Till statsrådet och chefen för 
 Utbildningsdepartementet 
 Regeringen beslutade den 10 oktober 2002 att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av bestämmelserna om sekretess i skolan, främst med avseende på den dokumentation som före- kommer i skolan och på 1999 års skollagskommittés förslag om en ny elevhälsa. 
 Chefsrådmannen Conner förordnades den 16 december 2002 som särskild utredare av chefen för Utbildningsdepartemen- tet, statsrådet Bradley. 
 Som experter har hovrättsassessorn  
 Evans, under- visningsrådet AnnSofi  
 Marsh, 
  förbundsjuristen Johnson 
  och departementssekreteraren Thornton ström medverkat från den 17 februari 2003 och chefsjuristen Burgess från den 21 augusti 2003. 
 Kammarrättsassessorn Frank har varit sekreterare. Utredningen har tagit sig namnet Utredningen om offentlighet 
 och sekretess i skolan (U 2002:10). 
 Härmed överlämnar utredningen betänkandet Sekretess i elever- nas intresse – Dokumentation, samverkan och integritet i skolan (SOU 2003:103). 
 Arbetet har bedrivits i nära samråd med experterna och betänkandet är därför skrivet i  
 vi-form. 
  
 Utredningens uppdrag är härmed slutfört. 
 Stockholm i november 2003 
 Conner 
  
 /  
 Frank 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 11 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 19 
  
 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)......... 
  
 19 
  
 ALLMÄN BAKGRUND 
  
 1 
  
 Utredningens arbete ................................................... 
  
 27 
  
 1.1 
  
 Utredningens direktiv.............................................................. 
  
 27 
  
 1.2 
  
 Utredningsarbetet.................................................................... 
  
 28 
  
 2 
  
 Allmänt om skolväsendet ............................................ 
  
 29 
  
 2.1 
  
 Offentligt skolväsende för barn och ungdom, m.m. ............. 
  
 29 
  
 2.2 
  
 Offentligt skolväsende för vuxna............................................ 
  
 32 
  
 2.3 
  
 Fristående skolor m.m............................................................. 
  
 33 
  
 2.4 
  
 Särskilda utbildningsformer .................................................... 
  
 33 
  
 3 
  
 Skolhälsovård och elevvård.......................................... 
  
 35 
  
 3.1 
  
 Skolhälsovård ........................................................................... 
  
 35 
  
 3.2 
  
 Elevvård .................................................................................... 
  
 37 
  
 3.2.1 
  
 Elevvårdens personal .................................................... 
  
 38 
  
 3.2.2 
  
 Elevvårdskonferensen m.m. ......................................... 
  
 39 
  
 3.2.3 
  
 Åtgärdsprogram m.m. .................................................. 
  
 40 
  
 3.2.4 
  
 Sekretess inom elevvården............................................ 
  
 40 
  
 5 
 Innehåll SOU 2003:103 
  
 4 
  
 Dokumentationsskyldighet avseende enskilda elever....... 
  
 43 
  
 4.1 
  
 Skollagstiftningen..................................................................... 
  
 43 
  
 4.1.1 
  
 Grundskolan.................................................................. 
  
 44 
  
 4.1.2 
  
 Gymnasieskolan ............................................................ 
  
 45 
  
 4.2 
  
 Förvaltningslagen och kommunallagen .................................. 
  
 45 
  
 4.2.1 
  
 Anteckningsskyldighet ................................................. 
  
 47 
  
 4.2.2 Motivering av och underrättelse om beslut................. 
  
 48 
  
 4.2.3 Något om allmänna förvaltningsrättsliga 
  
 principer......................................................................... 
  
 49 
  
 4.3 
  
 Sekretesslagen........................................................................... 
  
 50 
  
 5 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess.............................. 
  
 53 
  
 5.1 
  
 Handlingsoffentlighet enligt 2 kap. 
  
 tryckfrihetsförordningen (TF)................................................ 
  
 53 
  
 5.1.1 
  
 Allmänna handlingar..................................................... 
  
 53 
  
 5.1.2 Rätten att ta del av allmänna handlingar...................... 
  
 58 
  
 5.1.3 Andra viktiga bestämmelser för 
  
 handlingsoffentligheten................................................ 
  
 60 
  
 5.2 
  
 Handlingssekretess och tystnadsplikt (sekretess) ................. 
  
 61 
  
 5.2.1 Allmänt om sekretessens gränser................................. 
  
 62 
  
 5.2.2 Allmänt om sekretessens skyddsintresse och 
  
 styrka ............................................................................. 
  
 63 
  
 5.2.3 
  
 Sekretess i skolverksamhet ........................................... 
  
 65 
  
 5.2.4 
  
 Undantag från sekretess ............................................... 
  
 69 
  
 6 
  
 Vissa pågående arbeten med skol- och 
  
 sekretesslagstiftning ................................................... 
  
 75 
  
 6.1 
  
 Elevhälsa (Elevvårdsutredningen m.m.) ................................. 
  
 75 
  
 6.2 
  
 En ny skollag (1999 års skollagskommitté)............................ 
  
 76 
  
 6.3 
  
 Översyn av sekretesslagen (Offentlighets- och 
  
 sekretesskommittén)................................................................ 
  
 76 
  
 6 
  
 SOU 2003:103 
  
 Innehåll 
  
 VÅRA ÖVERVÄGANDEN 
  
 7 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig 
  
 status........................................................................ 
  
 81 
  
 7.1 
  
 Resultatet av vår kartläggning ................................................. 
  
 82 
  
 7.2 
  
 Ärende och andra viktiga begrepp i 
  
 tryckfrihetsförordningen (TF) ............................................... 
  
 84 
  
 7.2.1 
  
 Ärendebegreppet .......................................................... 
  
 85 
  
 7.2.2 Handlingar som på annat sätt färdigställts .............. 
  
 88 
  
 7.2.3 
  
 Minnesanteckningar m.m............................................. 
  
 90 
  
 7.2.4 
  
 Journaler........................................................................ 
  
 91 
  
 7.3 Dokument upprättade av skolan i elevvården ........................ 
  
 93 
  
 7.3.1 Protokoll och beslut m.m. i elevvårdsärenden............ 
  
 93 
  
 7.3.2 Åtgärdsprogram avseende särskilda stödåtgärder 
  
 samt individuella handlingsplaner m.m. ...................... 
  
 95 
  
 7.3.3 Särskilda utredningar och tester i elevvården.............. 
  
 96 
  
 7.3.4 Dokumentation och beslut i ärenden om 
  
 tillrättaförande av elev m.m. (disciplinärenden) ......... 
  
 98 
  
 7.3.5 Personalens journaler och andra anteckningar om 
  
 elever.............................................................................. 
  
 99 
  
 7.4 Dokument upprättade av skolan avseende studier .............. 
  
 102 
  
 7.4.1 Betyg, omdömen om elever som inte når målen 
  
 och skriftlig information vid utvecklingssamtal ....... 
  
 102 
  
 7.4.2 Betygsunderlag och underlag för särskilda 
  
 omdömen eller utvecklingssamtal ............................. 
  
 103 
  
 7.4.3 Individuella studieplaner, studieplanering och 
  
 uppföljning av studieresultat...................................... 
  
 104 
  
 7.4.4 Personalens anteckningar om elever.......................... 
  
 105 
  
 7.5 Skriftväxling (inkomna eller upprättade brev m.m.) ........... 
  
 106 
  
 7.5.1 
  
 Skriftväxling med utomstående ................................. 
  
 106 
  
 7.5.2 
  
 Skriftväxling inom myndigheten ............................... 
  
 107 
  
 7.6 Övriga dokument................................................................... 
  
 109 
  
 7.6.1 Dokument som överlämnas vid skolbyten................ 
  
 109 
  
 7.6.2 Handlingar som framställs av elever (prov m.m.) .... 
  
 110 
  
 7.6.3 
  
 Individuella utvecklingsplaner ................................... 
  
 114 
  
 7.6.4 Diarier och andra liknande register ........................... 
  
 116 
  
 7 
 Innehåll SOU 2003:103 
  
 7.7 
  
 Registrering samt bevarande/gallring.................................... 
  
 117 
  
 7.7.1 
  
 Registrering och diarieföring?.................................... 
  
 117 
  
 7.7.2 
  
 Bevarande eller gallring? ............................................. 
  
 118 
  
 7.8 
  
 Vår bedömning av behovet av nya sekretessregler............... 
  
 119 
  
 8 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. ................................ 
  
 123 
  
 8.1 
  
 Sekretess och samarbete inom skolhälsovård och 
  
 elevvård i dag .......................................................................... 
  
 123 
  
 8.1.1 Personalkategorier inom skolhälsovård och 
  
 elevvård ........................................................................ 
  
 123 
  
 8.1.2 
  
 Sekretess inom skolhälsovården................................. 
  
 125 
  
 8.1.3 
  
 Sekretess inom elevvården.......................................... 
  
 130 
  
 8.1.4 Kunskapen inom skolan om sekretessreglerna 
  
 (erfarenheter från vår enkätundersökning m.m.) ..... 
  
 137 
  
 8.1.5 Vår bedömning av sekretess som hinder för 
  
 samarbete inom en skolmyndighet ............................ 
  
 137 
  
 8.1.6 Vår bedömning av sekretess som hinder för 
  
 samarbete mellan myndigheter m.m.......................... 
  
 143 
  
 8.2 
  
 Sekretess och samarbete inom den nya elevhälsan............... 
  
 145 
  
 8.2.1 
  
 Om elevhälsans inriktning.......................................... 
  
 145 
  
 8.2.2 
  
 Personalkategorier inom elevhälsan........................... 
  
 146 
  
 8.2.3 Behovet av samarbete inom skolan ............................ 
  
 147 
  
 8.2.4 
  
 Sekretess som integritetsskydd .................................. 
  
 148 
  
 8.2.5 Vår bedömning av behovet av nya sekretessregler.... 
  
 150 
  
 8.2.6 Vårt förslag till ändring av skolsekretessen ............... 
  
 158 
  
 8.2.7 Vårt förslag till ändring av hälso- och 
  
 sjukvårdssekretessen................................................... 
  
 167 
  
 9 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn................................. 
  
 171 
  
 9.1 
  
 Sekretess hos Skolverket........................................................ 
  
 171 
  
 9.1.1 Generell sekretess i Skolverkets och andra 
  
 myndigheters tillsynsverksamhet............................... 
  
 171 
  
 9.1.2 Särskild sekretess hos Skolverket vid tillsyn över 
  
 fristående skolor.......................................................... 
  
 173 
  
 9.2 
  
 Några exempel på särskild sekretess hos vissa andra 
  
 statliga tillsynsmyndigheter................................................... 
  
 174 
  
 9.2.1 Socialstyrelsen ............................................................. 
  
 174 
  
 8 
 SOU 2003:103 Innehåll 
  
 9.2.2 
  
 Sjöfartsverket .............................................................. 
  
 175 
  
 9.2.3 
  
 Datainspektionen........................................................ 
  
 175 
  
 9.2.4 Riksdagens ombudsmän och Justitiekanslern........... 
  
 176 
  
 9.3 
  
 Vår bedömning av behovet av nya sekretessregler............... 
  
 177 
  
 9.4 
  
 Vårt förslag till ändring av sekretessreglerna ....................... 
  
 179 
  
 9.4.1 Uppgifter som bör omfattas av sekretess.................. 
  
 179 
  
 9.4.2 
  
 Sekretessens styrka..................................................... 
  
 182 
  
 9.4.3 
  
 En bestämmelse om enhetlig sekretess för alla uppgifter om personliga förhållanden i 
  
 Skolverkets tillsyn....................................................... 
  
 184 
  
 9.4.4 
  
 Tystnadsplikt som bryter meddelarfriheten ............. 
  
 188 
  
 10 
  
 Skolan och personuppgiftslagen................................. 
  
 191 
  
 10.1 
  
 Personuppgiftslagen............................................................... 
  
 192 
  
 10.1.1 Allmänt om lagens tillämpningsområde.................... 
  
 192 
  
 10.1.2 Förutsättningar för behandling av 
  
 personuppgifter........................................................... 
  
 193 
  
 10.1.3 Information och rättelse ............................................ 
  
 195 
  
 10.1.4 Säkerheten vid behandling ......................................... 
  
 196 
  
 10.1.5 Överföring av personuppgifter till tredje land.......... 
  
 196 
  
 10.1.6 Anmälan till Datainspektionen m.m. ........................ 
  
 197 
  
 10.1.7 Sanktioner ................................................................... 
  
 198 
  
 10.2 
  
 Personuppgiftslagens betydelse för skolan .......................... 
  
 198 
  
 10.2.1 Skolornas möjligheter att behandla 
  
 personuppgifter........................................................... 
  
 199 
  
 10.2.2 Särskilt om känsliga personuppgifter i skolan .......... 
  
 200 
  
 10.3 
  
 Vår bedömning av behovet av särskilda regler för 
  
 skolverksamheten................................................................... 
  
 201 
  
 11 
  
 Ikraftträdande.......................................................... 
  
 205 
  
 12 
  
 Konsekvenser av våra förslag ..................................... 
  
 207 
  
 13 
  
 Författningskommentarer .......................................... 
  
 209 
  
 Förslaget till lag om ändringar i sekretesslagen 
  
 (1980:100)............................................................................... 
  
 209 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2003:103 
  
 BILAGOR 
  
 1 
  
 Kommittédirektiv 2002:130................................................... 
  
 215 
  
 2 
  
 Tilläggsdirektiv 2003:110....................................................... 
  
 223 
  
 3 
  
 Förfrågan till rektorer samt bifogat frågeformulär .............. 
  
 225 
  
 4 
  
 Förfrågan till skolchefer......................................................... 
  
 233 
  
 5 
  
 Diagram över enkäten ............................................................ 
  
 235 
  
 10 
 Sammanfattning 
 Om uppdraget 
 Vi har haft i uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna i sek- retesslagen (1980:100) om sekretess i skolan och att se över vissa andra frågor som rör dokumentationen i skolan. Uppdraget har inte omfattat frågor om sekretess i förskoleverksamhet eller inom vuxenutbildningen och inte heller frågor om tystnadsplikt eller do- kumentation inom de fristående skolorna. För att fullgöra vårt uppdrag har vi utrett: 
 vad som från offentlighets- och sekretessynpunkt gäller för den dokumentation om enskilda elever som förekommer i skolan och om dessa förhållanden föranleder ändrade sekretessregler, om sekretesslagen behöver ändras med anledning av Skollags- kommitténs förslag om att införa en ny elevhälsa, 
 om det behövs särskilda bestämmelser om sekretess i Skolver- kets tillsynsverksamhet för uppgifter som lämnas av enskilda, om det med anledning av personuppgiftslagen behövs särskilda regler för användningen av datorer i skolan. 
 Dokumentation i skolan – förekomst och status 
 Vi har kartlagt den dokumentation avseende enskilda elever som förekommer i skolorna i dag samt analyserat i vilken utsträckning denna dokumentation är att anse som allmänna handlingar och om uppgifter som ingår i sådana handlingar är offentliga eller om de kan omfattas av sekretess. Vi redovisar i betänkandet våra slutsatser angående de skilda handlingarnas offentligrättsliga status med ut- gångspunkt i en indelning i fyra kategorier; dokument upprättade av skolan inom elevvården, dokument upprättade av skolan avseen- de studier, skolornas interna och externa skriftväxling samt övriga 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2003:103 
  
 dokument (bl.a. uppsatser och andra handlingar som framställts av eleverna själva). 
 Vår övergripande bedömning av situationen är att det i skolan finns ett mycket stort antal skilda typer av handlingar om enskilda elever och att det ofta kan vara svårt för skolpersonalen att på ett korrekt sätt tillämpa offentlighets- och sekretesslagstiftningen vid hanteringen av dessa, ofta svårbedömda, handlingar. Vi är dessutom av den uppfattningen att de nya arbetsformer som har börjat till- lämpas inom skolan, och som bl.a. innebär ökat dokumentations- krav för uppföljning och utvärdering av elevhälsan, sannolikt med- för att allt fler känsliga uppgifter om elever kommer att hanteras av skolpersonalen. Även införandet av nya arbetsmetoder med mer individualiserad undervisning kommer sannolikt att leda till ökad dokumentation om elever. Betydelsen av att skolpersonal på ett korrekt sätt kan hantera elevinformation, inte minst i fråga om of- fentlighet och sekretess, kommer därför att öka. 
 Vår kartläggningen och analys visar emellertid inte på sådana problem med eller brister i sekretesslagstiftningen att det föranle- der nya eller ändrade sekretessregler. Det vore däremot önskvärt att kommuner och skolmyndigheter i större utsträckning än i dag utfärdar allmänna råd eller andra generella anvisningar om hur do- kumentationen i skolan skall hanteras. Även utökade utbildnings- insatser för att förbättra skolpersonalens kunskaper om offentlig- hets- och sekretesslagstiftningen bör övervägas. 
 Sekretess inom elevhälsan 
 Vi har kartlagt och analyserat vilka begränsningar i samarbetet mel- lan skolans olika personalkategorier som dagens sekretessbestäm- melser kan medföra. Vi har också övervägt olika förslag till författ- ningsändringar som kan underlätta samarbetet mellan de skilda yr- keskategorierna inom den nya elevhälsan och mellan dessa och öv- rig skolpersonal. I det sammanhanget har vi särskilt beaktat pati- entsäkerhetsperspektivet. 
 Sekretesslagens betydelse för samarbete inom skolverksamheten i dag 
 Enligt vår bedömning utgör den sekretess som i dag gäller  
 inom en skolmyndighet  
 inget rättsligt hinder mot samarbete internt  
 inom skolhälsovården  
 eller internt  
 inom elevvårdsverksamheten 
 . Trots av- 
 12 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sammanfattning 
  
 saknaden av sekretesshinder kan det i praktiken upplevas att sådana hinder för samarbete föreligger mellan de personalkategorier som arbetar med elevvårdsverksamhet. Sannolikt beror detta på att sek- retesslagens bestämmelser är svårtillgängliga samtidigt som det finns en bristande kunskap om hur bestämmelserna skall tillämpas. 
 Däremot kan sekretess hindra samarbetet  
 mellan skolhälsovården och elevvården 
 . Främst gäller det överföring av information från skolhälsovård till elevvårdsverksamhet. De flesta problem kan dock enligt vår uppfattning lösas genom att samtycke inhämtas från ele- ver och vårdnadshavare. Det finns dessutom vissa möjligheter att utbyta nödvändig information mellan dessa verksamhetsgrenar också i de fall samtycke saknas. En risk är dock att svårtillgängliga regler och bristande kunskap om hur de skall tillämpas leder till att de möjligheter som finns inte används fullt ut. 
 Det finns också rättsliga begränsningar av möjligheterna till sam- verkan  
 mellan skolmyndigheter  
 genom utbyte av uppgifter om en- skilda elever. Även i dessa fall anser vi att de flesta svårigheter kan lösas genom att samtycke inhämtas från enskilda. Problem av stör- re omfattning förekommer främst mellan skolmyndigheter (nämn- der) inom en kommun. De problem som har direkt anknytning till sekretesslagens bestämmelser kommer dock att kunna lösas genom Offentlighets- och sekretesskommitténs nyligen lämnade förslag om lättnader i sekretessen mellan kommunala nämnder. 
 Nya bestämmelser om skolsekretess på grund av den nya elevhälsan 
 Enligt vår uppfattning är de grundläggande principer som gäller för sekretess inom skolverksamheten i dag ändamålsenliga även vid införandet av en ny elevhälsa. Bestämmelserna i sekretesslagen av- seende sekretess i skolan bör dock generellt anpassas till den av Skollagskommittén föreslagna förändringen av verksamheterna, som i princip innebär en övergång från skolhälsovård och särskild elevvård till elevhälsa. Det i dag förekommande begreppet sekretess  
 hos psykolog eller kurator  
 (den särskilda elevvården) bör ersättas med sekretess i  
 elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, social eller specialpedagogisk insats eller omvårdnad 
 . Även specialpedago- ger skall alltså i sekretessammanhang ingå i vad som i dag benämns särskild elevvård. Begreppet sekretess i  
 elevvårdande verksamhet i övrigt  
 bör ersättas med sekretess i  
 särskild elevstödjande verksamhet i övrigt 
 . Begreppet elevhälsoverksamhet bör alltså i sekretesslagen 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2003:103 
  
 vara förbehållet den verksamhet som bedrivs av elevhälsans perso- nal. Begreppet elevvård bör inte finnas kvar i sekretesslagen. 
 Vi föreslår således att sekretess enligt 7 kap. 9 § första stycket sekretesslagen skall gälla i förskoleklassen, grundskolan, grundsär- skolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, specialskolan och same- skolan samt i en kommunal riksinternatskola, för uppgift om en- skilds personliga förhållanden i sådan elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, social eller specialpedagogisk insats eller omvårdnad, om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon närstående lider men. 
 Sekretess skall enligt 7 kap. 9 § andra stycket gälla inom samma område för uppgift om enskilds personliga förhållanden i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen skall inte gälla  
 beslut  
 i ärende om insatser i elevhälso- verksamhet eller annan särskild elevstödjande verksamhet. 
 En sekretessbrytande bestämmelse om utlämnande av uppgifter från skolhälsovården till den övriga skolverksamheten 
 Skolhälsovården bör även i fortsättningen utgöra en i sekretessla- gens mening självständig verksamhetsgren i förhållande till all skol- verksamhet i övrigt. Mot bakgrund av den nya elevhälsans inrikt- ning bör det införas utökade möjligheter att lämna uppgifter från skolhälsovården (elevhälsans medicinska verksamhetsgren) till öv- rig skolpersonal som arbetar med elevhälsa eller annan särskild elevstödjande verksamhet. I sekretesslagens bestämmelser om sek- retess inom hälso- och sjukvård skall begreppet  
 elevhälsoverksamhet som avser medicinsk insats eller omvårdnad  
 införas för att avgränsa den del av elevhälsan som motsvarar dagens skolhälsovård från an- nan hälso- och sjukvård. 
 Vi föreslår således att det i 7 kap. 1 § första stycket sekretessla- gen anges att uppgifter om enskilda, utan hinder av hälso- och sjukvårdssekretess, skall få lämnas från elevhälsoverksamhet som avser medicinsk insats eller omvårdnad till annan elevhälsoverk- samhet eller särskild elevstödjande verksamhet i övrigt inom sam- ma myndighet, om uppgiften behövs för att en elev skall få  
 nöd- vändigt  
 stöd. Bestämmelsen skall tillämpas mycket restriktivt och först när samtycke inte kan erhållas. 
 14 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sammanfattning 
  
 Ikraftträdande 
 Förslagen till ändringar av sekretessen i 7 kap. 1 § och 9 § första och andra styckena är direkt kopplade till de materiella förändring- ar av skollagen – om införandet av en ny elevhälsa – som nu bereds inom Regeringskansliet. Ändringarna bör därför träda i kraft sam- tidigt som de materiella bestämmelserna om elevhälsan. 
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
 I dag saknar Skolverket helt möjlighet att sekretessbelägga integri- tetskänsliga uppgifter som enskilda lämnar direkt till verket i dess tillsynsverksamhet. Vi anser att Skolverket är i stort behov av att kunna sekretessbelägga sådana uppgifter som enskilda personer lämnar i samband med verkets tillsyn över såväl offentliga som fri- stående skolor. Utan en sådan möjlighet är det svårt för verket att på ett effektivt sätt bedriva tillsyn över landets offentliga och fri- stående skolor och den offentliga barnomsorgen i de fall uppgifter behövs från enskilda personer. Inte sällan kan dessa personer känna osäkerhet inför att lämna uppgifter om personliga förhållanden som sedan blir helt offentliga hos verket. Det kan leda till att vikti- ga uppgifter utelämnas i anmälningar och att Skolverkets utred- ningar blir ofullständiga. En annan besvärande konsekvens av da- gens regler är att de personer som trots allt lämnar – ofta mycket känsliga – uppgifter om personliga förhållanden till Skolverket, kan lida men av att verket måste lämna ut uppgifterna när de efterfrågas av andra. 
 En enhetlig bestämmelse om sekretess i Skolverkets tillsynsverksamhet 
 I dag kan uppgifter sekretessbeläggas hos Skolverket med stöd av dels den generella bestämmelsen i 13 kap. 1 § sekretesslagen om överföring till tillsynsmyndigheter av den sekretess som gäller hos granskade och andra myndigheter, dels den särskilda bestämmelsen i 7 kap. 9 § sjätte stycket om sekretess för uppgifter från fristående skolor. I sin tillsynsverksamhet måste Skolverket därför tillämpa ett flertal olika sekretessbestämmelser beroende på vem som läm- nat uppgifterna. Uppgifter i en och samma typ av handling kan dessutom, beroende på vem avsändaren är, omfattas av sekretess med olika skaderekvisit. Vem som har skickat in en handling till 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolverket är också avgörande för om sekretessen omfattar samtli- ga uppgifter om enskildas personliga förhållanden eller endast upp- gifter om personliga förhållanden som förekommer i elevvårds- verksamhet. Att därutöver införa ytterligare en sekretessbestäm- melse som Skolverket har att ta hänsyn till i tillsynsverksamheten, framstår för oss inte som en bra lösning för vare sig Skolverket el- ler de enskilda personer som vill orientera sig om vilken sekretess som gäller hos verket. 
 Vi anser i stället att samtliga uppgifter som förekommer hos Skolverket i dess tillsynsverksamhet skall omfattas av en och sam- ma sekretess, oavsett om uppgifterna kommer från det offentliga skolväsendet eller barnomsorgen, från fristående skolor eller från enskilda personer. Sekretessen bör omfatta samtliga uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Även om vissa uppgifter i dag omfattas av sekretess med ett omvänt skaderekvisit hos Skolverket, är det enligt vår bedömning lämpligt att välja ett rakt skaderekvisit för den enhetliga sekretess som vi föreslår. Vår uppfattning är att känsliga uppgifter om elever och andra enskilda därigenom får ett tillräckligt starkt sekretesskydd. 
 Vi föreslår därför att det i sekretesslagen införs en ny bestäm- melse som innebär att sekretess skall gälla hos Statens skolverk i verksamhet med tillsyn för uppgift om enskilds personliga förhål- landen, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. 
 En följd av förslaget blir dels att den nuvarande bestämmelsen i 7 kap. 9 § sjätte stycket sekretesslagen om sekretess hos Skolverket för uppgifter från fristående skolor upphör att gälla, dels att den generella bestämmelsen i 13 kap. 1 § om sekretess vid myndigheters tillsyn inte längre är tillämplig i Skolverkets tillsynsverksamhet. 
 Kvalificerad tystnadsplikt hos Skolverket 
 I dag gäller enligt 16 kap. 1 § sekretesslagen tystnadsplikt som bry- ter meddelarfriheten – kvalificerad tystnadsplikt – för de sekretess- belagda uppgifter som förekommer hos Skolverket i tillsynsverk- samheten. Undantag görs endast för uppgifter som hänför sig till ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Vi anser att kvalificerad tystnadsplikt hos Skolverket i fortsättningen bör gälla för de uppgifter om personliga förhållan- den som kan sekretessbeläggas enligt den nya bestämmelsen om 
 16 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sammanfattning 
  
 sekretess i verkets tillsynsverksamhet. Liksom i dag bör undantag dock göras för uppgifter som hänför sig till ett ärende om tillrätta- förande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Un- dantag bör också göras för uppgifter som avser betyg eller skriftligt omdöme avseende studieresultat, dvs. sådana uppgifter som i dag inte omfattas av sekretess vare sig hos Skolverket eller inom det offentliga skolväsendet. 
 Ikraftträdande 
 Förslaget om sekretess i Skolverkets tillsynsverksamhet har ingen koppling till materiella bestämmelser om en ny elevhälsa. Bestäm- melserna bör träda i kraft den 1 januari 2005. 
 Skolan och personuppgiftslagen 
 När personuppgifter behandlas med datorstöd inom det offentliga skolväsendet måste det ske i överensstämmelse med bestämmelser- na i personuppgiftslagen (1998:204), eftersom det inte finns någon särskild registerförfattning för skolverksamheten. En förutsättning för att personuppgifter alls skall få behandlas i skolan är därför att sådan behandling är tillåten enligt särskilda bestämmelser i person- uppgiftslagen eller att samtycke inhämtas av de registrerade perso- nerna. Personuppgifter får utan samtycke behandlas i skolan på de i lagen angivna grunderna om det är nödvändigt för att en arbetsupp- gift av allmänt intresse skall kunna fullföljas eller för att den per- sonuppgiftsansvarige skall kunna fullgöra en rättslig skyldighet. Under förutsättning att skolorna följer de krav på behandling av personuppgifter som uppställs i personuppgiftslagen – bl.a. om hur uppgifter får användas och att information skall lämnas till de regi- strerade – finns det således inga hinder för skolorna att utan sam- tycke använda sig av datorstöd i verksamheten och registrera per- sonuppgifter som  
 inte  
 är känsliga i personuppgiftslagens mening. 
 Med känsliga personuppgifter avses dels uppgifter som avslöjar bl.a. etniskt ursprung, politiska åsikter eller religiös övertygelse, dels uppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Inom ramen för ett elevvårdsärende får sådana känsliga personuppgifter behandlas av en skolmyndighet även utan samtycke om det sker i löpande text – exempelvis i beslut, protokoll, rapporter eller åtgärdsprogram som upprättas med hjälp av ordbehandling – och om det är nödvändigt 
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2003:103 
  
 för ärendets handläggning. Uppgifter om etniskt ursprung får dessutom behandlas utan samtycke om det behövs för att tillgodo- se elevers rätt till modersmålsundervisning. För att känsliga per- sonuppgifter skall få behandlas med datorstöd i andra fall än de nu nämnda krävs emellertid att samtycke inhämtas från berörda elever eller deras vårdnadshavare eller att sådan behandling ges särskilt författningsstöd. Registrering av uppgifter om elevers hälsa – och i vissa fall om deras religiösa övertygelse – kan behövas t.ex. för att hantera frågor om elevers rätt till särskild mat eller önskemål att avstå från idrottsundervisning. Vi anser emellertid att sådan regi- strering av känsliga personuppgifter endast bör förekomma om det finns ett uttryckligt samtycke från den enskilde eleven eller dennes vårdnadshavare. Samtycke bör också krävas för behandling av andra känsliga personuppgifter, om det över huvud taget finns skäl att behandla sådana uppgifter i skolan. 
 Enligt vår bedömning behövs därför ingen särskild författnings- reglering om behandling av personuppgifter i skolan. 
 18 
 Författningsförslag 
 Förslag till 
 lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100) 
  
 dels  
 att 7 kap. 1 och 9 §§ och 16 kap. 1 § skall ha följande lydelse,  
 dels  
 att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 kap. 45 §, av följan- de lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 7 kap. 
 Sekretess gäller, om inte annat följer av 2 §, inom hälso- och sjukvården för uppgift om en- skilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Detsamma gäller i annan medicinsk verksamhet, såsom rättsmedicinsk och rättspsykiat- risk undersökning, insemination, befruktning utanför kroppen, fastställande av könstillhörighet, abort, sterilisering, kastrering, omskärelse, åtgärder mot smitt- samma sjukdomar, och ärenden hos nämnd med uppgift att be- driva patientnämndsverksamhet. 
 1 § 
 Sekretess gäller, om inte annat följer av 2 §, inom hälso- och sjukvården för uppgift om en- skilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Detsamma gäller i annan medicinsk verksamhet, såsom rättsmedicinsk och rättspsykiat- risk undersökning, insemination, befruktning utanför kroppen, fastställande av könstillhörighet, abort, sterilisering, kastrering, omskärelse, åtgärder mot smitt- samma sjukdomar, och ärenden hos nämnd med uppgift att be- driva patientnämndsverksamhet. 
 19 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2003:103 
  
 Utan hinder av sekretess inom hälso- och sjukvården får uppgift om enskild lämnas från sådan elevhälsoverksamhet som avser medicinsk insats eller omvårdnad till annan elevhälsoverksamhet eller särskild elevstödjande verk- samhet i övrigt inom samma myndighet, om uppgiften behövs för att en elev skall få nödvändigt stöd. 
 Sekretess enligt första stycket gäller också i sådan verksamhet hos myndighet som innefattar omprövning av beslut i eller särskild tillsyn över allmän eller enskild hälso- och sjukvård. 
 Sekretess gäller i verksamhet som avser omhändertagande av patientjournal inom enskild hälso- och sjukvård för uppgift om en- skilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden. Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas till hälso- och sjukvårdspersonal om uppgiften behövs för vård eller behandling och det är av syn- nerlig vikt att uppgiften lämnas. 
 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år. 
 En landstingskommunal eller kommunal myndighet som bedri- ver verksamhet som avses i första stycket får lämna uppgift till annan sådan myndighet för forskning och framställning av statistik eller för administration på verksamhetsområdet, om det inte kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Vidare får utan hinder av sekretessen uppgift lämnas till enskild enligt vad som föreskrivs i lagen (1984:1140) om inse- mination, lagen (1988:711) om befruktning utanför kroppen, lagen (1988:1473) om undersökning beträffande  
 HIV-smitta 
  i brottmål, lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård och smittskyddslagen (1988:1472). 
 Sekretess gäller i förskole- klassen, grundskolan, gymnasie- skolan,  
 särskolan 
 , specialskolan och sameskolan samt i en kom- munal riksinternatskola för uppgift  
 som hänför sig till psyko- 
  
 9 § 
 Sekretess gäller i förskole- klassen, grundskolan,  
 grundsär- skolan 
 , gymnasieskolan,  
 gymna- siesärskolan 
 , specialskolan och sameskolan samt i en kommunal riksinternatskola för uppgift  
 om 
  
 20 
 SOU 2003:103 Författningsförslag 
  
 logisk undersökning eller behand- 
  
 enskilds personliga förhållanden i 
  
 ling och för uppgift om enskilds 
  
 sådan 
  
 elevhälsoverksamhet 
  
 som 
  
 personliga förhållanden hos psy- 
  
 avser psykologisk, social eller spe- 
  
 kolog eller kurator 
 , om det inte 
  
 cialpedagogisk insats eller om- 
  
 står klart att uppgiften kan röjas 
  
 vårdnad 
 , om det inte står klart 
  
 utan att den som uppgiften rör 
  
 att uppgiften kan röjas utan att 
  
 eller 
  
 någon 
  
 honom närstående 
  
 den som uppgiften rör eller nå- 
  
 lider men. 
  
 gon 
  
 honom 
  
 närstående 
  
 lider 
  
 men. 
  
 Sekretess 
  
 gäller 
  
 på 
  
 samma 
  
 Sekretess 
  
 gäller 
  
 på 
  
 samma 
  
 område dels  
 i skolans elevvår- 
  
 område dels för uppgift om en- 
  
 dande verksamhet i övrigt  
 för 
  
 skilds personliga förhållanden  
 i 
  
 uppgift om 
  
 enskilds personliga 
  
 särskild elevstödjande verksamhet 
  
 förhållanden, dels 
  
 för uppgift 
  
 i övrigt 
 , dels för uppgift som 
  
 som hänför sig till ärende om 
  
 hänför sig till ärende om tillrät- 
  
 tillrättaförande av elev eller om 
  
 taförande av elev eller om skil- 
  
 skiljande av elev från vidare stu- 
  
 jande av elev från vidare studier. 
  
 dier. 
  
 Sekretessen 
  
 gäller 
  
 dock 
  
 Sekretessen gäller 
  
 dock 
  
 endast, 
  
 endast, om det kan antas att den 
  
 om det kan antas att den som 
  
 som uppgiften rör eller någon 
  
 uppgiften rör eller någon ho- 
  
 honom närstående lider men om 
  
 nom närstående lider men om 
  
 uppgiften röjs. Sekretessen gäll- 
  
 uppgiften röjs. Sekretessen gäll- 
  
 er inte beslut i  
 elevvårdsärende 
  
 er inte beslut i  
 ärende om insat- 
  
 eller i annat ärende som nu har 
  
 ser 
  
 i 
  
 elevhälsoverksamhet 
  
 eller 
  
 nämnts. 
  
 annan 
  
 särskild 
  
 elevstödjande 
  
 verksamhet  
 eller i annat ärende 
  
 som nu har nämnts. 
  
 Sekretess gäller på samma område i annat fall än som avses i för- sta och andra styckena för uppgift om enskilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon ho- nom närstående lider men om uppgiften röjs. 
 Sekretess gäller inom utbildningsväsendet i övrigt för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog, ku- rator eller syofunktionär, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Dessutom gäller inom arbetsmarknadsutbildningen, den kommunala vuxenutbildningen, vuxenutbildningen för utveck- lingsstörda, svenskundervisningen för invandrare (sfi) och folk- högskolan sekretess i annan elevvårdande verksamhet för uppgift 
 21 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2003:103 
  
 om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgif- ten röjs. 
 Sekretess gäller i specialpedagogisk stödverksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den en- skilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. 
 Sekretess gäller hos Statens skolverk i verksamhet som avser tillsyn över utbildning vid skolor med enskild huvudman (fristå- ende skolor) för uppgift som här- rör från skolans elevvårdande verksamhet och som gäller en- skilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som upp- giften rör eller någon honom när- stående lider men. Samma sekre- tess gäller i nämnda tillsynsverk- samhet för uppgift som hänför sig till en fråga om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier. Sekretessen enligt detta stycke gäller dock inte Berger tens skolverks beslut i ett ärende. 
 Sekretess gäller i skolbarnsomsorgen för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men. Sekretess gäller i samma verksamhet för annan uppgift om enskilds personliga för- hållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. 
 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år. 
 22 
  
 SOU 2003:103 
  
 Författningsförslag 
  
 45 § 
 Sekretess gäller i Statens skol- verks verksamhet med tillsyn för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon när- stående lider men om uppgiften röjs. 
 Sekretessen gäller inte Statens skolverks beslut i ett ärende. 
 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år. 
 Nuvarande lydelse 
 16 kap. 
 1 § 
 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra upp- gifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 §  
 1–8 
  samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrande- frihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnads- plikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 
  
 – 
  
 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –  
  
 – – – – – – – – – – – – – – 
  
 3. denna lag enligt 
  
 – 
  
 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 
  
 7 kap. 40 § 
  
 såvitt avser uppgift om annat 
  
 än verkställigheten av beslut om 
  
 vård utan samtycke 
  
 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 
 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 
 23 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2003:103 
  
 Föreslagen lydelse 
 16 kap. 
 1 § 
 Att friheten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra upp- gifter i vissa fall är begränsad framgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 §  
 1–8 
  samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1 och 2 yttrande- frihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt åsidosättande av tystnads- plikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och 5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där tystnadsplikten följer av 
  
 – 
  
 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – –  
  
 – – – – – – – – – – – – – – 
  
 3. denna lag enligt 
  
 – 
  
 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 
  
 7 kap. 40 § 
  
 såvitt avser uppgift om annat 
  
 än verkställigheten av beslut om 
  
 vård utan samtycke 
  
 7 kap. 45 § 
  
 såvitt avser uppgift som hänför 
  
 sig till annat än betyg eller om- 
  
 döme avseende studieresultat eller 
  
 ärende om tillrättaförande av 
  
 elev eller skiljande av elev från 
  
 vidare studier 
  
 8 kap. 3 §, 4 § andra stycket för- sta meningen, 5 § första stycket 2 eller 6 § första stycket 2 
 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 
 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2005 i fråga om 7 kap. 9 § sjätte stycket och 45 § samt 16 kap. 1 §. I övrigt träder lagen i kraft den 
 24 
 ALLMÄN BAKGRUND 
 1 Utredningens arbete 
  
 1.1 
  
 Utredningens direktiv 
  
 Vårt uppdrag innebär att vi skall göra en översyn av bestämmelser- na i sekretesslagen (1980:100) om sekretess i skolan. Denna över- syn skall omfatta vad som från offentlighets- och sekretessynpunkt gäller för den dokumentation om enskilda som finns i skolan, om det finns behov av förändrade sekretessregler med anledning av Skollagskommittén förslag om att införa en ny elevhälsa samt vissa frågor om sekretess i Skolverkets tillsynsverksamhet. 
 I arbetet med dokumentationen i skolan skall vi göra en kartlägg- ning av den dokumentation avseende enskilda elever som förekom- mer i skolorna i dag, analysera i vilken utsträckning denna doku- mentation är att anse som allmänna handlingar och om uppgifter som ingår i sådana handlingar är offentliga eller om de kan omfattas av sekretess. Utifrån vår kartläggning och analys skall vi lämna de förslag till ändringar i sekretesslagen som vi anser påkallade. Som ett led i vårt arbete med dokumentationen i skolan skall vi också utreda om det behövs särskilda regler för skolornas användande av datorer med anledning av personuppgiftslagen och dataskydds- direktivet. 
 Vårt uppdrag att se över sekretessen med anledning av förslaget om en ny elevhälsa innebär att vi skall kartlägga och analysera de begränsningar i samarbetet mellan skolans olika personalkategorier som dagens sekretessbestämmelser kan medföra. Vi skall också lämna förslag på författningsändringar som kan underlätta samarbetet mellan de skilda yrkeskategorierna inom den nya elevhälsan och med övrig skolpersonal. I det sammanhanget skall vi särskilt beakta patientsäkerhetsperspektivet. 
 I dag saknar Skolverket möjlighet att sekretessbelägga integri- tetskänsliga uppgifter som enskilda lämnar direkt till verket i dess tillsynsverksamhet, vilket kan leda till att väsentliga uppgifter ute- lämnas i anmälningar och att utredningar blir ofullständiga. Vi skall 
 27 
  
 Utredningens arbete 
  
 SOU 2003:103 
  
 därför utreda om det behövs och är möjligt att ändra sekretesslag- stiftningen så att Skolverket kan sekretessbelägga uppgifter som lämnas av enskilda. 
 Vårt uppdrag har inte omfattat frågor om tystnadsplikt eller han- tering av dokument i verksamhet vid de fristående skolorna. Det har inte heller ingått i vårt uppdrag att se över frågor om sekretess i förskoleverksamhet eller inom vuxenutbildningen. 
 Direktiven i sin helhet framgår av  
 bilagorna 1 och 2 
 . 
  
 1.2 
  
 Utredningsarbetet 
  
 Vårt arbete har bedrivits med målsättningen att på ett så fullstän- digt sätt som uppdragets ram tillåtit utreda vilka problem som dagens sekretessregler kan medföra för skolverksamheten och vilka svårigheter som kan uppstå på grund av det förslag som finns om att införa en ny elevhälsa. Mot den bakgrunden har vi presenterat vår bedömning av dagens situation samt föreslagit de förändringar av sekretesslagstiftningen som vi anser behövs för att så långt möj- ligt underlätta det nödvändiga samarbetet mellan skolans personal- kategorier, utan att det äventyrar elevers och andra enskildas rätt till integritet och behov av skydd mot att känsliga uppgifter om dem sprids till fler personer än nödvändigt. 
 Vid sidan av den omfattande information från bl.a. Riksdagens ombudsmän, domstolar och skolmyndigheter som vi haft tillgång till, har vi under perioden februari till oktober 2003 hållit sex sam- manträden inom utredningen. Vi har därvid utnyttjat den särskilda kunskap som experterna besitter och som finns hos de myndighe- ter m.m. som dessa har företrätt; Utbildningsdepartementet, Skol- verket, Myndigheten för skolutveckling samt Svenska Kommun- förbundet. Vi har därutöver haft ett löpande samrådsförfarande med Offentlighets- och sekretesskommittén samt sammanträffat eller på annat sätt haft kontakter med företrädare för Socialstyrel- sen, Specialskolemyndigheten, Specialpedagogiska institutet, Sveri- ges psykologförbund och Statens institut för särskilt utbildnings- stöd. Vi har också genom enkäter och frågeformulär, se  
 bilagorna 3 och 4 
 , samlat in för vårt arbete värdefull information från skilda personalkategorier vid ett urval av landets skolor (totalt drygt 260 anställda vid 56 skolor) samt från skolchefer eller motsvarande i ett urval av landets kommuner. 
 28 
 2 Allmänt om skolväsendet 
 Den utbildning som bedrivs i olika former i samhället, och som är offentligt reglerad, kan sammanfattas under benämningen utbild- ningsväsendet. Hit hör såväl grundskola och gymnasieskola som högskola och universitet. I detta sammanhang är det de skolformer som regleras i skollagen (1985:1100) – och som gemensamt brukar benämnas skolväsendet – som är av intresse. Skolväsendet innefat- tar i huvudsak  
 det offentliga skolväsendet 
 , med utbildning såväl för barn och ungdom som för vuxna (dock inte högskolor och univer- sitet),  
 fristående skolor  
 samt vissa  
 särskilda utbildningsformer 
 . Nedan följer en mycket kortfattad redovisning av de olika skolformerna inom skolväsendet samt den grundläggande reglering i skollagen, skolformsförordningar och förordningar om läroplaner m.m, som gäller för dessa. 
  
 2.1 
  
 Offentligt skolväsende för barn och ungdom, m.m. 
  
 Det offentliga skolväsendet för barn och ungdom utgörs enligt 1 kap. 1 § skollagen av skolformerna förskoleklass, grundskola och gymnasieskola samt de motsvarande skolformerna särskola, speci- alskola och sameskola. Utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom är en rättighet för alla. Det allmänna anord- nar dessutom pedagogisk verksamhet för barn i förskoleverksam- het och skolbarnsomsorg, vilka emellertid inte utgör skolformer i det offentliga skolväsendet. 
 En grundprincip enligt skollagen är att alla barn och ungdomar skall ha lika tillgång till utbildning inom det offentliga skolväsen- det, oberoende av kön, geografisk hemvist eller sociala och ekono- miska förhållanden. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig i hela landet. 
 29 
  
 Allmänt om skolväsendet 
  
 SOU 2003:103 
  
 Förskoleklass 
 Varje barn som är bosatt i Sverige har rätt att av sin hemkommun få en plats anvisad i förskoleklass fr.o.m. höstterminen det år då de fyller sex år. Rättigheten gäller till dess att barnet skall fullgöra sin skolplikt, dvs. då han eller hon skall börja i grundskolan eller i mot- svarande skolform. Kommunerna är huvudmän för förskoleklasser- na, som skall vara avgiftsfria minst 15 timmar i veckan. Bestämmel- ser om förskoleklasserna finns i 2 b kap. skollagen och i 1994 års läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. 
 Grundskola 
 För barn gäller skolplikt från det kalenderår de fyller sju år till det kalenderår de fyller sexton år. Skolplikten skall fullgöras i grund- skolan eller i någon av de i skollagen utpekade motsvarande utbild- ningsformerna (särskola, specialskola, sameskola eller fristående skola). Grundskolan har nio årskurser och skall ge eleverna de kun- skaper och färdigheter som behövs för deltagande i samhällslivet. Utbildningen skall kunna ligga till grund för fortsatt utbildning i gymnasieskola. Kommunerna är huvudmän för grundskolan. Bestäm- melser om grundskolan finns huvudsakligen i 4 kap. skollagen, grundskoleförordningen (1994:1194) och 1994 års läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. 
 Gymnasieskola 
 För ungdomars vidareutbildning efter fullgjord skolplikt i grund- skola eller motsvarande finns den, som huvudregel, treåriga gymna- sieskolan. Huvudmän för gymnasieskolan, som skall vara avgiftsfri, är kommuner eller landsting. Gymnasieskolan skall fungera som grund för fortsatt utbildning på högskolenivå och för yrkesverk- samhet. Utbildningen kan fullgöras på dels nationella program, dels specialutformade eller individuellt utformade program för elever som inte tagits in på ett nationellt program. Bestämmelser om gymnasieskolan finns huvudsakligen i 5 kap. skollagen, gymnasie- förordningen (1992:394) och i regeringens programmål för gymna- sieskolans nationella program. 
 30 
  
 SOU 2003:103 
  
 Allmänt om skolväsendet 
  
 Övriga skolformer 
 Vid sidan av främst den vanliga grundskolan finns vissa särskilda skolformer, som alla omfattas av 1994 års läroplan för det obligato- riska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. 
  
 Särskolan  
 skall ge utvecklingsstörda barn och ungdomar en an- passad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i grundskolan och gymnasieskolan. Kommunerna är huvudmän för särskolan, men landstingen kan efter överenskommelse ha an- svaret för viss utbildning. Bestämmelser finns huvudsakligen i 6 kap. skollagen, i särskoleförordningen (1995:206) samt, såvitt avser gym- nasial utbildning, i regeringens programmål för gymnasiesärskolans nationella program. 
  
 Specialskolan  
 skall ge barn och ungdomar med dövhet eller hörsel- skada en anpassad utbildning som så långt det är möjligt motsvarar den som ges i grundskolan. Staten är huvudman för specialskolan. Bestämmelser finns huvudsakligen i 7 kap. skollagen och i special- skoleförordningen (1995:401). 
  
 Sameskolan  
 skall ge samers barn en utbildning med samisk inrikt- ning som i övrigt motsvarar utbildningen t.o.m. årskurs sex i grund- skolan. Liksom för specialskolan är staten huvudman för same- skolan. Bestämmelser finns huvudsakligen i 8 kap. skollagen och i sameskolförordningen (1995:205). 
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg 
 Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg utgör inte egna skol- former, men regleringen finns ändå i 2 a kap. skollagen. 
 Kommunerna svarar för att  
 förskoleverksamhet  
 – i form av försko- la, familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet (öppen förskola) – finns för barn som inte går i skolan. Verksamheten kan också anordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer. 
 Även för  
 skolbarnsomsorgen  
 har kommunerna ansvaret. Den avser barn t.o.m. tolv års ålder som går i skolan, och bedrivs i form av fritidshem, familjedaghem eller öppen fritidsverksamhet. Barn har rätt till skolbarnsomsorg den del av dagen då de inte går i skolan samt under lov. Också skolbarnsomsorg kan skötas av enskilda. 
 31 
  
 Allmänt om skolväsendet 
  
 SOU 2003:103 
  
 2.2 
  
 Offentligt skolväsende för vuxna 
  
 Det offentliga skolväsendet för vuxna utgörs enligt 1 kap. 8 § skol- lagen av skolformerna kommunal vuxenutbildning (komvux), vuxen- utbildning för utvecklingsstörda (särvux) och svenska för invandrare (sfi). Syftet med vuxenutbildningen är att vuxna skall få tillfälle att i överensstämmelse med individuella önskemål komplettera sin ut- bildning. De vuxna som har minst utbildning skall prioriteras för att kunna stärka sin ställning i bl.a. arbetslivet. 
 Kommunal vuxenutbildning (komvux) 
 Komvux bedrivs av kommuner eller landsting och består av grund- läggande eller gymnasial vuxenutbildning samt av påbyggnadsut- bildning. Utbildningen skall som huvudregel vara avgiftsfri. Vuxna som saknar färdigheter motsvarande grundskolan har rätt att fr.o.m. 20 års ålder delta i den grundläggande vuxenutbildningen. Bestämmelser om komvux finns huvudsakligen i 11 kap. skollagen, förordningen (2002:1012) om kommunal vuxenutbildning och 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna . 
 Vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) 
 För vuxna som är utvecklingsstörda finns särvux i stället för kom- vux. Kommunerna är huvudmän för särvux, men landstingen kan efter överenskommelse ansvara för viss utbildning. Utbildningen skall vara avgiftsfri. Bestämmelser om särvux finns huvudsakligen i 12 kap. skollagen och i förordningen (1992:736) om vuxenutbild- ning för utvecklingsstörda. Dessutom gäller 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna. 
 Svenskundervisning för invandrare (sfi) 
 Kommunerna är skyldiga att erbjuda vuxna invandrare avgiftsfri utbildning som ger grundläggande kunskaper i det svenska språket och om det svenska samhället. Bestämmelser om sfi finns huvud- sakligen i 13 kap. skollagen och i förordningen (1994:895) om svenskundervisning för invandrare. 
 32 
  
 SOU 2003:103 
  
 Allmänt om skolväsendet 
  
 2.3 
  
 Fristående skolor m.m. 
  
 Motsvarighet till förskoleklass 
 Sådan utbildning som motsvarar förskoleklassen inom det offentli- ga skolväsendet får bedrivas yrkesmässigt av enskilda, dvs. bolag, föreningar, samfälligheter, stiftelser och enskilda individer. Enskild förskoleklassutbildning kan bedrivas särskilt eller inom verksam- heten för en fristående skola som motsvarar grundskolan. Utbild- ningen skall vara godkänd av kommunen där den skall bedrivas eller, i fråga om fristående skolor, av Statens skolverk. Bestämmel- ser om enskild förskoleklass finns i 2 b kap. skollagen. 
 Motsvarighet till grundskola och gymnasieskola 
 Skolplikt kan fullgöras i en fristående skola – dvs. en skola som drivs av en enskild huvudman – som motsvarar grundskolan, sär- skolan eller specialskolan inom det offentliga skolväsendet. Statens skolverk prövar godkännande av motsvarigheten till grundskola och särskola, medan Styrelsen för specialskolan prövar godkännande av specialskolornas motsvarighet. Fristående skolor kan även bedriva utbildning motsvarande den som ges i gymnasieskolan inom det offentliga skolväsendet. Utbildning i de fristående skolor som får bidrag från det offentliga skall vara avgiftsfri för eleverna. Bestäm- melser om fristående skolor finns i 9 kap. skollagen. 
  
 2.4 
  
 Särskilda utbildningsformer 
  
 Under vissa förutsättning kan utbildning bedrivas i särskilda for- mer enligt 10 kap. skollagen. 
 En internatskola kan ges ställning av  
 riksinternatskola  
 efter särskilt beslut av regeringen. Utbildningen i sådana skolor, som kan drivas av kommunerna eller av enskilda, kan motsvara grundskola eller gymnasieskola och skall i första hand avse utlandssvenska elever. 
 För skolpliktiga barn och ungdomar som vistas  
 på särskilda ung- domshem  
 enligt 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga – s.k. §  
 12-hem 
  – skall utbildning motsvarande grundskolan anordnas vid ungdomshemmet om skolplikten inte lämpligen kan fullgöras på annat sätt. 
 33 
  
 Allmänt om skolväsendet 
  
 SOU 2003:103 
  
 Elever i grundskola eller motsvarande som på grund av sjukdom eller av liknande skäl inte kan delta i vanligt skolarbete, skall få  
 sär- skild undervisning.  
 Sådan undervisning kan bedrivas exempelvis på sjukhus eller i det egna hemmet. 
 34 
 3 Skolhälsovård och elevvård 
 Elevvård som begrepp är inte helt entydigt bestämt, men i vid mening innefattar det såväl skolhälsovården som annan verksamhet med syfte att vid sidan av den vanliga undervisningen särskilt stödja och hjälpa elever. I vissa sammanhang inkluderas dock inte skolhälso- vården när det talas om elevvård, exempelvis vid tillämpning av sek- retesslagen då skolhälsovården anses utgöra ett eget verksamhets- område skilt från elevvårdande verksamhet. 
 Skolhälsovård har en längre historia än elevvården i övrigt. Medan skolhälsovården kan sägas ha inletts redan under första halvan av  
 1800-talet 
  i och med att vissa läroverk anlitade skolläkare, förekom elevvård som begrepp för särskilda insatser inom skolan inte förr- än på  
 1950-talet. 
  I dag regleras skolhälsovården i bl.a. skollagen (1985:1100), medan övriga elevvårdande verksamheter helt kort regleras eller omnämns i bl.a. skolformsförordningar och läropla- ner. Nedan följer en kort redovisning av regleringen och förekoms- ten av skolhälsovård och annan elevvård i skolan i dag. 
 1 
  
 3.1 
  
 Skolhälsovård 
  
 Skolhälsovården kan sägas omfatta de medicinska insatserna inom elevvården i vid bemärkelse. Den är en del av såväl den allmänna hälso- och sjukvården som skolväsendet och lyder därför under två skilda regelsystem. För det första finns en omfattande reglering i främst hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. I dessa lagar och andra kompletterande författningar finns bestämmelser om 
  
 1  
 För en utförligare genomgång, se bl.a. 
  
 - 
  
 Elevvårdsutredningens betänkande  
 Från dubbla spår till Elevhälsa – i en skola som främjar lust att lära, hälsa och utveckling  
 (SOU 2000:19) 
  
 - 
  
 1999 års skollagskommittés betänkande  
  
 Skollag för kvalitet och likvärdighet  
 (SOU 2002:121) 
 35 
  
 Skolhälsovård och elevvård 
  
 SOU 2003:103 
  
 bl.a. utförandet av vård, dokumentation i form av journalföring, tystnadsplikt i privat verksamhet samt tillsyn. För det andra finns bestämmelser i 14 kap. skollagen, som bl.a. reglerar verksamhetens ändamål samt kravet på återkommande hälsokontroller. Till skill- nad från den övriga skolverksamheten står skolhälsovården och dess personal – det skall enligt skollagen finnas både skolläkare och skolsköterska – under såväl Skolverkets som Socialstyrelsens tillsyn. Personalen har också ett särskilt yrkesansvar enligt hälso- och sjuk- vårdslagstiftningen. Ofta medverkar skolhälsovårdens personal i det löpande elevvårdande arbetet i skolorna, även om det synes vara ovanligt att skolläkare deltar i elevvårdskonferenser (se avsnitt 3.2.1). 
 Av 14 kap. skollagen framgår att skolhälsovård skall anordnas för elever i förskoleklassen, grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Vården skall i första hand vara före- byggande och den har till ändamål att följa elevernas utveckling och hälsa samt verka för sunda levnadsvanor. Skolhälsovården skall om- fatta hälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser, t.ex. vid olycks- fall eller akuta insjuknanden. Elever i grundskolan och motsvarande skolformer skall erbjudas att genomgå minst tre allmänna hälso- kontroller jämnt fördelade under skoltiden. De skall därutöver er- bjudas kontroller av syn och hörsel. För elever i gymnasieskolan gäller att de skall ha möjlighet att genomgå minst en allmän hälso- kontroll. 
 I princip är hälsokontrollerna frivilliga, men för elever i grund- skolan gäller att tvångsvisa undersökningar kan bli aktuella om skolläkaren på förekommen anledning, t.ex. för att hindra spridning av smittsamma sjukdomar, anser att en elev behöver undersökas särskilt. I praktiken är det dock mycket sällsynt att undersökningar sker med tvång. 
 Sekretess inom skolhälsovården regleras i 7 kap. 1, 3 och 6 §§ sekretesslagen, dvs. samma bestämmelser som gäller för hälso- och sjukvård i allmänhet. För skolverksamheten i övrigt – och då även för psykologisk utredning, trots att legitimerade skolpsykologer i det avseendet lyder under hälso- och sjukvårdslagstiftningen – gäller bestämmelserna om skolsekretess i 7 kap. 9 §. Skolhälsovården ut- gör också ett eget verksamhetsområde inom skolan, vilket innebär att sekretess gäller mellan å ena sidan skolläkare/skolsköterska och å andra sidan annan skolpersonal. Frågor om sekretess inom skol- hälsovården behandlas mer utförligt i avsnitt 5.2 och 8.1.2. 
 36 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolhälsovård och elevvård 
  
 3.2 
  
 Elevvård 
  
 I skolverksamhet är elevvård ett begrepp som omfattar ett stort antal åtgärder och aktiviteter vid sidan av den vanliga och egentliga undervisningen. Någon legaldefinition av begreppet finns inte och det saknas också uttryckliga bestämmelser om vilka personalgrup- per som har elevvårdande uppgifter. I 1 kap. 2 § skollagen anges emellertid att skolan skall främja elevernas harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedborgare. I direk- tiven till Elevvårdsutredningen uttalade regeringen att elevvården i vid mening är en pedagogisk fråga som är skolans angelägenhet och som innefattar alla insatser som görs för att eleven skall må bra. 
 2 
  
 I mer utvidgad betydelse torde elevvård kunna sägas innefatta samtliga de åtgärder som, vid sidan av den vanliga pedagogiska under- visningen, vidtas från skolans sida för att stödja elevernas utveckling i fråga om teoretisk eller praktisk ämneskunskap och social samvaro samt deras allmänna psykiska och fysiska välmående. En kort redo- görelse för den medicinska vård och behandling som åligger den författningsmässigt avgränsade skolhälsovården finns i avsnitt 3.1. I 1969 års läroplan för grundskolan angavs följande om elevvård (mot- svarande skrivningar finns inte i dag, men det torde fortfarande kunna vara en i många stycken relevant beskrivning av elevvården):  
 3 
  
 Allmänt innebär elevvård att skolan skall söka hjälpa varje elev att lära känna sig själv, att på egen hand bilda sig en uppfattning om de uppgif- ter som skola och samhälle ställer, att komma till rätta med personliga problem och så långt möjligt utveckla sina olika egenskaper.  
 (---) 
  I mer avgränsad mening innefattar elevvården skolans strävanden att före- bygga uppkomsten av skolsvårigheter och andra personliga problem för den enskilde. I de fall sådana situationer ändå uppstår, omfattar den därjämte mera speciella åtgärder i avsikt att komma tillrätta med skol- svårigheterna. 
 Bortsett från skolläkare och skolsköterskor, kan den egentliga elev- vårdande personalen sägas utgöras av främst skolpsykologer och kuratorer, men också av specialpedagoger. Även andra personalka- tegorier ingår emellertid ofta, eller till och med regelmässigt, som en del i den faktiska elevvården. Såväl rektor och klassföreståndare som övrig skolpersonal har elevvårdande uppgifter i de fall deras kontakter med elever, som i något avseende har problem i skolan, handlar om annat än den vanliga undervisningen, t.ex. i samband 
  
 2 
  
 Regeringens kommittédirektiv  
  
 Utredning om elevvård – skolhälsovård  
 (dir. 1998:59) 
  
 3 
  
 Jfr SOU 2002:121, s. 352 
  
 37 
  
 Skolhälsovård och elevvård 
  
 SOU 2003:103 
  
 med åtgärder för särskilt undervisningsstöd och i fall av mobbning m.m. Den närmare författningsregleringen av elevvårdande verk- samhet inskränker sig till bestämmelser om elevvårdskonferenser, åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd och skolhälso- vårdens uppgifter. 
  
