Bilaga 9 
 Prevention av riskfylld alkoholkonsumtion hos unga vuxna 
 En systematisk litteraturgenomgång inklusive metaanalyser samt förslag till åtgärder 
 1 Bakgrund 
 Åldern  
 18–25 
  år är viktig för individens fortsatta utveckling. En del psykiatriska tillstånd har en hög insjuknandefrekvens under denna åldersperiod, såsom schizofreni och ätstörningar. 
 För de flesta psykiatriska tillstånd och för missbruk är insjuk- nandeåldern i regel högre, men  
 18–25-årsåldern 
  är mycket viktig för etablerandet av en vuxen livsstil. Ur preventionssynpunkt är insatser i denna ålder ett försummat område. 
 De senaste åren har kunskaperna om hur vuxna alkoholvanor grundläggs betydligt förbättrats.  
 18–25-årsåldern 
  framstår här som central. I regel lämnar individerna under denna period sitt föräldra- hem och börjar leva ett självständigt liv. Kontroll från föräldrar och familj minskar i regel och individen har för första gången frihet att välja livsstil. Medan huvuddelen av ungdomen mellan  
 18–25 
  år använder alkohol är det betydligt färre som röker cigaretter eller använder narkotika. Dessa senare grupper befinner sig dock i riskzonen för att utveckla alkoholproblem och det är viktigt att de olika typerna av missbruk integreras i samma preventionsmodell. 
 Green 
 Beroendecentrum Malmö och Klinisk Alkoholforskning 
 Lunds universitet 
 Montoya och Francis 
 Klinisk Alkoholforskning 
 Lunds universitet 
 Agneta Öjehagen 
 Institutionen för Klinisk neurovetenskap 
 Avdelningen för psykiatri 
 Lunds universitet 
 525 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 2 Innehåll 
 Vi redovisar först den moderna litteraturen om utvecklandet av vuxna alkoholvanor (avsnitt 3). Därefter gör vi en systematisk genomgång av intervention för riskabel alkoholkonsumtion dels beträffande studerande vid universitet och högskolor och dels beträffande unga vuxna i åldern  
 18–30 
  år. De olika studierna beskrives vad gäller uppläggning, antalet individer, uppföljnings- metodik och resultat. Resultaten presenteras i s.k. metaanalyser. På basen av dessa metaanalyser sammanfattas kunskapsläget beträffande intervention i denna åldersgrupp. Slutligen föreslås olika åtgärder för att genomföra en sådan metodik i Sverige. 
 3 Grundläggande av vuxna alkoholvanor 
 För att förstå utvecklingen av alkoholproblem krävs kunskaper hur alkoholvanorna grundläggs och hur stabila dessa är. 
 Det alkoholkonsumtionsmått som har högst samband med framtida alkoholproblem är kvantiteten, dvs. hur mycket man dricker vid varje konsumtionstillfälle, och inte frekvensen dvs. hur ofta man dricker. Detta definieras i den vetenskapliga litteraturen som antalet intensivkonsumtionstillfällen under en tidsperiod, vanligast de två senaste veckorna eller den senaste månaden. Med intensivkonsumtion menar man i regel fem (60 g alkohol) eller fler drinkar vid samma konsumtionstillfälle. Fem drinkar motsvarar en flaska vin, en halv 37:a starksprit eller tre burkar starköl. Ibland använ- des lägre gränser för kvinnor i regel fyra drinkar vid ett konsumtions- 
 tillfälle. I figur 1 och 2 redovisas amerikanska data för män respek- tive kvinnor. 
 Intensivkonsumtions- tillfällen rapporterade den senaste månaden av drygt 50 % av 18–  
 25-åriga 
  män och 30 % av  
 18–25 
  åriga kvinnor. Därefter sker en långsam minskning genom åldrarna. 
 526 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 Hur stabila är då de indi- viduella alkoholvanorna? Sambandet mellan alko- holvanor i yngre ålders- grupper är mycket låga sinsemellan (jämförelser 9– 14 mot  
 15–19, 
 15–19 
  mot  
 20–24 
  och  
 20–24 
  mot 25– 29). I åldern  
 25–29 
  finns ett måttligt samband med alkoholvanorna i åldersgruppen  
 30–34 
  år, men det är först efter 30 års ålder som alkohol- 
 vanorna hos den enskilde individen blir stabila över tid (Schulenberg et al. 1996). Detta innebär att frekventa intensivkon- sumtionstillfällen under skoltiden har endast ett svagt samband med alkoholvanorna i  
 18–25 
  årsåldern. Fram till 25 årsåldern sker således stora ändringar av alkoholvanor från år till år. Trots det relativt svaga sambandet mellan åldersgrupperna är det under denna period de vuxna alkoholvanorna grundläggs. 
 I den longitudinella  
 Örebro-studien 
  undersöktes 710 pojkar i åttonde klassen (i genomsnitt 14 år och 5 månader gamla) (Thompson son och Magnusson 1988). Dessa pojkar följdes och alkohol- problem såsom fylleriförseelser och liknande noterades under åldersperioden  
 18–24 
  år. Av de som hade druckit sig berusade minst 2 gånger vid första undersökningen, totalt 198 pojkar (36,9 %), hade 42 (21 %) anteckningar om fylleriförseelser etc. i  
 18–24 
  årsåldern, medan motsvarande siffra var 28 (8%) före de som inte rapporterade 2 eller fler berusningstillfällen i 14 årsåldern. Även om risken naturligtvis är högre för de som rapporterar berus- ningsdrickande tidigt är skillnaderna små och 4 av 5 av de med tidigt berusningsdrickande är inte registrerade för fylleri eller mot- svarande under de följande åren. 
 I internationella studier som är baserade på personliga undersök- ningar av individerna vid två tillfällen är skillnaden ännu lägre vid andra undersökningstillfället mellan de med tidigt berusnings- drickande och övriga. Ett exempel är Roberts och medarbetares studie 1983. 37 % av männen var problemdrickare vid 18 års ålder. 43 % av dessa var problemdrickare i 25 årsåldern jämfört med 38 % 
 527 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 av de som inte hade några problem i 18 årsåldern. Motsvarande siffror för kvinnorna var 23 % problemdrickare vid  
 18-årsålden. 
  Av dessa var 27 % problemdrickare i 25 årsåldern mot 15 % av de som inte hade problem i 18 årsåldern. 
 Förståelsen om hur alkoholvanorna grundläggs har ökat efter de senaste årens studier, där man följt olika typer av förlopp (trajectories) under åren fram till 25 års ålder, då variationerna är stora och de vuxna alkoholvanorna grundläggs. En sådan förståelse skulle kunna ge möjligheter till tidiga systematiska preventiva åtgärder. För denna typ av studie förutsätts att individerna intervjuas minst 3 gånger. För de flesta studierna gäller att betyd- ligt fler intervjutillfällen har genomförts. 
 Olika förlopp 
 I Hills studie (1977), ovanstående figur, intervjuades eleverna från  
 10-årsåldern 
  varje år fram till  
 16-årsåldern. 
  Därefter intervjuades de vid 18 års ålder och 21 års ålder. Totalt 412 pojkar och 396 flickor deltog i alla intervjutillfällena. En liten grupp elever hade intensivkonsumtionstillfällen redan från 13 års ålder. 
 528 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 Konsumtionen nådde toppen i  
 14-årsåldern 
  och sjönk därefter successivt fram till 18 års ålder. Tre procent av individerna hade detta mönster. I  
 15-årsåldern 
  skedde en kraftig ökning av alkoholkonsumtionen hos ytterligare en grupp individer som hade omkring 9  
 intensivkonsumtions-tillfällen 
  per månad i  
 18-årsåldern. 
  Dessa utgjorde 4 % av eleverna. Ytterligare en grupp ökade långsamt sin konsumtion mellan 16 och 18 års ålder. Dessa utgjorde 23 %. 70 % av eleverna rapporterade inte regelbundna intensivkonsumtionstillfällen. De unga högkonsumenterna (early highs) hade inte ökad frekvens av alkohol- eller narkotikaberoende i  
 21-årsåldern 
  och inte heller kriminell aktivitet. Deras studiere- sultat var dock dåliga och deras relation till föräldrarna också dålig i  
 21-årsåldern. 
  
