Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Utveckling av det militära försvarets 
  
 Dir. 
  
 utbildningssystem 
  
 2002:41 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 14 mars 2002. 
 1. Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare får till uppgift att redovisa hur det militära för- svarets utbildningssystem fortsatt bör utvecklas. 
 Utredaren skall inledningsvis analysera det militära försvarets långsiktiga kompetensbehov med utgångspunkt från Försvars- maktens huvuduppgifter och avgränsat till kompetenskraven som ställs på anställd personal inom det militäraförsvaret. 
 Utredaren skall därefter klarlägga hur detta kompetensbehov bör tillgodoses. Inom ramarna för detta skall utredningen utvärdera behovet av utbildning avseende såväl längd och utformning som innehåll. 
 Utredaren skall föreslå vilken status den militära utbildningen bör ges i jämförelse med annan eftergymnasial utbildning och i vilken omfattning utbildningen bör utmynna i examina som är jäm- förbara med andra utbildningsexamina. Vid denna bedömning skall utredaren även överväga hur ansvaret för att genomföra olika delar av utbildningen bör fördelas och redovisa en bedömning av vilka delar av utbildningen som bör genomföras utanför det militära ut- bildningssystemet. 
 Vid bedömningen av utbildningens status skall utredaren även redovisa vilka ekonomiska villkor som bör gälla för de yrkes- och reservofficersaspiranter som utbildas samt för dem som genomgår en anpassad yrkes- eller reservofficersutbildning. 
 2. Behovet av fortsatt reformering - bakgrund 
 Genom beslut den 5 december 1996 bemyndigade regeringen chefen för Försvarsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med upp- drag att genomföra en översyn av det militära försvarets skolverk- 
 143 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:43 
  
 samhet. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande Försvars- maktsgemensam utbildning för framtida krav (SOU 1998:42) i mars 1998 med förslag till hur utbildningsverksamheten skulle kunna bedrivas och samordnas för ett bättre resursutnyttjande. Ut- redningen föreslog bl.a. att ett yrkesofficersprogram med viss försvarsmakts- och försvarsgrensgemensam utbildning skulle in- rättas samt att  
 stabs-, 
  chefs- och fackprogram skulle inrättas. Ut- redningen lämnade dessutom förslag om inrättandet av det taktiska programmet och reservofficersprogrammet. 
 Skolutredningen behandlades i två steg av regeringen, dels i budgetpropositionen för 1998 och dels i propositionen Förändrad omvärld, omdanat försvar (prop.1998/99:74). I propositionen be- handlade regeringen en ny struktur för yrkes- och reservofficers- utbildningarna. Grunden för dagens utbildningsprogram lades där- med. 
 Den 4 november 1999 bemyndigade regeringen chefen för För- svarsdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att redovisa en samlad syn på Försvarsmaktens personalförsörjning (SOU 2001:23). Försvarsutskottet hade dessförinnan vid flera till- fällen begärt förslag från regeringen om ett sammanhållet reforme- rat personalförsörjningssystem för samtliga personalkategorier inom Försvarsmakten. Utredningen utvärderade bl.a. utbildningssyste- met och konstaterade att den totala utbildningstiden för yrkes- officerare är för lång. Utredningen föreslog därför att det taktiska programmet skulle tas bort, att chefsprogrammet skulle kortas ner och att stabsprogrammet och grundutbildningstiden skulle för- längas. 
 Regeringen redovisade i propositionen Fortsatt förnyelse av total- försvaret (prop. 2001/02:10) behovet av en fortsatt reformering av det militära utbildningssystemet så att det tillgodoser framtida kompetensbehov och bidrar till att skapa alternativa karriärvägar för anställd personal. Avseende det framtida kompetensbehovet bedömde regeringen att den ökade internationella verksamheten ställer nya krav på utbildningen. Regeringen konstaterade dock att ytterligare överväganden är nödvändiga innan ett förslag kan redo- visas för riksdagen. Därutöver bedömde regeringen att officers- utbildningen i många avseenden vad avser nivå och kvalitet är fullt jämförbar med högskoleutbildning och att den också kan likställas med andra eftergymnasiala utbildningar. 
 Försvarsmaktens utbildningsbehov har följaktligen utretts tidi- gare, men det finns trots detta fortfarande ett antal frågor där re- 
 144 
  
 SOU 2003:43 
  
 Bilaga 1 
  
 geringen bedömer att ytterligare överväganden är nödvändiga för att en fortsatt reformering skall kunna genomföras. Arbetet med dessa frågor kan inte bedrivas isolerat utan måste utgå från en hel- hetssyn på det militära försvarets kompetensbehov och de krav på utbildning som följer av detta. 
 3. Uppdraget 
 3.1 Kompetensbehovet inom det militära försvaret 
 Vilket är det militära försvarets kompetensbehov? 
 Utredaren skall analysera det militära försvarets långsiktiga kom- petensbehov med utgångspunkt från Försvarsmaktens huvudupp- gifter och avgränsat till kompetenskraven som ställs på anställd personal inom det militära försvaret. Utredaren skall även beakta det behov av officerskompetens som kan finnas utanför Försvars- makten. Utredaren skall redovisa en bedömning av vilka grund- läggande och generella krav som bör ställas på alla officerare. Ut- redarens bedömning av det militära försvarets kompetensbehov skall redovisas och därefter ligga till grund för utredningens fort- satta arbete. 
 Regeringen förklarade i propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (prop. 2001/02:10) att reformarbetet bör grundas på de krav som övergången från ett invasionsförsvar till ett insats- försvar, de internationella insatserna, anpassningsförmågan och den väpnade striden ställer. Behovet av såväl ökad detaljkunskap som breddad kompetens inom försvaret ställer krav på utbildningar som både erbjuder stor bredd och stort djup, dvs. chefsutbildningar förutom fack- och expertutbildningar. 
 3.2 Det militära försvarets utbildningsbehov m.m. 
 Vilken utbildning krävs för att täcka kompetensbehovet? 
 Utredaren skall lämna förslag på hur det kompetensbehovet kan tillgodoses på ett ändamålsenligt sätt avseende utbildningarnas längd, mål och innehåll. Utredaren skall pröva om det militära för- svarets kompetensbehov kan tillgodoses samtidigt som personal- resurser frigörs för andra ändamål. Utredaren skall även lämna för- 
 145 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:43 
  