 3.2.1 
  
 Elevvårdens personal 
  
 Som nämns ovan ingår ett flertal personalkategorier i den elevvår- dande verksamheten. I mer vidsträckt mening kan elevvården i princip komma innefatta alla som arbetar med elever vid en skola. De yrkeskategorier som främst är aktuella är dock följande: 
 4  
  
 skol- sköterskor  
 som utreder somatiska och psykosomatiska svårigheter och ansvarar för övriga medicinska kontakter,  
 skolläkare  
 som gör medicinska undersökningar och utredningar och ordinerar behand- ling,  
 skolpsykologer  
 som utreder elever med psykologiska problem och utför vissa psykologiska tester,  
 skolkuratorer  
 som utreder och hjälper elever med sociala och känslomässiga problem,  
 specialpeda- goger  
 som utreder elever med pedagogiska svårigheter och som utför pedagogiska tester, samt  
 studie- och yrkesvägledare  
 som väg- leder elever i studievalsfrågor. Förutom dessa arbetsuppgifter med enskilda elever utför samtliga yrkeskategorier också arbete med elever på gruppnivå samt mer strukturella uppgifter avseende t.ex. den allmänna lärandemiljön i skolan. 
 Utöver de nu nämnda yrkesgrupperna är  
 rektor 
 , i egenskap av högsta ansvarig för den faktiska verksamheten, regelmässigt invol- verad i all elevvårdande verksamhet vid en skola. Dessutom är  
 klass- föreståndare  
 och  
 annan personal  
 med daglig och nära kontakt med eleverna ofta direkt berörda i olika elevvårdsfrågor. 
 Det kan noteras att Skolverket vid framtagning av statistik för elevvårdens kostnader utgår från lönekostnaderna för skolläkare, skolsköterska, skolpsykolog och skolkurator. I det sammanhanget anses alltså specialpedagoger och studie- och yrkesvägledare inte ingå i elevvårdens personal. 
 Värt att nämna i detta sammanhang är också att skolläkare och skolsköterskor alltid bedriver sin verksamhet inom ramen för två skilda regelverk, nämligen skollagstiftningen och lagstiftningen om hälso- och sjukvård. Detsamma gäller dessutom för legitimerade psykologer och psykoterapeuter, till den del de utreder, vårdar eller 
  
 4  
 SOU 2000:19, s. 115 f 
 38 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolhälsovård och elevvård 
  
 behandlar elever. För den övriga skolpersonalen är det endast skol- lagstiftningen som är aktuell i den elevvårdande verksamheten. 
  
 3.2.2 
  
 Elevvårdskonferensen m.m. 
  
 Av 3 kap. grundskoleförordningen framgår att det för behandling av elevvårdsfrågor skall finnas en elevvårdskonferens för rektorns arbetsområde. Som ledamöter i konferensen skall rektor, företräda- re för elevvården samt berörd klassföreståndare och annan berörd personal ingå. Rektor beslutar om den närmare sammansättningen och även andra än ledamöter kan få närvara och yttra sig. Motsva- rande bestämmelser om elevvårdskonferens finns även för särskolan, specialskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. 
 Vid elevvårdskonferensen skall följaktligen elevvårdsfrågor dis- kuteras, beslutas och på annat sätt behandlas. Det kan i detta sam- manhang noteras att kollektivt beslutsfattande av konferensen inte är tillåtet i ärenden som efter delegation av ansvarig kommunal nämnd skall beslutas av tjänsteman, vanligtvis rektor. 
 5  
 Vad som be- handlas av elevvårdskonferensen är frågor om enskilda elever eller grupper av elever avseende t.ex. stödundervisning, studiehandled- ning, specialpedagogiskt stöd, placering i särskild undervisnings- grupp, anpassad studiegång, stödsamtal hos kurator eller utredning hos psykolog. Vissa av de nämnda åtgärderna finns övergripande reglerade i skollagsförfattningarna, medan andra åtgärder inte alls regleras i författning. Praktiska erfarenheter har visat att skolorna arbetar mycket olika med elevvårdskonferenser i fråga om såväl när och hur ofta konferensen sammanträder, som vilka som deltar och vad som avhandlas. 
 6 
  
 I den faktiska skolverksamheten förekommer regelbundna möten mellan elevvårdspersonal vid sidan av elevvårdskonferenserna. Fler- talet av skolornas elevvårdsteam synes ha återkommande elevvårds- gruppmöten med rektor, skolsköterska, specialpedagog, kurator,  
 syo-funktionär 
  och psykolog. Därutöver är det vanligt att klass- föreståndare och annan skolpersonal som ingår i olika arbetslag håller möten där enskilda elevers utveckling diskuteras. 
 7 
  
 5 
  
 Se 6 kap. 33 § kommunallagen samt t.ex.  
  
 JO-beslut 
 2002-05-28, 
  dnr  
 848-2002 
  
 6 
  
 SOU 2000:19, s. 110 f 
  
 7 
  
 A.a, s. 112 f 
  
 39 
  
 Skolhälsovård och elevvård 
  
 SOU 2003:103 
  
 3.2.3 
  
 Åtgärdsprogram m.m. 
  
 För gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, grundskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan gäller att ett särskilt åtgärdsprogram under vissa förutsättningar skall upprättas avseende en enskild elev. Det är rektors ansvar att detta sker om det genom uppgifter från skolans personal, en elev, dennes vårdnadshavare eller på annat sätt har framkommit att eleven behöver särskilda stödåtgärder. 
 I skolförfattningarna har särskilda åtgärdsprogram en framskjuten plats i den elevvårdande verksamheten. Undersökningar har emel- lertid visat att det i praktiken finns stora variationer mellan skolor i fråga om när och hur ofta åtgärdsprogram upprättas. 
 8  
 En viktig del av det grundläggande elevvårdande arbetet utförs genom den relation till elever som t.ex. klassföreståndare och mentorer har. Det är ofta dessa personer, med en generell överblick över eleverna, som har ett grundläggande ansvar för att uppmärksamma svårigheter och tala med elever och andra berörda för att förhindra problem. I vissa fall kan detta arbete leda till upprättande av åtgärdsprogram. 
  
 3.2.4 
  
 Sekretess inom elevvården 
  
 Personal inom offentlig skolhälsovård omfattas av sekretess för hälso- och sjukvårdspersonal enligt bl.a. 7 kap. 1 § sekretesslagen och utgör i sekretesshänseende ett eget verksamhetsområde (se avsnitt 3.1). För den övriga skolpersonalen i offentliga skolor finns gemensamma bestämmelser om sekretess i elevvårdande verksam- het i 7 kap. 9 § sekretesslagen. För psykologisk undersökning och behandling samt för annan verksamhet hos psykolog eller kurator gäller sträng sekretess, motsvarande den sekretess som gäller inom hälso- och sjukvården. I elevvårdande verksamhet i övrigt gäller en svagare sekretess. Att skolhälsovården utgör ett eget verksamhets- område inom skolan innebär att sekretess gäller mellan å ena sidan skolläkare/skolsköterska och å andra sidan annan skolpersonal, även om de ingår i ett och samma elevvårdsteam. Däremot gäller ingen sekretess inom skolhälsovården och inte heller mellan de personal- grupper som arbetar med övriga elevvårdsfrågor i en skola. 
 Det bör noteras att sekretesslagens bestämmelser om elevvår- dande verksamhet enligt förarbetena 
 9  
 endast avser elevvården i den 
  
 8 
  
 A.a, s. 113 f 
  
 9 
  
 Prop. 1979/80:2 del A,  
  
 Förslag till ny sekretesslag 
 , s. 194 f 
 40 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolhälsovård och elevvård 
  
 mer avgränsade mening som redovisades i 1969 års läroplan för grundskolan (jfr under huvudrubriken till avsnitt 3.2). Sekretessen omfattar alltså uppgifter i skolans arbete med att förebygga upp- komsten av skolsvårigheter och andra personliga problem för den enskilde eleven och de särskilda åtgärder som kan vidtas för att komma tillrätta med skolsvårigheterna. Frågor om sekretess i elev- vårdande verksamhet behandlas mer utförligt i avsnitt 5.2 och 8.1.3. 
 41 
  
 4 
  
 Dokumentationsskyldighet avseende enskilda elever 
  
 I skolverksamheten förekommer en omfattande dokumentation som rör enskilda elever. Till stora delar är det fråga om dokumenta- tion som skolorna inte direkt kan påverka, t.ex. handlingar från ut- omstående, eller som de inte enligt lagstiftning är skyldiga att upp- rätta, t.ex. anteckningar som klassföreståndare gör som ett led i den dagliga undervisningen. Det finns emellertid i såväl den särskilda skollagstiftningen som den mer allmänna förvaltningslagstiftningen vissa författningsreglerade och uttryckliga krav på skolor att do- kumentera handläggningen i verksamhet som rör enskilda elever. Nedan följer en kort redovisning av de viktigaste tvingande för- fattningsreglerna om skriftlig dokumentation avseende enskilda elever. 
 1  
 De aktuella bestämmelserna återfinns i skollagstiftningen, kommunallagen (1991:900), förvaltningslagen (1986:223) och sek- retesslagen (1980:100). Bestämmelser som reglerar journalföring och annan dokumentation inom skolhälsovården och övrig skolre- laterad hälso- och sjukvård omfattas inte av redovisningen. En ut- förlig genomgång av den dokumentation som faktiskt förekommer i skolan, författningsreglerad eller inte, finns i kapitel 7. 
  
 4.1 
  
 Skollagstiftningen 
  
 I skollagen (1985:1100) finns inga uttryckliga krav på skriftlig do- kumentation avseende enskilda elever, med undantag för reglerna om specialutformade eller individuella program i gymnasieskolan. I de skolformsförordningar m.m. som kompletterar skollagen finns 
  
 1  
 Se också t.ex. 
  
 - 
  
 Hilborn/Oconnor, 
  
 Handläggning och dokumentation i förskoleverksamhet, skola och skolbarnomsorg  
 (2002) 
  
 - 
  
 Green,  
 Kommunalrättens grunder  
 (2 uppl, 1999) 
  
 - 
  
 Fields/Curry,  
 Förvaltningslagen med kommentarer  
 (2003) 
  
 - 
  
 Goodman/Eliasson/Heuman,  
 Sekretesslagen – En kommentar 
 43 
  
 Dokumentationsskyldighet avseende enskilda elever 
  
 SOU 2003:103 
  
 sådana uttryckliga bestämmelser endast i begränsad omfattning. En redovisning av dessa regler lämnas nedan. Det är emellertid viktigt att påpeka att det med flera av de åtgärder som enligt skollagstift- ningen kan eller skall vidtas avseende enskilda elever, i praktiken ändå kan följa ett visst dokumentationskrav. Det kan framgå direkt av bestämmelser i t.ex. förvaltningslagen, men också av allmänt ve- dertagna förvaltningsrättsliga principer (se avsnitt 4.2.3). I prakti- King finns det alltså dokumentationskrav utöver vad som regleras uttryckligen i de skolförfattningar som redovisas nedan. 
  
 4.1.1 
  
 Grundskolan 
  
 I 3 kap. grundskoleförordningen (1994:1194) finns bestämmelser om elevvårdskonferens för behandlig av elevvårdsfrågor. Det anges där uttryckligen att det vid sammanträde med elevvårdskonferen- sen skall föras protokoll. Av ett sådan protokoll skall i vart fall framgå vilka som varit närvarande, vilka ärenden som har behand- lats och vilka beslut som har fattats. 
 2  
 Likalydande bestämmelser om skriftlig dokumentation vid elevvårdskonferenser finns även i skol- formsförordningarna för särskolan, specialskolan och sameskolan. 
 Av 5 kap. grundskoleförordningen framgår att rektor skall se till att ett individuellt åtgärdsprogram utarbetas, om det genom upp- gifter från skolans personal, en elev, dennes vårdnadshavare eller på något annat sätt har framkommit att eleven behöver särskilda stöd- åtgärder. Ett sådant åtgärdsprogram måste av naturliga skäl vara skriftligt. Motsvarande bestämmelse finns även för specialskolan och särskolan. 
 Grundskoleförordningen innehåller också bestämmelser om be- tygsättning av elever. Av 7 kap. framgår bl.a. att termins- och slut- betyg skall utfärdas skriftligen och dessutom antecknas i en be- tygskatalog (11 §). I stället för betyg i ett ämne, skall ett skriftligt omdöme utfärdas om en elev inte når de mål i ett ämne eller äm- nesblock som skall ha uppnåtts i slutet av det nionde skolåret (9 §). I samma kapitel finns också krav på att ett skriftligt intyg om av- gång skall utfärdas när en elev avgår från en kommunal grundskola utan att slutbetyg utfärdas (14 §). Vidare finns det en bestämmelse som säger att lärare skall lämna skriftlig information som komple- ment till utvecklingssamtal, om elevens vårdnadshavare begär det (2 §). Motsvarande bestämmelser om skriftlig dokumentation i 
  
 2  
 Se t.ex.  
 JO-beslut 
 2002-05-28, 
  dnr  
 848-2002 
  
 44 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentationsskyldighet avseende enskilda elever 
  
 samband med betygssättning m.m. finns även i skolformsförord- ningarna för särskolan och specialskolan. Skolverket har utfärdat närmare föreskrifter om utformningen av slutbetyg och samlat be- tygsdokument i grundskolan, särskolan och specialskolan. 
  
 4.1.2 
  
 Gymnasieskolan 
  
 För varje elev i gymnasieskolan skall det enligt 1 kap. gymnasieför- ordningen (1992:394) upprättas en individuell studieplan, som bl.a. skall innehålla information om elevens programval. På motsvarande sätt som för grundskolan finns det i 4 kap. gymnasieförordningen krav på skriftliga protokoll vid elevvårdskonferensens sammanträ- den samt i 8 kap. krav på upprättande av individuella åtgärdspro- gram för elever i behov av särskilt stöd. 
 Också för eleverna i gymnasieskolan skall betyg enligt 7 kap. gymnasieförordningen utfärdas skriftligt. I gymnasiesärskoleför- ordningen (1994:741) finns motsvarande bestämmelser om skrift- lighet vid elevvårdskonferenser och betygssättning. Skolverket har utfärdat närmare föreskrifter om utformningen av slutbetyg och samlat betygsdokument i gymnasie- och gymnasiesärskolan. 
  
 4.2 
  
 Förvaltningslagen och kommunallagen 
  
 I  
 förvaltningslagen  
 finns bestämmelser om hur myndigheter skall agera i sina kontakter med enskilda, t.ex. vid handläggningen av ärenden (se närmare om ärendebegreppet i avsnitt 7.2.1). Från rättssäkerhetssynpunkt är det viktigt att det i efterhand går att konstatera hur en myndighet har agerat och på vilket underlag den bygger olika beslut som berör enskilda. Flera av bestämmelserna i förvaltningslagen påverkar därför på ett eller annat sätt vad som skall dokumenteras i t.ex. skolverksamheten. 
 I fråga om kraven på dokumentation är förvaltningslagen emel- lertid endast tillämplig vid skolornas handläggning av ärenden som innebär myndighetsutövning mot någon enskild. Med myndighets- utövning avses utövning av befogenhet att för en enskild bestämma om förmån, rättighet, förpliktelse, disciplinär påföljd, avskedande och andra liknande förhållanden. Bestämmelserna om dokumenta- tion i förvaltningslagen är alltså inte direkt tillämpliga i den mycket omfattande del av skolverksamheten som utgörs av faktiskt hand- 
 45 
  
 Dokumentationsskyldighet avseende enskilda elever 
  
 SOU 2003:103 
  
 lande, t.ex. undervisning (se avsnitt 7.2.1). Bestämmelserna i för- valtningslagen är inte heller tillämpliga om det i en annan lag eller förordning finns avvikande bestämmelser. 
 De bestämmelser i förvaltningslagen som är av störst betydelse avseende skyldigheten att i fråga om enskilda elever dokumentera vad som händer i skolorna, är de som gäller myndigheternas an- teckningsskyldighet (15 §) samt deras skyldighet att ange skälen för ett beslut (20 §) och underrätta parter om beslutet (21 §). En närmare genomgång av dessa bestämmelser finns nedan i avsnitt  
 4.2.1–4.2.3 
  
 Förvaltningslagens bestämmelser om bl.a. dokumentationsskyl- dighet gäller även för kommunala myndigheter, t.ex. i skolverk- samhet. Av 31 § framgår emellertid att bestämmelserna inte gäller sådana ärenden där besluten kan överklagas enligt reglerna om s.k. laglighetsprövning i 10 kap. kommunallagen, dvs. det som tidigare kallades kommunalbesvär. 
 Reglerna i 10 kap. kommunallagen om laglighetsprövning skall tillämpas på beslut som kommunernas eller landstingens nämnder fattar vid sammanträden och på beslut som ordföranden eller tjäns- temän fattar på nämndens vägnar med stöd av delegation (2 §). Det är endast kommunmedlemmar som enligt dessa bestämmelser har rätt att överklaga kommunala beslut. Reglerna om laglighetspröv- ning gäller subsidiärt, dvs. de skall inte tillämpas om det i lag eller annan författning finns särskilda föreskrifter om överklagande (3 §). Om det finns sådana särskilda föreskrifter skall förvaltnings- lagens bestämmelser om dokumentation m.m. tillämpas fullt ut hos nämnderna och deras förvaltningar, under förutsättning att ärendet rör myndighetsutövning mot någon enskild person. 
 Detta innebär för skolans del att hos en och samma nämnd med tillhörande förvaltningar, kan kommunallagens bestämmelser gälla för vissa ärenden och reglerna i förvaltningslagen för andra. Exem- pelvis skall beslut om skolskjuts enligt 4 kap. 7 § skollagen överkla- gas enligt bestämmelserna om laglighetsprövning, vilket innebär att  
 13–31 
  §§ förvaltningslagen om bl.a. dokumentation inte är tillämp- liga i sådana ärenden. Beslut enligt samma lagrum i skollagen om åtgärder för elever som inte bor hemma, skall i stället överklagas till Skolväsendets överklagandenämnd genom förvaltningsbesvär, vil- ket medför att förvaltningslagens regler om skriftlig dokumenta- tion m.m. gäller i dessa ärenden. Även i sådana ärenden som avser myndighetsutövning mot någon enskild, men där beslutet över hu- 
 46 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentationsskyldighet avseende enskilda elever 
  
 vud taget inte kan överklagas, är förvaltningslagen i princip tillämp- lig i sin helhet. 
 För kommunal skolverksamhet är alltså förvaltningslagens tving- ande bestämmelser om dokumentation av direkt betydelse endast vid handläggning av ärenden som innefattar myndighetsutövning mot enskild och där beslut antingen skall överklagas genom för- valtningsbesvär eller inte kan överklagas alls. 
 Även i  
 kommunallagen  
 finns det emellertid bestämmelser som förutsätter skriftlig dokumentation i ärenden. Av 6 kap. 30 § jäm- förd med 5 kap. 59 § framgår att ett beslut som fattas av en nämnd skall redovisas särskilt i ett protokoll. Ett nämndbeslut som rör en enskild elev skall alltså dokumenteras skriftligen. Däremot finns det inte något krav på att skälen för beslutet skall anges skriftligen. När ett beslut fattas av en anställd inom kommunen efter delega- tion av nämnden – t.ex. av en rektor – skall beslutet enligt 6 kap. 35 § anmälas till nämnden. Anmälningsskyldigheten gäller oavsett om beslutet får överklagas enligt 10 kap. kommunallagen eller en- ligt förvaltningslagen eller inte alls. För att ett delegationsbeslut skall kunna följas upp bör en beslutshandling sparas på skolan. Detta innebär i praktiken att även alla delegationsbeslut som rör enskilda elever bör dokumenteras skriftligen. 
 Inom kommunal verksamhet kan det naturligtvis förekomma andra krav på dokumentation m.m. i ärendehantering än de som direkt manifesteras i kommunallagen. För skolan kan sådana regler finnas i exempelvis kommunala föreskrifter och skolplaner samt i generella eller särskilda arbetsordningar. 
  
 4.2.1 
  
 Anteckningsskyldighet 
  
 Handläggningen av ärenden vid förvaltningsmyndigheter är som regel skriftlig, vilket innebär att information normalt inte utbyts mellan myndigheter och enskilda genom personliga samtal. Av 14 § förvaltningslagen följer emellertid att en part som regel skall få till- fälle att lämna uppgifter muntligt i ett ärende om han eller hon vill det. Myndigheter kan även i andra fall bestämma att handläggning- en skall vara muntlig. Inom skolverksamheten kan enskildas vilja att muntligen få framföra sina synpunkter till personalen ofta vara större än i annan myndighetsverksamhet. 
 Av stor betydelse för skolorna är därför 15 § förvaltningslagen, som innebär att en myndighet är skyldig att anteckna alla uppgifter 
 47 
  
 Dokumentationsskyldighet avseende enskilda elever 
  
 SOU 2003:103 
  
 som den får på annat sätt än genom en handling, dvs. normalt muntligt. Det krävs dock att uppgifterna kan antas ha betydelse för utgången i ett ärende som avser myndighetsutövning mot en en- skild och som inte kan överklagas enligt kommunallagens regler om laglighetsprövning. Denna skyldighet gäller inte bara för upp- gifter som har lämnats av en elev eller förälder som är part i ett ärende, utan också sådan information som lämnats muntligen av andra personer. Det spelar heller ingen roll om myndigheten har begärt att få uppgifterna i fråga eller om de lämnas på initiativ av utomstående. Skyldigheten att anteckna uppgifter måste också an- ses omfatta information som kommer myndigheten till del på annat sätt, t.ex. myndighetens egna iakttagelser som har betydelse för ärendet. I ett elevvårdsärende kan alltså anteckningsskyldighet föreligga för sådant som elevvårdspersonal observerar om elevens beteende. 
 Bestämmelsen om anteckningsskyldighet är av avgörande bety- delse för att enskilda skall kunna garanteras den rätt till insyn i egna ärenden som de har enligt 16 § förvaltningslagen. Om det i ett ärende skulle förekomma betydelsefulla uppgifter som lämnats muntligen och som inte nedtecknats, skulle det vara i det närmaste omöjligt för enskilda parter att få en överblick över det material som skall ligga till grund för beslut i ärendet. Att muntligen lämna- de uppgifter antecknas är också en förutsättning för att en myn- dighet, innan den avgör ett ärende som avser myndighetsutövning mot enskild, skall kunna fullgöra sin principiella skyldighet enligt 17 § förvaltningslagen att låta en part yttra sig över information som någon annan har tillfört ärendet. 
  
 4.2.2 
  
 Motivering av och underrättelse om beslut 
  
 När ett myndighet genom beslut avgör ett ärende som avser myn- dighetsutövning mot enskild, skall beslutet enligt huvudregeln i 20 § förvaltningslagen innehålla de skäl som har bestämt utgången i ärendet. Vad som skall redovisas är de omständigheter som har va- rit avgörande för beslutet. Det behövs däremot ingen närmare re- dogörelse för sakförhållanden och vanligtvis inte heller för bevis- värdering. Det finns dock fall när en myndighet enligt förvaltnings- lagen inte behöver motivera ett beslut. För skolverksamhetens del är det i detta sammanhang av intresse att skälen för ett beslut får utelämnas  
 om  
 beslutet inte går någon part emot,  
 om  
 beslutet rör 
 48 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentationsskyldighet avseende enskilda elever 
  
 betygssättning eller antagning till frivillig utbildning,  
 om  
 det är nödvändigt med hänsyn till skyddet för enskildas personliga förhål- landen  
 eller om  
 ärendet är så brådskande att det inte finns tid att utforma skälen. Har skälen utelämnats bör myndigheten på begä- ran av parten upplysa honom eller henne om dem i efterhand. 
 Efter det att en myndighet har avgjort ett ärende som avser myndighetsutövning mot enskild, skall parterna i ärendet underrät- tas om innehållet i beslutet. Det betyder att även skälen för beslutet ingår i det material som parterna skall underrättas om. Enligt hu- vudregeln bestämmer myndigheten om underrättelsen skall göras muntligen eller skriftligen, men om en part begär det skall det alltid göras skriftligen. Det finns med andra ord alltid ett krav på skriftlig dokumentation av såväl själva beslutet som motiveringen för detta, om den enskilde eleven eller en förälder eller annan part begär det. Av ett skriftligt beslut skall, utöver motivering när det krävs, tyd- ligt framgå vad som beslutats samt vem som fattat beslutet och när detta gjordes. 
 3  
 Ett skriftligt dokumentationskrav gäller i praktiken också om ett överklagbart beslut överklagas av en part. En pröv- ning i högre instans kan knappast utgå från enbart en muntlig be- slutsunderrättelse. Även om det inte uttryckligen anges i förvalt- ningslagen, bör därför samtliga beslut som kan komma att överkla- gas alltid dokumenteras skriftligt. 
 För statliga myndigheter finns särskilda och mer detaljerade reg- ler om bl.a. skriftliga beslut i verksförordningen (1995:1322). Nå- gon direkt motsvarighet till verksförordningen finns inte för kom- munala myndigheter, men det bör i detta sammanhang nämnas att om ett beslut har fattats enligt kommunallagens regler, t.ex. vid ett nämndsammanträde, följer av den lagen att beslutet skall dokumen- teras skriftligen i protokoll, även om den enskilde inte har begärt det. 
  
 4.2.3 
  
 Något om allmänna förvaltningsrättsliga principer 
  
 Vid sidan av de ovan nämnda skyldigheter som generellt åligger en myndighet enligt bl.a. förvaltningslagen, kan det i praktiken finnas mer långtgående skyldigheter enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer (eller allmänna rättsgrundsatser). Sådana ofta svårdefinie- rade principiella skyldigheter som inte regleras i författning, kan vara ett utflöde av en allmän tolkning i doktrin och domstolsavgö- 
  
 3  
 Se t.ex.  
 JO-protokoll 
 1995-06-01, 
  dnr  
 2174-1995 
  
 49 
  
 Dokumentationsskyldighet avseende enskilda elever 
  
 SOU 2003:103 
  
 randen av t.ex. tryckfrihetsförordningen och förvaltningslagen, men de kan också baseras på mer generella uttalanden av Justitie- ombudsmannen i tillsynsärenden eller helt enkelt på historisk för- valtningstradition. 
 Utöver författningsregler och allmänna förvaltningsrättsliga principer finns också mindre tvingande men ändå allmänt vederta- gen praxis, t.ex. avseende handläggningsförfarandet inom olika myndigheters verksamhetsområden. I det här sammanhanget görs inga försök att fastställa vilka mer eller mindre tvingande principer om dokumentation som kan finnas för skolan. Det torde emellertid få anses accepterat att myndigheter, t.ex. i skolverksamhet, bör ha en så utförlig skriftlig dokumentation av vilka betydelsefulla åtgär- der som har vidtagits eller beslut som har fattats inom ramen för ett ärende som avser myndighetsutövning mot en enskild, att det i efterhand är möjligt att fastställa hur myndigheten har agerat i ärendet. Som exempel skulle kunna tas de faktiska åtgärder som vidtas i en skola i samband med utarbetandet och fullföljandet av ett individuellt åtgärdsprogram för en elev i behov av särskilt stöd. Det är emellertid inte enbart sakuppgifter som bör dokumenteras utan även uppgifter som rör ärendets gång, exempelvis vilka kon- takter som har förekommit med parter och andra myndigheter. 
 4  
 Utan någon form av skriftlig dokumentation av de faktiska åtgär- der som vidtas och beslut som fattas, är det knappast möjligt att i efterhand utreda vad skolan har gjort för att fullgöra sina rättsliga skyldigheter gentemot eleven. Även parters och allmänhetens insyn underlättas av en utförlig dokumentation. 
  
 4.3 
  
 Sekretesslagen 
  
 Sekretesslagen innehåller tvingande bestämmelser om registrering av handlingar, som är tillämpliga på såväl statliga som kommunala myndigheter. I fråga om kommunala skolor gäller bestämmelserna formellt för den kommunala nämnd som en skola lyder under, men i praktiken torde flertalet skolor genom kommunala föreskrifter själva ha skyldighet att på nämndens vägnar registrera handlingar som förekommer i skolverksamheten. 
 I 15 kap. 1 § sekretesslagen finns de grundläggande reglerna om registrering av handlingar. En handling som har kommit in till eller 
  
 4  
 Se t.ex.  
 JO-protokoll 
 1996-09-19, 
  dnr  
 3348-1996 
  
 50 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentationsskyldighet avseende enskilda elever 
  
 upprättats av en myndighet – dvs. en allmän handling – och som innehåller uppgifter som kan vara sekretessbelagda, skall registreras utan dröjsmål. Detta gäller även om en inkommen handling är ställd till en anställd eller en förtroendevald, under förutsättning att handlingen avser myndighetens verksamhet. Undantag får endast göras om handlingen i fråga uppenbart är av ringa betydelse för myndighetens verksamhet. I ärenden om enskilda elever torde det vara sällsynt att registrering av sådana handlingar kan underlåtas. För skolhälsovården gäller emellertid enligt 5 § sekretessförord- ningen (1980:657) ett generellt undantag från registreringsskyldig- heten avseende patientjournaler och andra liknande handlingar som upprättats i samband med patientbesök. 
 Registreringskravet är inte lika strängt när det gäller helt offent- liga handlingar, dvs. allmänna handlingar som inte innehåller sekre- tessbelagda uppgifter. Sådana handlingar behöver inte registreras om de ändå hålls ordnade så att det utan svårighet kan fastställas att de har kommit in eller upprättats, t.ex. genom att de förvaras sam- lat i särskilda pärmar. Det är emellertid viktigt att offentliga hand- lingar i dessa fall inte blandas med handlingar som kan innehålla sekretessbelagda uppgifter, eftersom allmänheten då inte har möj- lighet att fritt bläddra i och söka bland handlingarna. 
 5 
  
 Ett register eller diarium över allmänna handlingar skall enligt huvudregeln i 15 kap. 2 § sekretesslagen innehålla uppgifter om datum när handlingen kom in eller upprättades, diarienummer eller annan beteckning på handlingen, uppgift om från vem handlingen har kommit in eller till vem den har expedierats samt i korthet vad handlingen rör. Detta gäller samtliga handlingar som faktiskt regi- streras, oavsett om de är offentliga eller om de kan innehålla sekre- tessbelagda uppgifter. För att ett diarium skall kunna visas för all- mänheten skall dock de sist nämnda uppgifterna, dvs. vem som lämnat in eller fått en handling samt vad handlingen rör, utelämnas om uppgifterna kan omfattas av sekretess. 
 Avslutningsvis bör nämnas att ett beslut av en myndighet att med stöd av sekretesslagen inte lämna ut en handling, normalt skall utformas skriftligen enligt de allmänna bestämmelserna i förvalt- ningslagen (se avsnitt 4.3.2). 
  
 5  
 Se t.ex.  
 JO-protokoll 
 1995-11-30, 
  dnr  
 4470-1995 
  
 51 
  
 5 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 5.1 
  
 Handlingsoffentlighet enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF) 
  
 Offentlighetsprincipen utgör grunden för allmänhetens rätt till in- syn i och kontroll av offentlig verksamhet och har mycket stark förankring i svensk förvaltningstradition. Vad som vanligtvis åsyf- tas är den grundläggande rätten för envar att ta del av allmänna handlingar hos myndigheter, dvs. handlingsoffentlighet. Offentlig- hetsprincipen i vid bemärkelse omfattar därutöver ett antal andra rättigheter, som t.ex. yttrandefrihet, meddelarfrihet och förhand- lingsoffentlighet i domstol. När det gäller frågor om sekretess i skolan är det främst handlingsoffentligheten som är av intresse. Nedan följer därför en kortfattad genomgång av de bestämmelser i 2 kap. TF som reglerar just handlingsoffentligheten. 
 1 
  
 5.1.1 
  
 Allmänna handlingar 
  
 Med handlingar avses enligt 2 kap. 3 § TF framställningar i skrift eller bild, men också upptagningar som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel, t.ex. video- upptagningar och  
 e-post, 
  ordbehandlingsdokument och annan in- formation som behandlas med datorer. Det är emellertid inte alla handlingar som omfattas av offentlighetsprincipen, utan den be- gränsar sig till myndigheternas allmänna handlingar. Med  
 allmänna  
 handlingar avses de handlingar som i tryckfrihetsförordningens mening  
 förvaras  
 hos en  
 myndighet  
 och är  
 inkomna  
 till eller  
 upprät- tade  
 hos myndigheten. En allmän handling kan vara offentlig eller 
  
 1  
 För en utförlig genomgång av bestämmelserna, se bl.a. 
  
 - 
  
 Green,  
 Offentlighetsprincipen  
 (6 uppl, 2001) 
  
 - 
  
 Offentlighets- och sekretesskommitténs betänkande  
  
 Offentlighetsprincipen och den nya tekniken  
 (SOU 2001:3) 
 53 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 SOU 2003:103 
  
 helt eller delvis hemlig (dvs. att den innehåller sekretessbelagda uppgifter). Att en handling är allmän innebär alltså inte att var och en med nödvändighet kan få ta del av uppgifterna i den. 
 Vad är en myndighet? 
 En myndighet kan sägas vara ett offentligt organ – i princip statligt eller kommunalt – som är delaktigt i handhavandet av den offentli- ga förvaltningen och som inte är ett bolag, en stiftelse eller något annat privaträttsligt subjekt. Inom kommuner och landsting utgör varje nämnd, t.ex. kommunstyrelsen eller socialnämnden, en egen myndighet. En kommunal skola är alltså en del av den myndighet, dvs. nämnd, som den lyder under. En fristående skola är däremot inte att anse som en myndighet eller del av en sådan. 
 De beslutande kommunala församlingarna är inte myndigheter, men de skall enligt tryckfrihetsförordningen likställas med sådana. Det innebär att reglerna om handlingsoffentlighet är tillämpliga även för kommunfullmäktige. Enligt sekretesslagen gäller hand- lingsoffentlighet även hos vissa statliga bolag samt hos sådana bo- lag, föreningar och stiftelser där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande inflytande. 
 I detta sammanhang kan det nämnas att en och samma myndig- het kan bestå av skilda organ eller verksamhetsgrenar, som är så självständiga i förhållande till varandra att de vid tillämpning av tryckfrihetsförordningens bestämmelser (2 kap. 8 §) skall behand- las på samma sätt som skilda myndigheter. Som exempel kan näm- nas socialtjänsten i förhållande till skolverksamheten inom en och samma kommunala nämnd, t.ex. en stadsdelsnämnd. Denna fråga har nära samband med frågan om sekretessgränser inom myndighe- ter som behandlas i avsnitt 5.2.1. 
 När förvaras handlingar hos en myndighet? 
 Ett första krav som måste vara uppfyllt för att en handling skall vara allmän hos en myndighet, och därmed omfattas av offentlig- hetsprincipen, är att den förvaras hos myndigheten (2 kap. 3 § TF). När det gäller pappershandlingar uppstår vanligtvis inga problem, eftersom en sådan handling anses förvarad av en myndighet om den finns i dess lokaler – exempelvis hos en skola – eller om den tillfäl- 
 54 
  
 SOU 2003:103 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 ligt finns någon annanstans, t.ex. hemma hos en anställd. Viktigt är att inte enbart originalhandlingar, utan även kopior, kan utgöra allmänna handlingar. Om exempelvis en skola i en kommun har överlämnat vissa allmänna originalhandlingar till en annan myndig- het och tagit kopior som sparats på skolan, är dessa kopior också allmänna handlingar. En handling kan alltså förvaras hos mer än en myndighet samtidigt. 
 När det gäller upptagningar, framför allt information som be- handlas med och lagras i datorer, har begreppet förvaring en sär- skild innebörd. Sådan information anses förvarad av en myndighet om den är tillgänglig för myndigheten med tekniskt hjälpmedel så att den kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas. Även om myndigheten tekniskt kan få sådan tillgång till datorlagrad information kan det dock i vissa fall vara så att informationen inte anses förvarad, om myndigheten genom bestämmelser i en lag eller förordning inte har rätt att överföra upptagningen till läsbar form (sådana bestämmelser återfinns ofta i särskilda s.k. registerförfatt- ningar). 
 När är en handling inkommen till en myndighet? 
 Enligt 2 kap. 6 § TF är en handling inkommen till en myndighet när den har anlänt till myndigheten eller kommit en behörig be- fattningshavare till handa. Med behörig befattningshavare avses antingen en person vid myndigheten som har till uppgift att ta emot handlingar, t.ex. registratorn vid en skola, eller någon annan anställd som är behörig att ta befattning med det ärende till vilket handlingen hör. För upptagningar, t.ex. bandupptagningar och in- formation som behandlas i datorer, gäller att de är inkomna till en myndighet när någon annan har gjort dem tillgängliga på ett sådant sätt att myndigheten kan läsa, avlyssna eller på annat sätt uppfatta dem. 
 En handling hos en myndighet är alltså allmän om den har kom- mit från någon utomstående – exempelvis en annan myndighet, ett bolag eller en privatperson – oavsett om den har skickats med van- lig post,  
 e-post 
  eller fax eller om den har lämnats personligen eller på annat sätt till en behörig befattningshavare vid myndigheten. Det bör dock noteras att om någon skickar ett brev eller lämnar ett annat meddelande till en myndighet och ställer det personligen till en anställd, blir handlingen enligt 2 kap. 4 § TF allmän endast om 
 55 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 SOU 2003:103 
  
 den gäller ett ärende eller en annan fråga som berör myndigheten. Ett privat brev, ställt till exempelvis en lärare personligen, blir alltså inte allmän handling även om det skickas till skolan där läraren ar- betar. 
 I detta sammanhang bör också nämnas att en handling kan anses som inkommen och allmän även om den endast skickas inom sam- ma myndighet. Skilda organ eller verksamhetsgrenar som är själv- ständiga i förhållande till varandra skall nämligen enligt 2 kap. 8 § TF behandlas som om de vore skilda myndigheter. Det skulle t.ex. gälla socialtjänsten i förhållande till skolverksamheten, om de båda verksamheterna bedrevs inom en och samma kommunala nämnd. Om handlingar i ett sådant fall sänds från en socialsekreterare till skolkuratorn på en skola, anses de som inkomna till skolan och blir därmed allmänna där (de är dessutom expedierade från socialtjäns- ten och därför allmänna handlingar även där, se nedan om upprät- tade handlingar). Frågor om avgränsningen inom en myndighet i sekretesshänseende behandlas i avsnitt 5.2.1. 
 När är en handling upprättad av en myndighet? 
 En handling som förvaras hos en myndighet är allmän om den har utarbetats eller framställts av myndigheten, dvs. att den med tryck- frihetsförordningens terminologi är upprättad av myndigheten. En handling är enligt 2 kap. 7 § TF i princip alltid att anse som upprät- tad när den har expedierats, vilket främst innebär att den på något sätt – t.ex. med post,  
 e-post 
  eller fax – har lämnats ut till en annan myndighet eller till en utomstående enskild person. Det saknar be- tydelse om handlingen sänds till mottagaren på begäran av denne eller efter initiativ av den utlämnande myndigheten. Typiska hand- lingar som expedieras är protokoll och beslut som sänds till parter eller andra utomstående personer. Även andra handlingar, som inte regelmässigt expedieras, blir emellertid som regel allmänna om de lämnas ut. Som exempel kan nämnas att en klassföreståndare till föräldrarna lämnar en skriftlig sammanfattning av en elevs studiesi- tuation efter ett utvecklingssamtal. I och med att handlingen läm- nas till föräldrarna är den expedierad och blir därför allmän. 
 Även om en handling inte expedieras kan den bli allmän. Om handlingen hör till ett visst ärende blir den allmän när ärendet är slutbehandlat hos myndigheten. Detta kan exempelvis gälla en handling med faktaunderlag i ett ärende om upprättande av åt- 
 56 
  
 SOU 2003:103 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 gärdsprogram för en elev. Kan handlingen inte hänföras till ett visst ärende, blir den i stället allmän när den har justerats av myndighe- ten eller när den på annat sätt har färdigställts. Den situationen är vanlig när handlingar framställs som ett led i skolans faktiska hand- lande (se avsnitt 7.2.1 om ärendebegreppet). 
 För vissa handlingar finns särskilda bestämmelser som gäller i stället för de nu nämnda reglerna. Av störst intresse för skol- verksamhetens del är att när anteckningar förs löpande i ett diari- um, en journal eller ett annat motsvarande register, blir de allmänna direkt i och med att de förs in i diariet, journalen eller registret. 
 Undantag från begreppet allmänna handlingar 
 I tryckfrihetsförordningen finns det generella undantag från reg- lerna om när en handling blir allmän. I fråga om minnesanteckning- ar gäller enligt 2 kap. 9 §, som för andra handlingar, att de blir all- männa om de expedieras. I andra fall anses dock minnesanteck- ningar inte vara upprättade även om det ärende till vilka de hör har slutbehandlats. Det betyder att promemorior m.m, som endast har framställts för ett ärendes föredragning eller beredning och som inte tillför ärendet sakuppgift, inte behöver sparas och inte heller lämnas ut om de efterfrågas. Däremot blir sådana handlingar all- männa om de faktiskt tas om hand för arkivering, dvs. om myndig- heten i samband med arkivering av övriga handlingar i ärendet be- slutar att även minnesanteckningarna skall sparas. Värt att notera är att en klassföreståndares löpande anteckningar om elever i det dag- liga arbetet inte kan utgöra minnesanteckningar i tryckfrihetsför- ordningens mening om de inte kan hänföras till ett särskilt elev- vårdsärende e.d. (se avsnitt 7.2.3 om minnesanteckningar m.m). Sådana generella anteckningar i den faktiska verksamheten blir där- för vanligtvis allmänna handlingar när de är färdigställda och de får alltså inte förstöras av läraren utan stöd av särskilda gallringsregler. 
 Vissa handlingar skall enligt 2 kap. 11 § TF aldrig anses som all- männa. För skolväsendets del gäller det främst tryckta skrifter, ljud- eller bildupptagningar och andra handlingar som ingår i myn- dighetens (t.ex. skolornas) bibliotek. Vissa specialregler och undan- tag gäller emellertid för uppkopplingar till databaser efter avtal med annan myndighet. 
 57 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 SOU 2003:103 
  
 5.1.2 
  
 Rätten att ta del av allmänna handlingar 
  
 Utlämnande av handling på stället 
 En allmän handling som inte är hemlig – dvs. som inte innehåller sekretessbelagda uppgifter – skall enligt 2 kap. 12 § TF på begäran lämnas ut genom att genast eller så snart som möjligt tillhandahål- las på stället. Den som vänder sig till en myndighet för att ta del av en allmän handling skall alltså utan onödigt dröjsmål få möjlighet att i myndighetens lokaler läsa handlingen eller, i förekommande fall, titta eller lyssna på exempelvis en videoinspelning eller en an- nan teknisk upptagning. 
 Om vissa delar av en handling, t.ex. enstaka uppgifter om en elevs hälsotillstånd, är hemliga men handlingen i övrigt är offentlig, skall de delar som inte är hemliga tillhandahållas i form av en av- skrift eller en kopia. De sekretessbelagda uppgifterna kan alltså maskeras innan en kopia tas av handlingen. 
 Det finns uttryckliga undantag från en myndighets skyldighet att tillhandahålla en handling på stället. Av intresse i detta samman- hang är främst att en sådan skyldighet inte föreligger om betydande hinder möter. Vad som avses med betydande hinder är inte närmare förklarat, men det torde i princip krävas att handlingen rent fak- tiskt inte kan företes i original när det begärs, t.ex. på grund av att den är utlånad till en annan myndighet eller att det inte finns per- sonal på plats som kan hitta och ta fram handlingen. Om det är möjligt skall handlingen i sådana fall lämnas ut i form av en till- gänglig kopia eller avskrift. En myndighet är i princip inte heller skyldig att syssla med omfattande arkivforskning eller att bearbeta information för att framställa särskilda sammanställningar. 
 Utlämnande av handling i form av kopia eller avskrift 
 Den som vill ta del av en allmän handling hos en myndighet är inte begränsad till att begära att få se den på stället. Enligt 2 kap. 13 § TF har enskilda rätt att mot fastställd avgift få en avskrift eller ko- pia av en handling, i förekommande fall dock endast i de delar den är offentlig. I kombination med myndigheternas serviceskyldighet innebär detta att en myndighet inte kan kräva att den som begär ut en handling skall inställa sig hos myndigheten. En kopia eller av- skrift av en handling skall på begäran skickas med post till den en- skilde, t.ex. efter en telefonbeställning. En myndighet kan också 
 58 
  
 SOU 2003:103 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 vara skyldig att endast kopiera och sända över delar av en handling om så begärs. Ett utlämnande av en kopia kan alltså inte vägras på den grunden att vissa uppgifter i originalhandlingen är sekretessbe- lagda. Naturligtvis har en enskild även rätt att mot fastställd avgift få en kopia av en handling som han eller hon har läst i original på plats hos myndigheten. 
 En begäran att få en kopia eller avskrift av en handling skall be- handlas skyndsamt av myndigheten. Myndigheten får alltså inte ta längre tid på sig än vad som behövs för att efterkomma begäran, exempelvis den tid det tar att hitta och kopiera handlingen samt skicka den med posten. 
 För statlig verksamhet finns en särskild avgiftsförordning som reglerar vilka avgifter en myndighet kan ta ut för avskrifter eller kopior. För kommuner gäller att fullmäktige får fastställa de avgif- ter som skall tas ut, men de är naturligtvis bundna av den kommunal- rättsliga självkostnadsprincipen. 
 Myndighetens prövning av utlämnande m.m. 
 Enligt den grundläggande bestämmelsen i 2 kap. 14 § TF skall en begäran att få ta del av en allmän handling göras hos den myndighet som förvarar handlingen. Det är också myndigheten som skall prö- va frågan om utlämnande. Såvitt gäller skolan innebära detta i prin- cip att det är den ansvariga nämnden inom kommunen som skall hantera frågor om utlämnande. Det framgår emellertid av 15 kap. 6 § sekretesslagen att det i första hand ankommer på vissa befatt- ningshavare inom myndigheten att pröva sådana frågor, om de en- ligt arbetsordning eller särskilt beslut svarar för vården av en hand- ling. Vem som prövar frågor om utlämnande av handlingar i skol- verksamhet kan alltså variera från kommun till kommun. I prakti- King torde prövningen i första hand ankomma på den tjänsteman som har ansvaret för den aktuella handlingen, t.ex. skolsköterskan, klassföreståndaren eller rektorn. I tveksamma fall skall den perso- nen hänskjuta frågan till myndigheten – dvs. ansvarig nämnd eller den tjänsteman som efter delegation har att i myndighetens ställe fatta beslut i sådana frågor, exempelvis rektorn för en skola eller kommunens skoldirektör – om det kan göras utan tidsutdräkt eller olägenhet för den som vill ha ut handlingen. Även när ansvarig tjänsteman vägrar att lämna ut handlingen skall frågan hänskjutas 
 59 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 SOU 2003:103 
  
 till myndigheten, om den som vill ha ut handlingen begär det. Han eller hon skall underrättas om sin rätt att begära detta. 
 Ett beslut av en myndighet att vägra lämna ut en handling – eller att endast lämna ut den med vissa förbehåll – skall vara skriftligt motiverat och får enligt 2 kap. 15 § TF överklagas. I samband med beslutet skall även en underrättelse om hur man överklagar beslutet lämnas. Närmare bestämmelser om överklagande finns i 15 kap. 7 § sekretesslagen, av vilken det framgår att beslut av en skolmyndig- het skall överklagas till kammarrätt. 
  
 5.1.3 
  
 Andra viktiga bestämmelser för handlingsoffentligheten 
  
 Anonymitetsrätten 
 När någon begär att få ta del av en allmän handling får myndighe- ten som huvudregel inte efterforska vem han eller hon är eller vad skälet är till att handlingen efterfrågas (2 kap. 14 § TF). Förbudet är inte undantagslöst. I de fall sekretess är föreskrivet för uppgif- terna i handlingen får myndigheten kräva att personen identifierar sig, om det behövs för att myndigheten skall kunna pröva om handlingen får lämnas ut. Beroende på vilken grad av sekretess som gäller för en uppgift, kan det för prövningen av om en handling skall lämnas ut i det enskilda fallet vara av avgörande betydelse att veta av vem och varför handlingen begärs utlämnad (se vidare i av- snitt 5.2.2). 
 Hemligstämpling 
 Att en handling är hemligstämplad innebär att det på handlingen finns en anteckning om att den är hemlig. Bestämmelser om hemligstämpling finns i 2 kap. 16 § TF och 15 kap. 3 § sekretessla- gen. En hemligstämpel är emellertid endast en påminnelse eller en varningssignal om att handlingen i fråga innehåller en eller flera uppgifter som kan omfattas av sekretess och att en noggrann sekre- tessprövning därför alltid skall göras innan handlingen lämnas ut. En sådan anteckning skall innehålla uppgift om vilken sekretessbe- stämmelse som kan vara tillämplig. 
 60 
  
 SOU 2003:103 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 Registrering och arkivering 
 För att offentlighetsprincipen skall fungera i praktiken – och all- mänhetens rätt att ta del av handlingar garanteras – krävs det att myndigheter håller sina handlingar ordnade på ett sådant sätt att de är möjliga att identifiera och hitta. I 15 kap. sekretesslagen finns därför ett antal bestämmelser om registrering av allmänna hand- lingar och andra frågor om s.k. god offentlighetsstruktur hos myn- digheter (se avsnitt 4.3 om dokumentation). 
 2 
  
 En annan viktig förutsättning för offentlighetsprincipens funk- tion är att allmänna handlingar bevaras under sådan tid och i sådan omfattning att det finns en reell möjlighet att få en inblick i såväl myndigheternas verksamhet som enskilda ärenden. Detta gäller både handlingar som kommit in till en myndighet och handlingar som myndigheten själv har upprättat (eller kopior av sådana upp- rättade handlingar om originalet har expedierats). I arkivlagen (1990:782) finns generella bestämmelser om bl.a. gallring och annat avhändande av allmänna handlingar. Kompletterande föreskrifter utfärdas av Riksarkivet och kommunerna. I princip får inga allmän- na handlingar gallras utan att det anges i sådana föreskrifter. 
  
 5.2 
  
 Handlingssekretess och tystnadsplikt (sekretess) 
  
 Handlingsoffentligheten kan enligt 2 kap. 2 § TF i princip begrän- sas endast om det noga anges i en särskild lag eller i en annan lag som den särskilda lagen hänvisar till. Den särskilda lag som avses är sekretesslagen. I sekretesslagen finns därför de huvudsakliga be- stämmelserna om handlingssekretess, som innebär att handlingsof- fentligheten enligt tryckfrihetsförordningen begränsas. Sekretess- lagen omfattar emellertid inte enbart frågor om förbud att lämna ut allmänna handlingar, utan den tillämpas enligt 1 kap. 1 § även i frå- ga om förbud att på annat sätt röja uppgifter i handlingar, oavsett om det sker muntligen eller på annat sätt (tystnadsplikt). Dessa förbud att oavsett tillvägagångssätt röja uppgifter benämns gemen- samt  
 sekretess 
 , och när detta begrepp används fortsättningsvis avses därför såväl handlingssekretess som tystnadsplikt. Nedan följer en kortfattad genomgång av de grundläggande principerna i sekretess- 
  
 2  
 Offentlighets- och sekretesskommittén har i betänkandet  
 Ordning och reda bland allmän- na handlingar  
 (SOU 2002:97) föreslagit en ny lag om hantering av allmänna handlingar, i vilken kraven på bl.a. god offentlighetsstruktur tydliggörs 
 61 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 SOU 2003:103 
  
 lagen och de särskilda bestämmelser i lagen som är relevanta för skolverksamheten. 
 3  
 En mer ingående redovisning av de sekretess- bestämmelser som är av direkt betydelse för utredningens uppdrag finns i kapitel 8 och 9. 
  
 5.2.1 
  
 Allmänt om sekretessens gränser 
  
 Sekretess gentemot enskilda och andra myndigheter 
 Uppgifter för vilka sekretess gäller (sekretessbelagda uppgifter) får enligt 1 kap. 2 och 3 §§ sekretesslagen inte röjas för vare sig en en- skild eller en annan myndighet, i andra fall än de som anges i sekre- tesslagen eller i lag eller förordning som den hänvisar till. 
 Med enskilda avses inte bara enskilda individer, utan även bolag, föreningar och andra juridiska personer. Förbudet att röja sekre- tessbelagda uppgifter – oavsett om det sker muntligen eller genom att en handling lämnas ut – gäller för både myndigheten som sådan och för myndighetens personal. 
 Med sekretessbelagda uppgifter avses uppgifter som omfattas av en bestämmelse i sekretesslagen och som efter en skadeprövning inte bedöms kunna lämnas ut eller på annat sätt röjas (se avsnitt 5.2.2 om skaderekvisit). En och samma uppgift kan med andra ord vara sekretessbelagd vid ett tillfälle medan den kan lämnas ut vid ett annat tillfälle, beroende på hur skadeprövningen faller ut. 
 De grundläggande bestämmelserna om när en sekretessbelagd uppgift får lämnas ut, skiljer inte på om det är en annan myndighet eller en enskild person som vill ta del av uppgiften. En skolas upp- gifter om en elev är därför ofta sekretessbelagda i förhållande till såväl enskilda personer som skolor i andra nämnder eller kommu- ner. Däremot är det i praktiken ofta en skillnad, eftersom det i såväl sekretesslagen som i annan lagstiftning finns ett flertal sekretess- brytande bestämmelser som tillåter att sekretessbelagda uppgifter lämnas mellan myndigheter (se avsnitt 5.2.4). 
  
 3  
 För en mer utförlig genomgång av sekretesslagen och de aktuella bestämmelserna, se bl.a. 
  
 - 
  
 Goodman/Eliasson/Heuman,  
 Sekretesslagen – En kommentar 
  
 - 
  
 Robinson,  
 Sekretess i skola och förskola  
 (1999) 
  
 62 
  
 SOU 2003:103 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 Sekretess inom en myndighet 
 I vissa fall hindrar sekretesslagens bestämmelser inte bara att upp- gifter röjs för enskilda eller andra myndigheter, utan även att de röjs inom en och samma myndighet. Av 1 kap. 3 § sekretesslagen framgår nämligen att förbudet att röja sekretessbelagda uppgifter också gäller i förhållandet mellan olika verksamhetsgrenar inom samma myndighet, när de är att betrakta som självständiga i förhål- lande till varandra. Vid tillämpning av sekretesslagen skall med and- ra ord två verksamhetsgrenar inom samma myndighet under vissa förutsättningar jämställas med två skilda myndigheter. 
 Det är inte möjligt att fastställa någon klar regel för när två verk- samhetsgrenar skall anses vara självständiga i förhållande till var- andra, men det torde i vart fall krävas mer än att de är uppdelade på skilda organisatoriska enheter. Även sådana faktorer som verksam- hetsgrenarnas sakliga inriktning och deras befogenhet att fatta egna beslut måste vägas in i bedömningen. Inom skolan anses skolhälso- vården vara en självständig verksamhetsgren i förhållande till övrig skolverksamhet. Även om vissa uppgifter kan utbytas efter en ska- deprövning, är många uppgifter hos en skolsköterska därför sekre- tessbelagda i förhållande till övrig personal vid samma skola, t.ex. skolkurator och lärare. I många fall är det emellertid ändå möjligt att utbyta uppgifter efter samtycke av den som sekretessen skall skydda eller dennes vårdnadshavare och i vissa fall på grund av de sekretessbrytande bestämmelser som finns i sekretesslagen (se av- snitt 5.2.4). 
  
 5.2.2 
  
 Allmänt om sekretessens skyddsintresse och styrka 
  
 Skyddsintresset 
 De intressen som sekretessen skall skydda, dvs. orsakerna till att en uppgift inte får lämnas ut, kan variera. För skolverksamhetens del är det främst ett av dessa skyddsintressen som är aktuellt. Sekretess inom den verksamheten gäller nämligen – med ett undantag – för att skydda enskildas intressen. Det betyder att när någon begär att en uppgift i en allmän handling skall lämnas ut, kan utlämnandet vägras endast på den grunden att elever, föräldrar eller de andra personer som uppgiften avser skulle kunna bli lidande om uppgif- ten röjs. Det nämnda undantaget gäller uppgifter som utgör under- lag för t.ex. centrala prov. Sådana uppgifter kan vara sekretesskyd- 
 63 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 SOU 2003:103 
  
 dade om syftet med ett prov skulle motverkas om uppgiften läm- nades ut. 
 Enskildas skyddsintressen delas i sekretesslagen in i två kategori- er. Sekretess kan gälla till skydd för enskildas ekonomiska förhål- landen och den kan gälla för att skydda deras personliga förhållan- den. Inom skolverksamheten skyddas sekretessbelagda uppgifter med hänsyn till enskilds personliga förhållanden, vilket uttrycks så att uppgifter om personliga förhållanden inte får röjas om den en- skilde (eller närstående) lider men av det. Med att någon lider men avses i första hand integritetskränkningar, men det kan ock- så innefatta ekonomiska konsekvenser. Bedömningen av om någon lider men skall i princip göras utifrån den personens egen upple- velse, dvs. om den som avses med en uppgift kan känna sig kränkt om den lämnas ut. 
 Skaderekvisiten m.m. 
 Som en följd av tryckfrihetsförordningens huvudregel att myndig- heternas allmänna handlingar är offentliga, har sekretesslagen kon- struerats på ett sådant sätt att sekretessbelagda uppgifter inte skall omfattas av strängare sekretess än vad som behövs. Alla uppgifter är inte lika skyddsvärda och det finns därför olika styrkegrader hos sekretessen beroende på vilka uppgifter den avser, vad den skall skydda och var uppgifterna finns. 
 Den starkaste graden av sekretess kallas ofta, något felaktigt, för  
 absolut sekretess 
 . Det innebär att det i sekretesslagen anges att sek- retess gäller i en viss verksamhet för en viss uppgift, utan att några ytterligare krav behöver vara uppfyllda. Denna mycket stränga sek- retess är relativt ovanlig, men gäller för bl.a. myndigheternas växel- telefonister. Enskilda kan inte med stöd av offentlighetsprincipen få del av uppgifter som omfattas av absolut sekretess, även om det är uppenbart att en uppgift i ett enskilt fall skulle kunna röjas utan att någon blir lidande av det. Någon särskild skadeprövning skall alltså inte göras. All sekretess – och således även den absoluta – kan emellertid som regel brytas om den person som sekretessen skall skydda samtycker till att en uppgift lämnas ut eller om det i sekretesslagen eller i en annan lag eller författning uttryckligen an- ges att uppgiften skall lämnas ut (se vidare om detta i avsnitt 5.2.4). 
 Den näst starkaste graden av sekretess är den som regleras i be- stämmelser med ett s.k.  
 omvänt skaderekvisit 
 . Det innebär att sek- 
 64 
  
 SOU 2003:103 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 retess är huvudregel och att utgångspunkten är att uppgifter inte skall röjas när någon begär att få ta del av dem. Sådan sträng sekre- tess gäller t.ex. enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen i skolhälsovården. I bestämmelsen anges att sekretess gäller inom hälso- och sjukvården för bl.a. uppgifter om enskilds hälsotillstånd, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider men. När en sådan uppgift efterfrågas får den lämnas ut en- dast om det efter en skadeprövning bedöms att det inte finns någon risk för att den som uppgiften avser blir lidande av det. För att kunna göra en sådan bedömning krävs det ofta att den som begär ut uppgiften identifierar sig och berättar varför han eller hon vill ta del av uppgiften. 
 Den svagaste graden av sekretess innebär att huvudregeln är of- fentlighet, dvs. att uppgifter skall lämnas ut om de efterfrågas. Så- dana bestämmelser har ett s.k.  
 rakt skaderekvisit 
 . Ett exempel är den sekretess som gäller i specialpedagogisk stödverksamhet enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen. I den verksamheten gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. Sådana uppgifter skall alltså lämnas ut när det begärs, om det inte vid en skadeprövning finns anledning att misstänka att den som avses med uppgiften kan bli lidande av det. Ofta går det direkt av den aktuella uppgiftens art att avgöra om den är harmlös eller inte, och den som frågar efter uppgiften skall därför normalt inte behöva identifiera sig för att få frågan om utlämnande prövad. 
  
 5.2.3 
  
 Sekretess i skolverksamhet 
  
 De bestämmelser i sekretesslagen som är direkt inriktade på verk- samheten i skolan finns samlade i 7 kap. 9 §. I anslutning till en re- dogörelse om dessa och andra bestämmelser som rör skolan, bör det inledningsvis påpekas att den mest grundläggande delen av skolverksamheten över huvud taget inte omfattas av sekretessla- gens bestämmelser. Det är den normala dagliga pedagogiska verk- samheten – dvs. den vanliga undervisningen – som inte alls är un- derkastad sekretess. Uppgifter som rör elevers studieresultat, när- varo och scheman m.m. är med andra ord i princip alltid offentliga. Det är först när verksamheten inriktas på andra åtgärder för elever, t.ex. hälsoundersökningar och särskilda stödåtgärder, som uppgif- 
 65 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 SOU 2003:103 
  
 ter av hänsyn till elevernas och deras anhörigas integritet kan vara sekretessbelagda. 
 Elevvården m.m. 
 En övergripande redovisning av vad som avses med elevvård, och vilka olika verksamheter som kan anses ingå i denna, finns i avsnitt 3.2. Sekretesslagens bestämmelser om elevvård finns samlade i 7 kap. 9 §. Paragrafen är omfattande och innehåller skilda bestäm- melser om sekretess inom utbildningsväsendet, beroende på vilken verksamhet som avses och vilka uppgifter som behöver skyddas. Med elevvårdande verksamhet i sekretesslagens mening avses sko- lans arbete med att förebygga uppkomsten av skolsvårigheter och andra personliga problem för den enskilde eleven och de särskilda åtgärder som kan vidtas för att komma tillrätta med skolsvårighe- terna. 
  