 De som ökade i  
 15-årsåldern 
  (Wood) hade högst risk för att utveckla alkoholberoende i  
 21-årsåldern. 
  De hade också en hög risk att utveckla narkotikaberoende. Deras skolprestationer var också dåliga. Slutligen den sent ökande gruppen (late onsetters) hade ökad risk för att utveckla alkohol- och narkotikaberoende i  
 21-års- 
  åldern liksom att vara inblandad i kriminalitet. 
 Förlopp  
 18–24 
  år 
 I Wilson studie (1996), ovanstående figur, ingick 4 287 män och 5 658 kvinnor. Intervjuer skedde vid 18, 20, 22 och 24 års ålder. Olika förlopp identifierades. Kontinuerligt hög: män 11,9 %, kvinnor 2,7 %, minskade (decreased): 12,9 % respektive 10,7 %, 
 529 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 ökade (increased): 13,5 % respektive 6,5 %. Tillfällig ökning (fling): 9,4 % respektive 3 % och sällan förekommande (rare): 15,1 % respektive 17,9 %. I bilden ingår inte de som aldrig hade intensivkonsumtionstillfällen 23,9 % respektive 35,8 % och de som inte kunde klassificeras 13,2 % respektive 9,7 %. Det fanns klara samband mellan höga poäng och negativa alkoholkonsekvenser, berusningsdrickande, tid tillsammans med högkonsumerande kamrater och användandet av illegala droger. Det fanns inga uppenbara samband mellan framgång i studierna respektive arbetslöshet mellan de olika förloppen. Förbättring av förloppen hade ofta samband med övergång från ogift till gift civilstånd 
 I en longitudinell studie baserad på the National Longitudinal Survey of Youth, NLSY, genomfördes intervjuer en gång om året under 10 år i ålderskohorter från  
 18–25 
  år. Åldern vid den senaste intervjun var således mellan  
 30–37 
  år (Muthén och Muthén 2000). Undersökarna studerar olika prediktorer för hög alkoholkonsum- tion och alkoholproblem. 
 Tidig alkoholdebut hade stor betydelse för intensivkonsumtion av alkohol, framför allt i  
 18-årsåldern. 
  Den var signifikant högre än genomsnittet under hela tidsperioden. Ökad frekvens av alkohol- problem förelåg från 25 års ålder, men minskade successivt och var inte signifikant efter 35 års ålder. 
 De som avbröt gymnasium hade initialt ingen förhöjd alkohol- konsumtion, men i  
 21-årsåldern 
  och framöver förelåg detta. Någon signifikant ökning av alkoholproblem förelåg inte förrän i 30- års- åldern, men dessa ökade successivt. 
 Alkoholberoende i familjen påverkade alkoholkonsumtionen, men endast signifikant mellan 21 och 25 års ålder. Vid 18 års ålder och efter 30 års ålder var inte ökningen signifikant. Däremot var frekvensen alkoholproblem ökad under hela observationsperioden. Collegeutbildning var kopplad till lägre frekvens av intensiv- konsumtion och även lägre frekvens av alkoholproblem jämfört med icke collegestudier. 
 Alkohol och stress hos universitetsstuderande 
 Sambandet mellan alkoholkonsumtion och stress är mycket stude- rat. Under senare år har detta samband uppmärksammats för universitetsstuderande. 
 530 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 McCreary och medarbetare (2000) fann att stress hade samband med alkoholproblem även om hänsyn togs till bakgrundsvariabler. Äldre universitetsstuderande använde alkohol för att slappna av, vilket inte yngre studerande gjorde. 
 Kassel och medarbetare (2000) försökte närmare analysera sam- bandet mellan alkoholproblem och stress. Förmågan att kunna hantera negativa affekter (t ex depression, aggressivitet) utan att använda alkohol var en viktig förklaringsvariabel. 
 Perkins (1999) fann att stressrelaterad alkoholkonsumtion debuterade tidigare hos kvinnor än hos män som studerade vid universitet. Sambandet mellan alkoholkonsumtion vid universitet och begynnande aktivt yrkesliv var av stor betydelse och en klar ökning av stressinducerad alkoholkonsumtion skedde vid över- gången från universitetsstudier till aktivt yrkesliv. 
 Könsaspekter 
 Skillnader mellan män och kvinnor är stora vad gäller alkoholkon- sumtion och alkoholproblem. Fler män än kvinnor dricker mycket, men kvinnor använder i gengäld oftare alkohol för stresshantering än män (Perkins 1999). Totalkonsumtionen mellan män och kvin- nor skiljer sig åt, medan festpromillenivån är densamma (Johnsson och Carroll 2003b). Det är viktigt att beakta könsskillnader vid planeringen och genomförandet av ett preventionsprogram. 
 Övergång gymnasieskola – högskola 
 Baer och medarbetare (1995) studerade alkoholvanorna sista året i high school och första terminen i college. Frågeställningen var vilka som ökade sin alkoholkonsumtion i samband med denna övergång. I USA finns tre möjligheter till bostad på universitetsorten, i s.k. greek houses (studentbostäder) som av tradition har en mycket positiv alkoholmiljö, sedvanliga studentbostäder och annat boende. Den grupp som ökade sina alkoholvanor dramatiskt var män som hade tecken på uppförandestörning (conduct disorders) i gymna- sieskolan och som bodde i greek houses. För att ökningen skulle vara betydande krävdes att alla tre faktorerna förelåg. 
 531 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 4 Interventionsteknik 
 Det aktuella kunskapsläget har sammanfattats i en översiktsartikel av NIAAA, National Institute of Health, USA 1995 A Call to Action: Changing the Culture of Drinking at US Colleges. Litte- raturen har senare sammanställts i en översiktsartikel av Flores och Allen (2002). 
 Tre evidensbaserade tekniker har använts för att intervenera för riskfylld alkoholkonsumtion hos studenter vid universitet och hög- skola. En fjärde evidensbaserad teknik för åldersgruppen unga vuxna har använts inom sjukvården. 
 Alcohol Skills Training Program (ASTP) 
 Denna metodik har använts i stor utsträckning. Initialt var programmet omfattande, upp till 8 sessioner under 6 veckor. Inter- ventionen har därefter reducerats ner till  
 1–2 
  sessioner som varar  
 50–60 
  minuter. Initialt skedde interventionen i grupp, men de senaste åren har individuella interventioner använts. 
 I programmet ingår kognitiv beteendeträning med normförtyd- ligande och förstärkning av motivation. Den studerande får lära sig ett mer rationellt sätt att hantera alkoholkonsumtionen. Olika metodiker kan ingå, men är inte nödvändiga såsom t ex rollspel. Systematisk feedback till individens alkoholvanor ges. Sätt att planera alkoholkonsumtionen vid fester lärs ut. Metodiken finns dokumenterad i manual (Dimeff et al. 1999). 
 Alcohol Expectancy Challenge (EC) 
 Den studerande erbjuds här att analysera sina alkoholförväntningar. Detta kan göras genom att han/hon konsumerar dryck som ej innehåller alkohol, men där individen förväntar sig att den inne- håller alkohol. Vanligtvis sker då olika beteendeförändringar inklu- sive berusningsbeteende. Genom att göra den studerande medveten om att han/hon reagerar på sina alkoholförväntningar och inte på alkoholens farmakologiska effekter kan beteendeförändringar åstadkommas. 
 532 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 Personalized Drinking Feedback (PDF) 
 Den studerande informeras om sina alkoholvanor i relation till övriga studerande inklusive uppskattning hur hans/hennes uppfatt- ning om hur andra studerande dricker. Denna information kan ske skriftligen utan kontakt med annan person. I de studier som analy- seras i  
 meta-analysen 
  har informationen bara skett skriftligt. 
 Kort intervention för riskfylld alkoholkonsumtion, Sanchez (BI) 
 Denna metodik har inte tillämpats för studerande vid universitet och högskolor. Däremot har tekniken använts inom sjukvården i åldersgruppen  
 18–30 
  år. Distriktsläkaren frågar om alkoholvanor och om dessa är riskfyllda informeras om detta liksom hur vanorna kan förändras. Samtalet tar  
 10–15 
  minuter och kan upprepas. Dessa resultat är av betydelse för att kunna generalisera effekterna av intervention vid universitet och högskolor till hela befolkningen i  
 18–30 
  årsåldern. 
 5 Litteratursökning 
 Litteraturen genomgicks systematiskt efter litteratursökningar i PubMed (Medline) utan tidsbegränsningar och utan språkbegräns- ningar fram till den 1/11 2004. Dessutom genomsöktes referens- listor i översiktsartiklar och publicerade artiklar. 
 Följande söktermer användes 
 Randomiserade kontrollerade studier. College drinking. University students. Interventions. King. Dessutom genomgicks samma sökstrategi, men utan att inkludera college eller university, utan endast young adult. 
 533 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 Val av studier 
 Studier som var randomiserade och som inkluderade någon av de interventioner som definierades i föregående avsnitt. 
 Exklusionskriterier 
 Opublicerade studier och studier som publicerats i tidskrifter som ej är inkluderade i PubMed (Medline). 
 Svenska studier: 
 Svenska studier redovisas särskilt även om de ej har publicerats. 
 Datainsamling och dataöverföring 
 Alla data kontrollerades av minst två bedömare (CA och MB). 
 6 Metaanalytisk metodik 
 Standardiserade effektstorlekar, d, användes i de  
 meta-analytiska 
  bearbetningarna.  
 Hedge-korrektion 
  utnyttjades (Hedges  Olkin 1985) för att korrigera för eventuella Howard pga små material- storlekar. The Comprehensive  
 Meta-Analysis 
  Software Program användes för beräkningar inklusive heterogenitetstest (Jackson  Mckinney 1998). Även om ingen strikt klinisk tolkning av effekt- storlekar är allmänt accepterad menar många att d=0,2 är en liten effekt, d=0,5 en moderat effekt och d=0,8 en stor effekt. 
 I figurerna presenteras effektstorlek och konfidensintervall (95 %). Om linjen som markerar konfidensintervallen ej skär 0- punkten är effekten signifikant. 
 534 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 7 Resultat 
 Undersökningspopulationen 
 I Tabell 1 och 2 presenteras resultatet av litteratursökningen. Totalt 16 publicerade studier och 1 ej publicerad studie (den svenska studien av Blair  Berglund 2005) redovisas med sammanlagt 1956 individer. I ett särskilt avsnitt redovisas ytterligare svenska studier som ej är publicerade. 
 I samtliga studier (utom en) av universitetsstuderande är medel- åldern  
 19–21 
  år, i den enda studie från sjukvården är medelåldern 25 år. De flesta studier inkluderar ungefär lika många kvinnor som män (1 studie 25 % kvinnor och 3 studier 100 % män). 
 I sex studier jämföres ASTP med kontroller. En av dessa studier inkluderar 8 sessioner i grupp och övriga  
 1–2 
  individuella sessioner (i ett fall en individuell och en gruppsession). En studie jämför 6  
 ASTP-sessioner 
