaktigt 
  
 Korrigerad 
  
 Ökning 
  
 utgångspunkt 
  
 pga. 
  
 förväntat antal 
  
 invand- 
  
 Slutlig 
  
 Åldersgrupper 
  
 uppehållstillst. 
  
 ring 
  
 bedömning 
  
 0-6 
  
 20 
  
 5% 
  
 21 
  
 7-15 
  
 41 
  
 5% 
  
 43 
  
 16-18 
  
 39 
  
 0% 
  
 39 
  
 19-24 
  
 61 
  
 0% 
  
 61 
  
 25-34 
  
 34 
  
 5% 
  
 36 
  
 35-44 
  
 20 
  
 5% 
  
 21 
  
 45-54 
  
 80 
  
 5% 
  
 84 
  
 55-64 
  
 327 
  
 5% 
  
 343 
  
 65-74 
  
 326 
  
 5% 
  
 342 
  
 75-w 
  
 113 
  
 5% 
  
 119 
  
 Totalt 
  
 1061 
  
 1109 
  
 Ökning de första åren efter införande av nya regler 
 I den tidigare beskrivningen gjordes bedömningen att det finns ett ackumulerat behov av anhörigåterförening på ca 4 000 personer och att detta skulle realiseras under de tre första åren efter ett införande av nya regler. Årligen för åren  
 1–3 
  fördelas därför 1 333 beviljade till- stånd till de åldersgrupper (de fyra äldsta) som berörs. Fördelningen utgår ifrån respektive åldersgrupps andel av det totala antalet i åldrarna  
 45–w 
  år. 
 I följande tabell sammanfattas våra bedömningar. Kolumnerna Slutlig bedömning uttrycker det totala antalet uppehållstillstånd som förväntas beviljas för anhöriga utanför kärnfamiljen efter ett in- förande av Anhörigkommitténs förslag. I de två kolumnerna med rubrik Ökning framgår det tillkommande antalet uppehållstill- stånd (utöver dagens nivå) som förväntas beviljas för anhöriga utan- för kärnfamiljen efter ett införande av Anhörigkommitténs förslag. 
 212 
 SOU 2005:103 Bilaga 5 
 Tabell 2.1.7 
  
 Slutlig 
  
 Ackumu- 
  
 Slutlig 
  
 Ökning 
  
 Medel 
  
 bedömning 
  
 lerat bedömning per fr.o.m. år 
  
 Ökning per 
  
 Åldersgrupper 
  
 1997-2004 
  
 varaktigt 
  
 behov 
  
 år, år 1 - 3 
  
 4 
  
 år, år 1  
 -3 
  
 0-6 
  
 15 
  
 21 
  
 21 
  
 6 
  
 6 
  
 7-15 
  
 36 
  
 43 
  
 43 
  
 7 
  
 7 
  
 16-18 
  
 40 
  
 39 
  
 39 
  
 -1 
  
 -1 
  
 19-24 
  
 63 
  
 61 
  
 61 
  
 -2 
  
 -2 
  
 25-34 
  
 22 
  
 36 
  
 36 
  
 15 
  
 15 
  
 35-44 
  
 19 
  
 21 
  
 21 
  
 2 
  
 2 
  
 45-54 
  
 21 
  
 84 
  
 126 
  
 209 
  
 62 
  
 188 
  
 55-64 
  
 33 
  
 343 
  
 515 
  
 859 
  
 310 
  
 825 
  
 65-74 
  
 34 
  
 342 
  
 514 
  
 856 
  
 308 
  
 822 
  
 75-w 
  
 11 
  
 119 
  
 179 
  
 298 
  
 108 
  
 287 
  
 Totalt 
  
 295 
  
 1 109 
  
 1 333 
  
 2 443 
  
 815 
  
 2 148 
  
 Som framgår av tabellen förväntas antalet uppehållstillstånd minska något för åldersgrupperna  
 16–18 
  och  
 19–24 
  år. Detta sammanhänger med begränsningen i anhörigkretsen då referenspersonen är med- borgare i EU/EES eller Schweiz. Vi valde att fördela det reducerade antalet (sammanlagt 36 personer) till samtliga ålderskategorier. Detta slår igenom som en marginell minskning för åldersgrupperna  
 16–18 
  och  
 19–24 
  år. 
 Sammantaget är vår bedömning att ökningen de tre första åren kommer att ligga på nivån ca 2 150 ytterligare beviljade uppehålls- tillstånd per år. Den varaktiga nivån (fr.o.m. år 4) bedöms hamna drygt 800 över dagens nivå på antalet beviljade uppehållstillstånd. 
 Med försörjningskrav 
 Ett införande av försörjningskrav innebär att anknytningspersonen i Sverige skall stå för den anhöriges levnadsomkostnader (mat, klä- der och boende). Försörjningskravet planeras gälla under de två första åren efter ankomsten till Sverige. De anhöriga som omfattas är: 
  
 make, maka, registrerad partner, sambo i snabbanknytningsför- hållande 
  
 förälder 
  
 vuxna – ogifta barn 
  
 annan anhörig utanför kärnfamiljen 
  
 213 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Tabellen nedan innehåller den förväntade totala anhöriginvandringen om Anhörigkommitténs förslag införs utan försörjningskrav (d.v.s. enligt de utgångspunkter och antaganden som presenteras i avsnittet Utan försörjningskrav ovan men där samtliga anhörigkategorier medräknats). 
 Tabell 2.1.8 
 Total förväntad invandring av anhörigskäl (utan försörjningskrav) 
  
 Totalt 
  
 Årlig 
  
 Totalt 
  
 årligt 
  
 Medel 
  
 Årlig 
  
 ökning 
  
 årligt 
  
 antal 
  
 1997- ökning år 
  
 fr.o.m. 
  
 antal år 
  
 fr.o.m. 
  
 Åldersgrupper 
  
 2003 
  
 1 - 3 
  
 år 4 
  
 1 - 3 
  
 år 4 
  
 0-6 
  
 4 736 
  
 6 
  
 6 
  
 4742 
  
 4742 
  
 7-15 
  
 2 764 
  
 7 
  
 7 
  
 2771 
  
 2771 
  
 16-18 
  
 1 013 
  
 -1 
  
 -1 
  
 1012 
  
 1012 
  
 19-24 
  
 3 567 
  
 -2 
  
 -2 
  
 3566 
  
 3566 
  
 25-34 
  
 6 116 
  
 15 
  
 15 
  
 6130 
  
 6130 
  
 35-44 
  
 2 506 
  
 2 
  
 2 
  
 2508 
  
 2508 
  
 45-54 
  
 816 
  
 188 
  
 62 
  
 1004 
  
 878 
  
 55-64 
  
 247 
  
 825 
  
 310 
  
 1072 
  
 557 
  
 65-74 
  
 103 
  
 822 
  
 308 
  
 925 
  
 411 
  
 75-w 
  
 22 
  
 287 
  
 108 
  
 308 
  
 129 
  
 Totalt 
  
 21 889 
  
 2 148 
  
 815 
  
 24037 
  
 22704 
  
 Ökningarna i tabellen ovan avser enligt beräkningarna i detta avsnitt endast anhöriga utanför kärnfamiljen. Gruppen anhöriga utanför kärnfamiljen utgör således en mycket liten del av den totala anhörig- invandringen. Andelen beräknas till ca 5% (1 109 / 22 704). Av de kategorier som kan komma att beröras av ett försörjningskrav antas föräldrar, vuxna – ogifta barn och övriga anhöriga fångas in i genomförda beräkningar. Maximalt kan då 1 109 uppehållstillstånd från dessa tre kategorier bli föremål för försörjningskrav. Det som främst inte fångas i ovanstående skattning är kategorin snabban- knytningar. 
 Beträffande make, maka, registrerad partner, sambo i snabbanknyt- ningsförhållande finns följande statistik: 
 214 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Tabell 2.1.9 
 Biviljande tillstånd, snabbanknytning  
 2002-2004 
  
 Ålders- 
  
 Genom- 
  
 grupp 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 snitt per år 
  
 0-6 
  
 1 064 
  
 767 
  
 685 
  
 839 
  
 7-15 
  
 1 371 
  
 1 009 
  
 912 
  
 1 097 
  
 16-18 
  
 493 
  
 444 
  
 415 
  
 451 
  
 19-24 
  
 3 309 
  
 3 987 
  
 3 674 
  
 3 657 
  
 25-34 
  
 5 443 
  
 6 391 
  
 6 554 
  
 6 129 
  
 35-44 
  
 1 894 
  
 2 219 
  
 2 340 
  
 2 151 
  
 44-54 
  
 660 
  
 651 
  
 705 
  
 672 
  
 55-64 
  
 164 
  
 134 
  
 155 
  
 151 
  
 65-74 
  
 65 
  
 19 
  
 27 
  
 37 
  
 75-w 
  
 21 
  
 4 
  
 7 
  
 11 
  
 1 
  
 0 
  
 Summa 
  
 14 484 
  
 15 625 
  
 15 475 
  
 15 195 
  
 Källa: Migrationsverket 
 Det något märkliga utfallet i tabellen – att även barn finns med i sta- tistiken över snabbanknytning – förklaras av att även barn till en vuxen som beviljas uppehållstillstånd enligt snabbanknytning räknas till denna kategori. 
 Antalet snabbanknytningar har under de tre senaste åren således legat på nivån 15 195 personer per år. I nedanstående tabell lägger vi till de som tidigare har beräknats beröras av ett försörjningskrav: 
 215 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Tabell 2.1.10 
 Totalt antal som berörs av ett försörjningskrav 
  
 Ålders- 
  
 Snabb- 
  
 Övriga anhörig- 
  
 grupp 
  
 anknytningar 
  
 kategorier 
  
 Total 
  
 0-6 
  
 839 
  
 21 
  
 860 
  
 7-15 
  
 1 097 
  
 43 
  
 1 141 
  
 16-18 
  
 451 
  
 39 
  
 489 
  
 19-24 
  
 3 657 
  
 61 
  
 3 718 
  
 25-34 
  
 6 129 
  
 36 
  
 6 166 
  
 35-44 
  
 2 151 
  
 21 
  
 2 172 
  
 44-54 
  
 672 
  
 84 
  
 756 
  
 55-64 
  
 151 
  
 343 
  
 494 
  
 65-74 
  
 37 
  
 342 
  
 379 
  
 75-w 
  
 11 
  
 119 
  
 130 
  
 Summa 
  
 15 195 
  
 1 109 
  
 16 304 
  
 Detta betyder att det (i förhållande till nuvarande regler) är i stor- leksordningen 16 300 anhöriginvandringar som  
 kan  
 komma att be- röras av ett försörjningskrav. 
 Det saknas underlag för att noggrant bedöma hur många uppe- hållstillstånd som vid ett införande av försörjningskrav istället kan komma att avslås. Ett antagande vi gör är att anknytningspersonen i hög grad är beredd att göra uppoffringar för att få ta hit sin anhö- riga, t.ex. genom att erbjuda denne/denna mat och logi i sin egen bostad. Ett rimligt antagande är också att det redan idag (utan ett formellt försörjningskrav) är en stor del av de anhöriga som blir försörjda av sina släktingar i Sverige. 
 Vi antar att det initialt kommer att vara få personer som avstår från att söka uppehållstillstånd pga. att ett försörjningskrav införs. Med tiden kommer dock kunskapen om att kravet finns (och be- roende på hur försörjningskravet tillämpas) påverka antalet ansök- ningar. 
 En minskning av antalet beviljade uppehållstillstånd kommer själv- fallet också att uppstå till följd av att ansökningar om uppehållstill- stånd avslås i de fall referenspersonen inte bedöms klara den ekono- miska belastningen av att försörja ytterligare personer. 
 I Anhörigkommitténs delbetänkande (SOU 2002:13) diskuteras i avsnittet 5.11.2 om försörjningskravets innebörd. Som exempel nämns en samboende anknytningsperson som vill återförenas med en vuxen anhörig. En nivå på disponibel inkomst på 13 000 kr (vid 
 216 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 en boendekostnad på 5 000 kr) skulle i detta fall innebära att de flesta anknytningspersoner skulle kunna uppfylla försörjningskravet. Ingen närmare precisering ges kring andelen som bedöms kunna klara inkomstnivån. 
 En bedömning av hur många av uppehållstillstånden för anhörig- invandrare som kommer att avslås vid ett införande av försörjnings- krav skall göras för tre olika alternativ. Alternativen varierar med av- seende på referenspersonens medborgarskap. För beräkningen i detta avsnitt är den första av nedanstående alternativ applicerbart. De två övriga alternativen kommer att användas i beräkningar i de kommande avsnitten i denna rapport. 
  
 1. 
  
 Enligt Anhörigkommitténs förslag kan referenspersonen vara svensk medborgare, tredjelandsmedborgare eller, i vissa fall, en EES- eller Schweizmedborgare 
  
 2. 
  
 Enligt Utredningens förslag utgående ifrån Familjeåterförenins- gdirektivet samt kommittédirektiven 2003:181 och 2004:171 kan referenspersonen vara tredjelandsmedborgare 
  
 3. 
  
 Enligt Utredningens förslag utgående ifrån kommittédirektivet 2004:171 kan referenspersonen vara svensk medborgare eller, i vissa fall, en EES- eller Schweizmedborgare 
  
 Hur många uppehållstillstånd som kan komma att avslås antas variera för dessa tre grupper med referenspersoner. I sammanhanget kan konstateras att det första alternativet innehåller samtliga referens- personer med avseende på medborgarskap. De två nästföljande alter- nativen är därför delmängder av det första. 
 Ett antagande vi gör är att grupperna med referenspersoner som är medborgare i Sverige, EES eller Schweiz genomsnittligt har en större ekonomisk förmåga än referenspersoner som är medborgare i tredjeland och därför i högre grad kommer att klara inkomstgrän- sen för ett försörjningskrav. 
 Enligt statistik från Socialstyrelsen (Socialtjänst 2004:8) framkom- mer att 2% av befolkningen inrikes födda var mottagare av försörj- ningsstöd 2003. Motsvarande andel hos gruppen utrikes födda var 11%. Vi har inget noggrannare underlag för att ur gruppen utrikes födda skilja ut den grupp som önskar återförenas med anhöriga. Vi väljer därför att utgå ifrån dessa uppgifter för att skatta andelen som kan klara att försörja eventuella anhöriginvandrare. Innan den slutliga bedömningen sker skall dock en korrigering göras. Upp- giften att 2 respektive 11 % mottagit försörjningsstöd tolkas som att 
 217 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 dessa inte klarar sin egen (familjens) försörjning. Om man utifrån dessa nivåer skall uppskatta andelen som inte klarar att försörja ytterligare en anhörig måste andelarna höjas. Vi saknar faktaunder- lag för hur stora andelarna bör vara. Den slutliga bedömningen blir att det bör vara i storleksordningen dubbelt så många som inte klarar att försörja ytterligare personer än de som erhåller försörjningsstöd. Andelen av befolkningen inrikes födda som antas få avslag bedöms till 4% och motsvarande andel hos gruppen utrikes födda (tredje- landsmedborgare) bedöms till 20%. 
 Vi antar således att andelen beviljade uppehållstillstånd för anhörig- invandrare med referenspersoner som är medborgare i Sverige, EES eller Schweiz kommer att sjunka med 4% vid ett införande av för- sörjningskrav jämfört med alternativet att inget försörjningskrav införs. För anhöriginvandrare med referenspersoner som är medbor- gare i tredjeland förväntas motsvarande minskning bli 20%. Dessa båda uppgifter kommer att användas i de två nästföljande avsnitten (alternativ 2 och 3). 
 För att beräkna den förväntade minskningen för alternativ 1 ovan (där referenspersonen kan vara svensk medborgare, tredjelandsmed- borgare eller, i vissa fall, en EES- eller Schweizmedborgare) behöver vi känna till hur stora de olika grupperna med referenspersoner är. En bedömning av detta har beskrivits tidigare, den återges ånyo nedan: 
 Tabell 2.1.11 
 Medborgarskap för anhöriginvandrares referenspersoner 
  
 Medborgarskap 
  
 Andel 
  
 Svenskt 
  
 25% 
  
 EU/EES  Schweiz 
  
 5% 
  
 Tredjeland 
  
 70% 
  
 Källa: Migrationsverket (OBS – grov skattning) 
 Den slutliga beräkningen av den förväntade andelen av anhörigtill- stånden som kan komma att avslås i det fall där referenspersonen kan vara svensk medborgare, tredjelandsmedborgare eller, i vissa fall, en EES- eller Schweizmedborgare (dvs. enligt Anhörigkommitténs för- slag) blir då enligt följande: 
 Referenspersoner med svenskt, EES eller schweiziskt medborgar- skap utgör sammantaget 30% av samtliga (25 + 5). Ett vägt medel- 
 218 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 värde kan då beräknas enligt: 30% * 4% + 70% * 20% = 15,2%. Vi avrundar detta och utgår ifrån att minskningen, utifrån de riktlinjer som ges med Anhörigkommitténs förslag, blir 15%. 
 I tabellen nedan framgår vår bedömning av det förväntade antalet anhöriginvandrare om ett försörjningskrav införs jämfört med det förväntade antalet utan ett införande av försörjningskrav. Beräk- ningen avser endast de grupper av anhöriginvandrare som berörs av ett försörjningskrav inom ramen för Anhörigkommitténs riktlinjer. 
 Tabell 2.1.12 
 Förväntat antal uppehållstillstånd för berörda grupper med och utan försörjningskrav 
  
 Ålders- 
  
 Utan för- 
  
 Med för- 
  
 grupp 
  
 sörjningskrav 
  
 sörjningskrav 
  
 Minskning 
  
 0-6 
  
 860 
  
 729 
  
 131 
  
 7-15 
  
 1 141 
  
 967 
  
 173 
  
 16-18 
  
 489 
  
 415 
  
 74 
  
 19-24 
  
 3 718 
  
 3 153 
  
 565 
  
 25-34 
  
 6 166 
  
 5 228 
  
 937 
  
 35-44 
  
 2 172 
  
 1 842 
  
 330 
  
 44-54 
  
 756 
  
 641 
  
 115 
  
 55-64 
  
 494 
  
 419 
  
 75 
  
 65-74 
  
 379 
  
 322 
  
 58 
  
 75-w 
  
 130 
  
 110 
  
 20 
  
 Summa 
  
 16 304 
  
 13 826 
  
 2 478 
  
 Slutligen skall en beräkning göras av den förväntade varaktiga (fr.o.m. år 4) nivån på den totala anhöriginvandringen om ett försörjnings- krav införs. Vi utgår ifrån den tidigare presenterade beräkningen av den totala varaktiga nivån på anhöriginvandring i det fall inget för- sörjningskrav införs. 
 219 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Tabell 2.1.13 
 Förväntad anhöriginvandring fr.o.m. år 4 efter införande av Anhörig- kommitténs förslag med och utan försörjningskrav 
  
 Skillnad 
  
 Skillnad 
  
 Antal utan 
  
 mot 
  
 Antal med 
  
 mot 
  
 Ålders- 
  
 Nuvarande 
  
 försörj- 
  
 nuvarande 
  
 försörj- 
  
 nuvarande 
  
 grupper 
  
 antal 
  
 ningskrav 
  
 antal 
  
 ningskrav 
  
 antal 
  
 0-6 
  
 4 736 
  
 4 742 
  
 6 
  
 4 611 
  
 -124 
  
 7-15 
  
 2 764 
  
 2 771 
  
 7 
  
 2 598 
  
 -166 
  
 16-18 
  
 1 013 
  
 1 012 
  
 -1 
  
 937 
  
 -76 
  
 19-24 
  
 3 567 
  
 3 566 
  
 -2 
  
 3 001 
  
 -567 
  
 25-34 
  
 6 116 
  
 6 130 
  
 15 
  
 5 193 
  
 -923 
  
 35-44 
  
 2 506 
  
 2 508 
  
 2 
  
 2 177 
  
 -329 
  
 45-54 
  
 816 
  
 878 
  
 62 
  
 763 
  
 -53 
  
 55-64 
  
 247 
  
 557 
  
 310 
  
 482 
  
 235 
  
 65-74 
  
 103 
  
 411 
  
 308 
  
 353 
  
 250 
  
 75-w 
  
 22 
  
 129 
  
 108 
  
 109 
  
 88 
  
 Totalt 
  
 21 889 
  
 22 704 
  
 815 
  
 20 226 
  
 -1 
  664 
  
 Slutkommentar 
 Varaktig förändring 
 Bedömningen blir slutligen att antalet anhöriginvandrare kommer att öka varaktigt med drygt 800 personer om Anhörigkommitténs förslag införs utan försörjningskrav. Ökningen ligger nästan helt i de äldre åldersgrupperna. 
 I det fall ett försörjningskrav införs är vår bedömning att antalet anhöriginvandrare kommer att minska varaktigt med ca 1 650 per- soner jämfört med dagens nivå. Minskningen är kraftigast i de mellersta åldersgrupperna. Detta förklaras av att försörjningskra- vet, till antalet sett, främst kommer att beröra kategorin snabban- knytningsförhållanden. Individerna i denna kategori är företrädes- vis i åldrarna  
 19–44 
  år. Den kraftiga ökningen av äldre personer slår igenom även i alternativet med försörjningskrav. Ökningen dämpas dock av att ett försörjningskrav införs. 
 Förändring de första åren 
 En betydligt kraftigare ökning kan förväntas för de tre första åren efter ett införande. Ett ackumulerat behov motsvarande 4 000 (1 333/år) personer bedöms finnas. Utöver denna ökning kommer 
 220 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 de tre första åren också att påverkas av de nya generösare reglerna och av att det idag finns fler invånare med utländsk bakgrund i Sverige – följaktligen finns det fler personer som önskar återförenas med sina anhöriga än före 1997. Totalt sett förväntas antalet tillkom- mande anhöriginvandrare under de tre första åren bli ca 2 150 årligen. 
 I det fall ett försörjningskrav införs har bedömts att antalet an- höriginvandrare kommer att minska varaktigt med drygt 1 650 per- soner jämfört med dagens nivå. I beräkningen av vad som kan för- väntas för de tre första åren måste antalet som har ett ackumulerat behov av anhöriginvandring adderas till den föregående beräkningen. Sedan tidigare har antalet med ett ackumulerat behov beräknats till totalt 1 333 personer årligen. Av dessa antar vi i enlighet med tidi- gare bedömning att 15% kommer att nekas uppehållstillstånd pga. att de ej anses kunna försörja ytterligare anhöriga. Således förväntas minskningen de tre fösta åren efter ett införande av Anhörigkom- mitténs förslag stanna på nivån ca 530. 
 Tabell 2.1.14 
  