 slag på hur den gemensamma yrkes- och reservofficersutbildningen bör utformas för att de grundläggande, generella kraven på kom- petens skall kunna tillgodoses. 
 Hur lång bör utbildningstiden vara? 
 Utredaren skall undersöka och redovisa möjligheterna att minska den skolbundna tiden. I undersökningen skall såväl alternativet att förkorta den totala utbildningstiden för officerare som genomgår samtliga skolsteg som alternativet att minska antalet elever som genomgår skolstegen granskas. Det förslag om att införa en treårig grundläggande yrkesofficersutbildning som Personalförsörjnings- utredningen lämnade i sitt betänkande Personal för ett nytt försvar (SOU 2001:23) skall prövas i syfte att minska skillnaderna mellan den grundläggande officersutbildningen och civil eftergymnasial utbildning. Utredaren skall pröva om en treårig utbildning eller annan sammanhängande utbildning är ändamålsenslig med utgångs- punkt från det militära försvarets behov av såväl kompetens som av personalresurser vid sin verksamhet. 
 Inom ramen för bedömningen av utbildningslängden skall ut- redaren belysa hur yrkes- och reservofficersaspiranters grund- läggande värnpliktstjänstgöring skall kunna kombineras med be- hovet av att utbilda värnpliktiga befäl för insatsorganisationens be- hov. Utredningens förslag avseende utbildningens längd skall sär- skilt belysas utifrån ett jämställdhetsperspektiv då denna påverkar möjligheterna att kombinera föräldraskap med karriär- och ut- vecklingsmöjligheterna inom officersyrket. 
 Vilka utbildningsvägar krävs för att tillgodose rekryteringen till officersyrket och för att skapa nya karriär- och utvecklingsmöjlig- heter? 
 I propositionen Fortsatt förnyelse av totalförsvaret (Prop. 2001/02:10) redogjorde regeringen även för de nya karriär- och ut- vecklingsmöjligheter som bör skapas för anställd personal i För- svarsmakten. De krav som denna utveckling ställer på utbildning skall beaktas av utredaren. 
 Utredaren skall som ett led i bedömningen av vilka utbildningar som är nödvändiga för att tillgodose det militära försvarets kom- petensbehov överväga ett införande av aspirantskolor. Traditionellt har befälsuttagna totalförsvarspliktiga rekryterats som yrkes- och reservofficerare efter fullgjord värnplikt. Dagens volymer av total- 
 146 
  
 SOU 2003:43 
  
 Bilaga 1 
  
 försvarspliktiga är en begränsande faktor för denna rekrytering. En rekryteringsförutsättning kan därför vara att de som har intresse och som bedömts lämpliga som officerare skall kunna erbjudas en ändamålsenlig utbildning. 
 Som ett led i arbetet med att skapa nya karriär- och utvecklings- möjligheter och en ökad kompetensbredd bör Försvarsmakten ges möjlighet att anställa personer med särskild kompetens efter en an- passad yrkes- eller reservofficersutbildning. Utredaren skall lämna förslag på områden inom vilka detta skulle kunna utgöra ett viktigt bidrag till Försvarsmaktens personalförsörjning. Utbildningen bör ges en utformning som tillgodoser kvalitetsaspekterna på officers- yrket och utredaren skall lämna förslag på en lämplig utformning av utbildningen. 
 3.3 Utbildningens utformning 
 Vilka examina bör utbildningen leda till? 
 Utredaren skall pröva och lämna förslag på vilka examina som bör införas för utbildningens olika delar. Bedömningen skall ske med utgångspunkt från hur utbildningen skall utformas för att på bästa sätt kunna bidra till att det militära försvarets kompetensbehov till- godoses. 
 Utredaren skall granska och värdera en utformning som innebär att utbildningen, eller delar av den, kvalitetsmässigt likställs med högskoleutbildning enligt högskolelagen. Utredaren skall därefter redovisa vilka åtgärder, inklusive eventuella författningsföränd- ringar, som behövs för att uppnå detta. 
 Hur bör ansvaret för att genomföra olika delar av utbildningen fördelas? 
 Utbildningen skall bl.a. bygga på den kompetens som erhållits i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper förvärvade på annat sätt. Vissa delar av utbildningen är mer teoretiska under det att andra är mer praktiskt inriktade och i högre grad bygger på kun- skapstillämpning. Det står utredaren fritt att föreslå förändringar avseende ansvaret för utbildningarna. 
 Utredaren skall peka ut de kompetenser inom det militära för- svaret som på ett lämpligt sätt kan tillgodoses genom utbildning 
 147 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:43 
  
