Ökat förtroende för domstolarna - strategier och förslag, del 2 
 Ökat förtroende för domstolarna 
 Bilagedel A – Enkätundersökningar 
 Stockholm 2008 
 SOU 2008:106 
 SOU och Ds kan köpas från Mason kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Mason Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Edita Sverige AB 
 Stockholm 2008 
 ISBN  
 978-91-38-23097-8 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Förord 
 Denna bilagedel innehåller bilagorna  
 2–5 
  till Förtroendeutredningens betänkande  
 Ökat förtroende för domstolarna – strategier och förslag 
  
 (SOU 2008:106). Bilagorna innehåller en redovisning av utredning- ens enkätundersökningar rörande förtroendet för domstolarna m.m. med allmänheten, personer med domstolserfarenhet, advokater, åklagare, domare och nämndemän. 
  
 Bilaga 2  
 innehåller missiv, frågeformulär och en s.k. teknisk rapport till Statistiska centralbyråns enkätundersökningar med allmänheten och personer med domstolserfarenhet. 
  
 Bilaga 3  
 består av en rapport, som fil.mag. i statsvetenskap Perez skrivit, med en analys av resultaten från Statistiska centralbyråns enkätundersökningar med allmänheten och personer med domstolserfarenhet. 
  
 Bilaga 4  
 innehåller missiv och frågeformulär till utredningens enkät- undersökningar med advokater, åklagare, domare och nämndemän samt en beskrivning av hur dessa undersökningar har genomförts mer i detalj. 
  
 Bilaga 5  
 består av en rapport, som jur.kand. Owen Pälvärinne skrivit, med en sammanställning av resultaten från enkätundersökningarna med advokater, åklagare, domare och nämndemän samt de kom- mentarer som advokater och åklagare har lämnat i anslutning till de olika frågorna. 
 Innehåll 
 Bilagor 
 Redovisning av Statistiska centralbyråns enkätundersökningar med allmänheten och personer med erfarenhet av att uppträda i domstol om förtroende för domstolar och domstolars bemötande m.m. 
  
 2 
  
 Missiv, frågeformulär och teknisk rapport........................ 
  
 7 
  
 3 
  
 Förtroendet för svenska domstolar – Analys av resultaten från Statistiska centralbyråns 
  
 enkätundersökningar. 
  
 Rapport av fil.mag. i statsvetenskap 
  
 Perez. ................................................... 
  
 31 
  
 Redovisning av våra egna enkätundersökningar med advokater, 
  
 åklagare, domare och nämndemän om förtroende för domstolar 
  
 och 
  
 domstolars bemötande m.m. 
  
 4 
  
 Missiv, frågeformulär och rapport med beskrivning av 
  
 hur undersökningarna har genomförts........................... 
  
 91 
  
 5 
  
 Sammanställning av resultaten från våra 
  
 enkätundersökningar med advokater, åklagare, 
  
 domare och nämndemän. 
  
 Rapport av jur.kand. Brady .......................... 
  
 143 
  
 5 
 Bilaga 2 
 Redovisning av Statistiska central- byråns enkätundersökningar med allmänheten och personer med erfarenhet av att uppträda i domstol om förtroende för domstolar och domstolars bemötande m.m. 
 7 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 8 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 2 
  
