6 Trygghetssystemen 
 I detta kapitel lämnas en kartläggning av socialförsäkringssystemet, arbetslöshetsförsäkringen och det ekonomiska biståndet enligt socialtjänstlagen (socialbidrag). Även samspelet med studiemedels- systemet redovisas. Andra former av studiestöd berörs endast i det fall utredningen finner särskild anledning. Ambitionen är inte att ge en komplett presentation av alla bestämmelser som finns på områ- dena. 
 Bostadsbidragen behandlas särskilt i kapitel 7 där utredningen föreslår hur det nya studiestödssystemet bör samspela med bostadsbidraget på lång sikt. 
  
 6.1 
  
 Principiella utgångspunkter 
  
 Trygghetssystemen bygger på principen om anknytning till för- värvslivet. Arbetslinjen, dvs. att man kvalificerar sig till förmåner genom arbete, genomsyrar stora delar av trygghetssystemen. Prin- cipen har betydelse både för att avgöra vem som har rätt till stöd och för ersättningens storlek. 
 Socialförsäkringssystemet syftar till att ge ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, ålderdom och föräldraskap. Systemet består av försäkringar och bidrag. Försäkringarna skall ge skydd mot utebliven inkomst. Ersättningarna följer därför inkomstbort- fallsprincipen, dvs. de står i relation till den försäkrades inkomst. Ett kännetecken är att försäkringarna till stor del finansieras av proportionella avgifter på de yrkesaktivas inkomster. Exempel på sådana försäkringar är sjukförsäkringen, ålderspensionen och delar av föräldraförsäkringen. De flesta av försäkringarna regleras i lagen (1962:381) om allmän försäkring. Bidragen kompenserar i regel inte för inkomstbortfall. Dessa förmåner finansieras med allmänna skattemedel. Barnbidrag och bostadsbidrag är exempel på sådana förmåner. 
 69 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 Det svenska socialförsäkringsskyddet är enligt socialförsäk- ringslagen (1999:799) uppdelad i två delar: en bosättningsbaserad och en arbetsbaserad. Det grundläggande villkoret för att omfattas av den bosättningsbaserade försäkringen är att personen är bosatt i Sverige. Den bosättningsbaserade delen består av bidragsliknande förmåner, t.ex. barnbidrag. För att omfattas av den arbetsbaserade försäkringen skall man arbeta i Sverige, antingen som anställd eller som egenföretagare. Den arbetsbaserade försäkringen består av sådana förmåner som kan sägas utgöra inkomstbortfallsförsäk- ringar, t.ex. sjukförsäkringen. 
 Arbetslöshetsförsäkringen är en viktig del av arbetsmarknadspoli- tiken. Ett grundläggande villkor för ersättning är att den arbetslöse aktivt söker nytt arbete. Ersättningen är av två slag: ersättning för inkomstbortfall respektive grundbelopp. 
 Socialbidrag utgör samhällets yttersta skyddsnät och är inte avsett att täcka långvariga ekonomiska behov. Prövningen föregås alltid av en individuell behovsbedömning. Den som inte själv kan tillgodose sina behov, eller få dem tillgodosedda på annat sätt, har rätt till stöd för sin försörjning och livsföring i övrigt. Bidraget skall tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå. 
  
 6.2 
  
 Kvalifikationskrav 
  
 Ett grundläggande kvalifikationsvillkor för försäkringarna är att den försäkrade har anknytning till förvärvslivet. Studerande kvalifi- cerar sig alltså för dessa försäkringar genom förvärvsarbete precis som alla andra. De studerande som saknar sådan koppling till för- värvslivet omfattas följaktligen inte av försäkringarna. Inom arbetslöshetsförsäkringen finns emellertid ett särskilt studerande- villkor. 
 Kvalifikationskraven för bidragen är annorlunda. Vissa bidrag har en mer generell karaktär. Barnbidraget är ett tydligt exempel; det utgår till alla med lika belopp. Andra bidrag, som t.ex. bostads- bidraget, är behovsprövade och är beroende av mottagarens inkomst. I dessa fall har det betydelse vilka inkomster som ligger till grund för prövningen. 
 För studerande är det av särskild vikt hur studiemedel beaktas i trygghetssystemen. Utredningen återkommer i det följande till svå- righeterna för studerande att kvalificera sig till försäkringarna. 
 70 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 6.3 
  
 Samspel med studiemedel 
  
 Samspelet mellan studiemedelssystemet och de andra trygghets- systemen består främst av två delar. För det första gäller det om stöden eller ersättningarna överhuvudtaget går att uppbära sam- tidigt. För det andra handlar det om stödet skall beaktas när ett annat stöd fastställs, dvs. huruvida stöden ingår i varandras inkomstunderlag. 
 Det finns flera regler inom systemen som rör samordningen mellan olika ersättningar. Ersättningar som skall tillgodose lik- nande syften kan för det mesta inte uppbäras tillsammans. Det kan även finnas andra skäl till att ersättningar inte kan uppbäras sam- tidigt. I tabell 6.1. redovisas samordningen mellan studiemedlet och de andra trygghetssystemen. Sjukpenningen är inte upptagen i matrisen. Bland annat reglerna kring den s.k. sjukpenning- grundande inkomsten medför att denna ersättning är svår att pla- cera in i matrisens mönster. Inte heller ålderspensionen låter sig inordnas. I dessa fall hänvisas i stället till respektive avsnitt där förmånerna särskilt behandlas. 
 71 
 Trygghetssystemen SOU 2003:130 
 Tabell 6.1. Samordningsregler 
  
 Förmånstyp 
  
 Kan förmånen uppbäras samtidigt 
  
 Kommentarer 
  
 med studiemedel? 
  
 Rehabiliteringsersättning 
  
 Nej 
  
 Om en studerande får rehabili- 
  
 teringsersättning för deltidsstu- 
  
 dier kan studiemedel beviljas, 
  
 förutsatt att ersättningarna till- 
  
 sammans inte blir mer än heltid. 
  
 Sjuk- och aktivitetsersättning 
  
 Ja 
  
 Arbetslöshetsersättning 
  
 Nej 
  
 Vissa undantag vid deltidsstudier. 
  
 Aktivitetsstöd 
  
 Nej 
  
 Om en studerande får aktivitets- 
  
 stöd för deltidsstudier kan stu- 
  
 diemedel beviljas, förutsatt att 
  
 ersättningarna tillsammans inte 
  
 blir mer än heltid. 
  
 Föräldrapenning 
  
 Ja 
  
 Studerande får normalt inte 
  
 föräldrapenning vid heltids- 
  
 studier. 
  
 Tillfällig föräldrapenning 
  
 Ja (se dock kommentar) 
  
 Som regel kan studerande inte få 
  
 tillfällig föräldrapenning. 
  
 Vårdbidrag 
  
 Ja 
  
 Barnbidrag 
  
 Ja 
  
 Bostadsbidrag 
  
 Ja 
  
 Underhållsstöd 
  
 Ja 
  
 Handikappersättning 
  
 Ja 
  
 Socialbidrag 
  
 Ja 
  
 Studerande anses normalt få sina 
  
 behov tillgodosedda genom stu- 
  
 diemedlet. 
  
 72 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 Utredningen återkommer i den följande kartläggningen till sam- ordningsreglerna. 
 Studiemedlen inkomstprövas, dvs. rätten till stöd är beroende av den studerandes inkomst. Även många av de andra stöden och ersättningarna är, på olika sätt, kopplade till mottagarens inkoms- ter. Till exempel bostadsbidragen inkomstprövas och sjukpen- ningen baseras på förväntad framtida inkomst. Det finns emellertid några förmåner som inte har någon koppling till inkomster, t.ex. barnbidrag. I tabell 6.2. redovisas vilka inkomster som beaktas inom studiemedlet och hur studiemedlet i sin tur beaktas när de olika förmånerna fastställs. 
 73 
 Trygghetssystemen SOU 2003:130 
 Tabell 6.2. Beräkningsunderlag 
  
 Förmånstyp 
  
 Beaktas förmånen när stu- 
  
 Beaktas studiemedlet när 
  
 diemedlets belopp fast- 
  
 förmånens belopp fastställs? 
  
 ställs? 
  
 Beskattade 
  
 Sjukpenning 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Rehabiliteringsersättning 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Sjuk- och aktivitetsersättning 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Arbetslöshetsersättning 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Aktivitetsstöd 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Föräldrapenning 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Tillfällig föräldrapenning 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Vårdbidrag, beskattad del 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Obeskattade 
  
 Vårdbidrag, obeskattad del 
  
 Nej 
  
 Nej 
  
 Barnbidrag 
  
 Nej 
  
 Nej 
  
 Bostadsbidrag 
  
 Nej 
  
 Ja, bidragsdelen beaktas 
  
 med 80 % 
  
 Underhållsstöd 
  
 Nej 
  
 Nej 
  
 Återbetalning av underhållsstöd 
  
 Nej 
  
 Ja, bidragsdelen beaktas 
  
 Handikappersättning 
  
 Nej 
  
 Nej 
  
 Socialbidrag 
  
 Nej 
  
 Ja 
  
 Av tabellen framgår att försäkringar och andra beskattade förmåner beaktas vid den inkomstprövning som görs när studiemedlet beräknas. När försäkringarna fastställs tas dock ingen hänsyn till uppburet studiemedel. Studiemedlet utgör alltså ingen kvalifika- tionsgrund i försäkringssystemen. De obeskattade förmånerna påverkar inte studiemedlets storlek. Däremot ingår bidragsdelen i studiemedlet i inkomstunderlaget för bostadsbidrag och återbetal- ning av underhållsstöd. Utredningen återkommer längre fram till denna inkonsekvens. 
 I den följande kartläggningen behandlas endast de förmåner där samspelet med studiemedlet behöver förklaras eller där det finns 
 74 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 regler som särskilt berör studerande. Barnbidraget är ett exempel på en förmån som inte behöver behandlas särskilt. 
  
 6.4 
  
 Kartläggning av trygghetssystemen 
  
 A Sjukpenning 
  
 Utredningens bedömning 
 : Sjukpenningsystemet och studie- medelssystemet bör öppnas upp så att det går att förena partiell sjukskrivning med studier på deltid. 
 Det sjukförsäkringsskydd som finns inom studiemedels- systemet är förhållandevis generöst men täcker inte alla situa- tioner. Det är viktigt att informationen om detta skydd är gott. Rehabiliteringsansvaret kan dock vara otydligt eftersom han- teringen delas mellan olika myndigheter. 
 Bestämmelserna för sjukpenninggrundande inkomst motver- kar tanken om ett flexibelt användande av studiemedlen efter- som stöd måste uppbäras kontinuerligt för att ge skydd. 
 Sjukpenningen syftar till att ge ekonomiskt skydd när en person tvingas avstå från arbete på grund av egen sjukdom. Ersättningen bygger på inkomstbortfallsprincipen. 
 Det finns även regler inom studiemedelssystemet som ger möj- lighet att dels behålla stödet vid sjukdom, dels få en skuldredu- cering. I detta avsnitt redogörs också för dessa regler. 
 Under de senaste åren har det skett en dramatisk ökning av ohälsotalen. Statsmakterna har formulerat ett mål för ökad hälsa i arbetslivet. Frånvaron från arbetslivet på grund av sjukskrivning skall i förhållande till 2002 halveras fram till 2008. Parallellt skall antalet nya aktivitets- och sjukersättningar minska. Hänsyn skall tas till den demografiska utvecklingen under perioden. Under 2003 har olika åtgärder för att minska ohälsan i arbetslivet genomförts eller påbörjats. 
 75 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 A 1 Regler vid sjukdom 
  
 1.1 
  
 Sjukpenning och rehabiliteringsersättning 
  
 Grundläggande för rätten till sjukpenning är att den försäkrade lider av sjukdom och att arbetsförmågan är nedsatt med minst en fjärdedel. Sjukpenning kan betalas ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels ersättning. 
 Till personer som deltar i arbetslivsinriktade rehabiliterings- åtgärder kan i stället rehabiliteringsersättning lämnas. Rehabili- teringen kan bl.a. bestå av yrkesutbildning eller förberedande yrkesutbildning. Utbildningen skall vara en del av en rehabili- teringsplan. Vissa restriktioner finns för utbildningar som kan finansieras med studiestöd. Rehabiliteringsersättning får endast lämnas om utbildningen omfattar högst 40 studieveckor. 
 Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) används som ersättnings- underlag vid beräkning av sjukpenning och rehabiliteringspenning. Den utnyttjas även när föräldrapenning, och en del andra förmåner, skall beräknas. SGI är den årliga inkomst som en försäkrad kan antas komma att få för eget arbete. Beräkningen tar alltså sikte på framtida inkomster. 
 För att fastställa SGI krävs att vissa villkor är uppfyllda. Ett sådant villkor är att inkomsten måste kunna antas vara stadig- varande eller årligen återkommande. Vidare måste SGI uppgå till minst 24 procent av prisbasbeloppet (under 2004 motsvarar detta belopp 9 500 kronor). 
 Vid beräkning av SGI bortses från inkomster som överstiger 7,5 prisbasbelopp (294 700 kronor). 
 Om ett förvärvsavbrott görs under längre tid än tre månader, och inkomsten därmed upphör, medför det att även SGI upphör. Från denna huvudregel finns dock undantag som innebär att SGI kan behållas eller förklaras vilande under förvärvsavbrott, s.k. SGI- skyddad tid. 
 Skyddsbestämmelserna innebär att en persons SGI inte får sän- kas trots att han eller hon för tillfället inte har någon inkomst av arbete. De vanligaste skyddssituationerna är studier, arbetslöshet och föräldraskap. Under den skyddade tiden får den sjukpenning- grundande inkomsten anpassas efter löneutvecklingen inom den försäkrades yrkesområde. 
 Det finns inget som hindrar att en person varvar olika skydds- situationer. Inte heller finns det någon tidsgräns för hur länge man 
 76 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 får omfattas av skyddsbestämmelserna. En förutsättning är emel- lertid att det inte får finnas några uppehåll mellan de olika skydds- situationerna. 
 Försäkringsskydd vid studier 
 Försäkringsskyddet vid studier innebär, givet vissa förutsättningar, att den studerandes tidigare upparbetade SGI hålls vilande. Den vilande SGI:n aktiveras igen när studierna har slutförts eller avbru- tits. Det krävs att studierna avbryts helt. Skyddet omfattar huvud- sakligen studier där den studerande uppbär studiestöd. Ett liknande försäkringsskydd finns inom rekryteringsbidraget till vuxenstude- rande. 
 För att kunna omfattas av  
 SGI-skyddet 
  krävs att den studerande uppbär studiestöd under hela studietiden. Om den studerande endast uppbär studiestöd under vissa veckor av en termin upphör den skyddade SGI:n. 
 En studerande som inte uppbär studiestöd omfattas endast av skyddsbestämmelserna om studierna är att betrakta som studier inom eget yrkesområde. Denna bestämmelse har dock i praktiken fått allt mindre betydelse. Den som är ledig från sin anställning för studier inom det egna yrkesområdet har  
 SGI-skydd 
  under hela stu- dietiden. Om personen inte är ledig från en anställning, utan i stäl- let t.ex. är arbetslös eller egenföretagare, omfattas han eller hon av skyddet i högst ett år. 
 Det bör påminnas om att många studerande, exempelvis de som går direkt från ungdomsgymnasium till högre studier, inte för- värvsarbetat i sådan utsträckning att de har upparbetat någon sjuk- penninggrundande inkomst. Därmed finns, följaktligen, inte heller någon SGI att skydda. 
  
 Studietids-SGI 
  
 Om den studerande blir sjuk under studietiden betalas inte sjuk- penning ut baserad på en vilande SGI. För de studerande som arbetar under studietiden fastställs emellertid en s.k. studietids- SGI, som ligger till grund för ersättning vid eventuell sjukdom under studietiden. Denna fastställs enbart på grundval av den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få under 
 77 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 denna tid. Sjukpenningen betalas endast ut för de dagar som den studerande skulle ha förvärvsarbetat. En studerande, med en stu-  
 dietids-SGI 
  som enbart grundas på sommararbete, kan följaktligen inte få sjukpenning vid sjukdomsfall under terminstid. 
  
 Studietids-SGI 
  utgör alltså underlag för ersättning vid eventuell sjukdom under studietiden. Om den studerande däremot avbryter sina studier aktiveras i stället, som tidigare framgått, den eventuellt vilande SGI:n. 
  
 SGI-utredningen 
  – standardförsäkring för studerande 
  
 SGI-utredningen, 
  som lämnade sitt slutbetänkande i maj 2003, anser att SGI har spelat ut sin roll som gemensam beräkningsgrund för vitt skilda försäkringsförmåner (SOU 2003:50). I stället för- ordas att försäkringssystemen struktureras om. Om så sker bör det, enligt  
 SGI-utredningen, 
  på sikt bl.a. införas en standardförsäk- ring för studerande. Majoriteten av remissinsatserna är positivt inställda. Det ligger inte inom Studiesociala utredningens ram att närmare analysera detta förslag. Studiesociala utredningen åter- kommer i det följande till ett par frågor som har anknytning till kartläggningen av samspelet mellan studiestödssystemet och de övriga trygghetssystemen. 
  
 1.2 
  
 Studiemedel vid sjukdom 
  
 Flertalet studerande saknar möjlighet att få någon ersättning från sjukförsäkringssystemet vid sjukdomsfall under studietiden. De som studerar med studiemedel omfattas därför av ett särskilt för- säkringsskydd. Det innebär att en studerande kan få behålla stu- diemedlet under sjukdom trots att han eller hon inte studerar. Det krävs dock att den studerande är helt oförmögen att studera på grund av sjukdom. Det finns inga angivna tidsgränser för hur länge en studerande kan få behålla studiemedel under sjukdom. Vid den praktiska tillämpningen kan en studerande behålla stödet under den tid han eller hon avsett att studera. Omkring 3 000 personer utnyttjar detta skydd varje termin. 
 Lånedelen kan även skrivas av vid längre sjukfall. Om sjukperio- den varar mer än 30 dagar kan studieskulden för tiden därefter 
 78 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 avskrivas. Vårterminen 2002 var det ca 1 800 studiemedelstagare som av denna anledning fick avskrivning. 
 Studerande som har tagit del av nämnda försäkringsskydd under sjukdom anses inte ha bedrivit studier under den aktuella tiden. Perioden räknas således inte med i beräkningsunderlaget för den längsta tid under vilken den studerande har rätt till studiemedel. Inte heller räknas den nämnda tiden in vid prövning av studie- resultaten. 
 En förutsättning för att få behålla studiemedlet under sjukdom är att sjukanmälan görs till försäkringskassan den första sjukdagen och att kassan godkänner sjukperioden. Bestämmelserna om denna prövning är i stort de samma som för sjukpenning. Det är emeller- tid Centrala studiestödsnämnden (CSN) som administrerar stu- diemedel även vid sjukdom. 
 Det krävs, som redan nämnts, hel studieoförmåga för att sjuk- perioden skall kunna godkännas. I de fall den studerande t.ex. blir halvt studieoförmögen kan sjukperioden därför inte godkännas. 
 A 2 Samspel med studiemedel 
 En förutsättning för att en studerande skall kunna få sin eventuella sjukpenninggrundande inkomst vilande under studierna, är att han eller hon faktiskt uppbär studiemedel under hela studietiden. För skydd vid studier inom eget yrkesområde ställs emellertid inga sådana krav. 
 En person som finansierar sina studier med rehabiliteringsersätt- ning kan inte samtidigt uppbära studiemedel. Det finns samord- ningsregler inom studiemedelssystemet som uttryckligen förhind- rar detta. Även regelverket för rehabiliteringsersättningen innehål- ler begränsningar i detta avseende. 
 Vid beräkning av den sjukpenninggrundande inkomsten, t.ex. vid ett sjukdomsfall som inträffar efter avslutade studier, ingår upp- buret studiemedel inte i underlaget. 
 Vid den inkomstprövning som görs inom studiemedlet gäller det omvända. Sjukpenning är en beskattad förmån och en sådan inkomst som beaktas vid beräkning av den studerandes sido- inkomster. 
 Det är försäkringskassan som bedömer eventuell studieoförmåga i de fall den studerande har möjlighet att behålla studiestödet vid 
 79 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 sjukdom. Detta förhållande kan också ses som en form av samspel mellan de två systemen. 
 A 3 Konsekvenser för studerande 
 Flera regler inom sjukpenningen och studiemedlet rör kombinatio- nen studier och sjukdom. Problematiska situationer kan uppstå för studerande som blir sjuka. Även sjukskrivna personer som vill börja studera kan möta hinder. 
 Drygt en fjärdedel av de studerande har tvingats avstå från stu- dier på grund av sjukdom vid något tillfälle under år 2002. Det visar svaren på utredningens enkät till studerande. Det rör sig i allmän- het om ganska korta sjukperioder. Närmare tre fjärdedelar av de studerande som varit sjuka anmäler inte sin sjukdom till försäk- ringskassan. 
 När det gäller sjukförsäkringsskyddet i studiemedlet har stude- randeorganisationerna invändningar mot att avskrivning av studie- lånet sker först efter 30 sjukdagar. 
 Många studerande är inte berättigade till sjukpenning när stu- dierna avslutas eller avbryts. Det rör sig om studerande som inte har hunnit upparbetat någon sjukpenninggrundande inkomst innan studierna. 
 Som redan nämnts är det i princip endast personer som studerar med studiestöd som omfattas av  
 SGI-skyddet. 
  Väljer den stude- rande att endast uppbära studiemedel vissa veckor under terminen avbryts skyddet. 
 Rätten till ersättning vid sjukdom skiljer sig beroende på om det rör sig om ett studieavbrott eller ett studieuppehåll. Det finns möj- lighet att behålla studiemedlet under sjukdom. Den som däremot avbryter sina studier slutar som regel också att uppbära studiestöd och återtar det försäkringsskydd som gällde före studierna. För personer som haft sin SGI vilande innebär det att den före stu- dierna gällande SGI:n åter blir aktiv. I praktiken kan det alltså vara ekonomiskt fördelaktigt för den som har en vilande SGI att helt avbryta studierna i samband med sjukdom. 
 Ett ofta uppmärksammat förhållande är att det inte är möjligt att kombinera deltidsstudier med sjukskrivning på deltid. Studerande- organisationer, studenthälsor och enskilda studerande har framfört till utredningen att detta är ett stort bekymmer. Även så gott som 
 80 
 SOU 2003:130 Trygghetssystemen 
 samtliga försäkringskassor bekräftar denna bild i sina svar på utredningens enkät. 
 Det krävs hel studieoförmåga för att sjukförsäkringsskyddet inom studiemedlet skall träda in. Motsvarande regler gäller för vuxenstuderande med rekryteringsbidrag. För att få sjukpenning krävs i regel att studierna avbryts helt. Reglerna inom de två syste- men är alltså konstruerade för personer som antingen är sjuka eller studerar. Kombinationer är inte möjliga. Det är i första hand två grupper som hamnar mellan systemen. Den första gruppen är per- soner som t.ex. studerar på heltid, men blir halvt sjukskrivna och vill studera på halvtid. Den andra gruppen är personer som är sjuk- skrivna men vill förena en fortsatt sjukskrivning med deltidsstu- dier. 
 Den tidigare nämnda  
 SGI-utredningen 
  menar att problemen för den första gruppen närmast hänger samman med utformningen av reglerna för rätt till studiestöd vid sjukdom och bör kunna lösas inom detta system. Problemen för den andra gruppen kan enligt  
 SGI-utredningen 
  lösas genom ändringar inom sjukpenningsyste- met. 
 A 4 Slutsatser 
 Kombination av deltidsstudier och sjukskrivning på deltid 
 I dag är det inte möjligt att kombinera deltidsstudier och sjuk- skrivning på deltid.  
 SGI-utredningen 
  har pekat på olika föränd- ringar för att komma till rätta med nuvarande problem inom såväl sjukpenningen som studiemedlet. 
 En av de åtgärder som har vidtagits för att öka hälsan i arbets- livet är att sjukskrivning på deltid numera skall vara förstahands- alternativet. Studiesociala utredningen menar att det är angeläget att systemen öppnas upp så att det går att förena partiell sjukskriv- ning med studier på deltid. Flera försäkringskassor framhåller i sina svar på utredningens enkät att studier kan underlätta rehabili- teringsarbetet för personer som är sjukskrivna. Möjligheten att kombinera partiella studier med sjukskrivning på deltid kan vara en förutsättning för att personer som är heltidssjukskrivna skall kunna 
 – och våga – ta steget ut i studier. Detta bör enligt utredningens mening ses som ett viktigt led i målet att minska ohälsan i samhäl- let. Utredningen har erfarit att frågan om möjligheterna att kombi- 
 81 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 nera partiell sjukskrivning med deltidsstudier för närvarande bereds inom Regeringskansliet. 
 Sjukpenninggrundande inkomst och krav på uppburet studiemedel 
 Studiemedlet beräknas per vecka och reglerna uppmuntrar till ett flexibelt användande av systemet dels för att begränsa skuldsätt- ningen, dels för att sträcka ut den längsta tiden med studiemedel. Bestämmelserna om SGI kan emellertid komma att motverka detta. En studerande förlorar i regel sin skyddade SGI från och med första dagen som studiemedel inte uppbärs. Detta kan få negativa konsekvenser för studerande som väljer att spara sina veckor inom studiemedlet. Enligt utredningens mening överensstämmer detta inte med tanken om ett flexibelt användande av studiemedel. 
 De studerande som överhuvudtaget inte uppbär studiemedel omfattas för det mesta inte alls av nämnda skyddsbestämmelser. De har således ingen upparbetad SGI att falla tillbaka på om de skulle tvingas avbryta studierna på grund av sjukdom. Detsamma gäller när studierna avslutas. 
 Sjukförsäkringsskyddet inom studiemedlet 
 Det sjukförsäkringssystem som finns inom studiemedelssystemet utnyttjas relativt sparsamt. Ett skäl kan vara att avskrivning av lånen sker efter 30 sjukdagar. Ett annat skäl kan vara att systemet är okänt för studerande. Svaren på utredningens studerandeenkät visar att det är relativt ovanligt att studerande som är sjuka faktiskt sjukanmäler sig. Det är enligt utredningens mening angeläget att informationen om sjukförsäkringsskyddet är god. 
 Det nämnda sjukförsäkringsskyddet bör ses som förhållandevis generöst. Skyddet innebär att standarden kan upprätthållas vid sjukdom. Svårigheter kan dock uppstå vid längre sjukdomsfall som t.ex. varar över sommaruppehållet. I vissa fall kan studerande, som inte kvalificerat sig för SGI, stå utan skydd. Utredningen anser att det är rimligt att ett visst antal sjukdagar krävs innan lånen kan skrivas av. 
 Det bör påpekas att sjukförsäkringsskyddet inom studiemedels- systemet medför att rehabilteringsansvaret kan vara otydligt efter- som hanteringen delas mellan CSN och försäkringskassan. Admi- 
 82 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 nistrationen sköts till stora delar av en myndighet som saknar verktyg inom sjukförsäkringsområdet. Utredningen anser att detta försvårar möjligheterna till rehabilitering för de studerande som blir sjuka. 
 83 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 B Föräldrapenning 
  