 utanför det militära utbildningssystemet. Utredaren skall belysa de organisatoriska konsekvenser som följer av förslagen tillsammans med andra eventuella förändringar. 
 En viktig infallsvinkel på gränsdragningsfrågorna bör vara be- hovet av en tydlig identitet hos det reformerade utbildningssyste- met. En dynamisk och vital struktur för utbildningen skall möjlig- göra att existerande kurser tas bort eller förvandlas i takt med att kompetenskraven förändras. I detta sammanhang skall möjlig- heterna att bygga upp starka miljöer för utveckling och forskning beaktas när så bedöms lämpligt. 
 Vilka ekonomiska villkor bör gälla för de yrkes- och reservofficers- aspiranter som utbildas? 
 Utredaren skall lämna förslag på vilka ekonomiska villkor som bör gälla för yrkes- och reservofficersaspiranter samt för dem med sär- skild kompetens som genomgår anpassad yrkes- eller reservofficers- utbildning. I de förslag som utredaren lämnar skall möjligheterna till ett eventuellt införande av studiemedelsfinansiering beaktas. Villkoren bör vara sådana att förutsättningarna stärks för att yrkes- och reservofficerare skall kunna komplettera varandra i arbetet med att lösa Försvarsmaktens uppgifter. 
 Allmänna krav för uppdraget 
 Utredaren skall beakta vad som anförts i prop. 2001/02:10 om det militära utbildningssystemets utveckling och kvinnliga officerare. Eftersom ett av regeringens mål för jämställdhetspolitiken är kvinnors och mäns lika tillgång till utbildning och möjligheter till utveckling av personliga ambitioner, intressen och talanger, skall utredaren särskilt belysa sina förslag från ett könsrollsperspektiv. 
 Utredaren skall beakta målen för integrationspolitiken i vilka in- går lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk tillhörig- het. Vidare skall utredaren beakta statens ansvar att vara ett före- döme vad gäller etnisk mångfald. 
 Utredaren skall redovisa sina förslag tillsammans med en jäm- förelse av andra relevanta utländska militära utbildningssystem. 
 148 
  
 SOU 2003:43 
  
 Bilaga 1 
  
 Utredaren skall även beakta vad som anförts om bl.a. uppdrags- utbildning i regeringens proposition Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15). 
 Statens totala kostnader för utbildningarna får inte öka. Utreda- ren skall därför redovisa de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag och ha i beaktande att dessa skall kunna genomföras inom oförändrade ekonomiska ramar. 
 Utredningen skall i sitt arbete ta hänsyn till de generella direktiv och riktlinjer som finns för kommittéväsendet. 
 4. Ramar för arbetet och redovisning av uppdraget 
 Utredningsarbetet skall bedrivas i nära samverkan med Försvars- makten, Försvarshögskolan och Försvarets forskningsinstitut. Utred- ningen skall dessutom fortlöpande hålla berörda centrala arbets- tagarorganisationer informerade om sitt arbete och ge dem tillfälle att yttra sig. 
 Utredningen skall lämna ett delbetänkande senast den 30 sep- tember 2002 om det militära försvarets långsiktiga kompetensbe- hov utgående från Försvarsmaktens huvuduppgifter och avgränsat till kompetenskraven på anställd personal. 
 Utredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 1 maj 2003. 
 Försvarsdepartementet 
 149 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till utredningen om utveck- 
  
 Dir. 
  
 ling av det militära försvarets utbildnings- 
  
 2002:127 
  
 system (Fö 2002:02) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 24 oktober 2002 
 Utredningsuppdraget 
 Den 14 mars 2002 tillkallade chefen för Försvarsdepartementet en särskild utredare med uppdrag att redovisa hur det militära försva- rets utbildningssystem fortsatt bör utvecklas. Utredaren skall in- ledningsvis analysera det militära försvarets långsiktiga kompetens- behov med utgångspunkt från Försvarsmaktens huvuduppgifter och avgränsat till de kompetenskrav som ställs på anställd personal inom det militära försvaret. Ett delbetänkande avseende ovan nämnda frågor skall redovisas senast 30 september 2002. 
 Ändrat redovisningssätt och förlängd tid för del av uppdrag 
 Utredaren inkom den 10 september 2002 med en hemställan om att förändra redovisningssättet och att flytta redovisningsdatumet till den 27 november. Bakgrunden till begäran är enligt hemställan att utredaren har haft svårigheter att erhålla ett tillfredsställande under- lag inom tidigare utsatt tid. Regeringen bedömer att en skrivelse som bereds med alla berörda myndigheter och centrala arbetstagar- organisationer tillräckligt väl fyller kraven på förankring. 
 Regeringen medger att redovisningen görs på det angivna sättet senast den 27 november 2002. 
 (Försvarsdepartementet) 
 151 
 Bilaga 2 
 Litteraturlista 
  
 Price, Watson meritvärde av plikttjänstgöring 
 . Opublicerat mate- rial.  
  
 2002-09-09. 
  
 Caforio G. (Ed.).  
 The European Officer: A Comparative View on Selec- tion and Education 
 . European Research Group on Military and Society, ERGOMAS. Pisa: Edizione ETS, 2000. 
  
 Caforio G. (Ed.).  
 The Flexible Officer 
 . Rom: Artistic and Publishing Company, 2002. 
  