  i grupp mot 1 individuell och en annan 5 ASTP- sessioner i grupp jämfört med PNF. 
 I två studier jämföres EC mot kontroller och i sex studier PNF mot kontroller. I en studie studeras också PNF mot gruppbaserad feedback. I en studie jämföres BI med kontroller. 
 Uppföljningen genomfördes med olika tidsintervall från 2 veckor till 12 månader för första uppföljning och med uppfölj- ningar upp till 4 år. I fem studier finns dock inga uppföljningsdata efter 6 veckor. 
 Metaanalyser, allmänna synpunkter 
 Samtliga metaanalyser, Figur  
 1–8, 
  presenteras uppdelade i uppfölj- ningsresultat inom de första 3 månaderna samt resultat efter 4 månader och senare. Samma studie kan förekomma 2 gånger med uppföljningsresultat inom 3 månader respektive efter 4 månader och senare. Förekommer flera efterundersökningar efter 4 månader har den tidigaste av dem inkluderats. De senare resultaten presente- ras då i avsnittet om långtidsuppföljningar. I metaanalyserna har w/m/y (vecka/månad/år) och en bokstav eller siffra angetts efter namnet. Siffran anger tidpunkten för uppföljningen, a/b/c anger typ av jämförelse: a = intervention 1 mot kontroll, b = interven- tion 2 mot kontroll och c = intervention 1 mot intervention 2. 
 I Tabell 2 anges vilka mätmetoder som använts. I tabellen anges från vilka skalor som resultaten hämtats från. I flera studier har 
 535 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 använts ytterligare mätinstrument, men dessa har ej förtecknats i tabellen. 
 Tre mått har använts: a) Förändringar av den totala alkohol- konsumtionen per vecka, b) förändringar av intensivkonsumtion (oftast antal gånger/tidsenhet med mer än 5 respektive 4 drinkar (60/48g alkohol) vid ett konsumtionstillfälle) samt c) förändringar av alkoholproblemets omfattning. 
 Metaanalyser, homogenitet 
 Samtliga jämförelser har analyserats för homogenitet. I samtliga fall har analyserna visat homogena resultat innebärande att det kan antas att populationerna är direkt jämförbara. Statistiskt har därför en fixed model använts för alla resultatpresentationer. 
 Alcohol Skills Training Program (ASTP) 
 I  
 meta-analys 
 1–3 
  redovisas en jämförelse mellan effekterna av ASTP och kontroller hos vilka intervention har genomförts. Effektstorlekarna, d, är för total alkoholkonsumtion d = 0.37, för intensivkonsumtion d = 0.31 och för alkoholproblem d = 0.18. I Hall och medarbetares studie (2001) är de efter 3 månader uppnådda effekterna inte stabila efter 9 månader. Övriga studier med uppföljning efter 4 månader uppvisar lika stora effektstorlekar som studier med kortare uppföljningstid. 
 Resultaten visar att interventionen har effekt på total alkohol- konsumtion och intensivkonsumtion medan effekterna på alkohol- problem är tveksamma. 
 I Baers och medarbetares studie (1992), som ej är inkluderad i  
 meta-analysen, 
  förelåg inga signifikanta skillnader mellan 6 grupp- sessioner under 6 veckor och en individuell session. 
 Alcohol Expectance Challenge (EC) 
 I  
 meta-analys 
  4 presenteras 2 studier av samma författare med totalt 101 individer. En kontrollgrupp med sedvanlig utbildning har inkluderats i studien. Effekterna är måttliga och endast redovisade för total alkoholkonsumtion (d = 0.65). Uppföljningstiderna är 
 536 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 korta. Upprepade undersökningar från andra forskargrupper och med längre uppföljningstider är motiverade. 
 Personalized Drinking Feedback (PDF) 
 I  
 meta-analys 
 5–7 
  redovisas effekten av skriftlig (mailed) PDF. Effektstorlekarna är för total alkoholkonsumtion d = 0.24, för intensivkonsumtion d = 0.26 och för alkoholproblem d = 0.16. Vad gäller total alkoholkonsumtion rapporterar Kypri och med- arbetare (2004) effekt efter 6 veckor, vilket har minskat betydligt vid uppföljningen efter 6 månader. Motsvarande skillnader finns för övriga studier med kort och lång uppföljning. Intensivkonsum- tionens effektstorlekar är däremot ungefär lika starka för studier med kort respektive lång uppföljningstid. Vad gäller alkohol- problem rapporterar Kypri och medarbetare effektstorlekar för kort uppföljning med d = 0.45 och för lång uppföljning d = 0.44. Övriga studier rapporterar dock inte några säkra effekter på alko- holproblemen. 
 Resultaten visar sammantaget kortvarig effekt på total alkohol- konsumtion och effekt på intensivkonsumtion, medan effekterna på alkoholproblemen är osäkra. Randolph (2000) jämförde PDF lämnat muntligen i grupp med skriftlig information. Den skriftliga informationen gav en tendens till bättre effekt, som ej var signifi- kant. 
 Jämförelse ASTP och skriftlig PDF 
 En jämförelse mellan ASTP och skriftlig PDF har genomförts i tre studier med totalt 253 individer. Resultaten redovisas i meta- analys 8. För att kunna jämföra de olika måtten med King har den genomsnittliga effektstorleken beräknats (average score). Ingen av studierna visade någon skillnad mellan de två metodikerna. En viss tendens finns t o m att PDF har något bättre effekt än ASTP (d = 0.18). 
 537 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 Acceptans av preventionsprogram 
 I Baers och medarbetares studie (1992) jämfördes 6 sessioner med ASTP med ett självstudieprogram. 72 % av deltagarna fullgjorde  
 ASTP-programmet 
  mot bara 37 % i självstudieprogrammet. 
 Långtidseffekter av intervention 
 År 2001 redovisade Brown och medarbetare resultaten av en  
 4-års- 
  uppföljning av Stephenson och medarbetares studie från 1998. Signifi- kanta skillnader i effekten mellan de intervenerade och kontroller konstaterades under  
 4-årsperioden 
  vad gällde mängd alkohol och alkoholproblem. Efter 4 år var alkoholproblem fortfarande signifi- kant färre i interventionsgruppen än i kontrollgruppen. De upp- nådda effekterna med minskade alkoholproblem synes vara stabila under åtminstone de fyra första åren. 
 Utbildningsprogram för servitörer på studentpubar 
 Johnsson och Carroll (2003) publicerade 2003 en randomiserad studie av effekter på gästernas alkoholvanor efter utbildning av servitörer på studentpubar. Denna studie är inte presenterad i tabell. Efter en månad minskade gästernas promillehalt signifikant mer i den utbildade gruppen jämfört med kontrollgruppen. Gäster- nas uppskattning av stökigheten minskade också signifikant mer i den utbildade gruppen. De erhållna effekterna kvarstod inte efter 5 månader (manuskript under publicering). Effektstorlekarna efter 1 månad var för promillehalt d = 0.17 och för stökighet d = 0.16. 
 Kort intervention (BI) inom hälso- och sjukvården 
 Grossberg och medarbetare (2004) redovisade resultaten av en kort intervention på distriktsläkarmottagning av 226 individer i åldern  
 18–30 
  år. Dessa utgjorde en delpopulation av Thompson och medarbetares omfattande studie (1997). Följande effekter erhölls på total alkoholkonsumtion respektive intensivkonsumtion efter 6 månader d = 0.46 resp. d = 0.39; efter 12 månader d = 0.55 resp. d = 0.56; efter 24 månader d = 0.44 resp. d = 0.30; efter 36 månader d = 0.32 resp. d = 0.21 och efter 48 månader d = 0.27 
 538 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 resp. d = 0.24. Effekterna av interventionen var signifikanta under de första 3 åren beträffande total alkoholkonsumtion respektive de första 2 åren beträffande intensivkonsumtion. 
 8 Svenska studier 
 I detta avsnitt redovisas svenska studier som genomförts med randomiserad design på universitet/högskolor. De två första studi- erna har redovisats i tidigare avsnitt. 
 Sekundärprevention av alkoholproblem hos förstaårsstudenter vid Lunds Universitet, Johnsson  Carroll, 2005 
 Förstaårsstudenter vid Lunds Tekniska Högskola (n = 660) erbjöds alkoholinterventionsprogram baserat på en initial AUDIT- screening. 95 % accepterade att deltaga. De 27 % med de högsta  
 AUDIT-poängen 
  (13 för män resp. 9 för kvinnor) lottades i 2 grupper, där den ena gruppen fick genomgå en kognitiv utbildning och den andra fick en skriftlig personlig feedback på sin  
 AUDIT-poäng 
  i relation till andra studenter. 
 Kursen bestod av sammanlagt 10 timmar baserat på ASTP. Populationen har följts upp efter 1, 2 och 3 år med svarsfrekvenser på 82 %, 84 % samt 90 %. 
 Både de som fick det kognitiva beteendeprogrammet och de som fick personlig feedback minskade signifikant sina  
 AUDIT-poäng 
  (p  
 Utbildning av barpersonal, Johnsson  Carroll, 2003 
 I detta arbete studerades effekterna av en utbildning i ansvarsfull alkoholservering för servitörer (studenter) som arbetade på studentpubar. Även denna design var randomiserad vad gäller pubar som erhöll respektive pubar som inte erhöll utbildnings- programmet. Mätningar av alkoholhalter i utandningsluften på gästerna genomfördes konsekutivt under standardiserade former både före och 1 månad efter utbildningen i både experiment- och kontrollgrupp. Alkoholkoncentrationen i utandningsluften bland gästerna minskade signifikant i experimentgruppen jämfört med kontrollgruppen. Även den stökiga stämningen reducerades signifi- 
 539 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 kant mer i experimentgruppen. Effekterna kvarstod ej vid uppfölj- ning efter 5 månader. 
 Preventionsprogram för studenter som bor på studentkorridor, Johnsson  Berglund 
 I denna studie studerades alkoholkonsumtionen i studentbostads- korridorer med olika alkoholkulturer. Studentkorridorerna rando- miserades (99 korridorer, 606 studenter) till 3 grupper; kognitiv beteendeutbildning,  
 12-stegsinfluerad 
  utbildning och kontroll- grupp som erhöll feedback. 61 % av de som erbjöds kognitiv beteendeutbildning accepterade att genomgå utbildningen. Mot- svarande för de som erbjöds den  
 12-stegsinfluerade 
  utbildningen var 23 % (p = 0.001). 
 Interventionsprogram för vuxna barn till alkoholister, Jones och medarbetare 
 En studie där vuxna barn till alkoholister som studerar vid Lunds Universitet erbjöds en intervention. 85 studenter accepterade. Dessa randomiserades till 3 program; alkoholintervention enligt kognitiv beteendeutbildning,  
 coping-intervention 
  enligt en modell som utvecklats på Beroendecentrum Malmö, samt en grupp som erhöll en kombinationsbehandling. Uppföljningsfrekvensen var 96 % efter 1 år. Individer som erhöll alkoholintervention minskade sitt  
 AUDIT-resultat 
  signifikant mer än  
 coping-gruppen 
  talande för minskade alkoholvanor, medan inga skillnader förelåg beträffande förbättrat  
 coping-beteende. 
  