 Minskning 
  
 Till- 
  
 Slutlig bedömning 
  
 Ålders- 
  
 varaktig med 
  
 kommande 
  
 Reducering 
  
 år 1 - 3 med 
  
 grupper 
  
 försörjningskrav 
  
 år 1 - 3 
  
 15% 
  
 försörjningskrav 
  
 0-6 
  
 -124 
  
 -124 
  
 7-15 
  
 -166 
  
 -166 
  
 16-18 
  
 -76 
  
 -76 
  
 19-24 
  
 -567 
  
 -567 
  
 25-34 
  
 -923 
  
 -923 
  
 35-44 
  
 -329 
  
 -329 
  
 45-54 
  
 -53 
  
 126 
  
 106 
  
 54 
  
 55-64 
  
 235 
  
 515 
  
 437 
  
 672 
  
 65-74 
  
 250 
  
 514 
  
 436 
  
 686 
  
 75-w 
  
 88 
  
 179 
  
 152 
  
 240 
  
 Totalt 
  
 -1 
  664 
  
 1 333 
  
 1 131 
  
 -533 
  
 Minskningen berör främst de mellersta åldersgrupperna medan de äldre åldersgrupperna förväntas öka trots försörjningskravet eftersom de är överrepresenterade bland de som har ett ackumulerat behov. 
 221 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 2.2 
  
 EG-direktivet 
  
  2003/86/EG (Familjeåterföreningsdirektivet), kommittédirektiven 2003:181 och 2004:171 
 Referenspersonen är i detta alternativ en tredjelandsmedborgare (dvs. en person som inte är medborgare i en  
 EES-stat 
  eller i Schweiz) som är bosatt i Sverige med ett permanent uppehållstillstånd eller har be- viljats ett permanent uppehållstillstånd för bosättning i Sverige och som önskar återförenas med en anhörig i Sverige. Den anhörige förutsätts nästan uteslutande vara tredjelandsmedborgare men kan också vara medborgare inom EES eller Schweiz. 
 Till kretsen referensperson kommer i framtiden också att höra tredjelandsmedborgare som har ställning som varaktigt bosatta i annan  
 EU-stat 
  och som fått uppehållstillstånd här för en längre tid än ett år (vanligen femåriga uppehållstillstånd). Den nyss nämnda kategorin behandlas i utredningens delbetänkande och beräknas enligt Brown 
  
 Young uppgå till 500 personer årligen. Anhörigkretsen som omfattas av förslagen är: 
  
 1. 
  
 make, maka, registrerad partner eller sambo, 
  
 2. 
  
 biologiska barn/adoptivbarn under 18 år, som är gemen- samma till referenspersonen och makan, maken, registrerade partnern respektive sambon eller är biologiska barn/adoptiv- barn under 18 år till någon av dessa, 
  
 3. 
  
 förälder till referenspersonen eller makan, maken, registrerade partnern eller sambon, 
  
 4. 
  
 vuxet, ogift myndigt barn till referenspersonen eller makan, maken, registrerade partnern eller sambon, eller 
  
 5. 
  
 övriga anhöriga (t.ex. far- eller morföräldrar, syskon, kusiner, faster eller moster). 
  
 För att uppehållstillstånd skall kunna beviljas en anhörig enligt ut- redningens förslag måste vissa villkor vara uppfyllda. För makar, registrerade partners, sambor och barn/adoptivbarn under 18 år skall dock i princip en villkorslös rätt till familjeåterförening finnas. 
 Det nyss sagda framgår redan av utredningens förslag i delbe- tänkandet såvitt avser familjeåterförening där både referenspersonen och den anhörige är tredjelandsmedborgare och uttrycks i lagförsla- get så att dessa anhöriga inom kärnfamiljen skall ha rätt till uppe- hållstillstånd. 
 För föräldrar, vuxna, ogifta myndiga barn och övriga släktingar är tanken att ett beroendeförhållande (främst ekonomiskt men även känslomässigt) skall föreligga mellan referenspersonen och den an- 
 222 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 hörige. Uppehållstillstånd skall dock inte få beviljas t.ex. vid sken- förhållanden, vid vilseledande eller om den anhörige utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Kravet på att ett beroendeför- hållande skall föreligga mellan referenspersonen och den anhörige skall tillämpas striktare för övriga släktingar än för de andra kate- gorierna. 
 Vår bedömning är att detta förslag innefattas i Anhörigkommit- téns förslag. Anhörigkretsen är densamma medan kretsen referens- personer är mer begränsad – i detta förslag kan referenspersonen endast vara tredjelandsmedborgare bosatt i Sverige. 
 Utan försörjningskrav 
 Utgångspunkten för bedömningen av hur många tillstånd som kan tänkas beviljas ytterligare med anledning av detta förslag är således att det är en delmängd av de 815 tillstånd som varaktigt antas be- viljas ytterligare med anledning av Anhörigkommitténs förslag. Skill- naden i förhållande till Anhörigkommitténs förslag är att kretsen referenspersoner i detta förslag är begränsad till tredjelandsmedbor- gare bosatta i Sverige. För att bedöma hur många uppehållstillstånd som kan komma att beviljas med anledning av detta förslag behövs uppgifter om hur stor del av anhöriginvandrarna som har tredje- landsmedborgare som referensperson. Detta har redan beskrivits och läsaren hänvisas till avsnitt 2.1 för en närmare genomgång. 
 Den grova uppskattningen ger vid handen att ca 70% av anhörig- invandrarna har en tredjelandsmedborgare som referensperson. Nästa fråga och bedömning avser huruvida denna delmängd med anhörig- invandrare avviker (med avseende på åldersfördelning och med av- seende på vilka anhörigkategorier som ingår) från den grupp som beräknats avseende Anhörigkommitténs förslag. 
 För hela gruppen anhöriginvandrare (ca 23 000 beviljade uppehålls- tillstånd årligen) finns sannolikt påtagliga skillnader. Exempelvis kan tredjelandsmedborgare i högre grad antas önska ta hit äldre släktingar än svenska medborgare (som i högre grad redan har sin föräldrar i Sverige). Men bedömningen skall avse en betydligt mer begränsad grupp. Utgångspunkten är det  
 tillskott  
 av anhöriginvandrare som kan förutses med anledning av Anhörigkommitténs förslag, dvs. det som i föregående avsnitt bedömdes till: 
 223 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Tabell 2.2.1 
 Anhörigkommitténs förslag 
  
 Ökning 
  
 Åldersgrupper 
  
 varaktig 
  
 0-6 
  
 6 
  
 7-15 
  
 7 
  
 16-18 
  
 -1 
  
 19-24 
  
 -2 
  
 25-34 
  
 15 
  
 35-44 
  
 2 
  
 45-54 
  
 62 
  
 55-64 
  
 310 
  
 65-74 
  
 308 
  
 75-w 
  
 108 
  
 Totalt 
  
 815 
  
 Bedömningen i detta alternativ avser således en del av den grupp med 815 personer som sedan tidigare bedömts i huvudsak bestå av per- soner i de fyra äldsta åldersgrupperna. Vi antar att åldersfördelningen och anhörigkategorierna i allt väsentligt liknar de som gäller i alter- nativet med Anhörigkommitténs förslag. 
 Följaktligen fördelas antalet enligt vår tidigare beräkning (tabellen ovan) proportionerligt efter de andelar som avser respektive med- borgarskapskrets för referenspersonerna. I tabellen nedan har där- för 70% av ökningen hänförts till de anhöriga som har referensper- soner som är tredjelandsmedborgare. 
 224 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Tabell 2.2.2 
 Förslag enligt familjeåterföreningsdirektivet, kommittédirektiven 2003:181 och 2004:171 
  
 Ökning 
  
 Åldersgrupper 
  
 varaktig 
  
 0-6 
  
 4 
  
 7-15 
  
 5 
  
 16-18 
  
 -1 
  
 19-24 
  
 -1 
  
 25-34 
  
 10 
  
 35-44 
  
 1 
  
 45-54 
  
 44 
  
 55-64 
  
 217 
  
 65-74 
  
 216 
  
 75-w 
  
 75 
  
 Totalt 
  
 570 
  
 Varaktigt förväntas således familjeåterföreningsdirektivet innebära en ökad anhöriginvandring motsvarande drygt 570 personer årligen. 
 En betydligt kraftigare ökning kan förväntas för de tre första åren efter ett införande. Ett ackumulerat behov motsvarande 4 000 (1 333/år) personer bedöms finnas totalt sett. I likhet med tidigare resonemang anser vi familjeåterföreningsdirektivets förslag vara en delmängd av Anhörigkommitténs förslag. Enligt bedömning från Migrationsverket utgör den grupp vi här skall beräkna ca 70% av samtliga. Sammantaget är bedömningen då att det ackumulerade be- hovet för anhöriginvandrare med referenspersoner från tredjeland är ca 2 800 (70% * 4 000) vilket motsvarar drygt 930 personer årligen under de tre första åren efter ett införande av detta förslag. Utöver denna ökning kommer de tre första åren också att påverkas av de nya generösare reglerna och av att det idag finns fler invånare med utländsk bakgrund i Sverige – följaktligen finns det fler personer som önskar återförenas med sina anhöriga än före 1997. Totalt sett förväntas antalet tillkommande anhöriginvandrare under de tre första åren bli ca 1 500 årligen. 
 225 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Med försörjningskrav 
 Beräkningen skall avse att försörjningskrav ställs på referensperso- nen eller den anhörige som villkor för att make, maka, registrerad partner eller sambo i ett nyetablerat förhållande, föräldrar, vuxet, ogift myndigt barn och övriga släktingar skall få uppehållstillstånd. 
 (Med nyetablerat förhållande avses dels att referenspersonen visser- ligen är gift, registrerad partner eller sambo med främst en tredje- landsmedborgare men ännu inte varaktigt sammanbott med respek- tive någon av dessa när uppehållstillstånd söks, dels att referensper- sonen avser att ingå äktenskap, registrerat partnerskap eller sambo- förhållande med tredjelandsmedborgaren efter inresan till Sverige. I dessa fall skall maken/makan, registrerade partnern eller sambon ini- tialt få ett tidsbegränsat uppehållstillstånd med möjlighet till förläng- ning). 
 Utredningen föreslår att försörjningskravet utformas på så sätt att referenspersonen eller den anhörige skall ha sådan ekonomisk för- måga så att den anhörige inte behöver ta i anspråk ekonomiskt bistånd från samhället framför allt för det grundläggande försörjningsbeho- vet och bostadskostnaden. (Försörjningskravet skall inte gälla i något fall om den anhörige är maka, make, registrerad partner eller sambo i ett etablerat förhållande eller är ett barn under 18 år. Något för- sörjningskrav skall heller inte gälla make, maka, sambo eller registre- rad partner i nyetablerat förhållande om referenspersonen är flykting eller annan skyddsbehövande eller om referenspersonen är en under- årig flykting eller annan skyddsbehövande som är utan medföljande vuxen inför återförening med föräldrarna). 
 Analogt med tidigare resonemang tolkas detta som en delmängd av Anhörigkommitténs förslag. I avsnitt 2.1 beräknas det maximala antalet som kan bli föremål för ett försörjningskrav. Därefter be- döms i samma avsnitt att 20% av ansökningarna om uppehållstill- stånd (avseende personer med utländsk bakgrund) kommer att av- slås pga. att referenspersonen inte bedöms kunna försörja fler. 
 På samma sätt som tidigare i detta avsnitt antar vi att det är 70% av anhöriginvandrarna som har tredjelandsmedborgare som referens- person. Det maximala antalet som i detta fall kan bli aktuellt för ett försörjningskrav är då ca 11 400 personer. Om ett försörjningskrav införs bedöms således antalet anhörigtillstånd minska med nästan 2 300 personer (20% av 11 400). 
 226 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Tabell 2.2.3 
 Förväntat antal uppehållstillstånd för berörda grupper med och utan försörjningskrav 
  
 Ålders- 
  
 Utan för- 
  
 Med för- 
  
 grupp 
  
 sörjningskrav 
  
 sörjningskrav 
  
 Minskning 
  
 0-6 
  
 602 
  
 481 
  
 120 
  
 7-15 
  
 798 
  
 639 
  
 160 
  
 16-18 
  
 343 
  
 274 
  
 69 
  
 19-24 
  
 2 602 
  
 2 082 
  
 520 
  
 25-34 
  
 4 316 
  
 3 453 
  
 863 
  
 35-44 
  
 1 520 
  
 1 216 
  
 304 
  
 44-54 
  
 529 
  
 423 
  
 106 
  
 55-64 
  
 346 
  
 277 
  
 69 
  
 65-74 
  
 265 
  
 212 
  
 53 
  
 75-w 
  
 91 
  
 73 
  
 18 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Summa 
  
 11 413 
  
 9 130 
  
 2 283 
  
 Sammantaget blir bedömningen av detta alternativ i förhållande till dagens nivå på anhöriginvandringen enligt nedan: 
 Tabell 2.2.4 
 Förväntad anhöriginvandring fr.o.m. år 4 enligt familjeåterförenings- direktivets förslag med och utan försörjningskrav 
  
 Skillnad 
  
 Skillnad 
  
 Antal utan 
  
 mot 
  
 Antal med 
  
 mot 
  
 Ålders- 
  
 Nuvarande 
  
 försörj- 
  
 nuvarande 
  
 försörj- 
  
 nuvarande 
  
 grupper 
  
 antal 
  
 ningskrav 
  
 antal 
  
 ningskrav 
  
 antal 
  
 0-6 
  
 4 736 
  
 4 740 
  
 4 
  
 4 620 
  
 -116 
  
 7-15 
  
 2 764 
  
 2 769 
  
 5 
  
 2 609 
  
 -155 
  
 16-18 
  
 1 013 
  
 1 012 
  
 -1 
  
 944 
  
 -69 
  
 19-24 
  
 3 567 
  
 3 566 
  
 -1 
  
 3 046 
  
 -522 
  
 25-34 
  
 6 116 
  
 6 126 
  
 10 
  
 5 263 
  
 -853 
  
 35-44 
  
 2 506 
  
 2 507 
  
 1 
  
 2 203 
  
 -303 
  
 45-54 
  
 816 
  
 859 
  
 44 
  
 754 
  
 -62 
  
 55-64 
  
 247 
  
 464 
  
 217 
  
 395 
  
 148 
  
 65-74 
  
 103 
  
 319 
  
 216 
  
 266 
  
 163 
  
 75-w 
  
 22 
  
 97 
  
 75 
  
 79 
  
 57 
  
 Totalt 
  
 21 889 
  
 22 459 
  
 570 
  
 20 177 
  
 -1 
  712 
  
 227 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Slutkommentar 
 Varaktig förändring 
 Varaktigt förväntas familjeåterföreningsdirektivet innebära en ökad anhöriginvandring motsvarande drygt 570 personer årligen om inget försörjningskrav införs. Ökningen ligger nästan helt i de äldre ålders- grupperna. 
 I det fall ett försörjningskrav införs är vår bedömning att antalet anhöriginvandrare kommer att minska med drygt 1 700 personer jämfört med dagens nivå. Minskningen är kraftigast i de mellersta åldersgrupperna. Detta förklaras av att försörjningskravet, till antalet sett, främst kommer att beröra kategorin snabbanknytningsförhållan- den. Individerna i denna kategori är företrädesvis i åldrarna  
 19–44 
  år. Den kraftiga ökningen av äldre personer slår igenom även i alterna- tivet med försörjningskrav. Ökningen dämpas dock av att ett för- sörjningskrav införs. 
 Förändring de första åren 
 Totalt sett förväntas antalet tillkommande anhöriginvandrare under de tre första åren bli ca 1 500 årligen. 
  
 2.3 
  
 Kommittédirektivet 2004:171 
  
 Med referenspersonen avses i denna del av utredningen förslag främst svensk medborgare som bor i Sverige och i vissa fall medborgare inom EU/EES och i Schweiz. 
 Anhörigkretsen som omfattas av förslagen är: 
  
 1. 
  
 make, maka, registrerad partner eller sambo, 
  
 2. 
  
 biologiska barn/adoptivbarn under 18 år, 
  
 3. 
  
 förälder, 
  
 4. 
  
 vuxet, ogift myndigt barn, eller 
  
 5. 
  
 övriga anhöriga (t.ex. far- eller morföräldrar, syskon, kusiner, fastrar eller mostrar). 
  
 För referenspersoner som är medborgare inom EU/EES och i Schweiz gäller att anhörigkretsen är begränsad till sambo och övriga anhöriga. 
 För att uppehållstillstånd skall kunna beviljas en anhörig enligt utredningens förslag måste vissa villkor vara uppfyllda. För makar, 
 228 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 registrerade partners, sambor och barn/adoptivbarn under 18 år skall dock i princip en villkorslös rätt till familjeåterförening finnas. 
 För föräldrar, vuxna, ogifta myndiga barn och övriga släktingar är tanken att ett beroendeförhållande (främst ekonomiskt men även känslomässigt) skall föreligga mellan referenspersonen och den an- hörige. Uppehållstillstånd skall dock inte få beviljas t.ex. vid sken- förhållanden, vid vilseledande eller om den anhörige utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Kravet på att ett beroendeför- hållande skall föreligga mellan referenspersonen och den anhörige skall tillämpas striktare för övriga anhöriga än för de andra kate- gorierna. 
 Ett tänkbart alternativ är också att inte införa något försörjnings- krav alls för någon anhörigkategori. 
 Utredningen föreslår att en anhörigs uppehållstillstånd skall kunna återkallas under i stort sett samma förutsättningar som gäller enligt nuvarande regler. Återkallelse kan ske bl.a. om utlänningen lämnat vilseledande uppgifter inför ansökan om uppehållstillstånd eller denne anses utgöra ett hot mot allmän ordning eller säkerhet. 
 Vi tolkar även detta förslag som en delmängd av Anhörigkom- mitténs förslag. Anhörigkategorin är densamma medan kretsen refe- renspersoner är mer begränsad – i detta förslag kan referenspersonen endast vara svensk eller EU/EES eller Schweizmedborgare bosatt i Sverige. 
 Utan försörjningskrav 
 Utgångspunkten för bedömningen av hur många tillstånd som kan tänkas beviljas ytterligare med anledning av detta förslag är således att det är en delmängd av de 815 tillstånd som varaktigt antas be- viljas ytterligare med anledning av Anhörigkommitténs förslag. En skillnad i förhållande till Anhörigkommitténs förslag är att kretsen referenspersoner i detta förslag är begränsad till svensk medborgare eller EU/EES eller Schweizmedborgare bosatt i Sverige. En annan skillnad är att för referenspersoner från EU/EES eller Schweiz, är anhörigkretsen som omfattas begränsad till sambo och övriga anhö- riga (kategori 5). Reduceringen av antalet anhöriginvandrare med anledning av detta är redan genomförd och läsaren hänvisas till rubriken Begränsad anhörigkrets för referenspersoner från EU/EES eller Schweiz i avsnitt 2.1 för en närmare beskrivning. 
 229 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Enligt den grova skattning som gjorts (och presenterats tidigare i avsnitt 2.1) är andelen av de tillkommande anhöriginvandrarna med anledning av Anhörigkommitténs förslag som har en svensk med- borgare eller EU/EES eller schweizmedborgare som referensperson ca 30%. Analogt med beräkningarna i avsnitt 2.2 kan då den förvän- tade ökningen av antalet beviljade uppehållstillstånd beräknas till: 
 Tabell 2.3.1 
 Förslag enligt kommitté- direktivet 2004:171 
  