 Sherman, Simmons och kneg, Kapitel 3 Om hierarkisk organisering och personlig utveckling.  
 Karlstad: FOA (nuvarande FOI), 1997. 
  
 Dandeker, C. artikel publicerad i  
 Military and Society in 21 
  
 st  
  
 Cen- tury Europe 
 . Smith Center for Security Studies, 2000. 
 Forsvarets linjeofficersuddannelser 
 . Danmarks evalueringsinstitut. Köpenhamn: 2003. 
  
 Försvarets högskolor  
 1818–1968 
 . 
  
  Stockholm: Kungl Militärhögskolan, 1968. 
  
 Försvarshögskolan.  
 Försvarshögskolan – nivå och kvalitet 
 . Stockholm: 1998. 
  
 Försvarshögskolan skrivelse 19 100:60052.  
 Slutrapport Självvärdering 2000 
 .  
 2001-03-12. 
  
 Försvarshögskolan skrivelse 19 100:60657.  
 Ansökan om rätt att ge vissa examina 
 .  
 2001-05-11. 
  
 Försvarshögskolan skrivelse 21 105:60200.  
 Officersaspiranter första året på YOP 
 .  
 2002-02-11. 
  
 Försvarsmakten Arbetsgrupp Officerskompetensutveckling. Internt arbetsmaterial.  
 Promemoria när- och långtidsfrågor 
 , 2002. 
 Försvarsmakten, Högkvarteret  
 skrivelse 23 383:63305 
 . Budgetunder- lag för år 2004 med särskilda redovisningar.  
 2003-02-28. 
  
 Försvarsmakten, Högkvarteret skrivelse 19 130:71249  
 Kvalitetsvärde- ring av officersutbildningen – förslag 
 .  
 1995-02-03. 
  
 153 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:43 
  
 Försvarsmakten, Högkvarteret skrivelse 19 111:68261.  
 Underlag för meritvärdering av officersutbildningen.  
  
 1997-06-19. 
  
 Försvarsmakten, Högkvarteret skrivelse 19 100:67440.  
 Överbefäl- havarens beslut i stort vad avser införande av nytt officersutbild- ningssystem 
 .  
 1998-06-15. 
  
 Försvarsmakten, Högkvarteret skrivelse 19 100:67441.  
 Riktlinjer för införande av nytt utbildningssystem för officerare inom Försvars- makten.  
  
 1998-06-16. 
  
 Försvarsmakten, Högkvarteret skrivelse 19 100:76431.  
 Arbetsgruppen Examensrätt slutrapport 
 .  
 2000-12-05. 
  
 Försvarsmakten, Högkvarteret skrivelse 19 100:60712.  
 Högskoleanpass- ning av Försvarsmaktens skolsystem – Examensrätt vid Försvarshög- skolan och Försvarsmaktens skolor 
 .  
 2001-01-17. 
  
 Försvarsmakten, Högkvarteret skrivelse 19 100:67531.  
 Arbetsgrupp Kvalitetssäkring av Försvarsmaktens skolsystem 
 .  
 2001-06-06. 
  
 Försvarsmakten, Högkvarteret skrivelse 23 210:62285.  
 Perspektiv- planen, rapport 6.  
  
 2002-02-28. 
  
 Försvarsmakten, Högkvarteret skrivelse 19 100:66759.  
 Utbildnings- mål för Försvarsmaktens programutbildning 
 .  
 2002-05-13. 
  
 Försvarsmakten, Högkvarteret skrivelse 16 200:68827. Försvars- maktens delrapport 1,  
 Ett reformerat personalförsörjningssystem för Försvarsmakten 
 ,  
 2002-08-12. 
  
 Försvarsmakten, Högkvarteret skrivelse 16 130:60456.  
 Slutrapport från Arbetsgruppens nytt kompetensförsörjningssystem (AG Nytt KFS) 
 .  
 2003-01-13. 
  
 Försvarsmakten,  
 Militärstrategisk Doktrin 2002  
  
 (M7740-774002). 
  Stockholm, 2002 
 Försvarshögskolan och Försvarsmakten,  
 Kompetens i centrum  
  
 (M7734-740021). 
  Stockholm: 2001. 
 Försvarspolitiska propositionen 2001/02:10,  
 Fortsatt förnyelse av totalförsvaret. 
  
 Försvarsutskottet.  
 Betänkandet Försvarsmaktens personal 
 . 2001/02: FöU7. 
  
 Riley, HudsonSkapande personalarbete, Lärande och kompetens som strategi 
 . Stockholm: Prisma, 1997. 
  
 Högskolelagen  
 SFS 1992:1434.  
 Högskoleförordningen  
 SFS 1993:100. 
 Högskoleverkets rapportserie 1998:37.  
 En försvarshögskola på väg mot akademin 
 . Stockholm: Högskoleverket, 1998. 
 Lindholm, M. (red).  
 Pedagogiska grunder  
 (M  
 7749-290001). 
  Santos: Försvarsmakten, 2000. 
 154 
  
 SOU 2003:43 
  
 Bilaga 2 
  
 Marinens Behörighetsutredning (MBU) – Betänkande/Behörighet 
 . Stockholm: Försvarsmakten, 2002. 
  
 MHS  
  
 1961-1986 
 . 
  Stockholm: Militärhögskolan, 1986. 
 Officersförordningen  
 SFS 1994:1434. 
  