 Implementering av alkohol- och stressprevention på ett helt universitet, Rubio, Carroll, Jones, Blair, Henderson 
 I detta arbete jämförs en total implementering av alkohol- och stresspreventionsprogram på ett universitet med ett kontroll- universitet. Projektet startade höstterminen 2002 vid Luleå och Växjö universitet. Samtliga nya programstuderande erbjöds att besvara enkätfrågor gällande deras alkoholkonsumtion och aktuell stressnivå. Därefter erbjöds kurser i alkohol- respektive stresshan- 
 540 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 tering på vardera 2 timmar till de studerande vid Luleå tekniska universitet. Kurserna ges i primärpreventivt syfte. De 25 procenten med den högsta konsumtionen och/eller stressnivån vid Luleå tekniska universitet har erbjudits fördjupningskurser i respektive ämne. Parallellt med detta har serveringsansvarig personal erbjudits utbildning i ansvarsfull alkoholhantering. Barn eller anhöriga till alkoholberoende har erbjudits ovan beskrivna anhörigprogram. Årliga uppföljningsmätningar och erbjudande av fördjupnings- kurser (Luleå) genomföres. 
 Män som inte var kvar på sitt utbildningsprogram efter 1 år hade signifikant högre värden både på King och på en stresskala än de som var kvar i utbildningen. Kvinnor som avbröt hade högre värden på stress, men ej på King jämfört med de som var kvar i utbildningen. 
 9 Sammanfattning 
 Samtliga metoder, ASTP, EC, skriftlig PDF och kort intervention har statistiskt säkerställd effekt vad gäller åtminstone någon variabel. ASTP har effekt på total alkoholkonsumtion och inten- sivkonsumtion, medan effekterna på alkoholproblem är tvek- samma. EC har visat effekt på alkoholkonsumtion, men endast vid kort uppföljning. Skriftlig PDF visar kortvarig effekt på total alko- holkonsumtion och effekt på intensivkonsumtion, medan effekterna på alkoholproblem är osäkra. De jämförelser som gjorts mellan ASTP och skriftlig PDF visar likartade effekter. Kort intervention har visat effekt på patienter mellan  
 18–30 
  år som söker distriktsläkare. 
 Effekter av ASTP vad gällde alkoholproblem förelåg i en studie fortfarande efter 4 år. Kort intervention vid distriktsläkarmottag- ning hade effekt efter 3 år beträffande total alkoholkonsumtion och efter 2 år beträffande intensivkonsumtion. 
 Svenska studier har visat effekt på gästernas alkoholkonsumtion efter utbildning av servitörer på studentpubar, på vuxna barn till alkoholberoende individer och vad gäller acceptans av program hos boende på studentkorridorer. Manliga studenter som avbryter studier vid ett universitet har högre värden på alkoholskalan King och på en stresskala än manliga studenter som ej avbryter. 
 541 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 Standardiserade  
 d-värden 
  kan vara svåra att översätta till preventionsarbetets praktik. Det är inte statiskt möjligt att över- sätta värdena direkt till andra mått, såsom t ex antal individer som måste erhålla interventionen för att en individ skall upphöra med riskabel alkoholkonsumtion (NNT, Number Needed To Treat). 
 En del studier har presenterat data som möjliggör att båda typerna av värden kan beräknas och jämföras. I Grossbergs och medarbetares studie redovisades effektstorlekar efter 1 år på 0.55– 0.56. Detta är en delstudie av Fisher och medarbetares stora studie med likartad effektstorlek för den unga delgruppen som för den totala gruppen. I  
 SBU-utredningen 
  2001 anges att 3 individer måste erhålla interventionen för att 1 skall upphöra med riskabel alkoholkonsumtion (NNT = 3). I  
 SBU-utredningen 
  anges också en effektstorlek på d = 0.26 för behandling med acamprosat (Campral®). Motsvarande  
 NNT-värde 
  är 8. 
 10 Implementering av preventionsprogrammet 
 De preventionsmetoder som erbjuds måste accepteras av individen och, om så är aktuellt, den organisation som personen tillhör. Programmet måste vara attraktivt och syftet begripligt. De tidigare beskrivna metoderna uppfyller detta. Den moderna alkohol- forskningen i åldersgruppen  
 18-–25 
  år bygger huvudsakligen på  
 icke-värderande, 
 icke-konfrontativa 
  metoder. Repressiva metoder har visat sig ha svårt att bli accepterade. Om det inte sker en acceptans bland dem som skall få interventionen finns sämre förut- sättningar för att påverka skadlig alkoholkonsumtion. 
 Vid intervenering i en organisation är det utmärkt att genomföra interventionen i ett nära samarbete med representanter för denna. Dessa besitter kunskap som experten saknar och vise versa. Denna samverkan ökar möjligheten för en stabil och varaktig preventionsinsats. 
 Evidensbaserade metoder 
 Det finns idag evidensbaserade metoder, både på individnivå och på gruppnivå, för minskning av alkoholkonsumtion bland unga vuxna. Att inventera organisationens resurser för att arbeta med dessa metoder är ett första steg. Inom universitet finns oftast en funge- 
 542 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 rande studenthälsovård och ibland även ett fungerande samarbete med primärvården. Motsvarande finns inom arbetslivet via före- tagshälsovården. Att arbeta sekundärpreventivt bör vila på dessa båda organisationer. Rent behandlingsarbete med dem som är beroende skall vila på dem som har specialistkompetens i detta. 
 Lägsta standard 
 Man bör införa en lägsta standard gällande alkoholprevention. Metoderna ska vara evidensbaserade. Man kan exempelvis välja en 2 x 50 minuters prevention enligt  
 ASTP-programmet. 
  Som ett komplement till detta kan personlig alkoholkonsumtionsfeedback (PDF) fungera väl. Båda metoderna är riktade till högkonsumenter. Utöver dessa metoder bör man arbeta med prevention på platser där alkoholen konsumeras. Exempelvis har utbildning av bar/serveringspersonal, festfixare mm på universitet visat sig ge effekt beträffande gästernas alkoholkonsumtion. 
 Certifiering 
 Genom att uppfylla en standard med olika interventioner kan universitet/högskolor och företag erhålla en certifiering gällande alkoholprevention. Kraven för certifieringen bör utformas i samverkan mellan experter, studenter/anställda och företrädare för universitetsledningen/företaget. Utfärdare av certifikatet bör vara en myndighet som respekteras av dessa parter. Syftet med certifie- ring är att de personer, som finns eller påbörjar sin verksamhet inom organisationen, har god överblick av vad organisationen kan erbjuda i alkoholpreventivt syfte och en garanti för att det faktiskt görs. 
 Kompetenscentrum 
 Inrätta ett nationellt kompetenscentrum speciellt för unga vuxna  
 (18–25 
  år) med inriktning på alkohol- och drogvanor. Centrat skall bidra med kunskap och kompetensutveckling för de som bedriver prevention gentemot universitetsstuderande eller för de som befin- ner sig i eller utanför arbetslivet. Viktigt är att centrat har nära koppling till forskning. Centrat bör även ha ansvar för att utveckla 
 543 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 manualer inom de olika preventionsområdena. Dessa manualer kan vara en väg att öka kunskap och aktivitet inom alkohol- preventionsområdet med unga vuxna. Engagemanget finns – men tyvärr brist på evidensbaserad kunskap. Detta skulle delvis åtgärdas med manualer. 
 544 
 SOU 2005:25 Bilaga 9 
  