 För  
 psykologiska undersökningar eller behandlingar  
 gäller gemen- sam och sträng sekretess med ett omvänt skaderekvisit för hela det offentliga utbildningsväsendet, vilket innebär att även t.ex. högsko- leutbildning och arbetsmarknadsutbildning omfattas utöver det offentliga skolväsendet för barn, ungdomar och vuxna. Sekretessen gäller för samtliga uppgifter som hänför sig till psykologisk under- sökning eller behandling, om det inte står klart att en uppgift kan röjas utan att den som uppgiften rör eller närstående till denne lider men. 
  
 Samma stränga sekretess gäller också i  
 övrig verksamhet hos psy- kolog eller kurator  
 inom hela det offentliga utbildningsväsendet, men sekretessen begränsas till uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Inom bl.a. det offentliga skolväsendet för vuxna (komvux och sfi m.m.) gäller motsvarande sekretess även för verk- samhet hos  
 syo-funktionärer, 
  medan den verksamheten inte har samma höga sekretesskydd inom exempelvis grundskolan och gymnasieskolan. 
  
 Annan elevvårdande verksamhet  
 inom det offentliga skolväsendet än den som utförs hos psykolog eller kurator har ett svagare sekre- tesskydd med ett rakt skaderekvisit. Sekretessen gäller för uppgif- ter om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den som uppgifterna rör eller närstående till denne lider men om de röjs. Undantag görs för beslut i elevvårdsärenden inom det offent- liga skolväsendet för barn och ungdom, som alltid är offentliga. 
 66 
  
 SOU 2003:103 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 För vissa uppgifter gäller sekretess uttryckligen inom just det of- fentliga skolväsendet för barn och ungdom. Sekretess gäller således för uppgifter som hänför sig till ett  
 ärende om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier 
 , om det kan antas att den uppgifterna rör eller närstående lider men om de röjs. Be- slut i sådana ärenden är emellertid alltid offentliga. 
 Specialpedagogisk stödverksamhet 
 I 7 kap. 9 § sekretesslagen anges särskilt att sekretess gäller för uppgifter om enskildas personliga förhållanden i specialpedagogisk stödverksamhet, om det kan antas att den uppgiften rör eller när- stående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen omfattar konsu- lenter vid Statens institut för handikappfrågor i skolan. 
 Elevers identitetsuppgifter 
 Under vissa speciella omständigheter kan elevers identitetsuppgif- ter helt sekretessbeläggas inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Det kan bli aktuellt t.ex. när det föreligger risk för personförföljelse eller andra allvarliga trakasserier. Sekretessen gäll- er enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen för uppgifter om identitet, adress och andra liknande uppgifter om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller närstå- ende lider men om uppgiften röjs. 
 Skolbarnsomsorgen 
 Inom skolbarnsomsorgen gäller enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen samma stränga sekretess som inom utbildningsväsendet för under- sökning och behandling av psykolog eller kurator och i annan verk- samhet som bedrivs av sådan personal (se ovan under Elevvården). Därutöver gäller inom skolbarnsomsorgen sekretess för samtliga uppgifter om enskildas personliga förhållanden som förekommer i omsorgsverksamhet, om det kan antas att den uppgifterna rör eller någon närstående lider men om de röjs. 
 67 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolhälsovården 
 Till skillnad från den skolverksamhet som redovisas ovan regleras sekretess inom skolhälsovården inte särskilt för skolan, utan ge- mensamt med annan hälso- och sjukvård. Av 7 kap. 1 § sekretessla- gen framgår att sekretess gäller inom hälso- och sjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållan- den, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den en- skilde eller någon närstående lider men. Samma stränga sekretess gäller alltså inom skolhälsovården som i den psykolog- och kura- torsverksamhet som bedrivs på skolorna. 
 Inom skolhälsovården gäller enligt 7 kap. 3 § sekretesslagen att uppgifter om hälsotillstånd kan vara sekretessbelagda inte enbart gentemot andra än de som uppgifterna gäller, utan även i förhållan- de till eleven själv. Det krävs emellertid att det med hänsyn till än- damålet med vården eller behandlingen är av synnerlig vikt att upp- gifterna inte lämnas till eleven. 
 Inom skolhälsovården gäller sekretess enligt 7 kap. 6 § sekre- tesslagen också för en anmälan eller annan utsaga som en enskild lämnar om någon annans hälsotillstånd eller personliga förhållan- den, om det kan antas att fara uppkommer för att den som har lämnat anmälan eller utsagan – eller någon närstående – utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte för anmälan som görs av en myndighet. 
 Tillsyn 
 Den statliga tillsynen över skolverksamheten sköts av Statens skol- verk, utom såvitt avser skolhälsovården och hälso- och sjukvårds- personal som i stället står under Socialstyrelsens tillsyn. 
 Några särskilda sekretessbestämmelser finns inte för uppgifter i  
 Skolverkets tillsynsverksamhet  
 över det offentliga skolväsendet, men däremot omfattas verksamheten av en generell bestämmelse om överföring av sekretess i 13 kap. 1 § sekretesslagen. Där sägs att om en myndighet i verksamhet som avser tillsyn eller revision erhåller sekretessbelagda uppgifter från en annan myndighet, gäller sekre- tessen också hos tillsynsmyndigheten. Det innebär att uppgifter som överlämnas från t.ex. en kommunal skola till Skolverket med anledning av ett tillsynsärende, har samma skydd hos Skolverket som de har hos skolan. Uppgifter som elever, föräldrar eller andra 
 68 
  
 SOU 2003:103 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 enskilda överlämnar till Skolverket i ett sådant ärende, blir däremot offentliga hos verket. 
 I verksamhet hos fristående skolor gäller inte offentlighetsprin- cipen och bestämmelserna i sekretesslagen. Någon sekretess kan alltså inte överföras till Skolverket i dess tillsyn över fristående sko- lor. Därför anges särskilt i 7 kap. 9 § sekretesslagen att sekretess gäller i sådan tillsyn för uppgifter om personliga förhållanden som härrör från skolans elevvårdande verksamhet och för uppgifter som hänför sig till ett ärende om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon närstående lider men. Skolverkets beslut i sådana tillsynsärenden är emellertid alltid offentliga. 
  
 I  
 Socialstyrelsens tillsynsverksamhet  
 över skolhälsovården gäller enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen samma sekretess för uppgifter om enskilda som inom hälso- och sjukvården. Till skillnad från vad som är fallet med Skolverkets tillsyn, spelar det alltså i Socialstyrel- sens tillsynsärenden ingen roll om uppgifterna kommer från en skola eller från t.ex. elever och föräldrar. 
  
 5.2.4 
  
 Undantag från sekretess 
  
 Även om sekretess gäller för en uppgift, kan den ändå i många fall lämnas ut. Sekretessbelagda uppgifter får nämligen röjas för myn- digheter och enskilda i de fall som anges i sekretesslagen eller i nå- gon annan lag eller författning som sekretesslagen hänvisar till. 
 Utlämnande av uppgifter till vårdnadshavare 
 I 14 kap. 4 § sekretesslagen anges att sekretess till skydd för enskild inte gäller i förhållande till den enskilde själv. En följd av denna be- stämmelse är bl.a. att en elevs vårdnadshavare – i egenskap av legal ställföreträdare – skall ha rätt att få del av sekretessbelagd informa- tion om eleven för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt för- äldrabalken. Däremot saknar en förälder som inte är vårdnadshava- re ofta rätt att få del av sekretessbelagda uppgifter. Normalt kan sekretess alltså inte åberopas gentemot vårdnadshavaren när denne vill ta del av uppgifter om sitt barn i skolan eller inom skolhälso- vården, men i takt med ökande ålder och mognad får eleven allt 
 69 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 SOU 2003:103 
  
 större rätt att själv bestämma om vårdnadshavaren skall få del av information eller inte. Någon bestämd åldersgräns finns inte, men vid en viss tidpunkt skall sekretessbelagda uppgifter normalt inte lämnas till vårdnadshavaren utan elevens samtycke – och i vart fall inte om eleven uttryckligen motsätter sig det – om det inte behövs för att skolans personal skall kunna bedriva sin egen verksamhet (se mer om detta nedan). 
 I samma paragraf sägs att sekretess till skydd för en underårig gäller även i förhållande till vårdnadshavaren, om det kan antas att den underårige lider betydande men om uppgiften röjs för vård- nadshavaren. Bestämmelsen kan vara tillämplig i fall då elev och förälder har motsatta intressen och den gäller oavsett barnets ålder. 
 Utlämnande av uppgifter efter samtycke 
 En grundläggande princip i sekretesslagen är att sekretess till skydd för en enskilds personliga eller ekonomiska förhållande inte gäller gentemot den enskilde själv (jfr ovan om utlämnande till vårdnads- havare). En person skall alltså alltid ha möjlighet att själv eller ge- nom legal ställföreträdare, t.ex. vårdnadshavare, ta del av de uppgif- ter om honom eller henne som en myndighet har i sina allmänna handlingar. I vissa mycket speciella fall görs emellertid undantag från denna princip. Inom hälso- och sjukvården – och därmed även skolhälsovården – finns det möjlighet att i vissa fall sekretessbeläg- ga uppgifter om en persons hälsotillstånd även gentemot den per- sonen själv, om det är av synnerlig vikt för vården eller behandling- en. 
 Den enskilde har inte bara rätt att själv se en uppgift, utan han eller hon kan också helt eller delvis efterge sekretessen gentemot någon annan. Även sekretessbelagda uppgifter kan alltså lämnas ut, om den som avses med uppgifterna har samtyckt till det. Genom sådant samtycke kan sekretessbelagda uppgifter ofta utbytas mellan exempelvis skolsköterskan och skolkuratorn. 
 När det gäller mindre barn är det endast vårdnadshavaren som har egentlig rätt att se alla uppgifter om barnet och som kan ge sitt samtycke till att uppgifter lämnas ut. I takt med ökande ålder och mognad får elever emellertid allt större rätt att bestämma över sig själva, och samtycke kan då behövas från både eleven och vård- nadshavaren. Någon bestämd åldersgräns finns inte, men vid en viss tidpunkt är det endast eleven själv som kan lämna samtycke. 
 70 
  
 SOU 2003:103 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 Skyldighet att lämna ut uppgifter till andra myndigheter 
 I många lagar och förordningar finns det bestämmelser om att en myndighet skall lämna ut vissa uppgifter till andra myndigheter. Att uppgifterna är sekretessbelagda innebär i dessa fall inget pro- blem för myndigheterna. I 14 kap. 1 § sekretesslagen anges nämli- gen att sekretess inte hindrar att uppgifterna lämnas när sådan upp- giftsskyldighet finns. Som exempel på sekretessbrytande uppgifts- skyldighet kan nämnas att det av 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) framgår att personal vid skolor och inom skolhälsovår- den är skyldiga att till socialnämnden lämna de uppgifter som kan vara av betydelse för en utredning om ett barns behov av skydd. En skolsköterska kan alltså i ett sådant fall inte vägra att lämna bety- delsefulla uppgifter med hänvisning till att de är sekretessbelagda. 
 Utlämnande som behövs för myndighetens egen verksamhet 
 Av 1 kap. 5 § sekretesslagen framgår att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas ut, om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten skall kunna fullgöra sin verksamhet. Bestämmelsen skall tillämpas restriktivt och den är inte tillämplig när den myn- dighet som överväger att lämna ut en uppgift inte själv drar nytta av utlämnandet. Det är alltså inte tillräckligt att den som begär att få ta del av uppgiften – eller den som myndigheten på eget initiativ överväger att lämna ut uppgiften till – behöver få del av den. 
 Med stöd av 1 kap. 5 § sekretesslagen kan skolpersonal i vissa fall lämna ut sekretessbelagda uppgifter om en äldre elev till dennes föräldrar även utan elevens samtycke, under förutsättning att det är nödvändigt att föräldrarna får informationen för att skolan skall kunna sköta sina åtaganden – undervisning eller elevvård – gent- emot eleven. Bestämmelsen kan också i vissa fall tillämpas vid upp- giftsutbyte mellan t.ex. skolhälsovården och annan skolverksamhet. 
 Andra sekretessbrytande bestämmelser 
 En myndighet har inte samma grundlagsskyddade rätt att få ta del av allmänna handlingar – eller uppgifter i sådana handlingar – som enskilda har enligt tryckfrihetsförordningen. Av 15 kap. 5 § sekre- tesslagen framgår emellertid att om en myndighet begär att få ta del av en uppgift som finns hos en annan myndighet, så skall uppgiften 
 71 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 SOU 2003:103 
  
 lämnas ut om det inte möter hinder på grund av sekretess eller ar- betets behöriga gång. Till skillnad mot vad som gäller när enskilda personer begär att få del av information, spelar det ingen roll om uppgiften finns i en allmän handling eller inte. I praktiken innebär detta att myndigheter har en mer långtgående rätt än enskilda att få del av uppgifter som inte är sekretessbelagda. 
 I många fall har myndigheter dessutom möjlighet att få del också av sekretessbelagda uppgifter. I sekretesslagen finns nämligen ett flertal bestämmelser som tillåter att sekretessbelagda uppgifter lämnas till andra myndigheter – på begäran av dessa eller efter initi- ativ av den utlämnande myndigheten själv – och som därför under- lättar informationsutbytet mellan myndigheterna. Även inom en myndighet kan man ibland vara beroende av sådana sekretessbry- tande bestämmelser, nämligen när olika verksamhetsgrenar är själv- ständiga i förhållande till varandra och därför i sekretessamman- hang skall behandlas som skilda myndigheter (jfr avsnitt 5.2.1). 
 I 14 kap. 2 § sekretesslagen anges att sekretess inte hindrar att uppgifter lämnas ut från en myndighet till en annan myndighet om de behövs där för t.ex. förundersökning eller rättegång som avser verksamheten vid den utlämnande myndigheten. Sekretess hindrar inte heller att uppgifter som angår misstanke om allvarliga brott lämnas till polis eller åklagare. För uppgifter inom skolhälsovården krävs att brottet är mycket allvarligt för att sekretessen skall brytas, om det inte handlar om ett vålds- eller sexualbrott som riktat sig mot en underårig. I sådana fall får uppgifter alltid lämnas till polis eller åklagare. Personal inom skolhälsovården kan dessutom lämna sekretessbelagda uppgifter om en elev till en myndighet inom soci- altjänsten, om det behövs för att eleven skall få nödvändig vård, behandling eller annat stöd. 
 Sekretesslagen innehåller även en s.k. generalklausul. I 14 kap. 3 § anges nämligen att en sekretessbelagd uppgift får lämnas ut till en myndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Denna bestämmelse har ett stort tillämpningsområde och kan t.ex. åberopas som stöd för ett utlämnande av sekretessbelagda uppgifter när det behövs för att bistå andra myndigheter i sam- hällsnyttig verksamhet eller för att undvika allvarliga konsekvenser för enskilda. Generalklausulen kan emellertid inte tillämpas inom skolhälsovården, eftersom uppgifter där har ansetts för integritets- känsliga för att lämnas ut efter en sådan intresseavvägning. Det in- nebär att en skolsköterska aldrig kan lämna sekretessbelagda upp- 
 72 
  
 SOU 2003:103 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess 
  
 gifter till personal i den övriga skolverksamheten med stöd av gene- ralklausulen, medan det kan vara möjligt för sådan personal att lämna sekretessbelagda uppgifter till skolsköterskan. 
 Meddelarfrihet 
 Att en uppgift hos en myndighet omfattas av sekretess innebär att personal vid myndigheten inte får röja uppgiften vare sig muntligen eller på annat sätt. De omfattas alltså av tystnadsplikt. En grund- läggande princip enligt bl.a. 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen är emellertid att sekretess inte förtar myndigheters personal rätten att lämna uppgifter till massmedia eller till författare m.fl, om avsikten är att uppgiften skall publiceras. Denna rättighet kallas  
 meddelarfri- het 
 . Sekretessbelagda uppgifter kan alltså i regel lämnas ut till ex- empelvis en tidningsredaktion. 
 Det är emellertid viktigt att markera att meddelarfriheten är be- gränsad. Av intresse i detta sammanhang är för det första att med- delarfriheten endast innebär en rätt att röja  
 uppgifter  
 – även om de är sekretessbelagda – och alltså  
 inte  
 att lämna ut  
 allmänna handling- ar  
 som innehåller sekretessbelagda uppgifter. För det andra anses vissa sekretessbelagda uppgifter vara så känsliga att de inte får läm- nas ut ens med stöd av meddelarfriheten. För sådana uppgifter rå- der vad som ofta kallas  
 kvalificerad tystnadsplikt 
 . 
 I 16 kap. sekretesslagen finns en uppräkning av de uppgifter hos myndigheter som anses vara så känsliga att meddelarfriheten inte är tillämplig. Skolpersonal omfattas av kvalificerad tystnadsplikt avse- ende ett flertal uppgifter. Inom skolhälsovården gäller detta i prin- cip samtliga uppgifter om någons hälsotillstånd eller andra person- liga förhållanden samt uppgifter om den som lämnat en anmälan eller utsaga om en annan person. Inom skolverksamheten i övrigt gäller kvalificerad tystnadsplikt för samtliga sekretessbelagda upp- gifter, utom sådana som hänför sig till ett ärende om tillrättaföran- de av elev eller skiljande av elev från studier. För de allra flesta sek- retessbelagda uppgifter om elever gäller alltså kvalificerad tystnads- plikt inom såväl skolhälsovård som elevvård. 
 73 
  
 6 
  
 Vissa pågående arbeten med skol- och sekretesslagstiftning 
  
 6.1 
  
 Elevhälsa (Elevvårdsutredningen m.m.) 
  
 Elevvårdsutredningen påbörjade sitt arbete sommaren 1998 och överlämnade i mars 2000 sitt betänkande  
 Från dubbla spår till Elev- hälsa – i en skola som främjar lust att lära, hälsa och utveckling  
 (SOU 2000:19). 
 Utredningen föreslog bland annat att de verksamheter som i dag kallas elevvård och skolhälsovård gemensamt bör benämnas elev- hälsa. Elevhälsan skulle enligt förslaget anordnas för förskoleklas- sen, grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, specialskolan och sameskolan. Utredningen uppgav att en effekt av en sammanhållen elevhälsa blir att dagens elevvård och skolhälsovård i sekretesshän- seende kommer att ingå i samma verksamhetsgren samt förordade att Offentlighets- och sekretesskommittén skulle få i uppdrag att se över och analysera vad detta skulle innebära. Utredningen ansåg också att 1999 års skollagskommitté borde få i uppdrag att formu- lera författningstext för förslaget om elevhälsa. 
 Regeringen, som efter remissförfarande behandlade betänkandet i prop. 2001/02:14  
 Hälsa, lärande och trygghet 
 , hade i stort sett samma uppfattning som Elevvårdsutredningen i fråga om elevhälsa. Regeringen lämnade emellertid inga konkreta förslag, utan ansåg att frågan först behövde beredas ytterligare genom utarbetande av förslag till ändringar såväl i skollagen (1985:1100) som i sekre- tesslagen (1980:100). Frågan om reglering av elevhälsan har däref- ter behandlats vidare av 1999 års skollagskommitté (se nedan), me- dan sekretessfrågorna hanteras av denna utredning om offentlighet och sekretess i skolan. Med anledning av Elevvårdsutredningens betänkande föreslog regeringen dock en ändring i skollagen, som innebär att ansvarsområdet för skolhälsovården utökas till att också avse förskoleklassen. Lagändringen antogs av riksdagen och trädde i kraft den 1 juli 2003. 
 75 
  
 Vissa pågående arbeten med skol- och sekretesslagstiftning 
  
 SOU 2003:103 
  
 6.2 
  
 En ny skollag (1999 års skollagskommitté) 
  
 Under våren 1999 påbörjade 1999 års skollagskommitté sitt arbete med en översyn av skollagstiftningen. Kommittén lämnade sitt be- tänkande  
 Skollag för kvalitet och likvärdighet  
 (SOU 2002:121) i de- cember 2002. Betänkandet har varit föremål för remissbehandling och ärendet bereds för närvarande inom Regeringskansliet. 
 Skollagskommittén har bland många frågor behandlat regering- ens och Elevvårdsutredningens förslag till en ny och sammanhållen elevhälsa och har mot den bakgrunden föreslagit att elevhälsan skall regleras i en ny skollag. Kommittén föreslog – i sak i överensstäm- melse med Elevvårdsutredningens förslag – att elevhälsan skall om- fatta förskoleklassen, grundskolan, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Kommittén föreslog emellertid att elevhälsan skall finnas också i fritidshem- men. 
 Vidare lämnade Skollagskommittén förslag om personalsamman- sättningen inom elevhälsan. I dag anges uttryckligen i 14 kap. 2 § skollagen att det för skolhälsovården skall finnas skolläkare och skolsköterska. Kommittén har i sitt förslag till ny skollag uttryckli- gen endast angett att det för medicinska insatser inom elevhälsan skall finnas skolläkare. Förslaget innehåller i övrigt inga krav be- träffande vilka yrkeskategorier som skall arbeta inom elevhälsan, men det anges att elevhälsan skall omfatta omvårdnad samt medi- cinska, psykologiska, sociala och specialpedagogiska insatser. Det skall också finnas tillgång till personal med sådan kompetens att elevernas behov kan tillgodoses. I huvudsak kommer elevhälsans personal enligt förslaget att motsvara dagens elevvårdspersonal. Rektorer, lärare, mentorer och annan skolpersonal som i dag inte ingår i elevvårdspersonalen, skall inte heller ingå i elevhälsans per- sonal. 
  
 6.3 
  
 Översyn av sekretesslagen (Offentlighets- och sekretesskommittén) 
  
 Offentlighets- och sekretesskommittén (OSEK) påbörjade sitt ar- bete med bl.a. en översyn av sekretesslagen under våren 1999. Det första delbetänkandet,  
 Offentlighetsprincipen och den nya tekniken 
  
 (SOU 2001:3), överlämnades i januari 2001 och ett andra betänkan- 
 76 
  
 SOU 2003:103 
  
 Vissa pågående arbeten med skol- och sekretesslagstiftning 
  
 de,  
 Ordning och reda bland allmänna handlingar  
 (SOU 2002:97), i oktober 2002. 
  
 OSEK har den 4 december 2003 lämnat sitt huvudbetänkande  
 Ny sekretesslag  
 (SOU 2003:99) som framför allt inriktar sig på en allmän översyn av sekretesslagen och dess tillämpning. En av de frågor som avhandlas i betänkandet är hur sekretessgränserna mel- lan nämnder inom en kommun skall utformas när de skilda nämn- derna bedriver verksamheter av samma slag. Dagens situation inom skolverksamheten kan exemplifieras på följande sätt. När en elev byter från en skola till en annan inom samma kommun, gäller inte sekretess skolorna emellan om de lyder under samma nämnd, men däremot om de lyder under två skilda nämnder. 
 OSEK föreslår i sitt betänkande att sekretess inte skall gälla mel- lan nämnder inom samma kommun till den del de bedriver verk- samheter av samma slag. Någon sekretess skall inte heller gälla mel- lan verksamheter inom en och samma nämnd, om verksamheterna är av samma slag. De nuvarande reglerna i sekretesslagen om sekre- tess mellan självständiga verksamhetsgrenar inom en myndighet kommer således inte att vara tillämpliga på kommunernas verksam- heter. För skolans del innebär förslaget att de verksamheter som i dag benämns särskild elevvård respektive elevvård i övrigt skall ut- göra verksamheter av samma slag. Någon sekretess föreslås alltså inte råda inom eller mellan dessa verksamheter, oavsett om de be- drivs av en och samma nämnd eller av olika nämnder i kommunen. OSEK föreslår också att skolhälsovården  
 inte  
 skall anses utgöra en verksamhet av samma slag som elevvården. Sekretess kommer alltså enligt förslaget att även fortsättningsvis gälla mellan dessa skilda verksamheter, oavsett om de bedrivs av samma nämnd eller inte. Direkta materiella frågor som särskilt berör skolsekretessen be- handlas emellertid inte i OSEK:s betänkande, utan de frågorna ses över i särskild ordning av denna utredning om offentlighet och sek- retess i skolan. 
 OSEK förväntas avsluta sitt arbete genom ett slutbetänkande sommaren 2004. 
 77 
 VÅRA ÖVERVÄGANDEN 
  
 7 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 Vi har i uppdrag att kartlägga de olika former av dokumentation som förekommer i skolan i anslutning till den enskilde eleven samt analysera i vilken utsträckning dokumentationen utgör allmänna handlingar. Vi skall också analysera om uppgifter som ingår i dessa allmänna handlingar är offentliga eller om de kan omfattas av sekre- tess. Med utgångspunkt från den sist nämnda analysen skall vi ta ställning till om sekretessregleringen behöver förändras och i så fall föreslå ändringar i sekretesslagen. Med hänsyn till att reglerna som gäller den dokumentation som förekommer inom skolhälsovården är så tydliga, har vi begränsat vår kartläggning och analys till skol- verksamheten i övrigt. 
 Inledningsvis i detta kapitel redovisar vi kortfattat resultatet av vår kartläggning av dokumentationen i skolan, delvis baserad på den enkätundersökning som vi genomfört. I avsnitt 7.2 görs sedan en analys av ärendebegreppet och vissa andra viktiga begrepps- och rättsförhållanden i tryckfrihetsförordningen, som direkt påverkar bedömningen av dokumentationens offentligrättsliga status. Däref- ter följer i avsnitten 7.3 – 7.6 vår bedömning av om och när de handlingar som förekommer – och förvaras – i skolorna kan anses upprättade eller inkomna och därmed utgöra allmänna handlingar. I dessa avsnitt redovisas också om uppgifter i sådana allmänna hand- lingar kan sekretessbeläggas eller om de är offentliga. I avsnitt 7.7 beskriver vi generellt vad som gäller i fråga om registrering och dia- rieföring av handlingar samt under vilka förutsättningar handlingar skall antingen bevaras eller gallras. Slutligen redovisar vi i avsnitt 7.8 vår bedömning av behovet av förändrade sekretessregler. 
 81 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 7.1 
  
 Resultatet av vår kartläggning 
  
 För att på ett så heltäckande sätt som möjligt kunna kartlägga vilka olika typer av dokument angående enskilda elever som förekommer i skolorna, har vi ansett det nödvändigt att göra en förfrågan till ett urval av landets skolor. Enkäter har därför skickats till 50 grund- skolor, 25 gymnasieskolor, 3 särskolor, 1 sameskola och 1 special- skola. Det närmare urvalet av skolor, som på vårt uppdrag genom- fördes av Statistiska centralbyrån, baserades på att underlaget skall återspegla såväl regional spridning som variationer i skolornas stor- lek. På respektive skola Johnson rektor, skolpsykolog, skolkurator, klassföreståndare/ämneslärare, specialpedagog samt studie- och yrkesvägledare svara på frågor om och lämna egna synpunkter an- gående förekomsten av dokumentation i skolan. Vi har fått svar från 56 av de tillfrågande skolorna (dvs. en svarsfrekvens på 70 %) och totalt har 263 personer som arbetar vid skolorna besvarat med- följande frågeformulär (se bilaga 3). 
 Det bör påpekas att vår avsikt med enkäten inte på något sätt har varit att genomföra en i alla avseenden vetenskapligt säkerställd undersökning, utan endast att få ett så omfattande underlag som möjligt för en kartläggning av bl.a. vilka dokument som förekom- mer i skolorna. Resultatet av enkätundersökningen har därför främst varit ett viktigt komplement till den information som vi har fått fram på annat sätt med hjälp av dels skriftligt material (JO- avgöranden, myndighetspublikationer m.m.), dels diskussioner så- väl inom utredningen som med företrädare för berörda myndighe- ter på skolområdet. 
 Trots det omfattande material som utredningen haft tillgång till är det naturligtvis inte möjligt att i detalj redovisa varje enskild do- kumenttyp som kan förekomma i en eller flera skolor. Enligt vår uppfattning skulle en sådan redovisning knappast heller ha något större praktiskt värde. Däremot går det att dela in den förekom- mande dokumentationen i olika kategorier och också att närmare redovisa de vanligaste typerna av dokument. Det är för den kom- mande framställningen viktigt att hålla i minnet att det i princip är samma regler som gäller oavsett om dokumentationen förs på pap- per eller med datorstöd. 
 En vanligt förkommande kategori av dokument avseende enskil- da elever är sådana  
 handlingar som upprättas av skolorna inom elev- vårdsverksamheten 
 . Det rör sig främst om formella protokoll och beslut m.m. i elevvårdsärenden, särskilda åtgärdsprogram eller indi- 
 82 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 viduella handlingsplaner, särskilda utredningar eller tester i elevvår- den samt alla de anteckningar – i journalform eller på annat sätt – som görs av skolans personal som ett led i det elevvårdande arbetet. 
 En annan vanlig dokumentkategori är de  
 handlingar som upprät- tas av skolorna och som avser elevernas studier 
 . Här är det fråga om betyg och skriftliga omdömen eller skriftlig information vid ut- vecklingssamtal, betygsunderlag och underlag för utvecklingssam- tal, individuella studieplaner, studieplanering och uppföljning av studieresultat samt de särskilda eller löpande anteckningar som personalen gör om elevernas studieprestationer. 
 Som en särskild kategori av dokument klassar vi alla de  
 handling- ar avseende enskilda elever som utgör en del av skolornas skriftväx- ling 
 . Det rör sig främst om brev och skrivelser till eller från enskil- da elever och föräldrar, andra myndigheter samt andra skolor m.m. inom den egna skolmyndigheten, men det förekommer också skriftväxling mellan personal inom en och samma skola, t.ex. lära- res brev till rektor m.m. 
 Utöver de nu nämnda kategorierna finns det  
 vissa övriga hand- lingar  
 som inte direkt kan placeras i någon av de nämnda kategori- erna. Hit hör s.k. överlämnandeinformation, dvs. alla handlingar som överlämnas från en skola till en annan i samband med att en elev byter skola. En annan typ av dokumentation som avviker från den övriga är alla de handlingar som upprättas av elever och som under kortare eller längre tid förvaras i skolorna, t.ex. prov, uppsat- ser och skriftliga redovisningar av projektarbeten. Sådana handling- ar som upprättas av eleven och förvaras i skolan kan vara särskilt vanliga i de skolor som tillämpar den s.k. portfoliometoden. Ett slags dokumentation som kan komma att bli vanligare i framtiden är s.k. individuella utvecklingsplaner, som upprättas av skolorna och som innehåller skriftlig information om elevers utveckling. Slutligen finns det i skolorna särskilda handlingar i form av diarier eller register över andra allmänna handlingar som förvaras av sko- lorna. 
 I avsnitten 7.3 – 7.6 lämnar vi en övergripande redogörelse för vad som i offentligrättsligt hänseende gäller för handlingar i skolan, vilken i stort följer den ovan redovisade indelningen i olika katego- rier av dokument. 
 I detta sammanhang bör avslutningsvis nämnas att vi också skickat en förfrågan till 20 kommuner om vilka särskilda regelverk kommunerna har avseende den dokumentation som skall föras i skolorna och hur denna skall hanteras. Förfrågan ställdes till kom- 
 83 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 munernas skolchefer (eller motsvarande funktion) och vi har fått svar från 17 av de tillfrågade kommunerna (se bilaga 4). I korthet visar dessa svar att en klar majoritet av de tillfrågade kommunerna har någon form av särskilda centrala anvisningar eller regler för do- kumentationen i skolorna. I ett fåtal fall var anvisningarna omfat- tande och detaljerade, men i de flesta fall syntes de bestå endast av övergripande bestämmelser och/eller arkiverings- och gallrings- anvisningar. Ett fåtal av kommunerna uppger att det inte finns någ- ra kommunövergripande regler eller anvisningar över huvud taget, men i något fall anges då att enskilda skolor eller skoldistrikt i stäl- let själva utformar rutiner för viss dokumentation. 
  
 7.2 
  
 Ärende och andra viktiga begrepp i tryckfrihets- förordningen (TF) 
  
 I tryckfrihetsförordningen finns bestämmelser om när handlingar skall anses allmänna, vilket innebär att uppgifter i handlingarna är offentliga om inte sekretess föreskrivs i sekretesslagen. Vi redogör i avsnitt 5.1 för de allmänna reglerna om när handlingar förvaras av en myndighet och när de anses upprättade av eller inkomna till myndigheten. Dessa regler är av avgörande betydelse för bedöm- ningen av om en myndighets handlingar är allmänna eller inte och de ligger till grund för våra överväganden i avsnitten 7.3 – 7.6. 
 Det finns emellertid anledning att närmare analysera vissa av tryckfrihetsförordningens begrepp som ofta har mer övergripande betydelse för många av de handlingar som framställs i skolan. 
 Den för oss viktiga frågan när en handling som förvaras av en myndighet skall anses upprättad, och därmed allmän, är ofta bero- ende av om den verksamhet i vilken handlingen förekommer avser ärendehandläggning eller s.k. faktiskt handlande. Av stor betydelse är därför hur tryckfrihetsförordningens begrepp  
 ärende  
 skall för- stås. Skolornas verksamhet utgörs till övervägande del av just fak- tiskt handlande, vilket innebär att handlingar framställs utan att det finns någon anknytning till ett ärende. När sådan ärendeanknyt- ning saknas är det – för bedömningen av om en handling är allmän eller inte – i många fall av avgörande betydelse vid vilken tidpunkt en handling anses vara  
 färdigställd  
 i tryckfrihetsförordningens me- ning. Vi anser också att det finns anledning att närmare analysera innebörden av tryckfrihetsförordningens begrepp  
 minnesanteck- 
  
 84 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 ning 
 , eftersom det enligt vad vi har erfarit förekommer att detta från offentlighetssynpunkt speciella begrepp används i en annan betydelse av skolpersonalen än vad det har enligt tryckfrihetsför- ordningen. Till sist finns det skäl att särskilt beröra de regler som gäller för  
 journaler 
 , vilka är vanliga främst inom skolhälsovården men också förekommer i annan skolverksamhet. 
  
 7.2.1 
  
 Ärendebegreppet 
  
 En myndighets verksamhet kan delas in på flera olika sätt. Till ex- empel sysslar myndigheter med både förvaltningsverksamhet riktad mot utomstående – andra myndigheter, allmänheten eller enskilda individer – och myndighetsintern administrativ verksamhet, t.ex. egna personalfrågor. Även den förvaltningsverksamhet som rör utomstående enskilda individer, t.ex. elever, och som är av särskilt intresse för oss kan delas in på olika sätt. En myndighet kan bedriva dels verksamhet som utgör  
 ärendehandläggning 
 , dels verksamhet som utgör s.k.  
 faktiskt handlande 
 . När en myndighet framställer en handling är det från offentlighetssynpunkt ofta av stor betydelse om det sker inom ramen för ett ärende eller inte. Av 2 kap. 7 § TF framgår nämligen att en handling som inte har expedierats anses upprättad när det  
 ärende  
 till vilken handlingen hänför sig har slut- behandlats hos myndigheten. En handling som framställs i verk- samhet som  
 inte  
 hänför sig till ett visst ärende – dvs. faktiskt hand- lande – anses i stället upprättad när den har justerats eller på annat sätt färdigställts av myndigheten (se avsnitt 7.2.2). Ärendebegrep- pet har också betydelse för när en handling utgör minnesanteck- ning i tryckfrihetsförordningens mening (se avsnitt 7.2.3). 
 Värt att nämna är också att det i förvaltningslagen (1986:223) finns särskilda bestämmelser om dokumentation i ärenden, framför allt i sådana ärenden som avser myndighetsutövning mot enskilda, t.ex. elever (jfr avsnitt 4.2). 
 Hur skall då begreppet ärende förstås i tryckfrihetsförordning- en? Före år 1978 – då omfattande ändringar genomfördes i 2 kap. TF – hade ärendebegreppet en betydligt vidare innebörd än mot- svarande begrepp i dåvarande förvaltningslag (1971:290). Det an- sågs syfta på en myndighets verksamhet i vidsträckt mening, medan förvaltningslagens motsvarande begrepp inte omfattade myndighe- ternas faktiska handlande. I förarbetena till de genomförda änd- ringarna av tryckfrihetsförordningens bestämmelser om allmänna 
 85 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 handlingar uttalades emellertid att det skulle leda till förvirring i den praktiska tillämpningen om begreppet ärende användes med olika innebörd i två så centrala författningar. 
 1  
 Ärendebegreppet i tryckfrihetsförordningen skulle därför fortsättningsvis ha samma innebörd som i förvaltningslagen (vilken numera har ersatts av en ny lag med samma namn, SFS 1986:223). 
 Med ärendehandläggning i förvaltningslagens – och därmed ock- så tryckfrihetsförordningens – mening avses hela den procedur som börjar med ett ärendes anhängiggörande och slutar med dess avgö- rande. 
 2  
 Ett ärende kan anhängiggöras antingen genom en framställ- ning av något slag från en utomstående eller genom att myndighe- ten själv tar initiativ till en åtgärd. Något förenklat kan ärendehand- läggningen skiljas från faktiskt handlande genom att den förra avser myndighetens beslutande verksamhet. 
 3  
 Grunden för ett ärende kan alltså sägas vara att det skall utmynna i ett beslut av något slag, dvs. ett formligt eller formlöst uttalande från en myndighet som har till syfte att påverka den som berörs av beslutet. 
 4  
 Skillnaden mellan faktiskt handlande och ärendehandläggning har i andra samman- hang uttryckts så att de åtgärder som utgör faktiskt handlande  
 inte  
 är rättshandlingar eller att åtgärdernas verkningar  
 inte  
 ligger på ett rättsligt plan. 
 5  
 Ingenting torde dock hindra att en viss åtgärd utgör faktiskt handlande trots att åtgärden har sin grund i ett bakomlig- gande beslut, dvs. faktiskt handlande kan var en följd av ett beslut som har fattats i ett ärende. 
 6  
 Beträffande gränsen mellan ärende- handläggning och faktiskt handlande uttalades följande i förarbete- na till den äldre förvaltningslagen. 
 7 
  
 Var gränsen går mellan handläggning av ärenden och faktiskt handlande får avgöras från område till område. Ofta används i specialförfattningar begreppet ärende. Även när detta begrepp inte begagnas i specialför- fattningarna, framgår ofta av sammanhanget, t.ex. av regler om besluts överklagbarhet, vad som enligt viss författning är att räkna som ett ärende. Någon skarp skiljelinje mellan handläggning av ärenden och s.k. faktiskt handlande torde dock inte kunna dras upp. Skillnaden mellan de olika typerna av verksamhet belyses bäst genom några exempel. Hål- landet av en lektion i en skola eller utförandet av en operation på ett sjukhus kan enligt normalt språkbruk inte betecknas som handläggning 
  
 1 
  
 Prop. 1975/76:160  
 Nya grundlagsbestämmelser angående allmänna handlingars offentlighet 
 , s. 97 
  
 2 
  
 Fields/Curry,  
  
 Nya förvaltningslagen med kommentarer  
 (5 uppl. 1999), s. 44 
  
 3 
  
 Fields/Curry,  
 Förvaltningslagen med kommentarer  
 (2003), s. 35 
  
 4 
  
 Ragnemalm,  
  
 Förvaltningsprocessrättens grunder  
 (7 uppl. 1992), s. 13 ff 
  
 5 
  
 Ragnemalm,  
 Förvaltningsbesluts överklagbarhet  
 (1970), s. 28 f 
  
 6 
  
 Jfr a.a, s. 29 
  
 7 
  
 Prop. 1971:30,  
  
 Förvaltningsreform 
 , s. 315 
 86 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 av ett ärende. Uppkommer däremot fråga om disciplinär bestraffning av en skolelev eller om en patients debitering för sjukhusvård föreligger ett ärende som skall behandlas av förvaltningsmyndigheten. 
 Ärendebegreppets tillämpning i skolan 
 Slutsatsen av ovanstående resonemang torde kunna sammanfattas som att en myndighets verksamhet i vart fall utgör ärendehand- läggning när myndighetens egentliga syfte med de åtgärder som vidtas är att de skall mynna ut i ett avgörande som har rättsliga verkningar, t.ex. att det skall fattas ett beslut som kan överklagas av enskilda. Det innebär att det endast är en begränsad del av skolans verksamhet som utgör ärendehandläggning, även om någon exakt och generellt tillämplig gräns inte kan dras mot faktiskt handlande. Det är alltid omständigheterna i det enskilda fallet som är avgöran- de. 
 Som exempel på faktiskt handlande kan emellertid nämnas vanlig undervisning, även om undervisningen för många elever utmynnar i att de åsätts betyg. Syftet med undervisningen är nämligen inte att den skall leda fram till ett beslut som rättsligt påverkar den enskilde eleven. Däremot torde en lärares arbete med den egentliga betyg- sättningen utgöra ärendehandläggning, där betyget kan ses som det beslut som avgör ärendet. 
 8  
 I likhet med undervisningen är även merparten av den dagliga elevvårdande verksamheten att se som faktiskt handlande och inte som ärendehantering, t.ex. elevers sam- tal med lärare eller besök hos kuratorn. 
 9  
 Ett exempel på när en sko- las åtgärder avseende enskilda elever däremot kan anses vidtas inom ramen för ett ärende, är när åtgärderna sker i syfte att ta fram un- derlag för myndigheten efter att den har inlett ett förfarande som skall mynna ut i ett beslut, t.ex. om disciplinpåföljd eller särskilt stöd. 
 Ofta kan gränsen mellan faktiskt handlande och ärendehantering vara flytande. Som exempel kan tas att lärare och annan skolperso- nal vidtar åtgärder på grund av att en elev blir retad. Det kan vara fråga om samtal med inblandade elever och kanske information till rektor eller föräldrar. I normalfallet skulle detta agerande utgöra ett faktiskt handlande. Om situationen förvärras och övergår till mobbning kan det bli aktuellt att ta direkta kontakter med skolled- 
  
 8 
  
 Jfr 20 § förvaltningslagen och Thomas,  
  
 Förvaltningsprocessrättens grunder 
 , s. 14 
  
 9 
  
 Jfr Robinson,  
 Sekretess i skola och förskola  
 (1999), s. 121 
  
 87 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 ning och eventuellt inleda ett elevvårdsförfarande med syfte att ta fram ett åtgärdsprogram eller en individuell handlingsplan. I vart fall i det sista skedet måste ett ärende anses vara initierat, men det är inte möjligt att i ett sådant fall generellt slå fast exakt var gränsen går mellan faktiskt handlande och ärendehantering. 
 Viss ledning av vad som utgör ett ärende torde kunna hämtas i skolformsförordningarnas bestämmelser om bl.a. beslut i protokoll vid elevvårdskonferenser och upprättande av individuella åtgärds- program (3 och 5 kap. grundskoleförordningen, m.fl.) samt i sekre- tesslagens bestämmelser om att sekretess inte gäller beslut i elev- vårdsärende eller i ärende om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier (7 kap. 9 § andra stycket). Sådana sär- skilda åtgärder som skolan – under tiden från det att en fråga väcks till dess att den avgörs – vidtar med det direkta syftet att ta fram underlag för ett beslut, torde anses utgöra led i handläggningen av det aktuella ärendet. Om följden av ett beslut i t.ex. ett elevvårds- ärende är att en elev får särskilt stöd i form av specialpedagogisk undervisning, utgör emellertid det efterföljande arbete som speci- alpedagogen utför i enlighet med beslutet vanligtvis ett faktiskt handlande och inte ett led i ärendehandläggningen. Skall beslutet följas upp och nya beslut fattas, kan emellertid specialpedagogens arbete med att upprätta rapporter eller liknande som underlag för sådana vidare åtgärder utgöra ärendehantering. 
 Avslutningsvis bör nämnas att det i skolverksamheten naturligt- vis ofta förekommer ärendehantering avseende enskilda elever, men då främst i mer administrativa frågor. Som exempel kan nämnas att det inför skolstarten fattas övergripande beslut om i vilken skola elever skall placeras eller om eleverna skall ha rätt till skolskjuts. Sådan förvaltningsverksamhet som inte direkt inriktar sig på arbe- tet i skolorna är emellertid inte av primärt intresse för oss i det här sammanhanget. 
  
 7.2.2 
  
 Handlingar som på annat sätt färdigställts 
  
 Huvudregeln enligt 2 kap. 7 § TF är att en handling som framställs av en myndighet anses upprättad, och därmed allmän, när den har expedierats eller när det ärende till vilket handlingen hänför sig har avslutats. När en handling som framställs av en myndighet  
 inte  
 är direkt hänförlig till ett visst  
 ärende  
 hos myndigheten, gäller i stället att en handling som inte expedieras blir allmän när den har  
 justerats 
  
 88 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 eller  
 på annat sätt färdigställts 
 . Eftersom större delen av skolornas verksamhet utgör faktiskt handlande och inte ärendehantering (se avsnitt 7.2.1), måste detta således anses vara den egentliga huvudre- geln för ett stort antal av de handlingar som framställs av persona- len vid en skola. 
 Att en handling har  
 justerats  
 innebär i princip att den har försetts med intyg om sin riktighet, 
 10  
 och det torde vanligtvis inte medföra några problem att avgöra när en sådan handling är upprättad. Inom skolan är justering av handlingar sannolikt vanligast förekommande i samband med att protokoll förs vid sammanträden med arbets- grupper eller elevvårdskonferenser m.m. Det bör därför noteras att för skolors protokoll gäller alltid att de skall anses upprättade när de har justerats eller på annat sätt färdigställts, oavsett om de är hänförliga till ett ärende eller inte. 
 Det kan vara svårare att i ett enskilt fall avgöra när en handling  
 på annat sätt har färdigställts 
 . Om en promemoria, rapport eller an- nan handling på något sätt har sanktionerats, godkänts eller tagits om hand för förvaring av en behörig befattningshavare vid myn- digheten bör den självfallet anses vara färdigställd. 
 11  
 Vanligtvis är det emellertid fullt tillräckligt att handlingen även utan något god- kännande e.d. bedöms ha fått sin slutliga utformning. 
 12  
 Något formellt förfarande från myndighetens sida torde alltså inte krävas för att en handling skall kunna anses färdigställd. 
 13  
 Det innebär att en handling som inte är helt tillfällig och som framställs av en be- hörig tjänsteman, utan att det finns någon anknytning till ett ären- de, är att anse som färdigställd när tjänstemannen inte längre har för avsikt att omarbeta eller överarbeta den. Om tanken är att anteckningar som görs i verksamheten senare skall bearbetas eller renskrivas blir handlingen alltså färdigställd och allmän först efter bearbetningen eller renskriften. 
 14 
  
 Denna bestämmelse i 2 kap. 7 § TF har stor betydelse inom skolverksamheten, som ofta utgörs av faktiskt handlande. Som ex- empel kan nämnas anteckningar som en lärare gör om elever under lektionerna eller som en kurator gör vid samtal med elever. Under förutsättning att det inte är fråga om ärendehandläggning torde 
  
 10 
  
 Green,  
  
 Offentlighetsprincipen  
 (6 uppl, 2001), s. 80 
  
 11 
  
 Jfr JO 1978/79, s. 229 
  
 12 
  
 Green,  
 Offentlighetsprincipen 
 , s. 80 f 
  
 13 
  
 Prop. 1975/76:160, s. 143 
  
 14 
  
 När en handling väl är färdigställd efter att ha omarbetats kan enligt 2 kap. 9 § TF tidigare versioner normalt förstöras, eftersom utkast eller koncept till en myndighets beslut eller skrivelser aldrig blir allmänna handlingar om de inte expedieras eller tas om hand för arkive- ring 
  
 89 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 sådana anteckningar bli att anse som allmänna i vart fall när läraren eller kuratorn, eventuellt efter renskrift, sorterar in dem i en pärm eller på annat sätt tar dem till vara. 
 15  
 Skolhälsovårdens personal samt legitimerade skolpsykologer för regelmässigt sådana anteck- ningar i speciella journaler, något som i varierande omfattning och form kan förekomma även bland övrig skolpersonal. För journaler gäller, i fråga om när de skall anses upprättade, särskilda regler i tryckfrihetsförordningen (se avsnitt 7.2.4). 
  
 7.2.3 
  
 Minnesanteckningar m.m. 
  
 Enligt tryckfrihetsförordningen är  
 minnesanteckningar  
 inte att anse som allmänna handlingar, utom när de har expedierats eller tagits om hand för arkivering. De omfattas alltså normalt inte av offent- lighetsprincipen och kan i princip förstöras när som helst. I vardag- ligt tal används begreppet minnesanteckning ofta för alla sådana anteckningar och noteringar som man gör just för att minnas vissa fakta eller händelser, t.ex. när en lärare under pågående lektion skriftligt noterar hur eleverna klarar sig i ett muntligt läxförhör el- ler när en kurator vid ett möte med en elev antecknar vad eleven säger. 
 Enligt 2 kap. 9 § TF har begreppet minnesanteckning emellertid en särskilt definierad och betydligt snävare innebörd. Med minnes- anteckning förstås nämligen promemorior och andra uppteckning- ar eller upptagningar som har kommit till  
 endast  
 för ett  
 ärendes fö- redragning eller beredning 
 . Dessutom görs begreppet ännu snävare genom att inte heller en sådan uppteckning utgör minnesanteck- ning om den tillför ärendet  
 sakuppgift 
 . Det är alltså endast under dessa uttryckliga förutsättningar som en anteckning för minnet utgör minnesanteckning i tryckfrihetsförordningens mening. 
 Eftersom en grundläggande förutsättning för att tryckfrihetsför- ordningens bestämmelser om minnesanteckningar skall vara till- lämpliga är att anteckningarna har gjorts i ett ärende, har innebör- den av ärendebegreppet en avgörande betydelse. Som vi konstaterar i avsnitt 7.2.1 skall begreppet enligt vår uppfattning förstås så att en stor del av skolans verksamhet  
 inte  
 är att se som ärendehandlägg- ning, utan som faktiskt handlande. Framförallt utgör i princip ing- en undervisning ärendehantering, vilket betyder att de anteckningar 
  
 15  
 Jfr RÅ 1998 ref 30 (där rapporter som framställts inom en polismyndighet, utan ärende- anknytning, ansågs vara färdigställda senast vid den tidpunkten då de sattes in i pärmar) 
 90 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 som en lärare gör om eleverna i samband med lektionerna, t.ex. vid ett muntligt läxförhör, inte kan anses utgöra minnesanteckningar. Detsamma gäller för en lärares eller rektors mer övergripande do- kumentation av elevernas utveckling under skoltiden. Normalt ut- gör inte heller de anteckningar som en kurator eller psykolog gör vid ett samtal med en elev minnesanteckningar. 
 Eftersom minnesanteckningar inte får tillföra sakuppgift, är van- ligtvis inte heller de noteringar som t.ex. en lärare eller en kurator gör om en elevs uppträdande med anledning av att ett elevvårds- ärende har inletts att se som minnesanteckningar. Sådana notering- ar tillför nämligen, för att fylla sitt syfte, ny sakkunskap till materi- alet i elevvårdsärendet. Om däremot läraren eller kuratorn under handläggningen av ett ärende, t.ex. inför ett sammanträde med elevvårdskonferensen, skriver ner stolpar av redan känd och doku- menterad information eller gör en sammanfattning av innehållet i andra befintliga handlingar (dvs. en föredragningspromemoria) för att underlätta en muntlig redovisning för konferensens deltagare, kan det vara fråga om minnesanteckningar. Sammanfattningsvis torde emellertid tryckfrihetsförordningens regler om minnesan- teckningar endast i begränsad omfattning vara direkt tillämpliga på handlingar som framställs inom skolan och som berör enskilda ele- ver. 
  
 7.2.4 
  
 Journaler 
  
 För ett antal handlingstyper finns det särskilda bestämmelser i 2 kap. 7 § TF om när de skall anses vara upprättade. I skolverksam- heten är de regler som gäller för  
 journaler  
 av särskilt intresse. Oav- sett om en journal förs i ett ärende eller inom ramen för ett faktiskt handlande gäller att den skall anses upprättad när den har färdig- ställts för anteckning eller införing, dvs. direkt när den är klar att använda. Hela journalen är i princip en allmän handling, vilket in- nebär att varje enskild anteckning som efter hand görs i journalen blir en del av en allmän handling  
 omedelbart vid införingen 
 . 
 16  
 Om en viss handling kan klassificeras som en journal, gäller dessa särskilda bestämmelser oavsett vem vid myndigheten som för journalen och oavsett i vilken av myndighetens verksamheter det sker. 
 Det finns ingen uttrycklig definition i tryckfrihetsförordningen av vad en journal är, men redan av begreppet som sådant följer att 
  
 16  
 Prop. 1975/76:160, s. 143 
 91 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 det är en handling i vilken det görs återkommande anteckningar. 
 17  
 Typiska exempel är sjukjournaler och behandlingsjournaler, som uppdateras efter varje patientbesök, men det kan också vara pro- jektdagböcker som används återkommande vid forskning m.m. Det relevanta är inte vad en handling kallas utan vad den egentligen har för funktion, vilket innebär att vissa handlingar kan vara journaler i tryckfrihetsförordningens mening även om de kallas något annat (t.ex. klassbok, dagbok eller loggbok) och vice versa. Det är därför inte möjligt att exakt fastställa vilka handlingar som enligt tryckfri- hetsförordningen anses vara journaler, men avgörande är att de  
 förs fortlöpande  
 och alltså är föremål för  
 kronologiskt återkommande  
 no- teringar. 
 18 
  
 För personalen inom hälso- och sjukvården – t.ex. skolläkare, skolsköterskor och legitimerade skolpsykologer – finns särskilda regler om journalföring i patientjournallagen (1985:562), och några egentliga svårigheter torde därför inte behöva uppstå avseende de- ras journaler. Däremot är det i det här sammanhanget av betydelse att även handlingar som framställs av rektorer, lärare, kuratorer el- ler studie- och yrkesvägledare m.fl. kan anses vara journaler och därför omfattas av de särskilda regler som gör att alla anteckningar blir allmänna, och i vissa fall offentliga, omedelbart. Som exempel på sådana handlingar som kan utgöra journaler kan nämnas elev- loggböcker, utvecklingsdiagram och andra sammanställningar som lärare för löpande om elevernas studieresultat eller beteende och mognad m.m. Även en mer övergripande sammanställning av samt- liga elever på en skola, som görs av t.ex. en rektor, kan enligt vår uppfattning utgöra en journal om syftet är att sammanställningen efter hand löpande skall kompletteras med ny information om ele- verna. 
 19 
  
 Värt att nämna är att det i princip saknar betydelse om journa- lerna förs på papper (t.ex. i särskilda böcker eller pärmar) eller om de framställs elektroniskt med hjälp av ordbehandling eller annat datorstöd. Avslutningsvis är det viktigt att notera att det endast är handlingar som framställs  
 av myndigheten 
 , dvs. i princip av skolper- sonalen, som kan utgöra journaler i tryckfrihetsförordningen me- ning. Det innebär att sådana pärmar eller mappar som eleverna själ- va använder för att spara eget material (portfolio e.d.) inte utgör 
  
 17 
  
 Green,  
 Offentlighetsprincipen 
 , s. 83 
  
 18 
  
 A.a, s. 85 
  
 19 
  
 Jfr  
  
 JO-beslut 
 2002-12-18, 
  dnr  
 4428-2000 
  
 92 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 journaler. En ingående redogörelse för vad som gäller avseende ele- vers eget material finns i avsnitt 7.6.2. 
  
 7.3 
  
 Dokument upprättade av skolan i elevvården 
  
 7.3.1 
  
 Protokoll och beslut m.m. i elevvårdsärenden 
  
 Allmän handling? 
 I ett flertal skolformsförordningar finns bestämmelser om elev- vårdskonferens för behandling av elevvårdsfrågor och om att det vid dessa konferenser skall föras protokoll. Av protokollen skall i vart fall framgå vilka som varit närvarande, vilka ärenden som har behandlats och vilka beslut som fattats. 
 20 
  
 För vissa av myndigheternas protokoll och beslut finns en sär- skild regel i 2 kap. 7 § andra stycket 2 TF. Enligt bestämmelsen gäller för sådana myndighetsbeslut som enligt föreskrifter  
 skall  
 av- kunnas eller expedieras samt för myndighetsprotokoll i den del de hänför sig till ett sådant beslut, att de anses upprättade först när beslutet har avkunnats eller expedierats. Några särskilda föreskrif- ter om att ett beslut som fattas i elevvårdsärenden skall avkunnas eller expedieras finns emellertid inte, vilket torde innebära att spe- cialbestämmelsen inte är tillämplig på sådana beslut och protokoll. 
 För protokoll vid elevvårdskonferenser – och andra protokoll som upprättas i skolornas verksamhet – är därför i stället den sär- skilda bestämmelsen i 2 kap. 7 § andra stycket 3 TF tillämplig. Där anges att myndigheters protokoll anses upprättade när de har juste- rats eller på annat sätt färdigställts. Detta gäller även om det ärende som avhandlas ännu inte är avslutat. Visserligen görs undantag för protokoll hos en kommunal myndighet i ett ärende som denna en- dast bereder till avgörande, men i ett normalt elevvårdsärende torde elevvårdskonferensen och dess deltagare inte kunna ses som bered- ningsorgan för ett annat beslutande organ. Enligt vår uppfattning gäller alltså som huvudregel att ett protokoll som förs vid elev- vårdskonferensen blir allmän handling i sin helhet när det har juste- rats. 
 Även sådana beslut i enskilda ärenden som framgår av protokol- let blir allmänna i och med justeringen, dock endast i den del de 
  
 20  
 Se bl.a.  
 JO-beslut 
 2002-05-28, 
  dnr  
 848-2002 
  
 93 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 återges i protokollet. Om det exempelvis i protokollet anges att beslut om viss särskild åtgärd har fattas avseende eleven A, är det endast denna beslutsinformation som blir att anse som upprättad i protokollet – och därmed allmän handling – vid justeringen. Om ett beslut upprättas särskilt, med eventuell motivering och bak- grundsbeskrivning, gäller huvudregeln i 2 kap. 7 § första stycket TF om att hela beslutet blir allmän handling när ärendet är avslutat el- ler, om det sker dessförinnan, när det har expedierats genom att t.ex. överlämnas till den enskilde eleven eller dennes föräldrar. 
 Övriga handlingar i ett elevvårdsärende, dvs. andra än de formel- la protokollen och besluten, blir som huvudregel allmänna när det aktuella elevvårdsärendet har avslutats, om de inte dessförinnan har skickats till någon utomstående eller på annat sätt expedierats. Det bör emellertid noteras att vissa handlingar som ingår som underlag i ett elevvårdsärende kan vara allmänna redan medan ärendet pågår, om de vid ett tidigare tillfälle har blivit allmänna genom att de kommit in till myndigheten eller genom att de tidigare har upprät- tats vid skolan och först därefter tagits in som kompletterande ma- terial i ärendet. Som exempel kan nämnas skrivelser från social- nämnden, skriftliga ansökningar från vårdnadshavare om att sär- skilda åtgärder skall vidtas avseende en elev, tidigare journalanteck- ningar förda av skolläkaren samt anteckningar som en lärare gjort i den dagliga verksamheten (se avsnitt 7.3.5 om de sist nämnda hand- lingarna). Det är alltså inte möjligt att generellt uttala sig om vid vilken tidpunkt handlingar som ingår i ett elevvårdsärende blir all- männa. 
 Avslutningsvis vill vi anmärka att den ovanstående redogörelsen avser beslut och handlingar i ett  
 ärende  
 om elevvård. Som framgår av vår redovisning i avsnitt 7.2.1 är det långt ifrån all elevvårdsverk- samhet vid skolorna som utgör ärendehandläggning. Vi återkom- mer i avsnitten nedan till den mångfald av handlingar som kan upp- rättas inom ramen för s.k. faktiskt handlande i elevvårdsverksamhe- ten. 
 Offentlighet eller sekretess? 
 I de protokoll som upprättas och de beslut som fattas i samband med elevvårdskonferensens sammanträden, förekommer av naturli- ga skäl regelmässigt uppgifter som rör någon form av elevvårdsåt- gärder. Uppgifterna kan därför komma att omfattas av sekretess 
 94 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen. Av betydelse är att sekretessen inte gäller för handlingar som sådana, utan för de enskilda uppgifterna i handlingarna. Ett elevvårdsprotokoll kan därför komma att inne- hålla både uppgifter som kan sekretessbeläggas och helt offentliga uppgifter. 
 För  
 beslut  
 i elevvårdsärenden gäller enligt sekretesslagens be- stämmelser att de är offentliga. Det finns alltså inga möjligheter att sekretessbelägga vissa känsliga uppgifter som har tagits in i ett be- slut. Detta gäller också om beslutet återges i ett protokoll, vilket innebär att den del av ett elevvårdsprotokoll som återger ett fattat beslut är helt offentligt, även om protokollet i övrigt skulle kunna sekretessbeläggas. Med anledning av detta finns det skäl att noga överväga vilka uppgifter som skall tas in i ett formellt beslut i ett elevvårdsärende och vad som endast skall dokumenteras på annat sätt, t.ex. i en särskild handling med bakgrundsinformation som fogas som bilaga till protokollet. Sådana uppgifter som inte direkt ingår i beslutet kan då sekretessbeläggas. 
  