 Missiv till Statistiska centralbyråns enkätundersökningar 
 Hur stort förtroende har du för de svenska domstolarna? 
 Den statliga Förtroendeutredningen har i uppdrag att se över de svenska domstolarnas verksamhet och genomför därför bland annat denna enkätundersökning. Enkätundersökningen genomförs för att få en bild av allmänhetens förtroende för svenska domstolar och för att undersöka hur personer anser att de blir bemötta i sin kontakt med domstolarna. Statistiska centralbyrån (SCB) hjälper till med genomförandet av undersökningen. 
 Undersökningen vänder sig dels till dem som varit i kontakt med svenska domstolar och dels till ett slumpmässigt urval av den svenska befolkningen mellan 18 och 84 år. Du har som en av 3 500 medborgare blivit utvald att delta i denna undersökning. Vi är intresserade av Dina synpunkter och hoppas på att Du tar Dig tid att svara på frågorna i denna blankett. 
 Din medverkan är frivillig, men för undersökningens tillförlit- lighet är det viktigt att Du svarar. Vi ber Dig att besvara frågorna och skicka den ifyllda frågeblanketten till SCB i det bifogade portofria svarskuvertet så snart som möjligt. 
 När SCB får Din ifyllda blankett noterar vi att Du har svarat och sedan förstörs alla namn- och identifikationsuppgifter. Svaren sammanställs endast i statistiska tabeller där det inte går att utläsa vad just Du har svarat. Numret överst på frågeblanketten är till för att SCB inte ska skicka påminnelser till dem som har svarat. 
 De svar som Du lämnar på öppna frågor i enkäten kommer att avidentifieras och sedan överlämnas till Förtroendeutredningen. 
 Har du några frågor om undersökningen är du välkommen att ringa till Butler, utredningssekreterare i Förtroendeutred- ningen, tfn  
 040-35 
  58 88 eller Mcguire, SCB, tfn  
 08-506 
  947 18 du frågor om datainsamlingen är du välkommen att ringa till Inga- Jimenez, SCB,  
 019-17 
  61 05. 
  
 Tack för din medverkan! 
  
 Butler 
  
 Mcguire 
  
 Förtroendeutredningen 
  
 Utredare, SCB 
  
 Ju, 2007:08 
  
 9 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 10 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 2 
  
 Frågeformulär till Statistiska centralbyråns enkätundersökningar 
 Först vill vi be dig svara på några frågor som handlar om ditt förtroende för de svenska domstolarna 
 Hur stort eller litet  
 förtroende 
  
 U U  
 har du när det gäller svenska domstolar? 
 Markera med ett kryss för varje fråga. 
  
 Har ingen 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 åsikt/ 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 Känner 
  
 förtroende 
  
 förtroende 
  
 förtroende 
  
 förtroende 
  
 inte till 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 1 Att domstolarna dömer korrekt. 
  
 2 
  
 Att domare har kompetens att döma korrekt. 
  
 3 
  
 Att nämndemän har kompetens att döma korrekt. 
  
 4 
  
 Att domstolarna avgör målen inom rimlig tid. 
  
 5 
  
 Att enskilda personer som deltar i domstolsförhandlingar blir bemötta med respekt av personalen i domstolarna. 
  
 6 
  
 Att domstolarna är omsorgs- fulla och noggranna i sitt arbete. 
  
 7 
  
 Att det som rapporteras i tid- ningar och radio/TV stämmer överens med det som faktiskt sägs och händer i domstolarna. 
  
 8a För möjligheterna att få en rättvis dom i domstolarna oavsett om man har svensk eller utländsk bakgrund. 
 8b Om du har svarat med ganska litet förtroende eller mycket litet förtroende, vilket av alternativen stämmer bäst med din åsikt? 
  
 1  
 Personer med utländsk bakgrund har sämre förutsättningar att få en rättvis prövning 
  
 2  
 Personer med svensk bakgrund har sämre förutsättningar att få en rättvis prövning 
  
 9 
  
 Att domstolarna i övrigt be- handlar alla människor lika när de dömer. Dvs. med hänsyn till kön, ålder, utbildning, yrke, sexuell läggning, tidigare straffad, etc. 
  
 10 Att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer? 
 11 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 Nu vill vi be dig svara på några frågor om domstolarnas roll och uppgift i samhället 
  
 Inte 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 särskilt 
  
 väl 
  
 väl 
  
 väl 
  
 Inte alls 
  
 insatt 
  
 insatt 
  
 insatt 
  
 insatt 
  
 11 
  
 Hur väl insatt upplever du att du är i dom- 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 stolarnas roll och uppgift i samhället? 
  