 Regeringsbeslut.  
 Utveckling av det militära försvarets utbildnings- system.  
  
 2002-03-14, 
  
  utredningsdirektiv 2002:41, Försvarsdepar- tementet. 
  
 Regeringsbeslut.  
 Uppdrag angående ett reformerat personalförsörj- ningssystem inom Försvarsmakten 
 .  
  
 2002-04-25, 
  
  Fö2002/920/MIL, Fö2002/1038/RS (delvis). 
  
 Riksrevisionsverket.  
 Officerarna i försvaret – utbildning, utnyttjande och kompetens 
 . Rapport 1998:47. 
  
 Riksrevisionsverket.  
 Avveckling av officerare och kompetensförsörj- ningsläget inom Försvarsmakten 
 . Rapport 2001:7. 
  
 Riksrevisionsverket.  
 Försvarets omstrukturering Granskning av ma- teriel- och personalförsörjning 
 . Rapport 2002:14. 
  
 Lambert, Hodges, Targama, A.  
 Ledning och förståelse, Ett kompetensper- spektiv på organisationer 
 . Lund: Studentlitteratur, 1998. 
  
 SOU 1998:42  
 Försvarsmaktsgemensam utbildning för framtida krav. 
 Slutbetänkande av Utredningen om Försvarsmaktens skolverksam- het. Stockholm: Jones, 1998. 
  
 SOU 2001:23  
 Personal för ett nytt försvar 
 . Betänkande av Personalför- sörjningsutredningen 2001. Stockholm: Jones, 2001. 
  
 SOU Skrivelse om det militära försvarets långsiktiga kompetensbe- hov.  
 Utredningen om militära försvarets utbildningssystem.  
 Dnr 2002/7,  
 2002-10-23. 
  
 Tornberg, Rivera och kunskap 
 . Stockholm: Försvarshögskolan, 1998. 
 155 
 Bilaga 3 
 Kompetensmodellen 
 157 
 Bilaga 4 
 Övervägda alternativ vid akademisering 
 1 Avgörande frågor vid val av organisationsform 
 Om FHS består prövningen inför ett presumtivt beslut om exa- mensrätt finns flera organisatoriska former för FHS som högskola. Examensrätt ges dock inte förrän frågan om den organisatoriska formen är löst och de två frågorna bör därför behandlas i ett sam- manhang. Det finns också, som framgår nedan, en organisatorisk form där formell prövning av examensrätten inte sker. 
 De viktigaste avgörandena vid val av organisatorisk form gäller följande punkter. 
  
 A. 
  
 Skall Militärhögskolornas samt vissa Fack- och Funktionssko- lors  
  
 utbildningar  
 också akademiseras? Detta skall vara målet eftersom det krävs för att den grundläggande officersutbild- ningen skall leda till en akademisk examen. I dag bedöms dock kvaliteten på verksamheten vid MHS och Fack- och Funktions- skolor inte genomgående vara tillräckligt hög för detta. 
  
 B. 
  
 Skall FHS sträva efter att bli en civil högskola d.v.s. lyda under Utbildningsdepartementets utgiftsområde och högskolelagen, HL, och högskoleförordningen, HF? Skall FHS, som alterna- tiv, sträva efter att bli en sektorshögskola under Försvarsdepar- tementets utgiftsområde och högskolelagen men med egen förordning eller med både egen lag och förordning? I fallet civil högskola finns tre alternativ (med underalternativ vad gäller finansieringsform). 
  
 FHS kan bli  
  
 del av en civil högskola  
 eller av ett civilt uni- versitet under Utbildningsdepartementets utgiftsområde. Verksamheten skulle kunna betraktas som en särskild upp- gift för den civila högskolan/universitetet och skulle då kunna bedrivas inom en särskild inrättning, enligt före- 
 159 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:43 
  
 skrifter som regeringen meddelar (jfr. 3 kap. 8 § högskole- förordningen (1993:100). Institut av denna form finns in- rättade. Varje sådan inrättning har en egen individuell för- ordning som definierar dess uppgifter. Den har egen sty- relse med specificerade uppgifter vars ledamöter utses av regeringen. Styrelsen utser föreståndare för inrättningen. Vi bedömer att en sådan inrättning skulle kunna vara ganska självständig avseende organisation och ekonomi. Den bör också till stor del kunna vara självständig ifråga om sin verksamhet eftersom denna ses som en särskild uppgift som på förhand är definierad i dess förordning. Examensrätten finns hos universitetet eller högskolan som inrättar ifrågakommande ämnen. Verksamheten skulle i detta fall till övervägande del kunna bestå av  
 uppdragsut- bildning  
 där Försvarsmakten är uppdragsgivare. Detta bör kunna framgå av förordningen där utbildningen ses som en särskild uppgift, för vilken högskolelagen och högskoleför- ordningen skall gälla, men som ändå inte är grundläggande högskoleutbildning. 
  
 FHS kan också flyttas över till en civil högskola utan att någon särskild inrättning bildas. Samma regler gäller då för den som för alla andra utbildningar i högskolan. Normal form för utbildningen i detta fall är  
  
 anslagsfinansierad ut- bildning 
 . För att utbildningen skall kunna bedrivas som uppdragsutbildning med Försvarsmakten som uppdrags- givare enligt förordningen (2002:760) om uppdragsutbild- ning vid universitet och högskolor krävs bl.a. att utbild- ningen avser personalutbildning eller behövs av arbets- marknadsskäl. I andra fall krävs det att regeringen medger undantag från förordningen och detta måste bedömas som osäkert. 
  