 Ökning 
  
 Åldersgrupper 
  
 varaktig 
  
 0-6 
  
 2 
  
 7-15 
  
 2 
  
 16-18 
  
 0 
  
 19-24 
  
 0 
  
 25-34 
  
 4 
  
 35-44 
  
 0 
  
 45-54 
  
 19 
  
 55-64 
  
 93 
  
 65-74 
  
 92 
  
 75-w 
  
 32 
  
 Totalt 
  
 244 
  
 En betydligt kraftigare ökning kan förväntas för de tre första åren efter ett införande. Ett ackumulerat behov motsvarande 4 000 (1 333/år) personer bedöms finnas totalt sett. I likhet med tidigare resonemang anser vi kommittédirektivet 2004:171 vara en delmängd av Anhörigkommitténs förslag. Enligt bedömning från Migrations- verket utgör den grupp vi här skall beräkna ca 30% av samtliga. Sammantaget är bedömningen då att det ackumulerade behovet för anhöriginvandrare med referenspersoner från Sverige, EU/EES och Schweiz är ca 1 200 (30% * 4 000) vilket motsvarar ca 400 personer årligen under de tre första åren efter ett införande av detta förslag. Utöver denna ökning kommer de tre första åren också att påverkas av de nya generösare reglerna och av att det idag finns fler invånare med utländsk bakgrund i Sverige – följaktligen finns det fler perso- ner som önskar återförenas med sina anhöriga än före 1997. Totalt sett förväntas antalet tillkommande anhöriginvandrare under de tre första åren bli ca 645 årligen. 
 230 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Med försörjningskrav 
 Beräkningen skall avse att försörjningskrav ställs på referensperso- nen eller den anhörige som villkor för att make, maka, registrerad partner eller sambo i ett nyetablerat förhållande, föräldrar, vuxet, ogift myndigt barn och övriga släktingar skall få uppehållstillstånd. 
 (Med nyetablerat förhållande avses dels att referenspersonen visser- ligen är gift, registrerad partner eller sambo med en tredjelandsmed- borgare men ännu inte varaktigt sammanbott med respektive någon av dessa när uppehållstillstånd söks, dels att referenspersonen avser att ingå äktenskap, registrerat partnerskap eller samboförhållande med en tredjelandsmedborgaren efter inresan till Sverige. I dessa fall skall maken/makan, registrerade partnern eller sambon initialt få ett tidsbegränsat uppehållstillstånd med möjlighet till förlängning). 
 Utredningen föreslår att försörjningskravet utformas på så sätt att referenspersonen eller den anhörige skall ha sådan ekonomisk för- måga så att den anhörige inte behöver ta i anspråk ekonomiskt bi- stånd från samhället framför allt för det grundläggande försörjnings- behovet och bostadskostnaden. (Försörjningskravet skall inte gälla i något fall om den anhörige är maka, make, registrerad partner eller sambo i ett etablerat förhållande eller är ett barn under 18 år). 
 Analogt med tidigare resonemang tolkas detta som en delmängd av Anhörigkommitténs förslag. I avsnitt 2.1 beräknas det maximala antalet som kan bli föremål för ett försörjningskrav. Därefter be- döms i samma avsnitt att 4 % av ansökningarna om uppehållstill- stånd kommer att avslås pga. att referenspersonen inte bedöms kunna försörja fler. 
 På samma sätt som tidigare i detta avsnitt antar vi att det är 30% av anhöriginvandrarna som har  
 svenska-, 
  EU/EES- eller schweiz- medborgare som referensperson. Det maximala antalet som i detta fall kan bli aktuellt för ett försörjningskrav är då knappt 4 900 personer (Utan försörjningskrav i tabellen nedan). 
 Enligt tidigare bedömning räknas i nästa kolumn de 4% bort som antas inte kunna försörja ytterligare anhöriga. 
 231 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Tabell 2.3.2 
 Förväntat antal uppehållstillstånd för berörda grupper med och utan försörjningskrav 
  
 Ålders- 
  
 Utan för- 
  
 Med för- 
  
 grupp 
  
 sörjningskrav 
  
 sörjningskrav 
  
 Minskning 
  
 0-6 
  
 258 
  
 248 
  
 10 
  
 7-15 
  
 342 
  
 329 
  
 14 
  
 16-18 
  
 147 
  
 141 
  
 6 
  
 19-24 
  
 1 115 
  
 1 071 
  
 45 
  
 25-34 
  
 1 850 
  
 1 776 
  
 74 
  
 35-44 
  
 652 
  
 626 
  
 26 
  
 44-54 
  
 227 
  
 218 
  
 9 
  
 55-64 
  
 148 
  
 142 
  
 6 
  
 65-74 
  
 114 
  
 109 
  
 5 
  
 75-w 
  
 39 
  
 37 
  
 2 
  
 Summa 
  
 4 891 
  
 4 696 
  
 196 
  
 Om ett försörjningskrav införs minskar det förväntade antalet be- viljade uppehållstillstånd med knappt 200 personer. 
 Sammantaget blir bedömningen av detta alternativ i förhållande till dagens nivå på anhöriginvandringen enligt nedan: 
 Tabell 2.3.3 
 Förväntad varaktig anhöriginvandring efter införande av Kommitté- direktiv 2004:171 med och utan försörjningskrav 
  
 Skillnad 
  
 Skillnad 
  
 Antal utan 
  
 mot 
  
 Antal med 
  
 mot 
  
 Ålders- 
  
 Nuvarande 
  
 försörj- 
  
 nuvarande 
  
 försörj- 
  
 nuvarande 
  
 grupper 
  
 antal 
  
 ningskrav 
  
 antal 
  
 ningskrav 
  
 antal 
  
 0-6 
  
 4 736 
  
 4 738 
  
 2 
  
 4 727 
  
 -8 
  
 7-15 
  
 2 764 
  
 2 766 
  
 2 
  
 2 752 
  
 -12 
  
 16-18 
  
 1 013 
  
 1 013 
  
 0 
  
 1 007 
  
 -6 
  
 19-24 
  
 3 567 
  
 3 567 
  
 0 
  
 3 522 
  
 -45 
  
 25-34 
  
 6 116 
  
 6 120 
  
 4 
  
 6 046 
  
 -70 
  
 35-44 
  
 2 506 
  
 2 506 
  
 0 
  
 2 480 
  
 -26 
  
 45-54 
  
 816 
  
 834 
  
 19 
  
 825 
  
 10 
  
 55-64 
  
 247 
  
 340 
  
 93 
  
 334 
  
 87 
  
 65-74 
  
 103 
  
 195 
  
 92 
  
 191 
  
 88 
  
 75-w 
  
 22 
  
 54 
  
 32 
  
 52 
  
 31 
  
 Totalt 
  
 21 889 
  
 22 134 
  
 244 
  
 21 938 
  
 49 
  
 232 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Slutkommentar 
 Varaktig förändring 
 Varaktigt förväntas Kommittedirektivet 2004:171 innebära en ökad anhöriginvandring motsvarande närmare 250 personer årligen om inget försörjningskrav införs. Ökningen ligger nästan helt i de äldre åldersgrupperna. 
 I det fall ett försörjningskrav införs är vår bedömning att ökningen av antalet anhöriginvandrare kommer att stanna på ca 50 personer jämfört med dagens nivå. I ökningen inryms såväl en ökning för de äldre åldersgrupperna som en minskning i de mellersta åldersgrup- perna. 
 Förändring de första åren 
 Antalet tillkommande anhöriginvandrare under de tre första åren förväntas bli ca 645 årligen om inget försörjningskrav införs. 
 3 En offentligfinansiell kalkyl 
  
 3.1 
  
 Inledning 
  
 Vi ansluter oss till den bedömning som författarna till Ekonomiska konsekvenser av utökad anhöriginvandring 
 2  
 tidigare presenterat kring invandringens effekter på lönestruktur, relativa faktorpriser och ekonomisk tillväxt. Bedömningen är att invandringens effekt på såväl lönestrukturen som relativa faktorpriser (kvoten mellan vinster och löner) och ekonomisk tillväxt är liten. 
 Beräkningen av de ekonomiska effekterna koncentreras därför till offentlig sektor. 
 Det får anses uppenbart att en offentligfinansiell kalkyl av detta slag kraftigt påverkas av åldersstrukturen hos gruppen invandrare. Liksom för infödda är det främst personer i arbetsför ålder som ge- nererar ett offentligfinansiellt överskott. För äldre personer är det känt att kostnader för vård och omsorg ökar påtagligt med stigande ålder. För att fånga kostnadsaspekterna på ett godtagbart sätt har vi därför valt att genomgående söka kostnadsdata åldersgrupperat i tio åldersgrupper. 
  
 2  
 SOU 2002:13, Bilaga 3 
 233 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Beräkningarna avser genomgående, om inget annat anges, varak- tiga effekter av en förändrad anhöriginvandring utan hänsyn till eventuella initiala merkostnader. Initiala merkostnader är däremot medräknade genom att beräkningarna av förväntat antal uppehålls- tillstånd har delats upp i dels varaktigt antal (fr.o.m. år 4), dels ini- tialt antal (år  
 1–3). 
  Detta får genomslag i de slutliga beräkningar som redovisas i rapportens kapitel 4. 
  
 3.2 
  
 Intäkter och kostnader inom offentlig sektor 
  
 Offentliga intäkter 
 I detta avsnitt utgår vi ifrån en generell modell som är utarbetad för gruppen anhöriginvandrare. 
 Faktorinkomster och transfereringar 
 För att få uppgifter kring offentliga intäkter har kontakter tagits med Statistiska Centralbyrån (SCB). På vårt uppdrag har SCB genom- fört en specialbearbetning av data för att erhålla uppgifter om in- komst, skatt m.m. för utrikes födda som har familjeband som grund för bosättning i Sverige. Med familjeband menas: 
  
 Medföljande familjemedlem 
  
 Återförening av familj 
  
 Familjebildning med person född utomlands 
  
 Familjebildning med person född i Sverige 
  
 Adoption 
  
 Vi utgår ifrån att denna utsökning bättre fångar målgruppen anhörig- invandrare än vad en sökning på samtliga utrikes födda gör. 
 Uppgifterna bygger på data från 2002 och presenteras åldersför- delat i följande två tabeller: 
 234 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Tabell 3.2.1 
 Befolkningen  
 2002-12-31 
  som är utrikes födda och har familjeband i grund för bosättning. (Medelvärden per åldersgrupp) 
  
 Pensioner och 
  
 Arbestmarknads- 
  
 andra skatte- 
  
 Övriga skatte- 
  
 Antal 
  
 Faktorinkomst  
 1) 
  
 försäkringar  
 2) 
  
 pliktiga bidrag 
  
 fria bidrag  
 3) 
  
 Skatt  
 4) 
  
 0-6 
  
 9 038 
  
 105 
  
 4 
  
 23 
  
 15 
  
 32 
  
 7-15 
  
 27 736 
  
 528 
  
 0 
  
 143 
  
 89 
  
 138 
  
 16-18 
  
 12 842 
  
 6 099 
  
 103 
  
 962 
  
 6 105 
  
 1 032 
  
 19-24 
  
 25 128 
  
 43 157 
  
 7 002 
  
 757 
  
 12 777 
  
 12 756 
  
 25-34 
  
 65 315 
  
 80 980 
  
 18 804 
  
 2 288 
  
 13 649 
  
 28 435 
  
 35-44 
  
 59 482 
  
 115 546 
  
 21 690 
  
 5 110 
  
 15 949 
  
 41 703 
  
 45-54 
  
 27 901 
  
 122 448 
  
 19 747 
  
 10 611 
  
 7 502 
  
 44 972 
  
 55-64 
  
 10 149 
  
 70 489 
  
 15 374 
  
 16 948 
  
 923 
  
 27 930 
  
 65-74 
  
 7 923 
  
 4 106 
  
 746 
  
 27 568 
  
 40 
  
 3 078 
  
 75 
  
 5 837 
  
 850 
  
 15 
  
 24 780 
  
 4 
  
 522 
  
 Samtliga 
  
 251 351 
  
 69 663 
  
 13 561 
  
 5 252 
  
 9 792 
  
 24 831 
  
 1. 
  
 Summan av löneinkomst, företagarinkomst och inkomst av kapital 
  
 2. 
  
 Sjukpenning, arbetsskadeersättning, föräldrapenning  arbetsmarknadsstöd 
  
 3. 
  
 Barnbidrag, skattefri del av livränta, skattefri del av barnpension, särskilt pensionstillägg, studiebidrag, 
  
 återbetalningspliktiga studielån, skattefri sjukpenning, skattefri frivillig pension, ersättning till värnpliktiga och 
  
 erhållet bidragsförskott 
  
 4. 
  
 Här ingår även under året betalda underhållsbidrag och återbetalda studielån 
  
 Källa:  
 Statistiska Centralbyrån. Specialbearbetning av Inkopak 2002. 
 Tabell 3.2.2 
 Befolkningen  
 2002-12-31 
  som är utrikes födda och har familje- band i grund för bosättning (medelvärde per åldersgrupp) 
  
 Disponibel 
  
 Antal 
  
 Bostadsbidrag 
  
 inkomst 
  
 0-6 
  
 9 038 
  
 0 
  
 110 
  
 7-15 
  
 27 736 
  
 0 
  
 621 
  
 16-18 
  
 12 842 
  
 62 
  
 12 785 
  
 19-24 
  
 25 128 
  
 1 430 
  
 59 994 
  
 25-34 
  
 65 315 
  
 3 215 
  
 97 480 
  
 35-44 
  
 59 482 
  
 4 219 
  
 127 885 
  
 45-54 
  
 27 901 
  
 3 926 
  
 127 424 
  
 55-64 
  
 10 149 
  
 4 727 
  
 98 811 
  
 65-74 
  
 7 923 
  
 14 216 
  
 71 831 
  
 75 
  
 5 837 
  
 11 426 
  
 61 841 
  
 Samtliga 
  
 251 351 
  
 3 320 
  
 84 153 
  
 235 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Faktorinkomsterna utgör underlag till befolkningens bidrag till skattesystemet. De sociala avgifterna antas utgöra 33% 
 3  
 av faktor- inkomsterna per åldersgrupp och beräknas då till: 
 Tabell 3.2.3 
  
 Faktorinkomst 
  
 Sociala avgifter 
  
 0-6 
  
 105 
  
 35 
  
 7-15 
  
 528 
  
 174 
  
 16-18 
  
 6 099 
  
 2 013 
  
 19-24 
  
 43 157 
  
 14 242 
  
 25-34 
  
 80 980 
  
 26 723 
  
 35-44 
  
 115 546 
  
 38 130 
  
 45-54 
  
 122 448 
  
 40 408 
  
 55-64 
  
 70 489 
  
 23 261 
  
 65-74 
  
 4 106 
  
 1 355 
  
 75 
  
 850 
  
 281 
  
 Indirekta skatter 
 De indirekta skatter som anhöriginvandrare bidrar med är beroende av deras disponibla inkomster. Vi väljer att utgå ifrån den rapport om Ekonomiska konsekvenser av utökad anhöriginvandring som ingår i SOU 2002:13. I denna rapport beräknades invandrarbefolkningens bidrag till indirekta skatter uppgå till 27 000 kr per person och år. Beräkningen är gjord på uppgifter från år 1999. Vi räknar upp detta till 2002 års nivå genom att använda KPI. År 1999 var KPI=258,1 och 2002 var KPI=272,8, prisökningarna har således varit 272,8/258,1=5,7% under dessa år. Invandrarbefolkningens bidrag till indirekta skatter 1999 uttryckt i 2002 års prisnivå var 27 000*1,057=28 539 kr. Beräkningen bygger på att invandrarbe- folkningens genomsnittliga disponibla inkomst var 95% av de inrikes föddas disponibla inkomst. Vi har med SCBs hjälp erhållit beräk- ningar för gruppen utrikes födda som har familjeband i grund för bosättning. 
  
 3  
 Trots att det i praktiken är olika skattesatser på olika inkomstslag har vi här valt att genom- snittligt använda 33%. 
 236 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Tabell 3.2.4 
 Genomsnittlig disponibel inkomst 2002 
  
 Utrikes födda med familjeband 
  
 som skäl för bosättning 
  
 84 153 
  
 Infödda 
  
 123 797 
  
 För denna grupp (som vi anser bättre speglar gruppen anhörigin- vandrare) är andelen disponibel inkomst endast 68% av den in- födda befolkningens disponibla inkomst. 
 Om vi utgår ifrån den tidigare beräkningen på 28 539 kr så kan den således räknas om enligt 28 539 * 0,68/0,95 = 20 428 kr. Detta utgör således ett medelvärde. Vi väljer därefter att fördela detta medelvärde efter samma fördelning som vi erhållit från SCB be- träffande fördelning av disponibel inkomst per åldersgrupp. Den slutliga fördelningen av bidraget till indirekta skatter framgår nedan: 
 Tabell 3.2.5 
  
 Andel av grup- 
  
 pens samlade 
  
 genomsnittliga 
  
 Bidrag till 
  
 Disponibel 
  
 disponibla 
  
 indirekta 
  
 inkomst 
  
 inkomst 
  
 skatter 
  
 0-6 
  
 110 
  
 0% 
  
 27 
  
 7-15 
  
 621 
  
 1% 
  
 151 
  
 16-18 
  
 12 785 
  
 15% 
  
 3 104 
  
 19-24 
  
 59 994 
  
 71% 
  
 14 564 
  
 25-34 
  
 97 480 
  
 116% 
  
 23 663 
  
 35-44 
  
 127 885 
  
 152% 
  
 31 044 
  
 45-54 
  
 127 424 
  
 151% 
  
 30 932 
  
 55-64 
  
 98 811 
  
 117% 
  
 23 986 
  
 65-74 
  
 71 831 
  
 85% 
  
 17 437 
  
 75 
  
 61 841 
  
 73% 
  
 15 012 
  
 Samtliga 
  
 84 153 
  
 100% 
  
 20 428 
  
 237 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Statens kostnader 
 Högskoleutbildning 
 Enligt Högskoleverkets årsrapport 2003 var den genomsnittliga kostnaden per helårsstudent 61 000 kr år 2002. För att kunna använda detta underlag måste vi ta hänsyn till högskolefrekvensen hos vår målgrupp. Andelen studenter med utländsk bakgrund (utomlands födda) var 2003 enligt Högskolverkets statistik 15% 
 4 
 . Vi antar att invandrares benägenhet att studera på universitet och högskola inte skiljer sig från gruppen utrikes födda i allmänhet. 
 Antalet heltidsstudenter uppgick enligt Högskoleverket 2003 totalt sett till 299 746. Andelen studenter som var utomlands födda var samma år 15%. Detta motsvarar 44 962 studenter med utländsk bakgrund. Totalantalet i riket som 2003 var utomlands födda var 789 391. Andelen högskolestudenter i denna befolkningsgrupp är således ca 6%. Vi utgår ifrån att nyttjandet av högskoleutbildning är koncentrerat till åldersgrupperna  
 19–44 
  år. I ett första steg tilldelar vi dessa åldersgrupper 6% av den kostnad som Högskoleverket be- räknat: 6% * 61 000 = 3 660 kr. Den beräkning som Högskolever- ket gjort avser kostnaden per helårsstuderande. Vi antar att genom- snittsstudenten studerar på ca 85% av heltid. Vi tilldelar därför var och en av åldersgrupperna i intervallet  
 19–44 
  år kostnaden 3 111 kr (85% * 3 660). 
 Försörjningsstöd till äldre 
 Sedan 2003 finns den nya förmånen äldreförsörjningsstöd inom socialförsäkringssystemet. Förmånen är avsedd för personer bosatta i Sverige som fyllt 65 år och som inte får sina grundläggande försörj- ningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet. 
 Förmånstagarna kan delas in i två grupper, de med pension och de utan pension. Totalt sett fick i genomsnitt 11 600 personer äldre- försörjningsstöd (ÄFS) 2004. De med pension (men så låg pension att de hamnar under gränsen för skälig levnadsnivå) var i medeltal 6 100 personer och de utan pension var i genomsnitt 5 500 personer. Medelbeloppet per person i den första gruppen år 2004 var 22 500 kr 
  
 4  
 Källa: Högskoleverkets hemsida, statistikdatabasen - nyckeltal 
 238 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 och i den andra gruppen 76 900 kr. Medelbeloppet för samtliga för- månstagare var år 2004: 48 500 kr. 
 ÄFS kan således bli aktuellt för de anhöriginvandrare som dessa beräkningar avser i det fall de fyllt 65 år, saknar förmögenhet eller pensionsinkomster från sitt ursprungliga hemland för att komma upp i en skälig levnadsnivå. 
 En stor andel av de tillkommande anhöriginvandrarna kommer från tredjeland och det kan därför antas att de i hög grad saknar till- gångar eller pensionsinkomster från sitt ursprungliga hemland och därför kommer att kunna erhålla ÄFS. Det saknas uppgifter kring denna grupp som skulle kunna ge en noggrannare bedömning av storleken på hur stor denna andel är. Vi väljer att anta att 85% av de tillkommande anhöriginvandrarna i åldrarna 65 år och däröver kom- mer att erhålla ÅFS enligt det genomsnittliga beloppet för den grupp som saknar pension (76 900 kr). Det innebär, utslaget på samtliga i de två äldsta åldersgrupperna, en genomsnittlig kostnad på 65 365 kr per år och beviljat uppehållstillstånd. 
 Statliga kostnader för tandvård 
 I statens utgifter för tandvård ingår dels ersättning till landstingen bl.a. för viss uppsökande verksamhet m.m. samt kostnader för tand- vårdsförsäkringen. Sammantaget beräknades dessa kostnader till ca 2 787 Mkr 
 5  
 2003. Detta avser endast tandvårdskostnader för vuxna. Relaterat till den vuxna befolkningen  
 19–w 
  år blir kostnaden per person 402 kr/år. Det finns skäl att anta att den genomsnittliga kostnaden inom den vuxna befolkningen ökar med stigande ålder. Vi saknar däremot underlag för hur denna fördelning ser ut. Samtliga åldersgrupper  
 20–w 
  år tilldelas därför kostnaden 402 kr i årskostnad. 
 Kriminalvård 
 Kriminalvårdens kostnader uppgick 2003 till 5 214 Mkr enligt Krimi- nalvårdsverkets årsstatistik. Vi beräknar kostnaden per medborgare. De yngsta och den äldsta åldersgruppen frånräknas då dessa inte antas ta kriminalvårdens resurser i anspråk. Kostnaden per medbor- gare hamnar då på 801 kr. Även om det finns undersökningar som pekar mot att invandrarbefolkningen är överrepresenterad i brotts- 
  