 Utredningens bedömning:  
 Ett effektivt sätt att gynna ökat barnafödande för personer som är i studier vore att förbättra nivåerna i föräldrapenningen för studerande. En möjlighet är att ersättningsnivåerna överensstämmer med totalbeloppet i stu- diemedlet. 
 Bestämmelserna för sjukpenninggrundande inkomst motver- kar tanken om ett flexibelt användande av studiemedlen efter- som stöd måste uppbäras kontinuerligt för att ge skydd. 
 Föräldrapenningen syftar till att ge båda föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. Att öka fäders uttag av föräldrapenning är också ett uttalat mål. Det är även vik- tigt att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den generella välfärden. 
 Ersättningen bygger på inkomstbortfallsprincipen. Även ett grundskydd finns. År 2002 förlängdes föräldrapenningen med ytterligare 30 dagar där ersättningen motsvarar förälderns sjukpen- ning. Samtidigt reserverades sammanlagt 60 dagar för vardera för- äldern. Även en femte förmånsnivå har införts och den lägsta ersättningsnivån har successivt höjts för de föräldrar som har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret. 
 B 1 Regler för föräldrapenning 
 Föräldrapenning ges med anledning av ett barns födelse eller adop- tion under sammanlagt högst 480 dagar. För barn födda före den 1 januari 2002 gäller dock i viss mån andra regler. Om föräldrarna har gemensam vårdnad har var och en rätt till hälften av det totala antalet dagar. Det är möjligt att avstå dagar till den andra föräldern med undantag av 60 dagar. 
 Dagar med ersättning får tas ut tills barnet har fyllt åtta år eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Föräldrapenning kan lämnas för hela dagar, men också för del av dag: tre  
 fjärdedels-, 
  halv, en fjärdedels- eller en åttondels dag. 
 Modern får börja ta ut föräldrapenning från och med 60 dagar före barnets beräknade födelse. Båda föräldrarna har också möjlig- 
 84 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 het att före barnets födelse använda sig av föräldrapenning vid för- äldrautbildning. 
 Föräldrapenningens ersättningsnivåer 
 Tre olika ersättningsnivåer är aktuella för föräldrapenning: sjukpenningnivå, grundnivå och lägstanivå. 
 För 390 av dagarna betalas föräldrapenning ut enligt sjukpen- ningnivån. Ersättningen motsvarar 80 procent av den sjukpenning- grundande inkomsten (SGI), dvs. den årliga inkomst som en för- säkrad kan komma att få för sitt arbete. För de första 180 dagarna finns ett särskilt kvalifikationskrav. Föräldern skall under minst 240 dagar i följd, innan barnets födelse, ha varit försäkrad med ett belopp som överstiger 60 kronor om dagen. För de resterande 210 dagarna enligt sjukpenningnivån finns inte motsvarande krav. 
 Om en försäkrad inte har upparbetat någon SGI, eller om den är mycket låg, betalas ersättning ut enligt grundnivån. Den uppgår fr.o.m. 2004 till 180 kronor per dag. 
 Under 90 av de 480 dagarna lämnas ersättning enligt lägstanivån, dvs. 60 kronor per dag. Detta belopp är lika för alla. 
 Sjukpenninggrundande inkomst för gravida och föräldrar som vårdar barn 
 För gravida kvinnor och föräldrar som vårdar barn finns ett försäk- ringsskydd som innebär att de får behålla sin sjukpenninggrun- dande inkomst vid förvärvsavbrott. Skyddet innebär att en persons SGI inte sänks trots att han eller hon för tillfället inte har någon inkomst av arbete. Skyddet ligger som en integrerad del i föräldra- försäkringen. En gravid kvinna omfattas av skyddsbestämmelserna om hon gör ett förvärvsavbrott tidigast sex månader före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen. 
 Föräldrar som, helt eller delvis, är lediga för att vårda sina barn får fram till barnets ettårsdag behålla sitt  
 SGI-skydd. 
  När barnet har fyllt ett år upphör i regel detta skydd. Enligt praxis kan dock en förälder, givet vissa förutsättningar, omfattas av skyddet även efter det att barnet har fyllt ett år. 
 Det finns även en särskild beräkningsgrund för just föräldra- penning. Om SGI:n sänks när barnet har fyllt ett år har föräldern 
 85 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 rätt till lägst den SGI som gällde innan sänkningen eller den högre inkomst som löneutvecklingen inom yrket medför. Detta gäller till dess barnet har fyllt två år. Den särskilda beräkningsgrunden används även om en kvinna blir gravid på nytt innan barnet har uppnått en ålder av ett år och nio månader. Denna beräkningsgrund gäller för all föräldrapenning under denna tid, även sådan som avser äldre barn. 
 Föräldrapenning för studerande 
 I normala fall är det inte möjligt att erhålla föräldrapenning sam- tidigt som man studerar på heltid. Däremot går det att kombinera föräldrapenning med deltidsstudier. 
 Ersättningsnivåerna inom föräldrapenningen är beroende av om den studerande har kvalificerat sig för SGI. 
 Den som är föräldraledig under studietiden har rätt till föräldra- penning enligt s.k. vilande SGI. Det innebär att beräkningen görs på inkomster som den studerande har haft innan studierna påbörja- des. För att SGI:n skall hållas vilande krävs i princip att studiestöd uppbärs under studietiden. 
 För studerande som även arbetar under studietiden fastställs en  
 studietids-SGI 
  som i vissa fall kan ligga till grund för ersättningen. Det är dock en förhållandevis ovanlig situation. 
 Många studerande har emellertid inte förvärvsarbetat i sådan omfattning att de har upparbetat någon sjukpenninggrundande inkomst. Dessa studerande får ersättning enligt grundnivån, vilket innebär 180 kronor om dagen. 
 Det förs ingen statistik över hur många som kombinerar deltids- studier med föräldrapenning. Inte heller finns uppgifter om hur många som uppbär föräldrapenning i nära anslutning till avslutade eller avbrutna studier. Utredningens studerandeenkät visar dock att bland de som studerade någon gång under 2002, och som hade barn i åldrarna  
 0–9 
  år, tog 34 procent ut föräldrapenningdagar. 
 B 2 Samspel med studiemedel 
 För att en studerande som upparbetat en sjukpenninggrundande inkomst skall kunna få denna vilande under studierna, krävs i prin- cip att han eller hon uppbär studiemedel under hela studietiden. 
 86 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 Vid beräkningen av sjukpenningnivån i föräldrapenningen beak- tas inte studiemedel. Anledningen är att beräkningen tar sikte på förväntade inkomster av eget arbete. Övriga ersättningsnivåer i för- äldrapenningen saknar också koppling till studiemedlet. 
 Föräldrapenning är skattepliktig inkomst. Därför räknas ersätt- ningen in i den inkomstprövning som görs när studiemedlet fast- ställs. 
 B 3 Konsekvenser för studerande 
 Inom föräldrapenningen är det främst kvalifikationsreglerna och kravet på att man uppbär studiemedel i vissa situationer som får särskilda konsekvenser för studerande. 
 Flera studerandeorganisationer ifrågasätter om det är rimligt att studerande i många fall är hänvisade till ersättningen enligt grund- nivån. Kraven för inkomstbaserad föräldrapenning är högre ställda än exempelvis inkomstbaserad sjukpenning eftersom det finns en särskild kvalifikationstid om 240 dagar. Denna regel, som syftar till att den försäkrade skall vara väl etablerad i arbetslivet, exkluderar många som studerar. I avsnitt 4.2 redovisas ekonomin för stude- rande utifrån olika typfall. Studerande som får barn under studie- tiden har det sämsta ekonomiska utfallet. 
 Personer som studerar utan studiemedel hamnar i de allra flesta fall utanför de skyddsbestämmelser som gäller för en eventuellt upparbetat sjukpenninggrundande inkomst, dvs. deras vilande SGI bryts. Det innebär att den studerande, om han eller hon blir för- älder under studietiden, hänvisas till föräldrapenningens grundnivå. 
 Även för de som studerar med studiemedel kan skyddsbestäm- melserna leda till att föräldrapenningen utges enligt grundnivån. Det handlar om de som inte tar studiemedel under hela studietiden. Det studerande förlorar i regel sitt skydd från och med första dagen utan studiemedel. Det innebär att skyddet avbryts för stude- rande som exempelvis väljer att endast uppbära studiemedel vissa veckor under terminen. 
 87 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 B 4 Slutsatser 
 Unga studerande är ofta hänvisade till grundnivån 
 Föräldrapenningen syftar bl.a. till att göra det möjligt för föräldrar att förena studier med föräldraskap. Frågan är dock om så alltid är fallet. På grund av kvalifikationsvillkoren hänvisas många stude- rande till grundnivån. Studerande som väljer att bilda familj under studietiden kan alltså hamna i en besvärlig ekonomisk situation. 
 Grundnivån har emellertid successivt höjts under de senaste åren. Syftet har varit att förbättra för de föräldrar, exempelvis stu- derande, som saknar inkomst, har låg inkomst eller inte uppfyller kvalifikationsvillkoret inom föräldrapenningen. Trots höjningarna rör det sig emellertid om förhållandevis låga belopp för de stude- rande som hänvisas till grundnivån. 
 Ett samhällsmål är att fler skall studera. Samtidigt finns en strä- van att öka barnafödandet. Få skaffar emellertid barn under studie- tiden. Ett effektivt sätt att gynna ökat barnafödandet bland perso- ner som är i studier vore enligt utredningens mening att förbättra nivåerna i föräldrapenningen för studerande. 
 Utredningen anser att en möjlighet är att ersättningsnivåerna överensstämmer med totalbeloppet i studiemedlet. En sådan lös- ning ställer givetvis krav på en rad avgränsningar. Det måste t.ex. ställas krav på att studier har bedrivits under en viss tid innan ersättning enligt den nya nivån skulle kunna bli aktuell. Det har inte varit utredningens uppgift att presentera förslag i dessa delar. Således behövs ytterligare avvägningar och analyser göras. 
 Sjukpenninggrundande inkomst och krav på uppburet studiemedel 
 Studiemedlet beräknas per vecka och uppmuntrar ett flexibelt användande av systemet. Skyddsbestämmelserna för sjukpenning- grundande inkomst kan emellertid komma att motverka detta. En studerande förlorar i regel sin skyddade SGI från och med första dagen som studiemedel inte uppbärs. Om personen blir förälder i anslutning till studierna hänvisas han eller hon till föräldrapen- ningens grundnivå. Det är således avgörande på vilket sätt den stu- derande väljer att spara sina veckor inom studiemedlet. Enligt utredningens mening överensstämmer detta inte med tanken om ett flexibelt användande av studiemedel. 
 88 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 De studerande som överhuvudtaget inte uppbär studiemedel hamnar för det mesta utanför nämnda skyddsbestämmelser. De kan därmed endast få föräldrapenning enligt grundnivån. 
 89 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 C Tillfällig föräldrapenning 
  
 Utredningens bedömning:  
 I praktiken har studerande inte samma möjligheter som förvärvsarbetande att låta någon annan överta rätten till ersättning vid tillfällig vård av barn. Regelver- ken försvårar i detta avseende för studerande att kombinera för- äldraskap med studier. 
 Vid studiemedelsprövningen är det angeläget att hänsyn tas till om en pappa använt sig av möjligheten att behålla studie- medel vid barns födelse. 
 Det bör övervägas om studielånen, såsom vid egen sjukdom, skall kunna skrivas av vid tillfällig vård av barn. 
 Den tillfälliga föräldrapenningen skall ge föräldrar ekonomiskt stöd t.ex. när barn blir sjuka och föräldern behöver avstå från sitt för- värvsarbete. Föräldraförsäkringen, till vilken bl.a. den tillfälliga för- äldrapenningen hör, syftar till att ge båda föräldrarna möjlighet att förena förvärvsarbete eller studier med föräldraskap. 
 Det finns även regler inom studiemedelssystemet som ger den studerande möjlighet att behålla stödet vid tillfällig vård av barn. I detta avsnitt redogörs för dessa regler. 
 C 1 Regler för tillfällig vård av barn 
  
 1.1 
  
 Tillfällig föräldrapenning 
  
 En förälder som behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda barn till följd av sjukdom hos barnet eller barnets ordinarie vårdare är berättigad till tillfällig föräldrapenning. Detta gäller om barnet är under tolv år. I vissa fall kan ersättningen betalas ut för barn upp till 16 år. Ersättningen är 80 procent av den sjukpenninggrundande inkomsten. Tillfällig föräldrapenning kan lämnas för hela dagar, men också för del av dag: trefjärdedels, halv, en fjärdedels eller en åttondels dag. Ersättningen beror på den faktiska tid som föräldern behöver avstå från sitt arbete. 
 Den tillfälliga föräldrapenningen kan tas ut under 60 dagar per barn och år. När de dagarna är uttagna kan ersättning lämnas under ytterligare 60 dagar per barn och år. Dessa ytterligare 60 dagar får dock inte tas ut vid den ordinarie vårdarens sjukdom. 
 90 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 Rätten till tillfällig föräldrapenning kan i vissa situationer över- låtas till en annan person, som i stället för föräldern stannar hemma från sitt arbete för att vårda barnet. 
 Fadern har rätt till tio dagars ersättning i samband med barns födelse. I vissa fall kan dessa s.k. pappadagar betalas ut till en annan person än pappan. 
 Studerande har i regel inte rätt till tillfällig föräldrapenning 
 En förälder som studerar behöver i regel inte avstå från förvärvs- arbete och kan därför inte få tillfällig föräldrapenning. Särskilda regler gäller för de som studerar med full lön. 
 För studerande som samtidigt arbetar under studietiden fastställs en s.k.  
 studietids-SGI, 
  som baseras på arbetet. Denna gäller även vid tillfällig vård av barn. För den tillfälliga föräldrapenningen gäller att ersättningen alltid beräknas på grundval av  
 studietids-SGI 
  under studietid, även under sommarferier. Den SGI som den studerande eventuellt har upparbetat innan studierna, och som hålls vilande under studietiden, kan aktiveras igen men först när studierna har slutförts eller avbrutits. 
  
 1.2 
  
 Studiemedel vid tillfällig vård av barn 
  
 En studerande har rätt att, under vissa förutsättningar, behålla stu- diemedlen vid tillfällig vård av barn. Reglerna harmonierar med de bestämmelser som gäller för den tillfälliga föräldrapenningen. 
 Rätten att behålla studiemedlen gäller under högst 18 veckor per år och barn. Motsvarande rätt finns även om barnets ordinarie vår- dare är sjuk, men rätten gäller i dessa fall under högst nio veckor per år. 
 Den period, som en studerande tillfälligt har vårdat barn, räknas inte in i beräkningsunderlaget av den längsta tid som en studerande har rätt till studiemedel. Vid prövningen av studieresultaten tas hänsyn till att den studerande tillfälligt vårdat barn. 
 Vid egen sjukdom längre än 30 dagar skrivs lånedelen i studie- medlen av. Några liknande regler för vård av sjukt barn finns inte. 
 En förälder får överlåta rätten att behålla studiemedel vid till- fällig vård av barn till en annan person som i stället för föräldern avstår från att studera. 
 91 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 Fadern har, analogt med de s.k. pappadagarna i föräldraförsäk- ringen, rätt att behålla studiemedlen vid barnets födelse. Han har rätt att behålla stödet i en vecka. Denna vecka räknas dock inte bort från det totala antalet veckor med studiemedel. 
 Under läsåret 2002/03 var det drygt 60 personer som med bibe- hållet studiemedel tillfälligt vårdade barn. Det låga utnyttjandet kan bl.a. förklaras av att det för många studerande som vårdar sjukt barn under ett par dagar inte har någon egentlig betydelse att anmälan görs. 
 C 2 Samspel med studiemedel 
 Rätten till den tillfälliga föräldrapenningen utgår från att man behöver avstå från förvärvsarbete. Normalt sett lämnas därför inte tillfällig föräldrapenning till studerande. I vissa fall kan studerande dock komma att beröras av inkomstprövningen i studiemedlet eftersom denna beräknas på kalenderhalvår. Den tillfälliga föräldra- penningen är en beskattad inkomst och beaktas därför vid inkomstprövningen. 
 Det finns regler inom studiemedlet som anknyter till bestäm- melserna för tillfällig föräldrapenning, vilket kan ses som ett slags samspel mellan de två förmånerna. Det handlar om möjligheten att behålla studiemedlet vid tillfällig vård av barn. I övrigt saknas koppling mellan systemen. 
 C 3 Konsekvenser för studerande 
 Studerande har endast i undantagsfall rätt till tillfällig föräldrapen- ning. En konsekvens av denna ordning är att studerande, till skill- nad från förvärvsarbetande, saknar möjlighet att överlåta åt någon annan att mot ersättning stanna hemma från arbetet för att vårda barnet. Många studerandeorganisationer och enskilda studerande framhåller att detta kan vara kännbart för studerande vars barn blir sjuka precis vid ett tentamenstillfälle eller då det ingår obligatoriska moment i undervisningen. De menar att situationen för dessa stu- derande skulle underlättas om det var möjligt för någon annan att, utan alltför stor inkomstförlust, ta hand om det sjuka barnet. 
 92 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 Inom studiemedelssystemet finns det emellertid en möjlighet för studerande att överlåta rätten till studiemedel till någon annan. Även denna person måste dock studera med studiemedel. 
 Till utredningen har framkommit invändningar som rör de s.k. pappadagarna i studiemedlet. Kritiken handlar om att Centrala stu- diestödsnämnden (CSN) inte skulle ta hänsyn till dessa dagar vid prövningen av studieresultaten. I utredningens kontakter med CSN framhåller myndigheten att detta görs och i praktiken inte torde vara något problem. 
 Några möjligheter att, som vid egen sjukdom, få studielånet avskrivet finns inte när det gäller den tid då man tillfälligt har vår- dat barn. Detta har kritiserats av flera studerandeorganisationer. 
 C 4 Slutsatser 
 Rätt att överlåta ersättning vid tillfällig vård av barn 
 Det faktum att man inom studiemedlet, vid tillfällig vård av barn, har regler som anknyter till bestämmelserna om tillfällig föräldra- penning, innebär att studerande i vissa fall kan överlåta rätten att behålla studiemedlet till någon annan försäkrad som i stället för föräldern avstår från att studera. I praktiken har dock studerande inte samma möjligheter som förvärvsarbetande att låta någon annan överta rätten. Möjligheten inom studiemedlet framstår som relativt uddlös; det är inte särkilt vanligt att även den som är tänkt att vårda barnet är studerande. En studerande skulle sannolikt vara mer hjälpt om en förvärvsarbetande skulle kunna vårda barnet mot ersättning. Detta är dock inte möjligt. Det finns således inte någon reell koppling mellan de två systemen i detta avseende. 
 Det bör även noteras att möjligheten att behålla, eller överlåta, studiemedlet vid tillfällig vård av barn inte gäller alla studerande. Om den studerande inte uppbär studiemedel finns inga sådana möjligheter. 
 Utredningen menar att reglerna försvårar för studerande att kombinera föräldraskap med studier. Föräldraförsäkringen når inte sitt syfte i detta avseende. 
 93 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 Studiemedel vid barns födelse 
 Utredningen vill framhålla att det vid studiemedelsprövningen är angeläget att hänsyn tas till om en pappa använt sig av möjligheten att behålla studiemedel vid barns födelse. 
 Möjligheter att få studielån avskrivet för vård av sjukt barn 
 Det saknas möjligheter att, som vid egen sjukdom, få studielånet avskrivet när det gäller tid då man vårdat barn. Utredningen menar att förutsättningarna för studerande att tillfälligt vårda sjuka barn behöver förbättras. Därför bör det övervägas om studielånet även skall kunna skrivas av vid vård av sjukt barn. 
 94 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 D Underhållsstöd 
  