 Genom 
  
 Genom 
  
 Genom 
  
 mass- 
  
 egna 
  
 vänner 
  
 medierna 
  
 erfaren- 
  
 och 
  
 (tidningar, 
  
 Genom 
  
 heter 
  
 bekanta 
  
 TV, radio) 
  
 skolan 
  
 12 
  
 Hur får du den mesta informationen om hur 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 domstolarna fungerar? 
  
 På annat sätt, nämligen: 
  
 Hur ser du på vilken roll 
 U  
 och uppgift 
 U  
 som domstolarna har i samhället? 
  
 Markera med ett kryss för varje fråga. 
  
 Rätt 
  
 Fel 
  
 1 
  
 2 
  
 13 
  
 Domstolar utreder brott tillsammans med polis och åklagare. 
  
 14 
  
 Domstolarna har till uppgift att alltid värna samhällets intressen 
  
 framför enskilda personers intresse. 
  
 15 
  
 Domstolarna är självständiga i förhållande till staten och andra 
  
 myndigheter när de dömer i målen. 
  
 16 
  
 Domstolarna avgör tvister av olika slag exempelvis mellan sam- 
  
 hället och enskilda personer. 
  
 17 
  
 Domstolarna får döma en åtalad person även för en annan brottslig 
  
 handling än den som personen är åtalad för. 
  
 18 
  
 Det är domstolens uppgift att se till att allt som talar för att en 
  
 åtalad är oskyldig kommer fram under domstolsförhandlingen. 
  
 19 
  
 Domstolarnas uppgift är att döma på grundval av vad som är 
  
 bevisat i målen. 
  
 20 
  
 De svenska nämndemännen fungerar på samma sätt som en jury i 
  
 t.ex. England och USA. 
  
 12 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 2 
  
 De frågor som kommer nu handlar om hur du har blivit bemött av domstolarna 
 Bara du som har kallats till en domstolsförhandling behöver svara på frågorna  
 21–44. 
  Övriga fortsätter direkt med fråga 45. 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 21 
  
 Hade du hjälp av en advokat eller någon annan jurist under dom- 
  
 1 
  
 2 
  
 stolsförhandlingen? 
  
 Hur stämmer följande överens med domstolens sätt att informera 
 U 
  
 och 
  
 U 
  
 bemöta 
  
 U 
  
 dig? 
 U 
  
 Markera med ett kryss för varje 
  
 Det 
  
 Det 
  
 stämde 
  
 Det 
  
 stämde 
  
 Det 
  
 fråga. 
  
 helt och 
  
 stämde 
  
 knappast 
  
 stämde 
  
 22 Innehöll kallelsen till domstols- 
  
 hållet 
  
 delvis 
  
 alls 
  
 inte alls 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 förhandlingen i stort sett all den information du behövde? 
  
 23 
  
 Förstod du allt som stod i kallelsen, även vad som skulle kunna hända om du inte följde uppmaningen i kallelsen? 
  
 Om du inte har varit på en förhandling i domstol gå direkt till fråga 38 
  
 24 
  
 Var det lätt för dig att hitta till förhandlingssalen när du kom till domstolen? 
  
 25 
  
 Var de personer på domstolen som du var i kontakt med i sam- band med domstolsförhand- lingen vänliga och hjälpsamma? 
  
 26 
  
 Var det möjligt för dig att undvika att träffa din motpart 
  
 i väntrummet före domstols- förhandlingen? 
  
 27 
  
 Kände du dig trygg i domstolens väntrum. 
  
 28 
  
 Gjorde domstolspersonalen vad de kunde för att du skulle känna dig så trygg som möjligt före domstolsförhandlingen. 
  
 Jag har inte haft sådana kontakter med dom- stols- personalen 
 5 
 Jag hade ingen motpart 
 13 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 Det 
  
 Det 
  
 stämde 
  
 Det 
  
 stämde 
  
 Det 
  
 29 
  
 Började domstolsförhandlingen 
  
 helt och 
  
 stämde 
  
 knappast 
  
 stämde 
  
 på utsatt tid eller fick du besked 
  
 hållet 
  
 delvis 
  
 alls 
  
 inte alls 
  
 om varför den inte kunde börja 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 på utsatt tid? 
  