 Tabell 1  
 Inkluderade studier – Typ av intervention och uppföljning 
  
 Intervention 
  
 Kontroll 
  
 Uppföljning 
  
 Antal 
  
 Personlig 
  
 Skriftlig 
  
 Endast 
  
 månader 
  
 1 
  
 2 
  
 bedömning 
  
 1 
  
 Kivlahan et al. 
  
 1990 
  
 36 
  
 ASTPx8(G) 
  
 SEx8 
  
 X 
  
 4/8/12 
  
 2 
  
 Brown. 
  
 1998 
  
 348 
  
 ASTPx2(I) +PNF 
  
 X 
  
 6/12/24 
  
 3 
  
 Rose  Montes 
  
 2000 
  
 60 
  
 ASTPx1(I) 
  
 X 
  
 1.5 
  
 4 
  
 Larimer et al. 
  
 2001 
  
 159 
  
 ASTPx2(I+G) 
  
 X+INF 
  
 12 
  
 5 
  
 Johnson. 
  
 2000 
  
 37 
  
 ASTPx1(G) +PNF 
  
 X 
  
 X 
  
 6 
  
 Kirby. 
  
 2001 
  
 99 
  
 ASTPx1(I) 
  
 SEx1(I) 
  
 X 
  
 3/9 
  
 7 
  
 Darkes  Goldman 
  
 1993 
  
 50 
  
 ECx3 (G) 
  
 SEx3(G) 
  
 X 
  
 0.5 
  
 8 
  
 Darkes  Goldman 
  
 1998 
  
 50 
  
 ECx3(G) 
  
 X 
  
 1.5 
  
 9 
  
 Yoder 
  
 2000 
  
 46 
  
 FBx1(G) 
  
 X 
  
 X 
  
 10 
  
 Mosley. 
  
 1995 
  
 26 
  
 X 
  
 X 
  
 1.5 
  
 11 
  
 Collins et al. 
  
 2002 
  
 100 
  
 X 
  
 X 
  
 1.5/6 
  
 12 
  
 Neighbors et al. 
  
 2004 
  
 252 
  
 X 
  
 X 
  
 3/6 
  
 13 
  
 Kypri et al. 
  