 Utredningens bedömning:  
 Bidragsdelen i studiemedlen ingår i dag i inkomstunderlaget för återbetalning av underhållsstöd. Det finns anledning att se över reglerna i detta avseende. 
 Föräldrar skall svara för underhåll för sina barn efter vad som är skäligt efter barnens behov och föräldrarnas samlade förmåga. De delar på underhållet var och en efter sin förmåga. Underhållsskyl- digheten gäller oavsett om föräldrarna lever tillsammans eller på skilda håll. 
 Barn kan få underhållsstöd från staten om en underhållsskyldig förälder inte betalar underhåll, eller om underhållet understiger det belopp som staten garanterar. Syftet med underhållsstöd är att barn som inte bor med båda sina föräldrar skall garanteras en rimlig ekonomisk standard samtidigt som systemet skall bidra till att båda föräldrarna tar sitt ekonomiska ansvar gentemot sina barn. Stödet skall motsvara hälften av barnets behov, dvs. andelen för den föräl- der som barnet inte bor hos. Det innebär att den förälder som bar- net bor tillsammans med förväntas bidra med motsvarande belopp. 
 D 1 Regler för underhållsstöd 
 Underhållsstöd är, enligt lagen (1996:1030) om underhållsstöd, ett statligt bidrag till barn vars föräldrar inte bor tillsammans. Stödet betalas ut till den förälder som barnet är bosatt och folkbokfört hos. När fullt underhållsstöd betalas ut skall den förälder som bar- net inte bor tillsammans med återbetala statens kostnader helt eller delvis. 
 Utbetalning 
 Underhållsstödet lämnas med 1 173 kronor per barn och månad. Stödet är obeskattat. 
 I vissa fall kan stödet också utges i form av s.k. utfyllnadsbidrag. Den förälder som barnet inte bor hos betalar då underhållet direkt till den andre föräldern. 
 Föräldrarnas underhållsskyldighet upphör när barnet fyller 18 år. Om barnet går i grund- eller gymnasieskola efter den tidpunkten 
 95 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 fortsätter underhållsskyldigheten så länge skolgången pågår, dock längst till  
 21-årsdagen. 
  Förlängt underhållsstöd kan dock som längst betalas ut till och med juni det år som barnet fyller 20 år. 
 När barnet har fyllt 18 år betalas underhållsstödet ut direkt till barnet. 
 Återbetalning 
 Den förälder som barnet inte bor tillsammans med – dvs. den bidragsskyldige – skall helt eller delvis betala tillbaka underhålls- stödet till staten. När underhållsstöd lämnas i form av utfyllnads- bidrag blir inte någon återbetalningsskyldighet aktuell. 
 Hur mycket som skall betalas tillbaka beror på den bidragsskyl- diges inkomster och hur många barn som han eller hon har. Inkomstberäkningen tar sin utgångspunkt i beskattningens inkomstmått, dvs. från det senaste taxeringsbeslutet. 
 Om den bidragsskyldige inte anser sig kunna betala det beslutade återbetalningsbeloppet kan han eller hon ansöka om anstånd med betalningen. Beräkning av anstånd görs på samma sätt som krono- fogdens beräkning av förbehållsbelopp vid utmätning av lön. 
 Om det finns synnerliga skäl, bl.a. med hänsyn till den bidrags- skyldiges ekonomi, får försäkringskassan helt eller delvis efterge statens fordran. 
 D 2 Samspel med studiemedel 
 Underhållsstödet lämnas oavsett vilken inkomst den förälder har som barnet bor hos. Följaktligen påverkar inte studiemedlet stö- dets storlek när den förälder som mottar stödet studerar. 
 Däremot finns det en koppling till studiemedelssystemet vid beräkning av återbetalningen. Bidragsdelen i studiemedlen räknas med i den inkomst som används för beräkning av återbetalning av underhållsstöd. Däremot beaktas inte lånedelen. 
 Eftersom underhållsstödet är obeskattat räknas stödet inte in i det underlag som ligger till grund för den inkomstprövning som görs när studiemedlet bestäms. Det innebär att underhållsstödet inte påverkar studiemedlets storlek. 
 96 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 D 3 Konsekvenser för studerande 
 När det gäller underhållsstödets följder för den förälder som barnet bor hos uppstår inte några speciella frågor för studerande. Inte heller frågan om rätt till stöd då barnet på grund av studier bor på annan ort än föräldrarna berör direkt utredningens område. Föräld- rar kan vara underhållsskyldiga trots att barnen har fyllt 18 år i de fall barnen går i grund- eller gymnasieskola. Denna kategori stude- rande tillhör emellertid inte utredningens målgrupp. Någon under- hållsskyldighet för myndiga barn som bedriver andra typer av stu- dier, t.ex. högskolestudier, föreligger inte. 
 Inom underhållsstödssystemet är det i stället frågor som är kopplade till återbetalningen som kan få speciella följder för stude- rande. 
 Bidragsdelen i studiemedlet beaktas när återbetalningen av underhållsstöd beräknas. Två statliga utredningar har under de senaste åren behandlat denna fråga. Familjeutredningen föreslog, i sitt slutbetänkande Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24), att studie- bidraget inte skulle påverka beräkningen av återbetalning av under- hållsstöd. Utredningen anförde att inkomstprövningen så långt som möjligt borde följa beskattningens inkomstbegrepp och fann ingen anledning att frångå denna princip när det gäller det obe- skattade studiebidraget. Underhållsstödsutredningen delar inte Familjeutredningens uppfattning, vilket framgår av betänkandet Ett reformerat underhållsstöd (SOU 2003:42). Det faktum att studie- bidraget stärker mottagarens försörjningsförmåga medför enligt Underhållsstödsutredningen att bidraget bör beaktas när den åter- betalningsgrundande inkomsten räknas fram. 
 Även själva principen för beräkning av den återbetalningsgrun- dande inkomsten kan få konsekvenser för studerande. Utgångs- punkten är den senaste taxeringen. I praktiken innebär detta att de inkomster som ligger till grund för beräkningen utgörs av vad den bidragsskyldige tjänade för två år sedan. För en bidragsskyldig vars inkomster inte har förändras särskilt mycket, eller vars inkomster som på grund av studier varit låga, innebär detta inte några pro- blem. För personer där inkomsten har minskat mera påtagligt, t.ex. för en studerande som tidigare förvärvsarbetat, kan systemet där- emot medföra svårigheter. I dessa fall återspeglar inte den taxerade inkomsten den aktuella ekonomiska situationen. 
 Om återbetalningsbeloppet blir för högt i jämförelse med den aktuella situationen kan anstånd sökas. Anstånd kan, som tidigare 
 97 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 framgått, beviljas i den mån det behövs för att den bidragsskyldige skall kunna behålla vad som behövs för eget, och eventuell familjs, underhåll. Det bör påpekas att anstånd endast innebär att betal- ningsskyldigheten, helt eller delvis, skjuts upp. Skulden skall beta- las tillbaka när betalningssvårigheterna upphört. Flera studerande- organisationer framhåller att detta kan vålla bekymmer för stude- rande som efter en lång utbildning kommer in i ett yrke med låga lönenivåer. 
 Den nyss nämnda Underhållsstödsutredningen har övervägt möjligheten att basera återbetalningsskyldigheten på en mer aktuell inkomst än i dag. Man anser att frågan bör analyseras vidare och förordar att det fortsatta arbetet i första hand inriktas på en variant av dagens underhållsstödssystem och den modell som gäller för bostadsbidraget där aktuell inkomst uppskattas och därefter stäms av mot den taxerade inkomsten. 
 En synpunkt som har framförts till Studiesociala utredningen är att det lönar sig sämre för bidragsskyldiga att arbeta vid sidan av studierna eftersom återbetalningen av underhållsstödet relateras till den bidragsskyldiges inkomst. Effekten – att återbetalningsbelop- pet höjs i takt med att inkomsterna ökar – blir därmed precis den- samma för den som enbart förvärvsarbetar. Detta förhållande är alltså inget specifikt för just studerande som arbetar. 
 D 4 Slutsatser 
 Studiebidraget och den återbetalningsgrundande inkomsten 
 Återbetalningsreglerna i underhållssystemet bygger på skattelag- stiftningens regler. Studiemedel i form av studiebidrag är ett av de få undantagen. Visserligen tillför studiebidraget mottagaren eko- nomisk bärkraft, men som en följd av dess obeskattade karaktär skiljer sig bidraget från förvärvsinkomster. Studiebidraget kvalifice- rar exempelvis inte på samma sätt som förvärvsinkomster och vissa andra inkomster till olika socialförsäkringsförmåner. Utredningen anser därför att det finns anledning att se över reglerna i detta avseende. 
 98 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 Återbetalning av underhållsstöd – ändrade inkomstförhållanden 
 Den återbetalningsgrundande inkomsten utgår från senaste taxe- ring, vilket innebär att inkomsten kan vara upp till två år gammal. Detta kan medföra besvär för bidragsskyldiga som studerar. I de fall studierna innebär att inkomsten har minskat påtagligt under den senaste tiden kan den bidragsskyldige få svårt att fullgöra sin återbetalning. Utredningen anser därför att det är viktigt att infor- mationen om möjligheten att ansöka om anstånd är tydlig. 
 99 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 E Vårdbidrag 
  
 Utredningens bedömning:  
 Vårdbidragets syfte behöver klar- läggas och sambandet med studiemedelssystemet behöver ses över för att undvika negativa effekter som försvårar studier t.ex. i samband med retroaktiva utbetalningar. Det bör därför över- vägas om bidraget även i fortsättningen skall räknas som inkomst vid beräkning av studiemedel. 
 Vårdbidraget är avsett att vara ett ekonomiskt stöd som skall kom- pensera föräldrar som har funktionshindrade eller sjuka barn så att de kan vårda barnet i hemmet. Föräldrarna skall kunna ge barnet den tillsyn, vård och stöd i olika former som krävs för att barnet skall kunna utvecklas på bästa sätt. 
 Riksdagen antog i maj 2000 en nationell handlingsplan för han- dikappolitiken. Ett viktigt mål för handikappolitiken är att människor med funktionshinder skall kunna leva ett självständigt och oberoende liv och inte diskrimineras. 
 E 1 Regler för vårdbidrag 
 Reglerna för vårdbidraget innebär att en förälder kan ha rätt till vårdbidrag för barn till och med juni månad det år barnet fyller 19 år om 
  
 barnet på grund av sjukdom eller funktionshinder behöver sär- skild tillsyn och vård under minst sex månader eller 
  
 det på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder upp- kommer merkostnader. 
  
 Bestämmelserna återfinns i lag (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag. 
 Beroende på tillsyns- och vårdbehovets omfattning och mer- kostnadernas storlek betalas vårdbidraget ut som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån. 
 Vårdbidraget består av två delar. En del av vårdbidraget skall främst vara en ersättning för att en av föräldrarna i regel måste avstå från förvärvsinkomst för att ta vård om det funktionshindrade bar- net. Med hänsyn härtill utgör den delen en skattepliktig inkomst för den förälder som vårdar barnet. 
 100 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 En annan del av vårdbidraget kan bestämmas som ersättning för merkostnader. Ersättningen är kopplad till en viss procent av pris- basbeloppet. Vårdbidrag kan betalas ut som enbart merkostnader eller som merkostnader utöver helt vårdbidrag. Den del av vård- bidraget som betalas ut som ersättning för merkostnader är inte skattepliktig. 
 Totalt uppbar ca 32 000 personer vårdbidrag i december 2002. Av dessa var drygt 2 100 studerande med studiemedel vilket är en väldigt liten andel av samtliga studerande med studiemedel. I stude- randegruppen är det få som får helt vårdbidrag. I tabell 6.3. redo- visas fördelningen av den skattepliktiga delen av vårdbidraget på de olika ersättningsnivåerna. 
 Tabell 6.3. Fördelning av vårdbidragets storlek bland studerande med studiemedel (december 2002) 
  
 Andel av vårdbidrag 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Under 1/4 
  
 19 
  
 406 
  
 1/4 till 1/2 
  
 36 
  
 770 
  
 1/2 till 3/4 
  
 19 
  
 406 
  
 3/4 till 1/1 
  
 12 
  
 257 
  
 1/1 eller över 
  
 14 
  
 299 
  
 Totalt 
  
 100 
  
 2 139 
  
 Källa: Socialdepartementet 
 E 2 Samspel med studiemedel 
 Vårdbidrag och studiemedel kan uppbäras samtidigt. 
 Den del av vårdbidraget som är skattepliktigt påverkar studie- medlet vid inkomstberäkningen. Den högsta nivån inom vårdbidra- get som lämnas till en förälder understiger visserligen det fribelopp som gäller inom studiemedelssystemet. Studiemedlet kan däremot komma att reduceras om föräldern uppbär vårdbidrag och sam- tidigt har inkomst från t.ex. feriearbete. 
 Den del av vårdbidraget som avser att täcka merkostnader ingår emellertid inte i beräkningsunderlaget för studiemedlet. 
 Vårdbidragets storlek berörs varken av studiemedel eller andra inkomster. 
 101 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 E 3 Konsekvenser för studerande 
 Av de kontakter utredningen haft med enskilda personer och orga- nisationer framgår att regelverken för vårdbidrag och studiemedel ibland upplevs som ett hinder för fortsatta studier eller i vart fall försvårar de studerandes situation. 
 Då studiemedel endast lämnas under studietid, förväntas den studerande försörja sig på annat sätt under ferier och andra studie- uppehåll. Eftersom merparten av de föräldrar som får vårdbidrag har lägre nivåer än helt vårdbidrag kommer dock studiemedlen i de flesta fall inte att reduceras om dessa föräldrar väljer att feriearbeta. 
 Om en studerande har mer än ett barn som är funktionshindrat, och som hon eller han har beviljats vårdbidrag för, kan reglerna för beräkning av fribeloppet inom studiemedelssystemet göra att för- äldern får mindre studiemedel. 
 Av Riksförsäkringsverkets årsredovisning för år 2002 framgår att försäkringskassorna ibland kan ha långa handläggningstider. Därför förekommer det att vårdbidraget beviljas retroaktivt för den tid det tagit kassan att handlägga ärendet. Om handläggningstiden är lång kan det retroaktiva beloppet, som utbetalas som engångsbelopp, bli stort. 
 Vid studiemedelsprövningen beaktas hela det retroaktiva belop- pet det år utbetalningen sker, även om beloppet avser föregående år. Det innebär att den studerandes inkomst kan bli mycket stor det året. Den studerande kan därför bli återbetalningsskyldig av studiemedel som uppburits med för högt belopp. Flera fall som utredningen har uppmärksammats på rör problem som uppstår på grund av retroaktivutbetalningar. 
 Om inkomsterna är så höga att rätten till studiemedel upphör får det givetvis en direkt ekonomisk betydelse för en förälder som beviljas vårdbidrag. Även indirekt kan andra regelverk beröras. En förutsättning för att kunna behålla s.k.  
 vilande-SGI 
  under studie- tiden är att den studerande faktiskt uppbär studiemedel. 
 Den ovan beskrivna problembilderna bekräftas i stort av försäk- ringskassorna i den enkät som utredningen gjort. Även Centrala studiestödsnämnden (CSN) bekräftar uppgifterna. 
 102 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 E 4 Slutsatser 
 Effekter av att vårdbidraget är skattepliktigt 
 Vårdbidraget är delvis en skattepliktig förmån. Motivet är att det skall kunna ersätta förvärvsarbete. Det är dock ingen förutsättning att man faktiskt avstått från förvärvsarbete för att vårdbidrag skall kunna beviljas. Inte heller studier påverkar rätten till vårdbidrag, men dagens samspel mellan vårdbidraget och studiemedlet får effekter som kan innebära att studier försvåras. 
 Den förälder som uppbär helt vårdbidrag för ett barn, och som inte har andra inkomster från exempelvis feriearbete, får inte någon reducering av studiemedlen. Om däremot föräldern har andra inkomster kan studiemedlen komma att reduceras helt eller delvis. Studiemedel lämnas bara för faktisk studietid och det är därför många studerande som arbetar åtminstone en del av sommar- ferierna. 
 En effekt av dessa regler blir att det totala ekonomiska utfallet för föräldrar med funktionshindrade barn kan bli olika beroende på om föräldrarna studerar eller förvärvsarbetar. Studiemedlet kan reduceras till följd av vårdbidraget. Förvärvsinkomster påverkas däremot inte. 
 En annan effekt rör ensamstående föräldrars ekonomiska situa- tion. Om två föräldrar delar på vård och tillsyn av ett funktions- hindrat barn kan utbetalningen av vårdbidraget i vissa fall överflyt- tas till den andre föräldern. Ensamstående föräldrar saknar sådan möjlighet. Många av de studerande som har hört av sig till utred- ningen beträffande vårdbidrag är ensamstående. 
 Det kan diskuteras om den skattepliktiga delen av vårdbidraget, skall beaktas vid beräkning av studiemedlen. Handikappersättning räknas t.ex. inte med. Utredningen anser det därför angeläget att klarlägga det egentliga syftet med vårdbidrag och om det finns anledning att se över det nuvarande sambandet mellan vårdbidraget och studiemedelssystemet. 
 Effekter av försäkringskassans långa handläggningstider 
 Det förhållandet att försäkringskassan ibland har långa handlägg- ningstider innebär att vårdbidraget betalas ut retroaktivt med ett större engångsbelopp. Beloppet räknas inom studiemedelssystemet 
 103 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 som inkomst det år det betalas ut. Utredningen anser det olyckligt att försäkringskassans långa handläggningstider tillsammans med nämnda kontantprincip kan få denna effekt. 
 104 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 F Sjuk- och aktivitetsersättning 
  
 Utredningens bedömning 
 : Studerande kan missgynnas vid beräkning av det inkomstunderlag som ligger till grund för sjuk- och aktivitetsersättning. 
 De tidigare pensionsförmånerna förtidspension och sjukbidrag har ersatts av förmånerna sjukersättning och aktivitetsersättning. Dessa utgör inte pensionsförmåner utan är i stället sjukförsäkringförmå- ner. Syftet är att göra förtidspensionen till en del av sjukförsäk- ringen. Ett lika viktigt syfte med förändringen är att ge unga för- säkrade med varaktig nedsatt arbetsförmåga ett särskilt stöd. Akti- vitetsersättningen skall stimulera till aktivitet utan att den ekono- miska tryggheten påverkas. 
 Ersättningarna skall ge den försäkrade ett ekonomiskt skydd mot det bortfall av förvärvsinkomster som blir följden av en lång- varig eller varaktig medicinskt betingad arbetsoförmåga. 
 Statsmakterna har formulerat ett mål för ökad hälsa i arbetslivet som tidigare nämnts i avsnitt om sjukpenning. 
 F 1 Regler för sjuk- och aktivitetsersättning 
 Sjukersättning 
 Sjukersättning kan beviljas den som är mellan 30 och 64 år om arbetsförmågan bedöms varaktigt nedsatt med minst en fjärdedel. Är arbetsförmåga nedsatt under en begränsad tid – men minst ett år – kan en tidsbegränsad sjukersättning beviljas. 
 Aktivitetsersättning 
 Aktivitetsersättning kan beviljas den som är mellan 19 och 29 år. Också för denna förmån gäller att arbetsförmågan skall vara ned- satt varaktigt – minst ett år – och med minst en fjärdedel. Den som på grund av funktionshinder inte har kunnat avsluta sin utbildning på grundskole- eller gymnasienivå vid halvårsskiftet det år personen fyller 19 år, kan få aktivitetsersättning utan någon särskild prövning av arbetsförmågan. I sådana fall beviljas alltid hel aktivitetsersätt- ning. 
 105 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 Aktivitetsersättningen är alltid tidsbegränsad till längst tre år i taget. 
 Gemensamma regler 
 Innan sjuk- eller aktivitetsersättning beviljas skall alla möjligheter till återgång i arbete vara prövade, exempelvis olika former av reha- biliteringsåtgärder. 
 Sjuk- och aktivitetsersättning kan betalas ut i form av dels en inkomstrelaterad ersättning, dels en garantiersättning. Inkomst- relaterad sjuk- eller aktivitetsersättning är knuten till de arbets- inkomster som en person haft under en viss given period före för- säkringsfallet. Garantiersättningen är däremot avsedd att ge eko- nomiskt grundskydd oberoende av tidigare arbetsinkomster. 
 Den inkomstrelaterade ersättningen beräknas på basis av en antagandeinkomst. Antagandeinkomsten beräknas enligt huvud- regeln som genomsnittet av de tre högsta omräknade bruttoårs- inkomsterna som intjänats under en viss given tid, s.k. ramtid. Denna är mellan fem och åtta år beroende på den försäkrades ålder. För personer i åldrarna  
 19–29 
  år är antalet år med förvärvsinkoms- ter ofta få, varför en ramtid på tre år är fördelaktigare. 
 Garantiersättningen är åldersrelaterad och uppgår till 2,10 pris- basbelopp för den som är under 21 år och ökar stegvis till 2,35 pris- basbelopp för den som fyllt 29 år och till 2,40 prisbasbelopp för den som är 30 år och äldre. 
 För den som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning finns enligt dagens regler möjlighet att pröva att förvärvsarbeta och ha sin för- mån vilande under högst 24 kalendermånader utan att rätten till förmånen går förlorad. Någon motsvarande rätt finns inte vid stu- dier. Frågan om att införa en möjlighet till vilande sjuk- eller akti- vitetsersättning vid studier bereds inom Regeringskansliet enligt budgetpropositionen för 2004. 
 Den som på grund av funktionshinder inte har avslutat utbild- ning på grundskole- eller gymnasienivå vid halvårsskiftet då han eller hon fyller 19 år kan få aktivitetsersättning under den tid det tar att avsluta studierna. Det finns inga formella hinder för att stu- dera med bibehållen sjukersättning. 
 106 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 F 2 Samspel med studiemedel 
 Studiemedel kan uppbäras samtidigt som sjuk- och aktivitetsersätt- ning. Ersättningarna räknas dock med i det underlag som används vid beräkningen av studiemedel. Det är ett resultat av att ersätt- ningarna är beskattade. 
 Vid beräkning av sjuk- och aktivitetsersättningen tas ingen hän- syn till om den försäkrade har uppburit studiemedel. Tid med stu- diemedel kan dock beaktas vid beräkning av antagandeinkomsten inom ramtiden. 
 F 3 Konsekvenser för studerande 
 Reglerna för beräkning av antagandeinkomst kan få betydelse för vissa studerande. Antagandeinkomsten är beroende av inkomsterna innan sjuk- eller aktivitetsersättningen beviljades. Den som har studerat och endast arbetat kortare perioder kommer att få en låg antagandeinkomst eller ingen antagandeinkomst alls. Studiemedel beaktas inte vid beräkning av antagandeinkomst. 
 Utredningen har uppmärksammats på ett ärende som gäller en studerande på en längre yrkesinriktad utbildning som insjuknade under studietiden men som valde att försöka slutföra sina studier. Efter studiernas avslutande medförde sjukdomen att den försäk- rade, som inte kunde arbeta, beviljades sjukersättning. Om den för- säkrade i stället hade avbrutit studierna och arbetat ett par år skulle antagandeinkomsten ha blivit högre. 
 Beräkningsreglerna gäller inte enbart för studerande, varför lik- nande effekter även kan uppstå för andra som har haft låga arbets- inkomster eller inga arbetsinkomster alls. 
 Utredningen har också uppmärksammats på att regelverket medger att personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning även kan få studiemedel under samma tid om de studerar. Denna möjlighet finns inte för dem som tar emot aktivitetsstöd eller reha- biliteringsersättning. 
 F 4 Slutsatser 
 Utredningen anser att principerna för antagandeinkomstens beräk- ning kan få diskutabla effekter i det enskilda fallet. Reglerna gäller för alla försäkrade oberoende av om de studerar eller inte och det 
 107 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 kan därför vara svårt att hitta en lösning som tar hänsyn till indivi- duella förhållandena utan att hela grunden för beräkning av anta- gandeinkomst behöver ses över. 
 Utredningen välkomnar ett förslag angående vilande sjuk- och aktivitetsersättning vid studier. 
 108 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 G Ålderspension 
  
 Utredningens bedömning:  
 Studiestödsreformen innebar en förbättring genom att studier finansierade med studiemedel blev pensionsgrundande. Konstruktionen har emellertid vissa svag- heter bl.a. eftersom alla studerande inte omfattas. 
 Det reformerade ålderspensionssystemet har till syfte att vara följ- samt mot den samhällsekonomiska och demografiska utvecklingen. Det skall omfatta såväl ett standardskydd enligt inkomstbortfalls- principen som ett grundskydd för dem som haft inga eller låga för- värvsinkomster. Den inkomstgrundade ålderspensionen utgör en från andra socialförsäkringsgrenar avskilt system som finansieras med särskilda avgifter. 
 G 1 Regler för ålderspension 
 Personer som är födda 1954 eller senare får sin ålderspension fullt ut från det reformerade ålderspensionssystemet. Bestämmelser härom återfinns i lag (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och i lag (1998:702) om garantipension. Systemet består av två delar: 
  
 inkomstgrundad pension (inkomstpension och premiepen- sion), som är beroende av förvärvsinkomsterna och 
  
 garantipension, som kan beviljas den som har liten eller ingen inkomstgrundad pension. 
  