 30 
  
 Hade du före domstolsförhand- 
  
 lingen i stora drag fått reda på 
  
 hur det skulle gå till och vad 
  
 som förväntades av dig? 
  
 31 
  
 Om du inte hade all information 
  
 som du behövde om hur dom- 
  
 stolsförhandlingen skulle gå till 
  
 och vad som förväntades av dig, 
  
 kände du att du kunde fråga 
  
 domaren om det under domstols- 
  
 förhandlingen? 
  
 32 
  
 Blev du bemött med respekt av 
  
 domaren under domstolsförhand- 
  
 lingen? 
  
 33 
  
 Kände du behov av att veta 
  
 namnen på domstolens ledamöter 
  
 och vad var och en skulle göra? 
  
 34 
  
 Förstod du allt som blev sagt under domstolsförhandlingen? 
  
 35 
  
 Fick du möjlighet att tala till punkt under domstolsförhandlingen och berätta allt som du ansåg var viktigt att få fram? 
  
 36 
  
 Lyssnade domarna uppmärksamt på din berättelse? 
  
 Jag hade inte behov av att fråga om det 
 5 
  
 Domen 
  
 lästes 
  
 Jag var 
  
 inte upp i 
  
 inte när- 
  
 samband 
  
 varande 
  
 37 Förstod du domarens resone- 
  
 Det 
  
 Det 
  
 med 
  
 när 
  
 stämde 
  
 Det 
  
 stämde 
  
 Det 
  
 domstols- 
  
 domen 
  
 mang om varför domstolen 
  
 helt och 
  
 stämde knappast stämde förhand- 
  
 lästes 
  
 dömde som den gjorde när 
  
 hållet 
  
 delvis 
  
 alls 
  
 inte alls 
  
 lingen 
  
 upp 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 domen lästes upp i slutet av domstolsförhandlingen? 
 14 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 2 
  
 Jag ringde 
  
 Det 
  
 Det 
  
 inte till dom- 
  
 stämde 
  
 Det 
  
 stämde 
  
 Det 
  
 stolen – 
  
 helt och 
  
 stämde 
  
 knappast 
  
 stämde 
  
 gå till 
  
 38 
  
 Om du ringde till domstolen, blev 
  
 hållet 
  
 delvis 
  
 alls 
  
 inte alls 
  
 fråga 40 
  
 du kopplad till en person som 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 kunde besvara dina frågor? 
  
 39 
  
 Fick du ett respektfullt bemötande 
  
 Jag sökte 
  
 av den/de personer du talade 
  
 inte infor- 
  
 med? 
  
 mation – 
  
 gå till 
  
 fråga 42 
  
 40 
  
 Om du sökte information via 
  
 Internet inför målet/förhandlingen 
  
 var den lättillgänglig? 
  
 41 
  
 Var informationen fullständig? 
  
 Det 
  
 Det 
  
 Jag har 
  
 stämde 
  
 Det 
  
 stämde 
  
 Det 
  
 Jag har 
  
 bara läst 
  
 42 
  
 Förstod du domstolens motive- 
  
 helt och 
  
 stämde knappast 
  
 stämde 
  
 inte läst 
  
 dom- 
  
 ring till varför den dömde som 
  
 hållet 
  
 delvis 
  
 alls 
  
 inte alls 
  
 domen 
  
 slutet 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 den gjorde när du läste den 
  
 skriftliga domen? 
  
 Jag har 
  
 Jag har 
  
 endast 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 inte läst 
  
 läst dom- 
  
 svår 
  
 svår 
  
 lätt 
  
 lätt 
  
 domen 
  
 slutet 
  
 43 
  
 Tycker du att domen var lätt 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 eller svår att läsa? 
 44 Om du tyckte det var svårt att läsa och förstå domen, vad var det som var svårt: 
 15 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 Till sist några frågor om Dig själv 
 45 Vilket år är du född? 
 Årtal: 
 46 Är du kvinna eller man? 
  