 7.3.2 
  
 Åtgärdsprogram avseende särskilda stödåtgärder samt individuella handlingsplaner m.m. 
  
 Allmän handling? 
 Formella beslut inom skolan om åtgärdsprogram avseende särskilda stödåtgärder för enskilda elever och andra jämförbara individuella handlingsplaner (mot mobbning e.d), utgör sådana beslut i elev- vårdsärenden som avses i 7 kap. 9 § sekretesslagen. Den del av elev- vårdverksamheten som riktar sig mot enskilda elever och som har till syfte att ta fram sådana åtgärdsprogram eller individuella hand- lingsplaner, utgör således enligt vår uppfattning ett led i ärendehan- tering inom skolan (jfr avsnitt 7.2.1). Vi redovisar i avsnitt 7.3.1 vad som gäller för beslut och protokoll i sådana ärenden. För andra handlingar än det formella beslutet eller protokollet torde enligt huvudregeln i 2 kap. 7 § första stycket TF gälla att de blir allmänna handlingar när ärendet är avslutat. Det kan dock förutsättas att vik- tiga dokument som hör till ärendet, inte minst de handlingar som beskriver själva åtgärdsprogrammet eller handlingsplanen, över- lämnas eller på annat sätt expedieras till eleven och/eller dennes vårdnadshavare. I och med att handlingarna har expedierats blir de 
 95 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 omedelbart allmänna även om ärendet formellt ännu inte är avslu- tat. 
 Offentlighet eller sekretess? 
 Åtgärdsprogram avseende särskilda stödåtgärder samt andra jäm- förbara individuella handlingsplaner är av naturliga skäl till sin ka- raktär sådana att flertalet av uppgifterna i dessa handlingar vanligt- vis avser personliga förhållanden i den elevvårdande verksamheten. Uppgifterna kan därför ofta bli föremål för sekretess enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen. Det är emellertid endast enskilda uppgifter som kan sekretessbeläggas, vilket innebär att det även i sådana handling- ar kan förekomma uppgifter som är offentliga. Exempelvis kan uppgifter om elevers frånvaro och studieresultat normalt inte sek- retessbeläggas, även om uppgifterna tillsammans med annan infor- mation skulle ligga till grund för beslut i elevvårdsärenden. 
 Viktigt att notera är också att om innehållet i ett åtgärdsprogram eller en handlingsplan tas in som en del i det formella beslutet i elevvårdsärendet, blir samtliga uppgifter i handlingarna offentliga (jfr avsnitt 7.3.1). 
  
 7.3.3 
  
 Särskilda utredningar och tester i elevvården 
  
 Allmän handling? 
 I den elevvårdande verksamheter kan olika former av särskilda ut- redningar eller tester förekomma. Dessa kan vara av social, psyko- logisk eller pedagogisk karaktär. Inte sällan torde sådana utred- ningar och tester förekomma avseende en viss elev inom ramen för ett pågående elevvårdsärende. I sådana fall gäller för de rapporter, promemorior och andra handlingar som utformas av specialpeda- goger, kuratorer eller psykologer m.fl, att de vanligtvis blir allmän- na när ärendet är avslutat (jfr avsnitt 7.3.2). Om sådana handlingar upprättas utan att det finns någon koppling till ett pågående elev- vårdsärende, blir de i stället allmänna när de är färdigställda (se av- snitt 7.2.1 och 7.2.2 om begreppen ärende och färdigställd). 
 Situationen ter sig annorlunda i fråga om de handlingar som ele- ver själva upprättar, t.ex. frågeformulär och andra psykologiska el- ler pedagogiska testinstrument som fylls i av elever och lämnas till psykologen eller specialpedagogen. Till skillnad från rektor, lärare 
 96 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 och annan personal vid skolan kan en elev, enligt vår uppfattning, inte anses utgöra en del av myndigheten. Även om elever i och för sig av naturliga skäl är nära knutna till skolan, måste de i stället i det avseendet jämställas med vilka andra utomstående personer som helst. Det betyder att formulär som elever fyller i och lämnar till en psykolog eller annan befattningshavare vid skolan, enligt 2 kap. 6 § TF måste anses som en inkommen handling och därför omedelbart allmän. I detta fall saknar det också betydelse om formuläret upp- rättas av elever inom ramen för ett elevvårdsärende eller inte. Det avgörande är när handlingen kommer den behöriga befattningsha- varen till handa (jfr även avsnitt 7.6.2 om prov, uppsatser och andra handlingar som framställs av elever i undervisningen). 
 Offentlighet eller sekretess? 
 Särskilda psykologiska eller sociala tester och utredningar torde undantagslöst vara att hänföra till skolornas elevvårdande verksam- het. Uppgifter om personliga förhållanden i sådana handlingar kan därför omfattas av sekretess enligt 7 kap. 9 § första eller andra stycket sekretesslagen. För specialpedagogiska tester och utred- ningar skulle gränsdragningarna däremot kunna vara svårare. Om uppgifter kan sekretessbeläggas eller inte beror på om de kan hän- föras till elevvårdsverksamhet eller till den ordinära undervisande verksamheten. Mot bakgrund av vad vi redovisar i avsnitt 3.2 om innebörden av begreppet elevvård – skolans strävande att förebygga uppkomsten av skolsvårigheter och speciella åtgärder för att kom- ma tillrätta med sådana svårigheter – är det emellertid inte orimligt att anta att specialpedagogernas arbete nästan undantagslöst faller inom den sekretesskyddade elevvårdsverksamheten enligt 7 kap. 9 § andra stycket sekretesslagen. I vart fall torde detta vara fallet när specialpedagogerna genomför särskilda tester eller utredningar inom sitt eget verksamhetsområde. 
 I detta sammanhang bör också nämnas att sekretess enligt 4 kap. 3 § sekretesslagen gäller för uppgift som ingår i eller utgör underlag för bl.a. psykologiskt prov, om det kan antas att syftet med provet motverkas om uppgiften röjs. Bestämmelsen avser emellertid en- dast att skydda själva provverksamheten (främst i fråga om stan- dardiserade prov e.d.), inte de uppgifter om enskildas personliga förhållanden som kan lämnas i samband med proven. 
 97 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 7.3.4 
  
 Dokumentation och beslut i ärenden om tillrättaförande av elev m.m. (disciplinärenden) 
  
 Allmän handling? 
 I ärenden om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vi- dare studier (disciplinärenden avseende elever) gäller till stor del samma sak i fråga om handlingar är allmänna eller inte som i elev- vårdsärenden. I huvudsak hänvisar vi därför till redovisningen i av- snitt 7.3.1 och 7.3.2. Det bör dock anmärkas att det formella kravet på upprättandet av särskilda protokoll vid sammanträden med elev- vårdskonferensen, inte har någon direkt motsvarighet i disciplin- ärenden. I de fall disciplinärenden diskuteras vid sammanträden och uppgifter eller beslut tas in i ett protokoll, är däremot samma regler i tryckfrihetsförordningen tillämpliga. Det bör dock påpekas att det ofta är den ansvariga kommunala nämnden som fattar det formella beslutet i ett sådant ärende, vilket innebär att skolan i ett sådant fall endast bereder ärendet till avgörande. Enligt 2 kap. 7 § andra stycket 3 blir skolans protokoll då allmän handling först när ärendet är slutbehandlat och inte när det har justerats. 
 Offentlighet eller sekretess? 
 De handlingar som förekommer i ett disciplinärende avseende en elev kan innehålla både offentliga uppgifter och uppgifter som om- fattas av sekretess. En förutsättning för sekretess är naturligtvis att informationen avser personliga förhållanden hos eleverna. Till skill- nad från vad som gäller i elevvårdsärenden, kan även uppgifter om frånvaro eller studieresultat m.m. ofta vara sekretessbelagda i ären- den om tillrättaförande av elev och om skiljande av elev från vidare studier. Av 7 kap. 9 § sekretesslagen framgår emellertid att beslut alltid är offentliga i sådana disciplinära ärenden avseende elever. Precis som i fråga om beslut i elevvårdsärenden är det därför viktigt att noga överväga vilka uppgifter i det underliggande materialet som skall tas in i beslutet, så att inte känsliga elevuppgifter i onö- dan blir offentliga. 
 98 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 7.3.5 
  
 Personalens journaler och andra anteckningar om elever 
  
 Allmän handling? 
 Inom skolan är det vanligt, och en nödvändighet, att personal som har ett ansvar för eleverna för anteckningar i den dagliga verksam- heten. Det kan gälla allt från formella journalanteckningar hos skolsköterskan eller löpande personalanteckningar om händelseut- vecklingen i en mobbningssituation till stödanteckningar vid elev- vårdsmöten eller enkla noteringar av läraren under ett läxförhör. Vad som gäller för anteckningar som direkt rör undervisningen re- dovisas i avsnitt 7.4.5. I detta avsnitt tar vi upp frågor om sådana anteckningar som görs i elevvårdsverksamheten. 
 Olika former av journalföring är vanligt förekommande inom skolan. Främst gäller det naturligtvis skolläkare, skolsköterskor och legitimerade psykologer, som i sin verksamhet har att tillämpa patientjournallagen (1985:562), men det kan också förekomma att andra personalkategorier arbetar med journaler i tryckfrihetsför- ordningens mening. En redogörelse för vad som närmare avses med begreppet journal finns i avsnitt 7.2.4. Här nöjer vi oss därför med att konstatera dels att kronologiskt och löpande förda och sam- manhållna anteckningar om elever ofta är att se som journaler oav- sett hur de i praktiken benämns, dels att samtliga anteckningar i sådana journaler alltid blir allmänna omedelbart när de antecknas. Till skillnad från sådana anteckningar som inte förs i journalform, vilka vi återkommer till nedan, saknar det i fråga om när journaler blir allmänna handlingar betydelse om noteringarna görs på grund av att det pågår ett elevvårdsärende eller om de görs i något annat sammanhang. 
 När anteckningar om enskilda elever inte förs löpande på ett så- dant sätt att de kan anses ingå i en journal, är det för bedömningen av om de utgör allmänna handlingar ofta av avgörande betydelse om anteckningarna görs inom ramen för ett ärende eller som ett led i det s.k. faktiska handlandet i daglig verksamhet (se avsnitt 7.2.1 om dessa begrepp). Sådana anteckningar om enskilda elevers bete- ende och prestationer m.m. i elevvårdande verksamhet som lärare, psykologer, specialpedagoger m.fl. gör i ett pågående elevvårds- ärende, t.ex. inför ett elevvårdsmöte, utgör normalt allmänna hand- lingar först när ärendet är avslutat. Om anteckningarna dessutom inte tillför ny sakinformation till ärendet – dvs. rena stödanteck- 
 99 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 ningar för minnet av uppgifter som redan finns dokumenterade på annat sätt – är de ofta att betrakta som minnesanteckningar och kommer över huvud taget inte att utgöra allmänna handlingar om de inte tas om hand för arkivering (se avsnitt 7.2.3). 
 Om det däremot inte föreligger ett pågående elevvårdsärende, utan anteckningar av personalen görs i samband med ordinära mö- ten med elever, är huvudregeln i stället att anteckningarna blir all- männa handlingar när de är färdigställda, dvs. när de har fått sin slutliga utformning (se mer om detta i avsnitt 7.2.2). Det kan gälla noteringar som en lärare på eget initiativ sammanställer om en elev som börjat uppvisa vissa beteendestörningar, t.ex. för att ha som underlag i en kommande diskussion med en arbetsgrupp eller med elevvårdskonferensen om att eventuellt upprätta ett åtgärdspro- gram. Det kan också gälla anteckningar som en kurator eller studie- och yrkesvägledare gör vid ett samtal som en elev själv har begärt, dvs. samtalet sker inte som ett led i ett redan påbörjat elevvårds- ärende. Som framgår ovan gäller emellertid särskilda regler om an- teckningarna görs i journalform. Viktigt att notera är också att per- sonalens anteckningar om elever aldrig kan utgöra minnesanteck- ningar i tryckfrihetsförordningen mening, när det inte pågår ett ärende. Den särskilda regeln om att sådana noteringar inte alls be- höver bli allmänna handlingar och därför kan förstöras är alltså inte tillämplig i personalens vardagliga arbete, dvs. i det faktiska hand- landet. 
 Däremot har JO ansett att anteckningar som en kurator gör en- bart som ett tillfälligt stöd för minnet och som varken förs i ordnad form eller sparas under längre tid, faller utanför begreppet allmänna handlingar. 
 21  
 Det skulle t.ex. kunna röra sig om korta noteringar av vad som sägs under ett samtal eller påminnelser om att något skall göras (kladdar, gula lappar, e.d.). Skulle anteckningarna sparas, renskrivas eller på något sätt användas vidare i verksamheten, måste emellertid enligt vår uppfattning vad som sägs ovan om färdigställ- da handlingar vara tillämpligt. 
 Något bör också nämnas om den vanliga situationen att persona- len gör anteckningar i samband med möten, t.ex. i arbetsgrupper eller vid elevvårdskonferensens sammanträden. På samma sätt som för andra anteckningarna är ofta det avgörande för frågan om (eller när) de utgör allmänna handlingar, om det som avhandlas vid ett sådant möte avser ett pågående ärende eller inte. Samma bedöm- 
  
 21  
 Se JO 1983/84 s. 231 
 100 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 ningar måste alltså göras som för vilka andra yrkesmässigt förda anteckningar som helst. Om det förs protokoll vid sådana möten gäller dock enligt 2 kap. 7 § andra stycket TF som huvudregel att protokollet blir allmän handling när det har justerats eller på annat sätt färdigställts, oavsett om det avser ett pågående ärende eller inte (jfr också avsnitt 7.3.1 om protokoll i elevvårdsärenden). 
 Avslutningsvis bör det påpekas att på samma sätt som för alla andra handlingar gäller för personalens egna anteckningar att de måste  
 förvaras  
 av den aktuella myndigheten – skolan – för att utgö- ra allmänna handlingar där. I de flesta fall innebär det inga större problem att avgöra om en handling förvaras av en myndighet eller inte (se avsnitt 5.1.1), men i fråga om sådana anteckningar som per- sonalen själv gör i sin tjänstutövning finns det anledning att särskilt klargöra att dessa anses förvarade hos skolan redan genom att per- sonalen själv har hand om dem, oavsett om de förvaras i skolloka- len eller i t.ex. en lärares bostad. 
 22  
 Anteckningarna behöver alltså inte överlämnas till administrationen eller rektor för att förvarings- kriteriet skall anses uppfyllt. För att det skall vara tillåtet för perso- nalen att förstöra egna anteckningar som utgör allmänna handlingar i stället för att överlämna dem till skolan för vidare förvaring, eller utan att kopior överlämnas till skolan, krävs att det finns tillämpli- ga gallringsföreskrifter (se avsnitt 7.7.2). Utan sådant stöd får en lärare alltså inte förstöra sina egna journaler eller andra egna an- teckningar som utgör allmänna handlingar. 
 Offentlighet eller sekretess? 
 De anteckningar som personalen gör om elever i elevvårdsverk- samheten omfattas inte sällan av sekretess enligt bestämmelserna i 7 kap. 9 § sekretesslagen. Liksom i fråga om andra handlingar är det viktigt att hålla i minnet att det endast är de enskilda uppgifterna som kan sekretessbeläggas, inte handlingarna som sådana. Det be- tyder att sådana anteckningar som t.ex. en lärare gör om elever i samband med undervisningen, och som anses upprättade på ett så- dant sätt att de utgör allmänna handlingar, många gånger kan sekre- tessbeläggas i de delar som avser elevvård, medan de i andra rent studierelaterade delar ofta kan vara offentliga. 
 Det är viktigt att hålla i minnet att uppgifter om elevers frånvaro och studieresultat som regel inte kan sekretessbeläggas, även om 
  
 22  
 Jfr Green,  
 Offentlighetsprincipen 
 , s. 40 ff. 
 101 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 uppgifterna tillsammans med annan information skulle ligga till grund för beslut i elevvårdsärenden. När sådana uppgifter anteck- nas särskilt och enbart med anledning av ett pågående elevvårds- ärende, kan emellertid vissa gränsdragningsproblem uppstå. I ett ärende om tillrättaförande av en elev eller skiljande av en elev från vidare studier kan sekretess däremot ofta komma att gälla för såda- na uppgifter om personliga förhållanden som inte rör elevvården, t.ex. frånvarouppgifter och uppgifter om studieprestationer, trots att uppgifterna normalt är offentliga i andra sammanhang. 
 23 
  
 7.4 
  
 Dokument upprättade av skolan avseende studier 
  
 7.4.1 
  
 Betyg, omdömen om elever som inte når målen och skriftlig information vid utvecklingssamtal 
  
 Allmän handling? 
 I skolformsförordningarna finns bestämmelser om betygsättning samt om skriftliga omdömen om elever som inte når de uppsatta målen i ett ämne. Särskilda bestämmelser finns också om skriftlig information om en elevs studiegång som komplement till utveck- lingssamtal. Samtliga dessa typer av handlingar är enligt vår upp- fattning av den karaktären att de skall expedieras, dvs. överlämnas, till eleven eller dennes vårdnadshavare. Enligt huvudregeln i 2 kap. 7 § TF blir betyg, skriftliga omdömen om elever som inte når må- len samt skriftlig information vid utvecklingssamtal därför allmän- na handlingar vid den tidpunkt när de skickas eller överlämnas till eleven i fråga eller till dennes vårdnadshavare. 
 Offentlighet eller sekretess? 
 Uppgifter om rena studieresultat omfattas inte av sekretessbe- stämmelsen i 7 kap. 9 § sekretesslagen, eftersom ordinarie studier inte anses utgöra en del av skolans elevvårdande verksamhet. En följd av detta är att betyg alltid är offentliga. När det gäller skriftli- ga omdömen om elever som inte når uppsatta mål samt skriftlig information vid utvecklingssamtal är situationen något annorlunda. 
  
 23  
 Jfr Robinson,  
 Sekretess i skola och förskola 
 , s. 65 ff samt Goodman/Eliasson/Heuman,  
 Sekre- tesslagen – En kommentar 
 , 7:53 
 102 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 Till den del sådana omdömen eller sådan information avser just ele- vens studieprestationer torde de enligt vår uppfattning inte kunna sekretessbeläggas, men handlingarna kan också innehålla annan in- formation. Av t.ex. 7 kap. 2 och 9 §§ grundskoleförordningen framgår att skriftlig information vid utvecklingssamtal kan omfatta även uppgifter om elevens sociala utveckling och att omdömen om elever som inte når målen också kan innehålla information om vilka stödåtgärder som har vidtagits. Sådana särskilda uppgifter om vad som förekommit inom ramen för den elevvårdande verksamheten kan komma att omfattas av sekretess. Som vi tidigare påpekat är det endast de enskilda uppgifterna i en handling som kan bli föremål för sekretess, inte handlingen som sådan. 
  
 7.4.2 
  
 Betygsunderlag och underlag för särskilda omdömen eller utvecklingssamtal 
  
 Allmän handling? 
 Grunden för betygsättning av elever kan utgöras av ett mer eller mindre omfattande skriftligt underlag i form av t.ex. provresultat, inlämnade uppsatser, redovisade projektarbeten och lärarnas egna noteringar av vad som förevarit under studietiden. Vad som gäller i fråga om när dessa handlingar blir allmänna får bedömas handling för handling. I avsnitt 7.4.4 redovisar vi vad som gäller för lärares egna anteckningar om elevernas studieprestationer och i avsnitt 7.6.2 vad som gäller för prov, uppsatser, projektredovisningar och annat material som eleverna skriver och lämnar till läraren. 
 Till skillnad från den dagliga undervisningen – som utgör s.k. faktiskt handlande – är arbetet med den egentliga betygsättningen att se som ärendehandläggning (jfr avsnitt 7.2.1). Det innebär att om en lärare gör en särskild sammanställning av det material som utgör betygsunderlag för att ha som stöd i arbetet med betygsätt- ning, skulle sammanställningen kunna komma att bli allmän hand- ling först när betygsärendet är avslutat, dvs. i normalfallet när ele- ven har fått sitt betyg. 
 I huvudsak torde vad som gäller för betygsunderlag också vara tillämpligt på det skriftliga material som utgör underlag för särskil- da omdömen om elever som inte når de uppsatta målen i ett ämne och underlag inför utvecklingssamtal. En skillnad ligger dock i att sådana underlag också kan innehålla handlingar som upprättats eller 
 103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 kommit in i den elevvårdande verksamheten, och för sådana hand- lingar kan särskilda regler gälla beroende på om de ingår i ett elev- vårdsärende eller inte (se avsnitt 7.3). 
 Offentlighet eller sekretess? 
 På samma sätt som för betyg, skriftliga omdömen och skriftlig in- formation i samband med utvecklingssamtal (se avsnitt 7.4.1) gäller för de allmänna handlingar som utgör underlag till dessa dokument att uppgifter som är helt relaterade till elevernas studieprestationer och/eller frånvaro i stort sett utan undantag är offentliga. I under- lag för skriftliga omdömen om elever som inte når målen och i skriftliga komplement till utvecklingssamtal kan det emellertid fö- rekomma uppgifter som rör elevens personliga förhållanden i den elevvårdande verksamheten. Sådana uppgifter kan bli föremål för sekretess enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen. 
  
 7.4.3 
  
 Individuella studieplaner, studieplanering och uppföljning av studieresultat 
  
 Allmän handling? 
 För varje gymnasieelev skall skolan upprätta en individuell studie- plan. Sådana åtgärder torde inte utgöra ärendehantering i förvalt- ningslagens mening (se avsnitt 7.2.1) och en individuell studieplan blir därför vanligtvis allmän vid den tidpunkt då den är färdigställd, dvs. då den har fått sitt tänkta slutgiltiga skick och avsikten således är att den inte skall om- eller överarbetas (se avsnitt 7.2.2). Att en på det sättet färdig studieplan kan komma att förändras eller re- videras längre fram på grund av t.ex. ändrade förhållanden för ele- ven, hindrar enligt vår uppfattning inte att den skall anses vara färdigställd när den har fått den utformning som är tänkt att gälla vid den aktuella tidpunkten. Om en individuell studieplan formellt skall godkännas av rektor eller någon annan befattningshavare vid skolan, blir den allmän handling när den har justerats eller på annat sätt godkänts. I de fall motsvarande former av individuella studie- planer förekommer också inom grundskolan gäller samma förut- sättningar (se också avsnitt 7.6.3 om individuella utvecklingsplaner i grundskolan). 
 104 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 Även handlingar som en lärare upprättar som ett led i sin egen studieplanering torde bli allmänna handlingar enligt samma kriteri- er som gäller för de nyss nämnda individuella studieplanerna i gymnasieskolan. Detsamma gäller också sammanställningar som en lärare gör som ett led i uppföljningen av elevers studieresultat, un- der förutsättning att en sådan uppföljning inte görs löpande i jour- nalform. Då gäller i ställer de särskilda reglerna för sådana hand- lingar, dvs. att varje enskild anteckning blir allmän direkt när den förs in i journalen (se avsnitt 7.2.4). 
 Offentlighet eller sekretess? 
 Under förutsättning att de allmänna handlingarna uteslutande in- nehåller uppgifter som är direkt relaterade till studierna, torde de vara offentliga i sin helhet. Om det emellertid förekommer uppgif- ter som avser personliga förhållanden i den elevvårdande verksam- heten, kan de uppgifter som avser just dessa förhållanden i vissa fall sekretessbeläggas med stöd av 7 kap. 9 § sekretesslagen. 
  
 7.4.4 
  
 Personalens anteckningar om elever 
  
 Allmän handling? 
 Det är vanligt att lärare gör anteckningar om elevernas studiepre- stationer under eller i samband med lektionerna. Sådana anteck- ningar kan ofta ligga till grund för en sammanställning av studiere- sultat inför kommande utvecklingssamtal eller betygsättning, men också utgöra en av flera beståndsdelar i en prövning av om särskilda stödåtgärder behöver sättas in. Vad som gäller för personalens an- teckningar när de förs inom ramen för elevvårdsverksamheten re- dogör vi för i avsnitt 7.3.5. I grunden gäller samma regler även om anteckningar förs endast med anledning av elevernas studier och vi hänvisar därför till nämnda avsnitt i fråga om när sådana anteck- ningar blir allmänna. 
 Det kan emellertid vara viktigt att här särskilt påpeka att under- visning utgör ett faktiskt handlande och inte ärendehantering, vil- ket innebär att de särskilda reglerna om vad som gäller för hand- lingar i ett pågående ärende sällan eller aldrig torde bli tillämpliga på sådana anteckningar som görs i undervisningssyfte i den dagliga verksamheten. Det betyder dels att sådana anteckningar som regel 
 105 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 blir allmänna handlingar när de är färdigställda (för journaler och liknande loggböcker gäller alltid att anteckningarna blir allmänna omedelbart när de förs in), dels att de inte kan anses utgöra min- nesanteckningar i tryckfrihetsförordningens mening. 
 Offentlighet eller sekretess? 
 Uppgifter om rena studieresultat eller studieprestationer är i prin- cip alltid offentliga. Detsamma gäller normalt uppgifter om elevers frånvaro. Det innebär att uppgifter som en lärare antecknar i från- varo- och studieresultatsjournaler – eller i liknande loggböcker eller listor – normalt inte kan sekretessbeläggas (jfr avsnitt 7.3.5 om an- teckningar i elevvårdsverksamheten). Sådana uppgifter blir alltså som regel både allmänna och offentliga omedelbart när de anteck- nas eller på annat sätt färdigställs och skall därför lämnas ut till den som begär att få se dem. Det finns därför anledning att vara försik- tig när man i frånvarojournaler antecknar uppgifter om sjukdoms- diagnoser eller andra orsaker till frånvaron. 
  
 7.5 
  
 Skriftväxling (inkomna eller upprättade brev m.m.) 
  
 7.5.1 
  
 Skriftväxling med utomstående 
  
 Allmän handling? 
 När utomstående personer – exempelvis andra myndigheter, elever, föräldrar eller företag – skickar brev till en skolmyndighet eller per- sonligen överlämnar ett meddelande till någon vid myndigheten, blir brevet eller meddelandet att anse som inkommet enligt 2 kap. 6 § TF och således allmän handling. Den avgörande tidpunkten är när brevet eller meddelandet har anlänt till myndigheten (t.ex. med posten) eller på annat sätt kommit behörig befattningshavare till handa. Även ett brev som skickas hem till en lärare är alltså normalt en till skolan inkommen och allmän handling, om innehållet rör skolverksamheten och lärarens arbete vid skolan. 
 Brev eller andra meddelanden som skolpersonalen eller andra personer inom skolmyndigheten framställer för att de skall skickas eller överlämnas personligen till utomstående personer är enligt 2 kap. 7 § TF att anse som upprättade när de har expedierats. I 
 106 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 praktiken blir alltså en kopia av ett sådant brev eller meddelande en allmän handling när brevet eller meddelandet har postats eller på annat sätt avsänts eller överlämnats till den enskilde mottagaren. Detta gäller såväl ett enkelt skriftligt meddelande om kommande utflykter som läraren ger till eleverna för vidare befordran till för- äldrarna, som ett formellt beslut från skolledningen till parterna i ett disciplinärende. Att inte bevara en kopia – eller originalet – av en sådan utgående allmän handling är att se som gallring, vilket in- nebär att en myndighet i princip alltid skall behålla en kopia om det inte finns stöd för annat i särskilda gallringsbestämmelser (se av- snitt 7.7.2). 
 I fråga om såväl inkomna som expedierade handlingar gäller i hu- vudsak samma regler oavsett om brevet eller meddelandet är skrivet på papper och skickas med vanlig post, eller om det är elektroniskt framställt och överlämnas på t.ex. en  
 cd-romskiva 
  eller skickas med  
 e-post. 
  
 Offentlighet eller sekretess? 
 Det är inte möjligt att generellt uttala sig i frågan om en handling som en skola har fått in från eller skickat till en utomstående per- son är offentlig eller inte. Det avgörande är helt och hållet hand- lingens innehåll, t.ex. om den avser elevvårdande verksamhet eller endast allmän information om studier och andra vanliga skolaktivi- teter. Viktigt är att endast  
 uppgifter  
 i en handling kan sekretessbe- läggas, inte en handling som sådan. Det kan därför vara en fördel att inte i ett och samma brev eller meddelande till utomstående onödigtvis blanda t.ex. känsliga elevvårdsuppgifter med offentlig information. 
  
 7.5.2 
  
 Skriftväxling inom myndigheten 
  
 Allmän handling? 
 Det förekommer ofta skriftväxling inom en och samma skolmyn- dighet, t.ex. från nämnden till ledningen vid en skola eller från en skola till en annan. Till skillnad från när brev eller meddelanden kommer in från eller skickas till utomstående (jfr avsnitt 7.5.1), blir sådana handlingar inte nödvändigtvis allmänna. När ett organ som ingår i en myndighetsorganisation överlämnar en handling till ett 
 107 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 annat organ inom samma organisation, skall handlingen nämligen inte på den grunden anses inkommen eller upprättad annat än i de fall organen uppträder som självständiga i förhållande till varandra (2 kap. 8 § TF). Det betyder att handlingar ofta kan skickas mellan t.ex. olika enheter inom en myndighet utan att anses som inkomna eller upprättade. I vissa fall kan emellertid två enheter anses så självständiga att de skall jämställas med två myndigheter i det avse- endet. Två organ kan dessutom anses vara självständiga i förhållan- de till varandra i vissa fall men inte i andra, beroende på i vilken egenskap de kommunicerar med varandra. 
 Det är således inte möjligt att generellt slå fast i vilka fall olika organ (t.ex. skolor) inom en myndighet skall anses självständiga i förhållande till varandra i tryckfrihetsförordningens mening, men en utgångspunkt för bedömningen i de enskilda fallen kan vara att ett organ som har egen beslutanderätt, t.ex. i disciplinärenden, upp- träder som självständigt i förhållande till andra organ i sådana ären- den. 
 24 
  
 I skolverksamheten torde skriftväxling mellan en kommunal nämnd och personalen vid en under nämnden lydande skola kunna förekomma utan att handlingarna blir allmänna när skolan agerar som ett beredningsorgan åt nämnden eller när personalen yttrar sig på nämndens begäran i ett ärende där nämnden skall fatta beslut. 
 25  
 Detsamma gäller när personalen svarar på enkäter eller liknande på uppdrag av nämnden. Däremot torde nämnden och skolan anses som självständiga i förhållande till varandra i frågor där exempelvis rektor har egen beslutanderätt i verksamheten, t.ex. om rektor skriftligen informerar nämnden om ett i skolan pågående ärende där han eller hon har att fatta beslut. 
 26  
 Som vi påpekar ovan är det inte heller möjligt att generellt uttala sig om vad som gäller när två skolor inom en myndighet skickar handlingar till varandra. Det får på samma sätt som i fråga om kommunikation mellan skolor och nämnder avgöras från fall till fall med utgångspunkt i vad skriftväx- lingen rör. I avsnitt 7.6.1 redovisar vi dock särskilt vad vi anser gäll- er i den vanliga situationen att handlingar skickas mellan skolor när elever överflyttas. 
 Skriftväxling mellan personalen inom en och samma skola – t.ex. mellan skolläkaren och rektor i ett elevvårdsärende – torde enligt vår mening inte beröras av tryckfrihetsförordningen bestämmelser 
  
 24 
  
 Green,  
 Offentlighetsprincipen 
 , s. 105 
  
 25 
  
 Se t.ex. RÅ 1969:9 och 1987:29 samt JO 1971 s. 364, 1973 s. 328 samt 1981/82 s. 284 
  
 26 
  
 Jfr JO 1987/88 s. 182 
  
 108 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 om att handlingar bli allmänna när de har kommit in till eller expe- dierats av myndigheten. Sådana handlingar som skickas inom en skola skulle därmed bli allmänna först när de anses upprättade på annat sätt, vanligtvis när ärendet är avslutat. 
 Offentlighet eller sekretess? 
 I likhet med vad som gäller för extern skriftväxling är det inte möj- ligt att generellt uttala sig om i vilka fall handlingar som skickas internt inom en myndighet kan omfattas av sekretess. Det är helt beroende på innehållet i handlingarna (jfr avsnitt 7.5.1). 
  
 7.6 
  
 Övriga dokument 
  
 7.6.1 
  
 Dokument som överlämnas vid skolbyten 
  
 Allmän handling? 
 När elever skall byta från en skola till en annan, t.ex. vid övergång från grundskola till gymnasieskola eller mellan grundskolor vid ändrad bosättning, förekommer det att handlingar vid den gamla skolan överlämnas till den nya skolan. När skolorna ligger i olika kommuner eller nämnder eller av annan anledning  
 inte tillhör sam- ma myndighet 
 , blir enligt 2 kap. 6 § TF samtliga handlingar som överlämnas allmänna vid båda skolorna i och med att de expedieras från den gamla skolan och kommer in till den nya skolan. 
 När sådana handlingar översänds mellan skolor  
 inom en och samma myndighet  
 (nämnd) torde handlingarna däremot inte bli att anse som expedierade från den avsändande respektive inkomna till den mottagande skolan. I frågor om överflyttande av elever mellan två skolor inom samma myndighet agerar nämligen skolorna – en- ligt vår uppfattning – inte som sinsemellan självständiga organ i den mening som avses i 2 kap. 8 § TF. Det gäller oavsett om de hör till samma rektorsområde eller inte. I de flesta fall torde handlingarna emellertid vara allmänna vid den gamla skolan vid tidpunkten för överlämnandet, på grund av att de har upprättats av eller inkommit till den skolan. De behåller då självfallet sin status som allmänna handlingar även hos den nya mottagande skolan. För att allmänhe- ten skall kunna hitta, och utnyttja sin rätt att ta del av, allmänna 
 109 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 handlingar är det också viktigt att det av skolornas diarier eller re- gister – eller av ett centralt diarium eller register hos myndighe- ten/nämnden – framgår att handlingar avseende elever har över- förts mellan skolorna. 
 Offentlighet eller sekretess? 
 Mot bakgrund av vår uppfattning att elevinformation som i sam- band med byte av skola överlämnas från en skola till en annan of- tast är eller blir allmänna handlingar, skall som huvudregel sådana handlingar lämnas ut till enskilda på begäran om inte uppgifterna i dem omfattas av sekretess. Om handlingarna är offentliga eller hemliga beror helt på vilka uppgifter de innehåller, t.ex. studie- el- ler betygsuppgifter respektive information i elevvårdsärenden. 
  
 7.6.2 
  
 Handlingar som framställs av elever (prov m.m.) 
  
 Allmän handling? 
 Under kortare eller längre tid förvarar skolor ofta skriftligt material som har upprättats av eleverna inom ramen för skolarbetet. Det kan röra sig om t.ex. svar på ämnesprov, uppsatser och redovis- ningar av projektarbeten. När sådana handlingar har fyllts i, skapats eller på annat sätt framställts av eleverna, lämnas de ofta till läraren för någon form av bedömning. Läraren utnyttjar sedan materialet, eller det bedömda resultatet, som underlag för t.ex. utvecklings- samtal eller betygsättning. Ofta återlämnas materialet till eleverna efter det att en bedömning av resultatet har gjorts, men under den tid det är i lärarens vård – eller har tagits om hand av annan perso- nal på skolan – måste materialet anses förvarat av skolan i den me- ning som avses i 2 kap. 3 § TF. Handlingar som förvaras av en skola är allmänna där, om de kan anses upprättade av eller inkomna till myndigheten. 
 Elever är inte anställda av skolan och enligt vår uppfattning inte heller på annat sätt fast knutna till skolorganisationen på ett sådant sätt att det skriftliga material som överlämnas till lärarna skall anses upprättat av en myndighet, dvs. skolan. I och för sig intar elever, jämfört med vad som förekommer i annan förvaltningsverksamhet, en särskild ställning i förhållande till myndigheten. Oavsett om det rör sig om den obligatoriska grundskolan eller den frivilliga gymna- 
 110 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 sieskolan, är eleverna skyldiga att skriva de prov och uppsatser m.m. som sedan lämnas till lärarna och de har också en särskild be- roendeställning gentemot skolan. Från offentligrättslig synpunkt kan emellertid förhållandet mellan skola och elev enligt vår upp- fattning inte rimligen bedömas på annat sätt än vad som är fallet beträffande förhållandet mellan andra myndigheter och utomståen- de personer som är i kontakt med dessa. När en elev överlämnar en skriftlig uppsats eller någon annan handling till en lärare för be- dömning e.d, torde detta alltså offentligrättsligt vara att se på sam- ma sätt som när en person fyller i en självdeklaration och lämnar den till en tjänsteman vid skattemyndigheten eller när en intagen överlämnar ett ansökan om permission till personalen vid en krimi- nalvårdsanstalt. 
 De handlingar som eleverna framställer inom ramen för skolar- betet måste därför anses vara inkomna till skolmyndigheten enligt 2 kap. 6 § TF när de har kommit behörig befattningshavare till handa, dvs. när de har lämnats till en lärare eller någon annan ur skolans personal. Under den tid som handlingarna därefter förvaras av skolans personal – dvs. normalt till dess att de lämnas tillbaka till eleverna – utgör de således allmänna handlingar hos skolan. Hand- lingarna skall därför, med undantag för sådana uppgifter som om- fattas av sekretess, lämnas ut till den som begär det (jämför också avsnitt 7.3.3 om tester och utredningar i elevvårdsverksamhet). 
 27  
 Det är viktigt att påpeka att om en skola återlämnar elevmaterial utan att behålla kopior av handlingarna, innebär det att skolan av- händer sig allmänna handlingar. Detta är inte tillåtet utan särskilt stöd i kommunala reglementen (Riksarkivets föreskrifter för de statliga skolorna). Under förutsättning att det finns sådana be- stämmelser får uppsatser, prov e.d. emellertid återlämnas utan att skolan behåller någon kopia. 
 Det kan påpekas att även om man intar en annan ståndpunkt än vår i fråga om elevernas ställning i förhållande till skolan – dvs. att utgångspunkten i stället är att elevers handlingar har tillkommit på skolans uppdrag i en sådan ordning att de  
 inte  
 skall anses inkomna till skolmyndigheten – torde det inte påverka handlingarnas offent- ligrättsliga status. De skulle då i stället anses som färdigställda och upprättade inom skolmyndigheten när de överlämnas till läraren för bedömning och därmed allmänna på den grunden. I sak skulle det således inte innebära någon skillnad. 
  
 27  
  
 Jfr Robinson,  
 Sekretess i skola och förskola 
 , s. 111 
  
 111 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 I detta sammanhang bör något nämnas om de elevhandlingar som kan förekomma i skolor som arbetar med s.k. portfoliopeda- gogik. I dessa skolor är det vanligt att ett urval av elevernas arbete efter hand sparas i särskilda individuella pärmar, mappar e.d, som sedan förvaras i skolans lokaler under elevens skolgång. Enligt vår uppfattning är det inte möjligt att göra generella uttalanden i frågan om huruvida dessa handlingar i tryckfrihetsförordningens mening skall anses förvarade av skolan eller av eleven själv eller kanske av bägge. I de fall lärare och annan personal har fri tillgång till ele- vernas mappar bör dock innehållet enligt vår uppfattning anses för- varat av skolan och därmed utgöra allmän handling. Om däremot en elevmapp är låst – eller förvaras i ett låst skåp – och endast ele- ven själv har tillgång till nyckel och därigenom åtkomst till innehål- let, torde innehållet inte kunna anses vara förvarat av skolan. Det bör påpekas att situationen i princip är densamma för den händelse att mapparna är elektroniska, dvs. när elevmaterialet lagras på da- tormedium. Avgörande är om endast eleven eller såväl eleven som skolans personal har teknisk åtkomst till innehållet i en mapp. 
 Frågan om förvaring, som alltså kan vara helt avgörande för om handlingarna är allmänna eller inte, måste bedömas med utgångs- punkt i hanteringen vid respektive skola. Det kan dock vara påkal- lat med viss försiktighet i fråga om urvalet av de handlingar som ingår i mapparna eller pärmarna, eftersom det är möjligt att hand- lingarna kan komma att anses såväl inkomna till som förvarade av skolan. De kan därför under lång tid komma att utgöra allmänna, och många gånger sannolikt offentliga, handlingar vid skolan. 
 Avslutningsvis förekommer det också att elever och skolperso- nal i samråd upprättar olika former av skriftliga överenskommelser (kontrakt). Det kan förekomma antingen inom ramen för ett ärende eller som ett led i skolans faktiska handlande. I de fall då eleven genom underskrift e.d. skriftligen godkänner handlingens innehåll, torde den enligt vår uppfattning vara att anse som in- kommen och därmed allmän i och med att den tas om hand av sko- lans personal. Om en sådan överenskommelse på grund av omstän- digheterna  
 inte  
 utgör en inkommen elevhandling, t.ex. om den en- dast ingår som en del i ett dokument som upprättas av skolan, tor- de den i stället normalt bli allmän direkt när den är färdigställd. Om överenskommelsen görs inom ramen för ett elevvårdsärende och tas in som en del i ett åtgärdsprogram, blir den dock allmän först när ärendet är avslutat. 
 112 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 Offentlighet eller sekretess? 
 Uppgifter som förekommer i handlingar som elever själva har framställt kan, liksom andra uppgifter inom skolan, under vissa förutsättningar sekretessbeläggas med stöd av 7 kap. 9 § om de av- ser elevvårdande verksamhet, men inte om de är rent undervis- nings- och studierelaterade. Det innebär att sådana handlingar som elever överlämnar till skolans personal och som innehåller svar på provskrivningar eller redovisningar av projektarbeten e.d, nästan undantagslöst torde vara offentliga om handlingarna har framställts inom ramen för den vanliga undervisningen. När eleverna däremot har framställt handlingar som ett led i elevvårdande verksamhet – t.ex. när de har genomfört ett specialpedagogiskt test eller skriftligt svarat på frågor under en lektion som ingår i ett program för sär- skilda stödåtgärder – kan uppgifterna i vissa fall sekretessbeläggas om de avser personliga förhållanden. 
 En speciell och enligt vår uppfattning svårbedömd situation kan uppstå när det förekommer känsliga uppgifter i en handling som en elev har framställt helt utan koppling till den elevvårdande verk- samheten. Som exempel kan tas att en yngre elev i en vanlig uppsats om vad som har hänt under sommarlovet skriver om mycket svåra och känsliga sociala förhållanden inom familjen. Det är inte själv- klart att innehållet i uppsatsen måste anses utgöra uppgifter i sko- lans elevvårdande verksamhet enbart av den anledningen att de rör känsliga sociala förhållanden. Däremot torde så vara fallet om upp- satsen leder till att eleven direkt eller indirekt blir föremål för nå- gon form av stödåtgärder. En uppsats kan också tänkas innehålla information som kan vara mycket genant för eleven själv eller nå- gon annan enskild person, utan att det för den sakens skull finns någon som helst anledning att från skolans sida vidta några elevvår- dande åtgärder gentemot eleven. I många fall torde sådana för ele- ver eller andra personer känsliga uppgifter bli såväl allmänna som offentliga när elevers handlingar överlämnas till skolans personal. 
 Det förekommer också att elever lämnar in skriftligt material till skolorna utan att det finns någon direkt individrelaterad koppling till studie- eller elevvårdsverksamhet. Som exempel kan nämnas när elever skriftligen besvarar enkäter e.d. för att skolan, kommunen, Skolverket eller någon annan myndighet skall få underlag för stati- stik eller utredningar om elevers inställning i olika frågor. Enligt vad vi erfarit har det t.ex. förekommit att elever besvarat frågefor- mulär avseende sina etiska värderingar och sin samhällssyn; uppgif- 
 113 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 ter som sedan skall utgöra underlag för någon form av utvärdering av t.ex. elevers värdegrund eller livsstil. Sådana handlingar – vilka i likhet med andra elevhandlingar blir allmänna i och med att de lämnas till skolpersonalen – kan vara ytterst integritetskänsliga om de inte lämnas anonymt, men de torde enligt vår uppfattning sällan eller aldrig kunna sekretessbeläggas med stöd av bestämmelserna i 7 kap. 9 § sekretesslagen. Däremot kan uppgifter i sådana handling- ar i vissa fall komma att omfattas av sekretess enligt andra bestäm- melser, t.ex. 9 kap. 4 § sekretesslagen avseende myndigheters verk- samhet med framställning av statistik eller andra jämförbara under- sökningar. 
 Avslutningsvis bör också nämnas att uppgifter som ingår i eller utgör underlag för bl.a. kunskapsprov kan sekretessbeläggas med stöd av 4 kap. 3 § sekretesslagen, om det kan antas att syftet med provet motverkas om uppgiften röjs. Avsikten med denna bestäm- melse är således inte att skydda uppgifter om enskildas personliga förhållanden, utan sekretessen gäller med hänsyn till myndigheter- nas provverksamhet. Inom skolan kan det t.ex. bli fråga om att sekretessbelägga standardiserade prov e.d. Om frågorna i ett sådant prov kan sekretessbeläggas, torde emellertid även elevernas svar kunna bli föremål för sekretess om det redan genom svaren är möj- ligt att få information om provet och frågorna. 
 28 
  
 7.6.3 
  
 Individuella utvecklingsplaner 
  
 Allmän handling? 
 Inom ramen för det arbete som pågår i inom Utbildningsdeparte- mentet med insatser för att förstärka kvalitetsarbetet i skolverk- samheten, har regeringen uttalat sig för införande av individuella utvecklingsplaner för elever i grundskolan. 
 29  
 Ett viktigt syfte med individuella utvecklingsplaner, som skolorna skall upprätta i samråd med elever och föräldrar, är att så tidigt som möjligt tydliggöra vil- ka insatser som krävs för att eleven skall nå målen och hur insatser- na skall följas upp och diskuteras mellan skola och hem. Det har också uttalats att individuella utvecklingsplaner inte är statiska do- kument, utan att de kan komma att ändras och revideras allt efter- som elevernas situation förändras. 
  
 28 
  
 Se Robinson,  
 Sekretess i skola och förskola 
 , s. 111 
  
 29 
  
 Se bl.a. prop. 2001/02:14  
  
 Hälsa, lärande och trygghet 
 , s. 41 f samt regeringens skrivelse 2001/02:188  
 Utbildning för kunskap och jämlikhet 
 , s. 18 ff 
 114 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 Enligt vad vi erfarit om tanken bakom de individuella utveck- lingsplanerna, som skall upprättas för samtliga elever, torde de åt- gärder som vidtas inte utgöra ärendehantering i förvaltningslagens mening (se avsnitt 7.2.1). I likhet med individuella studieplaner blir därför en utvecklingsplan vanligtvis allmän när den är färdigställd, dvs. då den har fått sitt vid den tidpunkten tänkta slutgiltiga skick och avsikten således är att den inte skall om- eller överarbetas (se avsnitt 7.2.2). Att en färdig utvecklingsplan sannolikt kommer att förändras eller revideras längre fram på grund av ändrade förhål- landen för eleven, hindrar inte att den skall anses vara färdigställd när den har fått den utformning som är tänkt att gälla vid den aktu- ella tidpunkten. Om en individuell utvecklingsplan formellt skall godkännas av rektor eller någon annan befattningshavare vid sko- lan, blir den i stället allmän handling när den har justerats eller på annat sätt godkänts. 
 Offentlighet eller sekretess? 
 Det är inte möjligt för oss att dra några säkra slutsatser om vilken information om enskilda elever som kan komma att finnas i ut- vecklingsplanerna. Informationen kan dessutom komma att skilja sig åt från elev till elev, från skola till skola och från kommun till kommun. Med utgångspunkt i de uttalanden som regeringen har gjort anser vi det emellertid rimligt att anta att många individuella utvecklingsplaner – till skillnad från gymnasieskolornas studiepla- ner – kan komma att innehålla information som inte uteslutande rör studieresultat e.d, utan som också avser det som i dag utgör elevvård. Det innebär att många uppgifter som kan bli föremål för sekretess enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen kan komma att blandas med offentliga studieuppgifter på samma sätt som gäller för t.ex. skriftlig information vid utvecklingssamtal. En förutsättning för att syftet med individuella utvecklingsplaner skall kunna uppnås är dessutom att det finns en nära och aktiv samverkan mellan skola och hem. Den skriftliga informationen om en elev kan därigenom komma att bli omfattande. 
 Det är mot denna bakgrund mycket viktigt att tydliggöra den betydelse som bestämmelserna om offentlighet och sekretess har för arbetet med individuella utvecklingsplaner. Enligt vår uppfatt- ning finns det därför ett starkt behov av att fastställa tydliga riktlin- 
 115 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 jer för utformningen av skriftliga individuella utvecklingsplaner, t.ex. genom utfärdande av allmänna råd. 
  
 7.6.4 
  
 Diarier och andra liknande register 
  
 Allmän handling? 
 Allmänna handlingar skall enligt 15 kap. 1 § sekretesslagen registre- ras av myndigheten när de kommer in eller upprättas (se avsnitt 7.7.1). Ett sådant register eller diarium, där det framgår vilka all- männa vilka handlingar som finns hos en myndighet, utgör enligt 2 kap. 7 § TF en allmän handling i sig själv när den har färdigställts för anteckning eller införing. Varje enskild anteckning som därefter görs i registret blir därför allmän omedelbart. 
 Offentlighet eller sekretess? 
 Enligt 15 kap. 2 § sekretesslagen skall ett register över en myndig- hets allmänna handlingar innehålla uppgifter om det datum då en handling kom in eller upprättades, diarienummer eller liknande be- teckning på handlingen, från vem handlingen har kommit in eller till vem den har expedierats samt i korthet vad handlingen rör. Det finns emellertid inget som formellt hindrar att även annan informa- tion antecknas i registret. 
 Ett register över allmänna handlingar som finns hos en myndig- het skall i princip vara offentligt, eftersom syftet med ett sådant register är just att enskilda skall kunna få information om vilka handlingar som finns där. Det finns därför ingen särskild bestäm- melse i sekretesslagen som gäller just uppgifter i ett sådant register, men det hindrar emellertid inte att vissa av uppgifterna ändå kan vara sekretessbelagda. En uppgift som antecknas i ett diarium eller liknande register kan omfattas av sekretess enligt någon annan be- stämmelse i sekretesslagen, och då gäller sekretessen även för upp- giften i registret. Om det således skulle antecknas i ett register att en viss handling har skickats till en namngiven elev och att han eller hon har varit föremål för vissa i registret uppräknade elevvårdsåt- gärder, skulle dessa uppgifter kunna sekretessbeläggas enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen. För att undvika att delar av ett register blir hem- liga, föreskrivs i 15 kap. 2 § sekretesslagen att uppgifter om vem som skickat in eller fått en viss handling samt uppgifter om vad en 
 116 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 handling rör,  
 skall  
 utelämnas eller särskiljas om det behövs för att allmänheten skall kunna få tillgång till registret. Något formellt hinder mot att anteckna andra sekretessbelagda uppgifter än de nu nämnda i ett register finns inte, men för att registret skall kunna uppfylla sitt syfte bör detta självfallet undvikas. 
  
 7.7 
  
 Registrering samt bevarande/gallring 
  
 Av vår enkätundersökning (se avsnitt 7.1) framgår att det i vissa avseenden finns brister i skolpersonalens kunskaper om vilka hand- lingar inom skolan som skall diarieföras eller på annat sätt registre- ras. Samma undersökning antyder också att det finns brister i kun- skaperna om vilka handlingar som får gallras, dvs. förstöras, och vilka som skall bevaras. I följande avsnitt redovisar vi därför i kort- het vilka regler som gäller i dessa frågor. 
  
 7.7.1 
  
 Registrering och diarieföring? 
  
 Bestämmelser om när och hur en myndighet skall registrera all- männa handlingar finns i 15 kap. sekretesslagen. Syftet med regi- streringen är att garantera handlingsoffentligheten, dvs. rätten att ta del av allmänna handlingar. Det skall med andra ord vara möjligt att konstatera vilka handlingar som förvaras hos en myndighet. Däremot ställs inga formella krav på hur registreringen skall gå till. Myndigheterna har alltså stor frihet att själva avgöra formerna. I praktiken kan registrering därför gå till på olika sätt, t.ex. genom att varje skola inom en myndighet för ett eller flera egna diarier el- ler genom att det, i vart fall för vissa handlingar, finns gemensamma register för olika skolor inom myndigheten. Däremot bör den me- tod som tillämpas också tillämpas konsekvent. 
 30 
  
 Huvudregeln är att en allmän handling skall registreras utan dröjsmål när den har kommit in eller upprättats. Registreringsskyl- digheten är dock inte ovillkorlig. Brev eller meddelanden som har kommit in till eller skickats från en skolmyndighet behöver inte registreras eller på annat sätt hållas ordnade, om de uppenbarligen är av  
 ringa betydelse  
 för skolverksamheten. Exempel på sådana handlingar är t.ex. pressklipp och reklam, men även många enkla 
  
 30  
 JO 1995/96 s. 485 
 117 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 skriftliga upplysningar från lärare till elever och föräldrar torde normalt kunna undantas från registreringskravet på den grunden. 
 Handlingar som däremot inte är av ringa betydelse för skolverk- samheten – t.ex. inlagor i ärenden, beslut avseende enskilda elever och meddelanden av större betydelse till elever eller föräldrar – skall alltid registreras, om de innehåller uppgifter som kan sekre- tessbeläggas. Viktigare brev eller meddelanden som är helt offentli- ga behöver visserligen inte formligen registreras, men de skall i vart fall hållas ordnade på ett sådant sätt att det enkelt går att kontrolle- ra vad som har kommit in eller skickats ut. För att en god struktur på handlingarna skall kunna upprätthållas, bör sådana offentliga handlingar som hålls samlade utan att registreras inte blandas med registrerade hemliga handlingar. 
 31 
  
 Registreringsskyldigheten gäller oavsett vem inom en myndighet som har tagit emot eller upprättat en handling. All skolpersonal har därför ett ansvar att se till att handlingar som de själva har tagit emot eller upprättat i sitt arbete, i förekommande fall registreras enligt de närmare bestämmelser som gäller för myndigheten. 
  
 7.7.2 
  
 Bevarande eller gallring? 
  
 Den grundläggande rätten att ta del av allmänna handlingar finns i 2 kap. TF. Även om en sådan rättighet givetvis blir illusorisk om handlingarna inte vårdas och bevaras eller om de förstörs godtyck- ligt och oreglerat, 
 32  
 så finns det inga konkreta bestämmelser om bevarande och gallring i grundlagen. Däremot anges i 2 kap. 18 § TF att grundläggande bestämmelser om bevarande och gallring av allmänna handlingar skall meddelas i lag. Sådana bestämmelser finns i arkivlagen (1990:782). Enligt den lagen skall en myndighets arkiv bevaras, hållas ordnade och vårdas så att de tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rätt- skipningen och förvaltningen samt forskningens behov. Hänsyn skall dessutom tas till att myndigheternas arkiv, som något förenk- lat består av de allmänna handlingar som upprättats eller kommit in, dessutom utgör en del av kulturarvet. 
 Huvudregeln måste mot bakgrund av syftet med tryckfrihets- förordningen och vad som anges i arkivlagen vara att allmänna 
  
 31 
  
 Jfr a.a, s. 489 
  
 32 
  
 Griffin/Berry/York,  
  
 Arkivlagen – Bakgrund och kommentar  
 (2 uppl. 2000), s. 159 
 118 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 handlingar skall bevaras. Av den senare lagen framgår dock att de får gallras (förstöras). För statliga myndigheter är det Riksarkivet som meddelar föreskrifter eller fattar beslut om när allmänna hand- lingar får gallras. För kommunala myndigheter finns inga motsva- rande uttryckliga regler om vem som bestämmer när och i vilken omfattning handlingar får gallras, men enligt huvudregeln i arkivla- gen är det kommunstyrelsen som i egenskap av arkivmyndighet har tillsyn över – och därmed i princip ansvar för – att de kommunala myndigheterna fullgör sina arkivskyldigheter. Ofta utfärdar de kommunala arkivmyndigheterna också särskilda gallringsföreskrif- ter, och då inte sällan med förebild i Riksarkivets föreskrifter för de statliga myndigheterna. 
 33 
  
 Det är inte möjligt för oss att i detta betänkande redogöra för de närmare bestämmelser som reglerar om – och i så fall under vilka förutsättningar – de allmänna handlingarna i skolverksamheten skall bevaras eller gallras. Vad som däremot är viktigt att slå fast är att rektorer, lärare och andra personalkategorier inte på egen hand fritt kan avgöra vilka allmänna handlingar som skall bevaras och vilka som skall förstöras. Alla åtgärder som innebär att allmänna handlingar gallras måste ha stöd i föreskrifter eller andra direktiv från skolmyndigheten eller den kommunala arkivmyndigheten (från Riksarkivet i fråga om statlig skolverksamhet). 
  
 7.8 
  
 Vår bedömning av behovet av nya sekretessregler 
  
 Vår bedömning 
 : De nya arbetsformer som har börjat tillämpas inom skolan, och som bl.a. innebär ökat dokumentationskrav för uppföljning och utvärdering av arbetet och insatserna inom elevhälsan, medför sannolikt att allt fler känsliga uppgifter om elever kommer att hanteras av personalen. Även införandet av arbetsmetoder med mer individualiserad undervisning kommer att leda till ökad dokumentation om elever. Betydelsen av att skolpersonal på ett korrekt sätt kan hantera elevinformation, inte minst i fråga om offentlighet och sekretess, kommer därför att öka. 
  
 33  
 Offentlighets- och sekretesskommittén har föreslagit att kommunala myndigheter skall få gallra allmänna handlingar endast om detta anges i lag eller i föreskrifter från kommun- fullmäktige eller den arkivmyndighet som fullmäktige utser, dvs. motsvarande vad som i dag gäller för det statliga området och Riksarkivet ( 
 Ordning och reda bland allmänna handlingar 
 , SOU 2002:97) 
 119 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 Vår kartläggningen av den dokumentation som förekommer i skolorna och analysen av dokumentens offentligrättsliga status, visar emellertid  
 inte  
 på sådana problem med eller brister i sekre- tesslagstiftningen att det bör föranleda nya eller ändrade sek- retessregler. 
 Av såväl vår enkätundersökning som annat material vi tagit del av framgår att det ibland kan vara svårt för skolpersonalen att bedöma dels om handlingar i skolan är allmänna eller inte, dels under vilka förutsättningar uppgifter i allmänna handlingar kan sekretessbeläg- gas. Sådana svårigheter har t.ex. påtalats av JO i dennes tillsyns- verksamhet. 
 34  
 Den kartläggning och analys som vi har genomfört och som presenteras i detta kapitel, bekräftar att det många gånger kan uppstå svårbedömda situationer. 
 För det första är reglerna om allmänna handlingar i tryckfrihets- förordningen komplicerade, något som också kan sägas om till- lämpningen av de aktuella bestämmelserna i sekretesslagen om sek- retess i skolan. För det andra finns det inom skolverksamheten en uppsjö av olika handlingstyper som avser enskilda elever, både så- dana som upprättas av skolorna och sådana som kommer in från utomstående. Dessutom kommer sannolikt de nya arbetsformer som har börjat tillämpas inom skolan, med krav på uppföljning och utvärdering av t.ex. arbetet och insatserna inom elevhälsan, att medföra att allt fler känsliga uppgifter om elever framöver kommer att hanteras av personalen. Även den nya arbetsmetodik som är tänkt att i allt större utsträckning användas i undervisningen, t.ex. upprättande av individuella utvecklingsplaner, kommer att leda till ökad dokumentation om elever. 
 Vi gör emellertid den bedömningen att situationen inte nödvän- digtvis är mer komplicerad för landets skolor än vad den många gånger är för andra myndigheter som har att tillämpa offentlighets- principen. De problem som finns är enligt vår mening framför allt en följd av dels att den offentligrättsliga lagstiftningen är omfattan- de och många gånger svårtillgänglig, dels att det i vissa avseenden finns brister i personalens kunskaper om denna lagstiftning. Det finns ingenting i vår kartläggning och analys avseende dokumenta- tionen i skolan som direkt föranleder oss att föreslå några materiel- la förändringar av sekretesslagen (vi återkommer dock nedan till frågan om handlingar som framställs av elever). 
  