 5  
 SOU 2001:36, sid 119 
 239 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 statistiken och därigenom sannolikt har en högre kostnad avseende kriminalvård så väljer vi att bortse ifrån detta. Detta motiveras dels av att det nyligen presenterats undersökningar som pekar på att in- vandrare missgynnas i rättssystemet dels av att detta i sammanhanget ändå är en marginell kostnad. 
 Hanteringskostnader Migrations- och Integrationsverket 
 Migrationsverket har genom egna ungefärliga beräkningar bedömt dagens hanteringskostnad till ca 2 000 kr per avgjort ärende avseende uppehållstillstånd för tre grupper. De tre grupperna är anhöriga, sö- kande enligt  
 EES-avtalet 
  samt sökande för besök. Av dessa är gruppen anhöriga flest till antalet och dessa ansökningar kräver även mer arbete per ansökan än ärenden för de två övriga grupperna. Vi väljer därför att räkna upp ärendekostnaden till 2 500 kr för gruppen an- höriginvandrare och ytterligare till 3 000 kr per  
 beviljat  
 ärende. I det fall ett försörjningskrav införs förväntas kostnaden öka med 50% till 4 500 kr. Detta till följd av den ekonomiska prövning som då till- kommer. 
 Vi har även haft kontakter med Integrationsverket. Arbetet inom Integrationsverket sker på ett mer övergripande plan än inom Migra- tionsverket. Integrationsverket har inga hanteringskostnader på individnivå och bedömer att en marginell ökning av invandringen inte kommer få någon tydlig påverkan på deras kostnader. 
 Kommunernas kostnader 
 För att få underlag till kommunernas kostnader för gruppen anhörig- invandrare har vi varit i kontakt med företrädare för främst Botkyrka kommun. Valet att kontakta Botkyrka är naturligt med tanke på att kommunen har en hög andel invandrare. I våra samtal med företrädare för kommunen har vi förstått att kommen anser sig ha högre genom- snittliga kostnader för utlandsfödda än för infödda. Beträffande för- skolebarn handlar detta exempelvis om att invandrarbarn i ökad grad behöver extra språkträning, i skolan har kommunen tillskapat ett fler- tal internationella klasser för elever med utländsk bakgrund, bland tonåringar som blir placerade eller som bli föremål för omedelbart omhändertagande av socialtjänsten är invandrare överrepresenterade. Även bland de äldre med utländsk bakgrund kan man, menar kom- 
 240 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 munens företrädare, se högre kostnader: handläggningstider för t.ex. bedömning av försörjningsstöd eller biståndsbedömning blir längre genom kulturella olikheter och språksvårigheter. Det saknas kostnads- uppföljningar för att bekräfta de merkostnader som nämns ovan. Kommunens företrädare har själva uppskattat merkostnaden till ca 20% per individ. 
 Att merkostnaden kan uppgå till 20% för gruppen invandrare kan synas mycket, det finns dock skäl, mot bakgrund av ovanstående resonemang, att anta att en merkostnad föreligger i Botkyrka. Vid sidan av percapitakostnaden är även nyttjandegraden viktig för att bedöma kostnaden. Om det kan visas att gruppen invandrare syste- matiskt har en högre eller lägre nyttjandegrad av olika kommunala tjänster än den samlade befolkningen så motiverar detta anpassningar av den genomsnittliga percapitakostnaden. Kommunens verksamhets- redovisning innehåller inte uppgifter om etnicitet och det finns således inga data för att påvisa avvikelser i nyttjandegrad. I diskussioner med företrädare för Botkyrka kommun har dock inte framkommit annat än att vår målgrupp nyttjar de kommunala tjänsterna i enlighet med den samlade befolkningen (undantaget är tonåringar inom social- tjänsten, vi väljer dock att bortse från detta med motiveringen att det i sammanhanget är av marginell betydelse). 
 Vi ifrågasätter inte bedömningen från Botkyrka om att det där finns en merkostnad för denna grupp. Samtidigt bedömer vi inte förhållandena i Botkyrka som representativa för kommuner i allmän- het med tanke på att det i Botkyrka finns en ovanligt hög andel in- vånare med utländsk bakgrund. Sammantaget väljer vi att inte göra något generellt påslag för befolkningen med utländsk bakgrund utan använder de genomsnittliga percapitakostnader som gäller för befolk- ningen i sin helhet. I de fall det är möjligt och bedöms relevant kom- mer dock hänsyn tas till invandrarbefolkningens/gruppen anhörigin- vandrares nyttjandegrad av olika tjänster. 
 Barnomsorg 
 Barnomsorgen består av följande delar: Förskola (inklusive familje- daghem) och Fritidsverksamhet. Kostnader för dessa verksamheter presenteras i tabellen nedan: 
 241 
 Bilaga 5 SOU 2005:103 
 Tabell 3.2.6 
  
 2003 
  
 Kostnad per barn och år 
  
 0 - 5 år 
  
 6  
 -12 
  år 
  
 Förskola 
  
 66 613 
  
 Reyes 
  
 11 953 
  
 Källa : Svenska Kommunförbundet, Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 7 
 Kostnadsfördelningen för fritids stämmer dock inte med den ålders- gruppering vi valt att göra. Percapitakostnaden (11 953) för fritids- åldersgruppen  
 6–12 
  behöver justeras för att stämma med vår ålders- grupp  
 6–15 
  år. Vår åldersgrupp består av tio ettårsgrupper medan Kommunförbundets grupp består av sju ettårsgrupper. Om vi antar att varje åldersgrupp består av lika många individer så måste den ur- sprungliga kostnaden 11 953 fördelas på ytterligare 30% individer. Den slutliga fritidskostnaden per barn i åldern  
 6–15 
  år blir således 11 953 / 1,3 = 9 195 kr. 
 Skola 
 I tabellen nedan framgår kostnader per elev för de olika skolverk- samheter som kommunerna ansvarar för. 
 Tabell 3.2.7 
  
 2003 
  
 Kostnad per elev 
  
 6 år 
  
 7 - 15 år 
  
 16  
 -19 
  år 
  
 19 - w år 
  
 Förskoleklass 
  
 41 129 
  
 Grundskola 
  
 64 106 
  
 Musikskola (per inv  
 7-15 
  år) 
  
 1 725 
  
 Gymnasieskola 
  
 83 577 
  
 Komvux (per heltidsstuderande) 
  
 36 594 
  
 Källa : Svenska Kommunförbundet, Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 6 
 242 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Kommunförbundets material behöver omarbetas för att passa för våra syften. Vi har valt följande åldersgrupper för barn och ungdom:  
 0–5, 
 6–15, 
 16–19. 
  Kostnaden för Förskoleklass bör slås samman med Grundskolans kostnad för att stämma med vår åldersgrupp  
 6–15 
  år. I tabellen ovan avser uppgiften för grundskolan kostnad per elev för nio ettårsgrupper  
 (7–15 
  år). Förskoleklassen består av en ettårs- grupp. Den nya åldersgruppen består av tio ettårsgrupper. Vi antar att antalet individer i varje årskull är lika stora i dessa åldrar. För att lägga på kostnaden för förskoleklass för  
 6-åringar 
  till den sam- lade förskoleklass/grundskolekostnaden för  
 6–15 
  åringar görs föl- jande beräkning: (9 * 64 106 + 1* 41 129) /10. Den samlade kostna- den för Förskoleklass/Grundskola per barn  
 6–15 
  år blir då 61 808. 
 Musikskolan 
 Beträffande kostnaden för musikskola tilldelar vi gruppen  
 6–15 
  åringar kostnaden 1 725 kr. Kostnaden är redan i Kommunförbundets mate- rial fördelad på samtliga i åldersgruppen. 
 Gymnasieskolan 
 När det gäller kostnaden för gymnasieskolan måste vi ta hänsyn till att skolformen inte är obligatorisk. Gymnasiefrekvensen för den ak- tuella åldersgruppen är 76%. Per individ som nyttjar gymnasiesko- lan kan då kostnaden beräknas till 83 577 * 0,76 = 63 519 kr. 
 Komvux 
 I Kommunförbundets underlag framgår att kostnaden per helårs- studerande i Komvux 2003 var 36 594 kr 
 6 
 . För att kunna använda detta underlag måste vi ta hänsyn till nyttjandegraden. Andelen Komvuxelever med utländsk bakgrund (utomlands födda) var läs- året 2001/2002 enligt Skolverkets statistik 26%. 
 Antalet elever läsåret 2001/2002 som var utomlands födda upp- gick enligt Skolverket till 75 200. Totalantalet i riket som 2003 var utomlands födda var 789 391. Andelen Komvuxelever i denna be- folkningsgrupp är således ca 10%. Eftersom vi saknar underlag kring 
  
 6  
 Källa: Kommunförbundet, Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 6 
 243 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 hur nyttjandet av Komvux i denna grupp fördelar sig åldersmässigt tilldelar vi samtliga de åldersgrupper  
 (20–54 
  år) som kan beröras av Komvux i ett första steg 10% av den kostnad som Kommunförbun- det beräknat: 10% * 36 594 = 3 659. Kommunförbundet har beräk- nat kostnaden per helårsstuderande. Genom kontakter med personer som har erfarenhet från Komvux har vi bedömt att genomsnittsstu- denten studerar på ca 85% av heltid. Vi tilldelar därför var och en av åldersgrupperna i intervallet  
 20–54 
  år kostnaden 3 110 kr (85% * 3 659). 
 Äldreomsorg 
 Kostnaden för äldreomsorgen per invånare 65  
 år–w 
  år uppgår 2003 till 45 624 kr 
 7 
 . Vi tilldelar våra två äldsta åldersgrupper denna kostnad. 
 Individ- och familjeomsorg 
 Uppgifter finns både om kostnader per invånare för individ- och familjeomsorg (2 211 kr) 
 8  
 samt för arbetsmarknadsåtgärder (290 kr). Vi lägger samman detta till en totalkostnad per invånare: 2 501 kr – vilken tilldelas samtliga åldersgrupper. 
 Handikappomsorg 
 Kostnaden för handikappomsorgen uppgick i genomsnitt till 4 181 kr 
 9  
 per invånare i åldern  
 0–64 
  år. Beloppet är rensat för de delar som staten finansierar. I kommunförbundets material framgår att under- lagen från kommunerna i denna del har vissa brister. Genom att vi inte kommit över något mer tillförlitligt material väljer vi att använda dessa uppgifter. Samtliga åldersgrupper utom de två äldsta påförs därför kostnaden 4 181 för handikappomsorg. Skälet till att de äldsta åldersgrupperna ej belastas är att denna typ av kostnader för äldre invånare hanteras inom äldreomsorgen. 
  
 7 
  
 Källa: Kommunförbundet, Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 8A 
  
 8 
  
 Källa: Kommunförbundet, Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 8A 
  
 9 
  
 Källa: Kommunförbundet, Vad kostar verksamheten i din kommun – 2003, tabell 8C 
  
 244 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Övrig kommunal verksamhet 
 Vi väljer att bortse från kostnader för övrig kommunal verksamhet i vår kalkyl. Skälet är att flera av dessa verksamheters kostnader inte har någon direkt koppling till en marginellt ökad invandring. Detta får anses gälla t.ex. politisk verksamhet och infrastruktur. Andra verksamheter, såsom kultur och fritid, betingar endast obetydliga be- lopp och tas av detta skäl inte med. 
 Landstingens kostnader 
 För att beräkna landstingens kostnader för gruppen invandrare be- hövs kunskaper om främst kostnader för hälso- och sjukvård samt för den del av tandvården som finansieras av landstingen, d.v.s. barn- och ungdomstandvården. Vi bortser i detta sammanhang från lands- tingens övriga kostnader, t.ex. kostnader för regional utveckling. 
 Hälso- och sjukvård 
 Samhällsmedicin inom Stockholms läns landsting (SLL) förvaltar och utvecklar modeller för behovsbaserad geografisk resursfördelning inom landstinget. För att få underlag till resursfördelningen analyse- ras bland annat data om sjukvårdskonsumtion från patientregistret som samkörs med sociodemografiska uppgifter från SCB. Resultat av dessa analyser används sedan i beräkningar av sjukvårdskostnader för specifika grupper i befolkningen. Samhällsmedicin har mångårig erfarenhet av denna typ av arbete. I underlaget till 2005 års resurs- fördelning inom Stockholms läns landsting framgår följande: 
 Personer födda i annat land än Sverige har likartad konsumtion av sluten- vård men något lägre konsumtion av psykiatrisk öppenvård. Personer födda i annat land än Sverige besöker primärvård mer än svenskfödda, förutom i åldersgruppen  
 18–24 
  år där de utlandsfödda har färre besök. 
 För att beräkna den slutliga kostnaden är det intressant att diskutera om vår målgrupps kostnader per individ uppvisar systematiska av- vikelser i förhållande till den samlade befolkningen. På samma sätt som beskrivits i avsnittet om kommunernas kostnader kan man anta att det även inom hälso- och sjukvården finns kostnader som för- länger/fördyrar hanteringen. Sannolikt åtgår mer tid vid en patient- kontakt om språksvårigheter föreligger. I de fall tolkhjälp krävs är det 
 245 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 ett exempel på en kostnad som tillkommer specifikt för vår mål- grupp. Det saknas dock faktamässiga underlag för detta och det kan antas att skillnaderna är av marginell betydelse. 
 Vi väljer således, främst med stöd i bedömningen från Samhälls- medicin inom SLL, att utgå ifrån att sjukvårdskostnaderna inte skil- jer sig påtagligt mellan svenskfödda och personer födda i annat land. 
 Landstingsförbundet publicerar årligen uppgifter om kostnadsut- vecklingen inom hälso- och sjukvården. I bilaga 2 och 3 framgår att nettokostnaden 2003 för hälso- och sjukvård (exklusive tandvård) uppgick till 133 313 Mkr. Detta motsvarar 14 853 kr per invånare. Beräkningar har genomförts för att fånga hur kostnaden per invånare fördelar sig på de olika åldersgrupper vi valt att använda i denna kalkyl (se bilaga 1). 
 Tabell 3.2.8 Beräknad kostnad (kr) för hälso- och sjukvård per in- vånare i olika åldersgrupper 2003: 
  
 0-5 
  år 
  
 13 476 
  
 6-15 
  år 
  
 5 800 
  
 16-19 
  år 
  
 8 207 
  
 20-24 
  år 
  
 8 212 
  
 25-34 
  år 
  
 10 186 
  
 35-44 
  år 
  
 10 861 
  
 45-54 
  år 
  
 13 252 
  
 55-64 
  år 
  
 18 580 
  
 65-74 
  år 
  
 27 961 
  
 75-w 
  år 
  
 36 084 
  
 Totalt 
  
 14 853 
  
 Källa: Landstingsförbundet, Region Skåne samt egen beräkning, se bilaga 1 
 Beräkningen visar som väntat att kostnaderna är betydligt högre för de äldre åldersgrupperna. 
 Tandvård 
 Enligt Landstingsförbundet kostade tandvården 2003 4 354 Mkr (se bilaga 2 och 3). Utslaget per invånare i riket motsvarar detta 485 kr per invånare. Landstingens totala nettokostnader 4 354 Mkr har så- ledes fördelats på landets nästan 9 miljoner invånare. Landstings- förbundet använder denna beräkning för att komma fram till totala 
 246 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 kostnader för landstingens verksamhet per invånare. För våra syften behövs en precisering. Landstingens nettokostnader för tandvård be- står uteslutande av kostnader hänförliga till barn och ungdomar. Vi väljer därför att istället fördela de 4 354 Mkr på antalet invånare  
 0–18år. 
  Den samlade befolkningen i dessa åldrar uppgick den 1 november 2003 (enl. statistik hämtad från SCBs hemsida) 2 033 612 personer. Tandvårdskostnaden för  
 0–18 
  åringar kan härigenom beräknas till 2 141 kr. (4 353 Mkr / 2 033 612). Vi saknar ett faktaunderlag för att fördela kostnaden på de tre åldersgrupper vi valt  
 (0–6, 
 7–15, 
 16–18). 
  Alla dessa tre grupper tilldelas därför denna kostnad. 
 4 Totala intäkter och kostnader 
 Kalkylen nedan avser beräknade årliga intäkter och kostnader för en genomsnittlig anhöriginvandrare i respektive åldersgrupp. Tabellen är en sammanfattning och sammanställning av samtliga ovan redo- visade beräkningar. I tabellens nedre del sker även en totalberäkning av de offentligfinansiella intäkterna – kostnaderna. 
 Typkalkylen på nästa sida avser beräkningar som utgår ifrån att inget försörjningskrav införs. I de beräkningar som kommer att ut- föras, och där utgångspunkten är att ett försörjningskrav införs, kommer den beräknade kostnaden för Migrationsverkets hanterings- kostnad att höjas till 4 500 kr per beviljat uppehållstillstånd. 
 247 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Tabell 4.1 
 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper 
  
 Intäkter och kostnader 
  
 0-5 
  år 
  
 6-15 
  år 
  
 16-19 
  år 
  
 20-24 
  år 
  
 25-34 
  år 
  
 35-44 
  år 
  
 45-54 
  år 
  
 55-64 
  år 
  
 65-74 
  år 
  
 75-w 
  år 
  
 Intäkter 
  
 Direkta skatter 
  
 32 
  
 138 
  
 1 032 
  
 12 756 
  
 28 435 
  
 41 703 
  
 44 972 
  
 27 930 
  
 3 078 
  
 522 
  
 Socialförsäkringsavgifter 
  
 35 
  
 174 
  
 2 013 
  
 14 242 
  
 26 723 
  
 38 130 
  
 40 408 
  
 23 261 
  
 1 355 
  
 281 
  
 Indirekta skatter 
  
 27 
  
 151 
  
 3 104 
  
 14 564 
  
 23 663 
  
 31 044 
  
 30 932 
  
 23 986 
  
 17 437 
  
 15 012 
  
 Summa intäkter 
  
 94 
  
 463 
  
 6 149 
  
 41 562 
  
 78 821 
  
 110 877 
  
 116 312 
  
 75 177 
  
 21 870 
  
 15 815 
  
 Kostnader 
  
 Statens kostnader 
  
 Arbetsmarknadsförsäkringar 
  
 4 
  
 0 
  
 103 
  
 7 002 
  
 18 804 
  
 21 690 
  
 19 747 
  
 15 374 
  
 746 
  
 15 
  
 Pensioner  andra skattepl. bidrag 
  
 23 
  
 143 
  
 962 
  
 757 
  
 2 288 
  
 5 110 
  
 10 611 
  
 16 948 
  
 27 568 
  
 24 780 
  
 Bostadsbidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 62 
  
 1 430 
  
 3 215 
  
 4 219 
  
 3 926 
  
 4 727 
  
 14 216 
  
 11 426 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 15 
  
 89 
  
 6 105 
  
 12 777 
  
 13 649 
  
 15 949 
  
 7 502 
  
 923 
  
 40 
  
 4 
  
 Universitet / högskola 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 Försörjningsstöd, äldre 
  
 65 365 
  
 65 365 
  
 Tandvårdsförsäkring vuxna 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 Kriminalvård 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 Hanteringskostnad Migrationsverket 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 Hanteringskostnad 
  
 Summa Statens kostnader 
  
 3 042 
  
 3 232 
  
 11 033 
  
 29 280 
  
 45 270 
  
 54 282 
  
 45 989 
  
 42 175 
  
 112 138 
  
 104 992 
  
 Kommunernas kostnader 
  
 Förskola 
  
 66 613 
  
 Fritidsverksamhet 
  
 9 195 
  
 Grundskola 
  
 61 808 
  
 Musikskola 
  
 1 725 
  
 Gymnasieskola 
  
 63 519 
  
 KomVux 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 Äldreomsorg 
  
 45 624 
  
 45 624 
  
 Individ-  familjeomsorg 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 Handikappomsorg 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 Summa Kommunernas 
  
 kostnader 
  
 73 295 
  
 79 410 
  
 70 201 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 6 682 
  
 48 125 
  
 48 125 
  
 Landstingens kostnader 
  
 Sjukvårdskostnad 
  
 13 476 
  
 5 800 
  
 8 207 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Tandvård (barn t.o.m. 18 år) 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 Summa Landstingens kostnader 
  
 15 617 
  
 7 941 
  
 10 348 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Summa kostnader 
  
 91 954 
  
 90 583 
  
 91 582 
  
 47 283 
  
 65 248 
  
 74 934 
  
 69 033 
  
 67 437 
  
 188 224 
  
 189 200 
  
 Intäkter - Kostnader 
  
 -91 
  860 
  
 -90 
  120 
  
 -85 
  434 
  
 -5 
  722 
  
 13 574 
  
 35 943 
  
 47 279 
  
 7 740 
  
 -166 
  354 
  
 -173 
  386 
  
 Förväntat antal uppehållstillstånd 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Total per åldersgrupp 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Totalt offentligfinansiellt  
 över- / 
  