 1 
  
 Kvinna 
  
 2 
  
 Man 
  
 47 Var någonstans har du, respektive din far och mor,  
 huvudsakligen 
  
 U U  
 vuxit upp? 
  
 Du själv 
  
 Din far 
  
 Din mor 
  
 Tätort i Sverige med mindre än 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 40 000 invånare/landsbygd 
  
 Stad eller större tätort i Sverige 
  
 (40 000 – 250 000 invånare) 
  
 Stockholm, Göteborg eller Malmö 
  
 Annat land i Norden 
  
 Annat land i EU 
  
 Land utanför EU 
  
 48 Vilket språk talades  
 huvudsakligen 
  
 U U  
 hemma hos dig under din uppväxt? 
  
 1  
 Svenska 
  
 2  
 Annat språk, nämligen: 
 49 I vilken typ av område bor du? 
  
 1 
  
 Centralt i storstadsområde (mer än 250 
  
 000 invånare) 
  
 2 
  
 Förort till storstadsområde 
  
 3 
  
 Centralt i stad eller större tätort (40 000 
  
 – 250 000 invånare) 
  
 4 
  
 Förort till stad eller större tätort 
  
 5 
  
 Tätort med mindre än 40 000 invånare/ren landsbygd 
  
 16 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 2 
  
 50 Vilken  
 skolutbildning 
  
 U U  
 har du? 
 Markera högst avslutade utbildning. 
  
 1  
 Folkskola, realskola grundskola eller liknande 
  
 2  
 Yrkesskola, gymnasieskolans  
 1-eller 
 2-åriga 
  linjer/program 
  
 3  
  
 3-4-årigt 
  gymnasium eller gymnasieskola 
  
 4  
 Universitets- eller högskoleutbildning 
 51 Vilken av de här grupperna tillhör du för närvarande? 
  
 1 
  
 Yrkesarbetar (även sjukskriven, föräldraledig) 
  
 2 
  
 Har arbete i arbetsmarknadspolitiska åtgärder 
  
 3 
  
 Genomgår arbetsmarknadsutbildning 
  
 4 
  
 Arbetslös 
  
 5 
  
 Ålderspensionär/avtalspensionär 
  
 6 
  
 Har sjuk- eller aktivitetsersättning 
  
 7 
  
 Studerande 
  
 8 
  
 Annat: 
  
 52 Var vänlig sätt ett kryss i den ruta som bäst motsvarar ditt  
 huvudsakliga 
  
 U U  
 yrke? 
 Om du inte arbetar nu gäller frågan det senaste arbetet du hade under de senaste 5 åren. 
  
 1 
  
 Arbetaryrke som normalt organiseras inom LO 
  
 2 
  
 Tjänstemannayrke som normalt organiseras inom TCO eller SACO/SR 
  
 3 
  
 Jordbrukare eller medhjälpare till familjemedlem som är jordbrukare 
  
 4 
  
 Egen företagare eller medhjälpare till familjemedlem som är egen företagare 
  
 5 
  
 Annat yrke, nämligen: 
  
 6 
  
 Jag har inte arbetat under de senaste 5 åren 
  
 7 
  
 Jag har aldrig haft något yrke 
  
 53 
  
 Var vänlig sätt ett kryss i den ruta som motsvarar den ungefärliga sammanlagda årsinkomsten för alla 
  
 U  
 personer 
 U  
 i ditt hushåll före skatt? 
 Pension och studiemedel ska räknas in i den ungefärliga inkomsten. 
  
 1 
  
 100 000 eller mindre 
  
 5 
  
 401 000 – 500 000 
  
 2 
  
 101 000 – 200 000 
  
 6 
  
 501 000 – 600 000 
  
 3 
  
 201 000 – 300 000 
  
 7 
  
 601 000 – 700 000 
  
 4 
  
 301 000 – 400 000 
  
 8 
  
 Mer än 700 000 
  
 17 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 54 Har du varit med i ett mål/en förhandling i domstol någon gång? 
  