 34  
 Se t.ex.  
 JO-beslut 
 2002-12-18, 
  dnr  
 4428-2000 
  (initiativärende rörande hanteringen av vissa anteckningar angående elever vid en gymnasieskola) 
 120 
  
 SOU 2003:103 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 En allmän översyn av sekretesslagen har nyligen gjorts av Beck fentlighets- och sekretesskommittén, som bl.a. lämnat förslag till lagtekniska förändringar och förenklingar av bestämmelserna om skolsekretess. 
 35  
 Vi ser därför ingen anledning att lämna egna förslag i det avseendet. 
 Däremot anser vi att det vore önskvärt om kommunerna (eller andra skolmyndigheter) i större utsträckning än i dag utfärdade föreskrifter, allmänna råd eller andra liknande generella anvisningar om hur den dokumentation som skall eller kan förekomma i sko- lorna skall hanteras, framför allt i fråga om allmänna handlingar. Det finns också anledning att diskutera om det behövs särskilda utbildningsinsatser – internt inom kommunerna eller som ett led i de skilda yrkesutbildningarna – för att skolpersonalen i större ut- sträckning än i dag skall uppfatta alla de problem som rör offent- lighet och sekretess i skolan och få nödvändig kunskap om vilka regler som gäller. 
 Även om vi således inte anser det påkallat att ändra några be- stämmelser i sekretesslagen med anledning av vår kartläggning och analys, vill vi avslutningsvis ytterligare beröra de frågor som kan uppstå beträffande handlingar som upprättas av elever och sedan lämnas till skolans personal. Det skriftliga material som elever pro- ducerar i skolarbetet och sedan lämnar till lärare eller annan perso- nal, blir enligt vår uppfattning allmänna handlingar (se avsnitt 7.6.2). Det är rimligt att anta att mycket av innehållet i detta mate- rial inte skulle kunna sekretessbeläggas med stöd av dagens regler, eftersom uppgifterna inte kan hänföras till den elevvårdande verk- samheten. På landets skolor finns därför med största sannolikhet stora mängder handlingar i form av elevmaterial som måste lämnas ut om någon begär att få del av dem. Mycket av informationen i dessa handlingar kan naturligtvis på olika sätt vara känslig för en- skilda elever och det skulle kunna föranleda obehag för dem om informationen spreds i kamratkretsen eller till andra utomstående. 
 Vi anser att uppgifter som i dag inte omfattas av sekretess efter- som de är direkt hänförliga till undervisningen även fortsättnings- vis bör vara offentliga, men har ändå övervägt att föreslå en ny sek- retessbestämmelse för att skydda känsliga uppgifter som härrör från elevernas skolarbete. Det kan finnas behov av att i undantags- fall kunna sekretessbelägga annars offentliga uppgifter, t.ex. när uppgifterna avslöjar känsliga personliga förhållanden eller när det 
  
 35  
 Se  
 Ny sekretesslag  
 (SOU 2003:99) 
 121 
  
 Dokumentation i skolan – förekomst och rättslig status 
  
 SOU 2003:103 
  
 av annan orsak kan förväntas att en enskild elev skulle ta mycket illa vid sig om uppgifterna spreds. En sådan bestämmelse skulle kunna formuleras så att sekretess gäller för uppgift som en elev lämnar till personalen inom ramen för undervisningen, om det av särskilda skäl finns anledning att anta att den enskilde eller någon närstående skulle lida (allvarligt) men om uppgiften röjs. 
 Enligt vår mening bör emellertid stor restriktivitet iakttas när man överväger att införa nya sekretessbestämmelser som begränsar offentligheten i myndigheternas verksamhet. Bristen på en generell sekretessbestämmelse som avser elevernas skriftliga studiematerial har hittills inte heller påtalats som ett praktiskt problem. Vi anser därför att det inte nu finns tillräckliga skäl för att föreslå en be- stämmelse med nämnda innebörd. 
 122 
 8 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
 Elevvårdsutredningen föreslog år 2000 bl.a. att de särskilda verk- samheter inom skolan som i dag kallas elevvård och skolhälsovård i stället skall benämnas  
 elevhälsa 
 . 
 1  
 Skollagskommittén har därefter föreslagit att elevhälsa skall utgöra ett nytt verksamhetsområde en- ligt skollagen. 
 2  
 Vår uppgift är att, mot bakgrund av dessa tidigare överväganden om elevhälsa, kartlägga och analysera de begräns- ningar i möjligheterna till samarbete mellan berörda personalkate- gorier som nu gällande sekretessbestämmelser kan medföra. Vi skall också lämna förslag på författningsändringar som kan under- lätta samarbetet mellan de aktuella yrkeskategorierna inom elevhäl- san och med övrig personal i skolan. Samtidigt skall vi beakta såväl patientsäkerhetsperspektivet som vikten av att elevernas och deras närståendes förtroende gentemot skolpersonalen kan bibehållas. 
  
 8.1 
  
 Sekretess och samarbete inom skolhälsovård och elevvård i dag 
  
 8.1.1 
  
 Personalkategorier inom skolhälsovård och elevvård 
  
 Vi redovisar i kapitel 3 vad som i dag avses med skolhälsovård och elevvård. Av särskild betydelse för våra överväganden om samarbe- tet inom och mellan dessa verksamheter, är att klargöra vilka per- sonalkategorier inom skolan som är direkt berörda av verksamhe- terna. Vi bortser i den fortsatta genomgången från ekonomiperso- nal och från sådan personal som utför ett rent administrativt arbete inom ramen för skolverksamheten. 
  
 1 
  
 Elevvårdsutredningen,  
 Från dubbla spår till Elevhälsa – i en skola som främjar lust att lära, hälsa och utveckling  
 (SOU 2000:19) 
  
 2 
  
 1999 års skollagskommitté,  
  
 Skollag för kvalitet och likvärdighet  
 (SOU 2002:121) 
 123 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolhälsovården 
 För skolhälsovårdens del framgår tydligt av 14 kap. 2 § skollagen att där skall finnas skolläkare och skolsköterska. Det finns enligt vad vi erfarit inga egentliga rättsliga tveksamheter i fråga om vilka arbetsuppgifter som skolläkare och skolsköterskor avses utföra. Generellt arbetar de enligt klara riktlinjer och med tydligt fastställ- da arbetsuppgifter, med stöd både i skollagstiftningen och i hälso- och sjukvårdslagstiftningen. Vad som omfattas av skollagstiftning- en framgår av vår redovisning i kapitel 2. I hälso- och sjukvårdslag- stiftningen ingår bl.a. hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område samt patientjournallagen (1985:562). Därutöver finns ett flertal föreskrifter och allmänna råd från Socialstyrelsen som gäller bl.a. skolhälsovården. 
 Elevvården 
 Inom elevvården är situationen i fråga om vilka personalkategorier som berörs en annan än inom skolhälsovården. En grundläggande skillnad ligger redan i att elevvården som verksamhet inte är rätts- ligt definierad eller avgränsad i skollagstiftningen. Det finns inte heller någon rättslig reglering beträffande vilka personalkategorier som arbetar med elevvård vid skolor. 
 Från sekretessynpunkt är det av intresse att elevvården i sekre- tesslagen indelas i dels den  
 särskilda  
 elevvården, som omfattar skol- psykolog och skolkurator, dels den elevvårdande verksamheten  
 i övrigt 
 , som omfattar i stort sett all övrig personal i skolan som har någon form av elevvårdande uppgifter. 
 3  
 En sammanställning av elevvårdens personal och deras huvudsakliga arbetsuppgifter finns i avsnitt 3.2.1 och ser i korthet ut på följande sätt. Den elevvårdande personalen – skolhälsovården undantagen – består av skolpsykolo- ger, skolkuratorer, specialpedagoger samt studie- och yrkesvägleda- re. Övrig personal som arbetar med elevvårdande arbetsuppgifter är främst rektorer och andra skolledare samt lärare, men det kan även förekomma andra personalkategorier som har daglig eller nära kon- takt med elever. Det kan nämnas att denna övriga personal inte före- slås ingå i den nya elevhälsan (se avsnitt 8.2.2). 
  
 3  
 Regner/Eliasson/Heuman,  
 Sekretesslagen – En kommentar 
 , 7:51 
 124 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 Det kan noteras att bland elevvårdspersonalen har legitimerade psykologer (och i förekommande fall psykoterapeuter) i vissa avse- enden en särskild ställning. Dessa psykologer räknas numera som hälso- och sjukvårdspersonal när de i sin yrkesutövning inom sko- lan undersöker, vårdar eller behandlar elever. Det innebär att den lagstiftning inom hälso- och sjukvårdsområdet som är tillämplig på arbetet inom skolhälsovården – t.ex. lagen om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område samt patientjournallagen – även är tillämplig på det arbete som legitimerade psykologer utför. 
 4  
 De är därför bland annat skyldiga att föra patientjournal och kan även åläggas disciplinpåföljd om de inte fullgör sina skyldigheter. 
 I det här sammanhanget bör även den personal som arbetar på fritidshem beröras. I verksamheten på ett fritidshem förekommer i dag definitionsmässigt ingen elevvård, men det finns ofta starka kopplingar till och ett integrerat samarbete med en skola. Det in- nebär att även fritidspedagoger och övrig personal på fritidshem ofta direkt eller indirekt arbetar med elevvårdande uppgifter. 
  
 8.1.2 
  
 Sekretess inom skolhälsovården 
  
 Grundläggande sekretessbestämmelser 
 Skolhälsovården utgör en verksamhet inom skolväsendet, men sek- retess i skolhälsovården regleras inte i samband med bestämmelser om skolsekretess i 7 kap. 9 § sekretesslagen, utan gemensamt med annan hälso- och sjukvård. Den grundläggande bestämmelsen om sekretess inom skolhälsovården återfinns därför i 7 kap. 1 § sekre- tesslagen. Där anges att sekretess gäller inom hälso- och sjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhål- landen, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. 
 Sekretessbestämmelsen är alltså förenad med ett omvänt skade- rekvisit, vilket innebär att det finns en presumtion för att sekretess gäller. Det råder med andra ord sträng sekretess inom skolhälso- vården. Innan en uppgift i t.ex. en patientjournal lämnas ut måste läkaren eller sköterskan därför vara säker på att den elev som berörs 
  
 4  
  
 Se bl.a.  
 Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m.  
 (SOU 1996:138), s. 392 f, regeringens beslut  
  
 1997-08-23 
  
  (dnr S94/4409/S och S96/5940/S), prop. 1997/98:109 
  
 Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område  
 samt Robinson,  
 Sekretess i skola och för- skola  
 (1999) s. 61 f 
  
 125 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 av uppgiften, eller närstående till honom eller henne, inte lider men av utlämnandet. 
 Kravet på att den enskilde inte får lida men av ett röjande av uppgifter innebär att ett utlämnande inte får leda till att denne blir utsatt för andras missaktning om hans eller hennes personliga för- hållanden blir kända. I förarbetena till sekretesslagen sägs att redan den omständigheten att vissa personer känner till en ömtålig upp- gift kan vara tillräckligt för att medföra men. Utgångspunkten för bedömningen av om någon kan lida men skall således vara den be- rörda personens egen upplevelse. 
 5  
 Enligt uttalanden av JO måste en läkare eller sköterska, innan uppgifter i en patientjournal lämnas ut, sätta sig in i patientens situation och försöka förstå hur han eller hon skulle uppleva det om uppgifterna fördes vidare. Om det inte kan uteslutas att patienten skulle uppleva det som obehagligt och det inte är säkert att han eller hon är med på att uppgifterna lämnas ut, skall läkaren eller sköterskan inhämta patientens mening. 
 6 
  
 Att sekretessen är sträng inom skolhälsovården innebär emeller- tid inte att det i alla sammanhang är omöjligt att lämna ut känsliga uppgifter utan den enskildes samtycke. För det första medger ska- derekvisitet normalt att uppgifter kan lämnas till annan hälso- och sjukvårdspersonal om uppgifterna behövs i rent vårdsyfte. 
 7  
 För det andra kan det finnas ett visst begränsat utrymme för personalen inom skolhälsovården att lämna uppgifter om en elev till exempel- vis annan personal inom skolverksamheten, om det görs i syfte att hjälpa den unge. 
 8  
 I sådana fall borde det nämligen inte sällan vara klart att utlämnandet inte är till men för den enskilde. En sådan bedömning av eventuella men till följd av att en uppgift röjs måste dock ses mot bakgrund av att det är den enskildes egen upplevelse som skall vara avgörande. I princip torde det därför ofta krävas samtycke även om den enskilde eleven skulle vara hjälpt av att upp- gifterna lämnades ut. 
 9  
 Om den enskilde uttryckligen har motsatt sig att vissa känsliga uppgifter lämnas vidare, är det uteslutet att uppgifterna får röjas på den grunden att den enskilde inte skulle lida men. Det krävs då att det finns särskilda sekretessbrytande be- stämmelser för att uppgifterna skall kunna lämnas ut (se om detta nedan). 
  
 5 
  
 Prop. 1979/80:2 del A  
  
 Förslag till ny sekretesslag 
 , s. 83 
  
 6 
  
 JO 1982/83 s. 224 
  
 7 
  
 Prop. 1979/80:2 del A, s. 168 
  
 8 
  
 Prop. 1988/89:67  
 om sekretessfrågor inom undervisningsväsendet 
 , s. 9 
  
 9 
  
 Jfr Robinson,  
 Sekretess i skola och förskola 
 , s. 37 
  
 126 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 Utöver den generella hälso- och sjukvårdsekretessen finns det i 7 kap. 6 § sekretesslagen en särskild bestämmelse för att skydda enskilda som lämnar information om någons hälsotillstånd eller personliga förhållanden till skolhälsovården eller annan myndighet inom hälso- och sjukvården. Sekretess för sådan anmälan eller utsa- ga gäller om det kan antas att fara uppkommer för att den som lämnat informationen utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs. Bestämmelsen är inte tillämplig när en anmälan görs i tjänsten av en offentlig funktionär, dvs. en anmälan från en lärare eller annan skolpersonal till skolhälsovården skyddas inte av sekre- tessen. 
 10 
  
 Avslutningsvis bör det också nämnas att enligt 7 kap. 3 § sekre- tesslagen kan i undantagsfall sekretess för en uppgift inom hälso- och sjukvården om en enskilds hälsotillstånd gälla också gentemot den vård- eller behandlingsbehövande själv. 
 Skolhälsovården utgör en självständig verksamhetsgren 
 Sekretess för uppgifter vid en myndighet gäller enligt 1 kap. 3 § sekretesslagen inte enbart mot enskilda utan även mot andra myn- digheter. Sekretessen för uppgifter som förekommer inom skolhäl- sovården i en kommunal nämnd gäller därför både mot den hälso- och sjukvård som bedrivs inom landstinget och mot den skolhälso- vård som bedrivs av en annan nämnd i samma kommun. Däremot gäller inte sekretess mellan skolhälsovården vid olika skolor som lyder under samma nämnd och journaler kan alltså utan sekretess- prövning lämnas mellan dessa skolor. 
 11 
  
 Av samma lagrum framgår att sekretess dessutom gäller mellan olika verksamhetsgrenar inom en och samma myndighet, om verk- samhetsgrenarna är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra. Inom skolväsendet anses skolhälsovården – som är sär- skilt reglerad och organiserad – utgöra en sådan självständig verk- samhetsgren i förhållande till övrig skolverksamhet. Det betyder att sekretess för en uppgift i den skolhälsovård som bedrivs vid en viss skola inte bara gäller mot enskilda och mot andra myndigheter, utan också mot elevvårdande och övrig verksamhet vid samma sko- la. 
 12  
 För att personliga uppgifter om enskilda elever skall kunna 
  
 10 
  
 Goodman/Eliasson/Heuman,  
  
 Sekretesslagen – En kommentar 
 , 7:36 
  
 11 
  
 Jfr JO 1993/94 s. 471 
  
 12 
  
 Prop. 1981/82:186  
  
 Ändring i sekretesslagen 
 , s. 36 ff 
 127 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 lämnas från en skolläkare till exempelvis skolpsykologen vid en och samma skola, krävs därför att en sekretessprövning görs på samma sätt som om den eventuelle mottagaren hade varit en privatperson utan någon anknytning till skolan (jfr avsnitt 8.1.3 om skolpsyko- loger och skolkuratorer). 
 Sekretessbrytande bestämmelser m.m. 
 I sekretesslagen finns ett flertal bestämmelser som tillåter att upp- gifter hos en myndighet lämnas ut till en annan myndighet, eller till en annan självständig verksamhetsgren inom samma myndighet, trots att uppgifterna är sekretessbelagda. Viktigast av dessa be- stämmelser är för skolväsendets del 14 kap. 4 § sekretesslagen, som anger att sekretess till skydd för en enskild inte gäller i förhållande till den enskilde själv och att sekretessen i övrigt helt eller delvis kan efterges av honom eller henne. Oavsett sekretess kan alltså, som framgår ovan, en uppgift som regel lämnas ut om den som be- rörs av uppgiften samtycker till det. Uppgifter inom skolhälsovår- den avser ofta minderåriga. Det innebär att samtycke, beroende på bl.a. elevens ålder, kan behövas från endast elevens vårdnadshavare, från såväl eleven som vårdnadshavarna eller från endast eleven själv (se avsnitt 5.2.4). Om det råder gemensam vårdnad måste samtycke i princip inhämtas från båda vårdnadshavarna. 
 Av 14 kap. 1 § sekretesslagen framgår vidare att sekretess inte hindrar att uppgifter lämnas till en annan myndighet om uppgifts- skyldighet följer av lag eller förordning. För skolhälsovårdens del finns inga sådana uttryckliga sekretessbrytande bestämmelser i för- hållandet till skolverksamheten i övrigt. Däremot framgår av 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) att personal inom bl.a. skolverksamhet, och således även skolhälsovården, är skyldig att till socialnämnden lämna alla uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av skydd. 
 Skolhälsovården och andra myndigheter inom hälso- och sjuk- vården har genom 14 kap. 2 § sjätte stycket sekretesslagen getts möjlighet att lämna sekretessbelagda uppgifter om bl.a. minderåriga och missbrukare till en annan myndighet inom hälso- och sjukvår- den eller till socialtjänsten, trots att samtycke saknas. En förutsätt- ning för utlämnande är att det behövs för att den enskilde skall få nödvändig vård, behandling eller annat stöd. Bestämmelsen skall tillämpas restriktivt och normalt endast när det inte går att få sam- 
 128 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 tycke från den enskilde till utlämnande. I förarbetena uttalas att det för tillämpning av undantaget bör krävas att den berörda personen kan antas direkt motsätta sig att uppgifter lämnas ut eller att saken brådskar så att det inte finns tid att inhämta samtycke. 
 13 
  
 En ofta åberopad bestämmelse i sekretesslagen när uppgifter be- höver lämnas från en myndighet till en annan är den s.k. general- klausulen i 14 kap. 3 § första stycket. Enligt denna bestämmelse kan sekretessbelagda uppgifter lämnas ut om det är uppenbart att intresset för att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda. Uppgifter som omfattas av hälso- och sjukvårdssekretess är emellertid enligt paragrafens andra stycke helt undantagna från tillämpningen av generalklausulen. Sekretess- belagda uppgifter i skolhälsovården kan alltså inte under några om- ständigheter lämnas ut till andra myndigheter eller till elevvården vid samma skola efter en sådan intresseavvägning. 
 Enligt 1 kap. 5 § sekretesslagen kan personal inom skolhälsovår- den emellertid lämna ut uppgifter om elever till andra myndigheter, till elevvården vid den aktuella skolan eller till enskilda, om det är nödvändigt för att verksamheten i skolhälsovården skall kunna fullgöras. Det är enbart den utlämnande myndighetens behov som skall beaktas och det saknar därför helt betydelse vilket behov mot- tagaren har av uppgiften. För skolhälsovårdens del kan bestämmel- sen bli tillämplig exempelvis när en skolläkare eller skolsköterska på uppdrag av rektorn vid skolan undersöker en elev inom ramen för ett elevvårdsärende. Resultatet av en sådan undersökning måste kunna redovisas för uppdragsgivaren. 
 14  
 Det är emellertid viktigt dels att eleven och andra berörda är medvetna om att uppgifterna kan lämnas vidare, dels att redovisningen inte omfattar tidigare kända uppgifter om eleven. 
 Det bör också nämnas att sekretessen – enligt de principer som uttrycks i 24 kap. 4 § brottsbalken – i nödsituationer kan brytas utan att det anses som brott mot tystnadsplikt (jfr avsnitt 8.1.3). 
 Personal som arbetar vid flera myndigheter 
 I detta sammanhang bör en särskild situation som kan uppstå inom bl.a. skolhälsovården nämnas. Det förekommer att skolläkare och skolsköterskor som är anställda av en kommun tjänstgör vid flera 
  
 13 
  
 Prop. 1990/91:111  
 sekretess inom och mellan myndigheter på vårdområdet 
 , s. 17 f och 41 
  
 14 
  
 Prop. 1979/80:2 del A, s. 169 
  
 129 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 skolor som lyder under skilda kommunala nämnder, dvs. läkarna och sköterskorna arbetar med samma typ av verksamhet men för olika myndigheter. I en sådan situationen följer det av 1 kap. 3 § sekretesslagen att sekretess gäller mellan de olika verksamheterna, trots att arbetet utförs av en och samma läkare eller sköterska. Det innebär att utan samtycke eller stöd av författningsbestämmelser om utlämnande av uppgifter, har en läkare inte rätt att för övrig personal inom skolhälsovården vid en skola röja sekretessbelagda uppgifter som han eller hon har erhållit genom sin tjänstgöring inom skolhälsovården vid en annan skola som inte lyder under samma kommunala nämnd. 
 Detta får praktisk betydelse främst när en elev byter från en sko- la till en annan som inte lyder under samma nämnd, men där sam- ma person tjänstgör som t.ex. skolläkare vid bägge myndigheterna. I dessa fall krävs alltså normalt samtycke för att skolläkaren för den övriga skolhälsovårdspersonalen vid den nya skolan skall få röja sådana sekretessbelagda uppgifter om eleven, som han eller hon har kännedom om genom sin tjänstgöring vid elevens tidigare skola. 
  
 8.1.3 
  
 Sekretess inom elevvården 
  
 Allmänt om sekretess inom elevvården 
 Sekretess i skolan regleras i huvudsak i 7 kap. 9 § sekretesslagen. När det gäller den del av skolverksamheten som avser elevvård (skolhälsovården undantagen) kan sekretessen delas in i tre katego- rier. För den  
 särskilda elevvård  
 som bedrivs av psykologer och ku- ratorer finns bestämmelser om sträng sekretess i 7 kap. 9 § första stycket. Den svagare sekretessen för  
 elevvårdande verksamhet i öv- rigt  
 regleras i samma lagrums andra stycke. Denna sekretess kan således komma att omfatta uppgifter hos andra yrkeskategorier, t.ex. rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare. Slutligen gäller enligt andra stycket också att  
 beslut i elevvårdsärenden  
 inte alls om- fattas av sekretess, dvs. sådana beslut är alltid offentliga. 
 Skolhälsovården utgör en självständig verksamhetsgren inom skolan, vilket innebär att sekretess enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen gäller gentemot den elevvårdande verksamheten (se avsnitt 8.1.2). Någon motsvarande uppdelning på skilda verksamhetsgrenar före- kommer inte inom den skolverksamhet som regleras i 7 kap. 9 § sekretesslagen. Elevvårdsverksamheten vid en skola utgör därför 
 130 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 tillsammans med övrig skolverksamhet en gemensam verksamhets- gren (sekretessområde), oavsett om uppgifter förekommer i den särskilda elevvård som bedrivs av psykologer och kuratorer eller i den elevvårdande verksamheten i övrigt. 
 15  
 Inom ett sådant område råder alltså ingen sekretess. 
 Av förarbetena till sekretesslagen kan utläsas att med  
 elevvår- dande verksamhet  
 avses i sekretessammanhang elevvården i mer av- gränsad mening, nämligen skolans strävanden att förebygga upp- komsten av skolsvårigheter och andra personliga problem för den enskilde eleven och de särskilda åtgärder som kan vidtas för att komma till rätta med de svårigheter som ändå uppstår (en genom- gång av vad som omfattas av begreppet elevvård finns i avsnitt 3.2). 
 16  
 Det innebär att uppgifter som hänför sig till en elevs studie- situation i mer begränsad bemärkelse ligger utanför det sekretess- skyddade området. Uppgifter om elevens studieresultat och närva- ro är således inte hänförliga till elevvården och därför i princip all- tid offentliga. 
 17 
  
 Sekretess för uppgifter i elevvårdande verksamhet gäller generellt i förskoleklassen, grundskolan, gymnasieskolan, särskolan, special- skolan och sameskolan samt i kommunal riksinternatskola. Sekre- tessen omfattar alltså inte motsvarande stödjande verksamhet inom t.ex. skolbarnsomsorgen. För sådan verksamhet finns särskilda be- stämmelser (se nedan om fritidshem). 
 Sekretess i den särskilda elevvården (psykolog och kurator) 
 Enligt 7 kap. 9 § första stycket sekretesslagen gäller sekretess inom den elevvårdande verksamheten för uppgift som hänför sig till psy- kologisk undersökning eller behandling och för uppgift om en- skilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller nå- gon honom närstående lider men. 
  
 15 
  
 Prop. 1981/82:186, s. 38 , KU 1982/83:12, s. 17 samt prop. 1988/89:67, s. 10 ff (se även t.ex.  
  
 JO-protokoll 
 2002-05-28, 
  dnr  
 848-2002). 
  Med anledning av att legitimerade psykologer numera ofta omfattas av samma lagstiftning på hälso- och sjukvårdens område som skolhäl- sovårdens personal, har det emellertid i vissa sammanhang ifrågasatts om inte skolpsykolo- gernas verksamhet bör anses utgöra en självständig verksamhetsgren (se t.ex. Sverne/Sylvan- der,  
 Etik och juridik för psykologer och psykoterapeuter 
 , Falun: ScandBook AB, 1998, s. 111 ff) 
  
 16 
  
 Prop. 1979/80 del A, s. 194 f 
  
 17 
  
 A.a, s. 197 (jfr även Kammarrättens i Stockholm dom  
  
 2001-07-13, 
  mål nr  
 3942-2001). 
  Sådana uppgifter kan emellertid omfattas av sekretess när de ingår i ärende om tillrättaföran- de av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. 
 131 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 Den särskilda elevvård som bedrivs av skolpsykologer och skol- kuratorer är alltså omgärdad av sträng sekretess med ett omvänt skaderekvisit, till skillnad från elevvården i övrigt (se nedan). En bedömning i ett konkret fall av eventuella men för den enskilde till följd av att en uppgift röjs, skall alltid utgå från den enskildes egen upplevelse. 
 18  
 Det innebär att en uppgift kan lämnas ut efter en ska- deprövning bara om det är helt klart att den enskilde inte skulle känna sig kränkt eller på annat sätt anse sig lida men av att motta- garen får del av uppgiften. 
 Anledningen till att sträng sekretess gäller inom den särskilda elevvården är att den verksamhet som bedrivs av psykologer och kuratorer delvis är av annan karaktär än den som övrig skolpersonal utför samt att inslaget av förtrolighet kan vara mer framträdande och att det ofta förekommer uppgifter om personliga förhållanden av mycket känslig och ömtålig natur. 
 19  
 Sekretessen motsvarar den som enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen gäller för hälso- och sjukvårds- personal inom exempelvis skolhälsovården. 
 20 
  
 Den stränga sekretessen inom den särskilda elevvården innebär emellertid inte några formella hinder mot att lämna känsliga upp- gifter till annan skolpersonal utan den enskildes samtycke, efter- som hela elevvården inom en myndighet (med undantag för skol- hälsovården) anses utgöra en och samma verksamhetsgren. 
 21  
 Det bör emellertid påpekas att det normalt inte föreligger någon skyl- dighet för psykologer och kuratorer att lämna känsliga uppgifter om enskilda elever till övrig skolpersonal, utom i det fallet att rek- torn vid skolan eller annan verksamhetschef begär att annan perso- nal skall få ta del av uppgifterna. 
 22  
 Möjligheterna att lämna ut upp- gifter till andra myndigheter eller enskilda är däremot starkt be- gränsad, om det inte sker med stöd av samtycke eller en sekretess- brytande bestämmelse (se nedan). 
 Avslutningsvis kan noteras att det avseende den särskilda elev- vården i sekretesshänseende görs skillnad mellan olika uppgifter som förekommer i psykologernas verksamhet. Sekretess gäller dels för  
 uppgifter som hänför sig till  
 psykologisk undersökning och be- 
  
 18 
  
 A.a, s. 83 
  
 19 
  
 A.a, s. 196 
  
 20 
  
 Sveriges Psykologförbund anför i sitt remissyttrande  
  
 2000-09-29 
  över Elevvårdsutred- ningens betänkande  
 Från dubbla spår till elevhälsa  
 (SOU 2000:19) att det råder delade me- ningar i frågan om också skolpsykologerna i sin verksamhet, genom tillhörigheten till hälso- och sjukvårdspersonalen, skall tillämpa hälso- och sjukvårdssekretessen i 7 kap. 1 § sekre- tesslagen (dnr U2000/1510/S) 
  
 21 
  
 Prop. 1981/82:186, s. 38, KU 1982/83:12, s. 17 samt prop. 1988/89:67, s. 10 ff 
  
 22 
  
 Prop. 1988/89:67, s. 10 samt Robinson,  
  
 Sekretess i skola och förskola 
 , s. 59 
 132 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 handling, dels för  
 uppgifter om personliga förhållanden hos  
 psykolog. Sekretess i samband med psykologiska undersökningar och be- handlingar gäller alltså inte enbart uppgifter om personliga förhål- landen, utan samtliga de uppgifter som hänför sig till sådan under- sökning eller behandling. Vidare torde begreppet hänför sig till innebära att den stränga sekretessen gäller även hos t.ex. en lärare som har fått del av en sådan uppgift, trots att lärarens arbete med elevvårdande verksamhet i övrigt primärt omfattas endast av den svagare sekretessen med rakt skaderekvisit. 
  
 23  
  
 När däremot en annan uppgift om enskilds personliga förhållanden som finns hos en skol- psykolog – en uppgift som alltså  
 inte  
 hänför sig till undersökning eller behandling – lämnas till en lärare eller annan personal som inte arbetar med den särskilda elevvården, kommer uppgiften att omfat- tas endast av den svagare sekretessen som gäller hos denna perso- nal. 
  
 24 
  
 Sekretess i övrig elevvårdande verksamhet 
 Inom den elevvårdsverksamhet – i sekretesslagens mer avgränsade mening – som bedrivs av annan skolpersonal än skolpsykolog och skolkurator, gäller enligt 7 kap. 9 § andra stycket en svagare sekre- tess än inom den särskilda elevvården. En uppgift om enskilds per- sonliga förhållanden omfattas av sekretess bara om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. 
 Vid en prövning av ett utlämnande av uppgifter som omfattas av denna svagare sekretess kan bedömningen av eventuella men ofta göras med utgångspunkt i själva uppgiften, dvs. om den till sin art är sådan att ett utlämnande typiskt sett kan medföra att en enskild känner sig kränkt. Genomsnittligt sett harmlösa uppgifter – t.ex. om adress, civilstånd och yrke – faller därför normalt utanför sek- retessen. 
 25  
 Eftersom utgångspunkten vid en prövning av utlämnan- de främst skall vara uppgiftens karaktär, skall den som efterfrågar en harmlös uppgift normalt inte behöva identifiera sig för att den skall kunna lämnas ut. Inom elevvården torde många uppgifter om enskilda elevers personliga förhållanden emellertid vara av den karak- 
  
 23 
  
 Jfr KU 1979/80:37 s. 23 samt Regeringsrättens dom  
  
 2002-10-07, 
  mål nr  
 5479-2000 
  (om sekretess för uppgift som  
 hänför sig till  
 förundersökning). Jfr dock JO 1990/91, s. 314 (om sekretess hos lärare för uppgift som hänför sig till psykologiskt test) 
  
 24 
  
 Prop. 1988/89:67, s. 12 
  
 25 
  
 Prop. 1979/80:2 del A, s. 80 f 
  
 133 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 tären att en elev typiskt sett skulle lida men om de blev kända av andra. Ett stort antal uppgifter inom elevvården kommer därmed att vara sekretessbelagda även om de inte omfattas av den strängare sekretessen hos psykologer och kuratorer, utan endast av den sva- gare sekretessen som gäller för den övriga skolpersonalen. 
 Det finns också möjlighet att sekretessbelägga uppgifter om en- skilda elevers personliga förhållanden som omfattas av det raka skaderekvisitet, trots att ett utlämnande inte typiskt sett kan antas medföra men. För att kunna vägra ett utlämnande av en normalt sett harmlös uppgift krävs emellertid att det finns någon särskild anledning till det. 
 26  
 Som exempel kan nämnas att en tjänsteman har fått veta att en enskild elev eller dennes familj är utsatt för trakasse- rier. Även om vissa uppgifter inte kan sekretessbeläggas generellt gentemot alla som efterfrågar dem, så kan ett utlämnande vägras i ett konkret fall om det kan antas att uppgiften – t.ex. om elevens adress – i just detta fall kommer att användas i trakasserande syfte. I en sådan situation kan det alltså för en korrekt bedömning krävas att den som vill få del av uppgiften identifierar sig och uppger var- för han eller hon vill ta del av den. 
 Sekretess i skolbarnsomsorg (fritidshem) 
 I verksamhet på fritidshem förekommer definitionsmässigt inte någon elevvård i dag. Det finns emellertid ofta starka kopplingar till skolans elevvård, eftersom fritidshemmen ofta bedrivs i nära samverkan med skolverksamheten. 
 Till skillnad från vad som gäller inom skolan omfattar sekretes- sen i verksamhet med skolbarnsomsorg (bl.a. på fritidshemmen) enligt 7 kap. 9 § sjunde stycket sekretesslagen samtliga uppgifter om enskildas – dvs. barnets, föräldrarnas m.fl. – personliga förhål- landen. För att sekretess skall gälla för en uppgift krävs alltså inte att den har anknytning till någon verksamhet som motsvarar sko- lans elevvård. Däremot gäller motsvarande skaderekvisit som inom elevvården för att uppgifter skall vara sekretessbelagda. Sekretess gäller således för uppgift som hänför sig till psykologisk undersök- ning eller behandling och för uppgift om enskilds personliga för- hållanden hos  
 psykolog eller kurator 
 , om det inte står klart att upp- giften kan röjas utan att den uppgiften rör eller någon närstående lider men. För  
 fritidspedagoger och annan personal  
 i övrig verksam- 
  
 26  
 A.a, s. 81 
 134 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 het inom skolbarnsomsorgen gäller i stället sekretess om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgif- ten röjs. 
 Syftet med nuvarande sekretessbestämmelse avseende skol- barnsomsorgen var bl.a. att skapa bättre förutsättningar för integra- tion mellan skolan och skolbarnsomsorgen. 
 27  
 Mot den bakgrunden och då det ofta finns en mycket nära koppling mellan skolor och främst fritidshemmen, torde de senare från sekretessynpunkt inte kunna anses utgöra en självständig verksamhetsgren inom skolan. 
 28  
 Det innebär att det inte råder någon sekretess mellan skolverksam- heten och verksamheten vid fritidshemmen inom en och samma myndighet. Om däremot ett fritidshem vid en skolenhet drivs av  
 en annan kommunal nämnd  
 än den aktuella skolverksamheten, gäller sekretess verksamheterna emellan enligt huvudregeln om sekretess mellan myndigheter. 
 Sekretessbrytande bestämmelser 
 På motsvarande sätt som för skolhälsovården finns det i sekre- tesslagen ett flertal bestämmelser som tillåter att uppgifter i annan skolverksamhet lämnas ut till andra myndigheter, eller till själv- ständiga verksamhetsgrenar inom samma myndighet, trots att upp- gifterna är sekretessbelagda. När det gäller bestämmelserna i 1 kap. 5 § samt 14 kap. 1 och 4 §§ sekretesslagen hänvisas i huvudsak till redogörelsen i avsnitt 8.1.2 om sekretessbrytande bestämmelser för skolhälsovården. 
 En ofta åberopad bestämmelse i sekretesslagen när uppgifter be- höver lämnas från en myndighet till en annan – eller mellan själv- ständiga verksamhetsgrenar inom en myndighet – är den s.k. gene- ralklausulen i 14 kap. 3 §. Enligt denna bestämmelse kan sekretess- belagda uppgifter lämnas ut om det är uppenbart att intresset för att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekre- tessen skall skydda. Bestämmelsen kan tillämpas inom elevvården när uppgifter behöver lämnas till andra myndigheter, t.ex. från en skolpsykolog eller skolkurator till en socialnämnd eller en barn- psykiatrisk klinik. 
 29  
 Den personal inom skolan som arbetar med 
  
 27 
  
 Prop. 1997/98:6, s. 61 
  
 28 
  
 Jfr Norstöm,  
 Sekretess i skola och förskola 
 , s. 69 
  
 29 
  
 Prop. 1981/82:186, s. 37. På grund av att legitimerade psykologers verksamhet numera ofta utgör hälso- och sjukvård, har det ifrågasatts om generalklausulen är eller bör vara till- lämplig i sådan verksamhet (se t.ex. Allen/Phillips,  
  
 Etik och juridik för psykologer och 
  
 135 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 elevvård kan med stöd av generalklausulen på motsvarande sätt lämna ut uppgifter om enskilda elever till skolhälsovården, men bestämmelsen är inte tillämplig i det omvända fallet (jfr avsnitt 8.1.2). En förutsättning för att sekretessbelagda uppgifter skall få lämnas ut efter en intresseavvägning måste givetvis vara att utläm- nandet verkligen behövs för den mottagande, eller eventuellt den utlämnande, myndighetens verksamhet. 
 30 
  
 Enligt 1 kap. 5 § sekretesslagen kan skolpersonal lämna ut sekre- tessbelagda uppgifter om elever till andra myndigheter, till skolhäl- sovården vid den aktuella skolan eller till enskilda, om det är nöd- vändigt för att t.ex. elevvårdsverksamheten skall kunna fullgöras hos den  
 utlämnande  
 myndigheten. Om en elev byter från en skola till en annan – mellan vilka det råder sekretess – kan bestämmelsen alltså inte åberopas för ett utlämnande av sekretessbelagda uppgif- ter från den gamla skolan, när det är den  
 nya  
 skolan som behöver ta del av uppgifterna. 
 Slutligen bör nämnas att det med tillämpning av 24 kap. 4 § brottsbalken finns begränsade möjligheter att i nödsituationer bry- ta sekretessen för uppgifter inom elevvården och lämna ut sekre- tessbelagda uppgifter utan att det anses som brott mot tystnads- plikt. 
 31  
 Av bestämmelsen framgår att en gärning som någon begår i nöd, utgör brott endast om gärningen med hänsyn till farans be- skaffenhet, den skada som åsamkas annan och omständigheterna i övrigt är oförsvarlig. 
 Personal som arbetar vid flera myndigheter 
 I avsnitt 8.1.2 om skolhälsovården redogörs för vad som gäller när skolläkare och skolsköterskor som är anställda av en kommun tjänstgör vid flera skolor som lyder under skilda kommunala nämnder. Motsvarande gäller också för personalen inom elevvår- den, t.ex. skolpsykologer som arbetar med samma typ av verksam- het vid flera skolor som lyder under olika myndigheter (nämnder). 
  
 psykoterapeuter 
 , s. 112 f). Med hänsyn till att det i 14 kap. 3 § sekretesslagen inte görs något undantag för uppgifter som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 9 § samma lag, torde det dock inte föreligga någon tveksamhet om att generalklausulen formellt är tillämplig fortfarande (jfr t.ex. Robinson,  
 Sekretess i skola och förskola 
 , s. 259 f ) 
  
 30 
  
 Jfr Regner/Eliasson/Heuman,  
  
 Sekretesslagen – En kommentar 
 , 14:26 
  
 31 
  
 Jfr JO 2001/02 s. 451 (för att varna andra skolelever lämnade en rektor ut sekretessbelag- da uppgifter om en elev som först hade medfört ett laddat skjutvapen till skolan och däref- ter, sedan han avväpnats av personalen, hotat med att hämta ett nytt) 
  
 136 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 8.1.4 
  
 Kunskapen inom skolan om sekretessreglerna (erfarenheter från vår enkätundersökning m.m.) 
  
 Det har vid olika tillfällen och i skilda sammanhang påtalats att da- gens sekretessbestämmelser är komplicerade och svåra för skolper- sonalen att överblicka. Bland annat kan det av ett flertal inspek- tionsprotokoll och beslut från JO genom åren konstateras att det i många fall finns stora brister i skolledningarnas och skolpersona- lens kunskaper om offentlighet och sekretess. 
 32 
  
 Elevvårdsutredningen har mot bakgrund av sina undersökningar av samverkan mellan skolans personalkategorier konstaterat att de sekretessregler som gäller samarbetet inom skolan är komplicerade till sin utformning och att regelverket i allmänhet inte i detalj är känt för alla dem som arbetar inom elevvården. 
 33 
  
 Denna bild bekräftas av vår enkätundersökning, som visar att en stor del av skolpersonalen anser att deras kunskap om offentlighet och sekretess är begränsad. Bland lärarna anser över hälften att de har bristande kunskaper inom området. Värt att notera är också att knappt var sjunde företrädare för skolpersonalen ansåg att sekre- tess aldrig utgör hinder för nödvändigt samarbete mellan olika yr- keskategorier inom skolan, medan var fjärde hade uppfattningen att sådana problem ofta förekommer (se  
 bilaga 5 
 ). 
  
 8.1.5 
  
 Vår bedömning av sekretess som hinder för samarbete inom en skolmyndighet 
  
 Vår bedömning:  
 Den sekretess som gäller inom en skolmyn- dighet i dag utgör inget rättsligt hinder mot samarbete internt inom skolhälsovården eller internt inom elevvårdsverksamheten. Trots avsaknaden av sekretesshinder kan det emellertid i prakti- King upplevas att hinder för samarbete föreligger mellan de per- sonalkategorier som arbetar med elevvårdsverksamhet. Sanno- likt beror dessa problem ofta på att sekretesslagens bestämmel- ser är svårtillgängliga samtidigt som det finns en bristande kun- skap om hur bestämmelserna faktiskt skall tillämpas. 
 Rättsliga hinder mot samarbete på grund av sekretess före- kommer däremot i förhållandet mellan skolhälsovårdens perso- nal och den övriga skolpersonal som arbetar med elevvårdsverk- 
  
 32 
  
 Se t.ex.  
  
 JO-protokoll 
 1995-06-01 
  (dnr  
 2174-1995), 
 2000-12-22 
  (dnr  
 3405-2000) 
  samt  
 2002-05-28 
  (dnr  
 848-2002) 
  
 33 
  
 SOU 2000:19, s. 298 
  
 137 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 samhet. Främst gäller det överföring av information från skol- hälsovården till elevvårdsverksamheten. Det finns emellertid vis- sa möjligheter att utbyta nödvändig information mellan dessa verksamhetsgrenar trots sekretesshindren. Även här kan dock svårtillgängliga regler och bristande kunskap om hur de skall tillämpas leda till att de möjligheter som finns inte används. 
 Tidigare erfarenheter, bl.a. från Elevvårdsutredningens arbete, 
 34  
 har visat att skolpersonal ofta anser att det finns problem inom skolan vad gäller samarbetet mellan skilda personalkategorier i frågor som rör enskilda elever och den elevvårdande verksamheten i stort. En förklaring som ibland framskymtat är att sekretessreglerna är ut- formade på ett sådant sätt att det många gånger försvårar, eller i vissa fall helt förhindrar, möjligheterna att utbyta information. Mot den bakgrunden har vi ansett det nödvändigt att i avsnitten 8.1.2 och 8.1.3 utförligt redovisa de sekretessregler som gäller för skol- hälsovård och elevvårdsverksamhet i dag. 
 Vid en analys av vilka konsekvenser sekretessreglerna har för samarbetet inom skolväsendet, måste en uppdelning göras mellan det informationsutbyte som sker  
 inom  
 en skolmyndighet respekti- ve det utbyte som sker  
 mellan  
 skilda skolmyndigheter. I detta av- snitt redovisar vi vad som enligt vår uppfattning gäller när uppgifter behöver utbytas inom en och samma myndighet. 
 Informationsutbyte inom skolhälsovården och inom elevvårdsverk- samheten 
 Grundprincipen i sekretesslagen är att sekretess inte råder inom en myndighet. Ett viktigt undantag är dock att när det inom myndig- heten bedrivs skilda verksamheter och dessa verksamhetsgrenar är att anse som självständiga i förhållande till varandra, behandlas verksamhetsgrenarna från sekretessynpunkt som skilda myndighe- ter. Inom skolan görs en sådan uppdelning i skilda och sinsemellan självständiga verksamhetsgrenar endast beträffande skolhälsovår- den och den övriga skolverksamheten. Det innebär att det – om man bortser från skolhälsovården – inte förekommer några rättsliga begränsningar av möjligheterna att utbyta information mellan skil- da personalkategorier inom en skola eller mellan skolor som lyder under en och samma myndighet. Det finns med andra ord inte någ- 
  
 34  
 SOU 2000:19 
 138 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 ra hinder från sekretessynpunkt för t.ex. en skolpsykolog att till en skolkurator eller klassföreståndare lämna den information om en enskild elev som behövs för att elevvårdsarbetet skall fungera. Mot- svarande gäller även inom skolhälsovården. En skolläkare kan utan hinder av sekretess utbyta information med skolsköterskor eller andra skolläkare inom en och samma myndighet. En förutsättning för informationsutbyte är emellertid att det behövs för verksamhe- ten, dvs. skvaller skall inte förekomma (jfr avsnitt 8.2.4). 
 Ett fritidshem kan enligt vår mening inte anses utgöra en själv- ständig verksamhetsgren i förhållande till den skola det är knutet till. I de fall fritidshemmet lyder under samma nämnd som skolan, finns det därför inte heller några sekretesshinder mot att uppgifter som rör enskilda elever utbyts mellan den skolpersonal som arbetar med elevvård – skolhälsovården undantagen – och fritidshemsper- sonalen. 
 Enligt vår uppfattning medför sekretessreglerna i sig själva där- för inte några begränsningar över huvud taget av elevvårdspersona- lens möjligheter att mellan sig utbyta de uppgifter som behövs i och för elevvårdsverksamheten. Några sekretessbegränsningar finns inte heller för internt informationsutbyte inom skolhälsovår- den under samma kommunala nämnd. Därmed är det inte sagt att sekretesslagen inte skulle utgöra något problem i samarbetet inom främst elevvårdsverksamheten. Våra erfarenheter från bl.a. enkät- undersökning och myndighetskontakter visar tvärtom på bristande kunskaper om sekretesslagens innebörd bland skolpersonalen. Vår slutsats är att de många gånger svårtillgängliga sekretessreglerna gör att personalen inom en skolmyndighet inte alltid är medveten om vilka möjligheter man faktiskt har att delge varandra upplys- ningar om enskilda elever inom ramen för elevvårdsverksamheten. 
 Informationsutbyte mellan skolhälsovård och elevvårdsverksamhet 
 Vid samarbetet mellan skolhälsovården och elevvårdsverksamheten är situationen från sekretessynpunkt en helt annan än inom elev- vården eller inom skolhälsovården. Eftersom skolhälsovården och elevvården anses utgöra självständiga verksamhetsgrenar i förhål- lande till varandra, gäller sekretesslagens regler – och därmed be- gränsningarna av möjligheterna till informationsutbyte – även inom samma skolmyndighet och skolenhet. 
 139 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 Som framgår av redovisningen i avsnitt 8.1.2 och 8.1.3 råder sträng sekretess inom skolhälsovården och inom delar av elevvårds- verksamheten. Det innebär att det inte alltid är möjligt att fritt ut- byta den information som behövs i verksamheterna. Innan personal inom skolhälsovården, som har tillgång till information som skulle behövas inom elevvårdsverksamheten, kan lämna uppgifter om en- skilda elever till annan skolpersonal skall i princip samma sekre- tessprövning göras som om informationen skulle lämnas ut till en privatperson eller en annan myndighet. Motsvarande förhållande gäller också i det omvända fallet, även om delar av elevvårdsperso- nalen endast berörs av en svagare sekretess. Sekretessen innebär emellertid inte på något sätt att det i alla lägen är omöjligt att utby- ta information mellan elevvårdsverksamheten och skolhälsovården vid en skola eller inom en skolmyndighet. 
 Inledningsvis är det väsentligt att understryka att den sekretess som gäller inom skolväsendet har som utgångspunkt att skydda enskilda personer från att lida men, vilket innebär att det endast är uppgifter som kan hänföras till en viss individ som kan vara sekre- tessbelagda. 
 35  
 I allmänhet kan alltså helt avidentifierade uppgifter och mer allmänna uppgifter som rör en hel klass eller en större grupp av elever röjas utan hinder av sekretess. 
 I detta sammanhang är det i fråga om hanteringen av sekretess- belagda uppgifter viktigt att framhålla att information alltid kan utbytas när den enskilde eleven, eller i vissa fall vårdnadshavarna, har gett sitt  
 samtycke till utlämnandet  
 (14 kap. 4 § sekretesslagen). Detta är den vanligaste grunden inom skolan för utbyte av känslig information om elever och helt i linje med den allmänna föresatsen att verksamheten skall bedrivas i samråd mellan personal, elever och vårdnadshavare. Det kan emellertid uppstå svåra avvägningar vid bedömningen av om samtycke behövs endast från vårdnadsha- varna (en av dem eller båda) eller endast från eleven eller om det behövs från både elev och vårdnadshavare. 
 Även om  
 samtycke saknas  
 kan en uppgift inom skolhälsovården eller elevvårdsverksamheten – som är direkt hänförlig till en viss individs hälsa eller personliga förhållanden – lämnas till personal inom den andra verksamhetsgrenen under de nedan uppräknade förutsättningarna. 
  
 35  
 Prop. 1979/80:2 del A, s. 84 
 140 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 Om en uppgift kan komma att omfattas av sekretess skall en prövning göras av om rekvisiten i den aktuella bestämmelsen är uppfyllda (7 kap. 1 eller 9 §§ sekretesslagen). I vissa fall kan uppgifter om en enskild elevs hälsotillstånd eller personliga för- hållanden lämnas till annan skolpersonal i syfte att hjälpa ele- ven, utan att det medför men för honom eller henne. Vid en prövning av om uppgifter kan lämnas till skolhälsovården från annan elevvårdande personal än skolpsykolog och skolkurator borde utgången relativt ofta bli att ett utlämnande kan ske, ef- tersom det krävs att det kan antas att den enskilde lider men av utlämnandet för att uppgifterna skall omfattas av sekretess. En noggrann prövning måste dock alltid göras i varje enskilt fall och det är enligt vår uppfattning uteslutet att känsliga uppgifter kan lämnas ut på den här grunden om den enskilde uttryckligen har motsatt sig det. 
 Om ett utlämnande av uppgifter från skolhälsovården till elev- vårdsverksamheten är  
 nödvändigt  
 för att personalen vid skol- hälsovården skall kunna fullgöra sin arbetsuppgifter, kan upp- gifterna lämnas trots att de är sekretessbelagda (1 kap. 5 § sek- retesslagen). Detsamma gäller vid uppgiftslämnande i motsatt riktning. Det väsentliga är att det är den utlämnande verksam- hetens behov som har betydelse, inte mottagarens. En skolskö- terska kan alltså inte med stöd av denna bestämmelse lämna ut en uppgift som den elevvårdande personalen behöver, om det inte är nödvändigt för skolsköterskans egen verksamhet. 
 Uppgifter som omfattas av sekretess kan lämnas från elev- vårdsverksamheten till skolhälsovården efter en prövning som visar att det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas ut har företräde framför det intresse som sekretessen skall skydda (14 kap. 3 § sekretesslagen). Uppgifter kan däremot  
 inte  
 lämnas från skolhälsovården till elevvårdsverksamheten ef- ter en sådan intresseavvägning. 
 Under vissa extrema förhållanden kan uppgifter lämnas till an- nan personal trots att sekretessreglerna helt förhindrar det. En- ligt de principer som slås fast i 24 kap. 4 § brottsbalken finns nämligen begränsade möjligheter att i nödsituationer bryta sek- retessen för uppgifter inom elevvården och lämna ut sekretess- belagda uppgifter, utan att det anses som brott mot tystnads- plikt. 
 141 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 Slutligen bör nämnas ytterligare en möjlighet för personal inom elevvårdsverksamheten att få information från skolhälsovården el- ler vice versa. Av 14 kap. 1 § socialtjänstlagen framgår att myndig- heter vars verksamhet berör barn och ungdom är skyldiga att anmä- la till socialnämnden om de i sin verksamhet får kännedom om nå- got som innebär att socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd. De som arbetar vid en sådan myndighet är också skyldiga att lämna alla de uppgifter som kan vara av betydelse för utredning av ett barns behov av skydd. Om t.ex. personalen inom skolhälso- vården får veta att en elev far illa och anmäler detta till socialnämn- den med stöd av nämnda bestämmelse, har socialnämnden möjlig- het att under den vidare utredningen informera övrig skolpersonal om dessa förhållanden med stöd av 1 kap. 5 § sekretesslagen. Ett krav är då självfallet att socialnämnden anser att skolpersonalen behöver få del av uppgifterna för att nämnden skall kunna fullgöra sin skyldighet att tillgodoses elevens behov av hjälp. I vissa fall kan alltså sekretessbelagda uppgifter, trots att samtycke saknas, överfö- ras från skolhälsovården till övrig elevvårdspersonal via social- nämnden. 
 Som framgår av vår redovisning finns det faktiska möjligheter att utbyta information även mellan skolhälsovårdens personal och per- sonal inom elevvårdsverksamheten. Eftersom samtycke ofta kan inhämtas från elever eller vårdnadshavare, torde det endast vara i ett fåtal fall som sekretesslagens bestämmelser sätter absoluta hinder i vägen för att utbyta väsentlig information om enskilda elever mel- lan de personalkategorier som arbetar med elevvård eller skolhälso- vård. En situation då sådana hinder föreligger är när personal inom elevvårdsverksamheten behöver få del av sekretessbelagda uppgifter inom skolhälsovården och den enskilde eleven (eller dennes vård- nadshavare) inte ger sitt samtycke till utlämnandet. Resonemanget förutsätter emellertid även att uppgifterna inte kan komma att överföras med hjälp av socialnämnden efter en anmälan enligt soci- altjänstlagen. 
 Sammanfattningsvis gör vi alltså den bedömningen att i dag in- nebär inte sekretesslagens bestämmelser i sig några betydande hin- der för nödvändigt samarbete mellan olika personalkategorier vid en skola eller inom en skolmyndighet, särskilt som större delen av informationsutbytet kan ske med elevernas eller vårdnadshavarnas samtycke. Det förekommer dock problem som det finns anledning att överväga särskilda lösningar för, inte minst mot bakgrund av 
 142 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 förslaget om införandet av en ny elevhälsa. Vi återkommer till dessa frågor i avsnitt 8.2. 
  
 8.1.6 
  
 Vår bedömning av sekretess som hinder för samarbete mellan myndigheter m.m. 
  
 Vår bedömning:  
 Mellan myndigheter samt mellan myndigheter och fristående skolor finns det rättsliga begränsningar av möj- ligheterna till samverkan genom utbyte av uppgifter om enskilda elever. De flesta svårigheter kan emellertid lösas genom att sam- tycke inhämtas från enskilda. 
 Egentliga problem förekommer främst mellan skolmyndig- heter/nämnder inom en kommun. De problem som har direkt anknytning till sekretesslagens bestämmelser kommer dock att lösas om Offentlighets- och sekretesskommitténs förslag avse- ende lättnader i sekretessen mellan kommunala nämnder blir verklighet. 
 Det förekommer inte helt sällan att det finns behov av att utbyta information mellan skolor som hör till skilda myndigheter eller att lämna uppgifter från en offentlig till en fristående skola. Från sek- retessynpunkt motsvarar dessa situationer i stora delar den som redovisats i föregående avsnitt om utbyte av information mellan skolhälsovården och elevvårdsverksamheten inom en skolmyndig- het. Som framgår av den redovisningen finns det normalt stora möjligheter att mellan myndigheter eller mellan självständiga verk- samhetsgrenar utbyta information som kan omfattas av sekretess, även om det också finns en del hinder. Enligt vår bedömning torde emellertid överföring av information, t.ex. i samband med att en elev byter skola, i de allra flesta fall vara möjlig genom att samtycke inhämtas från den enskilde eller dennes vårdnadshavare. 
 Så vitt vi erfarit uppstår problem oftast i de situationer då många elever samtidigt byter mellan skolor som lyder under skilda nämn- der inom samma kommun, eftersom det då kan vara praktiskt svårt att inhämta samtycke från samtliga elever. Beroende på hur kom- munerna organiserar sin skolverksamhet kan detta exempelvis in- träffa när elever byter skola i samband med att de påbörjar en högre årskurs inom grundskolan eller när de går vidare från grundskolan till gymnasieskolan. Det är vanligt att olika skolor i en kommun av sakliga eller geografiska skäl lyder under skilda nämnder, t.ex. 
 143 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 kommundelsnämnder. Svårigheter i elevvårdsarbetet kan också uppstå i samarbetet mellan en skola och personalen på det till sko- lan knutna fritidshemmet, om fritidshemmet inte lyder under samma nämnd som skolan. 
 De problem som på grund av sekretesslagens bestämmelser kan uppstå när information behöver lämnas från en kommunal nämnd till en annan är dock långt ifrån begränsade till skolans värld, och vi är tveksamma till om det är lämpligt att föreslå särlösningar just för elevhälsan eller för skolverksamheten som helhet. Frågan har emel- lertid utretts i ett annat och mer generellt sammanhang. Den 4 de- cember 2003 överlämnade Offentlighets- och sekretesskommittén sitt betänkande  
 Ny sekretesslag  
 (SOU 2003:99). Kommittén före- slår, förutom genomgripande lagtekniska och strukturella föränd- ringar av sekretesslagen, en i detta sammanhang betydelsefull änd- ring av sekretessgränserna inom en kommun. Enligt förslaget skall sekretess inte gälla mellan nämnder inom en kommun eller ett landsting till den del nämndernas verksamheter är av samma slag. Med verksamheter av samma slag avser kommittén sådana verk- samheter som rör samma förhållanden och som har samma inrikt- ning. 
 Översatt till skolans område skulle kommitténs förslag innebära att uppgifter utan hinder av sekretess kan lämnas från t.ex. en grundskola till en gymnasieskola inom en och samma kommun, trots att skolorna inte lyder under samma nämnd. Enligt förslaget skall nämligen förskoleklassen, grundskolan och gymnasieskolan samt skolbarnsomsorgen (fritidshemmen) anses utgöra verksamhe- ter av samma slag. Däremot innebär förslaget ingen förändring i fråga om möjligheterna att utbyta information mellan självständiga verksamhetsgrenar, som t.ex. skolhälsovården och elevvårdsverk- samheten. Inte heller möjligheten att lämna uppgifter mellan för- skolor och skolor påverkas av kommitténs förslag. 
 Enligt vår bedömning kommer de hinder för informationsutbyte mellan olika skolmyndigheter inom en och samma kommun som finns i dag, att lösas om kommitténs förslag blir verklighet. Vi an- ser därför att det saknas anledning för oss att nu överväga egna för- slag till ändringar av sekretessbestämmelserna i det avseendet. 
 144 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 8.2 
  
 Sekretess och samarbete inom den nya elevhälsan 
  
 8.2.1 
  
 Om elevhälsans inriktning 
  
 Regeringen tillsatte år 1998 en särskild utredare, Elevvårdsutred- ningen, med uppdrag att bl.a. överväga och föreslå olika åtgärder för att förbättra elevvårdens och skolhälsovårdens samarbete både inom skolan och med myndigheter inom andra samhällssektorer. 
 36  
 Utredningen föreslog år 2000 att de verksamheter i skolan som i dag kallas elevvård och skolhälsovård bör benämnas elevhälsa. 
 37  
 En- ligt förslaget skulle det inom elevhälsan finnas högskoleutbildade yrkesgrupper med social, psykologisk, medicinsk, omvårdande, specialpedagogisk samt studie- och yrkesvägledande kompetens. Elevhälsa föreslogs, såvitt avser det offentliga skolväsendet för barn och ungdom, omfatta förskoleklassen, grundskolan, gymnasiesko- lan, särskolan, specialskolan samt sameskolan. 
 Regeringen delade i huvudsak Elevvårdsutredningens syn på be- hovet av förbättrat samarbete mellan elevvård och skolhälsovård. 
 38  
 I fråga om elevhälsans inriktning ansåg regeringen att det nuvarande elevvårdande arbetet ofta har fått en ensidig inriktning mot pro- blem. Dagens arbete med elevvård och skolhälsovård ses enligt re- geringen ibland som en egen verksamhet inom skolan och enskilda elevers problem överlämnas därför till den professionella elevvår- dande personalen. Den kunskap och erfarenhet som finns hos den- na personal förs inte tillbaka till lärare och skolledning på ett sys- tematiskt sätt och denna brist på samplanering kan, i stället för att hjälpa, leda till problem för den enskilde eleven. Regeringen under- strök att en utvecklad samverkan mellan skolans personalgrupper och med andra instanser inom kommuner och landsting är angelä- gen. I denna samverkan bör elevhälsans personal ingå som en själv- klar del. Arbetet med elevhälsan bör också så långt möjligt vara fö- rebyggande och hälsofrämjande. I det individuellt inriktade arbetet bör elevhälsan, enligt regeringen, ha ett särskilt ansvar för att un- danröja hinder för varje enskild elevs lärande och utveckling. Regeringen beslutade att inte lämna närmare förslag om elevhälsan till riksdagen, utan anförde att det krävs ytterligare beredning i fråga om erforderliga ändringar i skollagen och sekretesslagen. 
 Skollagskommittén föreslog år 2002, mot bakgrund av regering- ens ovan nämnda uttalanden, att det i skollagen skall finnas en sär- 
  
 36 
  
 Kommittédirektiv den 23 juli 1998 (dir. 1998:59) 
  
 37 
  
 SOU 2000:19, s. 46 ff 
  
 38 
  
 Prop. 2001/02:14  
  
 Hälsa, lärande och trygghet 
 , s. 25 ff 
 145 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 skild reglering av elevhälsa som sträcker sig utöver regleringen av skolhälsovård. 
 39  
 I elevhälsan skall enligt förslaget ingå omvårdnad samt medicinska, psykologiska, sociala och specialpedagogiska in- satser. Enligt kommittén bör den del av elevhälsan som utgörs av medicinska insatser, i princip dagens skolhälsovård, vara begränsad till att omfatta endast skolformerna förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola samt gym- nasiesärskola. Elevhälsans övriga delar – dvs. det som skall motsva- ra dagens särskilda elevvård samt specialpedagogernas arbete – bör enligt kommittén däremot stödja och främja alla elever. 
 40  
 Det inne- bär i fråga om skolväsendet för barn och ungdom att även verk- samhet i fritidshem bör omfattas av elevhälsan i denna mer avgrän- sade mening. 
  