 0 
  
 underskott 
  
 Införandet av ett försörjningskrav innebär att anknytningspersonen skall kunna stå för vissa kostnader för den anhörige. (Eller i vissa fall att den anhöriga själv skall klara sin försörjning.) Detta gäller vissa levnadsomkostnader såsom mat och husrum. Försörjningsskyldighe- 
 248 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 ten är tänkt att gälla i två år eller längre i vissa alternativ. Effekterna av detta för anhöriginvandrare får antas små. En anhöriginvandrare som under sin första tid i Sverige blir försörjd kommer att bidra till de offentliga inkomsterna genom sin konsumtion (indirekta skatter). Samtidigt kommer anknytningspersonens konsumtion att minska i motsvarande grad då den personen avstår konsumtionsutrymme till sin eller sina anhöriga. Slutligen antas att kommunernas kostnader för försörjningsstöd blir betydligt lägre för gruppen tillkommande anhöriginvandrare om ett försörjningskrav införs. Sammantaget bedöms dock de sammantagna effekterna på nettokostnaden bli små och vi väljer därför att utgå ifrån  
 en  
 typkalkyl – som gäller för båda alternativen med och utan försörjningskrav. Det enda som skiljer är, som beskrivits ovan, Migrationsverkets hanteringskostnad som förväntas öka om ett försörjningskrav införs. 
 De samlade effekterna av ett försörjningskrav förväntas trots ovan- stående resonemang bli märkbara. Ett införande förväntas minska främst antalet beviljade uppehållstillstånd. Detta har noggrannare be- skrivits i avsnitt 2. I kalkylen påverkar detta således Förväntat antal uppehållstillstånd för de olika alternativen. 
 Således kommer typkalkylen att användas för att beräkna samhällets intäkter och kostnader för de tre olika alternativ som skall kostnads- beräknas. Varje alternativ innehåller dessutom två varianter: med eller utan försörjningskrav. Sammantaget görs därför sex beräkningar som var och en har en unik uppsättning med förväntat antal beviljade uppehållstillstånd. 
 De sex kalkylerna återges i sin helhet i bilagorna 4  
 a–f. 
  I tabellen nedan sammanfattas det övergripande resultatet av de sex kalkylerna. 
 Även den förväntade årliga kostnaden de tre första åren efter ett införande av respektive förslag framgår. Kalkylen visar på ett årligt underskott på 172 Mkr de tre första åren efter ett införande av An- hörigkommitténs förslag utan försörjningskrav. Motsvarande beräk- ning med försörjningskrav innebär att det förväntade årliga under- skottet minskar till 135 Mkr. Dessa två beräkningar framgår i bi- laga 5  
 a–b 
  och bygger på förväntat antal till följd av ett ackumulerat behov av anhöriginvandring. Förutsättningarna framgår närmare i kapitel 2. De resterande fyra beräkningarna avseende förväntade effekter under de tre första åren är beräknade i relation till Anhörig- kommitténs förslag med respektive utan försörjningskrav. Familje- återföreningsdirektivets förslag har bedömts vara en delmängd av Anhörigkommitténs förslag. I linje med detta har Familjeåterföre- ningsdirektivet, utan försörjningskrav, beräknats till 70% av beräk- 
 249 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 nat belopp för Anhörigkommitténs förslag. Resterande 30% avser således alternativet Kommittédirektiv 2004:171. 
 Tabell 4.2 
 Sammanställning totalt årligt offentligfinansiellt underskott 
  
 Underskott (Mkr) 
  
 Alternativ 
  
 Varaktigt 
  
 År 1 - 3 
  
 Anhörigkommitténs förslag, utan försörjningskrav 
  
 -65 
  
 -172 
  
 Anhörigkommitténs förslag, med försörjningskrav 
  
 -43 
  
 -135 
  
 Familjeåterföreningsdirektivet, utan försörjningskrav 
  
 -46 
  
 -120 
  
 Familjeåterföreningsdirektivet, med försörjningskrav 
  
 -25 
  
 -95 
  
 Kommittédirektivet 2004:171, utan försörjningskrav 
  
 -20 
  
 -52 
  
 Kommittédirektivet 2004:171, med försörjningskrav 
  
 -18 
  
 -41 
  
 En bedömning om vad som kan förväntas ske på 20 års sikt skall en- ligt uppdragsbeskrivningen lämnas. En simulering har genomförts som grund för denna beräkning. Beräkningen har avgränsats till Anhörigkommitténs förslag utan försörjningskrav. Hänsyn har dock tagits till den kraftiga ökning av antalet beviljade uppehållstillstånd som förväntas under de tre första åren till följd av ett ackumulerat behov. I simuleringsmodellen, se bilaga 6, har vi (med undantag för de tre första åren) antagit att det varaktiga antalet tillkommande an- höriginvandrare blir 815 enligt tidigare beräkning och åldersfördel- ning. I simuleringsmodellen flyttar vi upp redan bosatta anhörigin- vandrare till nästa åldersgrupp med ökat antal år samt tillför årligen nya anhöriginvandrare. 
 Totalt sett bedöms enligt våra beräkningar 13 645 anhörigtillstånd beviljas ytterligare under en  
 20-årsperiod 
  om Anhörigkommitténs förslag införs utan försörjningskrav. Vi använder därefter samma kalkyl som tidigare för att beräkna det offentligfinansiella under- skottet. Underskottet beräknas under perioden  
 2006–2025 
  samman- taget uppgå till 1 485 Mkr. Beräkningen framgår i bilaga 7. I det fall ett försörjningskrav införs är det rimligt att anta att detta underskott minskar betydligt. Vi utgår ifrån att relationen mellan alternativen utan och med försörjningskrav avseende Anhörigkommitténs förslag enligt tabellen ovan kan användas för att uppskatta även storleks- ordningen efter 20 år. I tabellen ovan utgör underskottet i alterna- tivet med försörjningskrav ca 66% av underskottet i alternativet utan försörjningskrav  
 (-43/-65 
  = 66%). Med detta som utgångspunkt kan det ackumulerade underskottet under perioden  
 2006–2025 
  för 
 250 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Anhörigkommitténs förslag med försörjningskrav uppskattas till ca 980 Mkr. 
 5 Slutsatser 
 De genomförda beräkningarna innehåller en betydande osäkerhet. I flera fall saknas faktamässiga underlag för beräkningarna och erfaren- hetsmässiga bedömningar har därför behövt göras. Genomgående har vi försökt att få hjälp och stöd med denna typ av bedömningar från sakkunniga, främst inom Migrationsverket. 
 Även om beräkningarna i många fall presenteras som exakta tal måste uppgifterna om bedömt antal uppehållstillstånd och kostnader beräknade utifrån detta tas som grova riktvärden. 
 Eftersom de tre alternativ som berörs i denna rapport till stor del avser anhöriginvandrare i de övre åldersgrupperna är det inte för- vånande att beräkningarna indikerar offentligfinansiella underskott. 
 Införandet av försörjningskrav förväntas minska antalet beviljade uppehållstillstånd. Minskningen förväntas dock till stor del i de produktiva åldrarna vilket gör att det offentligfinansiella under- skottet inte uppvisar några dramatiska minskningar när ett försörj- ningskrav införs. 
 Ett ackumulerat behov av anhöriginvandring förväntas finnas. Effekterna av detta bedöms bli påtagliga under de tre första åren efter ett införande av nya regler. Anhörigkommitténs förslag utan försörjningskrav innebär ett förväntat offentligfinansiellt underskott på drygt 170 Mkr årligen under tre år. Därefter minskar det årliga underskottet till ca 65 Mkr. 
 251 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Tabellbilaga 
 Underbilaga 1 
 Beräkning av sjukvårdskostnad per invånare för olika åldersgrupper 
 Kalkylen bygger på ett officiellt material från Region Skåne. I kolumnen 2002 nedan framgår regionens kostnad per person för hälso- och sjukvård. Relationen mellan dessa åldersgruppers  
 percapita-kostnad 
  anses spegla fördelningen även på riksplanet. Detta är ett av skälen till att materialet även används som en komponent i beräkningarna av den nationella kostnadsutjämningen mellan landstingen. 
 Landstingsförbundet har för 2003 beräknat den samlade kostnaden för hälso- och sjukvård (exkl tandvård) till 14 853 kr/invånare. I beräkningen från Region Skåne är motsvarande kostnad 11 077 kr /invånare. Vi har räknat upp "skåneberäkningen" med relationen 14 853 / 11 077 för att anpassa materialet till riksdata 2003. Slutligen har vi anpassat åldersklasserna till vår egen åldersgruppering. Det sistnämnda har främst skett genom att beräkna medelvärdet för flera åldersgrupper i det mer finindelade "skånematerialet". 
  
 Kr/person vägt 
  
 Ålder grp 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Uppräkn.faktor 
  
 1,340866 
  
 00-04 
  
 10 050 
  
 13 476 
  
 05-09 
  
 4 298 
  
 5 763 
  
 10-14 
  
 4 388 
  
 5 883 
  
 15-19 
  
 6 121 
  
 8 207 
  
 Slutlig beräkning av kostnad per invånare 
  
 20-24 
  
 6 124 
  
 8 212 
  
 för de åldersgrupper vi valt att använda 
  
 25-29 
  
 7 430 
  
 9 963 
  
 30-34 
  
 7 763 
  
 10 409 
  
 0-5 
  år 
  
 13 476 
  
 35-39 
  
 7 992 
  
 10 716 
  
 6-15 
  år 
  
 5 800 
  
 40-44 
  
 8 208 
  
 11 005 
  
 16-19 
  år 
  
 8 207 
  
 45-49 
  
 9 260 
  
 12 417 
  
 20-24 
  år 
  
 8 212 
  
 50-54 
  
 10 507 
  
 14 088 
  
 25-34 
  år 
  
 10 186 
  
 55-59 
  
 12 424 
  
 16 660 
  
 35-44 
  år 
  
 10 861 
  
 60-64 
  
 15 290 
  
 20 501 
  
 45-54 
  år 
  
 13 252 
  
 65-69 
  
 18 454 
  
 24 744 
  
 55-64 
  år 
  
 18 580 
  
 70-74 
  
 23 253 
  
 31 179 
  
 65-74 
  år 
  
 27 961 
  
 75-79 
  
 26 794 
  
 35 927 
  
 75-w 
  år 
  
 36 084 
  
 80-84 
  
 28 658 
  
 38 426 
  
 Totalt 
  
 14 853 
  
 85-89 
  
 28 032 
  
 37 587 
  
 90-w 
  
 24 161 
  
 32 396 
  
 Totalt 
  
 11 077 
  
 14 853 
  
 252 
  
 253 
  
 Se.VästmanlandochBlekinge,Kalmar,föromstruktureringskostnaderrymsHär1) .2.1tabellvidare .446kontounderpensionsutbetalningarochränteintäkterinternarymsHär2) .färdtjänstingårtrafikförnettokostnaderlandstingslänsStockholmsI3) .landstingenmellanjämförbarheltinteärverksamhetpolitiskförKostnaden4) 
  
 Politisk 
  
 (mkr)2003översiktNettokostnadE2Tabell 
  
 2Underbilaga  
 sjukvårdoch-hälsoomStatistikrapport:Landstingsförbundets 
  2003utvecklingregionalsamt 
  
 2005:103SOU 
  
 Specialiserad 
  
 Specialiserad 
  
 Övrig hälso- 
  
 verksamhet 
  
 SUMMA HÄSLO- 
  
 REGIONAL 
  
 Därav 
  
 Utanför 
  
 NETTO- 
  
 Huvudman 
  
 Primärvård 
  
 somatisk 
  
 psykiatrisk 
  
 och 
  
 avseende 
  
 Tandvård 
  
 OCH SJUKVÅRD 
  
 UTVECKLING, 
  
 verksam- 
  
 KOSTNAD 
  
 Trafik 
  
 vård 
  
 vård 
  
 sjukvård 
 1) 
  
 hälso- och 
  
 EXKL TANDVÅRD 
  
 TOTALT 
  
 heten 
 2) 
  
 TOTALT 
  
 sjukvård 
 4) 
  
 Stockholm 
 3) 
  
 5 825 
  
 18 256 
  
 3 802 
  
 2 216 
  
 127 
  
 675 
  
 30 227 
  
 5 352 
  
 4 761 
  
 -8 
  
 36 246 
  
 Uppsala 
  
 618 
  
 2 726 
  
 430 
  
 314 
  
 20 
  
 155 
  
 4 108 
  
 182 
  
 98 
  
 -86 
  
 4 359 
  
 Sörmland 
  
 669 
  
 2 336 
  
 361 
  
 198 
  
 29 
  
 129 
  
 3 592 
  
 207 
  
 104 
  
 31 
  
 3 959 
  
 Östergötland 
  
 1 087 
  
 3 457 
  
 481 
  
 535 
  
 48 
  
 196 
  
 5 608 
  
 287 
  
 158 
  
 129 
  
 6 220 
  
 Jönköping 
  
 1 011 
  
 2 640 
  
 463 
  
 387 
  
 80 
  
 207 
  
 4 582 
  
 240 
  
 100 
  
 11 
  
 5 040 
  
 Kronoberg 
  
 403 
  
 1 546 
  
 290 
  
 188 
  
 32 
  
 94 
  
 2 459 
  
 107 
  
 35 
  
 5 
  
 2 665 
  
 Kalmar 
  
 749 
  
 2 052 
  
 310 
  
 310 
  
 46 
  
 128 
  
 3 467 
  
 167 
  
 79 
  
 -3 
  
 3 759 
  
 Blekinge 
  
 420 
  
 1 448 
  
 272 
  
 188 
  
 14 
  
 86 
  
 2 342 
  
 90 
  
 29 
  
 16 
  
 2 534 
  
 Skåne 
  
 2 579 
  
 10 477 
  
 1 725 
  
 1 418 
  
 163 
  
 476 
  
 16 362 
  
 1 084 
  
 588 
  
 220 
  
 18 143 
  
 Halland 
  
 792 
  
 2 355 
  
 315 
  
 319 
  
 31 
  
 139 
  
 3 812 
  
 160 
  
 71 
  
 -5 
  
 4 107 
  
 Västra 
  
 3 776 
  
 12 816 
  
 2 359 
  
 2 143 
  
 142 
  
 823 
  
 21 235 
  
 1 757 
  
 733 
  
 173 
  
 23 988 
  
 Götaland 
  
 Värmland 
  
 722 
  
 2 467 
  
 335 
  
 424 
  
 33 
  
 126 
  
 3 981 
  
 203 
  
 62 
  
 38 
  
 4 348 
  
 Örebro 
  
 705 
  
 2 469 
  
 441 
  
 488 
  
 36 
  
 172 
  
 4 139 
  
 220 
  
 93 
  
 -60 
  
 4 472 
  
 Västmanland 
  
 618 
  
 2 391 
  
 394 
  
 624 
  
 25 
  
 140 
  
 4 051 
  
 142 
  
 41 
  
 39 
  
 4 372 
  
 Dalarna 
  
 942 
  
 2 539 
  
 418 
  
 321 
  
 30 
  
 156 
  
 4 249 
  
 187 
  
 79 
  
 16 
  
 4 607 
  
 Gävleborg 
  
 1 107 
  
 2 380 
  
 338 
  
 257 
  
 63 
  
 137 
  
 4 145 
  
 234 
  
 102 
  
 136 
  
 4 652 
  
 Västernorrland 
  
 734 
  
 2 570 
  
 355 
  
 259 
  
 23 
  
 130 
  
 3 942 
  
 200 
  
 55 
  
 -5 
  
 4 267 
  
 Jämtland 
  
 460 
  
 1 089 
  
 163 
  
 232 
  
 25 
  
 71 
  
 1 969 
  
 152 
  
 48 
  
 29 
  
 2 220 
  
 Västerbotten 
  
 798 
  
 2 414 
  
 424 
  
 279 
  
 36 
  
 137 
  
 3 951 
  
 175 
  
 56 
  
 19 
  
 4 281 
  
 Norrbotten 
  
 896 
  
 2 460 
  
 325 
  
 434 
  
 43 
  
 151 
  
 4 158 
  
 157 
  
 39 
  
 6 
  
 4 472 
  
 Summa 
  
 24 909 
  
 80 888 
  
 14 001 
  
 11 534 
  
 1 046 
  
 4 328 
  
 132 379 
  
 11 302 
  
 7 331 
  
 702 
  
 148 711 
  
 Gotland 
  
 120 
  
 642 
  
 101 
  
 63 
  
 8 
  
 26 
  
 934 
  
 Summa 
  
 25 029 
  
 81 530 
  
 14 102 
  
 11 597 
  
 1 054 
  
 4 354 
  
 133 313 
  
 5 Bilaga 
  
 254 
  
 Västmanland och Blekinge, Kalmar, för omstruktureringskostnader ryms Här 1) .2.1 tabell vidare .446 konto under pensionsutbetalningar och ränteintäkter interna ryms Här 2) .färdtjänst ingår trafik för nettokostnader landstings läns Stockholms I 3) .landstingen mellan jämförbar helt inte är verksamhet politisk för Kostnaden 4) 
  
 Se . 
  
 5 Bilaga 
  
 översiktNettokostnadE3Tabell 
  
 rapport:Landstingsförbundets 2003utvecklingregionalsamt 
  
 3Underbilaga 
  
 Politisk 
  
 Specialiserad 
  
 Specialiserad 
  
 Övrig hälso- 
  
 verksamhet 
  
 SUMMA HÄSLO- 
  
 REGIONAL 
  
 Därav 
  
 Utanför 
  
 NETTO- 
  
 Huvudman 
  
 Primärvård 
  
 somatisk 
  
 psykiatrisk 
  
 och 
  
 avseende 
  
 Tandvård 
  
 OCH SJUKVÅRD 
  
 UTVECKLING, 
  
 verksam- 
  
 KOSTNAD 
  
 Trafik 
  
 vård 
  
 vård 
  
 sjukvård 
 1) 
  
 hälso- och 
  
 EXKL TANDVÅRD 
  
 TOTALT 
  
 heten 
 2) 
  
 TOTALT 
  
 sjukvård 
 4) 
  
 Stockholm 
 3) 
  
 3 130 
  
 9 810 
  
 2 043 
  
 1 191 
  
 69 
  
 363 
  
 16 243 
  
 2 876 
  
 2 558 
  
 -4 
  
 19 478 
  
 Uppsala 
  
 2 057 
  
 9 072 
  
 1 431 
  
 1 045 
  
 67 
  
 516 
  
 13 671 
  
 606 
  
 326 
  
 -286 
  
 14 506 
  
 Sörmland 
  
 2 567 
  
 8 971 
  
 1 387 
  
 760 
  
 111 
  
 495 
  
 13 797 
  
 793 
  
 398 
  
 121 
  
 15 206 
  
 Östergötland 
  
 2 619 
  
 8 332 
  
 1 159 
  
 1 289 
  
 116 
  
 472 
  
 13 516 
  
 692 
  
 380 
  
 311 
  
 14 991 
  
 Jönköping 
  
 3 077 
  
 8 033 
  
 1 409 
  
 1 178 
  
 245 
  
 630 
  
 13 941 
  
 731 
  
 303 
  
 34 
  
 15 336 
  
 Kronoberg 
  
 2 270 
  
 8 715 
  
 1 635 
  
 1 057 
  
 180 
  
 528 
  
 13 857 
  
 602 
  
 200 
  
 28 
  
 15 016 
  
 Kalmar 
  
 3 189 
  
 8 736 
  
 1 320 
  
 1 320 
  
 196 
  
 545 
  
 14 760 
  
 711 
  
 336 
  
 -13 
  
 16 004 
  
 Blekinge 
  
 2 801 
  
 9 658 
  
 1 816 
  
 1 254 
  
 93 
  
 575 
  
 15 623 
  
 602 
  
 191 
  
 107 
  
 16 907 
  
 Skåne 
  
 2 238 
  
 9 090 
  
 1 496 
  
 1 230 
  
 142 
  
 413 
  
 14 195 
  
 940 
  
 510 
  
 191 
  
 15 740 
  
 Halland 
  
 2 815 
  
 8 372 
  
 1 120 
  
 1 134 
  
 111 
  
 494 
  
 13 551 
  
 569 
  
 251 
  
 -17 
  
 14 598 
  
 (kr/inv)2003 
  
 hälsoomStatistik 
  
 Västra 
  
 2 492 
  
 8 459 
  
 1 557 
  
 1 415 
  
 94 
  
 543 
  
 14 017 
  
 1 160 
  
 484 
  
 114 
  
 15 834 
  
 Götaland 
  
 Värmland 
  
 2 639 
  
 9 018 
  
 1 225 
  
 1 550 
  
 121 
  
 461 
  
 14 552 
  
 742 
  
 227 
  
 139 
  
 15 894 
  
 Örebro 
  
 2 574 
  
 9 014 
  
 1 609 
  
 1 782 
  
 132 
  
 628 
  
 15 111 
  
 803 
  
 340 
  
 -218 
  
 16 324 
  
 Västmanland 
  
 2 375 
  
 9 190 
  
 1 515 
  
 2 400 
  
 95 
  
 540 
  
 15 574 
  
 544 
  
 156 
  
 149 
  
 16 807 
  
 Dalarna 
  
 3 406 
  
 9 181 
  
 1 512 
  
 1 159 
  
 108 
  
 563 
  
 15 366 
  
 677 
  
 287 
  
 56 
  
 16 662 
  
 Gävleborg 
  
 3 998 
  
 8 596 
  
 1 220 
  
 930 
  
 229 
  
 494 
  
 14 973 
  
 845 
  
 367 
  
 491 
  
 16 802 
  
 Västernorrland 
  
 3 005 
  
 10 529 
  
 1 454 
  
 1 063 
  
 96 
  
 532 
  
 16 147 
  
 820 
  
 226 
  
 -19 
  
 17 480 
  
 - 
  
 Jämtland 
  
 3 605 
  
 8 530 
  
 1 277 
  
 1 819 
  
 193 
  
 558 
  
 15 423 
  
 1 187 
  
 378 
  
 223 
  
 17 391 
  
 sjukvårdoch 
  
 Västerbotten 
  
 3 118 
  
 9 432 
  
 1 656 
  
 1 089 
  
 140 
  
 536 
  
 15 435 
  
 682 
  
 220 
  
 74 
  
 16 727 
  
 2005:103SOU 
  
 Norrbotten 
  
 3 543 
  
 9 728 
  
 1 285 
  
 1 716 
  
 170 
  
 597 
  
 16 443 
  
 621 
  
 154 
  
 24 
  
 17 685 
  
 Summa 
  
 2 793 
  
 9 070 
  
 1 570 
  
 1 293 
  
 117 
  
 485 
  
 14 844 
  
 1 267 
  
 822 
  
 79 
  
 16 675 
  
 Gotland 
  
 2 086 
  
 11 158 
  
 1 755 
  
 1 095 
  
 139 
  
 452 
  
 16 234 
  
 Summa 
  
 2 789 
  
 9 083 
  
 1 571 
  
 1 292 
  
 117 
  
 485 
  
 14 853 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Underbilaga  
 4-a 
  
 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper 
 Anhörigkommitténs förslag, utan försörjningskrav 
  