 För varje år en person varit försäkrad och haft inkomst av anställ- ning eller annat förvärvsarbete fastställs en pensionsgrundande inkomst. Även vissa s.k. fiktiva inkomster kan ge pensionsrätt. Sådana tänkta inkomster kallas pensionsgrundande belopp. Pen- sionsgrundande belopp kan bl.a. tillgodoräknas vid studier som finansieras med studiemedel, vid plikttjänstgöring samt vid vård av små barn i vissa fall. 
 Pensionsrätt fastställs årligen och utgör 18,5 procent av pen- sionsunderlaget. Sexton procent grundar rätt till inkomstpension och 2,5 procent fonderas i premiepensionssystemet. 
 109 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 Pensionsgrundande studier 
 Studiestödsreformen under 2001 innebar att pensionsrätt för stu- dier får tillgodoräknas alla studerande som uppbär studiemedel. Detta belopp skall motsvara 138 procent av det studiebidrag som den studerande under året har uppburit. Denna lösning motsvarar det belopp som skulle ha lämnats om studiebidraget hade varit beskattningsbart. Vid beräkningen har både antagen genomsnittlig sidoinkomst för studerandekollektivet och skattereglernas påver- kan beaktats. 
 G 2 Samspel med studiemedel 
 Pensionsrätt för studier får i det nya pensionssystemet tillgodoräk- nas från år 1995. Beräkningen sker automatiskt utan ansökan. 
 Det kan aldrig bli aktuellt att uppbära ålderspension samtidigt som studiemedel. 
 G 3 Konsekvenser för studerande 
 I det tidigare ålderspensionssystemet, som nu fasas ut, beräknas den blivande pensionen utifrån inkomsterna från de 15 bästa åren. Det nya pensionssystemet utgår från livsinkomsten, dvs. pensionen baseras på alla inkomster som har arbetats ihop under livet. Studie- tiden påverkade sällan pensionen i det äldre systemet. I det nya systemet, som tar sikte på hela livsinkomsten, blir situationen annorlunda. Med hjälp av en fiktiv inkomst kompenseras de stude- rande. Det pensionsgrundande beloppet för studier är emellertid lägre än motsvarande belopp vid vård av barn eller plikttjänst- göring. Ett motiv till det lägre beloppet är att studier i sig bör leda till högre inkomst och därmed högre pension. Flera studerande- organisationer framhåller att studier emellertid inte alltid leder till högre framtida inkomster. Kritik riktas också mot att inte låne- delen i studiemedlen ligger till grund för beräkningen. 
 Pensionsrätt för studier med studiemedel räknas fr.o.m. 1995. Personer som är födda 1954 eller senare och som har studerat före 1995 omfattas därmed inte fullt ut. 
 110 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 G 4 Slutsatser 
 Utredningen anser att principen att studier är pensionsgrundande är god. Det fiktiva beloppet är emellertid relativt lågt. 
 Konstruktionen har dock vissa svagheter. De nuvarande reglerna för beräkning av pensionsgrundande belopp för studier innebär att studerande måste uppbära studiemedel. Andra studerande utan studiemedel tillgodoräknas således ingen pensionsrätt för sina stu- dier på det sättet. 
 111 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 H Socialbidrag 
  
 Utredningens bedömning 
 : Vissa studerande med studiemedel kan under den samlade studietiden, inklusive studieuppehåll, få svårigheter att tillfälligtvis klara sin försörjning eftersom stu- diemedel endast lämnas under den tid då de faktiskt studerar. Huvudprincipen är att studerande inte har rätt till socialbidrag under studietiden. Regelverket medger dock att en person som studerar efter en individuell behovsbedömning kan beviljas socialbidrag om behovet inte kan tillgodoses på annat sätt. 
 Socialtjänsten spelar en viktig roll i välfärdspolitiken genom att utgöra ett komplement till de generellt riktade ekonomiska stöd- systemen för människor som av olika skäl är i behov av särskilt stöd. De grundläggande målsättningarna och värderingarna för socialtjänsten är principerna om helhetssyn, frivillighet, det före- byggande perspektivet samt att den enskildes egna resurser skall tas tillvara. 
 Under första delen av  
 1990-talet 
  ökade antalet socialbidrags- beroende kraftigt. Utvecklingen har nu vänt och som ett led i det fortsatta arbetet för ökad rättvisa och välfärd har regeringen for- mulerat ett mål om att antalet socialbidragsberoende skall halveras mellan åren 1999 och 2004. Riksdagen har ställt sig bakom målet. 
 H 1 Regler för socialbidrag 
 Socialtjänstslagen (2001:453) innehåller bl.a. bestämmelser om olika regler för bistånd till den enskilde. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av socialnämnden för sin försörjning (försörj- ningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Försörjningsstöd kallas ofta för socialbidrag i dagligt tal, varför utredningen också använ- der sig av den benämningen. Biståndet skall tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå och utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Prövning av rätt till ekonomiskt bistånd föregås alltid av en individuell behovs- bedömning. 
 En förutsättning för att få socialbidrag är att den enskilde själv saknar förmåga att tillgodose det föreliggande behovet. Den 
 112 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 enskilde har inte rätt till bistånd om han eller hon inte efter för- måga försöker bidra till sin försörjning. Det innebär bl.a. att en arbetslös bidragssökande aktivt måste verka för att skaffa sig ett arbete. 
 Med begreppet livsföring i övrigt avses alla de olika behov som den enskilde kan ha för att tillförsäkras en skälig levnadsnivå som inte omfattas av försörjningsstödet. Det kan t.ex. vara frågan om bistånd till läkarvård eller tandvård, glasögon, möbler, husgeråd, vinterkläder, vård- och behandlingsinsatser för missbrukare, hem- tjänst samt särskilt boende för äldre eller funktionshindrade. 
 Socialbidraget utgör samhällets yttersta skyddsnät och är inte avsett att täcka långvariga ekonomiska behov. En konsekvens av denna princip är att socialbidrag normalt sett inte beviljas till stude- rande, som kan få sina behov tillgodosedda inom studiestöds- systemet. Ytterst är det dock förhållandena i den enskildes livs- situation som är avgörande vid prövningen av rätt till stöd. 
 Av Socialstyrelsens tillämpningsföreskrifter framgår att social- bidrag bör kunna utgå till en studerande som aktivt sökt feriearbete men som inte fått något eller som får vänta en tid på första löne- utbetalningen. Krav bör inte heller ställas på att studiestöd skall användas under en längre tidsperiod än den som studierna faktiskt avser. 
 Socialbidrag till studerande 
 Utredningen har genomfört en enkät till landets kommuner med frågor om hur vanligt det är att studerande beviljas socialbidrag av socialtjänsten, till vilka grupper detta stöd beviljas och om det finns särskilda regler för studerande. En redovisning av resultatet av enkäten återfinns i bilaga 5. 
 Enkätsvaren visar att de flesta kommuner någon gång under året har betalat ut socialbidrag till studerande. Det är svårt att bedöma hur stora belopp det rör sig om då kommunerna oftast inte för sta- tistik över hur många av bidragstagarna som är studerande. De stu- derande som får socialbidrag har ofta barn. Kompletterande social- bidrag under terminerna är vanligare än stöd över sommarmåna- derna och mottagarna är i hög utsträckning studerande inom vuxenutbildning. Endast undantagsvis beviljas socialbidrag till hög- skolestuderande. Detta är också en bild som bekräftas av den stu- derandeenkät utredningen låtit göra. 
 113 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 Uppgifter från undersökningen Hushållens ekonomi (HEK) ger en uppfattning om hur vanligt det är att studerande får social- bidrag. Bland de hushåll där minst en person uppbar studiemedel under 2001 fick åtta procent socialbidrag någon gång under 2001, vilket motsvarar 20  
 000–30 
  000 hushåll. I studerandegruppen är socialbidragstagandet högst för ensamstående föräldrar. Ungefär 30 procent fick socialbidrag i minst tre månader under 2001. Det rör sig om ett par tusen personer. En närmare redovisning om socialbidrag till studerande ges i avsnitt 4.3. 
 H 2 Samspel med studiemedel 
 Som tidigare har nämnts har personer som studerar i regel inte rätt till socialbidrag, eftersom de anses få sina behov tillgodosedda genom studiemedelsystemet. Prövningen av rätt till ekonomiskt bistånd föregås emellertid alltid av en individuell behovsbedöm- ning, vilket i vissa fall kan innebära att en person som studerar kan ha rätt till ekonomiskt bistånd. Vid bedömningen av rätt till social- bidrag tas hänsyn till studiemedel. 
 Eftersom socialbidraget är skattefritt räknas detta stöd inte in i den studerandes inkomst enligt reglerna för studiemedel. Det inne- bär att socialbidraget inte påverkar studiemedlens storlek. 
 H 3 Konsekvenser för studerande 
 Utredningen har uppmärksammats på olika problem som gäller socialbidrag och studerande. En del påpekar att det är otillfreds- ställande att studerande över huvud taget skall behöva ansöka om socialbidrag för att kunna fullfölja sina studier. Därvid hänvisas bl.a. till att ensamföräldrar som studerar inte sällan uppbär social- bidrag. Studerande har också till utredningen pekat på brister i socialtjänstens handläggning av socialbidrag till studerande. Som exempel har nämnts att behovsprövningen inte varit tillräckligt individuell. 
 Särskilda problem kan uppstå i en barnfamilj där den ene föräl- dern studerar och den andre förvärvsarbetar. I de fall den som för- värvsarbetar av olika anledningar inte längre kan bidra till familjens försörjning, kan den som studerar tvingas att göra ett avbrott i sina 
 114 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 studier för att i stället söka arbete i syfte att bidra till familjens för- sörjning. 
 Ungefär hälften av kommunerna uppger att de har utarbetat sär- skilda riktlinjer för prövning av rätt till socialbidrag för bl.a. stude- rande, utifrån gällande lag och Socialstyrelsens riktlinjer. I de flesta fall framgår av riktlinjerna att en studerande, skall stå till arbets- marknadens förfogande, dvs. vara anmäld som arbetssökande på arbetsförmedlingen för att få socialbidrag under sommarferier. Vidare fordras att den studerande i god tid före sommarlovet har försökt få jobb. 
 Ett typiskt exempel på hur riktlinjerna kan vara utformade i en kommun är följande: 
 Den sökande skall stå till arbetsmarknadens förfogande och aktivt söka arbete. Rätt till bistånd inträder tidigast fr.o.m. dagen efter att vårterminen är slut. Vårterminens studielån skall täcka den del av juni månads hyra som terminen  
 omfattar. /---/ 
  Hänsyn bör dock tas till barnfamilj med problem med barntillsyn eller dylikt. Försörjningsstöd till högskolestuderande föreligger ej, då höstterminen vanligtvis sträcker sig över jul och nyår. Om den sökande har feriearbete och väntar lön kan ekonomiskt bidrag beviljas i avvaktan på lön och mot återbetalning. 
 Vissa kommuner anger i sina riktlinjer att högskolestuderande inte har rätt till socialbidrag under studietiden då studiemedel skall täcka kostnaderna. Det framgår dock inte om dessa riktlinjer tillämpas så strikt som formuleringen ger intryck av. 
 Flera kommuner påpekar i enkätsvaren att handläggningstiden hos Centrala studiestödsnämnden av studiemedel ibland kan vara lång. Det innebär – särskilt när det gäller förstagångsansökan – att studerande kan ha svårt att klara sin ekonomi i avvaktan på studie- stöd. I de fall bistånd har lämnats som förskott på en förmån eller ersättning kan socialnämnden återkräva detta, vilket innebär att den som i sådana fall beviljats socialbidrag kan bli återbetalningsskyldig. 
 En synpunkt som återkommer i flera kommunsvar gäller att en del studerande söker sommarjobb sent och därför inte hinner få något jobb. Av den anledningen ansöker de om socialbidrag under sommarferierna. Flera studerande har påpekat att även om man lyckas ordna ett arbete under ferierna uppstår ofta ett glapp mellan sista utbetalningen av vårterminens studiemedel och första löne- utbetalningen. I sådana situationer kan studerande vara hänvisade till att söka socialbidrag i avvaktan på att lönen utbetalas. 
 115 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 H 4 Slutsatser 
 Studerandes ekonomiska situation under sommarferier 
 Studiemedel lämnas endast under studietid. Undervisningen är dock ofta förlagd på det sättet att studerande under sommarmåna- derna får ett studieuppehåll då de måste finna andra sätt att försörja sig på. Vanligtvis brukar studerande därför arbeta en del av som- marferierna. 
 Även om studerande hittar ett sommararbete uppstår det ofta en period mellan utbetalningen av det sista studiemedlet för terminen och den första löneutbetalningen. I en sådan situation kan en stu- derande efter en individuell behovsprövning beviljas socialbidrag, men beloppet kan behöva återbetalas efter det att löneutbetal- ningen ägt rum. 
 Sammanfattningsvis kan utredningen konstatera att huvudprin- cipen är att studerande inte har rätt till socialbidrag då de studerar, eftersom de då anses få sina behov tillgodosedda inom studie- medelsystemet. För att få socialbidrag krävs att man står till arbetsmarknadens förfogande, vilket inte är fallet under den tid man studerar. Under eventuella studieuppehåll förutsätter reglerna i studiemedelssystemet att den studerande skall försörja sig på annat sätt än med statligt finansierat studiestöd. Socialstyrelsens tillämpningsföreskrifter tar också fasta på detta förhållande. Enligt myndigheten bör det inte ställas krav på att studiestöd skall använ- das under längre tid än den faktiska studietiden. Vissa studerande vittnar om att de nekats hjälp och utredningens enkätundersökning visar att riktlinjerna skiljer sig åt mellan kommunerna. Utredningen menar att det är viktigt att tillämpningen inte likriktas för personer som studerar, utan att det sker en individuell behovsprövning från fall till fall. Alla studerande har inte heller tillgång till studiemedel. 
 Socialtjänstens krav att avbryta studier 
 Kravet på att den som beviljas socialbidrag skall stå till arbetsmark- nadens förfogande kan i vissa fall leda till att en person som stude- rar tvingas avbryta sina studier i de fall den andra personen i det gemensamma hushållet inte har möjlighet att försörja familjen. Det är emellertid upp till varje kommun att göra en individuell behovs- bedömning vid prövning av rätt till ekonomiskt bistånd. Utred- ningen kan konstatera att det inte finns något som hindrar att 
 116 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 kommunen i sin bedömning också väger in t.ex. utbildningens betydelse för den sökandes möjligheter att bli självförsörjande på sikt. 
 117 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 I Arbetslöshetsersättning m.m. 
 Arbetslöshetsförsäkringen utgör en central del av arbetsmarknads- politiken och skall genom sin utformning medverka till att för- bättra arbetsmarknadens funktionssätt. Ersättningen från arbets- löshetsförsäkringen syftar till att ge ekonomisk trygghet när en person blir ofrivilligt arbetslös. Försäkringen skall göra det möjligt för den arbetslöse att under rimliga ekonomiska förhållande, för en begränsad tid, söka sig fram till en ny anställning. Huvudprincipen är att den sökande kompenseras för bortfall av inkomst från arbete som utförts under de närmaste tolv månaderna före arbetslöshetens inträde. 
 En annan grundläggande princip i en försäkring för omställning är att den arbetslöse hela tiden aktivt söker arbete och är beredd att anta arbete som erbjuds eller arbetsmarknadsutbildning eller prak- tik som arbetsförmedlingen anser lämplig. Det får alltså inte finnas några hinder för personen att ta lämpligt arbete eller delta i arbets- marknadspolitiskt program. 
 I 1 Regler för arbetslöshetsersättning 
 Arbetslöshetsförsäkringen består, enligt lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, av två delar, dels ett grundbelopp som kan lämnas efter arbete i viss omfattning eller efter avslutade studier (motsvarar den tidigare stödformen KAS), dels en inkomstrelaterad del som baseras på tidigare arbetsinkomst. 
 Grundförsäkringen utgörs av en dagpenning i form av grund- belopp som lämnas till den som inte är medlem i eller ansluten till en arbetslöshetskassa, eller som inte varit det under minst tolv månader. Grundförsäkringen är främst till för dem som ännu inte har den anknytning till arbetsmarknaden som fordras för rätt till den frivilliga inkomstbortfallsförsäkringen, samt för dem som av olika skäl valt att inte gå med i någon arbetslöshetskassa. 
 Grundbeloppet uppgår till 320 kronor per dag för den som arbetat eller studerat heltid. Ersättningen enligt inkomstbortfalls- försäkringen lämnas med 80 procent av tidigare inkomst. Under de första 100 dagarna i en ersättningsperiod kan den högsta dag- penning som betalas ut uppgå till 730 kronor per dag och därefter utbetalas högst 680 kronor per dag. 
 118 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 Ersättning betalas ut under högst fem dagar per kalendervecka. Särskilda regler gäller beträffande karenstid. 
 Villkor för ersättning 
 För att beviljas arbetslöshetsersättning måste den sökande uppfylla antingen arbetsvillkoret eller studerandevillkoret. 
  
 Arbetsvillkoret innebär att den sökande, under en ramtid av tolv månader omedelbart före arbetslöshetens inträde, har för- värvsarbetat under minst sex månader. Det ställs även krav på viss tid och omfattning av arbetet. Om en person, på grund av vissa hinder, inte kunnat arbeta den senaste tiden före arbets- lösheten får denna tid hoppas över och ersättningen baseras i stället på tiden före hindret. Exempel på sådan tid är avslutad heltidsutbildning som den sökande avslutat efter 25 års ålder eller som föregåtts av sammanhängande förvärvsarbete på hel- tid i minst fem månader. 
  
 Studerandevillkoret innebär att den sökande avslutat en studie- medelsberättigad utbildning på heltid som omfattar minst ett läsår och därefter stått till arbetsmarknadens förfogande via arbetsförmedlingen eller förvärvsarbetat i minst 90 kalender- dagar under en ramtid av tio månader. Den som uppfyller stu- derandevillkoret kan endast beviljas ersättning enligt grundför- säkringen. Ersättning enligt studerandevillkoret lämnas enbart till den som inte uppfyller arbetsvillkoret. 
  
 Koppling till studier och studieuppehåll 
 Arbetslöshetsersättning lämnas inte till personer som deltar i stu- dier om det inte finns särskilda skäl. Ersättning kan dock lämnas för studier som bedrivs under deltid under förutsättning att stu- dierna inte hindrar sökanden från att söka eller ta heltidsarbete. Dessutom skall sökanden intyga att han eller hon är beredd att avbryta studierna om dessa hindrar från att ta arbete. För att ersättning skall kunna utgå i dessa fall får studierna inte finansieras med studiestöd eftersom det förutsätts att personen i första hand är arbetssökande. 
 Ersättning kan även lämnas till sökande som fortsätter redan påbörjade studier på deltid med studiestöd och som före arbetslös- 
 119 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 hetens inträde varaktigt bedrev studier vid sidan av deltidsarbetet. Detta gäller under förutsättning att arbete söks och kan tas i minst samma omfattning som tidigare. Ersättning lämnas för det inkomstbortfall som uppstår på grund av att sökanden ofrivilligt fått lämna sitt deltidsarbete. 
 För både grundförsäkringen och inkomstbortfallsförsäkringen är det alltså ett villkor att sökanden är oförhindrad att arbeta och aktivt söker arbete. Arbetslöshetsersättning träder således inte in enbart på grund av att studier inte bedrivs under sommaren eller att studiestöd inte lämnas under ferierna. Det finns särskilda regler för arbetslöshetsersättning under uppehåll i studierna. Den beviljade ersättningsperioden kan vara vilande upp till tolv månader. Det innebär att arbetssökande, som beviljats arbetslöshetsersättning och under omställningen till nytt arbete väljer att studera, som regel kan återvända till den tidigare beviljade ersättningsperioden inom tolv månader. 
 I tillgänglig statistik saknas uppgifter om hur många av ersätt- ningstagarna som studerar och samtidigt uppbär arbetslöshets- ersättning eller som får ersättning under ferier. 
 Utredningen har genomfört en enkät till samtliga arbetslöshets- kassor i syfte att få ta del av vilka eventuella problem som kan fin- nas vid handläggningen av ärenden som avser studerande. En redo- visning av denna enkät återfinns i bilaga 6. 
 I 2 Regler för aktivitetsstöd 
 Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program har rätt till aktivitets- stöd. Den som är berättigad till arbetslöshetsersättning, eller är utförsäkrad, får ett belopp som motsvarar den ersättning som skulle ha lämnats vid arbetslöshet. Reglerna härom återfinns bl.a. i lag (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. De syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. Programmen kan bestå av arbetsmarknadsutbildning. På gymnasie- nivå får utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet utnyttjas som arbetsmarknadsutbildning för vissa invandrare som varit arbetssökande under lång tid eller arbetslösa som har ett arbets- handikapp. På högskolenivå eller motsvarande nivå får utbildning inom det reguljära utbildningsväsendet, som omfattar högst 40 veckor och inte är en del av en längre eftergymnasial utbildning, utnyttjas som arbetsmarknadsutbildning. Särskilda samordnings- 
 120 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 regler finns för att andra förmåner inte skall lämnas för samma tid som aktivitetsstödet. 
 I 3 Samspel med studiemedel 
 I normala fall kan inte arbetslöshetsersättning lämnas till personer som finansierar sina studier med studiemedel. Däremot är det möj- ligt för en person som t.ex. studerar på deltid med studiemedel att uppbära aktivitetsstöd så länge ersättningarna inte beviljas för samma tid. 
 Arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd är skattepliktiga för- måner som beaktas vid beräkning av studiemedel. 
 Vid beräkning av arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd tas däremot ingen hänsyn till om personen har uppburit studiemedel. 
 I 4 Konsekvenser för studerande 
 De som befinner sig i en pågående studiesituation har små möjlig- heter att bli berättigade till arbetslöshetsersättning under den sam- lade studietiden. Arbetslöshetskassorna framhåller i svaren på enkäten att studerande egentligen inte är i en omställningssituation och att arbetslöshetsförsäkringen därmed inte är konstruerad för att hantera studerandes situation. 
 Kravet att studierna skall anses vara avslutade 
 Frågan om när studierna skall anses vara avslutade är viktig för bedömning av rätten till arbetslöshetsersättning, både när det gäller att avgöra om arbetsvillkoret och om studerandevillkoret är upp- fyllt. 
 Kvalifikationstiden för att bedöma om arbetsvillkoret är uppfyllt räknas på en ramtid av tolv månader före det arbetslöshetens inträ- dande. För en studerande, som arbetat före det att studierna påbörjades och då uppfyllde arbetsvillkoret, räknas studierna som s.k. överhoppningsbar tid. Det innebär i praktiken att arbetslös- hetskassan bortser från studietiden när den bedömer rätten till arbetslöshetsersättning i de fall en studerande blir arbetslös direkt efter det att studierna har avslutats. 
 121 
  