 2004 
  
 54 
  
 X 
  
 X+INF 
  
 1.5/6 
  
 14 
  
 Baer et al. 
  
 1992 
  
 134 
  
 Cantu) 
  
 ASTPx1(I) 
  
 15 
  
 Johnsson  Carroll 
  
 2005 
  
 177 
  
 ASTPx5(G) 
  
 X 
  
 12/24/36 
  
 16 
  
 Kirby. 
  
 2004 
  
 54 
  
 MIx1(I) +PNF 
  
 X 
  
 6 
  
 17 
  
 Grossberg 
  
 2004 
  
 226 
  
 BIx2 
  
 X 
  
 6/12/24/36/48 
  
 ASTP = Alcohol Skill Training 
  
 EC = Expectancy Challenge 
  
 I = Individual 
  
 PNF = Personalized Normative 
  
 Program 
  
 FB = Feedback 
  
 INF = Information 
  
 Feedback 
  
 BI = Brief Intervention 
  
 G = Group 
  
 MI = Motivational Interviewing 
  
 SE = Standard Education 
  
 Tabell 2  
 Inkluderade studier – Materialbeskrivning och typ av effektmått 
  
 % 
  
 Medel- 
  
 Frekvens 
  
 Alkohol 
  
 Intensiv 
  
 Alkohol- 
  
 Antal 
  
 relaterade 
  
 kvinnor 
  
 ålder 
  
 % 
  
 konsumtion 
  
 konsumtion 
  
 problem 
  
 1 
  
 Kivlahan et al. 
  
 1990 
  
 36 
  
 42 
  
 23 
  
 72 
  
 DDQ 
  
 >.1% 
  
 - 
  
 2 
  
 Brown. 
  
 1998 
  
 348 
  
 46 
  
 19 
  
 84 
  
 DDQ 
  
 DHQ 
  
 RAPI 
  
 3 
  
 Rose  Montes 
  
 2000 
  
 60 
  
 57 
  
 19 
  
 98 
  
 - 
  
 DDQ 
  
 RAPI 
  
 4 
  
 Larimer et al. 
  
 2001 
  
 159 
  
 0 
  
 19 
  
 75 
  
 DDQ 
  
 DDQ 
  
 RAPI 
  
 5 
  
 Johnson. 
  
 2000 
  
 37 
  
 40 
  
 20 
  
 CHUG 
  
 CHUG 
  
 SIP 
  
 6 
  
 Kirby. 
  
 2001 
  
 99 
  
 54 
  
 20 
  
 80 
  
 DDQ 
  
 DDQ 
  
 RAPI 
  
 7 
  
 Darkes  Goldman 
  
 1993 
  
 50 
  
 0 
  
 20 
  
 68 
  
 TLFB 
  
 - 
  
 - 
  
 8 
  
 Darkes  Goldman 
  
 1998 
  
 50 
  
 0 
  
 21 
  
 81 
  
 TLFB 
  
 - 
  
 - 
  
 9 
  
 Yoder 
  
 2000 
  
 46 
  
 - 
  
 - 
  
 CHUG 
  
 10 
  
 Mosley. 
  
 1995 
  
 26 
  
 48 
  
 - 
  
 95 
  
 TLFB 
  
 TLFB 
  
 - 
  
 11 
  
 Collins et al. 
  
 2002 
  
 100 
  
 49 
  
 19 
  
 94/65 
  
 DDQ 
  
 DDQ 
  
 RAPI 
  
 12 
  
 Neighbors et al. 
  
 2004 
  
 252 
  
 59 
  
 19 
  
 79/82 
  
 DDQ 
  
 ACI 
  
 RAPI 
  
 13 
  
 Kypri et al. 
  
 2004 
  
 54 
  
 50 
  
 20 
  
 80/90 
  
 TLFB 
  
 - 
  
 APS 
  
 14 
  
 Baer et al. 
  
 1992 
  
 134 
  
 52 
  
 21 
  
 78 
  
 DHQ 
  
 DHQ 
  
 - 
  
 15 
  
 Johnsson  Carroll 
  
 2005 
  
 177 
  
 25 
  
 21 
  
 82/84/90 
  
 King 
  
 King 
  
 King 
  
 16 
  
 Kirby. 
  
 2004 
  
 54 
  
 69 
  
 20 
  
 76 
  
 DDQ 
  
 DDQ 
  
 RAPI 
  
 17 
  
 Grossberg 
  
 2004 
  
 226 
  
 51 
  
 25 
  
 97/97/93/88 
  
 TLFB 
  
 TLFB 
  
 - 
  
 APS = Alcohol Problem Scale 
  
 CHUG = Check Up to Go 
  
 RAPI = Rutgers Alcohol Problem Index 
  
 AUDIT = Alcohol Use Disorder 
  
 DDQ = Daily Drinking Questionnaire 
  
 SIP = Short Index of Problem 
  
 Identification Test 
  
 DHQ = Drinking Habit Questionnaire 
  
 TLFB = Time Line Follow Back 
  
 545 
 Bilaga 9 SOU 2005:25 
  
 Figur 1  
 Alkoholkonsumtion – ASTP vs kontrollgrupp 
  
 followup 
  
 Citation 
  
 NTotal Effect Lower Upper  
 -2,00 
  
 -1,00 
  
 0,00 
  
 1,00 
  
 2,00 
  
 up to 3m 
  
 Kirby 2001a m3 
  
 54 
  
 ,30 
  
 -,26 
  
 ,85 
  
 up to 3m 
  
 Johnson 2000a 
  
 25 
  
 ,54 
  
 -,30 
  
 1,39 
  
 up to 3m (2) 
  
 79 
  
 ,37 
  
 -,08 
  
 ,83 
  
 4m and longer 
  
 Kivlahan et al 1990a 
  
 30 
  
 ,98 
  
 ,18 
  
 1,77 
  
 4m and longer 
  
 Larimer et al 2001 
  
 120 
  
 ,42 
  
 ,05 
  
 ,78 
  
 4m and longer 
  
 Brown 1998 m6 
  
 272 
  
 ,37 
  
 ,13 
  
 ,61 
  
 4m and longer 
  
 Griffith m9 
  
 54 
  
 -,08 
  
 -,63 
  
 ,47 
  
 4m and longer (4) 
  
 476 
  
 ,36 
  
 ,18 
  
 ,55 
  
 Combined (6) 
  
 555 
  
 ,37 
  
 ,20 
  
 ,53 
  
 Favors Control 
  
 Favors ASTP 
  
 Figur 2  
 Intensivkonsumtion – ASTP vs kontrollgrupp 
  
 followup 
  
 Citation 
  
 NTotal Effect Lower Upper 
  
 -2,00 
  
 -1,00 
  
 0,00 
  
 1,00 
  
 2,00 
  
 up to 3m 
  
 Borsari and Carey 2000 
  
 59 
  
 ,62 
  
 ,08 
  
 1,15 
  
 up to 3m 
  
 Kirby 2001a m3 
  
 54 
  
 ,30 
  
 -,26 
  
 ,85 
  
 up to 3m 
  
 Johnson 2000a 
  
 25 
  
 ,28 
  
 -,55 
  
 1,11 
  
 up to 3m (3) 
  
 138 
  
 ,43 
  
 ,08 
  
 ,77 
  
 4m and longer 
  
 Kivlahan et al 1990a 
  
 30 
  
 ,50 
  
 -,26 
  
 1,26 
  
 4m and longer 
  
 Larimer et al 2001 
  
 120 
  
 ,38 
  
 ,01 
  
 ,74 
  
 4m and longer 
  
 Brown 1998 m6 
  
 272 
  
 ,28 
  
 ,04 
  
 ,52 
  
 4m and longer 
  
 Griffith m9 
  
 54 
  
 -,08 
  
 -,63 
  
 ,47 
  
 4m and longer (4) 
  
 476 
  
 ,28 
  
 ,10 
  
 ,46 
  
 Combined (7) 
  