 Teoretiskt skulle FHS kunna bli en  
  
 egen civil högskola 
 . Som sådan inrättas den av riksdagen. Den skulle lyda under högskolelagen vilken förutsätter att utbildningen huvud- sakligen bedrivs som grundläggande högskoleutbildning (uppdragsutbildning anses inte som grundläggande hög- skoleutbildning). Det bedöms som orealistiskt att man inrättar en civil högskola baserad på att den huvudsakliga verksamheten skall utgöras av uppdragsutbildning. 
 160 
  
 SOU 2003:43 
  
 Bilaga 4 
  
 Av alternativen bedöms del av en civil högskola vara lättast att genomföra och det som bäst uppfyller de krav som Försvarsmakten ställer för att gå med på en akademi- sering av FHS. 
  
 I fallet  
 sektorshögskola  
 finns två huvudalternativ, nämligen med anslagsfinansierad utbildning och med uppdragsfinansierad ut- bildning. 
  
 – 
  
 I dag arbetar FHS huvudsakligen med uppdragsutbildningar för Försvarsmakten, FM. Högskolelagen accepterar inte att en högskola baserar sin utbildning huvudsakligen på upp- drag. Ett kvarhållande av formen uppdragsutbildning för den huvudsakliga verksamheten skulle kräva en ny, särskild lag och förordning där FHS skulle ges rätt att utfärda samma generella examina med samma krav som anges i examensordningen. En sådan särskild lag skall fastställas av riksdagen och det bedöms svårt att få en sådan antagen på de premisser som gäller d. v. s. att huvuddelen av verksam- heten vid högskolan är uppdragsverksamhet. 
  
 – 
  
 Det alternativ för finansiering och styrning av en sektors- högskola, FHS, som är rimligast att få genomfört och som bäst leder till åsyftat mål är anslagsfinansiering med den mål- och resultatstyrning som gäller för alla universitet och högskolor. Det skulle innebära att Försvarsdepartementet, Fö, ger anslag till FHS för att genomföra utbildningen. Detta motsvarar vad som gäller för Sveriges Lantbruksuni- versitet, SLU, som är en sektorshögskola under Jordbruks- departementet. 
  
 C. 
  
 Hur påverkas FM:s inflytande över utbildningen av en akade- misering? Formerna för inflytande är flera, utöver finansieringen av forskning och utbildning (uppdrags- eller anslagsfinansiering), även styrorgan, avtal och föreskrifter för ett framtida FHS. Av finansieringsformerna ger uppdragsfinansiering det största in- flytandet för beställaren av utbildning d.v.s. i detta fall FM. In- flytande via styrorgan, avtal och föreskrifter är svårare att be- döma. Utfallet här beror på förhandlingar och beslutande instanser. 
  
 161 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:43 
  
 Utredningen har sorterat bort de alternativ som är mest orealistiska vad gäller måluppfyllelse, genomförande samt accepterbarhet hos de berörda d.v.s. i första hand FM och FHS. 
 2 Detaljerat granskade förslag 
 Utredningen värderar nedan mera i detalj fyra alternativ. Alter- nativet  
 egen civil högskola  
 under Utbildningsdepartementets ut- giftsområde behålls för att belysas ytterligare. 
 Alternativ. 
  
 a. 
  
 FHS som sektorshögskola under Fö med anslagsfinansiering, 
  
 FHSa 
  
 b. 
  
 FHS som sektorshögskola under Fö med uppdragsfinansiering, 
  
 FHSb 
  
 c. 
  
 FHS som del av ett civilt universitet i form av inrättning för särskilda uppgifter,  
  
 FHSc 
 , med uppdragsfinansiering. 
  
 d. 
  
 FHS som civil högskola med anslagsfinansiering,  
  
 FHSd 
  
 Mål med akademiseringen avseende omfattning 
 Det långsiktiga målet är att all militär utbildning som fyller kvali- tetskraven skall få akademisk status. FHS akademiseras och läggs under Fö alternativt under Utbildningsdepartementet. MHS och Fack- och Funktionsskolornas  
 utbildningar  
 i form av program och kurser akademiseras i den takt som är möjligt med hänsyn till deras kvalitetsutveckling och FHS:s kapacitet att ta program- och kurs- ansvar avseende kvalitet (kvalitetssäkra). MHS och Fack- och Funktionsskolorna tillhör dock även i det läget fysiskt Försvars- makten. 
 3 Bedömning av de fyra alternativen 
  
 3.1 
  
 Forskningen 
  
 I alla ovanstående fall kan huvuddelen av forskningen uppdrags- finansieras både från FM och externa uppdragsgivare. FHS bör, liksom alla högskolor, också få ett basanslag för att driva fri forsk- ning d.v.s. sådan där forskarna själva väljer forskningsuppgift. 
 162 
  
 SOU 2003:43 
  
 Bilaga 4 
  
 Detta kommer i fallet  
 sektorshögskola  
 (a och b) från Fö och i fallet  
 del av eller egen civil högskola  
 (c och d) från Utbildningsdeparte- mentet (genom transferering från Fö). Dock skulle även i det senare fallet Fö eller FM kunna stå för denna del genom att ge ett uppdrag gällande fri forskning. I fallet c går uppdragsmedlen till den särskilda enheten, men overhead kommer att tas ut för att täcka FHS del av infrastrukturkostnaden. Nivån på  
 overhead-påslag 
  på uppdragsforskning inom den civila högskolan fastställs i dag ofta genom förhandlingar särskilt om det rör sig om större satsningar eller projekt. Detta bör bli fallet även här. 
 Forskningsmiljön som FHS kommer att verka i är i fallen a, b och d en vidareutveckling av den som finns i dag. I fallet c kommer FHS in i en större forskningsmiljö där man både kan ta och ge. FHS förfogar själv över forskningsmedlen och styr därmed sam- arbetet med övriga delar av värduniversitetet och andra externa forskningspartners. 
  