 Trygghetssystemen 
  
 SOU 2003:130 
  
 Det kan vara svårt att avgöra när utbildningen är avslutad och i många fall blir det därför den studerandes redovisning av sin avsikt som blir avgörande. Problem kan t.ex. uppstå när det finns rest- tentor kvar. 
 Också när det gäller att bedöma studerandevillkoret finns krav på att den arbetslöse skall ha fullföljt sin utbildning. Det enda kravet på studierna är att de skall ha bedrivits på heltid under minst ett år. Det innebär att lika regler gäller oavsett om den studerande har läst enstaka kurser på t.ex. 40 poäng eller en längre yrkesutbildning på 220 poäng. Om ett längre utbildningsprogram avbryts redan efter 80 poäng kan denna utbildning troligen inte tillgodoräknas vid bedömningen av om studerandevillkoret är uppfyllt. 
 Ersättning vid ferier 
 Arbetslöshetsersättning kan lämnas under ferier som överstiger 45 kalenderdagar. Det har i enkätsvaren från arbetslöshetskassorna framkommit synpunkter på att denna regel kan upplevas som orättvis för den som har kortare studieuppehåll. 
 Utredningen har även blivit uppmärksammad på att det kan ses som orättvist att den som har lyckats arbeta hela sommaren och som därför inte har fått någon arbetslöshetsersättning kan mista rätten till ersättning under nästa års sommarferie. Om den stude- rande däremot uppburit arbetslöshetsersättning åtminstone några dagar under sommarlovet kvarstår rätten till arbetslöshetsersätt- ning upp till tolv månader. 
 Deltidsstudier och arbetslöshetsersättning 
 Frågor som gäller möjlighet att studera på deltid och samtidigt uppbära arbetslöshetsersättning har uppmärksammats i olika sam- manhang. 
 Arbetslöshetsersättning kan lämnas för studier som bedrivs på deltid under förutsättning att studierna inte hindrar sökanden från att söka eller ta arbete. Ett problem i detta sammanhang är frågan om studiernas omfattning. En arbetslöshetskassa menar att studier kan bedrivas på 50 procent av heltidsstudier för att kassan skall kunna bevilja ersättning, medan andra arbetslöshetskassor har satt gränsen vid  
 75–80 
  procent. 
 122 
  
 SOU 2003:130 
  
 Trygghetssystemen 
  
 Det är även möjligt att fortsätta med deltidsstudier under en arbetslöshet. Om den som studerar på deltid och arbetar deltid blir arbetslös (men fortsätter att studera på deltid) kan arbetslöshets- ersättning beviljas för inkomstbortfallet. Det krävs emellertid att studierna finansieras med studiestöd. Kravet gäller även för studie- tiden innan arbetslösheten. Den som har finansierat sina studier på annat sätt har därför inte rätt till arbetslöshetsersättning i en lik- nande situation. Detta uppfattas som orättvist. 
 I 5 Sammanfattning 
 Enligt direktiven skall utredningen endast kartlägga hur arbetslös- hetsförsäkringen samspelar med studiestödssystemet. 
 Det kan konstateras att regelverket upplevs som svårt och kom- plicerat för många studerande. Utredningen har identifierat vissa problem i den praktiska tillämpningen. Ett tillämpningsproblem är frågan när studierna skall anses vara avslutade. Också frågor som gäller deltidsstudier i kombination med ersättning från arbetslös- hetsförsäkring medför olika tillämpningsproblem. Studerande som inte har eller kan få studiemedel saknar möjlighet att kombinera arbetslöshetsersättning med fortsatta deltidsstudier. 
 Utredningen finner att det vore av värde om informationen om regelsystemen som gäller studerande stärktes och statistiskuppgif- terna på området förbättrades. 
 123 
 7 Bostadsbidrag 
  
 Utredningens förslag:  
 Bidragsdelen i studiemedlet skall inte ingå i den inkomst som utgör underlag vid beräkning av bostadsbidrag. Den föreslagna förändringen kan träda i kraft den 1 januari 2005. 
  
 Utredningens bedömning 
 : Det är ytterst angeläget att de stu- derande får god information om principerna för den modell för inkomstprövning som tillämpas inom bostadsbidraget. 
 Systemet med preliminärt bidrag som i efterhand stäms av mot taxerad inkomst får klart bekymmersamma effekter för studerande med ojämna inkomster. 
 Åldersgränsen inom bostadsbidraget på 29 år för hushåll utan barn ligger inte i linje med principen om livslångt lärande. 
 Bostadsbidragen ingår i politikområdet Ekonomisk familjepolitik, vars mål är att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skall minska inom ramen för den gene- rella välfärden. Syftet med bostadsbidrag är även att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hålla sig med goda och tillräckligt rym- liga bostäder. 
 En större omläggning av bostadsbidragssystemet genomfördes den 1 juli 1996 och de nya reglerna började i huvudsak tillämpas för bidrag som avsåg tid från den 1 januari 1997 (prop. 1995/96:186). 
  
 7.1 
  
 Regler för bostadsbidrag 
  
 Barnfamiljer och ungdomar, utan barn, som har fyllt 18 men inte 29 år kan, enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag, få bostads- bidrag. Bidraget består av två delar: dels ett bidrag för bostadskost- naden, dels ett särskilt bidrag för hemmavarande barn. 
 125 
  
 Bostadsbidrag 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bidraget till bostadskostnader  
 beror på antalet barn och hur hög bostadskostnaden är. Även bostadsytan beaktas. Detta bidrag grundas på bostadskostnaden i ett intervall mellan en nedre och en övre gräns. Eftersom hänsyn tas till antal barn gäller följaktligen andra intervall för de hushåll som saknar barn. Inom de fastställda intervallen lämnas bidrag med 75 eller 50 procent av bostadskost- naden. 
  
 Det särskilda bidraget  
 är differentierat efter antal hemmavarande barn: ett barn ger 600 kronor, två barn 900 kronor, tre barn eller fler 1 200 kronor per månad. 
 Bostadsbidraget  
 inkomstprövas 
 , dvs. bidraget bestäms av det enskilda hushållets inkomster och andra ekonomiska resurser. Inkomstberäkningen utgår från beskattningens inkomstmått. Bidragsgrundande inkomst beräknas med utgångspunkt i överskott i inkomstslagen tjänst, näringsverksamhet och kapital. Även bidragsdelen i studiemedel, rekryteringsbidrag vid vuxenstudier och skattefria stipendier över 3 000 kronor per månad ligger till grund för inkomstprövningen. Enligt särskilda regler beaktas endast 80 procent av studiebidraget. En jämförelse kan göras med inkomstprövningen inom studiemedelssystemet, se avsnitt 5.5.3. 
 För gifta och sammanboende med barn inkomstprövas bostads- bidraget individuellt. Bidraget minskas om årsinkomsten överstiger 58 500 kronor för någon av makarna. För en ensamsökande med barn är motsvarande gräns 117 000 kronor. Om den bidragsgrun- dande inkomsten är högre reduceras bostadsbidraget med 20 pro- cent av den överskjutande inkomsten. 
 För personer utan barn minskas bidraget med en tredjedel av inkomst som överstiger 41 000 kronor för ensamstående och 58 000 kronor för makar per år. 
 Varken bidraget till bostadskostnader, det särskilda bidraget eller inkomstgränserna är värdesäkrade, dvs. de är inte knuta till något index. Det innebär att ingen årlig uppräkning sker per automatik. 
 Bostadsbidraget betalas, sedan omläggningen av systemet 1997, ut löpande som ett  
 preliminärt bidrag  
 vilket baseras på en inkomst som den sökande själv uppskattar. Den sökande skall göra en upp- skattning av framtida inkomster för hela det kalenderår som han eller hon söker bidrag för. Inträffar ändrade förhållanden under året är bidragstagaren skyldig att anmäla detta. Slutligt bostads- bidrag bestäms i efterhand på grundval av taxeringen för varje kalenderår. Den som haft lägre inkomster än vad som preliminärt har uppgivits får en tilläggsutbetalning med ränta. Den som har 
 126 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bostadsbidrag 
  
 uppgivit för låga inkomster får betala tillbaka överstigande belopp, inklusive en avgift. 
 I bestämmelserna om bostadstillägg till pensionärer finns kopp- lingar till reglerna om bostadsbidrag när det gäller beräkning av bidragsgrundande inkomst. 
  
 7.2 
  
 Studerande med bostadsbidrag 
  
 Utredningen uppskattar att ungefär 15 procent av de studerande får bostadsbidrag. Bland studerande som har barn är det drygt 20 pro- cent som uppbär bostadsbidrag. För ensamstående föräldrar är andelen klart högre. Utredningens enkät till studerande ger bl.a. stöd för dessa bedömningar. 
 Antalet hushåll med bostadsbidrag har stadigt minskat sedan den senare delen av  
 1990-talet. 
  Minskningen beror dels på den sam- hällsekonomiska utvecklingen, dels på det reformerade bostads- bidragssystemet. Trots ökade studerandevolymer är det även färre studerande än tidigare som uppbär bostadsbidrag. Denna minsk- ning är dock inte lika kraftig som för övriga hushåll. 
 Totalt fick 213 000 hushåll bostadsbidrag i april 2003. Ungefär en femtedel, dvs. 43 000 hushåll, kan räknas som studerandehus- håll. För att klassas som studerandehushåll krävs att minst en per- son i hushållet uppbär studiemedel. Några andra indikatorer på studier än studiemedel finns inte i den aktuella statistiken om bostadsbidrag. 
 Bland studerandehushållen är det, precis som hos övriga bidrags- hushåll, vanligast att man är ensamstående. Nästan 84 procent, eller 36 000 studerandehåll, är ensamstående. Majoriteten – 64 procent – av de ensamstående studerande är kvinnor. 
 Av  
 tabell 7.1.  
 framgår att bostadsbidrag främst lämnas till barn- familjer. Cirka 84 procent av bidragshushållen har barn. 
 127 
 Bostadsbidrag SOU 2003:130 
  
 Tabell 7.1 
 . Hushåll med bostadsbidrag (april 2003) 
  
 Hushållstyp* 
  
 Antal 
  
 Hushåll med barn 
  
 179 400 
  
 varav studerande 
  
 17 500 
  
 Ungdomshushåll utan barn 
  
 33 800 
  
 varav studerande 
  
 25 800 
  
 Totalt 
  
 213 200 
  
 varav studerande 
  
 43 300 
  
 * För att räknas som studerande krävs att minst en person i hushållet får studiemedel. Källa: Riksförsäkringsverket 
 Tabellen visar att gruppen ungdomar utan barn domineras av stu- derande. I nästan 80 procent av ungdomshushållen har studiemedel utbetalats. De studerande är däremot i klar minoritet när det gäller barnfamiljer som får bostadsbidrag. 
 Bostadsbidragets storlek kan variera en hel del mellan de olika bidragshushållen. I  
 tabell 7.2.  
 redovisas bl.a. den inkomst vid vilken bostadsbidraget upphör samt högsta möjliga bidrag som kan beta- las ut. 
 128 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bostadsbidrag 
  
 Tabell 7.2 
 . Inkomstgräns, högsta möjliga bostadsbidrag, högsta hyresgräns och inkomstgräns där bostadsbidraget är bortreducerat, uppdelat efter hushållstyp 
  
 Hushåll 
  
 Inkomst där 
  
 Maxbidrag 
  
 Högsta hyres- 
  
 Inkomst där 
  
 bostadsbidraget 
  
 kr/mån 
  
 gräns kr/mån 
  
 bostadsbidraget 
  
 börjar reduceras 
  
 är helt bortredu- 
  
 cerat kr/år 
  
 Ensamstående 
  
 Makar/sambo 
  
 båda ink. minst 
  
 58 500 kr/år 
  
 1 barn 
  
 117 000 
  
 2 500 
  
 5 300 
  
 265 000 
  
 2 barn 
  
 117 000 
  
 3 175 
  
 5 900 
  
 310 000 
  
 3 + barn 
  
 117 000 
  
 3 900 
  
 6 600 
  
 355 000 
  
 Makar/sambor 
  
 någon ink. under 
  
 58 500 kr/år 
  
 1 barn 
  
 58 500 
  
 2 500 
  
 5 300 
  
 203 000 
  
 2 barn 
  
 58 500 
  
 3 175 
  
 5 900 
  
 244 000 
  
 3 +barn 
  
 58 500 
  
 3 900 
  
 6 600 
  
 287 000 
  
 Ungdom under 29 
  
 år utan barn 
  
 ensamstående 
  
 41 000 
  
 1 100 
  
 3 600 
  
 80 000 
  
 Makar/sambor 
  
 58 000 
  
 1 100 
  
 3 600 
  
 100 000 
  
 Av tabellen framgår att ungdomar utan barn som mest kan få 1 100 kronor per månad i bostadsbidrag. Det genomsnittliga bidrags- beloppet är dock klart lägre: 700 kronor. Genomsnittsbeloppet är det samma för studerande som för icke studerande. För barnfamil- jer kan betydligt högre belopp betalas ut. Det är dock mycket få hushåll som får högsta möjliga bostadsbidrag. För maxbidrag krävs att inkomsten understiger inkomstgränserna och att bostaden är relativt dyr. Det genomsnittliga bidraget per månad uppgår till 1 600 kronor. För studerande föräldrar är beloppet något högre: 2 000 kronor. 
 Den avstämning av slutligt bostadsbidrag, som gällde de bidrag som preliminärt betalats ut för 2001, visar att studerande drabbas av återbetalningskrav ungefär lika ofta som andra bidragshushåll. Svaren på utredningens enkät till studerande indikerar dock att det 
 129 
  
 Bostadsbidrag 
  
 SOU 2003:130 
  
 kan finnas studerande som avstår från att söka bostadsbidrag av rädsla för att bli återbetalningsskyldiga. 
 Utgifterna för bostadsbidraget uppgick 2002 till 3 717 miljoner kronor. Drygt 90 procent avsåg bidrag till barnfamiljer. Utgiften för hushåll där någon person har fått studiemedel uppgick till 576 miljoner kronor. Det är följaktligen 15 procent av de totala utgifterna för bostadsbidragen som kan hänföras till studerande- hushåll. Ungefär två tredjedelar av utgifterna för studerandehushåll avsåg studerande som har barn. 
  
 7.3 
  
 Samspel med studiemedel 
  
 Beräkningen av den inkomst som utgör underlag för bostadsbidrag har sedan våren 2001 skett enligt särskilda regler. Då uppmärk- sammade riksdagen att en ändring i studiemedelssystemet i vissa fall kunde leda till att de studerande fick minskade bostadsbidrag trots att deras inkomstförhållanden inte förändrats. Studiemedels- reformen innebar att andelen bidrag ökade, men att summan av lån och bidrag i princip förblev oförändrad. Genom att hela bidrags- delen av studiemedlen räknades in i den bostadsbidragsgrundande inkomsten skulle bostadsbidragen ha minskat utan att den dispo- nibla inkomsten ökat. Vissa bidragshushåll skulle alltså i praktiken kunnat få en försämrad ekonomisk situation. För att komma till rätta med detta tog bostadsutskottet initiativ (bet. 2000/01:BoU12) till en temporär lag som reglerade hur den bidragsgrundande inkomsten skulle beräknas. Riksdagen beslutade i enlighet härmed. Innebörden av de tillfälliga regler som tillämpats sedan dess är att endast 80 procent av studiebidraget ingår i den bostadsbidragsgrundande inkomsten vid beräkningen av bostads- bidrag. Avsikten med de temporära reglerna är att det nya studie- medelssystemet inte skall leda till minskade bostadsbidrag. Riksda- gens intentioner har varit att en långsiktig lösning skall finnas antingen inom ramen för bostadsbidragen eller genom förändringar i det studiesociala stödet. 
 Enligt direktiven skall Studiesociala utredningen lämna föreslag till hur studiemedelssystemet bör samverka med bostadsbidraget på lång sikt. I avvaktan på resultat av utredningsuppdraget har bostadsutskottet nyligen lagt fram ett nytt lagförslag till riksdagen (bet. 2003/04:BoU1). Det framlagda lagförslaget är, till skillnad från vad som tidigare varit fallet, inte tidsbegränsat. Avsikten är att 
 130 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bostadsbidrag 
  
 eventuell väntan på arbetet med att hitta en permanent lösning inte skall göra det nödvändigt för riksdagen att åter stifta en ny tillfällig lag. Riksdagen har beslutat i enlighet med förslaget (rskr. 2003/04:72). 
 Riksdagens ställningstagande innebär att det inte är rimligt att hela bidragsdelen av studiemedlen räknas in i den bostadsbidrags- grundande inkomsten eftersom studerande då får minskade bostadsbidrag och därmed minskad disponibel inkomst. Utred- ningen uppfattar därför att det, i arbetet med att finna ett långsik- tigt samspel mellan de två här aktuella systemen, inte är aktuellt att pröva alternativet att studiebidraget skall beaktas till 100 procent vid beräkning av bostadsbidraget. Effekterna av ett sådant alterna- tiv har riksdagen vid upprepade tillfällen tagit avstånd från. 
  
 7.3.1 
  
 Nuvarande samspel 
  
 Det nuvarande samspelet mellan regelverken har, som tidigare framgått, sin grund i studiemedelsreformen. En schabloniserad modell för att kompensera de studerande som berörs inom ramen för bostadsbidraget utarbetades. Den innebär att endast 80 procent av bidragsdelen i studiemedlen skall ingå i den bidragsgrundande inkomsten. På så sätt undviks minskade bostadsbidrag. 
 Det nya rekryteringsbidraget till vuxenstuderande beaktas vid inkomstprövningen inom bostadsbidraget. Hela bidraget räknas med. Rekryteringsbidraget berörs inte av den ovan beskrivna pro- blematiken utan uppdraget beträffande den långsiktiga lösningen tar endast sikte på studiebidraget i studiemedlen. Även om rekryte- ringsbidraget har likheter med studiemedlen så finns klara skillna- der mellan stöden. Rekryteringsbidraget är ett utpräglat rekryte- ringsstöd som endast ges under en begränsad period och skall fun- gera som en brygga mellan arbete och studier. Som en följd av att stödet skall vara rekryterande har det gjorts mycket generöst. Stö- det består således endast av bidrag och saknar lånedel. Det rör sig om jämförelsevis höga bidragsnivåer i paritet med inkomster från ett heltidsarbete. De två studiestöden skiljer sig alltså vad gäller syfte, bidragsnivå och längsta tid. 
 Bostadsbidraget är obeskattat. Bidraget räknas inte in i det underlag som ligger till grund för den inkomstprövning som görs när studiemedlet eller rekryteringsbidraget bestäms. 
 131 
  
 Bostadsbidrag 
  
 SOU 2003:130 
  
 7.3.2 
  
 Samspel på lång sikt 
  
 Samspelet mellan studiestödet och bostadsbidraget har diskuterats under en tid. Det har inte varit riksdagens avsikt att den särskilda regeln skall permanentas i sin nuvarande form. Intentionen från riksdagen har i stället varit att finna en lösning antingen inom ramen för bostadsbidragen eller genom förändringar i det studie- sociala stödet. Utredningen har enligt direktiven i uppdrag att finna en framtida lösning i enlighet med riksdagens intentioner. 
 Utredningen redogör i de följande avsnitten för alternativ såväl utanför som inom bostadsbidragssystemet. 
  
 7.3.3 
  
 Alternativ utanför bostadsbidragssystemet – överföring av bostadsstödet för studerande till studiemedels- systemet? 
  
 Tidigare förslag 
 Under mitten av  
 1990-talet 
  diskuterades frågan om att eventuellt inordna bostadsstödet till studerande i studiestödssystemet. 
 Bostadsbidragsutredningen föreslog, i sitt betänkande Bostads- bidragen – effektivare inkomstprövning – besparingar (SOU 1995:133), att bostadsbidraget till ungdomar utan barn skulle slo- pas. I samband ett sådant slopande kunde det finnas särskilda motiv för att studerande utan barn får ekonomiskt stöd till en del av boendekostnaden. Enligt Bostadsbidragsutredningens mening vore det en fördel, bl.a. från administrativ synpunkt, om stödet till de studerandes boendekostnader kunde samordnas med studiemedels- systemet. Man anförde även att en sådan lösning skulle innebära att den något godtyckligt valda åldersgränsen vid 29 år skulle för- svinna. 
 Studiestödsutredningen, som hade i uppdrag att dra upp riktlin- jer för en reformering av studiestödssystemet, övervägde också möjligheterna att inordna ett särskilt bostadsstöd i studiestödet. I slutbetänkandet, Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90), kon- staterade man att det visserligen inte förelåg några oöverstigliga tekniska hinder, även om en ökad administrativ hantering var oundviklig. Det fanns emellertid, enligt utredningen, invändningar som var av mer principiell natur. Studiestödsutredningen framhöll att allt fler människor växlar mellan studier och annan verksamhet. Därför fann man det angeläget att söka generella lösningar som inte 
 132 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bostadsbidrag 
  
 skiljer sig åt mellan studerande och icke studerande. Studiestöds- utredningen förordade att bostadsbidrag även fortsättningsvis läm- nas till studerande inom ramen för bostadsbidragssystemet. 
 I propositionen om det nya studiestödet, prop. 1999/2000:10, fastslås att alla som omfattas av systemet i princip skall ha rätt till lika stort studiestöd under studietiden oavsett övriga omkostnader. Skillnader mellan studerande när det exempelvis gäller boendekost- nader skall alltså inte tillgodoses inom studiemedelssystemet; en grundläggande princip är att sådana särskilda behov skall tillgodo- ses inom ramen för andra system. 
 Dagens diskussion 
 I Socialdepartementets rapport Analys av bostadsbidrag, från den 2 april 2003, framförs att stöd inom det utbildningspolitiska områ- det eventuellt bättre skulle kunna möta de studerande ungdomar- nas behov än vad bostadsbidraget kan. När det gäller ungdomar som uppbär bostadsbidrag konstateras att det är stora skillnader mellan de som studerar och de som inte studerar; bidragshushåll där ingen studerar har enligt rapporten en klart lägre månads- inkomst och de uppbär ofta socialbidrag. Det framhålls att den reella ekonomiska situation är betydligt bättre för studerande ung- domar än för andra unga i bostadsbidragssystemet. Lånedelen i studiemedlet, och även en mindre del av bidragsdelen, undantas vid beräkningen av bostadsbidrag, vilket enligt rapporten gynnar stu- derandehushållen framför övriga hushåll i bostadsbidragssystemet. 
 Det bör emellertid beaktas att den klart övervägande delen av ungdomshållen inom bostadsbidragssystemet är studerande: i ett sådant perspektiv utgör studerande inte någon avvikande grupp i bostadsbidragssystemet. Vidare är det möjligt att inte alla som egentligen är bidragsberättigade söker bostadsbidrag. Även detta måste beaktas när de relativt stora skillnaderna mellan olika ung- domshushåll som uppbär bostadsbidrag redovisas. Dessutom byg- ger studiemedelssystemet i första hand på ett lån som skall åter- betalas. Det nya återbetalningssystemet säkerställer också att så kommer att ske. 
 Studerande i bostadsbidragssystemet återfinns främst i gruppen ungdomar utan barn. I bostadsbidragskollektivet i stort är det där- emot en klar övervikt för barnfamiljer. Bostadsbidraget fungerar till stor del som ett familjestöd. I exempelvis statsbudgeten ingår 
 133 
  
 Bostadsbidrag 
  
 SOU 2003:130 
  
 bostadsbidragen i det politikområde som omfattar de ekonomiska familjestöden. Det skulle således kunna hävdas att bidragshushållen utan barn – av vilka fyra femtedelar är studerande – inte passar in i nuvarande system som främst tar sikte på barnfamiljer. 
 Ett överförande av bostadsstödet för unga studerande till stu- diemedlet är dock förknippat med tydliga svårigheter. Det finns klara skillnader mellan de två systemen. Bostadsbidraget är behovs- prövat och tar hänsyn till hela hushållets ekonomi, medan studie- medlet är av mer generell karaktär och utgår endast till den stude- rande oavsett familjesituation. Den grundläggande principen för det nya studiestödssystemet är att, som tidigare framgått, alla i princip skall ha rätt till lika stort stöd oberoende av andra omkost- nader. En annan brist med en eventuell överföring av bostadsstödet för unga studerande är att det endast är de som uppbär studiemedel som skulle kunna komma i åtnjutande av bostadsstödet. Vidare skulle frågan om samspelet mellan studiemedlet och bostadsbidra- get kvarstå för de studerande som är berättigade till bostadsbidrag för barnfamiljer. Dessutom lämnas bara studiestöd under faktisk studietid. Dagens bostadsstöd kan utgå under hela året oavsett om studier bedrivs. 
  