 8.2.2 
  
 Personalkategorier inom elevhälsan 
  
 Elevvårdsutredningen lämnade inget konkret förslag till vilka per- sonalkategorier som bör ingå i elevhälsan. Däremot ansåg utred- ningen, som vi nämner ovan, att det inom elevhälsan bör finnas högskoleutbildade yrkesgrupper med kompetenser inom de sociala, psykologiska, medicinska, omvårdande, specialpedagogiska samt studie- och yrkesvägledande områdena. 
 Regeringen delade i stort sett utredningens bedömning, med den reservationen att den inte ansåg det självklart att den studievägle- dande kompetensen bör ingå i elevhälsan. 
 41  
 I detta sammanhang uttalade regeringen också att elevhälsans personal bör samarbeta med sådan personal som inte direkt tillhör elevhälsan, men vars ar- bete gränsar till detta område. Som exempel på sådana yrkesgrup- per nämndes lärare, talpedagoger, fritidspedagoger samt studie- och yrkesvägledare. 
 I dag anges uttryckligen i 14 kap. 2 § skollagen att det för skol- hälsovården skall finnas skolläkare och skolsköterska. Skollags- kommittén har däremot i sitt förslag till ny skollag uttryckligen angett endast att det för medicinska insatser inom elevhälsan skall finnas skolläkare. 
 42  
 I övrigt innehåller förslaget till skollag inga krav på vilka yrkeskategorier som skall arbeta inom elevhälsan, men där- emot anges att elevhälsan skall omfatta omvårdnad samt medicins- 
  
 39 
  
 SOU 2002:121, s. 321 ff 
  
 40 
  
 A.a, s. 354 
  
 41 
  
 Prop. 2001/02:14, s. 32 
  
 42 
  
 SOU 2002:121, s. 38 (2 kap. 17 § i förslaget till ny skollag) 
  
 146 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 ka, psykologiska, sociala och specialpedagogiska insatser. 
 43  
 I det sammanhanget markeras också att det skall finnas tillgång till per- sonal med sådan kompetens att elevernas behov kan tillgodoses. Kommitténs ställningstagande torde innebära att elevhälsans per- sonal enligt förslaget i huvudsak kommer att motsvara dagens elev- vårdspersonal, dvs. skolläkare, skolsköterskor, skolpsykologer, skolkuratorer och specialpedagoger (jfr avsnitt 8.1.1). Den enda tydliga skillnaden mot i dag ligger i att studie- och yrkesvägledare, i enlighet med regeringens ovan redovisade ställningstagande, inte kommer att ingå direkt i elevhälsans verksamhetsområde. Rektorer, lärare och mentorer m.fl. som i dag inte ingår i elevvårdspersonalen, skall följaktligen inte heller ingå i elevhälsans personal. 
  
 8.2.3 
  
 Behovet av samarbete inom skolan 
  
 Det har i olika sammanhang påtalats att samarbetet mellan de skilda personalkategorier som arbetar inom skolan måste förbättras för att elever i behov av stöd skall få den hjälp som behövs. Ofta har sekretessbestämmelserna som gäller för skolan lyfts fram som ett bidragande hinder mot att få till stånd en fungerande samverkan. 
 Elevvårdsutredningen har ingående beskrivit de problem som finns vad gäller samverkan mellan personal inom skolhälsovården och elevvården. Utredningen konstaterade bl.a. att ett stort ansvar för elevernas hälsa och välbefinnande har lagts på skolledare, klass- föreståndare och övriga lärare, medan elevvårdens personal har setts som resurspersoner som kan stödja och bistå lärarna. Ett skäl för att föreslå en ny elevhälsa var enligt utredaren att samarbete och samverkan mellan elevvårdens olika personalkategorier och lärarna ses som en förutsättning för att stödet till enskilda elever skall bli så ändamålsenligt som möjligt. 
 44 
  
 Även regeringen har påpekat behovet av ökat samarbete mellan skilda yrkeskategorier inom den nya elevhälsan och då bl.a. uttalat att det finns en brist på samplanering och återkoppling mellan å ena sidan skolhälsovårdens personal och den särskilda elevvårdsperso- nalen och å andra sidan lärare och skolledning. Regeringen har ock- så uttalat att elevhälsans personal bör samarbeta med sådan perso- nal som inte direkt tillhör elevhälsan, men vars arbete gränsar till detta område, t.ex. lärare, talpedagoger, fritidspedagoger samt stu- 
  
 43 
  
 A.a, s. 38 och 358 (2 kap. 16 § i förslaget till ny skollag) 
  
 44 
  
 SOU 2000:19, s. 229 ff 
  
 147 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 die- och yrkesvägledare. I det sammanhanget anförde regeringen också att sekretessreglerna inte får bli ett hinder för samverkan om elever i behov av särskilt stöd och insatser. 
 45 
  
 8.2.4 
  
 Sekretess som integritetsskydd 
  
 Begreppet personlig integritet är väl etablerat i samhället, men det finns ingen egentlig eller enhetlig definition av begreppet i svensk lagstiftning eller doktrin. En svårighet med integritetsbegreppet är att uppfattningen om vad som är och bör vara en skyddad personlig sfär varierar. Dessutom är inställningen till integritet inte statisk, utan den förändras över tiden i takt med att samhället förändras. 
 46  
 Det sistnämnda märks inte minst inom skolan, där en förskjutning har skett mot ökat utbyte av information om enskilda elever och ökat samarbete mellan skilda yrkeskategorier, bl.a. till följd av änd- rad ansvarsfördelning inom skolverksamheten. Trots problemen med integritetsbegreppet finns det i svensk lagstiftning ett antal exempel på bestämmelser som tar sikte just på skyddet av den per- sonliga integriteten. 
 Den grundläggande ramen för enskildas integritetsskydd ges i våra grundlagar. Redan i 1 kap. 2 § regeringsformen slås fast att det allmänna skall värna den enskildes privatliv. Denna intention kommer också till tydligt uttryck i 2 kap. 2 § tryckfrihetsförord- ningen, där det anges att medborgarnas rätt att ta del av allmänna handlingar – en av de mest grundläggande förutsättningarna för en fungerande offentlighetsprincip – får begränsas bland annat om det är påkallat med hänsyn till skyddet för enskildas personliga förhål- landen. Den lag där sådana inskränkningar görs är sekretesslagen, som därigenom fått ställning som en av de viktigare integritets- skyddande regelverken i svensk lagstiftning. 
 En viktig utgångspunkt för sekretesslagens bestämmelser är att enskilda inte skall skyddas bara mot att andra enskilda får känne- dom om deras personliga förhållanden, utan också mot att sådan information i allt för stor utsträckning sprids bland myndigheterna. I förarbetena till sekretesslagen anförde det föredragande statsrådet bland annat följande i den frågan: 
 47 
  
 45 
  
 Prop. 2001/02:14, s. 26 ff, 32 och 47 
  
 46 
  
 Jfr t.ex. Registerförfattningsutredningens betänkande  
  
 Skatt, Tull, Exekution – Normer för behandling av personuppgifter  
 (SOU 1999:105), s. 198 f 
  
 47 
  
 Prop. 1979/80:2 del A, s. 90 
  
 148 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 under senare år [har] ett allt större intresse koncentrerats kring frå- gan om skyddet gentemot myndigheter för sekretessbelagd informa- tion om enskilda. Det torde också förhålla sig så att ett fullgott integ- ritetsskydd för information hos en myndighet om enskild i princip ställer krav på att information inte vidarebefordras utanför den verk- samhet i vilken den har inhämtats. Jag tänker närmast på att uppgifter hos annan myndighet kan läggas till grund för åtgärder som, även om de är helt lagenliga, har en negativ innebörd för den enskilde. Men också den omständigheten att ett större antal tjänstemän får kunskap om ett känsligt förhållande kan upplevas som menligt av den som upp- giften rör. Och även om de funktionärer hos den andra myndigheten som får del av informationen i sin tur har tystnadsplikt, ökar risken för obehörig vidarespridning. 
 I sekretesslagen anges följaktligen att sekretess inte endast gäller i förhållande till enskilda, utan även mellan myndigheter och mellan olika verksamhetsgrenar inom samma myndighet, om verksam- hetsgrenarna är självständiga i förhållande till varandra. Inom sko- lan kan som exempel tas att uppgifter inom skolhälsovården är sek- retessbelagda gentemot den övriga skolverksamheten och vice ver- sa. 
 I det här sammanhanget kan också nämnas att Offentlighets- och sekretesskommittén nyligen föreslagit en bestämmelse i sekre- tesslagen om s.k. inre sekretess. 
 48  
 Bestämmelsen innebär att det även  
 inom  
 en myndighet – eller  
 inom  
 en självständig verksamhets- gren – skall vara otillåtet att röja sekretessbelagda uppgifter om rö- jandet är uppenbart obehövligt för verksamheten. Förslaget syftar till att kodifiera vad som redan i dag får anses gälla som en etisk norm i offentlig verksamhet, nämligen att personalen vid en myn- dighet inte skall skvallra om enskildas personliga förhållanden. 
 49  
 Förslaget är avsett att ytterligare markera sekretesslagens integri- tetsskyddande betydelse. 
  
 48 
  
 SOU 2003:99 
  
 49 
  
 Jfr prop. 1981/82:186, s. 38, prop. 1988/89:67, s. 11 samt Robinson,  
  
 Sekretess i skola och förskola 
 , s. 258 
 149 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 8.2.5 
  
 Vår bedömning av behovet av nya sekretessregler 
  
 Vår bedömning 
 : De grundläggande principer som gäller för sekretess inom skolverksamheten i dag är ändamålsenliga även vid införandet av en ny elevhälsa. Sekretess inom den del av elevhälsan som motsvarar dagens skolhälsovård bör regleras ge- mensamt med annan hälso- och sjukvård, medan skolverksam- heten i övrigt bör regleras särskilt. 
 Skolhälsovården bör även i fortsättningen utgöra en i sekre- tesslagens mening självständig verksamhetsgren i förhållande till all skolverksamhet i övrigt. Det bör emellertid – särskilt mot bakgrund av den nya elevhälsans inriktning – införas utökade möjligheter att lämna uppgifter från elevhälsans medicinska verksamhetsgren (skolhälsovården) till övrig skolpersonal som arbetar med elevhälsa eller annan särskild elevstödjande verk- samhet. 
 Bestämmelserna i sekretesslagen avseende sekretess i skolan bör generellt anpassas till den av Skollagskommittén föreslagna förändringen av verksamheterna, som i princip innebär en över- gång från skolhälsovård och särskild elevvård till elevhälsa. 
 Sekretess inom skolbarnsomsorgen bör även i fortsättningen regleras särskilt. 
 Vi konstaterar i avsnitt 8.1 att de hinder för samarbete som anses förekomma inom skolan när det gäller tillämpningen av sekre- tesslagen inte i någon större omfattning beror på sakliga brister i det regelverk som gäller för just skolan. Det innebär i och för sig inte att området är problemfritt eller att det helt saknas anledning att åstadkomma förändringar. Vårt uppdrag är emellertid att analy- sera behovet av eventuella ändringar med anledning av införandet av en ny elevhälsa. Därvid måste enligt vår uppfattning behovet av skydd för elevers och andra enskildas integritet beaktas. 
 Till att börja med anser vi att det finns ett stort värde i att sekre- tessfrågor som rör skolverksamhet i största möjliga omfattning regleras i ett sammanhang. Det saknas därför anledning att med nuvarande utformning av sekretesslagen ändra det förhållandet att sekretess på skolans område i huvudsak regleras i en gemensam pa- ragraf, nämligen i 7 kap. 9 § sekretesslagen. Offentlighets- och sek- retesskommittén har nyligen föreslagit en övergripande lagteknisk förändring av sekretesslagen, bl.a. avseende bestämmelserna om 
 150 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 skolsekretess. 
 50  
 Vi anser att det mot den bakgrunden saknas anled- ning för oss att nu särskilt överväga några förändringar i lagtekniskt avseende. 
 Skall skolhälsovård utgöra en självständig verksamhetsgren? 
 En viktig fråga är om den medicinskt omvårdande och behandlande delen av elevhälsan, dvs. motsvarigheten till dagens  
 skolhälsovård 
 , även i fortsättningen skall utgöra en självständig verksamhetsgren i förhållande till skolverksamheten i övrigt och om sekretess således skall gälla mellan verksamheterna. I våra direktiv betonar regering- en vikten av att sekretessbestämmelserna inte blir ett hinder för viktig samverkan, något som den även tidigare har påpekat. 
 51  
 Sam- tidigt anför regeringen emellertid att det också är angeläget att nu- varande sekretesskydd bibehålls och att patientsäkerhetsperspekti- vet beaktas. 
 Det är enligt vår uppfattning helt klart att en förändring av lag- stiftning och organisationsformer som innebär att skolhälsovården och övrig skolverksamhet inte längre utgör skilda självständiga verksamhetsgrenar, skulle leda till att uppgiftsutbytet inom hela den nya elevhälsan underlättades betydligt. För elever i behov av särskilt stöd skulle detta många gånger kunna vara positivt, efter- som de då i vissa avseenden skulle få bättre möjlighet till stöd och hjälp. Samtidigt anser vi det lika klart att en sådan förändring skulle kunna medföra flera risker, både för de enskilda eleverna och för verksamheten. 
 För de enskilda eleverna skulle integritetsskyddet i skolan ge- nerellt bli sämre, eftersom ofta mycket känsliga uppgifter inom skolhälsovården mot deras vilja lättare skulle kunna spridas till personalen inom den nya elevhälsan och till övrig skolpersonal. Eleverna skulle därigenom kunna gå miste om en del av den trygghet som består i att de för skolhälsovårdens personal kan tala om känsliga frågor rörande sin hälsa och utveckling, utan att riskera att uppgifterna annat än i undantagsfall blir kända för t.ex. rektor eller lärare. Enligt vår mening är detta en icke önskvärd effekt som för enskilda elever delvis skulle frånta sek- retesslagen dess starkt integritetsskyddande verkan. 
  
 50 
  
 SOU 2003:99 
  
 51 
  
 Se våra direktiv i bilaga 1 samt prop. 2001/02:14, s. 47 f 
  
 151 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 En annan negativ följd av ett på detta sätt försämrat sekretess- skydd skulle kunna bli att arbetet inom elevhälsan i vissa avse- enden försvåras genom att elever i för dem känsliga ärenden väljer att uppsöka den reguljära vården i stället för skolhälso- vården, eftersom de där skulle få ett starkare sekretesskydd. 
 Skolhälsovården skulle komma att inta en särställning inom den allmänna hälso- och sjukvården, av vilken skolhälsovården ut- gör en del. Hälso- och sjukvården är ett område inom vilket sekretesskyddet generellt är högt och patientsäkerhetsperspek- tivet av stor vikt. Detta bör enligt vår uppfattning gälla även för den hälso- och sjukvård som utförs av skolsköterskor och skol- läkare i skolans regi. 
 Det bör också hållas i minnet att några absoluta hinder mot ett uppgiftsutbyte i viktiga ärenden om enskilda elever inte finns i dag (se avsnitt 8.1.5). Framför allt finns det fullständiga möjligheter till samverkan i de fall eleven och/eller dennes vårdnadshavare sam- tycker till det. 
 Även med hänsyn tagen till inriktningen av den nya elevhälsan, anser vi mot denna bakgrund att övervägande skäl talar mot att i sakligt hänseende förändra den sekretessindelning som finns i dag mellan skolhälsovården och skolverksamheten i övrigt. Skolhälso- vården – eller elevhälsans medicinska verksamhetsgren – bör också i fortsättningen utgöra en självständiga verksamhetsgren. 
 Vi har inte erfarit att den omständigheten att skolhälsovården i dag regleras i en annan bestämmelse än skolverksamheten i övrigt skulle ha medfört några egentliga tillämpningssvårigheter i sig. En grundläggande utgångspunkt för förslagen om att införa en ny elev- hälsa är bland annat att få till stånd ett bättre samarbete, och kanske tydligare integrering, mellan dagens skolhälsovård och övrig skol- verksamhet. Vi kan emellertid inte se att denna strävan skulle för- svåras av det faktum att sekretessen inom elevhälsans medicinska verksamhetsgren, i likhet med dagens skolhälsovård, även fort- sättningsvis regleras gemensamt med sekretessen inom övrig hälso- och sjukvård. Det kan t.o.m. vara en fördel från tydlighetssyn- punkt, under förutsättning att de olika verksamheterna i överens- stämmelse med vårt bedömning även fortsättningsvis skall utgöra självständiga verksamhetsgrenar i förhållande till varandra, dvs. egna sekretessområden (se dock nedan i detta avsnitt om de pro- 
 152 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 blem som i det avseendet kan komma att uppstå i och med införan- det av elevhälsan). 
 Däremot anser vi att det bör införas vissa lättnader vad gäller möjligheterna att överföra sekretesskyddade uppgifter mellan elev- hälsans medicinska gren och den övriga personalen inom elevhälsan samt annan skolpersonal som arbetar med näraliggande elevstöd- jande verksamhet. Även om det, som vi påpekar i tidigare avsnitt, redan i dag finns stora möjligheter att lämna uppgifter om enskilda elever från skolläkare och skolsköterska till övrig skolpersonal, kan det uppstå situationer då nödvändig information inte kan föras vi- dare på grund av att den enskilde eleven motsätter sig det eller i vart fall inte lämnar sitt uttryckliga samtycke. Vi återkommer till den frågan i avsnitt 8.2.7. 
 Skall psykologverksamhet utgöra en självständig verksamhetsgren? 
 Sveriges Psykologförbund har tidigare till regeringen framställt önskemål om att  
 psykologer och kuratorer  
 inom den särskilda elev- vården, i likhet med skolhälsovården, skall anses utgöra en själv- ständigt verksamhetsgren i förhållande till övrig skolpersonal. Re- geringen ansåg emellertid att detta av olika skäl inte var lämpligt, bland annat på grund av att det inte skulle gagna elevvården om sekretesskyddet för skolpsykologer skulle gälla även i förhållande till övrig skolpersonal. 
 52  
 Med anledning av att legitimerade psyko- loger numera omfattas av hälso- och sjukvårdslagstiftningen i den mån de vårdar, behandlar eller undersöker elever, har frågan fått ny aktualitet. Det har i vissa sammanhang hävdats att det på grund av denna nya omständighet är tveksamt om inte skolpsykologernas verksamhet redan i dag bör anses utgöra en självständig verksam- hetsgren i förhållande till skolverksamheten i övrigt. 
 53 
  
 Det förhållandet att legitimerade psykologer (och legitimerade psykoterapeuter) som arbetar inom skolväsendet numera tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen innebär, enligt vår uppfattning, inte att situationen rättsligt har förändrats. Visserligen har hälso- och sjukvårdspersonalen i vissa avseenden en mer självständig ställning i förhållande till skolan än andra personalkategorier, men det är flera andra faktorer som också har stor betydelse för bedömningen. För 
  
 52 
  
 Prop. 1988/89:67, s. 12 
  
 53 
  
 Se Sverne/Phillips,  
 Etik och juridik för psykologer och psykoterapeuter 
 , s. 111 f samt Simmons remissyttrande  
  
 2000-09-29 
  
  över Elevvårdsutredningens betänkande  
 Från dubbla spår till elevhälsa  
 (SOU 2000:19), dnr U2000/1510/S 
  
 153 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 det första har det under lång tid varit en klart uttalad och förutsatt tanke med sekretesslagstiftningen att skolpsykologers och skolku- ratorers verksamhet inte utgör en självständig verksamhetsgren i förhållande till övrig elevvårdande verksamhet. Någon ändrad in- ställning i den frågan har inte uttalats av lagstiftaren. För det andra är den verksamhet som skolpsykologer och skolkuratorer bedriver inte särskilt reglerad i skollagstiftningen på det sätt som gäller för skolhälsovården och den är, till skillnad från skolhälsovården, inte heller organiserad på ett självständigt sätt. I dag måste därför, enligt vår uppfattning, all elevvårdande verksamhet vid sidan av den sär- skilt organiserade skolhälsovården anses utgöra en och samma verksamhetsgren i sekretesshänseende. Det råder alltså inte någon sekretess mellan de skilda personalkategorier som arbetar med elevvård. 
 Frågan är om det finns skäl att i samband med införandet av den nya elevhälsan återigen överväga frågan om de legitimerade psyko- logernas och psykoterapeuternas ställning i sekretesshänseende. Enligt vår uppfattning är mycket av den argumentation som redo- visas ovan i detta avsnitt angående skolhälsovårdens ställning som självständig verksamhetsgren inom skolan relevant även i fråga om främst skolpsykologernas verksamhet. Från ren integritetssyn- punkt skulle elever vinna på att uppgifter som förekommer i deras samtal med skolpsykologen och i undersöknings- eller behand- lingsresultat inte utan sekretessprövning kunde lämnas ut till övrig elevvårdspersonal vid skolan. Självfallet är patientsäkerhetsperspek- tivet väsentligt även för skolpsykologerna i deras egenskap av häl- so- och sjukvårdspersonal, inte minst med tanke på det förtroende som de måste kunna upprätthålla gentemot såväl elever som vård- nadshavare. En sådan ny syn på psykologernas ställning skulle ock- så i förlängningen kunna leda till ett utökat och förbättrat samarbe- te mellan t.ex. skolsköterskan och skolpsykologen vid en skola, något som i sig kan ha fördelar för de elever som berörs. 
 Vi anser emellertid också att regeringens ovan redovisade ställ- ningstagande i frågan om självständiga verksamhetsgrenar har gil- tighet även efter införandet av den nya elevhälsan. Enligt vår upp- fattning skulle det med säkerhet uppstå nya samverkansproblem inom ramen för elevhälsan, om psykologer (och i vissa fall även kuratorer) inte längre skulle ha den möjlighet som finns i dag att diskutera frågor och problem rörande enskilda elever med rektor, specialpedagog eller annan berörd skolpersonal. En sådan ordning skulle därigenom direkt motverka ett av de grundläggande syftena 
 154 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 med elevhälsan, nämligen att få till stånd ett effektivare samarbete mellan berörda personalkategorier för att kunna hjälpa elever i be- hov av stöd. 
 Sammantaget anser vi att det faktum att skolpsykologer numera ofta bedriver hälso- och sjukvårdsverksamhet, inte utgör ett till- räckligt starkt skäl för oss att göra en annan bedömning i fråga om skolpsykologernas ställning i sekretesshänseende än vad regeringen tidigare gjort. Vi menar därför att all skolpersonal som arbetar med elevhälsa eller annan näraliggande elevstödjande verksamhet – med undantag för skolläkare och skolsköterskor – även i fortsättningen bör anses ingå i en och samma verksamhetsgren, dvs. att det inte skall finnas några sekretesshinder för informationsutbyte mellan dessa personalkategorier. Vi vill också påpeka att regeringen har betonat att skolpsykologer i princip  
 inte  
 är  
 skyldiga  
 att vidarebe- fordra uppgifter till annan skolpersonal på den grunden att de ut- gör en gemensam verksamhetsgren tillsammans med skolverksam- heten i övrigt, utan endast att de enligt sekretesslagstiftningen  
 får  
 göra detta om de anser att det behövs (jfr avsnitt 8.1.3). 
 54 
  
 Mot bakgrund av detta ställningstagande anser vi också att sekre- tessen inom skolan för samtliga skolpsykologer, legitimerade eller inte, även i fortsättningen bör regleras gemensamt med skolsek- retessen i övrigt, dvs. i 7 kap. 9 § sekretesslagen. Att legitimerade psykologer och psykoterapeuter i delar av sin yrkesutövning inom skolan har ställning som hälso- och sjukvårdspersonal, innebär en- ligt vår uppfattning inte att övervägande skäl talar för att de i stället skall omfattas av den allmänna hälso- och sjukvårdssekretessen i 7 kap. 1 § sekretesslagen. 
 Andra möjligheter till indelning i självständiga verksamhetsgrenar 
 Vi vill anmärka att vi bland olika alternativ också har övervägt möj- ligheten att låta hela elevhälsan – inklusive dess medicinska del (skolhälsovården 
 )  
 – utgöra en egen och i förhållande till all övrig skolverksamhet självständig verksamhetsgren. Det skulle innebära att en sekretessgräns uppstod mellan å ena sidan all personal inom elevhälsan och å andra sidan rektor och lärare m.fl. som inte ingår i elevhälsan, medan det inte skulle råda någon sekretess alls mellan exempelvis skolläkare och skolkurator. Som framgår av vår ovan redovisade inställning i fråga om den medicinska verksamhetens 
  
 54  
 Prop. 1988/89:67, s. 12 
 155 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 särställning och behovet av ett löpande samarbete mellan skolans samtliga övriga personalkategorier, anser vi emellertid att en sådan ordning är mindre lämplig. 
 Problem med gränsdragning mellan självständiga verksamhetsgrenar 
 En fråga som bör lyftas fram i detta sammanhang är att en avgö- rande faktor för om en viss verksamhet skall anses vara självständig eller inte kan vara hur verksamheten faktiskt organiseras. Som framgår ovan är det vår uppfattning att skolhälsovården (eller dess framtida motsvarighet inom elevhälsan) även i fortsättningen bör utgöra en självständig verksamhetsgren i förhållande till skolverk- samheten i övrigt, men att motsvarande inte skall gälla för psykolo- ger eller kuratorer oavsett om de är legitimerade eller inte. 
 I och med införandet av den nya elevhälsan och avskaffandet av den särskilt reglerade skolhälsovården kommer kommunerna emel- lertid att ha större möjlighet att själva organisera de skilda verk- samheterna. Detta kan komma att påverka den rättsliga bedöm- ningen av vilka verksamhetsgrenar som är självständiga i förhållan- de till varandra. Om en kommun exempelvis skulle organisera elev- hälsan på ett sådant sätt att skolläkare och skolsköterskor arbetar tillsammans med skolpsykologer och skolkuratorer i självständiga team, utan den åtskillnad mellan dessa verksamheter som före- kommer i dag, skulle ett sådant team i sekretesslagstiftningens me- ning kunna komma att anses som självständigt i förhållande till den övriga skolverksamheten. 
 Den osäkerhet som kan uppstå kommer emellertid att kunna lö- sas om det förslag till ny sekretesslag som Offentlighets- och sek- retesskommittén nyligen har lämnat blir genomfört. 
 55  
 Kommittén föreslår nämligen att det i det här avseendet skall finnas  
 särskilda regler för kommunerna 
 . Enligt förslaget skall det direkt i sekre- tesslagen kunna slås fast vad som utgör  
 verksamheter av skilda slag  
 (den föreslagna motsvarigheten till dagens självständiga verksam- hetsgrenar) eller  
 verksamheter av samma slag  
 inom en kommun, oavsett hur verksamheterna organiseras. 
 56  
 Det betyder att om det i sekretesslagen anges att de verksamheter som i dag benämns sär- skild elevvård respektive elevvård i övrigt utgör verksamheter av samma slag, kommer någon sekretess inte att råda inom eller mel- 
  
 55 
  
 Ny sekretesslag  
  
 (SOU 2003:99) 
  
 56 
  
 A.a. (5 kap. i förslaget till ny sekretesslag) 
  
 156 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 lan dessa verksamheter även om de bedrivs av olika nämnder. På motsatt sätt kan det i sekretesslagen slås fast att den verksamhet som i dag utgör skolhälsovård är skild från elevvårdsverksamheten, dvs. verksamheterna är  
 inte  
 av samma slag. Sekretess kommer då att gälla mellan dessa skilda verksamheter oavsett om de bedrivs av samma nämnd eller hur de i övrigt organiseras av kommunen. 
 Kommittén föreslår för övrigt just en sådan indelning i verksam- heter och sekretessgränser som exemplifieras ovan. I princip mot- svarar deras förslag alltså den ordning som gäller i dag och som vi också anser bör gälla, dvs. med en sekretessgräns mellan skolhälso- vård och all övrig skolverksamhet men utan en sådan gräns inom elevvården. 
 57  
 Skillnaden mot dagens regler är att det enligt förslaget kommer att sakna betydelse om verksamheterna bedrivs av en och samma nämnd eller om de är uppdelade mellan flera nämnder inom en kommun. 
 Dessa förslag från Offentlighets- och sekretesskommittén på- verkar inte bedömningen av sekretessgränserna inom statlig skol- verksamhet, men vi anser att eventuella problem inom det statliga området kan lösas genom att det direkt i t.ex. myndighetsinstruk- tioner eller andra lämpliga författningar slås fast hur elevhälsan skall organiseras för att önskade sekretessgränser skall uppnås. 
 Anpassning av skolsekretessen till den nya elevhälsan 
 I dag görs i sekretesslagen åtskillnad i skolsekretessen mellan å ena sida uppgifter hos psykologer och kuratorer (den särskilda elevvår- den) och å andra sidan den elevvårdande verksamheten i övrigt. Till den övriga elevvården räknas de elevvårdande insatser och åtgärder som vidtas av all annan skolpersonal än psykologer och kuratorer, t.ex. specialpedagoger, klassföreståndare, ämneslärare och studie- och yrkesvägledare. I och med den föreslagna övergången från skolhälsovård och elevvård till en ny elevhälsa, kommer begreppen skolhälsovård och elevvård att försvinna från skollagstiftningen. Enligt vår uppfattning är det därför nödvändigt att i sekretesslagen vidta ett antal terminologiska – och vissa sakliga – förändringar för att nå överensstämmelse mellan lagstiftningarna och för att i möjli- gaste mån undvika framtida missförstånd och tolkningsproblem beträffande hur skolsekretessen skall tillämpas. Vi återkommer till våra förslag om ändringar i avsnitt 8.2.6. 
  
 57  
 A.a. (21 och 23 kap. i förslaget till ny sekretesslag) 
 157 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom skolbarnsomsorgen (fritidshemmen) 
 I dag omfattar bestämmelserna om sekretess inom elevvården inte den verksamhet som bedrivs inom skolbarnsomsorgen, som defini- tionsmässigt inte bedriver elevvårdsverksamhet. För skolbarnsom- sorgen regleras sekretessen särskilt i 7 kap. 9 § sjunde stycket sek- retesslagen, men i den mån sådan verksamhet bedrivs av samma myndighet som skolverksamheten och är integrerad med denna – vilket främst gäller fritidshemmen – utgör de olika verksamhets- formerna skola och skolbarnsomsorg enligt vår uppfattning en ge- mensam verksamhetsgren i sekretesslagens mening. Enligt Hamilton lagskommitténs förslag skall den nya elevhälsan omfatta även fri- tidshemmen, och fråga uppstår därför om dessa i sekretesshänse- ende i fortsättningen bör regleras gemensamt med skolorna. 
 Som vi konstaterar i avsnitt 8.1.3 är sekretessen inom skolbarns- omsorgen mer omfattande än inom skolan, eftersom den inte en- dast är tillämplig på uppgifter i elevvårdande verksamhet. Enligt vår uppfattning innebär emellertid detta inte några problem från sekre- tessynpunkt som föranleder en förändring av lagstiftningen. Tvärt- om talar flera skäl för att fritidshemmen även i fortsättningen bör regleras särskilt och gemensamt med den övriga skolbarnsomsor- gen. För det första ser vi inga skäl för att frångå tidigare bedöm- ningar och begränsa sekretessen vid fritidshemmen till att endast omfatta uppgifter i elevhälsoverksamhet, i stället för samtliga upp- gifter om barnens personliga förhållanden. 
 58  
 För det andra framstår det som mindre lämpligt om inte samma sekretess skulle gälla inom all skolbarnsomsorg, vilket skulle bli fallet om fritidshemmen re- glerades gemensamt med skolan. Vi anser därför att förslagen om en ny elevhälsa inte medför att det behöver vidtas några föränd- ringar i sekretesslagen i fråga om skolbarnsomsorgen. 
  
 8.2.6 
  
 Vårt förslag till ändring av skolsekretessen 
  
 Vårt förslag 
 : Det i dag förekommande begreppet sekretess  
 hos psykolog eller kurator  
 (den särskilda elevvården) skall ersättas med sekretess i  
 elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, social eller specialpedagogisk insats eller omvårdnad 
 . Även specialpeda- goger skall alltså omfattas av vad som i dag benämns särskild elevvård. Begreppet sekretess i  
 elevvårdande verksamhet i övrigt 
  
 58  
 Se prop. 1997/98:6, s. 61 
 158 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 skall ersättas med sekretess i  
 särskild elevstödjande verksamhet i övrigt 
 . Begreppet elevhälsoverksamhet skall alltså i sekretessla- gen vara förbehållet den verksamhet som bedrivs av elevhälsans personal. Begreppet elevvård skall inte alls förekomma i lagen. 
  
 Sekretess skall gälla i förskoleklassen, grundskolan, grundsär- skolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, specialskolan och sameskolan samt i en kommunal riksinternatskola, för uppgift om enskilds personliga förhållanden i sådan elevhälsoverksam- het som avser psykologisk, social eller specialpedagogisk insats eller omvårdnad, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon närstående lider men. 
 Sekretess skall gälla inom samma område för uppgift om en- skilds personliga förhållanden i särskild elevstödjande verksam- het i övrigt, om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. 
 Sekretessen skall inte gälla beslut i ärende om insatser i elev- hälsoverksamhet eller annan särskild elevstödjande verksamhet. 
 Skolsekretessens tillämpningsområde 
 Vi redogör i avsnitt 8.2.5 för våra allmänna bedömningar av vilka övergripande förändringar i sekretesslagens regler som vi anser vara påkallade på grund av förslaget om en ny elevhälsa. I detta avsnitt redovisar vi de konkreta förslag till ändringar i sekretesslagens be- stämmelser som enligt vår uppfattning bör komma till stånd för att anpassa sekretesslagstiftningen till den föreslagna nya skollagstift- ningen. 
 En första fråga av generell betydelse är vilken räckvidd sekretes- sen inom den nya elevhälsan och den övriga elevstödjande verk- samhet som motsvarar dagens elevvård skall ha, dvs. vilket område eller vilka skolformer som skall omfattas. Den nya elevhälsan kommer enligt Skollagskommitténs förslag att omfatta ett större område – fler skolformer – än dagens elevvård. Av betydelse för oss är att vissa regler om elevhälsan skall gälla även för fritidshemmen. Vi förklarar emellertid i avsnitt 8.2.6 att det enligt vår uppfattning saknas bärande skäl för att reglera sekretess vid fritidshemmen ge- mensamt med sekretess inom elevhälsan i övrigt. I princip föreslår vi därför att sekretess inom elevhälsoverksamhet och annan sär- skild elevstödjande verksamhet skall gälla inom samma område som dagens sekretess i elevvårdsverksamhet. Mot bakgrund av Skollags- 
 159 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 kommitténs förslag föreslår vi dock att särskolan också i sekre- tesslagen delas upp i skolformerna grundsärskola och gymnasiesär- skola. Sekretess i elevhälsoverksamhet och annan elevstödjande verksamhet skall således gälla i förskoleklassen, grundskolan, grundsärskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, specialskolan och sameskolan samt i en kommunal riksinternatskola. 
 Allmänt om sekretess i elevhälsoverksamhet och annan särskild elev- stödjande verksamhet 
 Dagens bestämmelser om sekretess i elevvårdande verksamhet (7 kap. 9 § första och andra styckena sekretesslagen) är uppbyggda så att sträng sekretess gäller för den särskilda elevvården, medan svag sekretess gäller i elevvårdande verksamhet i övrigt. Avgräns- ningen av vad som utgör särskild elevvård görs genom att det i sek- retesslagen uttryckligen anges att sekretess med omvänt skaderek- visit gäller för uppgifter om personliga förhållanden hos psykologer och kuratorer. Uppgifter om personliga förhållanden som före- kommer hos andra personalkategorier i skolan anses följaktligen närmast definitionsmässigt förekomma i den elevvårdande verk- samheten i övrigt, och omfattas därför av den svagare sekretessen med rakt skaderekvisit. Vi har inga egentliga synpunkter på denna lagtekniska lösning, som inte i sig tycks ge upphov till tolknings- problem, men anser att det med anledning av Skollagskommitténs förslag om en ny elevhälsa finns anledning att något modifiera den. 
 Vi anser att det är olämpligt att efter införandet av en ny elevhäl- sa i skolverksamheten fortsätta att i sekretessammanhang tala om elevvård. Att i sekretesslagen använda en sedan många år väl inarbe- tad terminologi samtidigt som samma terminologi helt kommer att försvinna i den faktiska skolverksamheten skulle enligt vår uppfatt- ning medföra stora risker för missuppfattningar och tolkningspro- blem. Som framgår av våra tidigare genomgångar av begreppen elevvård respektive elevhälsa, är det inte möjligt att på ett klart och tydligt sätt definiera något av dessa begrepp. Från sekretessyn- punkt kan detta förefalla olämpligt, men enligt vår mening är det en nödvändig följd av att skollagstiftningen till sin natur inte är – och kanske inte heller kan vara – begreppsmässigt fullt så stringent som vore önskvärt när man i sekretesslagen skall begränsa den grund- lagsskyddade offentlighetsprincipen. 
 160 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 Skiftet från elevvård till elevhälsa uppges syfta till att uppnå nya arbetsmetoder och en bättre fungerande samverkan inom skolans arbete med elever som har eller kan få problem. Tanken med en ny elevhälsa sägs bl.a. innefatta möjligheter till mer flexibla arbetssätt och en bättre helhetssyn på skolans ansvar för elever. Vi anser emellertid inte att denna nya tänkta inriktning på verksamheten i skolan behöver medföra några större förändringar från sekretess- synpunkt. Även fortsättningsvis kommer det enligt vår uppfattning att gå en gräns mellan den rent undervisande verksamheten, som inte omfattas av sekretess, och den särskilda elevstödjande verk- samheten som omfattas av sekretess. 
 Med  
 särskild elevstödjande verksamhet  
 avser vi sådant särskilt stöd till enskilda elever som går utöver det normala stöd som alla elever får på lektioner eller annars i samband med den vanliga un- dervisningen och sociala samvaron i skolan. Sådan särskild elev- stödjande verksamhet skall alltså i sekretessammanhang motsvara dagens elevvårdande verksamhet. Begreppet  
 elevhälsoverksamhet  
 inom skolsekretessen bör enligt vår uppfattning förbehållas verk- samhet som utförs av elevhälsans personal inom ramen för den sär- skilda elevstödjande verksamheten (dvs. i princip skolpsykolog, skolkurator eller specialpedagog), på motsvarande sätt som den särskilda elevvården i dag utförs av psykologer och kuratorer inom ramen för den elevvårdande verksamheten. På samma sätt som sek- retessen i dag har begränsats till att endast gälla i elevvårdande verksamhet – och alltså inte omfatta uppgifter om t.ex. enskilda elevers studieresultat – anser vi därför att utgångspunkten bör vara att sekretessen fortsättningsvis skall gälla endast i det som kan be- nämnas särskild elevstödjande verksamhet. Som vi uppfattar det kommer skillnaderna från sekretessynpunkt att bli marginella och i många fall obefintliga. Sådana uppgifter som i dag helt faller utan- för det sekretesskyddade området anser vi kommer att göra så ock- så fortsättningsvis, även om begreppen särskild elevvård och elev- vårdsverksamhet i övrigt byts ut mot begreppen elevhälsoverksam- het och särskild elevstödjande verksamhet i övrigt. 
 I de följande avsnitten redovisar vi hur vi anser att gränsdrag- ningen skall göras mellan å ena sidan vad som utgör elevhälsoverk- samheten inom vilken sträng sekretess skall gälla och å andra sidan den särskilda elevstödjande verksamhet i övrigt som skall omfattas av svag sekretess. 
 161 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sträng sekretess i elevhälsoverksamhet (elevhälsan) 
 Vi ser inte att det finns några sakliga skäl för att ändra den princip som gäller i dag, med en uppdelning mellan sträng och svag sekre- tess inom skolan. De skäl som anfördes i förarbetena till sekre- tesslagen om att den särskilda känsligheten hos uppgifter som fö- rekommer i verksamhet hos psykologer och kuratorer motiverar en sådan uppdelning, är enligt vår uppfattning fortfarande relevant. 
 59  
 Av olika skäl anser vi emellertid att det finns anledning att i ett av- seende utvidga den verksamhet – eller personalkrets – inom vilken den strängare sekretessen skall gälla. 
 I dag gäller endast den svagare sekretessen i verksamhet som ut- förs av specialpedagoger. Specialpedagoger hör således inte till den begränsade personalkrets som arbetar med vad som i sekretessam- manhang kallas den särskilda elevvården. Även hos specialpedago- ger, som särskilt arbetar med att stödja elever som av olika skäl har problem i skolan, förekommer emellertid särskilt känsliga uppgifter om enskilda elevers personliga förhållanden. Ofta kan dessa uppgif- ter till sin karaktär vara lika känsliga som de uppgifter som före- kommer hos en skolpsykolog eller skolkurator. Den information som en specialpedagog har tillgång till kan innefatta uppgifter om t.ex. elevers psykiska eller fysiska hälsa och om deras sociala förhål- landen. Det finns därför enligt vår uppfattning anledning att över- väga om inte den strängare sekretessen bör gälla också i specialpe- dagogernas verksamhet. 
 En annan omständighet som talar för en sådan förändring är att den av Skollagskommittén föreslagna regleringen av den nya elev- hälsan innefattar medicinska, psykologiska, sociala och specialpe- dagogiska insatser. I princip innebär det att elevhälsans personal kommer att bestå av personer med en yrkesmässig kompetens mot- svarande skolläkare, skolsköterska, skolpsykolog, skolkurator samt specialpedagog (jfr avsnitt 8.2.2). Samtliga dessa personalkategori- er, med undantag för specialpedagogerna, omfattas i dag av den strängare sekretessen med omvänt skaderekvisit. För enskilda per- soner som med stöd av offentlighetsprincipen önskar ta del av handlingar eller uppgifter som förekommer inom skolan, torde en förstärkning av sekretesskyddet hos specialpedagoger enligt vår uppfattning inte innebära någon betydande saklig skillnad. Redan med stöd av den svagare sekretessen som gäller i dag, är känsliga 
  
 59  
 Prop. 1979/80:2 del A, s. 196 
 162 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 uppgifter i specialpedagogisk verksamhet om enskilda elevers per- sonliga förhållanden ofta sekretessbelagda. 
 Sammanfattningsvis anser vi att det – även med beaktande av att det kan innebära en viss begränsning av möjligheterna för utomstå- ende att med stöd av offentlighetsprincipen ta del av uppgifter om enskilda elever – finns starka skäl som talar för att uppgifter hos samtliga personalkategorier inom elevhälsan bör ha samma sekre- tesskydd mot utomstående. Vi föreslår därför att uppgifter hos specialpedagoger skall omfattas av samma stränga sekretess som uppgifter hos psykologer och kuratorer. 
 Som framgår av avsnitt 8.2.2 föreslår Skollagskommittén att skolläkare skall vara den enda yrkeskategori inom elevhälsan som uttryckligen nämns i skollagen. I övrigt anges att det för elevhäl- sans verksamhet skall finnas tillgång till personal med sådan kom- petens att elevens behov kan tillgodoses. Vi anser att det av tydlig- hetsskäl bör vara så stor överensstämmelse som möjligt mellan den terminologi som används i skollagstiftningen och den terminologi som används i sekretesslagens bestämmelser avseende skolan. Utan en sådan överensstämmelse finns det risk för att det kan uppstå tolkningsproblem och att vissa personalkategorier från sekretess- synpunkt regleras på ett sätt som inte stämmer överens med syftet i skollagen. I stället för att som i sekretesslagen i dag ange yrkestit- larna på de personalkategorier som arbetar med elevhälsoverksam- het (elevhälsa) och för vilka sträng sekretess skall gälla, föreslår vi att gränsen mot verksamhet som skall omfattas av den svagare sek- retessen i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt dras vid sådan omvårdnad och sådana insatser som utförts av  
 personal med särskild kompetens på området 
 . 
 Vi anser med andra ord att det i sekretesslagen inte skall talas om verksamhet hos  
 psykolog och kurator 
 , utan om elevhälsoverksamhet som avser  
 psykologisk, social eller specialpedagogisk insats eller om- vårdnad 
 . Härvid saknar det från sekretessynpunkt betydelse om en skolpsykolog är legitimerad eller inte och följaktligen också om han eller hon i sin yrkesutövning omfattas av hälso- och sjukvårds- lagstiftningen eller inte. Den skolpersonal som saknar den särskilda yrkeskompetens som markerar att de arbetar med en verksamhet där strängare sekretess gäller – t.ex. rektor och lärare – kommer således definitionsmässigt att från sekretessynpunkt arbeta med särskild elevstödjande verksamhet i övrigt. I praktiken motsvarar detta vad som gäller i dag för elevvårdande verksamhet i övrigt. 
 163 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 I dag gäller sekretess i samband med psykologverksamhet dels för  
 uppgift  
 som  
 hänför sig till  
 psykologisk undersökning eller be- handling, dels för  
 uppgifter om personliga förhållanden hos  
 psykolog (jfr. avsnitt 8.1.3). Denna skillnad i sekretess mellan olika typer av uppgifter i psykologverksamhet – som främst har betydelse vid överföring av uppgifter till annan skolpersonal – tycks inte vara motiverad i förarbetena till sekretesslagen. Enligt vad vi kan förstå har skillnaden i sekretess mellan uppgifter som  
 hänför sig till  
 under- sökning eller behandling respektive uppgifter  
 hos  
 psykolog inte heller fått något synbart genomslag i den praktiska tillämpningen. 
 60  
 Vi har vidare svårt att se i vilka fall det skulle kunna bli aktuellt att, på grund av risken för att en  
 enskild  
 lider men av ett röjande, sekre- tessbelägga sådana uppgifter med anknytning till en psykologisk undersökning eller behandling som endast rör  
 annat  
 än personliga förhållanden. Sekretess för uppgifter om annat än personliga förhållanden till skydd för  
 myndighetsverksamhet 
 , dvs. för att syftet med ett test eller prov inte skall motverkas, regleras i 4 kap. 3 § sekretesslagen. 
 Det kan också noteras att något motsvarande sekretesskydd för uppgifter om annat än personliga förhållanden inte finns för sådan psykologisk undersökning eller behandling av t.ex. elever som ut- förs inom ramen för den ordinarie hälso- och sjukvården (dvs. när 7 kap. 1 § sekretesslagen om sekretess inom hälso- och sjukvården är tillämplig) och inte som ett led i den särskilda elevvården. 
 61 
  
 Enligt vår mening finns det sammantaget inte några bärande skäl för att behålla den skillnad i sekretesshänseende som nu finns för olika typer av uppgifter hos psykologer. I samband med att vi nu av andra skäl föreslår en förändring av bestämmelsen, anser vi därför att den bör förenklas på så sätt att en enhetlig sekretess gäller för samtliga uppgifter om personliga förhållanden i verksamhet hos psykologer, motsvarande vad vi föreslår skall gälla för kuratorernas och specialpedagogernas verksamheter. 
 Vi föreslår följaktligen att sekretess skall gälla för uppgift om en- skilds personliga förhållanden i elevhälsoverksamhet som avser psykologisk, social eller specialpedagogisk insats eller omvårdnad, 
  
 60 
  
 Se t.ex. prop. 1988/89:67, s. 8 ff samt JO 1990/91, s. 314 
  
 61 
  
 Jfr dock 7 kap. 11 § första stycket, 12 § andra stycket samt 13 § sekretesslagen om sekre- tess för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling i myndighets personalsociala verksamhet, i personalvård för totalförsvarspliktiga samt för forskningsän- damål. Inte heller i dessa fall synes emellertid skillnaden mellan  
  
 uppgift  
 respektive  
 uppgift om personliga förhållanden  
 vara motiverad i förarbetena (prop. 1979/80: del A sid.  
 200-208). 
  
 164 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon närstående lider men. 
 Svag sekretess i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt (annat än elevhälsan) 
 Som vi nämner ovan utgör 7 kap. 9 § andra stycket sekretesslagen om sekretess i elevvårdande verksamhet i övrigt, närmast en upp- samlingsbestämmelse som fångar in de uppgifter som förekommer inom elevvården men som inte finns hos just psykolog eller kura- tor. Sekretess för uppgifter om enskilda elevers personliga förhål- landen kan alltså gälla hos i princip vem som helst inom skolan, under förutsättning att personen i fråga arbetar med vad som kan anses innefattas i begreppet elevvård. Det kan röra sig om uppgifter hos rektorer, studie- och yrkesvägledare, lärare och mentorer m.fl. Enligt vår uppfattning är detta det lämpligaste – och kanske enda – sättet att avgränsa sekretessen för elevuppgifter inom skolan. Det skulle vara svårt att uttryckligen och uttömmande ange samtliga de personalkategorier hos vilka den svagare sekretessen för uppgifter i elevvårdsverksamhet skall gälla. 
 Vi anser därför att samma lagstiftningsteknik bör tillämpas även när sekretessen framöver kommer att gälla i elevhälsoverksamhet och annan särskild elevstödjande verksamhet. Det kan i och för sig innebära ett problem att begreppen elevhälsoverksamhet respektive särskild elevstödjande verksamhet inte är eller föreslås bli närmare definierade i skollagstiftningen, men motsvarande problem gäller redan i dag för begreppet elevvård. Enligt vår uppfattning bör de praktiska svårigheterna inte överdrivas, utan i de allra flesta fall kommer uppgifter som i dag är sekretessbelagda i elevvårdsverk- samhet att i stället fortsättningsvis vara sekretessbelagda i antingen elevhälsoverksamhet eller i särskild elevstödjande verksamhet i öv- rigt. De uppgifter som i dag faller utanför sekretessgränsen och alltså är offentliga – t.ex. uppgifter om studieresultat och frånvaro- frekvens – skall enligt vår mening vara offentliga även framöver. Utvecklingen av elevhälsan i det faktiska arbetet och praxis på sek- retessområdet (domar och  
 JO-beslut 
  m.m.) får utvisa om några skillnader mot vad som gäller i dag kommer att uppstå vid gräns- dragningen mellan vilka uppgifter som är offentliga och vilka som omfattas av sekretess. 
 165 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 Vad som med vår lösning kommer att omfattas av sekretess inom  
 särskild elevstödjande verksamhet i övrigt  
 är alltså uppgifter om enskilda elevers personliga förhållanden som rör psykologiskt, socialt, specialpedagogiskt eller annat särskilt stöd, när uppgifterna  
 inte  
 finns hos skolpsykolog, skolkurator eller specialpedagog (eller andra personer med motsvarande yrkeskompetens). När en rektor eller en lärare deltar i utarbetandet av åtgärdsprogram eller andra insatser för en enskild elev, arbetar han eller hon enligt vårt förslag följaktligen med vad som i sekretesslagens mening är särskild elev- stödjande verksamhet i övrigt och uppgifter om eleven kan därför omfattas av sekretess med ett svagt skaderekvisit hos rektorn eller läraren (för t.ex. skolpsykologen gäller däremot den strängare sek- retessen för samma uppgifter). Detsamma gäller om t.ex. en klass- föreståndare eller någon annan ur skolpersonalen samtalar med en elev för att särskilt stödja honom eller henne socialt, och därvid får kännedom om uppgifter som rör personliga förhållanden. 
 Vi föreslår således att sekretess skall gälla för uppgift om en- skilds personliga förhållanden i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt – dvs. i annan elevstödjande verksamhet än elevhälsoverk- samheten – om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. 
 Beslut om insatser i elevhälsoverksamhet m.m. 
 Även om sekretess i dag gäller generellt för uppgifter i den elevvår- dande verksamheten görs undantag för beslut i elevvårdsärenden. Sådana beslut är alltid offentliga. Detta är helt i överensstämmelse med vad som nästan undantagslöst gäller i all offentlig verksamhet, nämligen att beslut som innefattar myndighetsutövning mot en- skilda inte skall kunna sekretessbeläggas. Vi ser inga skäl för att föreslå förändringar i den delen, men vissa terminologiska juster- ingar behöver dock göras. Vi föreslår därför att skolsekretessen enligt 7 kap. 9 § första och andra styckena inte skall gälla för beslut i ärende om insatser i elevhälsoverksamhet eller annan särskild elev- stödjande verksamhet. 
 166 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 8.2.7 
  
 Vårt förslag till ändring av hälso- och sjukvårds- sekretessen 
  
 Vårt förslag 
 : I sekretesslagens bestämmelser om sekretess inom hälso- och sjukvård skall begreppet  
 elevhälsoverksamhet som av- ser medicinsk insats eller omvårdnad  
 införas för att avgränsa den del av elevhälsan som motsvarar dagens skolhälsovård från an- nan hälso- och sjukvård. 
 Utan hinder av hälso- och sjukvårdssekretess skall uppgift om enskild få lämnas från elevhälsoverksamhet som avser medi- cinsk insats eller omvårdnad till annan elevhälsoverksamhet eller särskild elevstödjande verksamhet i övrigt inom samma myn- dighet, om uppgiften behövs för att en elev skall få nödvändigt stöd. 
 Vi redovisar i avsnitt 8.2.5 vår inställning att sekretesslagen normalt inte hindrar att uppgifter lämnas från skolhälsovården till övrig skolpersonal, men att det finns anledning att överväga särskilda regler som tillåter att väsentlig information överlämnas i de fall det i dag är omöjligt på grund av att den enskilde inte samtycker till det. Med hänsyn till patientsäkerheten är sekretessen inom hälso- och sjukvården sträng och i huvudsak undantagslös. Vissa möjlig- heter finns emellertid att lämna ut sekretessbelagda uppgifter under särskilda omständigheter. 
 Det i sammanhanget viktigaste undantaget från hälso- och sjuk- vårdssekretessen finns i 14 kap. 2 § sjätte stycket sekretesslagen. Där anges att sekretessbelagda uppgifter inom hälso- och sjukvår- den om bl.a. minderåriga får lämnas till en annan myndighet inom hälso- och sjukvården eller till socialtjänsten trots att samtycke saknas. En förutsättning är att uppgifterna behövs för att den en- skilde skall få nödvändig vård, behandling eller annat stöd. Be- stämmelsen skall enligt förarbetena tillämpas med urskillning och varsamhet och endast i de situationer där det framstår som direkt påkallat att bistå en enskild. 
 62  
 En förutsättning för tillämpning av undantaget är normalt att den berörda personen kan antas direkt motsätta sig att uppgifter lämnas ut eller att saken brådskar så att det inte finns tid att inhämta samtycke. Bestämmelsen skall alltså tillämpas i rena undantagsfall och i första hand skall i stället sam- tycke utverkas. 
  
 62  
 Prop. 1990/91:111, s. 17 och 41 
 167 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 SOU 2003:103 
  
 Vi anser att det finns behov av ett motsvarande undantag om sekretessgenombrott inom skolan. Enligt vad vi erfarit kan det uppstå situationer där uppgifter hos en skolläkare eller skolskö- terska är av sådan betydelse för att korrekta åtgärder eller insatser skall kunna vidtas inom ramen för elevhälsoverksamheten, att den övriga skolpersonalen inte kan utföra sina arbetsuppgifter på ett ändamålsenligt sätt utan tillgång till uppgifterna. Som exempel kan nämnas att en elev har drabbats av en skada eller sjukdom som på olika sätt påverkar inlärningsförmågan. För att eleven skall kunna få den nödvändiga hjälpen i skolan kan det vara helt avgörande att specialpedagogen vet vad det rör sig om för skada eller sjukdom och hur den påverkar inlärningsförmågan. Utan den kunskapen kan korrekta stödinsatser kanske inte komma till stånd. Om den berör- da eleven eller dennes vårdnadshavare i ett sådant fall inte samtyck- er till att uppgifterna lämnas ut, kan det i dag saknas möjlighet att få till stånd stödinsatser som är av stor betydelse för att eleven skall uppnå de grundläggande mål som gäller inom skolan. Det krävs i praktiken att skolhälsovården först gör en anmälan till socialnämn- den med stöd av 14 kap. 1 § socialtjänstlagen och att socialnämn- den därefter bedömer att uppgifterna bör lämnas vidare till special- pedagogen med stöd av 1 kap. 5 § sekretesslagen. Ett sådant om- ständligt – och i fråga om utfallet osäkert – förfarande kan vara så- väl tidsödande som onödigt ingripande för de inblandade. 
 Det är enligt vår uppfattning viktigt att en sekretessbrytande be- stämmelse endast används i sådana rena undantagsfall där det verk- ligen är påkallat att hjälpa en enskild elev i stort behov av stöd och där samtycke av något skäl inte kan inhämtas. Vi anser därför att bestämmelsen bör utformas med 14 kap. 2 § sjätte stycket sekre- tesslagen som förebild och att den bör få motsvarande mycket re- striktiva tillämpningsområde. Av lagtekniska skäl anser vi dock att undantaget – som alltså  
 inte  
 föreslås bli generellt tillämpligt inom hälso- och sjukvården utan endast inom skolhälsovården – bör framgå direkt av 7 kap. 1 § sekretesslagen. 
 Av betydelse är också vilken räckvidd en sekretessbrytande be- stämmelse skall ha i fråga om vem som skall kunna få del av uppgif- terna. För att önskad effekt skall kunna uppnås måste uppgifterna kunna lämnas till de personer som faktiskt behöver dem för att ele- ven skall få hjälp, oavsett om det är personal inom elevhälsan (skolpsykolog, skolkurator eller specialpedagog) eller övrig skol- personal som arbetar med särskild elevstödjande verksamhet (t.ex. lärare och rektor). Någon formell begränsning till vissa personalka- 
 168 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess inom elevhälsan m.m. 
  
 tegorier anser vi vore olämpligt, men det är viktigt att understryka att den som inte behöver tillgång till uppgifterna för att eleven skall få nödvändigt stöd, inte heller skall få del av dem. I första hand är det naturligtvis väsentligt att uppgifterna kan lämnas till personalen vid samma skolmyndighet som den aktuella skolläkaren eller skol- sköterskan tillhör. Den sekretessbrytande bestämmelsen bör därför vara tillämplig endast på utlämnande av uppgifter inom en och samma myndighet. 
 Som vi redovisar i avsnitt 8.1.6 finns det i och för sig ofta ett stort behov av att kunna utbyta uppgifter även mellan olika skol- myndigheter (nämnder) inom en och samma kommun. Offentlig- hets- och sekretesskommittén har nyligen föreslagit att det inte skall finnas några hinder mot sådant informationsutbyte mellan verksamheter av samma slag inom en kommun, även om de lyder under skilda nämnder. 
 63  
 Nya sekretessgränser skall alltså inte upp- stå och gamla skall inte försvinna på grund av att en kommun orga- niserar om och ändrar nämndindelningen. Under förutsättning att kommitténs förslag blir verklighet anser vi att det bör vara möjligt att också lämna uppgifter från skolhälsovården inom en kommun till övrig skolverksamhet inom samma kommun, oberoende av hur kommunen organiserar sin verksamhet. Den av oss föreslagna sek- retessbrytande bestämmelsen bör då kunna göras tillämplig även på utlämnande av uppgifter från en nämnd till en annan inom en och samma kommun. 
 Genom införandet av den nya elevhälsan kommer begreppet skolhälsovård enligt föreliggande förslag att försvinna från skollag- stiftningen. Begreppet bör därför inte heller återfinnas i sekre- tesslagen, utan de nya bestämmelserna i den lagen bör utformas efter den nya terminologin. Som vi uppfattar skollagskommitténs förslag kommer skolhälsovården att motsvaras av den del av elev- hälsan (elevhälsoverksamheten) som omfattar medicinsk omvård- nad eller insats. 
 Vi föreslår följaktligen att hälso- och sjukvårdssekretess enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen inte skall hindra att uppgifter om en en- skild lämnas från elevhälsoverksamhet som avser medicinsk insats eller omvårdnad till annan elevhälsoverksamhet eller särskild elev- stödjande verksamhet inom samma myndighet, om uppgiften be- hövs för att en elev skall få nödvändigt stöd. 
  
 63  
 Ny sekretesslag  
 (SOU 2003:99) 
  
 169 
 9 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
 Skolverket har till Utbildningsdepartementet framfört synpunkten att en sekretessbestämmelse borde utformas till skydd för uppgif- ter som finns hos verket om enskildas personliga förhållanden och som lämnats av enskilda i tillsynssammanhang. 
 1  
 Av bland annat den anledningen ingår det i vårt uppdrag att utreda behovet av och möj- ligheten att tillåta Skolverket att inom sin tillsynsverksamhet sekre- tessbelägga uppgifter som enskilda personer lämnar till verket. I detta kapitel redogör vi för vilka regler om sekretess i tillsynsverk- samhet som i dag gäller för Skolverket och, som en jämförelse, för vissa andra statliga tillsynsmyndigheter. Vi redovisar också vår ana- lys av behovet av förändrade regler och våra förslag till lösningar på de problem som kan förekomma. 
  