 Intäkter och kostnader 
  
 0-5 
  år 
  
 6-15 
  år 
  
 16-19 
  år 
  
 20-24 
  år 
  
 25-34 
  år 
  
 35-44 
  år 
  
 45-54 
  år 
  
 55-64 
  år 
  
 65-74 
  år 
  
 75-w 
  år 
  
 Intäkter 
  
 Direkta skatter 
  
 32 
  
 138 
  
 1 032 
  
 12 756 
  
 28 435 
  
 41 703 
  
 44 972 
  
 27 930 
  
 3 078 
  
 522 
  
 Socialförsäkringsavgifter 
  
 35 
  
 174 
  
 2 013 
  
 14 242 
  
 26 723 
  
 38 130 
  
 40 408 
  
 23 261 
  
 1 355 
  
 281 
  
 Indirekta skatter 
  
 27 
  
 151 
  
 3 104 
  
 14 564 
  
 23 663 
  
 31 044 
  
 30 932 
  
 23 986 
  
 17 437 
  
 15 012 
  
 Summa intäkter 
  
 94 
  
 463 
  
 6 149 
  
 41 562 
  
 78 821 
  
 110 877 
  
 116 312 
  
 75 177 
  
 21 870 
  
 15 815 
  
 Kostnader 
  
 Statens kostnader 
  
 Arbetsmarknadsförsäkringar 
  
 4 
  
 0 
  
 103 
  
 7 002 
  
 18 804 
  
 21 690 
  
 19 747 
  
 15 374 
  
 746 
  
 15 
  
 Pensioner  andra skattepl. bidrag 
  
 23 
  
 143 
  
 962 
  
 757 
  
 2 288 
  
 5 110 
  
 10 611 
  
 16 948 
  
 27 568 
  
 24 780 
  
 Bostadsbidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 62 
  
 1 430 
  
 3 215 
  
 4 219 
  
 3 926 
  
 4 727 
  
 14 216 
  
 11 426 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 15 
  
 89 
  
 6 105 
  
 12 777 
  
 13 649 
  
 15 949 
  
 7 502 
  
 923 
  
 40 
  
 4 
  
 Universitet / högskola 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 Försörjningsstöd, äldre 
  
 65 365 
  
 65 365 
  
 Tandvårdsförsäkring vuxna 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 Kriminalvård 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 Hanteringskostnad Migrationsverket 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 Hanteringskostnad Integrationsverket 
  
 Summa Statens kostnader 
  
 3 042 
  
 3 232 
  
 11 033 
  
 29 280 
  
 45 270 
  
 54 282 
  
 45 989 
  
 42 175 
  
 112 138 
  
 104 992 
  
 Kommunernas kostnader 
  
 Förskola 
  
 66 613 
  
 Fritidsverksamhet 
  
 9 195 
  
 Grundskola 
  
 61 808 
  
 Musikskola 
  
 1 725 
  
 Gymnasieskola 
  
 63 519 
  
 KomVux 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 Äldreomsorg 
  
 45 624 
  
 45 624 
  
 Individ-  familjeomsorg 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 Handikappomsorg 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 Summa Kommunernas 
  
 kostnader 
  
 73 295 
  
 79 410 
  
 70 201 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 6 682 
  
 48 125 
  
 48 125 
  
 Landstingens kostnader 
  
 Sjukvårdskostnad 
  
 13 476 
  
 5 800 
  
 8 207 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Tandvård (barn t.o.m. 18 år) 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 Summa Landstingens kostnader 
  
 15 617 
  
 7 941 
  
 10 348 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Summa kostnader 
  
 91 954 
  
 90 583 
  
 91 582 
  
 47 283 
  
 65 248 
  
 74 934 
  
 69 033 
  
 67 437 
  
 188 224 
  
 189 200 
  
 Intäkter - Kostnader 
  
 -91 
  860 
  
 -90 
  120 
  
 -85 
  434 
  
 -5 
  722 
  
 13 574 
  
 35 943 
  
 47 279 
  
 7 740 
  
 -166 
  354 
  
 -173 
  386 
  
 Förväntat antal uppehållstillstånd 
  
 6 
  
 7 
  
 -1 
  
 -2 
  
 15 
  
 2 
  
 62 
  
 310 
  
 308 
  
 108 
  
 Total per åldersgrupp 
  
 -578 
  811 
  
 -624 
  691 
  
 99 019 
  
 9 421 
  
 196 953 
  
 56 631 
  
 2 944 797 
  
 2 399 899 
  
 -51 
  260 622 
  
 -18 
  667 420 
  
 Totalt offentligfinansiellt 
  
 -65 
  
 underskott (Mkr) 
  
 255 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Underbilaga  
 4-b 
  
 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper 
 Anhörigkommitténs förslag, med försörjningskrav 
  
 Intäkter och kostnader 
  
 0-5 
  år 
  
 6-15 
  år 
  
 16-19 
  år 
  
 20-24 
  år 
  
 25-34 
  år 
  
 35-44 
  år 
  
 45-54 
  år 
  
 55-64 
  år 
  
 65-74 
  år 
  
 75-w 
  år 
  
 Intäkter 
  
 Direkta skatter 
  
 32 
  
 138 
  
 1 032 
  
 12 756 
  
 28 435 
  
 41 703 
  
 44 972 
  
 27 930 
  
 3 078 
  
 522 
  
 Socialförsäkringsavgifter 
  
 35 
  
 174 
  
 2 013 
  
 14 242 
  
 26 723 
  
 38 130 
  
 40 408 
  
 23 261 
  
 1 355 
  
 281 
  
 Indirekta skatter 
  
 27 
  
 151 
  
 3 104 
  
 14 564 
  
 23 663 
  
 31 044 
  
 30 932 
  
 23 986 
  
 17 437 
  
 15 012 
  
 Summa intäkter 
  
 94 
  
 463 
  
 6 149 
  
 41 562 
  
 78 821 
  
 110 877 
  
 116 312 
  
 75 177 
  
 21 870 
  
 15 815 
  
 Kostnader 
  
 Statens kostnader 
  
 Arbetsmarknadsförsäkringar 
  
 4 
  
 0 
  
 103 
  
 7 002 
  
 18 804 
  
 21 690 
  
 19 747 
  
 15 374 
  
 746 
  
 15 
  
 Pensioner  andra skattepl. bidrag 
  
 23 
  
 143 
  
 962 
  
 757 
  
 2 288 
  
 5 110 
  
 10 611 
  
 16 948 
  
 27 568 
  
 24 780 
  
 Bostadsbidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 62 
  
 1 430 
  
 3 215 
  
 4 219 
  
 3 926 
  
 4 727 
  
 14 216 
  
 11 426 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 15 
  
 89 
  
 6 105 
  
 12 777 
  
 13 649 
  
 15 949 
  
 7 502 
  
 923 
  
 40 
  
 4 
  
 Universitet / högskola 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 Försörjningsstöd, äldre 
  
 65 365 
  
 65 365 
  
 Tandvårdsförsäkring vuxna 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 Kriminalvård 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 Hanteringskostnad Migrationsverket 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 Hanteringskostnad 
  
 Summa Statens kostnader 
  
 4 542 
  
 4 732 
  
 12 533 
  
 30 780 
  
 46 770 
  
 55 782 
  
 47 489 
  
 43 675 
  
 113 638 
  
 106 492 
  
 Kommunernas kostnader 
  
 Förskola 
  
 66 613 
  
 Fritidsverksamhet 
  
 9 195 
  
 Grundskola 
  
 61 808 
  
 Musikskola 
  
 1 725 
  
 Gymnasieskola 
  
 63 519 
  
 KomVux 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 Äldreomsorg 
  
 45 624 
  
 45 624 
  
 Individ-  familjeomsorg 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 Handikappomsorg 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 Summa Kommunernas 
  
 kostnader 
  
 73 295 
  
 79 410 
  
 70 201 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 6 682 
  
 48 125 
  
 48 125 
  
 Landstingens kostnader 
  
 Sjukvårdskostnad 
  
 13 476 
  
 5 800 
  
 8 207 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Tandvård (barn t.o.m. 18 år) 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 Summa Landstingens kostnader 
  
 15 617 
  
 7 941 
  
 10 348 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Summa kostnader 
  
 93 454 
  
 92 083 
  
 93 082 
  
 48 783 
  
 66 748 
  
 76 434 
  
 70 533 
  
 68 937 
  
 189 724 
  
 190 700 
  
 Intäkter - Kostnader 
  
 -93 
  360 
  
 -91 
  620 
  
 -86 
  934 
  
 -7 
  222 
  
 12 074 
  
 34 443 
  
 45 779 
  
 6 240 
  
 -167 
  854 
  
 -174 
  886 
  
 Förväntat antal uppehållstillstånd 
  
 -124 
  
 -166 
  
 -76 
  
 -567 
  
 -923 
  
 -329 
  
 -53 
  
 235 
  
 250 
  
 88 
  
 -727 
  
 -2 
  215 
  
 -908 
  
 -4 
  754 
  
 -13 
  551 
  
 -11 
  394 
  
 -6 
  590 
  
 -642 
  
 3 203 
  
 2 457 
  
 Total per åldersgrupp 
  
 11 610 901 
  
 15 250 025 
  
 6 567 053 
  
 4 092 591 
  
 -11 
  139 721 
  
 -11 
  316 815 
  
 -2 
  406 491 1 466 004 
  
 -42 
  046 941 
  
 -15 
  371 622 
  
 Totalt offentligfinansiellt 
  
 -43 
  
 underskott (Mkr) 
  
 256 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Underbilaga  
 4-c 
  
 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper 
 Familjeåterföreningsdirektivet, utan försörjningskrav 
  
 Intäkter och kostnader 
  
 0-5 
  år 
  
 6-15 
  år 
  
 16-19 
  år 
  
 20-24 
  år 
  
 25-34 
  år 
  
 35-44 
  år 
  
 45-54 
  år 
  
 55-64 
  år 
  
 65-74 
  år 
  
 75-w 
  år 
  
 Intäkter 
  
 Direkta skatter 
  
 32 
  
 138 
  
 1 032 
  
 12 756 
  
 28 435 
  
 41 703 
  
 44 972 
  
 27 930 
  
 3 078 
  
 522 
  
 Socialförsäkringsavgifter 
  
 35 
  
 174 
  
 2 013 
  
 14 242 
  
 26 723 
  
 38 130 
  
 40 408 
  
 23 261 
  
 1 355 
  
 281 
  
 Indirekta skatter 
  
 27 
  
 151 
  
 3 104 
  
 14 564 
  
 23 663 
  
 31 044 
  
 30 932 
  
 23 986 
  
 17 437 
  
 15 012 
  
 Summa intäkter 
  
 94 
  
 463 
  
 6 149 
  
 41 562 
  
 78 821 
  
 110 877 
  
 116 312 
  
 75 177 
  
 21 870 
  
 15 815 
  
 Kostnader 
  
 Statens kostnader 
  
 Arbetsmarknadsförsäkringar 
  
 4 
  
 0 
  
 103 
  
 7 002 
  
 18 804 
  
 21 690 
  
 19 747 
  
 15 374 
  
 746 
  
 15 
  
 Pensioner  andra skattepl. bidrag 
  
 23 
  
 143 
  
 962 
  
 757 
  
 2 288 
  
 5 110 
  
 10 611 
  
 16 948 
  
 27 568 
  
 24 780 
  
 Bostadsbidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 62 
  
 1 430 
  
 3 215 
  
 4 219 
  
 3 926 
  
 4 727 
  
 14 216 
  
 11 426 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 15 
  
 89 
  
 6 105 
  
 12 777 
  
 13 649 
  
 15 949 
  
 7 502 
  
 923 
  
 40 
  
 4 
  
 Universitet / högskola 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 Försörjningsstöd, äldre 
  
 65 365 
  
 65 365 
  
 Tandvårdsförsäkring vuxna 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 Kriminalvård 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 Hanteringskostnad Migrationsverket 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 Hanteringskostnad 
  
 Summa Statens kostnader 
  
 3 042 
  
 3 232 
  
 11 033 
  
 29 280 
  
 45 270 
  
 54 282 
  
 45 989 
  
 42 175 
  
 112 138 
  
 104 992 
  
 Kommunernas kostnader 
  
 Förskola 
  
 66 613 
  
 Fritidsverksamhet 
  
 9 195 
  
 Grundskola 
  
 61 808 
  
 Musikskola 
  
 1 725 
  
 Gymnasieskola 
  
 63 519 
  
 KomVux 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 Äldreomsorg 
  
 45 624 
  
 45 624 
  
 Individ-  familjeomsorg 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 Handikappomsorg 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 Summa Kommunernas 
  
 kostnader 
  
 73 295 
  
 79 410 
  
 70 201 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 6 682 
  
 48 125 
  
 48 125 
  
 Landstingens kostnader 
  
 Sjukvårdskostnad 
  
 13 476 
  
 5 800 
  
 8 207 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Tandvård (barn t.o.m. 18 år) 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 Summa Landstingens kostnader 
  
 15 617 
  
 7 941 
  
 10 348 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Summa kostnader 
  
 91 954 
  
 90 583 
  
 91 582 
  
 47 283 
  
 65 248 
  
 74 934 
  
 69 033 
  
 67 437 
  
 188 224 
  
 189 200 
  
 Intäkter - Kostnader 
  
 -91 
  860 
  
 -90 
  120 
  
 -85 
  434 
  
 -5 
  722 
  
 13 574 
  
 35 943 
  
 47 279 
  
 7 740 
  
 -166 
  354 
  
 -173 
  386 
  
 Förväntat antal uppehållstillstånd 
  
 4 
  
 5 
  
 -1 
  
 -1 
  
 10 
  
 1 
  
 44 
  
 217 
  
 216 
  
 75 
  
 Total per åldersgrupp 
  
 -405 
  168 
  
 -437 
  284 
  
 69 313 
  
 6 595 
  
 137 867 
  
 39 642 
  
 2 061 358 
  
 1 679 929 
  
 -35 
  882 435  
 -13 
  067 194 
  
 Totalt offentligfinansiellt 
  
 -46 
  
 underskott (Mkr) 
  
 257 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Underbilaga  
 4-d 
  
 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper 
 Familjeåterföreningsdirektivet, med försörjningskrav 
  
 Intäkter och kostnader 
  
 0-5 
  år 
  
 6-15 
  år 
  
 16-19 
  år 
  
 20-24 
  år 
  
 25-34 
  år 
  
 35-44 
  år 
  
 45-54 
  år 
  
 55-64 
  år 
  
 65-74 
  år 
  
 75-w 
  år 
  
 Intäkter 
  
 Direkta skatter 
  
 32 
  
 138 
  
 1 032 
  
 12 756 
  
 28 435 
  
 41 703 
  
 44 972 
  
 27 930 
  
 3 078 
  
 522 
  
 Socialförsäkringsavgifter 
  
 35 
  
 174 
  
 2 013 
  
 14 242 
  
 26 723 
  
 38 130 
  
 40 408 
  
 23 261 
  
 1 355 
  
 281 
  
 Indirekta skatter 
  
 27 
  
 151 
  
 3 104 
  
 14 564 
  
 23 663 
  
 31 044 
  
 30 932 
  
 23 986 
  
 17 437 
  
 15 012 
  
 Summa intäkter 
  
 94 
  
 463 
  
 6 149 
  
 41 562 
  
 78 821 
  
 110 877 
  
 116 312 
  
 75 177 
  
 21 870 
  
 15 815 
  
 Kostnader 
  
 Statens kostnader 
  
 Arbetsmarknadsförsäkringar 
  
 4 
  
 0 
  
 103 
  
 7 002 
  
 18 804 
  
 21 690 
  
 19 747 
  
 15 374 
  
 746 
  
 15 
  
 Pensioner  andra skattepl. bidrag 
  
 23 
  
 143 
  
 962 
  
 757 
  
 2 288 
  
 5 110 
  
 10 611 
  
 16 948 
  
 27 568 
  
 24 780 
  
 Bostadsbidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 62 
  
 1 430 
  
 3 215 
  
 4 219 
  
 3 926 
  
 4 727 
  
 14 216 
  
 11 426 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 15 
  
 89 
  
 6 105 
  
 12 777 
  
 13 649 
  
 15 949 
  
 7 502 
  
 923 
  
 40 
  
 4 
  
 Universitet / högskola 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 Försörjningsstöd, äldre 
  
 65 365 
  
 65 365 
  
 Tandvårdsförsäkring vuxna 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 Kriminalvård 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 Hanteringskostnad Migrationsverket 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 Hanteringskostnad 
  
 Summa Statens kostnader 
  
 4 542 
  
 4 732 
  
 12 533 
  
 30 780 
  
 46 770 
  
 55 782 
  
 47 489 
  
 43 675 
  
 113 638 
  
 106 492 
  
 Kommunernas kostnader 
  
 Förskola 
  
 66 613 
  
 Fritidsverksamhet 
  
 9 195 
  
 Grundskola 
  
 61 808 
  
 Musikskola 
  
 1 725 
  
 Gymnasieskola 
  
 63 519 
  
 KomVux 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 Äldreomsorg 
  
 45 624 
  
 45 624 
  
 Individ-  familjeomsorg 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 Handikappomsorg 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 Summa Kommunernas 
  
 kostnader 
  
 73 295 
  
 79 410 
  
 70 201 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 6 682 
  
 48 125 
  
 48 125 
  
 Landstingens kostnader 
  
 Sjukvårdskostnad 
  
 13 476 
  
 5 800 
  
 8 207 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Tandvård (barn t.o.m. 18 år) 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 Summa Landstingens kostnader 
  
 15 617 
  
 7 941 
  
 10 348 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Summa kostnader 
  
 93 454 
  
 92 083 
  
 93 082 
  
 48 783 
  
 66 748 
  
 76 434 
  
 70 533 
  
 68 937 
  
 189 724 
  
 190 700 
  
 Intäkter - Kostnader 
  
 -93 
  360 
  
 -91 
  620 
  
 -86 
  934 
  
 -7 
  222 
  
 12 074 
  
 34 443 
  
 45 779 
  
 6 240 
  
 -167 
  854 
  
 -174 
  886 
  
 Förväntat antal uppehållstillstånd 
  
 -116 
  
 -155 
  
 -69 
  
 -522 
  
 -853 
  
 -303 
  
 -62 
  
 148 
  
 163 
  
 57 
  
 Total per åldersgrupp 
  
 10 824 288 
  
 14 186 463 
  
 6 026 329 
  
 3 766 863 
  
 -10 
  298 995 
  
 -10 
  435 379 
  
 -2 
  846 807 
  
 922 570 
  
 -27 
  293 977 
  
 Taylor 
  995 891 
  
 Totalt offentligfinansiellt 
  
 -25 
  
 underskott (Mkr) 
  
 258 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Underbilaga  
 4-e 
  
 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper 
 Kommittédirektivet 2004:171, utan försörjningskrav 
  
 Intäkter och kostnader 
  
 0-5 
  år 
  
 6-15 
  år 
  
 16-19 
  år 
  
 20-24 
  år 
  
 25-34 
  år 
  
 35-44 
  år 
  
 45-54 
  år 
  
 55-64 
  år 
  
 65-74 
  år 
  
 75-w 
  år 
  
 Intäkter 
  
 Direkta skatter 
  
 32 
  
 138 
  
 1 032 
  
 12 756 
  
 28 435 
  
 41 703 
  
 44 972 
  
 27 930 
  
 3 078 
  
 522 
  
 Socialförsäkringsavgifter 
  
 35 
  
 174 
  
 2 013 
  
 14 242 
  
 26 723 
  
 38 130 
  
 40 408 
  
 23 261 
  
 1 355 
  
 281 
  
 Indirekta skatter 
  
 27 
  
 151 
  
 3 104 
  
 14 564 
  
 23 663 
  
 31 044 
  
 30 932 
  
 23 986 
  
 17 437 
  
 15 012 
  
 Summa intäkter 
  
 94 
  
 463 
  
 6 149 
  
 41 562 
  
 78 821 
  
 110 877 
  
 116 312 
  
 75 177 
  
 21 870 
  
 15 815 
  
 Kostnader 
  
 Statens kostnader 
  
 Arbetsmarknadsförsäkringar 
  
 4 
  
 0 
  
 103 
  
 7 002 
  
 18 804 
  
 21 690 
  
 19 747 
  
 15 374 
  
 746 
  
 15 
  
 Pensioner  andra skattepl. bidrag 
  
 23 
  
 143 
  
 962 
  
 757 
  
 2 288 
  
 5 110 
  
 10 611 
  
 16 948 
  
 27 568 
  
 24 780 
  
 Bostadsbidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 62 
  
 1 430 
  
 3 215 
  
 4 219 
  
 3 926 
  
 4 727 
  
 14 216 
  
 11 426 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 15 
  
 89 
  
 6 105 
  
 12 777 
  
 13 649 
  
 15 949 
  
 7 502 
  
 923 
  
 40 
  
 4 
  
 Universitet / högskola 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 Försörjningsstöd, äldre 
  