 7.3.4 
  
 Alternativ inom bostadsbidraget 
  
 Nedan redovisas olika alternativ till hur samspelet mellan studie- medlet och bostadsbidragen kan utformas inom bostadsbidraget. Utredningen behandlar bl.a. de möjligheter till långsiktiga lös- ningar som bostadsutskottet har redovisat (bet. 2000/01:BoU12). 
 Höjda inkomstgränser 
 Ett alternativ är att höja de inkomstgränser från vilka bostadsbidra- get reduceras. Det skulle innebära att enskilda skulle kunna tjäna mer innan bidraget börjar reduceras. Det kommer även att betyda att det krävs en högre inkomst innan bidraget är helt bortreducerat. 
 En sådan utformning medför dock att kompensationen inte endast träffar just de studerande med studiebidrag, utan hela bostadsbidragskollektivet skulle komma i åtnjutande av de höjda inkomstgränserna. Det skulle innebära en ökning av antalet perso- ner som får bostadsbidrag. För att endast nå studerande krävs att 
 134 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bostadsbidrag 
  
 särskilda inkomstgränser införs för denna grupp. Det skulle inne- bära en särlösning för en viss grupp inom bostadskollektivet, vilket kan vara svårt att motivera ur rättvisesynpunkt. 
 Höjda bostadsbidrag i takt med att studiebidragen höjs 
 Ytterligare en möjlighet skulle kunna vara att bostadsbidragen höjs i takt med att studiebidragen höjs. Om inte alla bidragstagare under sådana omständigheter skall få höjt bidrag krävs att bostadsbidra- gen endast höjs för dem som skulle beröras av en eventuell höjning av studiebidraget. 
 Alternativet medför, förutom att det skulle bli en särlösning för studerande, att en kostnadsdrivande komponent införs i själva regelverket. En höjning av studiebidraget skulle per automatik ge ökade bostadsbidrag. 
 Studiebidraget påverkar inte bostadsbidragen 
 En annan möjlighet är att helt undanta bidragsdelen i studiemedlet när bostadsbidraget räknas fram. 
 En kortare tillbakablick visar att frågan om hur studiemedlen skall påverka bostadsbidraget har hanterats olika genom åren. Det har exempelvis inte varit något självklart val att studiebidraget skall ingå i den inkomst som ligger till grund för beräkningen av bostadsbidrag. Under en period beaktades studiebidraget inte alls. Det har emellertid även funnits en konstruktion som innebar att även lånedelen i studiemedlen delvis beaktades när bostadsbidraget skulle fastställas. 
 Bidragsdelen av studiemedlet kom att ingå som en del av den bidragsgrundande inkomsten fr.o.m. 1994. Varken i budgetpropo- sitionen eller i den aktuella propositionen gavs någon motivering (prop. 1992/93:174). Frågan hade inte heller berörts av Utred- ningen om bostadsbidragens administration (SOU 1992:89). 
 Familjeutredningen föreslår, i sitt slutbetänkande Ur fattig- domsfällan (SOU 2001:24), att studiebidraget inte skall påverka bostadsbidraget. Utredningen anför att inkomstprövningen så långt som möjligt skall följa beskattningens inkomstbegrepp. Den finner inget skäl att frångå denna princip när det gäller det obeskattade studiebidraget. Om studiebidraget beaktas så riskeras 
 135 
  
 Bostadsbidrag 
  
 SOU 2003:130 
  
 att förbättringarna i det nya studiemedelssystemet, som syftar till att skapa förutsättningar till livslångt lärande, inte fullt ut kommer alla till del. 
 Ytterligare ett argument som Familjeutredningen anför mot att inkludera studiebidraget i den inkomstgrundande inkomsten är att studiebidraget inte på samma sätt som förvärvsinkomster kvalifice- rar för olika socialförsäkringsförmåner. 
 Eftersom Familjeutredningens översyn avser just barnfamiljer konstaterar den även att studiebidragen inte tar hänsyn till de stu- derandes försörjningsbörda; de har rent utbildningspolitiska mål. Därför kan det ifrågasättas om studiestödet skall påverka stöd- system som syftar till att just ta hänsyn till försörjningsförmåga. 
 Det finns även argument som talar för att studiebidraget skall räknas som en del av den bidragsgrundande inkomsten. Det kanske främsta är att studiebidraget kan tillföra hushållet ekonomisk bär- kraft under förutsättning att den disponibla inkomsten faktiskt ökar. Det fordras alltså att totalbeloppet i studiemedlen ökar och inte bara bidragsandelen. Vidare skulle givetvis statens kostnader för bostadsbidraget öka om studiebidraget inte räknades med. 
 Den kortsiktiga regeln permanentas 
 Ett alternativ skulle även kunna vara att permanenta den kortsiktiga regeln, som innebär att 80 procent av studiebidraget beaktas när bostadsbidraget beräknas. 
 Den uppenbara fördelen är att man med hjälp av denna procent- sats undviker att bostadsbidraget minskas. Och det kan även ske på ett administrativt enkelt sätt. 
 Detta alternativ kan dock inte hänföras till någon mer långsiktigt bärande princip. Procentsatsen har endast satts av den anledningen att studerandehushållen inte skulle få lägre bostadsbidrag på grund av det nya studiestödet. Studiemedelsreformen innebar att andelen bidrag ökade, men att summan av lån och bidrag i princip förblev oförändrad, dvs. den ekonomiska bärkraften förändrades i prakti- Waters inte. Riksdagen har också betonat att det inte varit meningen att regeln skall permanentas. 
 136 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bostadsbidrag 
  
 Hela studiebidraget påverkar bostadsbidraget 
 Riksdagens ställningstagande, i frågan om hur bostadsbidraget skall samspela med studiemedelssystemet, innebär att alternativet att hela studiebidraget skall påverka bostadsbidraget inte är accepta- belt. Utredningen uppfattar därför att det i arbetet med att finna ett långsiktigt samspel mellan de två systemen inte är aktuellt att pröva ett sådant alternativ. 
  
 7.3.5 
  
 Utredningens slutsatser 
  
 Utredningen uppfattar sitt uppdrag så att förslag skall lämnas om hur gränsdragningen mellan studiemedelssystemet och bostads- bidraget skall utformas på lång sikt. Grundstrukturen i systemen skall ligga fast. Därför är det inte utredningens uppgift att närmare analysera bostadsbidragets framtida roll och syfte. 
 Utredningen anser att bostadsstödet till personer som studerar även fortsättningsvis bör ges inom bostadsbidragssystemet. Utred- ningen anser alltså att det långsiktiga alternativet för samspelet bör sökas inom bostadsbidragssystemet. 
 Alternativet att höja inkomstgränserna från vilka bostadsbidraget reduceras ligger enligt utredningens mening för långt ifrån själva samspelet mellan studiemedlet och bostadsbidraget. Ett sådant för- slag skulle egentligen endast innebära en generell utvidgning av bostadsbidraget. Själva grundfrågan – hur studiemedlet skall betraktas inom bostadsbidraget – kvarstår; alternativet tar inte sin utgångspunkt i någon princip för hur samspelet skall utformas. 
 Inte heller ett införande av särskilda inkomstgränser för stude- rande med studiebidrag tilltalar utredningen. Det är svårt att ur rättvisesynpunkt motivera varför just en specifik grupp skall behandlas annorlunda. Utredningen är därför även tveksam till alternativet att höja bostadsbidragen i takt med eventuella höj- ningar av studiebidraget. Detta senare alternativ innefattar även andra uppenbara nackdelar. 
 Det kortsiktiga alternativet, att enbart beakta 80 procent av stu- diebidraget när bostadsbidraget beräknas, har sina praktiska för- tjänster. På ett administrativt enkelt sätt har man sett till att änd- ringarna i det nya studiemedelssystemet inte leder till minskade bostadsbidrag. Det rör sig dock om en tillfällig lösning även om riksdagen funnit alternativet acceptabelt under flera år. På längre 
 137 
  
 Bostadsbidrag 
  
 SOU 2003:130 
  
 sikt behövs en tydlig utgångspunkt för hur studiebidraget skall betraktas inom bostadsbidragssystemet. Bestämmelsen utgår just från den förändring som skedde inom studiemedelssystemet 2001. Det rör sig följaktligen inte om någon mer generell princip. Detta alternativ ger exempelvis ingen vägledning till hur eventuella fram- tida ändringar i studiemedlet skall hanteras inom bostadsbidrags- systemet. 
 Inkomstbegreppet inom bostadsbidragssystemet bygger på prin- cipen att beskattningens inkomstmått skall vara bindande. Obeskattade bidrag räknas därför inte med i den bidragsgrundande inkomsten. Bidragsdelen inom studiemedlet utgör ett av de få undantagen. Utredningen ifrågasätter om det finns skäl att frångå denna princip när det just gäller studiebidraget. Någon motivering till varför studiebidraget skall beaktas vid beräkningen av bostads- bidraget går inte heller att finna i förarbetena. 
 Studiebidraget tillför visserligen ekonomisk bärkraft. Studiemed- lets konstruktion innebär dock att en höjd bidragsandel inte med- för ökad disponibel inkomst så länge inte totalbeloppet höjs. Där- för saknas grund för att studiebidraget skall beaktas när bostads- bidraget beräknas. Andra obeskattade bidrag räknas, som regel, inte in i den inkomst som ligger till grund för bostadsbidraget. 
 Studiebidraget kvalificerar inte på samma sätt som förvärvs- inkomster och många andra beskattade inkomster för olika social- försäkringsförmåner. Pensionsrätt ges emellertid för studier. Denna kan dock, precis som pensionsrätten för barnår och värn- plikt, ses som en kompensation för att den enskilde avstår från för- värvsarbete och därigenom inte kan tjäna in pensionsrätt. Pen- sionsgrundande belopp för studier bör således uppfattas som en fiktiv inkomst. 
 Det är dessutom en fördel om studiemedelssystemet och bostadsbidragssystemet hålls åtskilda. Bostadsbidraget inverkar inte på studiemedlets storlek. Principen är att kompletterande för- måner, dvs. förmåner som kompletterar eller fyller ut studiemedlet för studerande som har behov av ytterligare stöd, inte skall påverka studiemedlets storlek. Utredningen uppfattar det som rimligt att även det omvända gäller, närmare bestämt att studiemedlet inte skall påverka bostadsbidraget. Att hålla studiemedlet och bostads- bidraget åtskilda ger på längre sikt större utrymme att inom respektive system fritt genomföra ändringar utan att behöva ta hänsyn till möjliga effekter i det andra systemet. Inte heller behö- ver man i sådana fall överväga olika slags korrigerande regler. 
 138 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bostadsbidrag 
  
 7.3.6 
  
 Utredningens förslag 
  
 Utredningen föreslår att bidragsdelen i studiemedlet inte skall påverka bostadsbidraget. Studiebidraget skall därför inte ingå i den inkomst som utgör underlag vid beräkning av bostadsbidrag. 
 De effekter som förslaget får och som främst är av intresse att redovisa här är konsekvenser för individen, ekonomiska och vissa övriga konsekvenser. 
  
 7.3.7 
  
 Förslagets konsekvenser för hushåll med bostadsbidrag 
  
 Förslaget får endast konsekvenser för de bostadsbidragshushåll där någon person får studiebidrag. En del av dessa hushåll gynnas av förslaget. Situationen för de andra bidragshushållen blir oföränd- rad. Ingen får minskat bostadsbidrag. 
 För att förslaget skall komma att ge ökat bostadsbidrag krävs att den bidragsgrundande inkomsten ligger över inkomstgränserna enligt nuvarande beräkningsgrund. Om inkomsten däremot redan innan förändringen understiger gränserna påverkar förslaget inte bostadsbidraget eftersom någon inkomstprövning inte slagit till ens tidigare. 
 Den som endast uppbär studiemedel och inte har några kom- pletterande inkomster hamnar under inkomstgränserna och påver- kas därför inte av förslaget. Förslaget får dock vissa fördelnings- politiska effekter eftersom bostadsbidraget kan reduceras först om personen samtidigt har inkomst från t.ex. feriearbete. Effekterna har samband med de olika inkomstgränserna för ungdomar utan barn och barnfamiljer. För ensamstående ungdomar minskas bostadsbidraget vid årsinkomster som överstiger 41 000 kronor. För en ensamsökande med barn är motsvarande gräns 117 000 kro- nor. Ungdomshushållen, med de lägre inkomstgränserna, kan med förslaget få ökade bostadsbidrag redan vid relativt låga sido- inkomster. 
 Vuxenstuderande med det högre studiebidraget kommer enligt förslaget att kunna få ökat bostadsbidrag som i kronor räknat är högre än för studerande som får studiebidrag enligt den generella nivån. Det bör påpekas att det rör sig om en relativt avgränsad grupp. Det högre bidraget i studiemedelssystemet lämnas inom en begränsad resursram och ges främst för studier på grundskole- och 
 139 
  
 Bostadsbidrag 
  
 SOU 2003:130 
  
 gymnasienivå. Ofta sker sådana studier under en mer begränsad tid. Utredningen anser därför att dessa konsekvenser är godtagbara. 
 Utredningens förslag säkerställer även att intentionerna med det högre studiebidraget i praktiken fullt ut även kommer de vuxen- studerande som uppbär bostadsbidrag till del. Om däremot hela studiebidraget skulle beaktas vid beräkning av bostadsbidrag så ris- kerar de negativa konsekvenserna att bli som störst för de bostads- bidragstagare som tillhör denna prioriterade grupp. Eftersom deras studiebidrag är högre så skulle även, förutsatt att inkomstgränserna överstigs, nedtrappningen av bostadsbidraget bli mer markant. 
  
 7.3.8 
  
 Kostnader och finansiering av förslaget 
  
 Den årliga kostnaden, för att inte beakta hela studiebidraget när bostadsbidraget beräknas utan i stället enbart ta hänsyn till 80 pro- cent, uppskattas till 30 miljoner kronor. Att inte alls räkna med studiebidraget kostar ytterligare 87 miljoner kronor per år. Ungefär 70 procent av kostnaden för förslaget kan hänföras till gruppen ungdomar utan barn. Beräkningarna är gjorda för 2003 och är behäftade med viss osäkerhet eftersom volymerna är svåra att upp- skatta. En viss underskattning kan föreligga. Det rör bl.a. bidragstagare som får det högre studiebidraget. 
 En möjlig finansiering av förslaget skulle kunna vara att göra motsvarande besparingar inom bostadsbidragssystemet. Det är dock svårt att hitta någon träffsäker finansiering som inte innebär att de positiva effekterna i praktiken försvinner. Om man inte direkt inriktar sig på de som uppbär studiemedel, riskeras att även de som inte studerar drabbas. Det har tidigare framgått att ungefär fyra femtedelar av de hushåll som får bostadsbidrag inte uppbär studiemedel. Utredningen anser det inte önskvärt att denna grupp, som inte får ta del av någon förbättring, skall beröras. 
 Förslaget syftar till att finna en långsiktig princip för samspelet mellan två system: studiemedlet och bostadsbidraget. Vid dessa förhållanden är det rimligt att försöka finna finansieringen inom studiestödssystemet. Utredningen föreslår därför att kostnaderna för förslaget finansieras genom att de faktiska utgifterna för de ramade anslagen som rör rekryteringsbidraget respektive det högre studiebidraget minskas i motsvarande mån. Det kan t.ex. ske genom minskade volymer. Bland bostadsbidragstagarna kommer de med det högre studiebidraget bättre ut i utredningens förslag än de 
 140 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bostadsbidrag 
  
 som har det generella bidraget. Därför är det rimligt att anslaget för det högre studiebidraget tas i anspråk för finansieringen. 
  
 7.3.9 
  
 Författningsändringar och ikraftträdande m.m. 
  
 Förslaget medför vissa ändringar i lag. Utredningen föreslår änd- rade bestämmelser i lagen om bostadsbidrag. Som en konsekvens av de ändrade bestämmelserna upphävs lag om särskild bestämmelse om bostadsbidrag. 
 I lagen om bostadstillägg för pensionärer hanteras frågan om vilka inkomster som skall medräknas vid fastställande av den bidragsgrundande inkomsten på liknande sätt som i lagen om bostadsbidrag. Det innebär att en ändring liknande den som före- slås i lagen om bostadsbidrag också bör genomföras i lagen om bostadstillägg för pensionärer. Ytterst få bland de som uppbär bostadstillägg erhåller studiebidrag. Utredningens förslag i denna del får alltså inte några konsekvenser av större vikt. 
 Förslaget får inga konsekvenser för samspelet mellan rekryte- ringsbidraget vid vuxenstudier och bostadsbidraget. Förslaget får marginella effekter beträffande administrationen. Utredningen anser vidare att förslaget i övrigt inte påverkar de områden som efterfrågas i Kommittéförordningens (1998:1474) konsekvens- beskrivningar. 
 Utredningen ser det som angeläget att den föreslagna föränd- ringen kan träda i kraft så snart som möjligt. Detta bedöms kunna ske den 1 januari 2005. 
  
 7.4 
  
 Bostadsbidragssystemets övriga konsekvenser för studerande 
  
 Utöver frågan om samspelet mellan studiemedel och bostadsbidrag finns även några andra frågor som rör studerande med bostads- bidrag. Utredningen redogör för de effekter som bostadsbidragets koppling till årsinkomst och bidragets uppdelning i preliminärt och slutligt bidrag kan orsaka. Även den övre åldersgräns som gäller för hushåll utan barn behandlas. 
 Det har framförts synpunkter till utredningen från studerande att bostadsbidraget ger upphov till marginaleffekter om de stude- rande väljer att förvärvsarbeta vid sidan av studier eller under 
 141 
  
 Bostadsbidrag 
  
 SOU 2003:130 
  
 ferierna. Bostadsbidraget minskas vid ökad inkomst. Detta är emellertid inte endast något som är specifikt för just studerande som uppbär bostadsbidrag. Hela bostadsbidragets konstruktion bygger på inkomstprövning. Utredningen fördjupar sig därför inte i frågan. Det kan nämnas att Familjeutredningen har behandlat denna fråga i sitt betänkande Ur fattigdomsfällan (SOU 2001:24). 
  
 7.4.1 
  
 Preliminärt bidrag som stäms av mot taxerad inkomst 
  
 Införandet av en ny modell för inkomstprövningen var den mest genomgripande förändringen vid omläggningen av bostadsbidragen 1997. Bostadsbidraget består av ett preliminärt bidrag, vilket Powell ras på en inkomst som den sökande själv uppskattar, och ett slutligt bidrag, som bestäms i efterhand på grundval av taxeringen. 
 Studerandeorganisationerna framhåller att systemet för inkomst- prövningen vållar bekymmer för studerande. Att den taxerade inkomsten, som utgår från årsinkomsten, används vid det slutliga beslutet om bostadsbidrag kan medföra stora återbetalningskrav. Även flertalet av försäkringskassorna pekar, i sina enkätsvar till utredningen, på de problem som systemet orsakar för studerande; reglerna är inte svåra att tillämpa, men kassorna menar att många studerande upplever dem som orättvisa. 
 Dagens inkomstprövningssystem skapar problem för personer som har svårt att förutse sina framtida inkomster. Studerande är en sådan grupp; de kan vid övergången till förvärvsarbete ha svårt att uppskatta kommande inkomst. Värnpliktiga, arbetslösa och social- bidragstagare är andra grupper som kan ställas inför liknande problem. 
 Det är emellertid inte endast den omständigheten att studerande kan ha svårt att förutse sina inkomster som kan orsaka problem. Att det just är årsinkomsten, och inte exempelvis inkomsten under terminen, som beaktas när bostadsbidraget fastställs kan även få andra följder för studerande. Studerande som påbörjar sin utbild- ning under hösten, och som har haft inkomster tidigare under året, får i många fall ett lägre bostadsbidrag under de aktuella månaderna än om de studerat under hela året. Detta är en effekt av att det är hela kalenderårets inkomst som räknas. Utfallet hade blivit annor- lunda om hänsyn endast tagits till höstmånaderna. I vissa fall kan denna knytning till årsinkomsten innebära att den studerande inte får något bostadsbidrag alls om studierna påbörjas under hösten. 
 142 
  
 SOU 2003:130 
  
 Bostadsbidrag 
  
 För den studerande som slutför sina studier under våren och exem- pelvis börjar arbeta under hösten kan den nämnda knytningen medföra att han eller hon blir återbetalningsskyldig för bidrag som utbetalats. 
 Slutsatser 
 Det nya inkomstprövningssystemet kan vara besvärligt för perso- ner som har oregelbundna inkomster. Detta är en nackdel som föl- jer av själva systemet. Grunden i det nya systemet är att det preli- minärt erhållna bidraget stäms av mot den taxerade inkomsten. Till viss del kan problemen för dessa personer undvikas om insikt om denna grundprincip nås. Därför är det ytterst angeläget att de stu- derande får god information om modellen för beräkning av bostadsbidrag. Utredningens enkät till studerande indikerar att det finns brister inom detta område. 
 Syftet med nuvarande modell för inkomstprövning är att aktuell inkomst används samtidigt som goda kontrollmöjligheter finns. Utredningen vill dock framhålla att inkomstprövningssystemet får klart bekymmersamma effekter för studerande. Det finns även tecken, bl.a. från utredningens enkät till studerande, som tyder på att studerande avstår från att söka bostadsbidrag, fast de egentligen skulle vara berättigade till bidrag. En anledning är rädsla för att behöva betala tillbaka förhållandevis stora belopp. Även om kraven på kontrollmöjligheter medför att det inte är helt lätt att finna ett annat fungerande avstämningssystem, såsom exempelvis termins- visa avstämningar, så anser utredningen att det inte kan förnekas att dagens system för inkomstprövning orsakar problem för en hel del studerande. 
  
 7.4.2 
  
 Den övre åldersgränsen för hushåll utan barn 
  
 Flera studerandeorganisationer ifrågasätter åldersgränsen på 29 år som gäller för hushåll utan barn. Studerande utgör en stor andel av denna grupp bidragsmottagare. Åldersgränsen anses strida mot principen om livslångt lärande; även personer som är något äldre bör, enligt dessa organisationer, kunna vara berättigade till bostadsbidrag. 
 143 
  
 Bostadsbidrag 
  
 SOU 2003:130 
  
 Möjligheten till bostadsbidrag för personer som är 29 år eller äldre upphörde den 1 januari 1996 (prop. 1994/95:100, bilaga 6). Vid denna tidpunkt genomförde regeringen en rad besparings- åtgärder för att sanera en ansträngd budget. Den nu nämnda åldersgränsen utgjorde en del av denna budgetsanering. Även andra åtgärder för att begränsa kostnadsutvecklingen inom bostads- bidragssystemet vidtogs. 
 Slutsatser 
 Åldersgränsen på 29 år för hushåll utan barn träffar många stude- rande och kan därmed inte anses ligga i linje med principen om livslångt lärande. Utredningen inser emellertid att regeln utformats mot bakgrund av det ekonomiska läget i landet. 
 144 
  
 8 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 Utredningens bedömning: Studerande med familjeansvar kan periodvis ha en ansträngd ekonomi med knappa disponibla resurser. Detta gäller särskilt ensamstående föräldrar. Rent prin- cipiellt bör stöd till familjen lämnas inom familjepolitiken. De familjepolitiska stöden är emellertid inte särskilt avpassade till studerande vilket försvårar möjligheten att inrymma ett barn- tillägg i befintliga stödformer. Den ekonomiska situationen för studerande med studiemedel som har barn kan underlättas genom att de ges möjlighet att utnyttja tilläggslån i studie- medelssystemet. 
 Studerandegruppen är, som redan konstaterats, mycket heterogen och studerande har olika behov. Behovet av ekonomiskt stöd under studietiden är också skiftande. Omkring 30 procent av de stude- rande har barn. Enligt direktiven skall utredningen analysera om det finns förutsättningar att underlätta den ekonomiska situationen för studerande som är familjeförsörjare genom att införa ett barn- tillägg till studerande. Förutsättningarna för att införa ett sådant tillägg till studerande i studiestödssystemet eller i något av trygg- hetssystemen skall analyseras. 
  