 1  
 Nej (du behöver inte svara på fler frågor) 
  
 2  
 Ja, 1 gång 
  
 3  
 Ja,  
 2-3 
  gånger 
  
 4  
 Ja, fler än 3 gånger 
  
 55 
  
 Varför var du med i ett mål/en förhandling i domstolen? 
  
 Kryssa för det eller de alternativ som varit aktuella för dig. 
  
 1 
  
 Jag var misstänkt för brott 
  
 2 
  
 Jag var brottsoffer 
  
 3 
  
 Jag var kärande (den som framställde ett krav mot annan) 
  
 4 
  
 Jag var svarande (den som fick ett krav riktat mot mig) 
  
 5 
  
 Jag var vittne i allmän domstol (tingsrätt, hovrätt eller Högsta domstolen) 
  
 6 
  
 Jag var enskild part i förvaltningsmål (deltagare i mål i länsrätt, 
  
 kammarrätt eller Regeringsrätten) 
  
 7 
  
 Jag var vittne i förvaltningsdomstol (länsrätt, kammarrätt eller Regeringsrätten) 
  
 8 
  
 Jag var åskådare 
  
 56 
  
 Vad handlade målet eller målen om? 
  
 Flera alternativ kan kryssas för. 
  
 1  
 Våldsbrott (t.ex. rån, misshandel, olaga hot) 
  
 1  
 Förmögenhetsbrott (t.ex. stöld, bedrägeri, förskingring) 
  
 1  
 Annat brott, nämligen: 
  
 1  
 Vårdnad eller umgänge med barn 
  
 1  
 Förmögenhetsrättslig tvist (skulder eller fordringar) 
  
 1  
  
  Annan tvist i allmän domstol, nämligen: 
  
 1  
 Tvångsvård av barn, missbrukare eller psykiskt sjuka 
  
 1  
  
  Socialförsäkringsrätt (t.ex. arbetsskada eller sjukskrivning med försäkringskassan som motpart till den enskilde) 
  
 1  
 Skatterätt (Skatteverket motpart till den enskilde) 
  
 1  
  
  Rätten till bistånd (t.ex. socialbidrag med socialtjänsten som motpart till den enskilde) 
  
 1  
  
  Annan förvaltningsrättslig tvist, nämligen: 
 18 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 2 
  
 57 
  
 Hur nöjd är du personligen med utgången i målet/målen? 
  
 Besvaras endast av dig som varit misstänkt för brott, brottsoffer, kärande (du som framställt krav mot annan), svarande (du som fått krav riktat mot dig) eller enskild part i förvaltningsmål (deltagare i mål i länsrätt och kammarrätt). 
  
 1  
 Mycket nöjd 
  
 2  
 Ganska nöjd 
  
 3  
 Ganska missnöjd 
  
 4  
 Mycket missnöjd 
 Ett stort tack för din medverkan! 
 Om du har synpunkter på någon enskild fråga eller formuläret som helhet är vi tacksamma att få ta del av dessa. 
 19 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 20 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 2 
  
 Teknisk rapport till Statistiska centralbyrån enkätundersökningar 
 Avdelningen för Befolknings- och Välfärdsstatistik 
 Enheten för Demokratistatistik 
 Mcguire 
 Förtroende för svenska domstolar 
 Beskrivning av undersökningens upplägg och genomförande 
 21 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 22 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 2 
  