 3.2 
  
 Inrättande och examina/examensrätt 
  
 Sektorshögskola 
 ,  
 FHSa 
 , beslutas av riksdagen och förutsättningar för att få examensrätt prövas av Högskoleverket. Regeringen in- rättar examina för sektorshögskolan i en egen examensordning och föreskriver även vilka examina som får ges av högskolan. Som redan sagts bör de två frågorna behandlas i ett sammanhang. 
 Beslut om att FHS skall bli  
 del av civil högskola, FHSc 
 , sker genom att riksdagen beslutar om byte av huvudmannaskap för FHS. Examensrätten behöver inte prövas formellt av Högskolever- ket i detta fall. Den finns hos den civila högskolan. Om en ny exa- men, t.ex. yrkesexamen, behöver inrättas gör regeringen detta. Värduniversitetet inrättar huvudämnen, i detta fall främst krigs- vetenskap. 
  
 Egen civil högskola, FHSd,  
 beslutas av riksdagen och får exa- mensrätt prövad av Högskoleverket. Huvudman för den är staten och den finns under Utbildningsdepartementets utgiftsområde. Den omfattas av högskolelag och högskoleförordning (med dess examensordning). Den har stor frihet att verka inom lagens och förordningens ramar samt i enlighet med de rättigheter, gällande bl.a. examination, som den ges av regeringen. 
 163 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:43 
  
 3.3 
  
 Utbildningen 
  
 Bedömningar faller här i huvudsak tillbaka på frågan om  
 anslags- eller uppdragsfinansierad utbildning 
 ; alltså grundläggande högskole- utbildning eller uppdragsutbildning och den styrning av utbild- ningen som detta innebär. I fallet  
 FHSb 
 , en  
 sektorshögskola med uppdragsutbildning 
 , kommer huvuddelen av utbildningen vid hög- skolan att finansieras via uppdrag. Den utbildningsdel som  
 FHSb  
 har riktad mot civila samhället och som är anslagsfinansierad är liten. FHS kan då inte omfattas av högskolelagen som föreskriver att ut- bildningen i huvudsak skall vara grundläggande högskoleutbild- ning. För att FHS ändå skall kunna ge akademiska examina bedöms att en särskild lag måste bestämmas för FHS:s verksamhet. Lagen fastställs av riksdagen, och kan vara svår att få gehör för.  
 FHSb  
 blir i detta fall inte en högskola under högskolelagen men utbildningen får akademisk standard om samma system med examina och examensrätt tillämpas som gäller för högskolor under högskolelagen. 
 Mot ovanstående bakgrund har alternativ  
 FHSb  
 ansetts mindre framkomligt och intressant än övriga alternativ och utredningen är mycket tveksam att gå vidare med det. 
 Sektorshögskola med anslagsfinansiering, FHSa 
 , kommer att få medel för utbildningen från Fö som ett anslag relaterat till volym, omfattning och examination (om samma principer tillämpas som i den civila högskolan). Regeringen föreskriver vilka examina som får avläggas samt fastställer mål för de examina som skall ges (exa- mensbeskrivningar) i en särskild examensordning för FHS. 
  
 FHS som  
 del av civil högskola, FHSc 
 , har som särskild uppgift att ge  
 uppdragsutbildning  
 för Försvarsmakten. Denna uppgift kom- mer att vara en mindre del av hela högskolans/universitetets utbild- ning. I den särskilda förordningen kan föreskrivas att högskole- lagen och högskoleförordningen skall gälla för utbildningen. 
  
 För en  
 egen civil högskola med anslagsfinansiering, FHSd 
 , är fri- heten stor. (Se ovan under inrättande.) Ramar för högskolans agerande och organisation ges i högskolelagen och förordningen. 
  
 3.4 
  
 Styrning och inflytande 
  
 Här skiljer sig de fyra fallen åt. Inflytande genom finansiering har belysts ovan både för forsknings- och utbildningsverksamheten. I fråga om styrorgan gäller i fallet  
 sektorshögskola med anslagsfinan- 
  
 164 
  
 SOU 2003:43 
  
 Bilaga 4 
  
 siering, FHSa 
 , att regeringen tillsätter styrelsen. Denna bör ha en majoritet av högskoleexterna representanter och i övrigt represen- tation av lärare och studenter. (I högskolelagen står det följande: Regeringen utser ordföranden i en högskolas styrelse. Rektor skall ingå i styrelsen. Regeringen utser flertalet av styrelsens övriga leda- möter. Lärare och studenter vid högskolan har rätt att vara repre- senterade i styrelsen. Till ordförande i styrelsen bör regeringen utse någon som inte är anställd vid den högskola som uppdraget avser). Det skall inrättas ett särskilt organ för grundutbildningen där lärarna har majoritet och där studenterna är representerade. Exempel på sektorshögskola av detta slag är Sveriges Lantbruks- universitet, SLU. Någon  
 sektorhögskola med uppdragsfinansiering, FHSb,  
 finns inte i dag. En sådan bedöms kräva en särskild lag (ej högskolelagen). Det torde vara svårt att få en högskola inrättad på dessa villkor. I fallet  
 del av civil högskola, FHSc 
 , föreskrivs i förord- ningen för den särskilda inrättningen uppgifter, organisation, hur styrelsen skall sammansättas m.m. FHSc lyder dock under värd- universitetets styrelse. Eventuellt kan Försvarsmakten få represen- tation där. Regeringen tillsätter majoriteten av dessa styrelseleda- möter. Därtill skulle också någon av lärarrepresentanterna i styrelsen kunna komma från FHS. 
  