 65 365 
  
 65 365 
  
 Tandvårdsförsäkring vuxna 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 Kriminalvård 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 Hanteringskostnad Migrationsverket 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 Hanteringskostnad 
  
 Summa Statens kostnader 
  
 3 042 
  
 3 232 
  
 11 033 
  
 29 280 
  
 45 270 
  
 54 282 
  
 45 989 
  
 42 175 
  
 112 138 
  
 104 992 
  
 Kommunernas kostnader 
  
 Förskola 
  
 66 613 
  
 Fritidsverksamhet 
  
 9 195 
  
 Grundskola 
  
 61 808 
  
 Musikskola 
  
 1 725 
  
 Gymnasieskola 
  
 63 519 
  
 KomVux 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 Äldreomsorg 
  
 45 624 
  
 45 624 
  
 Individ-  familjeomsorg 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 Handikappomsorg 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 Summa Kommunernas 
  
 kostnader 
  
 73 295 
  
 79 410 
  
 70 201 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 6 682 
  
 48 125 
  
 48 125 
  
 Landstingens kostnader 
  
 Sjukvårdskostnad 
  
 13 476 
  
 5 800 
  
 8 207 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Tandvård (barn t.o.m. 18 år) 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 Summa Landstingens kostnader 
  
 15 617 
  
 7 941 
  
 10 348 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Summa kostnader 
  
 91 954 
  
 90 583 
  
 91 582 
  
 47 283 
  
 65 248 
  
 74 934 
  
 69 033 
  
 67 437 
  
 188 224 
  
 189 200 
  
 Intäkter - Kostnader 
  
 -91 
  860 
  
 -90 
  120 
  
 -85 
  434 
  
 -5 
  722 
  
 13 574 
  
 35 943 
  
 47 279 
  
 7 740 
  
 -166 
  354 
  
 -173 
  386 
  
 Förväntat antal uppehållstillstånd 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 0 
  
 19 
  
 93 
  
 92 
  
 32 
  
 Total per åldersgrupp 
  
 -173 
  643 
  
 -187 
  407 
  
 29 706 
  
 2 826 
  
 59 086 
  
 16 989 
  
 883 439 
  
 719 970 
  
 -15 
  378 187 
  
 -5 
  600 226 
  
 Totalt offentligfinansiellt 
  
 -20 
  
 underskott (Mkr) 
  
 259 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Underbilaga  
 4-f 
  
 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper 
 Kommittédirektivet 2004:171, med försörjningskrav 
  
 Intäkter och kostnader 
  
 0-5 
  år 
  
 6-15 
  år 
  
 16-19 
  år 
  
 20-24 
  år 
  
 25-34 
  år 
  
 35-44 
  år 
  
 45-54 
  år 
  
 55-64 
  år 
  
 65-74 
  år 
  
 75-w 
  år 
  
 Intäkter 
  
 Direkta skatter 
  
 32 
  
 138 
  
 1 032 
  
 12 756 
  
 28 435 
  
 41 703 
  
 44 972 
  
 27 930 
  
 3 078 
  
 522 
  
 Socialförsäkringsavgifter 
  
 35 
  
 174 
  
 2 013 
  
 14 242 
  
 26 723 
  
 38 130 
  
 40 408 
  
 23 261 
  
 1 355 
  
 281 
  
 Indirekta skatter 
  
 27 
  
 151 
  
 3 104 
  
 14 564 
  
 23 663 
  
 31 044 
  
 30 932 
  
 23 986 
  
 17 437 
  
 15 012 
  
 Summa intäkter 
  
 94 
  
 463 
  
 6 149 
  
 41 562 
  
 78 821 
  
 110 877 
  
 116 312 
  
 75 177 
  
 21 870 
  
 15 815 
  
 Kostnader 
  
 Statens kostnader 
  
 Arbetsmarknadsförsäkringar 
  
 4 
  
 0 
  
 103 
  
 7 002 
  
 18 804 
  
 21 690 
  
 19 747 
  
 15 374 
  
 746 
  
 15 
  
 Pensioner  andra skattepl. bidrag 
  
 23 
  
 143 
  
 962 
  
 757 
  
 2 288 
  
 5 110 
  
 10 611 
  
 16 948 
  
 27 568 
  
 24 780 
  
 Bostadsbidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 62 
  
 1 430 
  
 3 215 
  
 4 219 
  
 3 926 
  
 4 727 
  
 14 216 
  
 11 426 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 15 
  
 89 
  
 6 105 
  
 12 777 
  
 13 649 
  
 15 949 
  
 7 502 
  
 923 
  
 40 
  
 4 
  
 Universitet / högskola 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 Försörjningsstöd, äldre 
  
 65 365 
  
 65 365 
  
 Tandvårdsförsäkring vuxna 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 Kriminalvård 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 Hanteringskostnad Migrationsverket 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 Hanteringskostnad 
  
 Summa Statens kostnader 
  
 4 542 
  
 4 732 
  
 12 533 
  
 30 780 
  
 46 770 
  
 55 782 
  
 47 489 
  
 43 675 
  
 113 638 
  
 106 492 
  
 Kommunernas kostnader 
  
 Förskola 
  
 66 613 
  
 Fritidsverksamhet 
  
 9 195 
  
 Grundskola 
  
 61 808 
  
 Musikskola 
  
 1 725 
  
 Gymnasieskola 
  
 63 519 
  
 KomVux 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 Äldreomsorg 
  
 45 624 
  
 45 624 
  
 Individ-  familjeomsorg 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 Handikappomsorg 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 Summa Kommunernas 
  
 kostnader 
  
 73 295 
  
 79 410 
  
 70 201 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 6 682 
  
 48 125 
  
 48 125 
  
 Landstingens kostnader 
  
 Sjukvårdskostnad 
  
 13 476 
  
 5 800 
  
 8 207 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Tandvård (barn t.o.m. 18 år) 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 Summa Landstingens kostnader 
  
 15 617 
  
 7 941 
  
 10 348 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Summa kostnader 
  
 93 454 
  
 92 083 
  
 93 082 
  
 48 783 
  
 66 748 
  
 76 434 
  
 70 533 
  
 68 937 
  
 189 724 
  
 190 700 
  
 Intäkter - Kostnader 
  
 -93 
  360 
  
 -91 
  620 
  
 -86 
  934 
  
 -7 
  222 
  
 12 074 
  
 34 443 
  
 45 779 
  
 6 240 
  
 -167 
  854 
  
 -174 
  886 
  
 Förväntat antal uppehållstillstånd 
  
 -8 
  
 -12 
  
 -6 
  
 -45 
  
 -70 
  
 -26 
  
 10 
  
 87 
  
 88 
  
 31 
  
 Total per åldersgrupp 
  
 786 613 
  
 1 063 561 
  
 540 724 
  
 325 728 
  
 -840 
  726 
  
 -881 
  437 
  
 440 316 
  
 543 435 
  
 -14 
  752 964 
  
 -5 
  375 731 
  
 Totalt offentligfinansiellt 
  
 -18 
  
 underskott (Mkr) 
  
 260 
  
 SOU 2005:103 
  
 Bilaga 5 
  
 Underbilaga 5 a 
 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper 
 Anhörigkommitténs förslag, utan försörjningskrav (år 1 - 3) 
  
 Intäkter och kostnader 
  
 0-5 
  år 
  
 6-15 
  år 
  
 16-19 
  år 
  
 20-24 
  år 
  
 25-34 
  år 
  
 35-44 
  år 
  
 45-54 
  år 
  
 55-64 
  år 
  
 65-74 
  år 
  
 75-w 
  år 
  
 Intäkter 
  
 Direkta skatter 
  
 32 
  
 138 
  
 1 032 
  
 12 756 
  
 28 435 
  
 41 703 
  
 44 972 
  
 27 930 
  
 3 078 
  
 522 
  
 Socialförsäkringsavgifter 
  
 35 
  
 174 
  
 2 013 
  
 14 242 
  
 26 723 
  
 38 130 
  
 40 408 
  
 23 261 
  
 1 355 
  
 281 
  
 Indirekta skatter 
  
 27 
  
 151 
  
 3 104 
  
 14 564 
  
 23 663 
  
 31 044 
  
 30 932 
  
 23 986 
  
 17 437 
  
 15 012 
  
 Summa intäkter 
  
 94 
  
 463 
  
 6 149 
  
 41 562 
  
 78 821 
  
 110 877 
  
 116 312 
  
 75 177 
  
 21 870 
  
 15 815 
  
 Kostnader 
  
 Statens kostnader 
  
 Arbetsmarknadsförsäkringar 
  
 4 
  
 0 
  
 103 
  
 7 002 
  
 18 804 
  
 21 690 
  
 19 747 
  
 15 374 
  
 746 
  
 15 
  
 Pensioner  andra skattepl. bidrag 
  
 23 
  
 143 
  
 962 
  
 757 
  
 2 288 
  
 5 110 
  
 10 611 
  
 16 948 
  
 27 568 
  
 24 780 
  
 Bostadsbidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 62 
  
 1 430 
  
 3 215 
  
 4 219 
  
 3 926 
  
 4 727 
  
 14 216 
  
 11 426 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 15 
  
 89 
  
 6 105 
  
 12 777 
  
 13 649 
  
 15 949 
  
 7 502 
  
 923 
  
 40 
  
 4 
  
 Universitet / högskola 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 Försörjningsstöd, äldre 
  
 65 365 
  
 65 365 
  
 Tandvårdsförsäkring vuxna 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 Kriminalvård 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 Hanteringskostnad Migrationsverket 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 Hanteringskostnad 
  
 Summa Statens kostnader 
  
 3 042 
  
 3 232 
  
 11 033 
  
 29 280 
  
 45 270 
  
 54 282 
  
 45 989 
  
 42 175 
  
 112 138 
  
 104 992 
  
 Kommunernas kostnader 
  
 Förskola 
  
 66 613 
  
 Fritidsverksamhet 
  
 9 195 
  
 Grundskola 
  
 61 808 
  
 Musikskola 
  
 1 725 
  
 Gymnasieskola 
  
 63 519 
  
 KomVux 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 Äldreomsorg 
  
 45 624 
  
 45 624 
  
 Individ-  familjeomsorg 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 Handikappomsorg 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 Summa Kommunernas 
  
 kostnader 
  
 73 295 
  
 79 410 
  
 70 201 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 6 682 
  
 48 125 
  
 48 125 
  
 Landstingens kostnader 
  
 Sjukvårdskostnad 
  
 13 476 
  
 5 800 
  
 8 207 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Tandvård (barn t.o.m. 18 år) 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 Summa Landstingens kostnader 
  
 15 617 
  
 7 941 
  
 10 348 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Summa kostnader 
  
 91 954 
  
 90 583 
  
 91 582 
  
 47 283 
  
 65 248 
  
 74 934 
  
 69 033 
  
 67 437 
  
 188 224 
  
 189 200 
  
 Intäkter - Kostnader 
  
 -91 
  860 
  
 -90 
  120 
  
 -85 
  434 
  
 -5 
  722 
  
 13 574 
  
 35 943 
  
 47 279 
  
 7 740 
  
 -166 
  354 
  
 -173 
  386 
  
 Förväntat antal uppehållstillstånd 
  
 6 
  
 7 
  
 -1 
  
 -2 
  
 15 
  
 2 
  
 188 
  
 825 
  
 822 
  
 287 
  
 Total per åldersgrupp 
  
 -578 
  811 
  
 -624 
  691 
  
 99 019 
  
 9 421 
  
 196 953 
  
 56 631 
  
 8 878 684 
  
 6 388 056 
  
 -136 
  719 949  
 -49 
  679 548 
  
 Totalt offentligfinansiellt 
  
 -172 
  
 underskott (Mkr) 
  
 261 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Underbilaga 5 b 
 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper 
 Anhörigkommitténs förslag, med försörjningskrav (år 1 - 3) 
  
 Intäkter och kostnader 
  
 0-5 
  år 
  
 6-15 
  år 
  
 16-19 
  år 
  
 20-24 
  år 
  
 25-34 
  år 
  
 35-44 
  år 
  
 45-54 
  år 
  
 55-64 
  år 
  
 65-74 
  år 
  
 75-w 
  år 
  
 Intäkter 
  
 Direkta skatter 
  
 32 
  
 138 
  
 1 032 
  
 12 756 
  
 28 435 
  
 41 703 
  
 44 972 
  
 27 930 
  
 3 078 
  
 522 
  
 Socialförsäkringsavgifter 
  
 35 
  
 174 
  
 2 013 
  
 14 242 
  
 26 723 
  
 38 130 
  
 40 408 
  
 23 261 
  
 1 355 
  
 281 
  
 Indirekta skatter 
  
 27 
  
 151 
  
 3 104 
  
 14 564 
  
 23 663 
  
 31 044 
  
 30 932 
  
 23 986 
  
 17 437 
  
 15 012 
  
 Summa intäkter 
  
 94 
  
 463 
  
 6 149 
  
 41 562 
  
 78 821 
  
 110 877 
  
 116 312 
  
 75 177 
  
 21 870 
  
 15 815 
  
 Kostnader 
  
 Statens kostnader 
  
 Arbetsmarknadsförsäkringar 
  
 4 
  
 0 
  
 103 
  
 7 002 
  
 18 804 
  
 21 690 
  
 19 747 
  
 15 374 
  
 746 
  
 15 
  
 Pensioner  andra skattepl. bidrag 
  
 23 
  
 143 
  
 962 
  
 757 
  
 2 288 
  
 5 110 
  
 10 611 
  
 16 948 
  
 27 568 
  
 24 780 
  
 Bostadsbidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 62 
  
 1 430 
  
 3 215 
  
 4 219 
  
 3 926 
  
 4 727 
  
 14 216 
  
 11 426 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 15 
  
 89 
  
 6 105 
  
 12 777 
  
 13 649 
  
 15 949 
  
 7 502 
  
 923 
  
 40 
  
 4 
  
 Universitet / högskola 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 Försörjningsstöd, äldre 
  
 65 365 
  
 65 365 
  
 Tandvårdsförsäkring vuxna 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 Kriminalvård 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 Hanteringskostnad Migrationsverket 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 4 500 
  
 Hanteringskostnad 
  
 Summa Statens kostnader 
  
 4 542 
  
 4 732 
  
 12 533 
  
 30 780 
  
 46 770 
  
 55 782 
  
 47 489 
  
 43 675 
  
 113 638 
  
 106 492 
  
 Kommunernas kostnader 
  
 Förskola 
  
 66 613 
  
 Fritidsverksamhet 
  
 9 195 
  
 Grundskola 
  
 61 808 
  
 Musikskola 
  
 1 725 
  
 Gymnasieskola 
  
 63 519 
  
 KomVux 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 Äldreomsorg 
  
 45 624 
  
 45 624 
  
 Individ-  familjeomsorg 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 Handikappomsorg 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 Summa Kommunernas 
  
 kostnader 
  
 73 295 
  
 79 410 
  
 70 201 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 6 682 
  
 48 125 
  
 48 125 
  
 Landstingens kostnader 
  
 Sjukvårdskostnad 
  
 13 476 
  
 5 800 
  
 8 207 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Tandvård (barn t.o.m. 18 år) 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 Summa Landstingens kostnader 
  
 15 617 
  
 7 941 
  
 10 348 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Summa kostnader 
  
 93 454 
  
 92 083 
  
 93 082 
  
 48 783 
  
 66 748 
  
 76 434 
  
 70 533 
  
 68 937 
  
 189 724 
  
 190 700 
  
 Intäkter - Kostnader 
  
 -93 
  360 
  
 -91 
  620 
  
 -86 
  934 
  
 -7 
  222 
  
 12 074 
  
 34 443 
  
 45 779 
  
 6 240 
  
 -167 
  854 
  
 -174 
  886 
  
 Förväntat antal uppehållstillstånd 
  
 -124 
  
 -166 
  
 -76 
  
 -567 
  
 -923 
  
 -329 
  
 54 
  
 672 
  
 686 
  
 240 
  
 Total per åldersgrupp 
  
 11 610 901 
  
 15 250 025 
  
 6 567 053 
  
 4 092 591 
  
 -11 
  139 721  
 -11 
  316 815 2 465 799 4 192 571  
 -115 
  169 901  
 -41 
  897 419 
  
 Totalt offentligfinansiellt 
  
 -135 
  
 underskott (Mkr) 
  
 262 
 SOU 2005:103 Bilaga 5 
 Underbilaga 6 
 Ackumulerat antal beviljade uppehållstillstånd  
 2006–2025 
  
 Åldersgrupper 
  
 2006 
  
 2007 
  
 2008 
  
 2009 
  
 2010 
  
 2011 
  
 2012 
  
 2013 
  
 2014 
  
 2015 
  
 0–6 
  
 6 
  
 12 
  
 13 
  
 20 
  
 23 
  
 25 
  
 27 
  
 29 
  
 30 
  
 32 
  
 7–15 
  
 7 
  
 14 
  
 21 
  
 29 
  
 36 
  
 42 
  
 49 
  
 55 
  
 61 
  
 66 
  
 16–18 
  
 -1 
  
 -1 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 5 
  
 7 
  
 9 
  
 11 
  
 13 
  
 19–24 
  
 -2 
  
 -3 
  
 -5 
  
 -6 
  
 -6 
  
 -6 
  
 -5 
  
 -4 
  
 -2 
  
 0 
  
 25–34 
  
 15 
  
 27 
  
 39 
  
 48 
  
 57 
  
 65 
  
 72 
  
 78 
  
 84 
  
 90 
  
 35–44 
  
 2 
  
 4 
  
 8 
  
 13 
  
 18 
  
 24 
  
 29 
  
 35 
  
 41 
  
 47 
  
 45–54 
  
 188 
  
 357 
  
 510 
  
 522 
  
 533 
  
 544 
  
 554 
  
 564 
  
 573 
  
 582 
  
 55–64 
  
 825 
  
 1587 
  
 2289 
  
 2421 
  
 2541 
  
 2651 
  
 2750 
  
 2840 
  
 2923 
  
 2998 
  
 65–74 
  
 822 
  
 1644 
  
 2460 
  
 2751 
  
 3026 
  
 3286 
  
 3531 
  
 3761 
  
 3977 
  
 4180 
  
 75–w 
  
 287 
  
 607 
  
 957 
  
 1151 
  
 1342 
  
 1529 
  
 1710 
  
 1886 
  
 2055 
  
 2218 
  
 TOTALT 
  
 Ackumulerat antal beviljade uppehållstillstånd  
 2006–2025 
  
 Åldersgrupper 
  
 2016 
  
 2017 
  
 2018 
  
 2019 
  
 2020 
  
 2021 
  
 2022 
  
 2023 
  
 2024 
  
 2025 
  
 0–6 
  
 33 
  
 12 
  
 13 
  
 20 
  
 23 
  
 25 
  
 27 
  
 29 
  
 30 
  
 32 
  
 7–15 
  
 71 
  
 14 
  
 21 
  
 29 
  
 36 
  
 42 
  
 49 
  
 55 
  
 61 
  
 66 
  
 16–18 
  
 15 
  
 -1 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 5 
  
 7 
  
 9 
  
 11 
  
 13 
  
 19–24 
  
 3 
  
 -3 
  
 -5 
  
 -6 
  
 -6 
  
 -6 
  
 -5 
  
 -4 
  
 -2 
  
 0 
  
 25–34 
  
 96 
  
 27 
  
 39 
  
 48 
  
 57 
  
 65 
  
 72 
  
 78 
  
 84 
  
 90 
  
 35–44 
  
 53 
  
 4 
  
 8 
  
 13 
  
 18 
  
 24 
  
 29 
  
 35 
  
 41 
  
 47 
  
 45–54 
  
 591 
  
 357 
  
 510 
  
 522 
  
 533 
  
 544 
  
 554 
  
 564 
  
 573 
  
 582 
  
 55–64 
  
 3066 
  
 1587 
  
 2289 
  
 2421 
  
 2541 
  
 2651 
  
 2750 
  
 2840 
  
 2923 
  
 2998 
  
 65–74 
  
 4370 
  
 1644 
  
 2460 
  
 2751 
  
 3026 
  
 3286 
  
 3531 
  
 3761 
  
 3977 
  
 4180 
  
 75–w 
  
 2374 
  
 607 
  
 957 
  
 1151 
  
 1342 
  
 1529 
  
 1710 
  
 1886 
  
 2055 
  
 2218 
  
 TOTALT 
  
 13645 
  
 263 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:103 
  
 Underbilaga 7 
 Beräknade intäkter och kostnader per anhöriginvandrare i olika åldersgrupper 
 Anhörigkommittens förslag, utan försörjningskrav - Ackumulerat 2006 - 2025 
  