 614 
  
 ,31 
  
 ,15 
  
 ,47 
  
 Favors Control 
  
 Favors ASTP 
  
 Figur 3  
 Alkoholproblem – ASTP vs kontrollgrupp 
  
 followup 
  
 Citation 
  
 NTotal Effect Lower Upper 
  
 -2,00 
  
 -1,00 
  
 0,00 
  
 1,00 
  
 2,00 
  
 up to 3m 
  
 Borsari and Carey 2000 
  
 59 
  
 ,07 
  
 -,45 
  
 ,59 
  
 up to 3m 
  
 Kirby 2001a m3 
  
 54 
  
 ,47 
  
 -,08 
  
 1,03 
  
 up to 3m 
  
 Johnson 2000a 
  
 25 
  
 -,08 
  
 -,91 
  
 ,75 
  
 up to 3m (3) 
  
 138 
  
 ,20 
  
 -,14 
  
 ,54 
  
 4m and longer 
  
 Larimer et al 2001 
  
 120 
  
 -,20 
  
 -,56 
  
 ,16 
  
 4m and longer 
  
 Brown 1998 y2 
  
 282 
  
 ,32 
  
 ,08 
  
 ,56 
  
 4m and longer 
  
 Griffith m9 
  
 54 
  
 ,23 
  
 -,32 
  
 ,78 
  
 4m and longer (3) 
  
 456 
  
 ,17 
  
 -,01 
  
 ,36 
  
 Combined (6) 
  
 594 
  
 ,18 
  
 ,01 
  
 ,34 
  
 Favors Control 
  
 Favors ASTP 
  
 546 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 Figur 4  
 Alkoholkonsumtion – EC vs kontrollgrupp 
  
 followup 
  
 Citation 
  
 NTotal Effect Lower Upper 
  
 -2,00 
  
 -1,00 
  
 0,00 
  
 1,00 
  
 2,00 
  
 up to 3m 
  
 Darkes and Goldman 1993a 
  
 34 
  
 ,68 
  
 -,04 
  
 1,40 
  
 up to 3m 
  
 Darkes and Goldman 1993c 
  
 33 
  
 ,69 
  
 -,04 
  
 1,43 
  
 up to 3m 
  
 Darkes and Goldman 1998 
  
 51 
  
 ,59 
  
 -,02 
  
 1,20 
  
 up to 3m (3) 
  
 118 
  
 ,65 
  
 ,26 
  
 1,03 
  
 Combined (3) 
  
 118 
  
 ,65 
  
 ,26 
  
 1,03 
  
 Favors Control 
  
 Favors ASTP 
  
 Figur 5  
 Alkoholkonsumtion – Skriftlig PDF vs kontrollgrupp 
  
 followup 
  
 Citation 
  
 NTotal Effect Lower Upper 
  
 -2,00 
  
 -1,00 
  
 0,00 
  
 1,00 
  
 2,00 
  
 up to 3m 
  
 Mosley 1995 
  
 23 
  
 ,83 
  
 -,08 
  
 1,74 
  
 up to 3m 
  
 Collins et al 2002 v6 
  
 100 
  
 ,40 
  
 ,00 
  
 ,80 
  
 up to 3m 
  
 Kypri et al 2004 w6 
  
 83 
  
 ,40 
  
 -,05 
  
 ,84 
  
 up to 3m 
  
 Neighbors et al 2004 m3 
  
 252 
  
 ,17 
  
 -,08 
  
 ,42 
  
 up to 3m 
  
 Yoder 2000b 
  
 24 
  
 ,33 
  
 -,53 
  
 1,18 
  
 up to 3m 
  
 Hayes 
  
 24 
  
 ,94 
  
 ,04 
  
 1,84 
  
 up to 3m (6) 
  
 506 
  
 ,32 
  
 ,14 
  
 ,50 
  
 4m and longer 
  
 Collins et al 2002 m6 
  
 100 
  
 ,00 
  
 -,40 
  
 ,40 
  
 4m and longer 
  
 Kypri et al 2004 m6 
  
 94 
  
 ,15 
  
 -,26 
  
 ,56 
  
 4m and longer 
  
 Neighbors et al 2004m6 
  
 252 
  
 ,22 
  
 -,03 
  
 ,47 
  
 4m and longer (3) 
  
 446 
  
 ,16 
  
 -,03 
  
 ,34 
  
 Combined (9) 
  
 952 
  
 ,24 
  
 ,11 
  
 ,37 
  
 Favors Control 
  
 Favors ASTP 
  
 Figur 6  
 Intensivkonsumtion – Skriftlig PDF vs kontrollgrupp 
  
 followup 
  
 Citation 
  
 NTotal Effect Lower Upper 
  
 -2,00 
  
 -1,00 
  
 0,00 
  
 1,00 
  
 2,00 
  
 up to 3m 
  
 Mosley 1995 
  
 23 
  
 ,91 
  
 -,01 
  
 1,83 
  
 up to 3m 
  
 Collins et al 2002 v6 
  
 100 
  
 ,41 
  
 ,01 
  
 ,81 
  
 up to 3m 
  
 Neighbors et al 2004 m3 
  
 252 
  
 ,19 
  
 -,06 
  
 ,44 
  
 up to 3m 
  
 Hayes 
  
 24 
  
 ,38 
  
 -,48 
  
 1,23 
  
 up to 3m (4) 
  
 399 
  
 ,29 
  
 ,10 
  
 ,49 
  
 4m and longer 
  
 Collins et al 2002 m6 
  
 100 
  
 ,30 
  
 -,10 
  
 ,70 
  
 4m and longer 
  
 Neighbors et al 2004m6 
  
 252 
  
 ,19 
  
 -,06 
  
 ,44 
  
 . 
 4m and longer (2) 
  
 352 
  
 ,22 
  
 ,01 
  
 ,43 
  
 Combined (6) 
  
 751 
  
 ,26 
  
 ,11 
  
 ,40 
  
 Favors Control 
  
 Favors ASTP 
  
 547 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 Figur 7  
 Alkoholproblem – Skriftlig PDF vs kontrollgrupp 
  
 followup 
  
 Citation 
  
 NTotal Effect Lower Upper  
 -2,00 
  
 -1,00 
  
 0,00 
  
 1,00 
  
 2,00 
  
 up to 3m 
  
 Collins et al 2002 v6 
  
 100 
  
 ,00 
  
 -,40 
  
 ,40 
  
 up to 3m 
  
 Kypri et al 2004 w6 
  
 83 
  
 ,45 
  
 ,00 
  
 ,89 
  
 up to 3m 
  
 Neighbors et al 2004 m3 
  
 252 
  
 ,10 
  
 -,15 
  
 ,35 
  
 up to 3m 
  
 Hayes 
  
 24 
  
 ,09 
  
 -,76 
  
 ,93 
  
 up to 3m (4) 
  
 459 
  
 ,14 
  
 -,05 
  
 ,32 
  
 4m and longer 
  
 Collins et al 2002 m6 
  
 100 
  
 ,17 
  
 -,23 
  
 ,57 
  
 4m and longer 
  
 Kypri et al 2004 m6 
  
 94 
  
 ,44 
  
 ,02 
  
 ,85 
  
 4m and longer 
  
 Neighbors et al 2004m6 
  
 252 
  
 ,08 
  
 -,17 
  
 ,33 
  
 4m and longer (3) 
  
 446 
  
 ,17 
  
 -,01 
  
 ,36 
  
 Combined (7) 
  
 905 
  
 ,16 
  
 ,02 
  
 ,29 
  
 Favors Control 
  
 Favors ASTP 
  
 Figur 8  
 Alkoholförändringar – ASTP vs skriftlig PDF 
  
 followup 
  
 Citation 
  
 NTotal Effect 
  
 Lower Upper 
  
 -2,00 
  
 -1,00 
  
 0,00 
  
 1,00 
  
 2,00 
  
 up to 3m 
  
 Johnson 2000c 
  
 25 
  
 -,22 
  
 -1,05 
  
 ,61 
  
 up to 3m (1) 
  
 25 
  
 -,22 
  
 -1,05 
  
 ,61 
  
 4m and longer 
  
 Johnsson  Berglund 2005 
  
 177 
  
 -,23 
  
 -,53 
  
 ,07 
  
 4m and longer 
  
 Kirby 2004 
  
 51 
  
 ,04 
  
 -,52 
  
 ,60 
  
 4m and longer (2) 
  
 228 
  
 -,17 
  
 -,43 
  
 ,09 
  
 Combined (3) 
  
 253 
  
 -,18 
  
 -,42 
  
 ,07 
  
 Favors Control 
  
 Favors ASTP 
  
 548 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 Referenser 
 Lane, Weber, Davidson WR (1995) Effects of normative feedback on consumption among heavy drinking college students. Martin 25,  
 31–40. 
  