 I fallet en  
 egen civil högskola med anslagsfinansiering, FHSd 
 , gäller högskolelagen enligt ovan och högskoleförordningen med dess examensordning. Högskolan beslutas av riksdagen och får sin examensrätt av Högskoleverket. Den lyder under Utbildningsde- partementet och har stor frihet att välja sin väg så länge den upp- fyller akademiska kvalitetskrav och har en ekonomiskt sund verk- samhet. 
  
 3.5 
  
 Lärartillsättning m.m. 
  
 I samtliga fall sker lärartillsättning enligt högskolelagen och hög- skoleförordningen för professorer och lektorer (d.v.s. samma regler som i dag tillämpas på FHS). När det gäller sektorshögskola får, om inte regeringen föreskriver annat, högskolan själv bestäm- ma krav på och tillsättning av övriga lärare. När det gäller del av civil högskola finns det bestämmelser i högskoleförordningen om vilka lärare som får finnas vid en högskola och om deras behörighet och anställning. Det torde inte vara något problem att anställa militära lärare i aktuella befattningar. 
 165 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:43 
  
 Behörighet, avskiljande från utbildningen, överklagande 
 . Här be- höver det inte bli någon avgörande skillnad mellan alternativen. Frågorna bedöms kunna lösas tillfredsställande för FM. 
  
 3.6 
  
 Övrigt 
  
 Det bör här påpekas att anpassning av alternativet  
 del av civil högskola, FHSc,  
 till Försvarsmaktssidans önskemål och krav blir beroende av förhandlingarna med det presumtiva värduniversitetet och andra inblandade. Regeringen beslutar om förordningen för den särskilda inrättningen. Det finns inget exempel på enhet av FHS:s storlek som inordnats i civilt universitet på detta sätt. 
  
 För fallet  
 sektorshögskola med anslagsfinansiering, FHSa 
 , finns ett exempel i Sverige, det stora Sveriges Lantbruksuniversitet som ligger under Jordbruksdepartementet. 
  
 4 Slutsats av bedömningen 
 Slutsatsen är att alternativen  
 FHSa  
 och  
 FHSc,  
 d.v.s.  
 sektorshögskola med anslagsfinansiering  
 respektive  
 del av civil högskola med upp- dragsfinansiering  
 ur ett samlat perspektiv, genomförbarhet och mål- uppfyllelse, är de som utredningen bedömer har störst möjlighet att leda till målet och därför vill gå vidare med. Båda alternativen ger Fö och/eller FM inflytande på avtal, regelverk, målformuleringar och ekonomi. 
 Alternativ  
 FHSc 
 , del av civil högskola, bedöms vara det som enklast och snabbast leder till egen examensrätt i forskarutbild- ningen. 
 Alternativet  
 FHSb  
 har avförts från diskussionen då det bedöms som orealistiskt att få genomfört och inte heller leder till uppsatta mål för de militära utbildningarna. Det leder inte heller till målet en Försvarshögskola som blir erkänd som likvärdig partner i hög- skolevärlden. 
 Alternativ  
 FHSd,  
 egen civil högskola med anslagsfinansiering, har avförts då det avseende inflytande bedöms föra FHS och officersutbildningen alltför långt bort från Försvarsmaktens in- flytande. 
 166 
 Bilaga 5 
 Examensbeskrivning för yrkesexamen 
 Omfattning 
 Officersexamen uppnås efter fullgjorda kursfordringar om sam- manlagt minst 40 poäng. Dessa poäng utgörs av kurser på hög- skolenivå inom yrkesofficersutbildningen. Därtill ställs krav på genomgången yrkesofficersutbildning enligt Officersförordningen (1994:882) samt psykologisk lämplighet i enlighet med Försvars- maktens föreskrifter. 
  
 Mål  
 (utöver de allmänna målen i 1 kap 9 § högskolelagen) För att erhålla officersexamen skall studenten ha 
  
 förvärvat kunskaper och färdigheter som utgör grund för officersyrket samt kunna tjänstgöra som utbildare samt chef för förbandsenhet i insatsorganisationen 
  
 förvärvat kunskaper som förbereder för tjänstgöring i militär internationell verksamhet 
  
 förvärvat kunskaper inom svensk säkerhetspolitik och total- försvarets funktioner i fred, kris och krig 
  
 tillägnat sig kunskaper i krigsvetenskap och tillämpad krigs- vetenskap 
  
 förvärvat kunskaper för att utöva ett tydligt ledarskap som bygger på ett etiskt och moraliskt förhållningssätt och som är i överensstämmelse med internationell rätt (folkrätt) 
  
 Härutöver gäller mål som högskolan bestämmer. 
 167