 Intäkter och kostnader 
  
 0-5 
  år 
  
 6-15 
  år 
  
 16-19 
  år 
  
 20-24 
  år 
  
 25-34 
  år 
  
 35-44 
  år 
  
 45-54 
  år 
  
 55-64 
  år 
  
 65-74 
  år 
  
 75-w 
  år 
  
 Intäkter 
  
 Direkta skatter 
  
 32 
  
 138 
  
 1 032 
  
 12 756 
  
 28 435 
  
 41 703 
  
 44 972 
  
 27 930 
  
 3 078 
  
 522 
  
 Socialförsäkringsavgifter 
  
 35 
  
 174 
  
 2 013 
  
 14 242 
  
 26 723 
  
 38 130 
  
 40 408 
  
 23 261 
  
 1 355 
  
 281 
  
 Indirekta skatter 
  
 27 
  
 151 
  
 3 104 
  
 14 564 
  
 23 663 
  
 31 044 
  
 30 932 
  
 23 986 
  
 17 437 
  
 15 012 
  
 Summa intäkter 
  
 94 
  
 463 
  
 6 149 
  
 41 562 
  
 78 821 
  
 110 877 
  
 116 312 
  
 75 177 
  
 21 870 
  
 15 815 
  
 Kostnader 
  
 Statens kostnader 
  
 Arbetsmarknadsförsäkringar 
  
 4 
  
 0 
  
 103 
  
 7 002 
  
 18 804 
  
 21 690 
  
 19 747 
  
 15 374 
  
 746 
  
 15 
  
 Pensioner  andra skattepl. bidrag 
  
 23 
  
 143 
  
 962 
  
 757 
  
 2 288 
  
 5 110 
  
 10 611 
  
 16 948 
  
 27 568 
  
 24 780 
  
 Bostadsbidrag 
  
 0 
  
 0 
  
 62 
  
 1 430 
  
 3 215 
  
 4 219 
  
 3 926 
  
 4 727 
  
 14 216 
  
 11 426 
  
 Övriga skattefria bidrag 
  
 15 
  
 89 
  
 6 105 
  
 12 777 
  
 13 649 
  
 15 949 
  
 7 502 
  
 923 
  
 40 
  
 4 
  
 Universitet / högskola 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 3 111 
  
 Försörjningsstöd, äldre 
  
 65 365 
  
 65 365 
  
 Tandvårdsförsäkring vuxna 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 402 
  
 Kriminalvård 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 801 
  
 Hanteringskostnad Migrationsverket 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 Hanteringskostnad 
  
 Summa Statens kostnader 
  
 3 042 
  
 3 232 
  
 11 033 
  
 29 280 
  
 45 270 
  
 54 282 
  
 45 989 
  
 42 175 
  
 112 138 
  
 104 992 
  
 Kommunernas kostnader 
  
 Förskola 
  
 66 613 
  
 Fritidsverksamhet 
  
 9 195 
  
 Grundskola 
  
 61 808 
  
 Musikskola 
  
 1 725 
  
 Gymnasieskola 
  
 63 519 
  
 KomVux 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 3 110 
  
 Äldreomsorg 
  
 45 624 
  
 45 624 
  
 Individ-  familjeomsorg 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 2 501 
  
 Handikappomsorg 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 4 181 
  
 Summa Kommunernas 
  
 kostnader 
  
 73 295 
  
 79 410 
  
 70 201 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 9 792 
  
 6 682 
  
 48 125 
  
 48 125 
  
 Landstingens kostnader 
  
 Sjukvårdskostnad 
  
 13 476 
  
 5 800 
  
 8 207 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Tandvård (barn t.o.m. 18 år) 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 2 141 
  
 Summa Landstingens kostnader 
  
 15 617 
  
 7 941 
  
 10 348 
  
 8 212 
  
 10 186 
  
 10 861 
  
 13 252 
  
 18 580 
  
 27 961 
  
 36 084 
  
 Summa kostnader 
  
 91 954 
  
 90 583 
  
 91 582 
  
 47 283 
  
 65 248 
  
 74 934 
  
 69 033 
  
 67 437 
  
 188 224 
  
 189 200 
  
 Intäkter - Kostnader 
  
 -91 
  860 
  
 -90 
  120 
  
 -85 
  434 
  
 -5 
  722 
  
 13 574 
  
 35 943 
  
 47 279 
  
 7 740 
  
 -166 
  354 
  
 -173 
  386 
  
 Förväntat antal uppehållstillstånd 
  
 37 
  
 100 
  
 27 
  
 29 
  
 143 
  
 104 
  
 659 
  
 3 472 
  
 5 605 
  
 3 469 
  
 Total per åldersgrupp 
  
 -3 
  382 281 
  
 Taylor 
  012 339 
  
 -2 
  321 252 
  
 -165 
  829 
  
 1 940 390 
  
 3 737 352 
  
 31 177 037 
  
 26 874 704 
  
 -932 
  358 211 
  
 -601 
  447 617 
  
 Totalt offentligfinansiellt 
  
 -1 
  485 
  
 underskott (Mkr) 
  
 264 
 Bilaga 6 
 Kostnadsberäkningar 
 Beräkningar hänförliga till kapitel 12 
 Beräkningar utan hänsyn till intäkter 
  
 Ålders- 
  
 Kostnader 
  
 Ökning i antal 
  
 Kostnad i 
  
 Ökning i antal 
  
 Kostnad i 
  
 intervall 
  
 per år 
  
 tusen kr 
  
 år  
 1–3 
  
 tusen kr 
  
 0–5 
  
 91.954 
  
 6 
  
 6 
  
 6–15 
  
 90.583 
  
 7 
  
 7 
  
 16–19 
  
 91.582 
  
 0 
  
 0 
  
 20–24 
  
 47.283 
  
 0 
  
 0 
  
 25–34 
  
 65.248 
  
 15 
  
 105.907 
  
 15 
  
 279.949 
  
 35–44 
  
 74.934 
  
 2 
  
 2 
  
 45–54 
  
 69.033 
  
 62 
  
 188 
  
 55–64 
  
 67.437 
  
 310 
  
 825 
  
 65–74 
  
 188.224 
  
 308 
  
 822 
  
 75–w 
  
 189.200 
  
 108 
  
 287 
  
 265 
 Bilaga 6 SOU 2005:103 
 Beräkningar hänförliga till kapitel 13 
 Ensamstående föräldrar som är sista länken 
  
 Åldersintervall 
  
 45–54 
  
 55–64 
  
 65–74 
  
 75–w 
  
 Intäkter-kostnader 
  per år 
  
 Haynes 
  
 7.740 
  
 -166.354 
  
 -173.389 
  
 Ökning i antal år (320) 
  
 29 
  
 125 
  
 125 
  
 41 
  
 Kostnadseffekt 
  
 -25.564.485 
  
 Ökning i antal år  
 1–3 
  (640) 
  
 57 
  
 250 
  
 250 
  
 83 
  
 Kostnadseffekt 
  
 -51.349.635 
  
 Föräldrapar som är sista länken 
  
 Åldersintervall 
  
 45–54 
  
 55–64 
  
 65–74 
  
 75–w 
  
 Intäkter-kostnader 
  per år 
  
 Haynes 
  
 7.740 
  
 -166.354 
  
 -173.389 
  
 Ökning i antal per år (470) 
  
 42 
  
 183 
  
 184 
  
 61 
  
 Kostnadseffekt 
  
 -37.783.544 
  
 Ökning i antal år  
 1–3 
  (940) 
  
 84 
  
 367 
  
 367 
  
 122 
  
 Kostnadseffekt 
  
 -75.392.994 
  
 Totalberäkningar utan hänsyn till intäkter 
  
 Åldersintervall 
  
 45–54 
  
 55–64 
  
 65–74 
  
 75–w 
  
 Kostnader per år 
  
 69.033 
  
 67.437 
  
 188.224 
  
 189.200 
  
 Ökning med 320 per år 
  
 29 
  
 125 
  
 125 
  
 41 
  
 Kostnad 
  
 41.716.782 
  
 Ökning med 640 per år 
  
 57 
  
 250 
  
 250 
  
 83 
  
 Kostnad 
  
 -83.553.731 
  
 Ökning med 470 
  
 42 
  
 183 
  
 184 
  
 61 
  
 Kostnad 
  
 -61.414.773 
  
 Ökning med 940 
  
 84 
  
 367 
  
 367 
  
 122 
  
 Kostnad 
  
 -122.708.759 
  
 266 
 SOU 2005:103 Bilaga 6 
 Sammanställning 
  
 Ensamstående 
  
 Par 
  
 Ökat antal 
  
 320/år 
  
 470/år 
  
 Ökat antal år  
 1–3 
  
 640/år 
  
 940/år 
  
 Kostnadseffekt 
  
 25 mnkr/år 
  
 40 mnkr/ år 
  
 Kostnadseffekt år  
 1–3 
  
 50mnkr/år 
  
 75 mnkr/år 
  
 Beräkning utan intäkter 
  
 40 mnkr/år 
  
 60 mnkr/år 
  
 Beräkning utan intäkter år  
 1–3 
  
 80 mnkr/år 
  
 120 mnkr/år 
  
 267 
 Statens offentliga utredningar 2005 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Ku. 
  
 2. 
  
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 
  
 Ku. 
  
 3. 
  
 Sveriges tillträde till 1995 års Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Ku. 
  
 4. 
  
 Liberalisering, regler och marknader. + Bilagor. N. 
  
 5. 
  
 Postmarknad i förändring. N. 
  
 6. 
  
 Säkert inlåst? 
  
 En granskning av rymningarna från Kumla, Hall, Norrtälje och Mariefred 2004. Ju. 
  
 7. 
  
 Försvarsfastigheter – information till riksdagen och effektiv lokalförsörjning. Fi. 
  
 8. 
  
 Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Fö. 
  
 9. 
  
 Thomas 
  
 Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. UD. 
  
 10. 
  
 Handla för bättre klimat. 
  
 Från införande till utförande. M. 
  
 11. 
  
 Välfärdsverksamhet för sjömän. N. 
  
 12. 
  
 Bokpriskommissionens slutrapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. U. 
  
 13. 
  
 Lördagsdistribution av dagstidningar. U. 
  
 14. 
  
 Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. UD. 
  
 15. 
  
 Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. UD. 
  
 16. 
  
 Reformerat system för insättnings- garantin. Fi. 
  
 17. 
  
 Vem får jaga och fiska? 
  
 Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Jo. 
  
 18. 
  
 Prospektansvar. Fi. 
  
 19. 
  
 Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. Fi. 
  
 20. 
  
 Konsumentskydd vid modemkapning. Ju. 
  
 21. 
  
 Vinstandelar. Fi. 
  
 22. 
  
 Nya upphandlingsregler. Fi. 
  
 23. 
  
 en BRASkatt? – beskattning av avfall som förbränns. Fi. 
  
 24. 
  
 Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och Samhall Resurs AB. N. 
  
 25. 
  
 Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. S. 
  
 26. 
  
 Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och Nguyen. S. 
  
 27. 
  
 Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. Jo. 
  
 28. 
  
 Dubbel bosättning för ökad rörlighet. Fi. 
  
 29. 
  
 Storstad i rörelse. 
  
 Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Ju. 
  
 30. 
  
 Lagen om byggfelsförsäkring. En utvärdering. M. 
  
 31. 
  
 Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. U. 
  
 32. 
  
 Regeringens stabsmyndigheter. Fi. 
  
 33. 
  
 Fjärrvärme och kraftvärme i framtiden. M. 
  
 34. 
  
 Socialtjänsten och den fria rörligheten. S. 
  
 35. 
  
 Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Fi. 
  
 36. 
  
 På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. Jo. 
  
 37. 
  
 Tolkutbildning – nya former för nya krav. U. 
  
 38. 
  
 Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 
  
 39. 
  
 Skog till nytta för alla? N. 
  
 40. 
  
 Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. Ju. 
  
 41. 
  
 Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, 
  
 integration och strukturell diskrimi- nering. Ju. 
  
 42. 
  
 Säker information. Förslag till informationssäkerhetspolitik. Fö. 
  
 43. 
  
 Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. Ju. 
  
 44. 
  
 Rocha: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. Jo. 
  
 45. 
  
 Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. N. 
  
 46. 
  
 Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan Arbetslivstjänster och Samhall Resurs AB. N. 
  
 47. 
  
 Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. M. 
  
 48. 
  
 Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. U. 
  
 49. 
  
 Unionsmedborgares rörlighet inom EU. UD. 
  
 50. 
  
 Arbetskraftsinvandring till Sverige 
  
 – 
  
 befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. N. 
  
 51. 
  
 Bilen, Henson, Bostaden. Hållbara laster 
  
 – 
  
 smartare konsumtion. Jo. 
  
 52. 
  
 Avgiftsfinansierad  
  
 livsmedels-, 
  djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Jo. 
  
 53. 
  
 Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Fi. 
  
 54. 
  
 Framtidens kriminalvård. Del 1+2. Ju. 
  
 55. 
  
 Bättre inomhusmiljö. M. 
  
 56. 
  
 Det blågula glashuset. 
  
 – 
  
 strukturell diskriminering i Sverige. Ju. 
  
 57. 
  
 Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? + Bilagedel. Fi. 
  
 58. 
  
 Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. Ju. 
  
 59. 
  
 Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. M. 
  
 60. 
  
 Efter flodvågen – det första halvåret. Fö. 
  
 61. 
  
 Personuppgifter för samhällets behov. Fi. 
  
 62. 
  
 Anpassning av radio- och  
  
 TV-lagen 
  till den digitala tekniken. U. 
  
 63. 
  
 Tryggare leveranser. Fjärrvärme efter konkurs. N. 
  
 64. 
  
 en BRASkatt! – beskattning av avfall somdeponeras. Fi. 
  
 65. 
  
 Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. S. 
  
 66. 
  
 Makt att forma samhället och sitt eget 
  
 liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. + Forskarrapporter. 
  
 + 
  
 Sammanfattning N. 
  
 67. 
  
 Energideklarationer. 
  
 Metoder, utformning, register och expertkompetens. M. 
  
 68. 
  
 Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Fi. 
  
 69. 
  
 Sverige inifrån. 
  
 Röster om etnisk diskriminering. Ju. 
  
 70. 
  
 Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. Ju. 
  
 71. 
  
 Informationssäkerhetspolitik. Organisatoriska konsekvenser. Fö. 
  
 72. 
  
 Alkolås – nyckel till nollvisionen. N. 
  
 73. 
  
 Reformerad föräldraförsäkring. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 
  
 + 
  
 Bilagor. S. 
  
 74. 
  
 Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Jo. 
  
 75. 
  
 Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Jo. 
  
 76. 
  
 Fiskevårdens finansiering. Jo. 
  
 77. 
  
 Får jag lov? 
  
 Om planering och byggande. Del 1+2. M. 
  
 78. 
  
 Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. U. 
  
 79. 
  
 Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. Jo. 
  
 80. 
  
 Uppdragsarkeologi i tiden. U. 
  
 81. 
  
 Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. 
  
 + 
  
 Särtryck: Mål och förslag. 
  
 + 
  
 Bilaga: Kunskapsöversikt. S. 
  
 82. 
  
 Personer med tungt missbruk. 
  
 Stimulans till bättre vård och behand- ling. S. 
  
 83. 
  
 Kärnavfall – kostnader och finansiering. M. 
  
 84. 
  
 En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. Ju. 
  
 85. 
  
 Tillsyn på försäkringsområdet. Fi. 
  
 86. 
  
 Ägaransvar vid trafikbrott. N. 
  
 87. 
  
 Svårnavigerat? Premiepensionssparande på rätt kurs. Fi. 
  
 88. 
  
 Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. S. 
  
 89. 
  
 Bevakning av kollektivavtals efter- levnad. N. 
  
 90. 
  
 Abort i Sverige. S. 
  
 91. 
  
 Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för Mångkulturåret 2006. U. 
  
 92. 
  
 Styrningen av insatsförsvaret. Fö. 
  
 93. 
  
 Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi 
  
 – 
  
 en samlad förvaltning med politisk styrning. N. 
  
 94. 
  
 Kunskap för biologisk mångfald 
  
 – 
  
 inventera mera eller återvinn kunskapen? M. 
  
 95. 
  
 Nyttiggörande av högskole- uppfinningar. U. 
  
 96. 
  
 En effektiv förvaltning för insats- försvaret. Fö. 
  
 97. 
  
 När en räcker. Mastdelning för miljön. N. 
  
 98. 
  
 Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. Jo. 
  
 99. 
  
 Vissa företagsskattefrågor. Fi. 
  
 100. 
  
 På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. S. 
  
 101. 
  
 Utan timplan – för målinriktat lärande. U. 
  
 102. 
  
 Utan timplan – forskning och ut- värdering. U. 
  
 103. 
  
 Anhörigåterförening. UD. 
  
 Statens offentliga utredningar 2005 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Säkert inlåst? 
 En granskning av rymningarna från Kumla, Hall, Norrtälje och Mariefred 2004. [6] 
 Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. 
 Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. [29] 
 Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] 
 Rätten till mitt språk 
 Förstärkt minoritetsskydd. [40] Bortom Vi och Dom. 
 Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. [41] 
 Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. 
 Del A + B. [43] 
 Framtidens kriminalvård. Del 1+2. [54] Det blågula glashuset. 
 – strukturell diskriminering i Sverige. [56] Ny reglering av offentliga uppköps- 
 erbjudanden. [58] Sverige inifrån. 
 Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med 
 terrorismbekämpning. [70] 
 En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. [84] 
 Utrikesdepartementet 
 KRUT 
 Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel.[9] 
 Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. [14] 
 Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. [15] 
 Unionsmedborgares rörlighet inom EU. [49] 
 Anhörigåterförening. [103] 
 Försvarsdepartementet 
 Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] 
 Säker information. Förslag till informations- säkerhetspolitik. [42] 
 Efter flodvågen – det första halvåret. [60] Informationssäkerhetspolitik. 
 Organisatoriska konsekvenser. [71] Styrningen av insatsförsvaret. [92] 
 En effektiv förvaltning för insatsförsvaret. [96] 
 Socialdepartementet 
 Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. [25] 
 Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och Nguyen. [26] 
 Socialtjänsten och den fria rörligheten. [34] 
 Registerkontroll av personal vid hem 
 för vård eller boende som tar emot barn eller unga. [65] 
 Reformerad föräldraförsäkring. 
 Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. [73] 
 Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- 
 och ungdomsvården. 
  
 + 
  
 Särtryck: Mål och förslag. 
  
 + 
  
 Bilaga: Kunskapsöversikt. [81] 
  
 Personer med tungt missbruk. 
 Stimulans till bättre vård och behand- ling. [82] 
 Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. [88] 
 Abort i Sverige. [90] 
 På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. [100] 
 Finansdepartementet 
 Försvarsfastigheter – information till riksdagen och effektiv lokalförsörjning. [7] 
 Reformerat system för insättnings- garantin. [16] 
 Prospektansvar. [18] 
 Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. [19] 
 Vinstandelar. [21] 
 Nya upphandlingsregler. [22] 
 en BRASkatt? – beskattning av avfall som förbränns. [23] 
 Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. [32] 
 Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. [35] 
 Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. [53] 
 Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? + Bilagedel. [57] 
 Personuppgifter för samhällets behov. [61] 
 en BRASkatt! – beskattning av avfall som deponeras. [64] 
 Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. [68] 
 Tillsyn på försäkringsområdet. [85] 
 Svårnavigerat? Premiepensionssparande på rätt kurs. [87] 
 Vissa företagsskattefrågor. [99] 
 Utbildnings- och kulturdepartementet 
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. [1] 
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. [2] 
 Sveriges tillträde till 1995 års Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. [3] 
 Bokpriskommissionens slutrapport. 
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. [12] 
 Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig 
 forskning. [31] 
 Tolkutbildning – nya former för nya krav. [37] 
 Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. [48] 
 Anpassning av radio- och  
 TV-lagen 
  till den digitala tekniken. [62] 
 Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. [78] 
 Uppdragsarkeologi i tiden. [80] Agenda för mångkultur. 
 Programförklaring och kalendarium för Mångkulturåret 2006. [91] 
 Nyttiggörande av högskoleuppfinningar. [95] 
 Utan timplan – för målinriktat lärande. [101] 
 Utan timplan – forskning och utvärdering. [102] 
 Jordbruksdepartementet 
 Vem får jaga och fiska? 
 Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. [17] 
 Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. [27] 
 På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. [36] 
 Rocha: Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. [44] 
 Bilen, Henson, Bostaden. Hållbara laster 
 – smartare konsumtion. [51] 
 Avgiftsfinansierad  
 livsmedels-, 
  djurskydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. [52] 
 Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. [74] 
 Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. [75] 
 Fiskevårdens finansiering. [76] 
 Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö. [79] 
 Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. [98] 
 Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet 
 Handla för bättre klimat. 
 Från införande till utförande. [10] 
 Lagen om byggfelsförsäkring. En utvärdering. [30] 
 Fjärrvärme och kraftvärme i framtiden. [33] 
 Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. [47] 
 Bättre inomhusmiljö. [55] 
 Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. [59] 
 Tryggare leveranser. Fjärrvärme efter konkurs. [63] 
 Energideklarationer. 
 Metoder, utformning, register och expertkompetens. [67] 
 Får jag lov? 
 Om planering och byggande. Del 1+2. [77] 
 Kärnavfall – kostnader och finansiering. [83] Kunskap för biologisk mångfald – inventera 
 mera eller återvinn kunskapen? [94] 
 Näringsdepartementet 
 Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. 
 Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och Samhall Resurs AB. [24] 
 Skog till nytta för alla? [39] 
 Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. [45] 
 Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan Arbetslivstjänster och Samhall Resurs AB. [46] 
 Arbetskraftsinvandring till Sverige 
 – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. [50] 
 Makt att forma samhället och sitt eget 
 liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. + Forskarrapporter. 
 + Sammanfattning. [66] 
 Alkolås – nyckel till nollvisionen. [72] Ägaransvar vid trafikbrott. [86] 
 Bevakning av kollektivavtals efterlevnad. [89] 
 Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning 
 i en ny geografi – en samlad förvaltning med politisk styrning. [93] 
 När en räcker. Mastdelning för miljön. [97]