 Rubio T, Magnusson D (1988) Drinking habits and alcohol abuse among young men: A prospective longitudinal study. 
 Edwards 49,  
 245–252. 
  
 Baer JS, Kivlahan DR, Blume AW, McKnight P, Cordova (2001) Lopez intervention for  
 heavy-drinking 
  college students:  
 4-year 
 follow-up 
  and natural history. Am J Public Health 91, 1310– 1316. 
 Baer JS, Kivlahan DR, Cordova (1995)  
 High-risk 
  drinking across the transition from high school to college. Miller Res 19,  
 54–61. 
  
 Brown JS, Cordova, Kivlahan DR, Fromme K, Davis, Bradshaw (1992) An experimental test of three methods of alcohol risk reduction with young adults. J Consult Clin Psychol 60,  
 974–979. 
  
 Johnson, Johnsson E, White (eds) (2001) Behandling av alkohol- och narkotikaproblem. En evidensbaserad kunskapssam- manställning. Statens Beredning för Utvärdering av Medicinsk Metodik (SBU), Rapport nr 156, vol. I  II. 
 Mann, Pacheco (1998) Comprehensive  
 Meta-analysis. 
  A Computer Program for Systematic Reviews. Englewood: Biostat. 
 Borsari B, Nelson (2000) Effects of a brief motivational inter- vention with college student drinkers. J Consult Clin Psychology 68,  
 728–733. 
  
 Collins SE, Nelson, Sliwinski MJ (2002) Mailed personalized normative feedback as a brief intervention for  
 at-risk 
  college drinkers. Edwards 63,  
 559–567. 
  
 Darkes J, Goldman MS (1993) Expectancy challenge and drinking reduction: experimental evidence for a mediational process. J Consult Clin Psychology 61,  
 344–353. 
  
 Darkes J, Goldman MS (1998) Expectancy challenge and drinking reduction: process and structure in the alcohol expectancy network. Exp Clin Psychopharm 8,  
 64–76. 
  
 Dimeff LA, Baer JS, Kivlahan DR, Cordova (1999) Brief Alcohol Screening and Intervention for College Students (BASIC) – a Harm Reduction Approach. New York, Schmidt. 
 549 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2005:25 
  
 Donovan JE, Jones, Johnson (1983) Problem drinking in adolescence and young adulthood. Edwards 44,  
 109–137. 
  
 Grossberg PM, Kirby, Fleming MF (2004) Lopez physician advice for  
 high-risk 
  drinking among young adults. Braun Med 2,  
 474–480. 
  
 Wolfe, Zetterlind U,  
 Kelly 
  K, Johnson (2004)  
 Two-year 
  outcome of coping skills training, group support and information for spouses of alcoholics: a randomized controlled trial. Alcohol Alcohol 39,  
 135–140. 
  
 Hedges LV, Olkin I (1985) Statistical Methods for  
 Meta-Analysis. 
  Craig, Fl, Academic Press. 
 Hill EM, Lynch, Mudd SA, Blow FC (1997) Adulthood functio- ning. The joint effects of parental alcoholism, gender and child- hood  
 socio-economic 
  stress. Addiction 92,  
 583–596. 
  
 Stanley K (1998) NIAAA Research Monograph No. 33 – King Problems and Aging, NIH Publication No.  
 98–4163. 
  
 Johnsson KO, Johnson (2003) Education of key personnel in student pubs leads to a decrease in alcohol consumption among the patrons: a randomised controlled trial. Addiction 98,  
 627–633. 
  
 Johnsson KO, Johnson (2003b) King prevention among students in different settings. Alcohol Alcohol 38, p. 463  
 (S03–03). 
  
 Johnsson KO, Johnson (2005) Intervention for  
 high-risk 
  drinking university freshmen. A randomized controlled trial. Submitted manuscript. 
 Kassel JD, Shea, Gonzalez (2000) Generalized expectancies for negative mood regulation and problem drinking among college students. Edwards 61,  
 332–340. 
  
 Kivlahan DR, Cordova, Fromme K, Coppel DB, Bradshaw (1990) Secondary prevention with college drinkers: evaluation of an alcohol skills training program. J Consult Clin Psychology 58,  
 805–810. 
  
 Kypri K, Saunders JB, Escobar, McGee RO, Moore, Cashell- Miller, Gallagher SJ (2004)  
 Web-based 
  screening and brief intervention for hazardous drinking: a  
 double-blind 
  Delacruz trial. Addiction 99,  
 1410–1417. 
  
 Davis, Brewer (2002) Identification, Prevention and Treatment: A Review of  
 Individual-Focused 
  Strategies to Reduce Problematic Alcohol Consumption by College Students. Edwards, Suppl 14,  
 148–1163. 
  
 Davis, Palmer, Anderson BK, Phillips, Johnson, Williams RS, Brewer (2001) Evaluating a brief Carr inter- vention with fraternities. Edwards 62,  
 370–380. 
  
 550 
  
 SOU 2005:25 
  
 Bilaga 9 
  
 Cordova, Baer JS, Kivlahan DR, Rodriguez, Davis, Vaughan, Roach, Bradshaw (1998) Screening and brief intervention for  
 high-risk 
  college student drinkers: results from a 2- year  
 follow-up 
  assessment. J Consult Clin Psychology 66,  
 604–615. 
  
 McCreary DR, Sadava SW (2000) Stress, alcohol use and alcohol- related problems: the influence of negative and positive affect in two cohorts of young adults. Edwards 61,  
 466–474. 
  
 Snyder JG, Cruz, Vuchinich RE, Deskins MM, Eakin D, Flood AM,  
 McDevitt-Murphy 
  ME, Torrealday O. (2004) A comparison of personalized feedback for college student drinkers delivered with and without a motivational interview. Edwards 65,  
 200–203. 
  
 Snyder JG, Duchnick JJ, Vuchinich RE, Meyer JW, Karg RS, Tran, Smith AF, Coffey TT (2001) Relative efficacy of a brief motivational intervention for college student drinkers. 
 Psychol Addict Behav 15,  
 373–379. 
  
 Muthén BO, Muthén LK (2000) The development of heavy drinking and  
 alcohol-related 
  problems from ages 18 to 37 in a US national sample. Edwards 61,  
 290–300. 
  
 Neighbors C, Davis, Davis (2004) Targeting mispercep- tions of descriptive drinking norms: efficacy of a computer- delivered personalized normative feedback intervention. J Consult Mitchell 72,  
 434–447. 
  
 NIAAA (2002) A Call to Action: Changing the Culture of Drinking at U.S. Colleges. Final Report of the Task Force on College Drinking. NIH Publication No  
 02-5010. 
  
 Perkins HW (1999).  
 Stress-motivated 
  drinking in collegiate and postcollegiate young adulthood: Life course and gender pattern. 
 Edwards 60,  
 219–227. 
  
 Brown, OMalley PM, Cook JG, Davis, Martinez (1996) Getting drunk and growing up: Trajectories of frequent binge drinking during the transition to young adulthood. Edwards 57,  
 289–304. 
  
 Wolfe (2000) In praise of feedback: an effective intervention for college students who are heavy drinkers. J Am Coll Health 48,  
 235–238. 
  
 Wolfe, Robinson, Johnson (2000) Reducing alcohol use in college students: a controlled trial of two brief interventions. 
 J Drug Education 30,  
 361–372. 
  
 551