 9.1 
  
 Sekretess hos Skolverket 
  
 9.1.1 
  
 Generell sekretess i Skolverkets och andra myndigheters tillsynsverksamhet 
  
 För tillsyn i offentlig verksamhet finns det i 13 kap. 1 § sekretessla- gen en generellt tillämplig bestämmelse om överföring av sekretess. Om en myndighet i verksamhet som avser tillsyn eller revision får en uppgift från en annan myndighet, och uppgiften är sekretessbe- lagd där, gäller sekretessen också hos den mottagande myndigheten (s.k. sekundär sekretess). Det innebär att de myndigheter som be- driver tillsynsverksamhet har samma möjlighet att sekretessbelägga uppgifter från andra myndigheter, som de uppgiftslämnande myn- digheterna har. En förutsättning är dock att tillsynsverksamheten har författningsstöd. 
 2  
 Skolverket och Socialstyrelsen är två exempel 
  
 1 
  
 Skolverkets skrivelse  
  
 1999-08-24, 
  Regeringskansliets dnr U/1999/3381/S 
  
 2 
  
 Prop. 1979/80:2 Del A,  
  
 Förslag till sekretesslag m.m. 
 , s. 317 
 171 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 SOU 2003:103 
  
 på sådana myndigheter vars tillsynsverksamheter är författnings- reglerade. 
 Sekretessen gäller inte enbart för de uppgifter som tillsynsmyn- digheten kräver in av andra myndigheter med anledning av ett på- gående tillsynsärende. Även sådana sekretessbelagda uppgifter som en myndighet på eget initiativ lämnar till sin tillsynsmyndighet, t.ex. för att delge information, ställa frågor eller begära råd, omfat- tas av sekretess hos tillsynsmyndigheten, oavsett om det pågår ett tillsynsärende eller inte. 
 3  
 Sekretessen för en uppgift upphör emel- lertid enligt 13 kap. 6 § sekretesslagen alltid att gälla om tillsyns- myndigheten tar in den i ett beslut. 
 För vissa tillsynsmyndigheter finns det ett viktigt undantag från bestämmelsen om överförd sekretess. Av 13 kap. 6 § sekretesslagen framgår nämligen även att bestämmelsen i 13 kap. 1 § om sekundär sekretess inte gäller, om en annan sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse är direkt tillämplig på uppgiften hos den motta- gande tillsynsmyndigheten (s.k. primär sekretess). Ett exempel på en sådan primär sekretessbestämmelse finns i 7 kap. 1 § sekre- tesslagen, där det anges att hälso- och sjukvårdssekretess även gäll- er i verksamhet som innefattar särskild tillsyn över allmän eller en- skild hälso- och sjukvård. Socialstyrelsen använder sig alltså av en primär sekretessbestämmelse i sin tillsynsverksamhet och tillämpar därför inte 13 kap. 1 § sekretesslagen när det gäller uppgifter som rör enskildas hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden (se vidare i avsnitt 9.2.1 om sekretess i Socialstyrelsens tillsynsverk- samhet). 
 För Skolverkets tillsyn över offentlig skolverksamhet m.m. gäller ingen primär sekretessbestämmelse (för tillsyn över fristående sko- lor gäller däremot särskilda bestämmelser, se avsnitt 9.1.2). 
 4  
 Det innebär att Skolverket i sådan tillsyn endast har att tillämpa 13 kap. 1 § sekretesslagen. Som en följd av detta är det endast sekretessbe- lagda uppgifter som kommer in från offentliga skolor, kommunala nämnder och andra myndigheter som kan sekretessbeläggas hos Skolverket i dess tillsynsverksamhet. Det är alltså främst sådana uppgifter om enskildas personliga förhållanden som kommer in från  
 skolmyndigheter  
 och som rör elevvårdande verksamhet eller 
  
 3 
  
 A.a, s. 317 
  
 4 
  
 Skolverket har enligt 3 § förordningen (2002:1160) med instruktion för Statens skolverk tillsyn över det offentliga skolväsendet och den av det allmänna anordnade förskoleverksam- heten och skolbarnsomsorgen, utbildningen vid fristående skolor, viss annan utbildning vid ungdomshem och riksinternatskolor m.m. samt kommunernas skyldigheter avseende och handläggning av vissa frågor om skolplikt 
  
 172 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 som hänför sig till ärenden om tillrättaförande av elev eller skiljan- de av elev från vidare studier, som omfattas av sekretess i tillsyns- verksamheten. Hur sträng sekretessen är för en uppgift hos Skol- verket beror på vilken sekretess som gäller hos den lämnande myn- digheten. Det innebär enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen att sträng sekretess med omvänt skaderekvisit gäller för uppgifter från skol- psykolog och skolkurator, medan svagare sekretess med rakt ska- derekvisit gäller för övriga uppgifter om elevvård som kommer in från skolor. För uppgifter som avser den offentliga förskoleverk- samheten eller skolbarnsomsorgen gäller sträng eller svag sekretess enligt 7 kap. 9 § sjunde stycket och 7 kap. 38 § sekretesslagen. 
 Om däremot elever, vårdnadshavare eller andra enskilda skickar in uppgifter till Skolverket med anledning av ett pågående tillsyns- ärende – eller för att initiera ett sådant ärende eller påtala missför- hållanden i allmänhet – kan deras uppgifter inte sekretessbeläggas. Sådana uppgifter skall alltså utan sekretessprövning lämnas ut till den som begär det, oavsett om utlämnandet kan innebära men för enskilda personer eller inte. 
  
 9.1.2 
  
 Särskild sekretess hos Skolverket vid tillsyn över fristående skolor 
  
 Som vi redovisar i föregående avsnitt har Skolverket enligt 13 kap. 1 § sekretesslagen möjlighet att i sin tillsynsverksamhet sekretess- belägga uppgifter som kommer från andra  
 myndigheter  
 och som är sekretessbelagda där. Skolor med enskild huvudman (fristående skolor) är inte myndigheter och sekretesslagen är inte heller till- lämplig i deras verksamhet. Den nämnda bestämmelsen kan alltså inte tillämpas när Skolverket hämtar in eller på annat sätt får upp- gifter från fristående skolor. 
 Efter påpekanden från skilda håll – bl.a. från Skolverket – om de problem som kan uppstå om inte också uppgifter som härrör från fristående skolor kan sekretessbeläggas i tillsynsverksamheten, fö- reslog regeringen år 1995 en ändring av sekretesslagen. 
 5  
 Av 7 kap. 9 § sjätte stycket framgår numera att sekretess gäller hos Skolver- ket i verksamhet som avser tillsyn över fristående skolor för upp- gift som härrör från skolans elevvårdande verksamhet och som gäller enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon när- 
  
 5  
 Se prop. 1995/96:127,  
 Några frågor om sekretess 
 , s. 22 ff 
 173 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 SOU 2003:103 
  
 stående lider men. Samma sekretess gäller också för uppgift som hänför sig till en fråga om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier. 
 Regeringen har uttalat att begreppet elevvård när det gäller fri- stående skolor skall ha samma innebörd som i offentlig skolverk- samhet, men att det till skillnad från vad som gäller för uppgifter som kommer in från offentliga skolor bör vara ett enhetligt skade- rekvisit beträffande samtliga uppgifter som kommer in till Skolver- ket från de fristående skolorna (jfr avsnitt 9.1.2). Orsaken har an- getts vara att det kan möta svårigheter att bedöma från vilken del av skolverksamheten uppgifter härrör när de kommer in från en fri- stående skola. 
 6  
 Det innebär att när en sådan skola lämnar uppgifter till Skolverket gäller sträng sekretess med omvänt skaderekvisit för samtliga uppgifter som kan bli föremål för sekretess, oavsett om de härrör från en skolpsykolog eller skolkurator eller från annan elev- vårdande verksamhet. 
 Däremot skall – i likhet med vad som gäller för uppgifter som kommer från skolmyndigheter – sekretessen hos Skolverket för uppgifter från fristående skolor upphöra att gälla om uppgifterna tas in i ett beslut i ett ärende. 
  
 9.2 
  
 Några exempel på särskild sekretess hos vissa andra statliga tillsynsmyndigheter 
  
 9.2.1 
  
 Socialstyrelsen 
  
 Inom hälso- och sjukvården gäller sekretess enligt 7 kap. 1 § första stycket sekretesslagen för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående lider men. Enligt andra stycket i samma lagrum gäller samma primära sekre- tess också i särskild tillsyn över allmän eller enskild hälso- och sjukvård. Det innebär dels att uppgifter som Socialstyrelsen hante- rar i sin tillsynsverksamhet omfattas av hälso- och sjukvårdssekre- tess oavsett var uppgifterna härrör från, dels att den generella be- stämmelsen i 13 kap. 1 § sekretesslagen om sekretess vid myndig- heters tillsynsverksamhet inte är tillämplig avseende uppgifter om enskildas personliga förhållanden (jfr avsnitt 9.1.1). 
  
 6  
 A.a, s. 24 
 174 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 När det gäller uppgifter som rör personliga förhållanden har en- skilda med andra ord precis samma sekretesskydd när uppgifterna förekommer hos Socialstyrelsen i dess tillsynsverksamhet över häl- so- och sjukvården, som de har när uppgifterna finns på t.ex. sjuk- hus eller andra vårdinrättningar. Det spelar inte heller någon roll från sekretessynpunkt om uppgifterna har kommit in till Socialsty- relsen från andra myndigheter, från enskilda hälso- och sjukvårds- inrättningar eller från patienter eller andra enskilda personer som tagit kontakt med Socialstyrelsen i en tillsynsfråga. Sekretessen är alltid densamma. 
  
 9.2.2 
  
 Sjöfartsverket 
  
 För Sjöfartsverkets tillsynsverksamhet har det tidigare inte funnits någon särskild bestämmelse om sekretess, utan det har endast varit den generella bestämmelsen i 13 kap. 1 § sekretesslagen om överfö- ringssekretess som varit tillämplig (se avsnitt 9.1.1). Numera gäller emellertid vid sidan av denna sekretess en ny bestämmelse i 7 kap. 43 § om sekretess till skydd för enskilds anmälan eller utsaga vid Sjöfartsverkets tillsyn enligt fartygssäkerhetslagen (2003:364), om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. 
 Sekretessen gäller främst för anmälarens eller uppgiftslämnarens identitet, men även innehållet i utsagan eller anmälan kan omfattas av sekretess om uppgifterna på något sätt kan avslöja vem anmäla- ren är. Det primära syftet är dock inte att sekretesskydda informa- tionen i anmälan. Regeringen anförde vid bestämmelsens tillkomst att den innebär att inte fler uppgifter än nödvändigt i en anmälan eller utsaga sekretessbeläggs, samtidigt som anmälaren ges erfor- derligt skydd i förhållande till fartygets befälhavare eller ägare. 
 7 
  
 9.2.3 
  
 Datainspektionen 
  
 Datainspektionen utövar tillsyn enligt bl.a. kreditupplysningslagen (1973:1173) och har tillsynsansvar för såväl myndigheters som en- skildas behandling av personuppgifter enligt personuppgiftslagen (1998:204). I sin tillsynsverksamhet kan Datainspektionen få kän- nedom om uppgifter som rör olika förhållanden hos den som är 
  
 7  
  
 Se prop. 2001/02:108,  
 Vissa frågor om sjömäns vilotid 
 , s. 37 
  
 175 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 SOU 2003:103 
  
 föremål för tillsyn och hos dennes anställda eller kunder m.fl. En- ligt 9 kap. 6 § sekretesslagen gäller därför sekretess hos Datain- spektionen i ärenden om tillsyn för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. 
 Bestämmelsen utformning innebär att den omfattar samtliga uppgifter om enskildas personliga förhållanden som förekommer i Datainspektionens tillsynsverksamhet, oavsett på vilket sätt eller från vem inspektionen har fått del av uppgifterna. Den generella bestämmelsen i 13 kap. 1 § sekretesslagen om sekretess i myndig- heters tillsynsverksamhet är följaktligen inte tillämplig på uppgifter om enskildas personliga förhållanden (jfr avsnitt 9.1.1). Det inne- bär att den svaga sekretessen med ett rakt skaderekvisit enligt 9 kap. 6 § gäller för en sådan uppgift hos Datainspektionen, även om samma uppgift skulle vara helt offentlig eller föremål för en betydligt strängare sekretess hos den granskade myndigheten. An- ledningen har angetts vara att det inte är möjligt att ha olika be- stämmelser allt efter uppgifternas ursprung. 
 8  
 Som exempel kan nämnas att körkortsuppgifter i Vägverkets vägtrafikregister i prin- cip är helt offentliga medan i stort sett alla uppgifter i skattemyn- digheternas beskattningsdatabas är föremål för absolut sekretess. Hos Datainspektionen skulle samtliga dessa uppgifter skyddas ge- nom ett enhetligt rakt skaderekvisit. 
  
 9.2.4 
  
 Riksdagens ombudsmän och Justitiekanslern 
  
 Bestämmelserna i 11 kap. 4 § sekretesslagen om sekretess hos Riks- dagens ombudsmän (JO) och Justitiekanslern (JK) i deras tillsyn m.m. över offentlig verksamhet är förhållandevis omfattande och komplicerade. Här återges bestämmelserna därför endast till den del de är av intresse som jämförelse för frågan om vilken sekretess som bör gälla i Skolverkets tillsynsverksamhet. 
 Hos JO och JK gäller skilda regler om sekretess beroende på om uppgifterna har kommit in från myndigheter eller om de har läm- nats av enskilda. När en  
 myndighet  
 lämnar uppgifter som är sekre- tessbelagda hos den myndigheten är huvudregeln att samma sekre- tess också gäller hos JO och JK, dvs. sekretessen överförs på sam- ma sätt som enligt 13 kap. 1 § sekretesslagen (jfr avsnitt 9.1.1). När en myndighet skickar in en befintlig handling på begäran av JO el- 
  
 8  
 Se prop. 1979/80:2 Del A, s. 270 f. 
 176 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 ler JK, bibehåller alltså uppgifterna i handlingen sitt sekretesskydd. Det finns emellertid ett viktigt undantag från huvudregeln. Om uppgifterna förekommer i en handling som har upprättats med an- ledning av tillsynsverksamheten, kan de sekretessbeläggas hos JO eller JK endast i den mån det kan antas att ett allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs. Det innebär att för en uppgift som förekommer i en anmälan som görs av en myndighet eller i ett myndighetsyttrande gäller en mycket svag sekretess hos JO och JK, oavsett vad som gäller för samma uppgift hos den myndighet som har lämnat uppgiften. 
 9 
  
 När  
 enskilda  
 lämnar uppgifter till JO eller JK gäller sedan år 1988 sekretess till skydd för enskilds personliga förhållanden i den mån uppgiften skulle ha varit sekretessbelagd hos den myndighet som ärendet får anses avse  
 och  
 det kan antas att den som uppgiften rör eller någon närstående lider betydande men om uppgiften röjs. För att uppgifter som en enskild skickar till JO eller JK skall kunna sekretessbeläggas krävs alltså för det första att samma uppgifter skulle ha varit sekretessbelagda om de förekommit hos den myn- dighet mot vilken en anmälan kan anses riktad. För det andra krävs att ett kvalificerat rakt skaderekvisit är uppfyllt, vilket har motive- rats med att bestämmelsen endast skall tillämpas i speciella undan- tagssituationer. 
 10  
 När uppgifter lämnas av enskilda till JO eller JK gäller således antingen en mycket svag sekretess eller ingen alls. 
  
 9.3 
  
 Vår bedömning av behovet av nya sekretessregler 
  
 Vår bedömning 
 : Skolverket har stort behov av att kunna sekre- tessbelägga uppgifter som enskilda personer lämnar i samband med tillsyn över offentliga och fristående skolor. Utan en sådan möjlighet är det svårt att på ett effektivt sätt bedriva tillsyn över landets skolhuvudmän m.m. i de fall uppgifter behövs från en- skilda, eftersom dessa kan känna osäkerhet inför att lämna upp- gifter som blir offentliga hos verket. När sådana uppgifter ändå lämnas, kan enskilda lida men av att Skolverket inte har rätt att vägra lämna ut uppgifterna när de efterfrågas av andra. 
  
 9 
  
 Jfr a.a, s. 298 
  
 10 
  
 Se prop. 1986/87:160,  
 om riksdagens ombudsmäns och justitiekanslerns ställning som åklaga- re m.m 
 , s. 37 f. 
  
 177 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolverket har i en skrivelse till regeringen år 1999 anfört att det finns ett behov av att hos verket i dess tillsynsverksamhet kunna sekretessbelägga uppgifter om enskildas personliga förhållanden även när uppgifterna har kommit in från enskilda. 
 11  
 Skolverket häv- dar att det i tillsynsverksamheten ständigt uppmärksammas ett be- hov av att sekretessen täcker även de integritetskänsliga uppgifter som lämnas av enskilda. Avsaknaden av möjlighet att kunna skydda dessa uppgifter från enskilda kan enligt verket leda till att de helt avstår från att lämna uppgifter. Därmed finns det risk för att till- synsutredningarna inte blir fullständiga. 
 Enligt information som vi under arbetets gång har erhållit från Skolverket kan det material som kommer in från främst elevernas föräldrar bestå av exempelvis läkarintyg, utredningar från barn- och ungdomspsykiatrin och utredningar från socialtjänsten. Det före- kommer också att helt privat familjematerial skickas in, t.ex. foto- album och dagböcker. Även sådana handlingar som finns hos de granskade skolorna och är sekretessbelagda där – åtgärdsprogram, utlåtanden från skolpsykologen m.m. – kan finnas med i det mate- rial som skickas in av enskilda i tillsynsärenden. I dag omfattas inte några uppgifter i dessa handlingar av sekretess hos Skolverket, trots att de självfallet kan innehålla mycket känsliga uppgifter om elever- nas eller föräldrarnas personliga förhållanden. 
 Vi har i våra kontakter med Skolverket också erfarit att antalet tillsynsärenden som initieras av enskilda personer har ökat kraftigt. Under åren 2000 och 2001 gjordes drygt 600 sådana anmälningar per år. Under år 2002 inkom nära 1 100 anmälningar och under år 2003 hade drygt 600 ärenden initierats av enskilda personer fram till och med augusti månad. Enligt uppgift ser Skolverket ingenting som tyder på annat än att det handlar om en stadig ökning av anta- let tillsynsärenden som initieras på detta sätt. Därtill kommer att föräldrar och elever kompletterar Skolverkets utredningar med ma- terial, även om ett tillsynsärende har initierats från annat håll. Det är således sannolikt att Skolverket framöver kommer att förvara allt mer material om enskildas personliga förhållanden som har skickats in av andra än granskade skolor – offentliga eller fristående – eller andra myndigheter. 
 Det är givetvis mycket viktigt med insyn i en tillsynsmyndighets verksamhet. Emellertid innebär dagens situation att barn, elever och föräldrar helt saknar skydd för den personliga integriteten när 
  
 11  
 Skolverkets skrivelse  
 1999-08-24, 
  Regeringskansliets dnr U/1999/3381/S 
 178 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 de lämnar information till Skolverket i syfte att verket skall kunna fullgöra sina skyldigheter som tillsynsmyndighet över offentliga och fristående skolor och över den offentliga barnomsorgen. En annan sannolik följd av att det saknas ett sekretesskydd för uppgif- ter i enskildas handlingar är enligt vår uppfattning att föräldrar och elever som har vetskap om detta förhållande undviker att lämna viktig information till Skolverket. Därigenom kan verket få svårt att bedriva sin tillsynsverksamhet på ett effektivt sätt, eftersom bristen på information påverkar tillsynsutredningarna negativt. Sammantaget är det vår uppfattning att såväl bristen på skydd för enskildas integritet som vikten av att Skolverket kan fullgöra sina arbetsuppgifter, starkt talar för att det behöver införas en möjlighet att sekretessbelägga uppgifter som enskilda skickar in till verket. 
  
 9.4 
  
 Vårt förslag till ändring av sekretessreglerna 
  
 Vårt förslag 
 : Sekretess skall gälla hos Skolverket i dess verk- samhet med tillsyn för uppgift om enskilds personliga förhål- landen, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen skall inte gälla beslut i ett ärende. 
 Tystnadsplikt som bryter meddelarfrihet skall gälla för upp- gifter som är sekretessbelagda i Skolverkets tillsynsverksamhet. Undantag skall dock göras för uppgifter som hänför sig till dels betyg eller skriftligt omdöme om studieprestation, dels ärende om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare stu- dier. 
 Den särskilda bestämmelsen i 7 kap. 9 § sjätte stycket sekre- tesslagen om sekretess hos Skolverket för uppgifter från fristå- ende skolor skall som en följd av förslagen upphöra att gälla. 
  
 9.4.1 
  
 Uppgifter som bör omfattas av sekretess 
  
 Vi konstaterar i föregående avsnitt att det finns ett stort behov av en bestämmelse som möjliggör för Skolverket att i sin tillsynsverk- samhet sekretessbelägga uppgifter som kommer in från enskilda personer. En viktig fråga är vilka uppgifter från enskilda som skall omfattas av en sekretessbestämmelse avseende Skolverkets tillsyns- 
 179 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 SOU 2003:103 
  
 verksamhet. Vid en första anblick ter det sig naturligt att omfatt- ningen i fråga om tillsyn över skolor skall vara densamma som den enligt 7 kap. 9 § sekretesslagen är inom skolan. Det skulle i princip innebära att Skolverket får möjlighet att sekretessbelägga uppgifter om personliga förhållanden som enskilda lämnar och som  
 hänför sig till  
 (alternativt  
 avser  
 eller  
 rör 
 ) antingen skolans elevvårdande verk- samhet eller frågor om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier. Uppgifter om personliga förhållanden som inte avser dessa verksamheter, t.ex. studieresultat och frånvarofrekvens, och som inte kan sekretessbeläggas i skolan skulle därmed vara of- fentliga även hos Skolverket. Samma princip skulle också kunna tillämpas för uppgifter som lämnas av enskilda och som rör fristå- ende skolor. För sådana uppgifter gäller enligt 7 kap. 9 § sjätte stycket motsvarande regel i dag när uppgifter kommer in till Skol- verket från en fristående skola. 
 Vi ser emellertid uppenbara  
 tillämpningssvårigheter  
 med en sådan lösning, just på grund av att sekretessen inom skolan inte är gene- rell utan endast omfattar vissa verksamheter. När det gäller hand- lingar som vårdnadshavare eller elever skickar in och som även finns i skolan – exempelvis kopior av åtgärdsprogram, utlåtanden från skolpsykologen eller egna skrivelser till rektor i en elevvårds- fråga – torde inga egentliga problem uppstå. Sådana handlingar, som i dag inte omfattas av sekretess hos Skolverket när de skickas in av enskilda, är naturligtvis hänförliga till skolans elevvårdsverk- samhet och skulle därför kunna sekretessbeläggas. Annorlunda skulle det emellertid vara med handlingar som saknar direkt an- knytning till skolan. Det är enligt vår uppfattning långt ifrån klart om t.ex. ett läkarutlåtande utfärdat av någon som inte hör till skol- hälsovården skulle kunna sekretessbeläggas. Ett sådant utlåtande avseende en elev, som har skrivits av en läkare i den vanliga hälso- och sjukvården och som skolan inte har tillgång till, torde i många fall inte kunna hänföras till skolans elevvårdande verksamhet. Det finns risk för att svåra gränsdragningsproblem skulle uppstå vid tillämpningen av en sådan bestämmelse. 
 En enligt vår mening oönskad följd av en reglering som den nämnda, är just att många handlingar som enskilda sänder in till Skolverket  
 inte skulle komma att omfattas av sekretessen 
 . Som exem- pel kan – utöver t.ex. externa läkarintyg – nämnas elevers privata dagböcker, fotoalbum och andra liknande helt personliga handling- ar som enskilda kan sända in till verket för att styrka vad som före- kommit i skolan. Sådana handlingar torde ofta sakna all direkt 
 180 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 koppling till skolans elevvårdande verksamhet och därmed finns en uppenbar risk för att de i många fall inte skulle kunna sekretessbe- läggas hos Skolverket, trots att samma handlingar i vissa fall skulle omfattas av sekretess om de i stället skickades till skolan i samband med t.ex. ett elevvårdsärende. Därmed skulle inte de av oss avsedda effekterna med lagstiftningen uppnås. Vi anser därför att det är olämplig med en lösning som innebär att sekretessens omfattning för uppgifter i handlingar som kommer in till Skolverket från en- skilda, knyts till de skilda verksamheter inom vilka sekretess gäller för uppgifter i handlingar som förekommer hos skolmyndigheter. 
 En lämpligare lösning skulle i stället kunna vara att handlingar som enskilda lämnar till Skolverket i dess egenskap av tillsynsmyn- dighet kan sekretessbeläggas om de rör enskildas personliga förhål- landen, utan krav på att uppgifterna kan hänföras till elevvården eller vissa disciplinärenden. För uppgifter som förekommer i Skol- verkets tillsyn över den offentliga förskoleverksamheten och skol- barnsomsorgen är detta, genom utformningen av 7 kap. 9 § sjunde stycket och 7 kap. 38 § sekretesslagen, vad som gäller i dag när uppgifter lämnas från myndigheter. Den sekretess som enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen gäller hos Socialstyrelsen i dess tillsyns- verksamhet har också just den innebörden. Till skillnad från vad som gäller i skolverksamheten är nämligen sekretessen inom barn- omsorgen och hälso- och sjukvården inte avgränsad till vissa verk- samheter, utan den gäller samtliga uppgifter om personliga förhål- landen. Motsvarande innebörd har också sekretessbestämmelsen i 9 kap. 6 § sekretesslagen avseende Datainspektionens tillsyn. 
 En sådan bestämmelse skulle för Skolverkets del innebära att även sådana uppgifter som är helt offentliga i allmänna skolor, ex- empelvis betyg, skulle komma att omfattas av sekretess hos verket när de skickas dit av enskilda. Detta medför dock enligt vår mening inte några beaktansvärda problem från offentlighetssynpunkt, ef- tersom sådana uppgifter regelmässigt finns även hos elevens skola. Offentliga uppgifter i skolan kommer således att vara fortsatt of- fentliga och tillgängliga, även om de kan omfattas av sekretess hos just Skolverket. Under förutsättning att sekretessen hos Skolverket konstrueras med ett rakt skaderekvisit, dvs. svag sekretess, skulle sådana handlingar dessutom med största sannolikhet kunna lämnas ut också av verket efter en skadeprövning. Vi redogör i nästa av- snitt för vår inställning i fråga om sekretessens styrka. 
 Sammanfattningsvis menar vi att den sist nämnda lösningen är den som har störst förutsättningar att fungera i praktisk tillämp- 
 181 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 SOU 2003:103 
  
 ning, samtidigt som den mest effektivt löser de problem som finns i dag med att känsliga uppgifter om enskilda blir offentliga hos Skolverket. Vi anser därför att sådana uppgifter i Skolverkets till- synsverksamhet som har lämnats av enskilda personer, skall kunna omfattas av sekretess  
 om de rör enskildas personliga förhållanden 
 . Det bör således inte ställas några krav på att de samtidigt skall kun- na knytas till exempelvis elevvårdande verksamhet i skolan. 
  
 9.4.2 
  
 Sekretessens styrka 
  
 En annan fråga som måste besvaras är hur stark sekretessen behö- ver vara hos Skolverket för uppgifter som kommer in från enskilda personer. Enligt vår bedömning finns det två alternativa och tänk- bara möjligheter för att bestämma sekretessens styrka. 
 Ett  
 första alternativ  
 är att sekretessen för uppgifter i handlingar som kommer in från enskilda, skall omfattas av samma sekretess som uppgifterna skulle ha omfattats av enligt 7 kap. 9 § sjätte stycket eller 13 kap. 1 § sekretesslagen om de i stället hade kommit in från den aktuella offentliga eller fristående skolan eller från den offentliga skolbarnsomsorgen m.m. Om en elev eller en vårdnads- havare skickar in handlingar som härrör från elevvårdsverksamhe- ten vid en offentlig skola, skulle således uppgifterna i huvudsak omfattas av sekretess med ett rakt skaderekvisit hos Skolverket (det är enligt vår uppfattning tveksamt vad som gäller om uppgif- terna härrör från ett utlåtande av skolpsykologen eller skolkura- torn, eftersom sådana uppgifter kan omfattas av sekretess med an- tingen omvänt eller rakt skaderekvisit hos skolmyndigheten bero- ende på vem som har uppgifterna hos sig). Om de handlingar som en enskild person skickar in till Skolverket i stället avser förhållan- dena vid en fristående skola, skulle de regelmässigt omfattas av den strängare sekretess som enligt 7 kap. 9 § sjätte stycket sekretessla- gen gäller för uppgifter som kommer in till Skolverket från en så- dan skola. Ett flertal handlingar som enskilda skickar in kan emel- lertid vara av den karaktären att de inte på något sätt kan hänföras till skolverksamhet, t.ex. externa läkarutlåtanden eller privata dag- böcker (jfr avsnitt 9.4.1 om sekretessens omfattning). För uppgif- ter i sådana handlingar skulle det således vara nödvändigt med sär- skilda bestämmelser om vilken grad av sekretess som skall gälla, exempelvis svag sekretess om de rör tillsynen över offentliga skolor och sträng sekretess om de avser fristående skolor. 
 182 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 Det  
 andra alternativet  
 innebär att en och samma grad av sekre- tess gäller för samtliga uppgifter om personliga förhållanden som enskilda personer skickar till Skolverket, dvs. antingen svag sekre- tess med ett rakt skaderekvisit eller sträng sekretess med ett om- vänt skaderekvisit. Det skulle innebära att sekretessen hos Skolver- ket kommer att skilja sig åt främst beroende på om uppgifter kommer från skolmyndigheter, från fristående skolor eller från en- skilda personer. En ordning liknande denna tillämpas i dag av Riks- dagens ombudsmän och Justitiekanslern (se avsnitt 9.2.4). Enligt vår uppfattning är en sådan lösning att föredra framför det alterna- tiv som redovisas ovan. I och för sig skulle Skolverket tvingas till- lämpa flera olika skaderekvisit beroende på från vem en handling har kommit in, men det torde inte utgöra några oöverstigliga prak- tiska problem. I dag gäller redan två skilda sekretessbestämmelser för Skolverkets tillsynsverksamhet beroende på om uppgifter kommer från offentliga eller fristående skolor, och det är självfallet enkelt för verket att avgöra från vilken skola handlingarna kommer in. I det avseendet torde det inte heller uppstå några problem om en enhetlig sekretess skulle gälla för uppgifter i handlingar som en- skilda skickar in till Skolverket, eftersom sådana handlingar lätt kan särskiljas från handlingar som kommit in från skolor eller myndig- heter. Vi föredrar därför en ordning som innebär att  
 samtliga upp- gifter som kommer in från enskilda personer alltid skall omfattas av en och samma grad av sekretess 
 , oavsett om handlingarna rör förhållan- den i en offentlig eller en fristående skola eller i annan verksamhet som står under Skolverkets tillsyn. 
 Följdfrågan blir då givetvis om en sådan enhetlig sekretess skall konstrueras med ett rakt eller ett omvänt skaderekvisit. I dag gäller i princip ett rakt skaderekvisit hos Skolverket för uppgifter som kommit in från offentliga skolor och ett omvänt för uppgifter från fristående skolor. Sträng sekretess med ett omvänt skaderekvisit bör enligt vår uppfattning förbehållas uppgifter som av särskilda skäl kräver ett starkt sekretesskydd, t.ex. uppgifter inom hälso- och sjukvården. De uppgifter som enskilda lämnar till Skolverket i dess tillsynsverksamhet omfattas i dag inte av sekretess över huvud taget och vi kan inte se att dessa uppgifter generellt är av den karaktären att det finns fog för att införa en enhetlig sträng sekretess. De för- hållanden som utgör den sakliga grunden för vårt ställningstagande att införa ett sekretesskydd för uppgifterna – dvs. Skolverkets be- hov av att få in uppgifter för att kunna bedriva en effektiv tillsyn samt enskildas behov av att känsliga uppgifter om personliga för- 
 183 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 SOU 2003:103 
  
 hållanden kan sekretessbeläggas – kräver enligt vår uppfattning inte ett starkare sekretesskydd än vad som kan uppnås genom ett rakt skaderekvisit. 
  
 Sammanfattningsvis anser vi att  
 svag sekretess med ett rakt skade- rekvisit  
 skall gälla för en uppgift om enskilds personliga förhållan- den när enskilda lämnar handlingar till Skolverket i dess tillsyns- verksamhet. Det bör inte ha någon betydelse vilken form av tillsyn som berörs av uppgifterna, utan  
 sekretessen bör vara densamma oav- sett vad tillsynen avser,  
 t.ex. offentliga eller fristående skolor. 
  
 9.4.3 
  
 En bestämmelse om enhetlig sekretess för alla upp- gifter om personliga förhållanden i Skolverkets tillsyn 
  
 Vi anser att en ny reglering av sekretess i Skolverkets tillsynsverk- samhet bör vara så enkelt utformad som möjligt för att underlätta tillämpningen för verket och för att vara tydlig och överskådlig för enskilda. En enkel bestämmelse som tillgodoser såväl Skolverkets som enskildas behov av sekretess för uppgifter bör enligt vår upp- fattning utformas så att  
 en och samma sekretess – med ett rakt skade- rekvisit – gäller för samtliga uppgifter om personliga förhållanden hos Skolverket i dess tillsynsverksamhet 
 . En och samma bestämmelse bör alltså vara tillämplig oavsett om uppgifterna kommer från det of- fentliga skolväsendet, från det allmännas förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, från fristående skolor eller från enskilda perso- ner. En bestämmelse med motsvarande innebörd gäller enligt 9 kap. 6 § sekretesslagen för Datainspektionen i dess tillsynsverksamhet (se avsnitt 9.2.3). Samma innebörd har också bestämmelsen i 7 kap. 36 § sekretesslagen om sekretess hos Skolväsendets överklagande- nämnd för uppgifter i ärenden som överklagas dit. 
 För uppgifter som lämnas in  
 från enskilda  
 får en sådan bestäm- melse just den innebörd som vi enligt redovisningen i avsnitt 9.4.1 och 9.4.2 anser lämplig. För uppgifter som kommer  
 från det offent- liga skolväsendet  
 skulle det i praktiken främst innebära att även uppgifter om betyg och andra i dag offentliga uppgifter kommer att omfattas av sekretess. Vi anser dock att detta har mindre betydelse, eftersom sådana uppgifter dels fortfarande kommer att vara offent- liga och tillgängliga på de granskade skolorna, dels ofta kommer att kunna lämnas ut av Skolverket efter en skadeprövning. Det faktum att uppgifter inom den särskilda elevvården, t.ex. i utlåtanden från skolpsykologer, i vissa fall skulle komma att omfattas av ett rakt i 
 184 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 stället för ett omvänt skaderekvisit hos Skolverket, har enligt vår bedömning också mindre betydelse. Sådana typiskt sett känsliga uppgifter kan i stort sett genomgående sekretessbeläggas oavsett om det är sträng eller svag sekretess som gäller för uppgifterna. 
 12 
  
 Någon skillnad av betydelse mot vad som gäller i dag skulle en- ligt vår uppfattning uppstå endast avseende uppgifter som kommer in från fristående skolor eller från offentlig förskoleverksamhet. I bägge dessa fall gäller i dag ett omvänt skaderekvisit för uppgifter hos Skolverket. I förarbetena till den i dag gällande regleringen av- seende uppgifter  
 från fristående skolor  
 anges att sådana uppgifter ofta torde vara av mycket känslig natur, och därför gäller enligt 7 kap. 9 § sjätte stycket sekretesslagen sträng sekretess för uppgif- terna. 
 13  
 Vi delar i och för sig uppfattningen att många av uppgifter- na från fristående skolor är av känslig natur, men detta gäller också för motsvarande uppgifter från elevvårdsverksamheten vid offentli- ga skolor. De flesta uppgifter vid offentliga skolor omfattas emel- lertid endast av sekretess med ett rakt skaderekvisit när de lämnas till Skolverket. Även om det finns en skillnad i det faktum att upp- gifter hos fristående skolor över huvud taget inte är offentliga där, anser vi inte att det finns någon anledning att behandla uppgifterna annorlunda när de väl överlämnas till en statlig myndighet som ut- övar tillsyn över skolverksamheten. Vi ser inget hållbart skäl för att elever – och andra enskilda – med anknytning till en fristående sko- la skall ha ett starkare sekretesskydd hos Skolverket för uppgifter om personliga förhållanden, än vad de skulle ha haft om de i stället hade valt en offentlig skola. Därtill kommer att flertalet av de upp- gifter som förekommer i skolan och som är av mycket känslig na- tur, kan sekretessbeläggas hos Skolverket oavsett om de omfattas av ett rakt eller ett omvänt skaderekvisit. 
 Det sist nämnda argumentet gäller också för uppgifter som kommer in till Skolverket  
 från offentliga förskolor 
 . I samband med att den materiella regleringen av barnomsorgen flyttades från dåva- rande socialtjänstlag till skollagen, infördes en bestämmelse i 7 kap. 38 § sekretesslagen som föreskriver sträng sekretess i förskoleverk- samhet, motsvarande vad som gäller inom socialtjänsten. Enligt förarbetena kunde det diskuteras om inte sekretess med ett rakt skaderekvisit skulle utgöra ett tillräckligt skydd för uppgifter inom förskoleverksamheten, men det ansågs inte att konsekvenserna av 
  
 12 
  
 Jfr prop. 1988/89:67  
 om sekretessfrågor inom undervisningsväsendet 
 , s. 12 
  
 13 
  
 Se prop. 1995/96:127, s 24 
  
 185 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 SOU 2003:103 
  
 en sådan förändring vid det tillfället var tillräckligt belysta. 
 14  
 Vi vill från vår sida inte uttala oss om behovet av sträng sekretess för upp- gifter om personliga förhållanden inom förskoleverksamheten, men vi kan inte se några påtagliga risker med att nu föreslå en svagare sekretess för dessa uppgifter när de lämnas till Skolverket i dess tillsynsverksamhet. Som vi nämner ovan torde uppgifter av känslig karaktär kunna sekretessbeläggas hos Skolverket, även om uppgif- terna endast omfattas av svagare sekretess med ett rakt skaderekvi- sit. 
 Sammanfattningsvis anser vi att en gemensam sekretessbestäm- melse för alla uppgifter om enskildas personliga förhållanden, som föreskriver en enhetlig sekretess med ett rakt skaderekvisit hos Skolverket, har så stora fördelar från tillämpnings- och tydlighets- synpunkt att det klart överväger eventuella nackdelar. Vi föreslår därför att  
 sekretess skall gälla hos Skolverket i verksamhet med tillsyn för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men om uppgiften röjs 
 . Sek- retessen bör inte gälla beslut i ett ärende, i likhet med vad som är huvudregel inom all offentlig verksamhet. En följd av en ny sådan generell sekretessbestämmelse är att 7 kap. 9 § sjätte stycket sekre- tesslagen om sekretess hos Skolverket för uppgifter från fristående skolor kan upphöra att gälla. En annan följd är att bestämmelsen i 13 kap. 1 § sekretesslagen om överföring av sekretess inte längre skulle vara tillämplig i Skolverkets tillsynsverksamhet. 
 En generell sekretessbestämmelse för Skolverkets tillsynsverk- samhet bör återfinnas i en egen paragraf och inte som ett nytt stycke i 7 kap. 9 § sekretesslagen, eftersom den kommer att avse tillsyn över såväl skolor som förskolor. Vi föreslår följaktligen att en ny paragraf, 7 kap. 45 §, införs i sekretesslagen. Offentlighets- och sekretesskommittén har nyligen av språkliga skäl föreslagit att formuleringen den enskilde eller någon närstående skall användas genomgående i befintliga sekretessbestämmelser i stället för den i dag gängse den enskilde eller någon  
 honom  
 närstående. 
 15  
 Vi väljer därför att använda oss av samma formulering när vi nu föreslår en helt ny sekretessbestämmelse. 
  
 14 
  
 Se prop. 1997/98:6,  
 Förskoleklass och andra skollagsfrågor 
 , s. 61 f 
  
 15 
  
 Ny sekretesslag  
  
 (SOU 2003:99) 
  
 186 
  
 SOU 2003:103 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 En alternativ lösning 
 Vi är medvetna om att den ovan föreslagna lösningen är relativt långtgående och vi har därför övervägt en alternativ lösning som innebär en ny reglering endast avseende uppgifter som lämnas av enskilda fysiska personer. En ny sekretessbestämmelse skulle kun- na utformas så att sekretess gäller i Skolverkets verksamhet med tillsyn för en uppgift om enskilds personliga förhållanden  
 som ver- ket erhåller från annan enskild än sådan som är huvudman för en sko- la (fristående skola) 
 , om det kan antas att den enskilde eller någon närstående lider men av att uppgiften röjs. Även genom en sådan bestämmelse skulle sekretessen komma att omfatta samtliga upp- gifter om personliga förhållanden som Skolverket får in från en- skilda – såväl fysiska personer som bolag, föreningar eller organisa- tioner – med undantag för fristående skolor. För uppgifter som kommer in från fristående skolor och från myndigheter skulle där- emot de i dag gällande bestämmelserna i 7 kap. 9 § sjätte stycket och 13 kap. 1 § sekretesslagen fortfarande vara tillämpliga. 
 En bestämmelse med den innebörden skulle – liksom den be- stämmelse vi föreslår ovan – materiellt uppfylla de krav vi anser bör ställas på en ny sekretessbestämmelse. Däremot skulle det innebära en i våra ögon inte helt lyckad lagteknisk lösning på problemen med sekretess för enskildas uppgifter hos Skolverket. Redan i dag måste Skolverket tillämpa två skilda sekretessbestämmelser i sin tillsynsverksamhet, beroende på varifrån uppgifterna kommer. Där- till skall läggas att 7 kap. 9 § sjätte stycket sekretesslagen är utfor- mad så att sekretess med ett omvänt skaderekvisit gäller för uppgif- ter från fristående skolor, medan utformningen av 13 kap. 1 § inne- bär att uppgifter från offentliga skolor och den offentliga skol- barnsbarnomsorgen m.m. kan omfattas av antingen ett rakt eller ett omvänt skaderekvisit. Avgörande för det sistnämnda är vilken sek- retessbestämmelse som gäller för myndigheten och från vilken verksamhet inom en skola uppgiften kommer. I tillsynen över skolhuvudmän – oavsett om uppgifterna kommer från offentliga eller från fristående skolor – gäller dessutom att när en skola läm- nar uppgifter som inte kan hänföras till den elevvårdande verksam- heten eller till vissa disciplinärenden, omfattas uppgifterna inte alls av sekretess hos Skolverket. Hit hör uppgifter om t.ex. betyg, and- ra skriftliga omdömen avseende studieresultat och annan informa- tion som enbart rör den vanliga undervisningen. 
 187 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 SOU 2003:103 
  
 Att införa ytterligare en sekretessbestämmelse som Skolverket skall tillämpa i sin tillsynsverksamhet framstår för oss inte som en lämplig lösning. Dels ökar risken för ytterligare tillämpningspro- blem hos Skolverket, dels blir de för verket gällande sekretessreg- lerna mer än lovligt svårtillgängliga för allmänheten. Det skulle därmed finnas en risk för att man inte skulle uppnå de önskade ef- fekterna i praktiken. Den lösning vi föreslår ovan – om en enhetlig sekretess oavsett varifrån uppgifterna kommer – är avsevärt mycket enklare och tydligare för såväl Skolverket som allmänheten. Den är därför enligt vår uppfattning klart att föredra. 
  
 9.4.4 
  
 Tystnadsplikt som bryter meddelarfriheten 
  
 Med meddelarfrihet avses möjligheten att i viss utsträckning straff- fritt lämna ut sekretessbelagda uppgifter till författare eller till massmedia för publicering. Denna meddelarfrihet, som slås fast i 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (TF) och 1 kap. 2 § yttrande- frihetsgrundlagen (YGL), är en del av den grundläggande reglering som har till syfte att förverkliga offentlighetsprincipen. 
 16  
 Den är, bland annat, en väsentlig förutsättning för att massmedierna skall kunna få insyn i offentlig verksamhet och granska dem som utövar makt i samhället. Friheten att lämna uppgifter för offentliggörande i media gäller som huvudregel därför även tjänstemän med tyst- nadsplikt i offentlig verksamhet. Meddelarfriheten kombineras en- ligt 3 kap. 3 och 4 §§ TF samt 2 kap. 3 och 4 §§ YGL med dels ett förbud för den som tagit emot en uppgift att röja uppgiftslämna- rens identitet, dels ett förbud för myndigheter och andra offentliga organ att efterforska vem uppgiftslämnaren är. 
 Meddelarfriheten är enligt 7 kap. 3 § TF och 5 kap. 3 § YGL in- skränkt i vissa angivna fall, vilket innebär att den som lämnar ut uppgifter till media i dessa fall kan drabbas av straffrättsligt ansvar. Det gäller t.ex. när utlämnandet av uppgifter utgör ett allvarligt brott mot rikets säkerhet. Det är inte heller tillåtet att lämna ut en  
 allmän handling  
 som innehåller sekretessbelagda uppgifter. Medde- larfrihet innebär alltså en rätt att  
 muntligen  
 lämna ut även sek- retessbelagda uppgifter och att lämna ut  
 icke allmänna handlingar  
 trots att de innehåller sekretessbelagda uppgifter. Av särskilt in- tresse för oss är att meddelarfriheten också är inskränkt i fråga om 
  
 16  
 En mer ingående redogörelse för meddelarfriheten och den kvalificerade tystnadsplikten finns i Offentlighets- och sekretesskommitténs betänkande  
 Ny sekretesslag  
 (SOU 2003:99) 
 188 
 SOU 2003:103 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
 uppsåtligt utlämnande av uppgifter som omfattas av sekretess en- ligt de lagrum som anges i en särskild katalog i 16 kap. 1 § sekre- tesslagen. För sådana uppgifter gäller alltså tystnadsplikt som bry- ter meddelarfriheten (s.k.  
 kvalificerad tystnadsplikt 
 ). 
 I dag gäller enligt 16 kap. 1 § sekretesslagen kvalificerad tyst- nadsplikt för uppgifter som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 9 och 38 §§. Personal som arbetar i skol- och förskoleverksamhet kan alltså  
 inte  
 utan straffrättsligt ansvar lämna ut sekretessbelagda uppgifter till media. I förarbetena till bestämmelsen anges som skäl för detta att de uppgifter som förekommer inom skolan ofta är av samma ömtåliga natur som inom hälso- och sjukvården och social- tjänsten. För bägge dessa verksamheter motiveras den kvalificerade tystnadsplikten med att uppgifterna är ömtåliga och hänförliga till förtroendesituationer. 
 17  
 Den kvalificerade tystnadsplikten för upp- gifter i skolverksamheten gäller även hos Skolverket, som också tillämpar sekretessbestämmelserna i 7 kap. 9 och 38 §§ sekretessla- gen i sin tillsynsverksamhet. Det enda undantaget från den kvalifi- cerade tystnadsplikten görs avseende uppgifter som härrör från ärenden om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier. Anledningen är att det anses viktigt med offentlig insyn i den myndighetsutövning som förekommer i dessa ären- den. 
 18 
  
 Vi föreslår nu en ny bestämmelse som skall reglera sekretess i Skolverkets tillsynsverksamhet. Det innebär att verket i fortsätt- ningen inte kommer att tillämpa bestämmelserna i 7 kap. 9 och 38 §§ sekretesslagen. Därigenom kommer personalen hos Skolver- ket inte längre att omfattas av kvalificerad tystnadsplikt, om inte katalogen i 16 kap. 1 § sekretesslagen utökas med den nya bestäm- melse som vi föreslår. Det finns enligt vår uppfattning inga skäl för att avskaffa den kvalificerade tystnadsplikt som nu gäller för upp- gifter hos Skolverket, men enligt vårt förslag kommer fler uppgifter att omfattas av sekretess hos Skolverket än vad som är fallet i dag. Det kan därför sättas i fråga om också dessa nya uppgiftskategorier skall omfattas av kvalificerad tystnadsplikt. 
 Enligt vår bedömning finns det ingen egentlig skillnad i känslig- het mellan de uppgifter som kommer in till Skolverket från exem- pelvis skolor – och som i dag omfattas av såväl sekretess som kvali- ficerad tystnadsplikt hos verket – och flertalet av de i dag offentliga uppgifter som enskilda lämnar in till Skolverket. Vi anser också att 
  
 17 
  
 Se prop. 1979/80:2 del A,  
  
 Förslag till sekretesslag m.m 
 , s. 371 ff 
  
 18 
  
 A.a, s. 373 
  
 189 
  
 Sekretess vid Skolverkets tillsyn 
  
 SOU 2003:103 
  
 det saknas ett påtagligt behov av allmän insyn i fråga om de uppgif- ter som enskilda lämnar till Skolverket och som rör deras eller när- ståendes personliga förhållanden. När vi nu föreslår att känsliga uppgifter som lämnas av enskilda personer skall kunna sekretessbe- läggas hos Skolverket, anser vi följaktligen att också dessa uppgifter bör omfattas av kvalificerad tystnadsplikt hos verket. Vi föreslår därför att den kvalificerade tystnadsplikten enligt 16 kap. 1 § sekre- tesslagen skall omfatta också uppgifter som kan sekretessbeläggas med stöd av den nya bestämmelsen om sekretess i Skolverkets till- synsverksamhet. 
 På samma sätt som i dag bör emellertid sådana uppgifter som kan hänföras till ett ärende om tillrättaförande av elev eller om skil- jande av elev från vidare studier, vara undantagna från den kvalifice- rade tystnadsplikten. Det bör dessutom övervägas om också andra uppgifter skall omfattas av detta undantag. Den nya sekretessbe- stämmelse som vi föreslår för Skolverkets tillsynsverksamhet inne- bär nämligen att vissa uppgifter som är helt offentliga i allmän skolverksamhet kommer att kunna sekretessbeläggas hos Skolver- ket. Det gäller framför allt uppgifter om betyg och andra liknande omdömen som endast avser elevers studieresultat. Just dessa upp- gifter är enligt vår bedömning av den karaktären att det saknas skäl att låta dem omfattas av den kvalificerade tystnadsplikten hos Skol- verket, även om de i undantagsfall skulle kunna komma att sekre- tessbeläggas där. Vi föreslår därför att också uppgifter om betyg eller omdöme avseende studieresultat skall undantas från den tyst- nadsplikt som bryter meddelarfriheten. 
 190 
 10 Skolan och personuppgiftslagen 
 Från och med den 24 oktober 1998 regleras behandling av person- uppgifter i personuppgiftslagen (1998:204), som har ersatt den tidi- gare datalagen (1973:289). Personuppgiftslagen har sin utgångs- punkt i Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). 
 Syftet med personuppgiftslagen är att skydda människor mot att deras personliga integritet kränks vid behandling av personuppgif- ter. Lagen är tillämplig i bl.a. all skolverksamhet vid den dokumen- tation som utförs med datorer. För skolläkare och skolsköterskor och annan personal, t.ex. legitimerade psykologer, som har att till- lämpa hälso- och sjukvårdslagstiftningen, finns därutöver särskilda bestämmelser i bl.a. vårdregisterlagen (1998:544). Några motsva- rande särregler, dvs. särskild registerlagstiftning, finns emellertid inte för behandling av personuppgifter i övrig skolverksamhet. 
 Frågor om personuppgiftslagens påverkan på skolverksamheten nämns i och för sig inte uttryckligen i våra direktiv, men de har nära anknytning till frågor om dokumentation i skolorna. Vidare har Skollagskommittén pekat på problem som kan uppstå på grund av personuppgiftslagens regler när information om elever skall do- kumenteras. 
 1  
 Mot den bakgrunden anser vi att det finns det skäl för oss att i detta sammanhang titta närmare på bestämmelserna i per- sonuppgiftslagen och hur de förhåller sig till den del av skolverk- samheten som inte regleras särskilt på annat sätt. Detta kapitel in- nehåller därför en allmän genomgång av personuppgiftslagen, en analys av vilka hinder lagen sätter upp för behandling av person- uppgifter i skolan samt våra överväganden om det eventuella beho- vet av särskilda regler om behandling av personuppgifter på skolans område. Vi bortser emellertid i det fortsatta från den behandling av 
  
 1  
 1999 års skollagskommitté,  
 Skollag för kvalitet och likvärdighet 
 , (SOU 2002:121), s. 283 f 
 191 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 SOU 2003:103 
  
 personuppgifter som redan regleras särskilt, dvs. den som utförs inom skolhälsovården och av annan personal som lyder under häl- so- och sjukvårdslagstiftningen. Vi anser inte heller att det ligger inom ramen för vårt uppdrag att utreda vilken effekt personupp- giftslagen har på de fristående skolorna. 
  
 10.1 
  
 Personuppgiftslagen 
  
 10.1.1 
  
 Allmänt om lagens tillämpningsområde 
  
 Personuppgiftslagen reglerar själva hanteringen av personuppgifter och inte bara missbruk av sådana uppgifter. Det innebär att behand- ling av personuppgifter som inte är tillåten med stöd av personupp- giftslagen i princip är otillåten. Om det finns särskild reglering av sådan behandling i annan lag eller i förordning, gäller emellertid de reglerna framför personuppgiftslagens bestämmelser. 
 Personuppgifter i lagens mening är all slags information som direkt eller indirekt kan hänföras till en fysisk person som är i livet. Med behandling av personuppgifter avses varje åtgärd som vidtas med uppgifterna, t.ex. insamling, bearbetning, utlämnande, lagring eller förstöring. 
 Personuppgiftslagen tillämpas på all automatiserad (datoriserad) behandling av personuppgifter, oavsett om det sker i löpande text med ordbehandling eller i strukturerade dataregister. Dessutom är lagen tillämplig på behandling av personuppgifter i strukturerade manuella register. Behandling av personuppgifter som en fysisk person utför i verksamhet av rent privat natur omfattas dock inte alls av lagen. 
 I personuppgiftslagen anges uttryckligen att den inte får in- skränka myndigheternas skyldighet att lämna ut personuppgifter enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen och att den inte heller hind- rar att en myndighet arkiverar och bevarar allmänna handlingar eller att arkivmaterial tas om hand av en arkivmyndighet. 
 192 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 10.1.2 
  
 Förutsättningar för behandling av personuppgifter 
  
 Personuppgiftsansvar 
 Ansvarig för behandling av personuppgifter är den personuppgifts- ansvarige, dvs. den som ensam eller tillsammans med andra be- stämmer ändamålen med och medlen för behandlingen av person- uppgifter. När en myndighet behandlar personuppgifter är det normalt myndigheten som sådan som är ansvarig, inte någon ur personalen. I kommunerna är oftast en nämnd personuppgifts- ansvarig för den behandling av personuppgifter som utförs av per- soner som arbetar i nämndens verksamhet. 
 Grundläggande krav vid behandling av personuppgifter 
 Personuppgifter skall alltid behandlas på ett korrekt och lagligt sätt samt i enlighet med god sed. De skall samlas in för särskilda, ut- tryckligt angivna och berättigade ändamål. Efter insamlingen får uppgifterna inte behandlas för något ändamål som är oförenligt med det ändamål för vilket de samlades in. Det anses inte ofören- ligt med de ursprungliga ändamålen att behandla uppgifterna för bl.a. statistiska ändamål. De behandlade uppgifterna måste vara rik- tiga och relevanta och inte alltför omfattande i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas. 
 Uppfyller personuppgifterna inte kraven skall den personupp- giftsansvarige vidta alla rimliga åtgärder för att utplåna, blockera eller rätta de felaktiga eller ofullständiga uppgifterna. 
 Personuppgifter får inte sparas längre än nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka uppgifterna behandlas. Allmänna handling- ar i tryckfrihetsförordningens mening får emellertid inte med stöd av bestämmelserna i personuppgiftslagen avidentifieras eller på an- nat sätt förstöras (dvs. gallras). 
 När behandling av personuppgifter är tillåten 
 Enligt personuppgiftslagen är det tillåtet att behandla personupp- gifter  
 efter den registrerades samtycke 
 . Med samtycke avses varje slag av frivillig, särskild och otvetydig viljeyttring genom vilken den registrerade, efter att ha fått information, godtar behandling av per- sonuppgifter som rör honom eller henne. Lagen uppställer inget 
 193 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 SOU 2003:103 
  
 krav på att samtycke skall vara skriftligt eller på annat sätt form- bundet. 
 Personuppgifter får – trots att samtycke från den registrerade saknas – behandlas om det är  
 nödvändigt för att  
 ett avtal med den registrerade skall kunna fullgöras,  
 för att  
 den personuppgiftsansva- rige skall kunna fullgöra en rättslig skyldighet,  
 för att  
 vitala intres- sen för den registrerade skall kunna skyddas,  
 för att  
 en arbetsupp- gift av allmänt intresse skall kunna utföras,  
 för att  
 den personupp- giftsansvarige eller någon annan till vilken personuppgifter har lämnats ut skall kunna utföra en arbetsuppgift i samband med myndighetsutövning  
 samt för att  
 tillgodose ett berättigat intresse hos den personuppgiftsansvarige, om det väger tyngre än den regi- strerades intresse av integritetsskydd. 
 Känsliga personuppgifter 
 För vissa slag av uppgifter gäller enligt personuppgiftslagen särskil- da restriktioner. Enligt huvudregeln får uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse samt medlemskap i fackförening inte behandlas över huvud taget. Likaså är det förbjudet att behandla sådana person- uppgifter som rör hälsa eller sexualliv. 
 Förbudet mot att behandla känsliga personuppgifter är dock inte undantagslöst. Uppgifterna får behandlas om den registrerade  
 ut- tryckligen har samtyckt  
 till det samt när den registrerade själv har offentliggjort känsliga uppgifter på ett tydligt sätt. 
 Behandling av känsliga personuppgifter får även i andra fall utföras, om det är nödvändigt  
 för att  
 den personuppgiftsansvarige skall kunna fullgöra sina skyldigheter eller utöva sina rättigheter inom arbetsrätten,  
 för att  
 rättsliga anspråk skall kunna slås fast, göras gällande eller försvaras  
 samt för att  
 den registrerades eller någon annans vitala intressen skall kunna skyddas och den registrerade är förhindrad att lämna sitt samtycke. 
 Förbudet mot att behandla känsliga personuppgifter gäller inte behandling av uppgifter för hälso- och sjukvårdsändamål, om behandlingen är nödvändig för förebyggande hälso- och sjukvård, medicinska diagnoser, vård och behandling eller hälso- och sjuk- vårdsadministration. 
 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, dvs. Datainspektionen, får meddela föreskrifter om ytterligare undan- 
 194 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 tag, om det behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse. Re- geringen har i personuppgiftsförordningen (1998:1191) föreskrivit att känsliga personuppgifter får behandlas av en myndighet i löpan- de text, om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller om de är nöd- vändiga för handläggningen av ärendet. 
 Uppgifter om brott och användning av personnummer 
 Det är förbjudet för andra än myndigheter att behandla person- uppgifter om bl.a. lagöverträdelser och domar i brottmål. Myndig- heter får behandla sådana uppgifter endast om det är tillåtet enligt de allmänna bestämmelserna i personuppgiftslagen. 
 Uppgifter om personnummer och samordningsnummer får be- handlas bara när den registrerade samtycker till det eller när det är klart motiverat med hänsyn till ändamålet med behandlingen, vik- ten av en säker identifiering eller något annat beaktansvärt skäl. 
  
 10.1.3 
  
 Information och rättelse 
  
 Information 
 Den personuppgiftsansvarige skall självmant lämna den registrerade information rörande behandling av personuppgifter, när uppgifter samlas in från den registrerade själv. 
 Har uppgifterna samlats in från en annan källa skall den registre- rade informeras när uppgifterna noteras. Information behöver dock inte lämnas om det är omöjligt eller skulle innebära en oproportio- nerligt stor arbetsinsats eller om det i lag eller annan författning finns särskilda bestämmelser om registreringen eller utlämnandet av personuppgifter. Informationen skall omfatta uppgifter om vem den personuppgiftsansvarige är, ändamålet med behandlingen samt all övrig information som den registrerade behöver för att kunna ta tillvara sina rättigheter i samband med behandlingen. Endast sådana uppgifter som den registrerade inte redan känner till behöver lämnas. 
 Den personuppgiftsansvarige är vidare skyldig att, efter ansökan, en gång per kalenderår gratis informera om huruvida uppgifter som rör sökanden behandlas eller inte, ändamålet med behandlingen, vilka uppgifter som behandlas, varifrån dessa kommer och till vem de lämnas ut. 
 195 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 SOU 2003:103 
  
 Bestämmelserna om informationsskyldighet gäller inte om sek- retess eller tystnadsplikt för uppgifterna är föreskriven i förhållan- de till den registrerade själv, som t.ex. inom hälso- och sjukvården enligt 7 kap. 3 § sekretesslagen. 
 Rättelse 
 Personuppgifter som är felaktiga eller ofullständiga eller som an- nars inte har behandlats i enlighet med personuppgiftslagen eller anknytande föreskrifter skall på den registrerades begäran rättas, utplånas eller blockeras (spärras) av den personuppgiftsansvarige. 
  
 10.1.4 
  
 Säkerheten vid behandling 
  
 Den personuppgiftsansvarige har enligt personuppgiftslagen ett stort ansvar för säkerheten vid behandling av personuppgifter. För det allmännas verksamhet gäller att eventuella bestämmelser om säkerheten vid behandling av personuppgifter i annan lagstiftning skall tillämpas. Det gäller framför allt bestämmelser om tystnads- plikt och sekretess. 
 Den personuppgiftsansvarige har vidare ansvar för att tekniska och organisatoriska åtgärder vidtagits för att skydda de behandlade personuppgifterna. Åtgärderna skall åstadkomma en lämplig säker- hetsnivå med beaktande av de tekniska möjligheter som finns, kostnaden för att genomföra åtgärderna, riskerna med behandling- en och hur känsliga de behandlade uppgifterna är. 
  