 8.1 
  
 Den ekonomiska standarden 
  
 Utredningen har i kapitel 4 lämnat en översiktlig redovisning av den ekonomiska situationen för alla studerande. Av redovisningen framgår bl.a. att studerandehushåll med barn har relativt små eko- nomiska marginaler. Ensamstående studerande som får barn under studietiden har det sämsta ekonomiska utfallet. Även föräldrar i parförhållande där båda studerar har en sämre ekonomisk situation. Av utredningens tidigare redovisning framgår att de disponibla 
 145 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 SOU 2003:130 
  
 resurserna ofta är lägre för studerande som har flera barn. Boende- kostnader och andra levnadsomkostnader varierar mycket mellan studerande och påverkar givetvis det ekonomiska läget. 
 En vanlig familjesituation är att den ena parten studerar och den andra förvärvsarbetar. En försiktig beräkning, baserad på en förvärvsinkomst på 15 500 kronor och en boendekostnad motsva- rande 4 500 kronor per månad, visar att en sådan familj får ca 2 500 kronor mindre att röra sig med varje månad när de får barn jämfört med vad de hade före barnets födelse. 
 Under de senaste åren har ett flertal insatser genomförts för att förbättra situationen för barnfamiljer. Barnbidraget och flerbarns- tillägget har höjts. Grundnivån i föräldrapenningen har också höjts för de föräldrar, exempelvis studerande, som saknar eller har låg inkomst. Maxtaxa i den kommunala barnomsorgen har införts. Förbättringar har vidare genomförts i studiemedelssystemet. Det har alltså vidtagits viktiga insatser som sammantaget har bidragit till att stärka den ekonomiska situationen för gruppen studerande med barn. 
 Utredningens redovisning av den ekonomiska standarden för studerande med försörjningsansvar tyder dock på knappa dispo- nibla resurser. Utredningen har i sin kartläggning och i den stude- randeenkät som genomförts funnit att det finns familjeförsörjare som behöver kompletterande socialbidrag under studietiden. Bland de ensamstående studerande med barn får 60 procent socialbidrag någon gång under året och 30 procent får socialbidrag under längre tid än själva sommaruppehållet. En mycket liten grupp studerande är löpande beroende av socialbidrag för sin försörjning. Studie- medel är den viktigaste finansieringsformen för majoriteten av stu- derande. Utredningen finner därför att totalbeloppet i studiemed- len för vissa studerande med barn, i alla fall periodvis, inte är till- räckligt. Framför allt har ensamstående föräldrar svårt att försörja sig. Gifta/sammanboende föräldrar med barn har en något mer sta- bil situation. Den ekonomiska situationen skiljer sig dock inte i avsevärd utsträckning från den som många vuxna ensamstående studerande har under studietiden. 
 146 
  
 SOU 2003:130 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 8.2 
  
 Barntillägg till studerande inom studiestöds- systemet 
  
 8.2.1 
  
 Tidigare barntillägg i studiestödssystemen 
  
 Utredningen redovisar nedan de tidigare former av barntillägg till studerande som periodvis funnits i äldre studiestödssystem. 
 Barntillägget inom studiemedlet 
 När studiemedlet infördes 1965 gavs möjlighet för studerande som hade vårdnad om eller underhållsskyldighet mot barn att söka ett särskilt barntillägg. Studiemedelssystemet och de familjepolitiska trygghetssystemen vid denna tid var annorlunda utformade jämfört med dagens system. Studiemedelssystemet var främst ett låne- system och innehöll vissa moment av behovsprövning. Reglerna var utformade med hänsyn bl.a. till att antalet studerande var begrän- sade i förhållande till dagens stora volymer. Få studerande hade barn. Barntillägget kunde lämnas som ett återbetalningspliktigt lån. Behovet av stöd prövades i varje särskilt fall. Tillägget utgick med 25 procent av basbeloppet per läsår och barn under 16 år. Beloppet överensstämde med närmast jämförbara förmåner som på den tiden fanns inom den allmänna försäkringen. 
 Barntillägget slopades i samband med att studiemedlet reforme- rades 1989. I motiven framhölls att barnfamiljernas situation för- ändrats sedan barntilläggen infördes på  
 1960-talet. 
  De studerandes barn hade i flertalet fall tillgång till kommunal barnomsorg med låga taxor. De familjeekonomiska förmånerna i form av t.ex. barn- bidrag och bostadsbidrag hade byggts ut kraftigt. Ekonomiska pro- blem, som uppstår i en barnfamilj, borde i stället lösas inom ramen för samhällets allmänna stöd till barnfamiljer (prop. 1987/88:116, s. 29). Det bedömdes också att den disponibla inkomsten för stu- diemedelstagaren som hade ett barn var acceptabel även utan barn- tillägg. 
 Barntillägget inom vuxenstudiestöden 
 Under  
 1980-talet 
  genomfördes en rad förändringar inom området vuxenutbildning och vuxenstudiestöd. Bland annat infördes den 1 juli 1984 ett barntillägg inom det särskilda vuxenstudiestödet för 
 147 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 SOU 2003:130 
  
 vuxna (svux) och det särskilda vuxenstudiestödet för arbetslösa (svuxa). 
 Huvudskälet till barntillägget var att förstärka vuxenstudiestö- dens rekryteringskraft genom att skapa utrymme för en höjd ersättning till familjeförsörjare som avstod från inkomst för att börja studera. Bakgrunden var att det dåvarande stödet gav så pass låg ersättning i förhållande till inkomstbortfallet att många arbets- tagare helt enkelt inte hade råd att studera. 
 Vuxenstudiestöden hade en annan konstruktion än studiemed- len. Stöden var kopplade till nivåerna i arbetslöshetsersättningen och beräknades olika beroende på om den studerande var medlem eller inte i en arbetslöshetskassa. Stöden bestod av både bidrag och lån. Ersättningsnivåerna beräknades individuellt. Ett högre bidrags- belopp förbehölls sådana sökande som var berättigade till ersätt- ning från arbetslöshetskassa eller hade uppburit ersättning från sådan kassa under den längsta tid som kunde utbetalas. Till det högre beloppet knöts ett barntillägg. Till skillnad från studiemed- lets barntillägg utgick detta tillägg som ett bidrag. Barntillägget, som var skattepliktigt, lämnades till studerande för barn upp till 16 år med 992 kronor per månad och barn. 
 Det bör betonas att vuxenstudiestöden, och därmed även det nämnda barntillägget, inte var generella stöd. Resurserna var begränsade. Det innebar att om antalet sökande var större än anta- let stöd, så gjordes ett urval. 
 Barntillägget inom vuxenstudiestöden avskaffades den 1 juli 1995. I motiven anfördes att tillägget inte var förenligt med den inkomstbortfallsprincip som vuxenstudiestöden byggde på; famil- jens storlek skulle i stället beaktas inom ramen för familjestödet. Barntillägget inom vuxenstudiestöden hade delvis införts mot bak- grund av att det vid den tiden redan fanns ett sådant tillägg inom studiemedlet. Eftersom barntillägg nu saknades i andra studie- stödsformer bedömdes det som rättvist att ta bort barntillägget även inom vuxenstudiestöden. 
 Avskaffandet av barntillägget måste även ses i skenet av det statsfinansiella läge som rådde vid tillfället. I budgetproposition för 1994/95 framhölls att besparingar inom alla samhällssektorer var ofrånkomliga. 
 148 
  
 SOU 2003:130 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 8.2.2 
  
 Internationell utblick 
  
 I ett internationellt perspektiv är det svenska studiemedelssystemet och övriga trygghetssystem förhållandevis unika. Liknande system finns främst i de andra nordiska länderna. Studiestödsystemen i andra länder är annorlunda konstruerade. Stöden är inte, som i Sverige, generella. I allmänhet beaktas den studerandes familje- situation så att det görs en behovsprövning för att bedöma om stöd skall lämnas. Föräldrarnas och familjens ansvar för enskildas studier är väl utbrett. I gengäld finns det i flera länder exempel på kompen- sation till studerande med försörjningsansvar i form av skattelätt- nader. Barntillägg i studiemedelssystemen har förekommit och förekommer i vissa länder men då är studiestödet utformat med beaktande av familjesituationen dvs. det är inte bara den studeran- des egna inkomster och egen förmögenhet som påverkar stödet. Det är därför svårt att göra någon internationell jämförelse på detta område. 
  
 8.2.3 
  
 Det nya studiestödet – enbart kostnader för den stude- rande själv 
  
 Studiemedelssystemet är generellt till sin karaktär. Alla som omfattas av systemet har i princip rätt till lika stort studiestöd under studietiden oavsett ålder, familjesituation och bostadsort. En grundläggande princip i studiemedelssystemet är att speciella behov föranledda av exempelvis barn skall tillgodoses inom ramen för andra förmånssystem. 
 I samband med att det nya sammanhållna studiestödssystemet infördes behölls dessa principer (prop. 1999/2000:10). 
 Det sedan tidigare bestämda totalbeloppet i studiemedlen bedömdes, i samband med den senaste studiemedelsreformen, i princip fylla sitt syfte att täcka rimliga levnadskostnader för den studerande själv. Totalbeloppet vid heltidsstudier uppgår enligt 2003 års prisnivå till 1 694 kronor per vecka. Utredningen som föregick propositionen redovisade, i sitt slutbetänkande Samman- hållet studiestöd (1996:90), räkneexempel som visade att det tänkta studiestödet i kombination med barnbidrag och bostadsbidrag innebar att studerande med föräldraansvar borde kunna klara sin ekonomi vid de flesta familjesituationer. Gruppen studerande ensamföräldrar bedömdes under vissa förhållanden få svårt att för- 
 149 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 SOU 2003:130 
  
 sörja sig. Utredningen kunde dock inte finna att ensamstående för- äldrar som bedrev studier skulle ha nämnvärt högre merkostnader, och därmed större behov av ekonomiskt stöd, än ensamstående föräldrar som inte studerade. 
 I det nya studiemedelssystemet infördes även en möjlighet för studerande som är 25 år och äldre att under vissa förutsättningar få ett tilläggslån utöver gängse totalbelopp. Tilläggsbeloppet uppgår vid heltidsstudier till 382 kronor per studiemånad för 2003 och kan lämnas oavsett utbildningsnivå under längst 120 veckor. Tilläggs- lånet infördes bl.a. mot bakgrund av att det nya stödet, till skillnad från äldre studiemedel, omfattar både vuxna studerande på grund- skole- och gymnasienivå och studerande inom högskola eller annan eftergymnasial utbildning. Vikten av att studiemedlet skulle få en god rekryteringseffekt och att beloppsnivån skulle göra det möjligt för personer ur olika samhällsgrupper och med varierande livs- situation att börja studera motiverade ett kompletterande lån till totalbeloppet. Den totala studiestödsnivån per studiemånad mot- svarade tillsammans med tilläggslån den högsta ersättningen efter skatt i arbetslöshetsersättningen. 
 Som framgått av kapitel 5 är beloppen i studiemedelssystemet kopplade till prisbasbeloppet och justeras årligen. 
  
 8.3 
  
 Barntillägg till studerande inom familjestöden 
  
 8.3.1 
  
 Ekonomiskt familjestöd 
  
 Ekonomiskt stöd till barnfamiljer lämnas inom de familjepolitiska stödsystemen. Barnbidraget utgör stommen i det ekonomiska familjestödet. Barnbidragssystemet är, precis som studiemedels- systemet, generellt och bidrag lämnas till alla oavsett behov. Någon åtskillnad görs inte beträffande studerande. Inte heller i skatte- systemet sker någon särbehandling av studerande. Bostadsbidraget är ett familjepolitiskt stöd där individuell behovsprövning sker. Inom ramen för detta stöd får familjeförsörjare med barn ett sär- skilt bidrag. Studerande omfattas av dessa regler. Utredningen kan konstatera att de familjepolitiska stöden spelar en stor roll för många studerande föräldrar. Något särskilt barntillägg till stude- rande finns emellertid inte inom ramen för de familjepolitiska stö- den. 
 150 
  
 SOU 2003:130 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 Utredningen finner anledning att kort redovisa bl.a. det förslag som Familjeutredningen lämnade under 2001 om att införa ett stu- derandetillägg inom barnbidragssystemet. Utredningen ansåg att åtgärder för att stödja föräldrar som studerar bör vidtas inom det ekonomiska familjestödet. Exempelvis Tjänstemännens Central- organisation (TCO) och Sveriges Förenade Studentkårer (SFS) har i olika sammanhang uttalat sig positiva till att ett generellt barn- tillägg för studenter med barn införs. TCO har i rapporten Att studera med barn som publicerades den 27 maj 2002, föreslagit att ett sådant tillägg utformas som ett bidrag och ges till alla stude- rande med barn. Tillägget bör inte vara knutet till studiemedels- systemet utan studerande som inte uppbär studiemedel skall också kunna få tillägget. Även SFS har förordat att en lösning utanför studiestödssystemet vore det bästa. 
  
 8.3.2 
  
 Tillägg inom barnbidraget 
  
 Familjeutredningen föreslog, i sitt slutbetänkande Ur fattigdoms- fällan (SOU 2001:24) bl.a. att ett särskilt tillägg inom barnbidraget skulle införas för studerande föräldrar. Tillägget skulle, enligt utredningen, betalas ut med ett visst belopp per barn i hushåll med studerande föräldrar. Dubbla belopp skulle betalas ut om båda för- äldrarna studerade. 
 I förslaget kopplades definitionen av studerande till studie- medelssystemet. Denna lösning bedömdes vara den mest praktiska och fördelen med ett befintligt regelsystem var att ett nytt inte behövde byggas upp. Nackdelen var att barnbidrags- och studie- medelssystemen inte har samma syften och att vissa regler för stu- diemedel därför kan vara mindre ändamålsenliga för ett barnstöd. 
 Det föreslagna tillägget för studerande ingick som en del i ett större paket; det ekonomiska familjestödet skulle, i syfte att minska marginaleffekter och på så sätt motverka fattigdomsfällor, göras mer generellt. 
 Familjeutredningens betänkande har remissbehandlats och bereds för närvarande i Regeringskansliet. Eftersom förslaget med studerandetillägg var förenat med andra förändringar på det famil- jepolitiska området är det svårt att dra några säkra slutsatser av remissopinionen. 
 Utredningen återkommer i det följande med ett exempel på barntillägg inom barnbidraget. 
 151 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 SOU 2003:130 
  
 8.3.3 
  
 Tillägg inom bostadsbidraget 
  
 I bostadsbidragssystemet ingår även ett särskilt bidrag som lämnas till hushåll med hemmavarande barn oberoende av bostadskostna- dens storlek. Bidraget är differentierat beroende på antalet hemma- varande barn i familjen. Bidraget utges även om familjen saknar egen bostad. Studerande utgör en av flera målgrupper för det sär- skilda bidraget. 
 Utredningen har övervägt om det finns förutsättningar att bygga ut den nuvarande modellen för bostadsbidrag med ett särskilt barntillägg till studerande med barn. Ett exempel presenteras i det följande. 
  
 8.4 
  
 Alternativa ekonomiska barnstöd 
  
 8.4.1 
  
 Exempel 
  
 Utredningen har undersökt vilka möjligheter det finns att effektivt underlätta den ekonomiska situationen för studerande med barn. Ersättning i form av bidrag eller återbetalningspliktigt lån på skilda nivåer har prövats. Utredningen har prövat om det är möjligt att införa ett tillägg inom olika stödsystem. Konsekvenserna av de olika alternativen har också analyserats. 
 Som framgått har barntillägg periodvis förekommit i de äldre studiestödssystemen. Utredningen har därför valt att pröva om det finns förutsättningar att åter införa ett sådant tillägg i någon form. Eftersom möjligheten att införa ett särskilt studerandetillägg inom barnbidraget har förespråkats i olika situationer vill utredningen även pröva en sådan modell. Ett alternativ med ett tillägg inom bostadsbidragssystemet redovisas också. Nedan följer några exem- pel med korta kommentarer till de olika alternativen. Antagandena är baserade på att ungefär en halv miljon personer studerar och att ca 30 procent av dessa har barn. Beräkningarna bygger på flera antaganden som är svåra att värdera. Kostnadsberäkningarna är därför osäkra. Utredningen återkommer längre fram till dessa beräkningar. 
 152 
  
 SOU 2003:130 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 Exempel 1. Bidrag inom studiemedelssystemet 
 Generellt bidrag lämnas till alla studerande med barn under den tid de uppbär studiemedel i form av 100 kronor per vecka och barn (ca 450 kronor per månad/barn). 
 Beräknad årlig kostnad: ca 750 miljoner kronor. 
 Kommentarer 
 : 
  
 Ett generellt bidrag förstärker den ekonomiska situationen för alla studerande med barn som finansierar sina studier med studiemedel. Bidraget kan fungera som ett incitament att påbörja eller fortsätta studier för enskilda som planerar att skaffa barn. Bidraget ligger till grund för beräkning av pension. 
 Ett bidrag inom studiemedelssystemets ram överensstämmer inte med principen att särskilda behov skall tillgodoses inom andra trygghetssystem. Studerande utan studiemedel omfattas inte. Stödet kan endast utformas som ett generellt bidrag utan behovsprövning. Systemet blir därför inte träffsäkert. Stöd kan bara lämnas under studietid. Alternativet blir kostsamt. Utan förändringar i bostadsbidragssystemet kommer ett högre bidrag i studiemedelssystemet att motverkas av ett lägre bostadsbidrag för berörda studerande. 
 Exempel 2. Lån inom studiemedelssystemet 
 Möjlighet för alla studerande med barn att, under den tid de uppbär studiemedel, söka tilläggslån med 382 kronor per vecka eller ca 1 600 kronor per månad (år 2003). 
 Beräknad årlig kostnad: ca 60 miljoner kronor. 
 Kommentarer 
 : 
  
 Lånet skall betalas tillbaka efter avslutade studier. Den enskilde bestämmer själv om han eller hon vill utnyttja lånemöj- ligheten. Lånet kan avpassas till den enskildes behov och blir därmed mer träffsäkert. Lånet påverkar inte beräkningen av andra bidrag. Begränsade kostnader. 
 Den enskildes skuldbörda ökar. Studerande utan studiemedel omfattas inte. Stöd kan bara lämnas under studietid och under högst 120 veckor. 
 153 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 SOU 2003:130 
  
 Exempel 3. Bidrag inom barnbidraget 
 Generellt bidrag till alla studerande med barn inom barnbidrags- systemet med 100 kronor per vecka och barn under hela året. 
 Beräknad årlig kostnad: ca 1,4 miljarder kronor. 
 Kommentarer 
 : 
  
 Rättvist och legitimt att stödja barn inom familjepolitiken. Alternativet omfattar alla studerande och inte bara dem som studerar med studiemedel. Stärker enskildas ekonomi och kan verka rekryterande. 
 Mycket kostsamt alternativ. Behovsprövning saknas. Träff- säkerheten är tveksam. Svårt att kontrollera att studier bedrivs och i vilken omfattning utan koppling till studiemedelssystemet. 
 Exempel 4. Bidrag inom bostadsbidraget 
 Behovsprövat bidrag till studerande med barn inom bostads- bidragssystemet med 100 kronor per vecka och barn under hela året. 
 Beräknad årlig kostnad: ca 350 miljoner kronor. 
 Kommentarer 
 : 
  
 Behovsprövat tillägg för vissa studerande. Modellen med pre- liminär beräkning av bidraget kan ha en avhållande effekt för studerande, som ofta har en ojämn ekonomi, att söka bostads- bidrag. 
 Träffsäkerheten kan bli tveksam. Svårt att motivera ur rätt- visesynpunkt gentemot dels studerande som inte får bostads- bidrag, dels personer som inte studerar. Svårt att kontrollera studier och dess omfattning utan koppling till studiemedels- systemet. 
  
 8.4.2 
  
 Behov av närmare avgränsning 
  
 Vid den närmare utformningen av ett eventuellt bidrag till stude- rande med barn behöver vissa avgränsningar göras, oavsett vilket förmånssystem som bedöms mest lämpligt att innehålla ett sådant tillägg. 
 154 
  
 SOU 2003:130 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 Studerande 
 Inledningsvis måste studerandegruppen definieras. Studerande med barn finns på alla utbildningsnivåer och inom alla utbildnings- former. De flesta studerande med barn finns dock inom vuxen- utbildningen. Det är rimligt att ett eventuellt tillägg konstrueras så att studerande i så stor utsträckning som möjligt får samma eko- nomiska stöd. Utredningen har i sina beräkningar av ett tillägg inom studiemedelssystemet utgått från att rätten till ett eventuellt barntillägg knyts till dem som faktiskt uppbär statligt studiemedel. Det bör dock poängteras att en sådan avgränsning innebär att vissa studerande faller utanför. Alternativt kan definitionen göras utifrån alla dem som bedriver en studiemedelsberättigande utbildning – utan något krav på att uppbära studiemedel – med ökade kostnader som följd. Alternativet med ett tillägg inom barnbidragssystemet är ett sådant exempel. Exemplet med ett bidrag inom bostadsbidragen når däremot bara en snäv studerandekrets. 
 Stödets omfattning 
 Ett barntillägg kan lämnas per barn med lika stort belopp eller med skilda belopp beroende på antal barn. Stödet kan t.ex. utformas utifrån barnbidragsmodellen med flerbarnstillägg eller enligt det särskilda differentierade bidraget i bostadsbidraget. Utredningen har i alla sina beräkningar utgått från ett lika stort belopp per barn. Det måste också bestämmas vem av föräldrarna som skall få tilläg- get eftersom det inte är ovanligt med särlevande föräldrar. Stödet bör, precis som barnbidraget, lämnas till vårdnadshavaren. Även en underhållsskyldig förälder som studerar kan behöva stöd. Om båda föräldrarna studerar är det rimligt att båda studerande får tillägg. 
 Stödtid 
 Barnbidrag lämnas löpande under hela året till skillnad från studie- stöd som bara lämnas under studietid. Det måste därför avgöras om stödet skall lämnas under hela året eller bara under studietid. Ett stöd till barnet, vars förälder studerar på heltid, bör kunna utgå under hela året. Utredningen baserar sina beräkningar på att tilläg- get lämnas under samma tid som stödet i övrigt kan utgå. Utred- ningen konstaterar dock att det kan vara svårt att kontrollera fak- 
 155 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 SOU 2003:130 
  
 tiska studier, studieomfattning och studieavbrott. Någon form av kontrollmöjlighet behövs för att hindra missbruk. Frågan om åter- betalning av barntillägg som uppburits på felaktiga grunder måste också avgöras. 
 En ytterligare avgränsning som behöver göras är om det skall fordras heltidsstudier för rätt till barntillägg eller om även deltids- studerande skall kunna få stöd. Om barntillägg skall kunna lämnas till dem som studerar på deltid kommer benägenheten att studera partiellt troligen att öka markant. Det måste också avgöras om barntillägget skall ligga till grund för inkomstprövningen i de olika ekonomiska trygghetssystemen. 
 Administration 
 Utifrån val av modell skall det sedan fastställas vilken myndighet som skall handha administrationen av barntillägget. Strävan att utforma enkla och generella systemet som är lätta att administrera och kontrollera måste vägas mot bl.a. kostnaderna för sådana system. 
  