 10.1.5 
  
 Överföring av personuppgifter till tredje land 
  
 Det är enligt personuppgiftslagen förbjudet att utan samtycke från den registrerade föra över personuppgifter till en stat utanför EU eller EES som inte har en adekvat nivå för skyddet av personupp- gifter. Sådan överföring kan t.ex. ske genom allmänt åtkomliga webbplatser på Internet. Vid bedömningen av om ett land har en adekvat skyddsnivå skall hänsyn tas till samtliga omständigheter som har samband med överföringen, men särskild vikt skall läggas vid uppgifternas art, ändamålet med behandlingen, hur länge be- handlingen skall pågå, ursprungslandet, det slutliga bestämmelse- landet och de regler som finns för behandlingen i det tredje landet. 
 196 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 Från överföringsförbudet görs vissa undantag, bl.a. om behand- lingen är nödvändig  
 för att  
 fullgöra ett avtal som är i den registrera- des intresse,  
 för att  
 på den registrerades begäran vidta åtgärder innan ett avtal träffas,  
 för att  
 kunna fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk  
 eller för att  
 skydda vitala intressen för den registrerade. Dessutom får regeringen i viss omfattning meddela föreskrifter om undantag från förbudet. 
  
 10.1.6 
  
 Anmälan till Datainspektionen m.m. 
  
 Datainspektionens tillsyn 
 Enligt EU:s dataskyddsdirektiv skall en särskild tillsynsmyndighet utses i varje medlemsland. I Sverige har Datainspektionen tilldelats den uppgiften. Som ett led i sin tillsynsverksamhet skall Data- inspektionen ha tillgång till behandlade personuppgifter och dess- utom tillträde till lokaler med anknytning till behandlingen. Data- inspektionen kan också vid vite förbjuda fortsatt behandling samt ansöka hos länsrätt om att personuppgifter skall utplånas. 
 Anmälningsskyldighet och personuppgiftsombud 
 Den personuppgiftsansvarige skall till Datainspektionen anmäla sådana behandlingar av personuppgifter som omfattas av person- uppgiftslagen. Syftet med anmälningsskyldigheten är att göra be- handlingens ändamål och dess viktigaste egenskaper kända. 
 I såväl personuppgiftslagen som personuppgiftsförordningen och föreskrifter från Datainspektionen föreskrivs emellertid om undan- tag från anmälningsskyldigheten i olika situationer. Anmälan till Datainspektionen behöver t.ex. inte göras när ett personuppgifts- ombud har utsetts av den personuppgiftsansvarige. Personuppgifts- ombudet skall ha till uppgift att självständigt se till att den person- uppgiftsansvarige behandlar personuppgifter på ett korrekt och lagligt sätt. Personuppgiftsombudet skall ha en förteckning över de behandlingar som den personuppgiftsansvarige utför och han skall även hjälpa registrerade personer att få rättelse vid misstanke om att personuppgifter är felaktiga eller ofullständiga. 
 197 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 SOU 2003:103 
  
 10.1.7 
  
 Sanktioner 
  
 Om behandling av personuppgifter i strid med personuppgiftslagen orsakar skada för den registrerade kan han eller hon ha rätt till ersättning från den personuppgiftsansvarige för den skada och kränkning av den personliga integriteten som behandlingen kan ha medfört. 
 Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet gör sig skyldig till vissa förfaranden kan dessutom dömas till böter eller fängelse. Det gäller t.ex. när osanna uppgifter lämnas i information till den registrerade eller om någon i strid med lagen behandlar känsliga personupp- gifter. Straffbestämmelsen tillämpas inte i ringa fall. 
  
 10.2 
  
 Personuppgiftslagens betydelse för skolan 
  
 Användningen av datorer har de senaste tjugo åren ökat drastiskt i hela samhället, inte minst i offentlig sektor. I det avseendet torde skolorna inte utgöra något undantag. Det är alltså med all säkerhet vanligt att skolpersonalen använder sig av någon form av datorstöd i verksamheten, ett antagande som också bekräftas av vår enkätun- dersökning. Det tycks i och för sig finnas stora variationer mellan olika skolor och det är många av de skolanställda som besvarat våra frågeformulär som uppger att de inte alls använder datorstöd vid dokumentation av elever, men samtidigt framgår tydligt att det inom alla de personalkategorier som omfattades av undersökningen förekommer användning av datorer. Det framgår också att automa- tiserad behandling – i större eller mindre omfattning – förekommer i fråga om samtliga de skilda typer av dokument som omfattas av vår undersökning. Denna bild stärks också av Datainspektionens erfa- renhet av behandlingen av personuppgifter i skolan. Med anledning av ett flertal klagomål företogs inspektioner eller genomfördes till- syn vid ett antal skolor under år 2001. Resultaten har publicerats i Datainspektionens rapport 2002:2,  
 Behandling av personuppgifter i grundskolan 
 . 
 Vad vi kan konstatera är att ett stort antal elevuppgifter inom skolverksamheten, såväl i undervisningen som i elevvården, behand- las på ett sådant sätt att de omfattas av bestämmelserna i person- uppgiftslagen. Det kan röra sig om behandling genom regelrätt registerföring (t.ex. datalistor över skolans samtliga elever), behand- ling i löpande text med hjälp av ordbehandling (t.ex. upprättade 
 198 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 beslut och protokoll samt personalanteckningar), vanlig  
 e-post 
  eller publicering av uppgifter på hemsidor på Internet. Enligt vår uppfattning är det självklart att mycket av den behandling som före- kommer också måste få förekomma. Naturligtvis skall skolverk- samheten på samma sätt som annan verksamhet kunna dra fördel av ny teknik. En fråga som vi därför anser bör analyseras är om det finns rättsligt stöd för den behandling som behövs i samband med dokumentation avseende enskilda elever, dvs. om den kan ske i över- ensstämmelse med personuppgiftslagens regler. 
 Vi anser däremot att det saknas skäl för oss att i det här sam- manhanget gå in på mer allmänna frågor om tillämpningen av per- sonuppgiftslagen i skolan, t.ex. om personuppgiftsansvar, informa- tion och säkerhet m.m. I dessa delar hänvisar vi i stället till den ovan nämnda rapporten från Datainspektionen. 
  
 10.2.1 
  
 Skolornas möjligheter att behandla personuppgifter 
  
 För att automatiserad behandling av personuppgifter över huvud taget skall få förekomma i skolan krävs att förutsättningarna i 10 § personuppgiftslagen för när behandling är tillåten är uppfyllda. För det första är sådan behandling alltid tillåten om den registrerade personen, eller i förekommande fall dennes vårdnadshavare, sam- tycker till det (jfr avsnitt 5.2.4 när det gäller frågan om samtycke behövs från både elev och vårdnadshavare eller endast från någon av dem). Även om sådant samtycke saknas får uppgifter behandlas i datorer om det är  
 nödvändigt  
 bl.a. för att den personuppgiftsansva- rige skall kunna fullgöra en  
 rättslig skyldighet  
 eller utföra  
 arbetsupp- gifter av allmänt intresse 
 . Enligt vår uppfattning torde det inte före- ligga någon tvekan om att skolmyndigheter enligt skollagen och andra författningar har en rättslig skyldighet i personuppgiftslagens mening att fullgöra sina åligganden gentemot eleverna i fråga om såväl undervisning som elevvård. Likaså måste det anses vara av stort allmänt intresse att skolorna kan fullgöra sina arbetsupp- gifter. 
 2  
 Nödvändighetskravet innebär i fråga om automatiserad behandling av personuppgifter (användning av datorer) att en viss behandling får anses nödvändig även i de fall det är faktiskt möjligt 
  
 2  
 Jfr prop. 2000/01:80  
 Ny socialtjänstlag m.m 
 , s. 144 (att socialtjänsten kan fullgöra sina arbetsuppgifter på ett tillfredsställande sätt ansågs vara ett viktigt allmänt intresse) 
 199 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 SOU 2003:103 
  
 med manuell behandling, om det innebär en påtaglig förenkling för den personuppgiftsansvarige att använda sig av datorstöd. 
 3 
  
 Vår uppfattning är följaktligen att det normalt är tillåtet att i skol- verksamhet, liksom i annan offentlig verksamhet, använda datorer i stället för att anteckna uppgifter på papper. Det gäller i princip allt från personalens enkla minnesanteckningar till administrationens formella schemaläggning och strukturerade betygskataloger. En förutsättning är givetvis att uppgifterna behandlas i enlighet med personuppgiftslagens alla övriga bestämmelser, t.ex. 9 § om grund- läggande krav vid behandling och 22 § om hantering av person- nummer (se avsnitt 10.1.2). Personuppgiftslagen kan således, med ett undantag, inte anses utgöra något hinder för skolorna och deras personal att använda sig av datorstöd i den dagliga undervisnings- eller elevvårdsverksamheten. Undantaget gäller s.k. känsliga per- sonuppgifter. 
  
 10.2.2 
  
 Särskilt om känsliga personuppgifter i skolan 
  
 Med känsliga personuppgifter avses uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk över- tygelse och medlemskap i fackförening samt personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv. Sådana känsliga uppgifter får enligt huvud- regeln i 13 § personuppgiftslagen inte behandlas utan samtycke från den registrerade. Det finns visserligen undantag för olika verk- samheter, men dessa är endast i mycket begränsad utsträckning re- levanta för det arbete som utförs i skolorna (vi bortser här från uppgifter som behandlas inom skolhälsovården eller i annan hälso- och sjukvårdsverksamhet i skolan). 
 Enligt 8 § personuppgiftsförordningen får däremot känsliga per- sonuppgifter även utan samtycke behandlas av en myndighet i löpan- de text, t.ex. i promemorior, protokoll och beslut, om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller om de är nödvändiga för handlägg- ningen av ärendet. Att behandlingen skall vara nödvändig innebär i detta avseende att myndigheten skall kunna sköta sina åligganden vid hanteringen av ärenden enligt gällande rutiner och regler. 
 4  
 Inom ramen för ett elevvårdsärende – eller vid annan ärendehantering – torde därför de restriktiva bestämmelserna om känsliga personupp- gifter inte hindra användandet av ordbehandling, även om samtycke 
  
 3 
  
 Stewart/Ramos,  
  
 Personuppgiftslagen – En kommentar  
 (2 uppl, 2001), s. 108 
  
 4 
  
 Jfr prop. 2000/01:33  
 Behandling av personuppgifter inom skatt, tull och exekution 
 , s. 102 
  
 200 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 saknas. Denna bestämmelse i personuppgiftsförordningen är dock inte tillämplig på behandling som sker i den del av skolornas verk- samhet som utgör faktiskt handlande, dvs. när det inte är fråga om ett pågående ärende (se avsnitt 7.2.1 om dessa begrepp). 
 5 
  
 Vi kan inte med stöd av vår enkätundersökning uttala oss om i vilken omfattning känsliga personuppgifter behandlas automatise- rat inom ramen för det faktiska handlandet i skolorna. Datainspek- tionen har dock erfarit att sådan behandling förekommer i elevad- ministrativ verksamhet. Det kan gälla uppgifter om elevers hälsa, t.ex. allergier, samt uppgifter om modersmål. 
 6  
 Andra situationer där det kan vara rimligt att anta att känsliga personuppgifter i vissa fall kan komma att behandlas automatiserat är när skolans personal, t.ex. specialpedagoger och kuratorer, gör anteckningar med hjälp av ordbehandling i samband med elevsamtal. I dessa fall torde det framför allt vara fråga om hälsouppgifter. 
 Gemensamt för de flesta fall då känsliga personuppgifter behand- las automatiserat inom ramen för det faktiska handlandet i skol- verksamheten (undantaget skolhälsovården samt legitimerade psy- kologer och psykoterapeuter) är att det krävs samtycke från eleven eller, i förekommande fall, dennes vårdnadshavare. Utan ett sådant uttryckligt samtycke är det alltså normalt inte tillåtet att behandla uppgifterna automatiserat, även om det från skolans eller persona- lens synvinkel ter sig nödvändigt. Som exempel kan nämnas att det i dag krävs samtycke för att skolpersonalen i en frånvarojournal skall få anteckna orsaken till en elevs frånvaro, i den mån en sådan anteckning innebär att hälsouppgifter registreras. 
  
 10.3 
  
 Vår bedömning av behovet av särskilda regler för skolverksamheten 
  
 Vår bedömning 
 : De möjligheter som skolmyndigheterna med stöd av personuppgiftslagstiftningen har att behandla person- uppgifter avseende enskilda elever vid handläggning av elev- vårdsärenden eller vid annan ärendehantering är tillräckliga för skolornas behov. 
 I allmän elevadministration och annat faktiskt handlande har skolmyndigheterna i och för sig begränsade möjligheter att med 
  
 5 
  
 Se prop. 2000/01:80, s. 176 och 272 
  
 6 
  
 Datainspektionens rapport 2002:2,  
 Behandling av personuppgifter i grundskolan 
 201 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 SOU 2003:103 
  
 direkt stöd av personuppgiftslagstiftningen behandla de från in- tegritetssynpunkt känsliga personuppgifter om framför allt häl- sa som kan behövas för verksamheten. Någon särskild reglering är emellertid inte nödvändig, utan behoven kan tillgodoses ge- nom inhämtande av elevers eller vårdnadshavares samtycke. 
 Som vi konstaterar i avsnitt 10.2 har skolmyndigheter, med stöd av personuppgiftslagens bestämmelser, möjlighet att med datorstöd behandla det absoluta flertalet av uppgifter som behövs i skolverk- samheten. Rättsliga problem som begränsar skolornas hantering av personuppgifter och som kan kräva särskild reglering kan enligt vår bedömning egentligen uppstå endast när det gäller behandling av känsliga personuppgifter, för vilka mycket restriktiva regler gäller enligt personuppgiftslagen. Det bör dock påpekas att flera av de uppgiftskategorier som enligt personuppgiftslagen bedöms som känsliga, enligt vår mening över huvud taget inte berör skolornas behov av registrering i särskilda dataregister. Det torde inte finnas någon som helst anledning att – i vart fall inte utan ett uttryckligt samtycke från den elev som berörs – i registerform automatiserat behandla uppgifter om elevernas religiösa eller filosofiska överty- gelse, sexualliv, politiska åsikter eller eventuella medlemskap i fack- förening. 
 Däremot kan skolmyndigheterna med datorstöd behöva behand- la vissa andra känsliga personuppgifter i särskilda register. Det gäll- er personuppgifter som rör etniskt ursprung och som behövs för genomförandet av modersmålsundervisning samt framför allt upp- gifter om elevernas hälsa. De sistnämnda uppgifterna kan avse elev- administrativ information, som t.ex. att vissa elever är allergiska och därför behöver särskild mat, men kanske främst information om elevers hälsotillstånd inom ramen för den elevvårdande verk- samheten. Vi bortser dock i detta sammanhang från behovet av personuppgiftsbehandling inom skolhälsovården och annan verk- samhet som utgör hälso- och sjukvård. 
 I fråga om annan behandling av känsliga personuppgifter än så- dan som utförs i regelrätta register är det svårare att uttala sig be- stämt om skolornas behov. Ingen användning av de ovan nämnda kategorierna av känsliga personuppgifter kan uteslutas när det är fråga om behovet av att behandla information automatiserat i löpande text, t.ex. i beslut eller andra handlingar som har samband med handläggningen av ärenden inom en skolmyndighet. Det finns ingen möjlighet att i förväg avgöra vilka uppgifter som är av betydelse 
 202 
  
 SOU 2003:103 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 för, och som kan motivera utgången i, ett elevvårdsärende eller ett administrativt ärende. Som exempel kan nämnas ett elevvårdsären- de om mobbning av en elev på grund av hans eller hennes sexuella läggning och ett administrativt ärende om tillstånd för en elev att med hänsyn till hans eller hennes religiösa övertygelse bära viss klädsel i skolan. Med stöd av den generella bestämmelsen i 8 § per- sonuppgiftsförordningen får alla myndigheter numera behandla sådana känsliga personuppgifter i löpande text, om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller om de är nödvändiga för handläggning av ärendet. Det uppstår därför inte några rättsliga problem i det avse- endet när det är fråga om hantering av känsliga personuppgifter vid handläggningen av  
 ärenden  
 inom en skolmyndighet. 
 Som vi påpekar i avsnitt 7.2.1 utgörs emellertid en stor del av skolornas verksamhet av s.k.  
 faktiskt handlande 
 , såväl i fråga om undervisning som elevvård. Även som ett led i det faktiska hand- landet kan det finnas ett visst behov av att med datorstöd behandla känsliga personuppgifter som rör elevernas hälsa m.m, t.ex. när kuratorer eller specialpedagoger för anteckningar vid elevsamtal. I princip är detta i dag inte tillåtet utan att uttryckligt samtycke in- hämtas från elever eller, i förekommande fall, vårdnadshavare. Det- samma gäller möjligheten att i vissa fall behandla t.ex. uppgifter om etniskt ursprung i elevadministrativ verksamhet. Datainspektionen är emellertid av den uppfattningen att registrering av känsliga upp- gifter som behövs för modersmålsundervisning i grundskolan är tillåtet enligt personuppgiftslagen, eftersom det handlar om att fastställa eller göra gällande elevers rättsliga anspråk enligt grund- skoleförordningen. 
 7  
 Vi har ingen avvikande uppfattning i den frågan. 
 En från skolverksamhetens utgångspunkter intressant jämförelse kan göras med socialtjänsten. Inom kommunernas socialtjänst utgörs, liksom i skolan, en stor del av verksamheten av faktiskt handlande. Av den anledningen finns det i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom socialtjänsten en bestämmelse av innebörd att känsliga personuppgifter får behandlas utan samtycke om de är nödvändiga för verksamheten. 
 8  
 Till skillnad från vad som enligt den ovan nämnda generella bestämmelsen i 8 § personuppgiftsförord- ningen gäller i skolverksamhet, finns det alltså inom socialtjänsten inte något krav på att det skall vara fråga om behandling i löpande text inom ramen för myndigheternas ärendehantering för att käns- liga personuppgifter skall få hanteras utan samtycke. Vi har över- 
  
 7 
  
 Datainspektionens rapport 2002:2,  
 Behandling av personuppgifter i grundskolan 
  
 8 
  
 Se prop. 2000/01:80, s. 176 och 272 
  
 203 
  
 Skolan och personuppgiftslagen 
  
 SOU 2003:103 
  
 vägt om det finns behov av en liknande bestämmelse även för skol- verksamheten. 
 Särskild reglering som tillåter myndigheter att registrera känsliga personuppgifter utan samtycke bör emellertid enligt vår uppfatt- ning komma i fråga endast om det är nödvändigt för att verksam- heten skall kunna fungera på ett rationellt och av statsmakterna för- utsatt sätt. Inte minst bör restriktivitet iakttas när det är fråga om barn. Av integritetsskäl bör därför sådana uppgifter i första hand behandlas av skolmyndigheter  
 endast  
 om de registrerade personer- na lämnar sitt  
 samtycke  
 till uppgiftsbehandlingen. Vi är också av den åsikten att det i de allra flesta fall är fullt praktiskt möjligt för skolmyndigheter, eller enskilda skolor, att inhämta sådant samtycke i de fall det behövs. Som exempel kan nämnas uppgifter om att elever av hälsoskäl eller religiösa skäl behöver särskild mat eller inte får delta i vissa idrottsaktiviteter. Det torde endast vara i rena undan- tagsfall som samtycke inte skulle lämnas till registrering av sådana uppgifter som behövs för att ta till vara önskemål från eleven själv eller dennes vårdnadshavare. Även inom ramen för elevvården – vilken för övrigt så långt möjligt alltid skall bedrivas i samråd med eleven och/eller dennes vårdnadshavare – torde det i de allra flesta fall vara möjligt att inhämta samtycke till nödvändig behandling av hälsouppgifter när sådant samtycke behövs för att behandlingen skall få utföras, dvs. när det inte är fråga om ärendehantering. 
 Sammantaget kan vi inte se att det i skolverksamheten finns ett så stort behov av att behandla känsliga personuppgifter, att det inte på ett praktiskt sätt går att tillgodose behovet utan sådan särskild författningsreglering som tillåter behandlingen av uppgifter även om samtycke saknas. På motsvarande sätt som samråd och samver- kan med elever och vårdnadshavare är huvudregeln för skolverk- samheten i övrigt, bör samtycke utgöra grunden för all registrering av känsliga personuppgifter i särskilda register och även för all övrig behandling av känsliga personuppgifter i den faktiska verksamheten (dvs. när det inte är fråga om ärendehantering). Vi lämnar därför inga författningsförslag om behandling av personuppgifter i skolan. 
 204 
 11 Ikraftträdande 
  
 Vårt förslag 
 : Bestämmelsen om sekretess i Skolverkets tillsyns- verksamhet (7 kap. 45 §) och de därtill hörande ändringarna av sekretesslagen (7 kap. 9 § sjätte stycket och 16 kap. 1 §) skall träda i kraft den 1 januari 2005. 
 De förslag till ändringar i sekretesslagen som rör sekretess inom elevhälsan (7 kap. 9 § första och andra styckena) och sek- retessgenombrott inom hälso- och sjukvården (7 kap. 1 §) skall träda i kraft samtidigt med de materiella förändringar avseende elevhälsan som övervägs inom ramen för Regeringskansliets be- redning av en ny skollag. 
 Vi föreslår inga materiella förändringar i skollagstiftningen utan endast ändringar i sekretesslagen. Vissa av förslagen till ändringar är beroende av om det förslag till ny skollag som nu bereds inom Regeringskansliet realiseras i de delar som avser införandet av en ny elevhälsa. Det gäller såväl förslaget till ändring av skolsekretessen i 7 kap. 9 § första och andra styckena som förslaget i 7 kap. 1 § om en ny sekretessbrytande bestämmelse inom delar av hälso- och sjukvården (skolhälsovården). Vi föreslår därför inget datum för ikraftträdande av dessa ändringar, utan nöjer oss med att här kon- statera att våra förslag till ändringar bör träda i kraft samtidigt som de materiella ändringarna avseende elevhälsan. 
 Någon koppling till arbetet med en ny skollag finns däremot inte i fråga om förslaget till en ny bestämmelse, 7 kap. 45 §, om sekretess i Skolverkets tillsynsverksamhet och de därtill hörande ändringarna av 7 kap. 9 § sjätte stycket och 16 kap. 1 §. Enligt vår bedömning är en bestämmelse om sekretess i tillsynsverksamheten av stor bety- delse såväl för Skolverkets möjligheter att bedriva en effektivare tillsyn, som för skyddet av de känsliga uppgifter om personliga för- hållanden som enskilda personer lämnar in till Skolverket. I den 
 205 
  
 Ikraftträdande 
  
 SOU 2003:103 
  
 delen anser vi därför att ändringarna i sekretesslagen bör träda i kraft redan den 1 januari 2005. 
 Enligt vår uppfattning är det vare sig nödvändigt eller lämpligt med särskilda övergångsbestämmelser. 
 206 
 12 Konsekvenser av våra förslag 
  
 Vår bedömning 
 : Våra förslag är i huvudsak en följd av att mate- riella förändringar i skollagstiftningen föreslås i annan ordning och de innebär i sig inga kostnadsökningar. 
 Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkter- na för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda skall enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) en beräkning av dessa konsekvenser göras. Även andra samhällsekonomiska konsekvenser skall redovisas. Enligt 15 § samma förordning skall även sådana konsekvenser redovisas som avser kommunalt självstyre, brottslig- het och brottsförebyggande arbete, sysselsättning, offentlig service, små företags förutsättningar, jämställdhet eller integrationspolitis- ka mål. 
 I huvudsak är våra förslag till ändringar i sekretesslagens bestäm- melser om skolan en följd av att Skollagskommittén har föreslagit materiella förändringar i skollagstiftningen. Vi föreslår på eget ini- tiativ också vissa förändringar av de sekretessregler som gäller för hälso- och sjukvård. Våra förslag innebär enligt vår uppfattning inga konsekvenser i de avseenden som anges i kommittéförordningen. 
 207 
 13 Författningskommentarer 
 Förslaget till lag om ändringar i sekretesslagen (1980:100) 
 7 kap. 
 1 § 
 Tillägget i första stycket innebär att sekretess – som gäller för upp- gifter i den särskilda verksamhet inom hälso- och sjukvården vilken består av den medicinska grenen av skolväsendets elevhälsoverk- samhet (skolhälsovården) – kan brytas för utlämnande av uppgifter till personal som arbetar inom övrig skolverksamhet. Avsikten med bestämmelsen är att hälso- och sjukvårdssekretessen inte skall hindra att skolläkare eller skolsköterskor lämnar uppgifter till den skolpersonal som inte själv arbetar inom elevhälsans medicinska gren, om det krävs för att en enskild elev skall kunna få nödvändigt stöd i sitt skolarbete. Mottagare av uppgifterna kan vara alla de per- sonalkategorier som arbetar med antingen elevhälsoverksamhet (psykologer, kuratorer och specialpedagoger) eller med annan sär- skild elevstödjande verksamhet (rektor och lärare m.fl.). En förut- sättning för sekretessgenombrott är givetvis att den som tar emot uppgiften verkligen behöver denna för att kunna bedriva sin verk- samhet på ett sådant sätt att den tillgodoser elevens behov av nöd- vändigt stöd. Som exempel kan nämnas en specialpedagog som behöver information om en elevs sjukdom eller skada för att på ett ändamålsenligt sätt kunna bedriva den stödundervisning som är nödvändig för att eleven skall nå de uppsatta utbildningsmålen. 
 När det är möjligt skall samtycke alltid inhämtas från eleven, eller i förekommande fall från hans eller hennes vårdnadshavare, innan en uppgift lämnas ut från en skolläkare eller skolsköterska till annan skolpersonal. Sekretessgenombrott med stöd av bestämmel- sen skall således få förekomma endast när sådant samtycke till ut- lämnande av uppgifter inte kan inhämtas, t.ex. på grund av att 
 209 
  
 Författningskommentarer 
  
 SOU 2003:103 
  
 eleven eller dennes vårdnadshavare kan antas direkt motsätta sig ett utlämnande. Bestämmelsen skall följaktligen tillämpas restriktivt och endast i de undantagsfall då en allvarlig situation inte kan lösas på annat sätt än genom att uppgiften lämnas ut. En utförligare re- dogörelse för bestämmelsens syfte och innebörd finns i avsnitt 8.2.7. 
 En uppgift får enligt bestämmelsen endast lämnas till den skol- personal som arbetar inom  
 samma myndighet  
 som den skolläkare eller skolsköterska som har tillgång till uppgiften. Ofta är det en kommunal nämnd som är skolmyndighet, men det kan också vara en statlig myndighet (t.ex. Specialskolemyndigheten). 
 9 § 
 Ändringarna i paragrafens första och andra stycken är en följd av Skollagskommitténs förslag om att införa en ny elevhälsa i skolverk- samheten. Förslaget bereds för närvarande inom Regeringskansliet. 
 Bestämmelsen i  
 första stycket  
 avser uppgifter i elevhälsoverksam- heten – dvs. i princip det som i sekretessammanhang i dag vanligt- vis kallas särskild elevvård – och reglerar sekretess med ett omvänt skaderekvisit. Den enda egentliga förändringen i sak är att även uppgifter som avser specialpedagogisk insats eller stöd (dvs. i prin- cip uppgifter hos specialpedagoger) faller inom tillämpningsområ- det för första stycket och alltså omfattas av den stränga sekretessen. Enligt nuvarande bestämmelser gäller den stränga sekretessen endast för uppgifter hos psykolog eller kurator, medan svag sekretess en- ligt andra stycket gäller för uppgifter hos specialpedagoger. 
 I  
 andra stycket  
 finns bestämmelser om sekretess för uppgifter i den särskilda elevstödjande verksamheten i övrigt. Bestämmelsen är inte tillämplig i den vanliga verksamhet som lärare m.fl. bedriver och som utgörs av det dagliga stöd som samtliga elever erhåller i framför allt undervisningen. Bortsett från att uppgifter hos special- pedagoger omfattas av den strängare sekretessen enligt första stycket, är således några förändringar i sak mot vad som gäller i dag inte av- sedda. Sekretessen enligt andra stycket motsvarar alltså vad som enligt nuvarande bestämmelser gäller för uppgifter i skolans elev- vårdande verksamhet i övrigt och för beslut i elevvårdsärende. Uppgifter om betyg och studieresultat omfattas därmed normalt inte av sekretessen. De nya begreppens innebörd och deras förhål- lande till vad som gäller i dag avhandlas mer ingående i avsnitt 8.2.6. 
 210 
  
 SOU 2003:103 
  
 Författningskommentarer 
  
 Att nuvarande  
 sjätte stycke  
 upphör att gälla hör samman med för- slaget om sekretess i Skolverkets tillsynsverksamhet och kommen- teras nedan tillsammans med 7 kap. 45 § sekretesslagen. 
 45 § 
 Paragrafen är tillämplig på uppgifter som förekommer hos Skolver- ket i dess tillsynsverksamhet, vilken omfattar bl.a. offentliga och fristående skolhuvudmän samt förskoleverksamhet och skolbarns- omsorg som bedrivs i regi av det allmänna. Sekretessen omfattar samtliga uppgifter om enskildas personliga förhållanden, oavsett om uppgifterna kommer in till Skolverket från offentliga skolor, från fristående skolor eller från enskilda personer eller andra. Sekretessen gäller med ett rakt skaderekvisit. Det innebär att typiskt sett käns- liga uppgifter om elevers hälsa m.m. ofta kan sekretessbeläggas, medan typiskt sett mindre känsliga uppgifter om betyg och studie- resultat m.m. ofta är offentliga hos Skolverket. Uppgifter som tas in i Skolverkets beslut är alltid offentliga. 
 I och med att paragrafen gäller generellt i all Skolverkets tillsyns- verksamhet fyller den nuvarande bestämmelsen i 7 kap. 9 § sjätte stycket – om sekretess hos verket för uppgifter som kommer från fristående skolor – inte längre något syfte. Paragrafen får också till följd att bestämmelsen i 13 kap. 1 § sekretesslagen om överförings- sekretess i offentlig tillsynsverksamhet inte är tillämplig hos Skol- verket när det gäller uppgifter om enskildas personliga förhållan- den. 
 En mer ingående redogörelse för bestämmelsens syfte och inne- börd finns i avsnitt 9.4.3. 
 16 kap. 
 1 § 
 För sådana uppgifter om enskildas personliga förhållanden som är sekretessbelagda hos Skolverket enligt 7 kap. 45 § gäller tystnads- plikt som inskränker meddelarfriheten. Undantag från denna s.k. kvalificerade tystnadsplikt görs emellertid för uppgifter som hänför sig till ett ärende om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev från vidare studier. Även uppgifter som hänför sig till betyg eller omdömen avseende studieresultat är undantagna från den kvalifice- 
 211 
  
 Författningskommentarer 
  
 SOU 2003:103 
  
 rade tystnadsplikten. Dessa sistnämnda uppgifter omfattas inte hel- ler av den sekretess som enligt 7 kap. 9 § första och andra styckena sekretesslagen gäller inom den offentliga skolverksamheten. En närmare redogörelse för bestämmelsen finns i avsnitt 9.4.4. 
 212 
 BILAGOR 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Offentlighet och sekretess i skolan 
  
 Dir. 
  
 2002:130 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 10 oktober 2002. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppgift att göra en översyn av bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100) om sekretess i skolan. Utredaren skall i ett första skede kartlägga olika former av doku- mentation som förekommer i skolan i anslutning till den enskilde eleven. Här avses t.ex. dokumentation i samband med intagning, planering, information om studieresultat samt utvärdering för den enskilde eleven. Utredaren skall analysera i vilken utsträckning denna dokumentation utgör allmänna handlingar och om uppgifter som ingår i dessa handlingar är offentliga eller om de kan omfattas av sekretess. Med utgångspunkt från denna analys skall utredaren ta ställning till om det finns behov av ändringar i sekretessregle- ringen och, om så bedöms vara fallet, framlägga förslag till änd- ringar i sekretesslagen. Vidare skall utredaren kartlägga, analysera och lämna förslag på ändringar i sekretesslagen som kan behövas med anledning av skollagskommitténs (U 1999:1) överväganden om elevhälsa. Skollagskommittén skall lämna sitt betänkande senast den 16 december 2002. Utredaren skall också analysera behovet av och möjligheter till att sekretessbelägga integritetskänsliga upp- gifter som lämnas av enskilda till Statens skolverk inom ramen för verkets tillsynsverksamhet. 
 Bakgrund 
 Elevhälsa 
 Regeringen beslutade den 23 juli 1998 att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga elevvårdens och skolhälsovårdens verk- samhet och funktion samt att överväga lämpliga åtgärder i syfte att 
 215 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:103 
  
 höja verksamhetens kvalitet och effektivitet. Utredningen antog namnet Elevvårdsutredningen och lämnade den 31 mars 2000 sitt betänkande, Från dubbla spår till Elevhälsa – i en skola som främjar lust att lära, hälsa och utveckling (SOU 2000:19). Betänkandet låg till grund för regeringens proposition (2001/02:14), Hälsa, lärande och trygghet. 
 I propositionen presenterade regeringen sin bedömning att ett nytt verksamhetsområde – elevhälsa – bör bildas. Här bör ingå den verksamhet som i dag bedrivs inom områdena skolhälsovård och elevvård samt funktioner inom det specialpedagogiska området. Elevhälsan bör finnas inom förskoleklass, grundskola, gymnasie- skola, särskola, specialskola, sameskola och kommunal riksinternat- skola. Bestämmelser om elevhälsa bör gälla även fristående skolor. En av utgångspunkterna för regeringens bedömning är skolans an- svar för att skapa en god lärande miljö för elevernas kunskaps- utveckling och personliga utveckling. En annan utgångspunkt är att lärande och hälsa i stor utsträckning påverkas av samma generella faktorer. I dag kan arbetet inom de olika verksamhetsområdena i viss utsträckning sägas bedrivas parallellt och utan att erfarenheter utnyttjas på ett ömsesidigt tillfredsställande sätt. Det finns behov av ett mer samordnat arbete på området där före byggande och hälsofrämjande insatser fokuseras. 
 Av propositionen framgår vidare att om elevvård, skolhälsovård och funktioner inom det specialpedagogiska området sammanförs till en elevhälsa kommer detta område att innefatta verksamhet som skolkuratorer, skolpsykologer, skolläkare, skolsköterskor och specialpedagog i dag utför. Dessa olika yrkesgrupper tillhör i dag delvis skilda verksamhetsgrenar inom skolan där varje företrädare måste iaktta sin sekretess. Sekretessen skiljer sig åt mellan olika verksamhetsgrenar. För att arbetet med elevhälsan skall kunna bli framgångsrikt krävs att berörda yrkesgrupper har ett löpande och öppet samarbete. Sekretessbestämmelserna får därför inte bli ett hinder för samverkan. I propositionen anges att det är angeläget att med bibehållen respekt för elevers och till dem närståendes integritet och rättssäkerhet tydliggöra reglerna för samarbete mellan elevhälsans personal samt mellan elevhälsans personal och övrig skolpersonal. 
 216 
  
 SOU 2003:103 
  
 Bilaga 1 
  
 Uppgifter i dokumentation om en enskild elev 
 I den utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i skolan (skr. 2001/02:188) som regeringen under våren 2002 presenterade för riksdagen fram- hålls att den ökande användningen av dokumentation om enskilda elevers studieresultat och personliga utveckling i skolan har betydelse i ett sekretessammanhang. Åtgärdsprogram för elever i behov av sär- skilt stöd och skriftliga omdömen för elever som inte når målen är sådana exempel. Även skriftlig information i samband med utveck- lingssamtal har fått ökad betydelse. Det är inte alltid självklart vilka regler som gäller vid hantering av dokumentation om enskilda elever. Vid många skolor förekommer i dag olika varianter av doku- mentation i anslutning till enskilda elevers planering, studieresultat och utvärdering, t.ex. inom ramen för försöksverksamheten utan timplan i grundskolan. I denna försöksverksamhet finns skolor som använder olika typer av loggböcker,  
 portofolio-metoder, 
  utvärderingsscheman etc. I regel hindrar inte sekretessbestämmel- serna att upplysningar om elevens skolgång lämnas till vårdnads- havaren. Skolan har också en skyldighet – oavsett sekretess – att anmäla allvarliga missförhållanden till socialtjänsten. Det är mot denna bakgrund angeläget att det klarläggs om och i så fall vilka sekretessregler som gäller för olika typer av uppgifter i den upp- rättade dokumentationen och om det finns anledning att ändra sekretessregleringen i detta avseende. Regeringen framhåller även i propositionen Hälsa, lärande och trygghet (2001/02:14) att arbetet med varje elevs individuella planering behöver utvecklas och stöd- jas. Där anges även att överenskommelser t.ex. i samband med utvecklingssamtalen ibland kan vara värdefulla att dokumentera, och att rutinerna för hur dokumentationen skall utformas bör ske i samverkan med elever och föräldrar. 
 I propositionen samt i den tidigare nämnda skrivelsen till riks- dagen framhålls vidare skolans skyldighet att informera föräldrar och elever om elevens studieutveckling kontinuerligt under hela grundskoletiden. Informationen bör grunda sig på en utvärdering av elevernas utveckling i relation till målen i läroplanen och i kursplanerna för år 5 och 9. Detta bör regelmässigt leda fram till en framåtsyftande individuell utvecklingsplan. En sådan individuell ut- vecklingsplan bör visa vilka ytterligare insatser eleven behöver för att nå målen för utbildningen och vilka överenskommelser som lärare, elev och föräldrar har ingått. Regeringen anger i skrivelsen att formerna för hur de individuella utvecklingsplanerna skall regleras 
 217 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:103 
  
 närmare bör bestämmas efter det att sekretessfrågorna har klar- lagts. Utöver dessa typer av dokumentation finns det skäl att här även uppmärksamma den dokumentation som kan förekomma i samband med att en elev med hänvisning till sina personliga för- hållanden vill gå i en annan kommuns skola än den han eller hon annars skulle ha placerats i. I dessa sammanhang kan också före- komma uppgifter som kan vara känsliga för den enskilde eleven eller närstående till denne. 
 Offentlighets- och sekretesskommittén (Ju 1998:32) har fått i uppdrag bl.a. att utreda förutsättningarna för att öka möjligheterna att lämna sekretessbelagda uppgifter mellan och inom myndigheter. Kommittén skall vidare ta ställning till om myndigheter och verk- samhetsgrenar inom myndigheter är de enda tänkbara utgångs- punkterna för de gränser som bör gälla för fritt uppgiftslämnande. Kommittén skall redovisa sitt uppdrag senast den 30 juni 2003. Flera av de frågor som behandlas av Offentlighets- och sekretess- kommittén har nära samband med delar av det uppdrag som ges i dessa direktiv. Det är därför angeläget att utredaren nära samråder med kommittén. 
 Övriga frågor 
 Skolverket har i en skrivelse till Utbildningsdepartementet (dnr U 1999/3381/S) påtalat att uppgifter som enskilda lämnar till verket i tillsynssammanhang inte kan sekretessbeläggas. Avsaknaden av möjlighet att skydda integritetskänsliga uppgifter som lämnas av enskilda kan medföra att dessa avstår från att lämna uppgifter som har stor betydelse för tillsynsutredningen. Detta kan i sin tur leda till att utredningarna blir ofullständiga. Enligt Skolverket uppmärk- sammas i tillsynsverksamheten ofta behovet av att även kunna sek- retessbelägga uppgifter som lämnas av enskilda. 
 Gällande bestämmelser 
 Sekretess i skolan 
 Sekretess inom skolan regleras i första hand i 7 kap. 9 § sekretess- lagen. Sekretess gäller inom förskoleklassen, grundskolan, gymnasie- skolan, särskolan, specialskolan och sameskolan samt i en kommunal riksinternatskola för uppgift som hänför sig till psykologisk under- 
 218 
  
 SOU 2003:103 
  
 Bilaga 1 
  
 sökning eller behandling och för uppgift om en enskilds personliga förhållanden hos psykolog eller kurator, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den som uppgiften rör eller någon som står honom eller henne nära lider men. Det innebär att presum- tionen är att uppgifter om den enskilde hos psykolog eller kurator omfattas av sekretess. Uppgifter får bara röjas om det står klart att den enskilde inte riskerar att uppleva det obehag som i dessa sammanhang beskrivs som men. 
 I skolans övriga elevvårdande verksamhet är sekretessen mindre sträng. Uppgifterna är här ofta inte lika känsliga. Det har vidare ansetts att skolpersonalens yttrandefrihet inte bör begränsas mer än nödvändigt. Där gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon som står honom eller henne nära lider men om uppgiften röjs. Samma mindre stränga sekretess gäller för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier i gymnasieskola, dvs. pre- sumtionen är i dessa fall att uppgifterna är offentliga. Uppgifterna får bara hemlighållas om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till den enskilde kan antas uppleva det obehag som i dessa sammanhang beskrivs som men. Beslut i elevvårdsärenden eller i ärenden om tillrättaförande av elev eller om skiljande av elev från vidare studier kan inte sekretessbeläggas. Uppgifter som ligger till grund för besluten kan däremot bli föremål för sekretess. 
 I 4 kap. 3 § sekretesslagen finns en bestämmelse med innebörden att sekretess gäller för uppgift som ingår i eller utgör underlag för kunskapsprov eller psykologiskt prov under myndighets över- inseende om det kan antas att syftet med provet motverkas om uppgiften röjs. Bestämmelsen används av Skolverket inom verkets uppdrag att tillhandahålla ett nationellt provsystem för att möjlig- göra uppbygganden av en provbank och där kunna återanvända prov, eller delar därav. 
 Skolhälsovårdens sekretess 
 För skolhälsovården – skolläkare och skolsköterska – gäller den allmänna hälso- och sjukvårdssekretessen enligt 7 kap. 1 § sekre- tesslagen. Inom hälso- och sjukvården gäller sekretess för uppgifter om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde 
 219 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:103 
  
 eller någon som står honom eller henne nära lider men. Skolhälso- vården är en självständig verksamhet i förhållande till övrig verk- samhet i skolan och utgör en egen verksamhetsgren. Uppgifter kan därför inte utan samtycke eller menbedömning lämnas t.ex. till skolkurator eller rektor. Detta hindrar dock inte att skolläkaren eller skolsköterskan kan ge råd om lämplig elevvårdande åtgärd. Uppgifter som en elev har lämnat till skolläkare eller skolsköterska kan också i vissa fall hemlighållas för elevens föräldrar. Det beror på elevens ålder och mognad (jfr 14 kap. 4 § sekretesslagen). 
 Sekretess för uppgifter inom tillsynen 
 I 13 kap. 1 § sekretesslagen anges att om en myndighet i verksam- het som avser tillsyn eller revision, från annan myndighet erhåller uppgift som är sekretessbelagd där, så gäller sekretessen även hos den mottagande myndigheten. 
 Av 7 kap. 9 § sekretesslagen följer också att sekretess gäller i viss utsträckning hos Skolverket i verksamhet som avser tillsyn över utbildning vid fristående skolor för uppgift som härrör från skolans elevvårdande verksamhet som gäller en enskilds personliga förhål- landen. Uppgifter i ett tillsynsärende som kommer in till Skolverket direkt från enskilda omfattas däremot i dag inte av någon sekretess- bestämmelse. 
 Uppdraget 
 Med anledning av det som anförs i propositionen Hälsa, lärande och trygghet samt i regeringens utvecklingsplan för kvalitetsarbetet i skolan är i flera avseenden en särskild översyn av bestämmelserna om offentlighet och sekretess i skolan påkallad. 
 Användningen av dokumentation i samband med planering, studieresultat, utvärdering m.m. för enskilda elever har ökat de senaste åren och kommer antagligen att fortsätta utvecklas. Det kan i dag råda oklarheter bland skolans personal om hur olika for- mer av dokumentation skall hanteras. Dokumentationen kan inne- hålla uppgifter som är känsliga för en enskild elev. Med anledning härav skall utredaren göra en kartläggning av den dokumentation som i dag förekommer i anslutning till den enskilde eleven. Utreda- ren skall även analysera i vilken utsträckning denna dokumentation 
 220 
  
 SOU 2003:103 
  
 Bilaga 1 
  
 kan vara att betrakta som allmänna handlingar och om uppgifter som ingår i dessa handlingar är offentliga eller om de kan omfattas av sekretess. Utredaren skall utifrån kartläggningen och analysen lämna de förslag till ändringar i sekretessbestämmelserna som anses påkallade. 
 Med utgångspunkt från de överväganden skollagskommittén kommer att lämna om elevhälsan i sitt slutbetänkande skall utreda- ren även kartlägga och analysera de begränsningar i möjligheterna till samarbete mellan berörda personalkategorier som nu gällande sekretessbestämmelser kan medföra. Utredaren skall även lämna förslag på författningsändringar som kan underlätta samarbetet mellan de aktuella yrkeskategorierna inom elevhälsan och med övrig personal i skolan, med samtidigt beaktande av att förtroendet mot eleven och dennes närstående kan bibehållas. Utredaren skall därvid även beakta patientsäkerhetsperspektivet så att eleven inte underlåter att uppsöka skolhälsovården Med utgångspunkt från skollagskommitténs betänkande skall utredaren även se över frågan om offentlighet eller sekretess bör gälla i fråga om beslut i elevvårds- ärende, åtgärdsprogram eller protokoll från elevvårdskonferens. 
 Med utgångspunkt från vad som ovan angetts skall utredaren även analysera om begreppet elevvårdande verksamhet i övrigt i 7 kap. 9 § andra stycket sekretesslagen (1980:100) bör kvarstå eller ersättas med annat begrepp. 
 Skolverket har i dag inte möjlighet att sekretessbelägga integri- tetskänsliga uppgifter som lämnas av enskilda i tillsynsärenden. Detta kan leda till att väsentliga uppgifter utelämnas i anmälningar och att utredningar blir ofullständiga. Utredaren skall därför utreda behovet av och möjligheterna till att göra det möjligt för Skolverket att inom tillsynsverksamheten sekretessbelägga uppgifter som lämnats av en enskild. 
 Utredaren skall samråda med Offentlighets- och sekretesskom- mittén och 1999 års skollagskommitté. Utredaren skall även sam- råda med berörda myndigheter och organisationer som t.ex. Statens skolverk, Specialpedagogiska institutet, Specialskolemyndigheten, Svenska kommunförbundet och Socialstyrelsen. 
 Utredaren skall lämna förslag till erforderliga författningsänd- ringar utifrån sina ställningstaganden. 
 Utredaren skall redovisa uppdraget senast den 1 september 2003. 
 (Utbildningsdepartementet) 
 221 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till Utredningen om 
  
 Dir. 
  
 offentlighet och sekretess i skolan 
  
 2003:110 
  
 (U 2002:10) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 18 september 2003. 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Regeringen bemyndigade den 10 oktober 2002 chefen för Utbild- ningsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100) om sekretess i skolan. Utredaren skall enligt direktiven redovisa uppdraget senast den 1 september 2003. 
 I direktiven anges att utredaren skall samråda nära med Offentlig- hets- och sekretesskommittén (Ju 1999:06). Genom regeringsbeslut den 6 februari 2003 har Offentlighets- och sekretesskommittén fått förlängd utredningstid till den 31 december 2003. Mot denna bak- grund har utredaren begärt förlängd utredningstid till den 1 december 2003. 
 Tidpunkten då utredaren skall redovisa sitt uppdrag ändras till den 1 december 2003. 
 (Utbildningsdepartementet) 
 223 
 Bilaga 3 
  
 2003-03-06 
  
 Utredningen om offentlighet 
  
 Till 
  
 och sekretess i skolan 
  
 (U 2002:10) 
 Sekretariat Frank 
 Tel. 040 – 35 57 96 
  
 E-post: 
  peder.liljeqvist@hsb.dom.se 
 Rektor för skolan 
 Förfrågan om dokumentation i skolan 
 Regeringen beslutade den 10 oktober 2002 (direktiv 2002:130) att tillkalla en särskild utredare för att bl.a. kartlägga den  
 dokumen- tation om enskilda elever  
 som förekommer i skolorna. Syftet med kartläggningen är att utredningen skall kunna analysera dokumen- tationens offentligrättsliga status, dvs. om handlingarna är allmänna och om de i så fall är offentliga eller kan omfattas av sekretess. Mot bakgrund av denna analys skall utredningen sedan göra en översyn av de nu gällande sekretessreglerna. 
 I regeringens direktiv framhålls att den ökade användningen av dokumentation om enskilda elevers studieresultat och personliga utveckling i skolan har betydelse i ett sekretessammanhang. Som exempel nämns åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd, skriftliga omdömen för elever som inte når målen och skriftlig information i samband med utvecklingssamtal. 
 Som ett led i kartläggningen behöver utredningen få konkret information om förekommande dokumentation avseende enskilda elever från de skilda personalkategorier som arbetar i skolan (skol- hälsovården ingår inte). Ett urval av skolor på grundskole- och gymnasienivå har därför gjorts för att säkerställa att utredningen 
 225 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:103 
  
 får en samlad och så korrekt bild som möjligt av hur situationen ser ut. Utredningen behöver nu hjälp med att samla in den information som är nödvändig. 
 Det vore värdefullt om de bifogade frågeformulären kunde be- svaras av  
 representanter för samtliga de personalkategorier  
 i skolan som anges på formulärens första sida. Om det inom rektors- området inte finns fast anställd särskild elevvårdspersonal (som skolpsykolog eller skolkurator) vore det önskvärt om frågorna kunde besvaras av den personal som i annan ordning upprätthåller dessa funktioner. Det skulle vara bra om utredningen fick svar från två eller tre klassföreståndare/ämneslärare, för att på det sättet få en mer övergripande bild också av individuella skillnader lärare emellan. 
 Svaren från personalen kan givetvis lämnas anonymt 
 . 
  
 Med hänsyn till den relativt korta tid som utredningen har på sig (sluttid är i direktiven satt till den 1 september 2003), är det av stor vikt att informationen erhålls så snart som möjligt och  
 senast den 15 april 2003 
 . Det är viktigt för utredningens fortsatta arbete att allt material från respektive skola skickas  
 samlat tillsammans med den särskilda svarsblankett  
 som bifogas. Tack på förhand. 
 Materialet skickas till: 
 Utredningen om offentlighet och sekretess i skolan Att. Everett Liljeqvist 
 Regeringskansliets utredningsavdelning Box 187 
 201 21 Malmö 
 Med vänliga hälsningar 
 Conner 
 Särskild utredare 
 Frank 
 Sekreterare 
 226 
  
 SOU 2003:103 
  
 Bilaga 3 
  
 Frågeformulär 
 Kartläggning av dokumentationen i skolan 
 Användningen av dokumentation i skolan om enskilda elevers studier och personliga utveckling m.m. har sannolikt ökat. Som exempel på sådan dokumentation kan nämnas åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd, skriftliga omdömen för elever som inte når målen och skriftlig information i samband med utvecklingssamtal. Utredningen skall kart- lägga denna dokumentation för att kunna analysera behovet av ändrade sekretessregler och behöver därför svar från olika personalkategorier på nedanstående frågor. Utredningen vill betona att syftet med kartlägg- ningen alltså inte är att bedriva tillsyn eller undersöka hur en viss kom- mun, skola eller individ sköter sina åtaganden enligt gällande lagstiftning. 
  
 Detta formulär är besvarat av 
  
 Wallace 
  
 Skolpsykolog 
  
 Brady 
  
 Klassföreståndare/Ämneslärare 
  
 Specialpedagog 
  
 Studie- och yrkesvägledare 
  
 227 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:103 
  
 A. Dokumentation i skolan 
 Utredningen vill veta om du i skilda sammanhang/situationer använder dig av nedanstående skriftliga dokumentationsformer i ditt arbete med enskilda elever och om det i så fall händer att du för dokumentationen med datorstöd (t.ex. i särskilda register eller med hjälp av ordbehandling). Det gäller alltså dina egna anteckningar m.m. om enskilda elever, såväl dokumentation helt för ditt eget arbetes skull, som dokumentation inom ramen för ett mer övergripande ärende avseende en enskild elev i skolan. Det är inte avgörande om det är du eller någon annan som ansvarar för slutlig användning, diarieföring och gallring m.m. 
  
 Skriftlig dokumentation 
  
 Används? 
  
 Datoriserat? 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Åtgärdsprogram (för enskild elev) Individuell utvecklingsplan Individuell studieplan 
 Protokoll/ beslut vid elevvårdskonferens 
 I elevvårdsärende eller utredning om stödinsats (ej protokoll vid elevvårdskonferens) 
 I mobbningssituationer e.d. (t.ex. elevkontrakt, individuell handlingsplan) 
 Vid disciplinära åtgärder 
 Underlag för utvecklingssamtal 
 Information till elev/förälder i samband med utvecklingssamtal Betygsunderlag 
 Omdömen om elever som inte når målen 
 Löpande noteringar om elever i den dagliga verksamheten (ej elevvårdsärenden) 
 Portfoliometoden 
 Brev/skrivelser från enskilda (elever, föräldrar m.m.) Brev/skrivelser från myndigheter (socialnämnd m.m.) Annat: 
  
 ______________________________________ 
  
 228 
  
 SOU 2003:103 
  
 Bilaga 3 
  
 B. Registrering och diarieföring 
 Utredningen är intresserad av att få en överblick av i vilken utsträckning de handlingar som ingår i den förekommande dokumentationen förteck- nas eller på annat sätt diarieförs i löpande register och om dessa register i så fall anses vara offentliga, dvs. att allmänheten kan få se dem utan att någon sekretessprövning först måste göras. Utredningen vill därför veta hur nedanstående dokumentation hanteras av dig. 
  
 Skriftlig dokumentation 
  
 Diarieförs? 
  
 Offentligt 
  
 Ej aktuellt i min 
  
 register? 
  
 verksamhet 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Åtgärdsprogram (för enskild elev) 
 Individuell utvecklingsplan 
 Individuell studieplan 
 Protokoll/ beslut vid elevvårdskonferens 
 I elevvårdsärende eller utredning om stöd- insats (ej protokoll vid elevvårdskonferens) I mobbningssituationer e.d. (t.ex. elev- kontrakt, individuell handlingsplan) 
  
 Vid disciplinära åtgärder 
 Underlag för utvecklingssamtal 
 Information till elev/förälder i samband med utvecklingssamtal 
  
 Betygsunderlag 
 Omdömen om elever som inte når målen 
 Löpande noteringar om elever i den dagliga verksamheten (ej elevvårdsärenden) 
  
 Portfoliometoden 
 Brev/skrivelser från enskilda (elever, föräldrar m.m.) 
 Brev/skrivelser från myndigheter (socialnämnd. m.m.) 
 Annat: 
 ___________________________________ 
  
 229 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:103 
  
 C. Bevarande och gallring 
 Utredningen vill ha information om du arkiverar/sparar nedanstående dokumentation eller om den gallras/förstörs när den inte längre behövs för din verksamhet. 
 Skriftlig dokumentation 
 Åtgärdsprogram (för enskild elev) 
 Individuell utvecklingsplan 
 Individuell studieplan 
 Protokoll/ beslut vid elevvårdskonferens 
 I elevvårdsärende eller utredning om stödinsats (ej protokoll vid elevvårdskonferens) 
 I mobbningssituationer e.d. (t.ex. elevkontrakt, individuell handlingsplan) 
 Vid disciplinära åtgärder 
 Underlag för utvecklingssamtal 
 Information till elev/förälder i samband med utvecklingssamtal 
 Betygsunderlag 
 Omdömen om elever som inte når målen 
 Löpande noteringar om elever i den dagliga verksamheten (ej elevvårdsärenden) 
 Portfoliometoden 
 Brev/skrivelser från enskilda (elever, föräldrar m.m.) 
 Brev/skrivelser från myndigheter (socialnämnd m.m.) 
 Annat: 
 ____________________________________ 
  
 Arkiveras/ 
  
 Gallras/ 
  
 Ej aktuellt 
  
 sparas? 
  
 förstörs? 
  
 i min verksamhet 
  
 230 
  
 SOU 2003:103 
  
 Bilaga 3 
  
 D. Kunskap om offentlighet och sekretess 
 De bestämmelser i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagen som reglerar om uppgifter i allmänna handlingar är offentliga eller sekretess- belagda är komplexa och kan vara svårtillämpade. Utredningen vill därför veta om du anser dig ha tillräcklig kunskap om gällande regler och om du upplever att det förekommer praktiska problem vid bedömningen av om handlingar får lämnas ut eller om uppgifter på annat sätt, t.ex. muntligen, får röjas för andra. 
 Min kunskap om offentlighet och sekretess är 
 Jag får förfrågningar från utomstående om att få ut handlingar 
 Jag upplever vid dessa tillfällen att problem med om handlingar får lämnas ut eller inte uppstår 
  
 Begränsad 
  
 Tillräcklig 
  
 God 
  
 Aldrig 
  
 Sällan 
  
 Ofta 
  
 Aldrig 
  
 Sällan 
  
 Ofta 
  
 Aldrig 
  
 Sällan 
  
 Ofta 
  
 Jag upplever att sekretess utgör ett hinder 
  
 för nödvändigt samarbete mellan olika 
  
 yrkeskategorier inom skolan 
  
 231 
 Bilaga 4 
  
 2003-06-03 
  
 Utredningen om offentlighet 
  
 Till 
  
 och sekretess i skolan 
  
 (U 2002:10) 
  
 Kommunens 
  
 skolchef eller 
  
 Sekretariat 
  
 motsvarande 
  
 Frank 
  
 förvaltningschef 
  
 Tel. 040 – 35 57 96 
  
 E-post: 
  peder.liljeqvist@hsb.dom.se 
  
 Förfrågan om dokumentation i skolan 
 Regeringen beslutade den 10 oktober 2002 (direktiv 2002:130) att tillkalla en särskild utredare för att bl.a. kartlägga den  
 dokumen- tation om enskilda elever  
 som förekommer i skolorna. Syftet med kartläggningen är att utredningen skall kunna analysera dokumen- tationens offentligrättsliga status, dvs. om handlingarna är allmänna och om de i så fall är offentliga eller kan omfattas av sekretess. Mot bakgrund av denna analys skall utredningen sedan göra en översyn av de nu gällande sekretessreglerna. 
 I regeringens direktiv framhålls att den ökade användningen av dokumentation om enskilda elevers studieresultat och personliga utveckling i skolan har betydelse i ett sekretessammanhang. Som exempel nämns åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd, skriftliga omdömen för elever som inte når målen och skriftlig information i samband med utvecklingssamtal. 
 Som ett led i kartläggningen behöver utredningen få konkret information om förekommande dokumentation avseende enskilda elever från de skilda personalkategorier som arbetar i skolan (skol- hälsovården ingår inte). Ett urval av skolor på grundskole- och gymnasienivå har därför gjorts och dessa skolor har fått frågeformulär 
 233 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:103 
  
 att besvara för att säkerställa att utredningen får en samlad och så korrekt bild som möjligt av hur situationen ser ut. 
 Utöver information från rektorer, elevvårdspersonal och klass- föreståndare m.m., behöver utredningen också få en övergripande bild av om  
 kommunerna har särskilda regler om eller anvisningar för  
 vilken dokumentation som skall föras i skolorna och hur denna skall hanteras (diarieföring, gallring m.m.) samt i förekommande fall en översiktlig beskrivning av dessa regler eller anvisningar. Därför har också, vid sidan av olika skolor, ett urval av kommuner gjorts och det vore värdefullt om utredningen kunde få skriftlig information av dig som företrädare för kommunens skolförvaltning. 
 Med hänsyn till den relativt korta tid som utredningen har på sig (sluttid är i direktiven satt till den 1 september 2003), är det av stor vikt att informationen erhålls så snart som möjligt och  
 senast den 15 april 2003 
 . För att utredningen enkelt skall kunna särskilja svaren vore det bra om de sändes på eller tillsammans med den  
 bifogade svarsblanketten 
 . Tack på förhand. 
 Materialet skickas till: 
 Utredningen om offentlighet och sekretess i skolan Att. Everett Liljeqvist 
 Regeringskansliets utredningsavdelning Box 187 
 201 21 Malmö 
 Med vänliga hälsningar 
 Conner 
 Särskild utredare 
 Frank 
 Sekreterare 
 234 
 Bilaga 5 
 Diagram över enkätsvar 
 Nedanstående fyra diagram visar det sammantagna svarsutfallet på frågorna om sekretess i frågeformulärets del D Kunskaper om offentlighet och sekretess (se bilaga 3). Av respektive diagram framgår hur många av de tillfrågade som besvarat den aktuella frågan och hur svaren fördelar sig på de olika svarsalternativen. 
 Min kunskap om offentlighet och sekretess är... 
  
 140 
  
 120 
  
 100 
  
 80 
  
 Serie1 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 Begränsad 
  
 Tillräcklig 
  
 God 
  
 Jag får förfrågningar från utomstående om att få 
  
 ut handlingar... 
  
 160 
  
 140 
  
 120 
  
 100 
  
 80 
  
 Serie1 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 Aldrig 
  
 Sällan 
  
 Ofta 
  
 235 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:103 
  
 Jag upplever vid dessa tillfällen att problem med 
 om handlingar får lämnas ut eller inte uppstår... 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 Serie1 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Aldrig 
  
 Sällan 
  
 Ofta 
  
 Jag upplever att sekretess utgör ett hinder för nödvändigt samarbete mellan olika yrkeskategorier inom skolan... 
  
 180 
  
 160 
  
 140 
  
 120 
  
 100 
  
 Serie1 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 Aldrig 
  
 Sällan 
  
 Ofta 
  
 236