 8.4.3 
  
 Slutsatser 
  
 Familjepolitiskt stöd eller studiestöd 
 Studiestödet är avsett att täcka levnadskostnaderna för den stude- rande själv och speciella behov såsom försörjning av barn skall till- godoses inom andra förmånssystem. Studiemedelssystemet är inte konstruerat för att kunna beakta särskilda behov som t.ex. barn. Individuell behovsprövning kan, med hänsyn till dagens stora stu- derandevolymer, inte införas utan en tungrodd och kostsam admi- nistration. Försörjningsbördan är alltså en aspekt som inte ryms inom studiemedelssystemet på motsvarande sätt som i t.ex. bostadsbidragssystemet. Att införa ett barntillägg inom studie- medlen är inte problemfritt. Risken för återkrav kan uppkomma vid felaktiga uppgifter beträffande t.ex. inkomst eller otillräckliga studieresultat. Oförutsedda situationer kan alltså påverka samspelet mellan studiestödssystemet och andra förmånssystem på ett nega- tivt sätt för den enskilde studerande. En ojämn ekonomisk situa- tion kan uppstå vid studieavbrott och studieuppehåll. 
 156 
  
 SOU 2003:130 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 Det finns även en stor risk att krav kommer att ställas att andra särskilda behov än försörjningsbehov också bör tillgodoses inom studiestödet. Utredningen har särskilt belyst hur samordningen mellan bostadsbidragen och studiemedelssystemet bör förändras på lång sikt. Ett eventuellt bidrag till studerande med barn inom stu- diemedelssystemet förutsätter att bidraget inte beaktas vid beräk- ning och bestämmande av andra förmåner t.ex. bostadsbidrag. I annat fall uppstår höga marginaleffekter för berörda studerande. 
 I en situation då det statsfinansiella läget tillåter, borde ytter- ligare ekonomiskt stöd till studerande med barn ske inom det familjepolitiska området för att åstadkomma ett enhetligt och lik- värdigt system. Utredningen delar alltså i princip den uppfattning som Familjeutredningen tidigare fört fram och som bl.a. studeran- deorganisationer instämt i. Ett särskilt bidrag till alla studerande inom barnbidraget är mest legitimt inom de familjeekonomiska stöden. Barnbidraget är generellt konstruerat utan behovsprövning och beaktar inte studerandes behov. Därför är det alternativet inte träffsäkert. Handläggningen av arbetslöshetsersättningen visar att det ibland är svårt att avgöra när studerande har avslutat sina stu- dier. Studieavbrott är också besvärligt att skilja från studieuppehåll eller sommarferier. Med hänsyn till de svårigheter som finns att kontrollera att studier bedrivs behöver ett särskilt bidrag inom barnbidraget eller bostadsbidraget eventuellt knytas till de stude- rande som uppbär studiemedel eller som studerar vid studie- medelsberättigande utbildningar. Alternativet med ett tillägg inom bostadsbidraget är inte invändningsfritt i övrigt. Systemet inne- håller visserligen ett mått av behovsprövning, men omfattar inte alla studerande. Modellen med preliminär beräkning av bidraget kan ha en avhållande effekt för studerande som ofta har en ojämn ekonomi. 
 Utredningen kan alltså konstatera att rent principiellt bör stöd till familjen lämnas inom familjepolitiken och inte inom utbild- ningspolitiken. De familjepolitiska stöden är emellertid inte särskilt avpassade till studerande vilket försvårar möjligheten att inrymma ett barntillägg i befintliga stödformer. 
 Generellt eller behovsprövat bidrag 
 Utredningens enkätundersökningar visar att studieekonomin har stor betydelse för personers benägenhet att studera och möjlig- 
 157 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 SOU 2003:130 
  
 heten att förena studier med föräldraskap. Den ekonomiska situa- tionen är ansträngd för många studerande med barn. Situationen är dock inte entydig. Det finns även ensamstående studerande utan barn som har en kärv ekonomisk situation. Likaså finns det stude- rande med barn som har en god familjesituation med en mer balan- serad ekonomi. Eftersom behoven skiljer sig åt borde ett eventuellt barntillägg till studerande med barn vara behovsprövat. 
 Enligt utredningens mening saknas det dock förutsättningar att införa ett  
 behovsprövat  
 särskilt bidrag till studerande med barn inom ramen för dagens generella barnbidrags- eller studiemedels- system. Alla som omfattas av de systemen får stöd i lika stor utsträckning oavsett behov. De barntillägg till studerande som under vissa perioder tidigare funnits i studiestödssystemen har inte i något fall varit rättighetsstyrda. Tillägg har kunnat lämnas under vissa närmare förutsättningar som lån eller som bidrag inom ramen för särskilda resurser. Även om det är tilltalande och ibland önsk- värt med individuella lösningar är det främmande och administra- tivt kostsamt att införa ett mått av behovsprövning i något av de aktuella förmånssystemen. Bostadsbidragssystemet kan visserligen erbjuda ett behovsprövat stöd. Det är emellertid enligt utred- ningens mening knappast lämpligt att inrymma ett barntillägg inom bostadsbidragen eftersom det stödet har en annan målgrupp och endast omfattar en snäv studerandegrupp. 
 Ett eventuellt  
 generellt  
 bidrag till alla studerande med barn bör således i första hand utformas som ett familjepolitiskt stöd. Som utredningen tidigare konstaterat riskerar kostnaderna för ett sådant stöd att bli mycket höga. Ett generöst utformat tillägg i form av bidrag kan få positiva effekter i form av ökad benägenhet att stu- dera om man har barn eller att fler bildar familj under studietiden. Det är emellertid osäkert om ett bidrag på ca 450 kronor i månaden kan få önskade konsekvenser. För att den ekonomiska situationen för studerande med barn skall förbättras på ett mer påtagligt sätt behöver den disponibla inkomsten sannolikt öka i större utsträck- ning. Utredningen har ovan pekat på vilka svårigheter som finns att utforma ett barntillägg i form av ett generellt bidrag, som är tek- niskt, administrativt och ekonomiskt acceptabelt. Mot denna bak- grund bedömer utredningen sammantaget att förutsättningarna, att i befintliga system införa ett tillägg i form av ett generellt bidrag till alla föräldrar som studerar, är relativt begränsade. 
 158 
  
 SOU 2003:130 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 Tilläggslån 
 Utredningen vill i stället framhålla att det redan i dag finns möjlig- heter att inom studiemedelssystemet underlätta den ekonomiska situationen för vuxna studerande med ansträngd ekonomi. Enligt utredningens mening bör den nuvarande möjligheten för dem som är 25 år eller äldre, att under vissa förutsättningar få tilläggslån på ca 1 600 kronor per månad (2003 års prisnivå) kunna utvidgas till att även omfatta alla studerande med barn. En sådan förändring rubbar inte den grundläggande konstruktionen av studiemedels- systemet och blir mer legitim i förhållande till andra studerande- grupper. Den ekonomiska effekten för den enskilde blir förhållan- devis god. Träffsäkerheten blir högre i en lånekonstruktion. Beho- vet styr den enskildes val att utnyttja tilläggslånet. Risken för ett överutnyttjande får anses liten eftersom den enskilde måste betala tillbaka lånet efter avslutade studier. Benägenheten att använda möjligheten till tilläggslån har hittills varit försiktig. Under kalen- derhalvåret 2002 utnyttjade drygt 19 000 personer denna möjlighet varav de flesta studerande på eftergymnasial nivå. Genom att utnyttja lånekonstruktionen blir det inte, som i bidragsfallet, lika nödvändigt, att avgränsa och närmare reglera stödet. En sådan utvidgning bör även kunna genomföras förhållandevis enkelt och snabbt utan någon lagändring. Förändringen skulle dessutom gynna de studerande som varit föräldralediga innan studierna påbörjades och därför inte når upp till de inkomstnivåer som i dag krävs för tilläggslånet. 
 Alternativet är dessutom enkelt och billigt att administrera. Det är naturligtvis möjligt att, när det finansiella läget tillåter, kombi- nera lånemöjligheten med någon form av bidrag. 
 Utredningen är medveten om att alternativet inte är invänd- ningsfritt. Det faktum att tillägget utformas som ett återbetal- ningspliktigt lån begränsar de positiva effekterna. Lånemöjligheten är även begränsad till 120 veckor. Studerande med annan finansie- ring än studiemedel skulle också fortfarande stå utanför denna möjlighet till ekonomiskt tillskott i form av lån. 
 Eventuella förändringar i studiemedelssystemet aktualiserar även vissa anpassningar i rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Rekryteringsbidraget är ett renodlat bidragssystem. I detta stöd finns det ingen möjlighet till tilläggslån. Det högre bidragsbeloppet motsvarar tilläggslånet i studiemedelssystemet. På motsvarande sätt 
 159 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 SOU 2003:130 
  
 bör det därför övervägas om det högre bidraget skall riktas även till alla studerande med barn. 
  
 8.4.4 
  
 Kostnadsberäkning 
  
 Utredningens kostnadsberäkningar visar att barntillägg i form av ett generellt bidrag, oavsett vilket alternativ man skulle välja, blir mycket kostsamt. Utredningens beräkningar grundas på olika räk- neexempel. Enligt preliminära beräkningar uppgår kostnaden för ett bidrag på 100 kronor per vecka och barn inom studiemedels- systemet till ca 750 miljoner kronor och inom barnbidragssystemet till ca 1,4 miljarder kronor per år. Den årliga kostnaden för ett lik- nande bidrag inom bostadsbidragssystemet kan uppskattas till 350 miljoner kronor. 
 Beräkningarna är, som redan påpekats, osäkra bl.a. eftersom volymerna är svåra att uppskatta. Över 500 000 personer studerade med studiestöd under 2001. Under samma år deltog dock närmare 600 000 personer i utbildning oavsett studiefinansiering. Under 2002 hade antalet studiemedelstagare minskat till drygt 470 000 personer. De senaste två åren har minskningen främst skett av vuxenstuderande med studiemedel. Cirka 18 000 studiemedels- tagare med barn har bostadsbidrag. Ett generellt barntillägg bör i princip inte påverka inflödet av antalet studerande eftersom detta främst regleras med antalet utbildningsplatser. 
 Av de studerande är det ungefär 30 procent som har barn och därför skulle vara aktuella för ett tillägg. Säkra uppgifter saknas dock om antalet studiemedelstagare som har barn. I modellen med ett bidrag inom studiemedlen har beräkningarna grundats på att drygt 180 000 personer får bidrag med 100 kronor under 40 studie- veckor per år. Hänsyn har tagits till att alla inte studerar på heltid och att vissa studerande har flera barn. I de andra bidragsalternati- ven har beräkningarna baserats på att bidrag lämnas under 52 veckor per år. I dessa fall har inte någon differentiering gjorts utifrån studietakt bl.a. beroende på familjestödens uppbyggnad. Det bör även beaktas att behovet av socialbidrag kan komma att minska oavsett inom vilket system ett barntillägg i form av bidrag inryms. Påverkan på socialbidraget blir störst med ett utökat bidrag inom barnbidraget. Även utgifter för bostadstillägg till pensionärer påverkas något om stödet läggs inom bostadsbidraget. Vidare har kostnaderna för pensioner beaktats om bidraget skulle byggas in i 
 160 
  
 SOU 2003:130 
  
 Den ekonomiska situationen för studerande med barn 
  
 studiemedelssystemet. Kostnader för administration av ett even- tuellt nytt bidrag behöver även beräknas. Valet av modell och myn- dighet styr hur omfattande kostnaderna blir. 
 Kostnaden för att utöka möjligheten till tilläggslån inom ramen för studiemedelssystemet beräknas uppgå till i genomsnitt ca 60 miljoner kronor per år. Kostnaderna avser i princip endast ränte- kostnader. De administrativa kostnaderna bedöms som mycket små. 
 Kostnaderna för ett eventuellt ekonomiskt stöd för att förbättra situationen för studerande med barn bör belasta antingen utbild- ningspolitiken eller familjepolitiken. Att finna en finansiering inom de rättighetsstyrda systemen, barnbidrag eller studiemedel, fordrar en grundligare analys. Utredningen föreslår att alternativet med tilläggslån inom studiemedelssystemet kan genomföras genom att utgifterna för det högre bidraget inom studiemedelssystemet sänks i motsvarande grad. 
 På motsvarande sätt kan utgifterna för rekryteringsbidraget till vuxenstuderande sänkas för att kunna genomföra förändringar för studerande med barn i det regelverket. 
 161 
  
 9 
  
 Studerande som inte har studie- stöd 
  
 Utredningens bedömning: Formen av studiefinansiering är viktig för att avgöra den sociala tryggheten. Personer som stu- derar med bibehållen lön eller andra skattepliktiga ersättningar har tillgång till vissa trygghetssystem. Eftersom doktorander kan finansiera sina studier på olika sätt betraktas vissa som stu- derande och andra som arbetstagare. Stipendier, som en del per- soner finansierar studier med, betraktas inte som inkomst och utgör ingen förmånsgrund i ersättningssystemen. Dessa perso- ner har ett tunt skyddsnät. Det bör övervägas huruvida skydds- bestämmelserna för SGI skall omfatta personer som bedriver postdoktorala studier. På motsvarande sätt som för studerande med studiemedel kan tillämpningsproblem uppstå som rör frå- gan när forskarstudierna skall anses vara avslutade. Vidare är möjligheten att kombinera deltidsstudier med utbildningsbidrag med sjukskrivning på deltid begränsad. 
 Formen av studiefinansiering är mycket viktig för att avgöra vilken rätt den enskilde har till de olika trygghetssystemen. Utredningen har i de inledande kapitlen redovisat dels vissa statistikuppgifter om hur många personer som studerar överhuvudtaget, dels hur många studerande som finansierar sina studier med studiemedel. I många trygghetssystem registreras emellertid inte personer utifrån deras verksamhet och därför återfinns inte studerande som en särskild kategori. Befintlig statistik över olika studerandegrupper i de olika trygghetssystemen är därför inte heltäckande. 
  
 9.1 
  
 Statligt finansierade studiestöd 
  
 Studiemedelssystemet är den viktigaste finansieringsformen för studerande. Det finns även andra statliga finansieringsformer för 
 163 
  
 Studerande som inte har studiestöd 
  
 SOU 2003:130 
  
 studerande, t.ex. rekryteringsbidraget till vuxenstuderande. Av den kartläggning som utredningen presenterat i det föregående framgår hur den studiesociala situationen ser ut för den stora grupp som finansierar sina studier med studiemedel under hela eller delar av studietiden och de svårigheter som i vissa fall finns för dem att kvalificera sig i trygghetssystemen. 
 Det finns emellertid studerande som av olika skäl inte vill eller kan studera med någon studiefinansiering under hela studietiden. Det kan röra sig om studerande som t.ex. sparar studiestödsveckor utan att ha någon annan huvudsaklig finansieringskälla. Dessa stu- derande kan ha en särskilt otrygg tillvaro. Studiemedel måste, som tidigare nämnts, uppbäras oavbrutet för att skydda en vilande SGI. De studerande som överhuvudtaget inte uppbär studiemedel omfattas för det mesta inte alls av skyddsbestämmelserna inom t.ex. sjukpenning- eller föräldrapenningssystemen. 
  
 9.2 
  
 Förvärvsarbete eller studier med bibehållen ersättning 
  
 Personer som kombinerar studier med förvärvsarbete har ett bättre studiesocialt skyddsnät än de studerande som inte har några inkomster vid sidan av studier finansierade med studiemedel. Anknytningen till arbetslivet ger anställda ett visst skydd om en försäkringssituation uppstår eftersom lön och andra inkomster av arbete är beskattade och normalt är förmånsgrundande för perso- ner som omfattas av försäkringssystemen. Under vissa förutsätt- ningar kan man även studera med bibehållen sjukersättning, akti- vitetsersättning eller aktivitetsstöd. Även vid sådana förhållanden har studerande ett förhållandevis gott skydd. Inom t.ex. aktivitets- stödet finns möjlighet att behålla stödet vid sjukdom. 
  
 9.3 
  
 Doktorander 
  
 Antalet doktorander inom forskarutbildningen har expanderat kraftigt i Sverige under det senaste decenniet och omfattar i dag ca 18 000 aktiva doktorander. En forskarutbildning med doktorsexa- men som slutmål skall motsvara fyra års heltidsstudier. Den fak- tiska tiden är dock oftast längre. För studerande i forskarutbildning gäller speciella villkor. I vissa avseenden kan forskarstuderande 
 164 
  
 SOU 2003:130 
  
 Studerande som inte har studiestöd 
  
 betraktas både som arbetstagare och studerande. Eftersom effek- terna skiljer sig åt beroende på finansieringsform försvåras över- blicken av deras sociala skydd. I samband med forskarutbildnings- reformen infördes krav på att doktorander, i samband med antag- ningen, skall ha sin försörjning garanterad för hela studietiden. Enligt huvudregeln får endast de sökande antas till utbildningen som anställs som doktorander eller som beviljas utbildningsbidrag. Om finansieringen kan säkras under hela utbildningstiden får sökande som har någon annan form av studiefinansiering antas. 
 Av  
 tabell 9.1.  
 framgår hur doktorander inledningsvis kan försörja sig. Valet av ämne har ofta betydelse för försörjningskällan. Ofta förändras möjligheterna till finansiering under studiernas gång. 
  
 Tabell 9.1.  
 Studiefinansiering för nybörjare på forskarutbildningen läsåret 2001/2002 
  
 Försörjningskälla 
  
 Procent 
  
 Anställning som doktorand 
  
 38 
  
 Utbildningsbidrag 
  
 22 
  
 Stipendium 
  
 13 
  
 Externa medel 
  
 9 
  
 Tjänst vid högskola 
  
 8 
  
 Övrigt* 
  
 10 
  
 * Studiemedel, egenfinansiering samt läkartjänst vid universitetssjukhus. 
 Kommentar: Hänsyn har tagits till såväl doktorandernas aktivitetsprocent som försörj- ningsprocent (i de fall en doktorand har haft flera olika försörjningskällor). 
 Källa: Högskoleverkets årsrapport 2003 
 Anställda 
 Den maximala tiden för anställning som doktorand är fem år, vilket motsvarar fyra års studier och ett års institutionstjänstgöring. Tiden kan förlängas om det finns särskilda skäl. 
 Den som har doktorandanställning eller annan anställning vid universitet eller högskola omfattas av samma sociala förmåner i händelse av sjukdom m.m. som övriga anställda. Anställning som doktorand är därför den tryggaste formen av finansiering vid fors- karutbildningen. Utredningen har dock blivit uppmärksammad på tillämpningsproblem som rör frågan när studierna skall anses vara avslutade. Eftersom det kan vara svårt att avgöra när utbildningen 
 165 
  
 Studerande som inte har studiestöd 
  
 SOU 2003:130 
  
 är avslutad blir ofta den studerandes redovisning av sin avsikt avgö- rande. Enligt huvudregeln kan arbetslöshetsersättning inte lämnas när den arbetslöse bedriver studier. En doktorand som blir arbets- lös på heltid måste därför avregistrera sig helt från doktorand- utbildningen för att få ersättning. Detta innebär att en doktorand i ett senare skede kan få svårt att fullfölja utbildningen. 
 Studiemedel 
 Under vissa förutsättningar kan forskarstuderande finansiera en del av sina studier med studiemedel. Möjligheterna begränsas av den längsta tid under vilken studiemedel får lämnas. För att kunna få studiemedel krävs även att den sökande inte har varit anställd som doktorand. Den sökande får inte heller ha uppburit utbildnings- bidrag för doktorander. 
 De studiesociala förutsättningar för dessa forskarstuderande är desamma som för övriga studerande med studiemedel. 
 Utbildningsbidrag 
 Utbildningsbidrag för doktorander kan lämnas till den som antas, eller redan har antagits, till en forskarutbildning. Bidrag vid heltids- studier uppgår för närvarande till 13 650 kronor per månad. Bidra- get är pensionsgrundande och skattepliktigt. I budgetpropositio- nen för 2004 aviseras en höjning av utbildningsbidraget under våren 2004. Stödet får lämnas för högst tolv månader i sänder (bidragsår). Utbildningsbidraget får, om det ges för heltidsstudier, lämnas för högst två år och fem månader. Det är möjligt att få stöd för längre tid än vad som normalt stipuleras om det finns särskilda skäl såsom t.ex. ledighet på grund av sjukdom eller vid föräldraledighet. Bidrag får inte tas emot för den tid när personen är anställd som dokto- rand. Utbildningsbidrag får inte heller tas emot samtidigt med stu- diemedel. 
 Sedan den 1 maj 2002 kan utbildningsbidraget uppbäras på del- tid, dock lägst halvtid, för att underlätta för yrkesverksamma att kombinera arbete med forskarstudier. 
 Doktorander har rätt att behålla utbildningsbidraget vid hel stu- dieoförmåga på grund av sjukdom eller för tillfällig vård av barn eller närstående. Bestämmelserna harmonierar med studiestöds- 
 166 
  
 SOU 2003:130 
  
 Studerande som inte har studiestöd 
  
 förordningens regler. Det innebär dock att möjligheten att kombi- nera studier på deltid med sjukskrivning på deltid är begränsade. 
 Personer som studerar med utbildningsbidrag har ett sämre skydd än personer som har en anställning och har i vissa avseenden liknande problem som studerande med studiemedel. 
 Utredningen noterar att en särskild utredare har till uppgift att utreda vissa frågor rörande forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen (dir. 2002:148). Forskarutbildningsutredningen kan även komma att beröra frågor kring t.ex. utbildningsbidraget som studiefinansiering. 
 Stipendier 
 Forskarstudier kan helt eller delvis finansieras via stipendier. Walsh pendier inrättas ofta med medel från privata fonder och forsknings- stiftelser och upplevs i vissa avseenden som ekonomiskt fördel- aktiga. Skyddsnätet är emellertid tunt för dessa doktorander efter- som stipendierna ofta inte är beskattade och därmed inte heller räknas som inkomst i de olika trygghetssystemen. 
 Det finns även studerande som rent faktiskt bedriver forskar- studier men som formellt ännu inte har blivit antagna. Finansie- ringen sker ofta med tillfälliga stipendier. Dessa personer har en mycket otrygg social situation. Av utredningens kontakter med bl.a. doktorandombud framgår att det finns en stor oro för dessa personers studiesociala situation. 
 Det finns också en möjlighet för personer att efter avslutad doktorsexamen gå vidare till s.k. postdoktorala studier. Sådana stu- dier bedrivs ofta utomlands och finansieras genom skattefria sti- pendier. På motsvarande sätt är sådana stipendier i princip inte förmånsgrundande i de sociala försäkringssystemen. Däremot har viss postdoktoral verksamhet ansetts som överhoppningsbar vid beräkningen av rätt till arbetslöshetsersättning. Utredningen har av studerandeorganisationer och enskilda blivit uppmärksammad på att skyddsbestämmelserna för SGI bör utvidgas till att även omfatta personer som bedriver postdoktorala studier. Det bör övervägas om reglerna skall ses över i detta avseende. Utredningen erinrar även om att den särskilda utredningen om skyddsgrundande tider  
 (SGI-utredningen) 
  uppmärksammat regelsystemets effekter för personer som har postdoktorala stipendier. 
 167