 1 INLEDNING 
 Denna undersökning har genomförts av Statistiska centralbyrån (SCB) på uppdrag av den statliga Förtroendeutredningen  
 (Ju 2007:08) 
 . Undersökningen har genomförts som en postenkätsundersökning under våren 2008. 
 Undersökningen består av två mätningar. Den ena mätningen riktar sig mot allmänheten. Den andra mätningen, vilken är en pilotstudie, riktar sig mot personer med egen erfarenhet av det svenska domstolsväsendet. 
 Undersökningens syfte var att mäta attityder till, kunskaper om och förtroende för svenska domstolar, hos allmänheten och hos personer med egen erfarenhet av svenska domstolar. För den sist- nämnda gruppen har även syftet varit att kartlägga uppfattningar om domstolarnas bemötande. Personer med egen erfarenhet var indelade i sex olika kategorier:  
 tilltalad, målsägande, vittne, kärande, svarande  
 och  
 enskild part 
 . 
 För mätningen riktad mot allmänheten har SCB ansvarat för urvalet, vilket har hämtats från registret över totalbefolkningen (RTB). För mätningen riktad mot personer med egen erfarenhet av svenska domstolar har Förtroendeutredningen gjort ett urval och levererat till SCB. Detta urval är hämtat från åtta olika rättsdistrikt av både förvaltnings- och allmän karaktär. 
 Undersökningens urval bestämdes till 3 500 personer. Urvals- storleken i mätningen riktad till allmänheten var 3 000 personer. Urvalsstorleken i mätningen riktad till personer med egen erfaren- het av domstolar gjordes ett urval på 500 personer. 
 Denna rapport är en teknisk beskrivning av undersökningens upplägg och genomförande. 
 2 UNDERSÖKNINGENS UPPLÄGG 
 2.1 Population 
 Målpopulationen för mätningen riktad mot allmänheten utgjordes av personer folkbokförda i Sverige i åldrarna  
 18–84 
  (födda 1924– 1990). För mätningen riktad mot personer med egen erfarenhet av svenska domstolar gjordes inga avgränsningar med avseende på ålder. 
 23 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 2.2 Urval 
 Som urvalsram för mätningen riktad till allmänheten användes SCB:s register över totalbefolkningen (RTB) med aktualitet från  
 2008-01-31. 
  Urvalet drogs som ett obundet slumpmässigt urval (OSU). 
 Ett urval på 3 010 personer drogs från RTB. Av dessa hade en person avlidit, två personer emigrerat, en person hade hemlig adress och åtta personer saknade adress. Dessa personer är att betrakta som övertäckning. Nettourvalet för mätningen riktad till allmänheten blev därför 2 998 personer. 
 Den statliga Förtroendeutredningen levererade ett bruttourval med 497 personer med egen erfarenhet av domstolar till SCB. Urvalet är hämtat från Ångermanlands tingsrätt, länsrätten i Västernorrland, Kammarrätten i Stockholm, Hovrätten för Västra Sverige, Malmö tingsrätt, Hässleholms tingsrätt samt Södertörns tingsrätt. 
 I det bruttourval som Förtroendeutredningen levererade sakna- des personnummer för 38 personer. För dessa angavs istället en adress. I den mån personnummer fanns gjordes kontroller så att ingen person återfanns både i urvalet från RTB och i det urval som Förtroendeutredningen levererade. Bland de 459 personerna i bruttourvalet som angavs med personnummer var 28 att beteckna som övertäckning. Av dessa hade två personer avlidit, fem personer emigrerat, tre personer hade hemlig adress, två saknade adress, 15 personer var obefintliga i RTB, vilket förmodligen berodde på att deras personnummer var felaktiga och ett personnummer var ofullständigt. 
 Nettourvalet blev därmed 469 personer. Dessa fördelade sig så att 78 personer var  
 tilltalade,  
 81 personer var  
 målsägande,  
 81 perso- ner var  
 vittne,  
 77 personer var  
 kärande,  
 74 personer var  
 svarande  
 och 78 personer var  
 enskild part 
 . 
 Av tabell 2 nedan framgår hur många som deltog i respektive mätning samt populations- och urvalsstorlekar. 
 24 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 2 
  
 3 GENOMFÖRANDE 
 3.1 Mätinstrument 
 Förtroendeutredningen levererade ett utkast på en enkät till SCB. Den genomgick en granskning av SCB:s mättekniska laboratorium. På förslag från SCB ändrades enkätens mätskala. Ett antal frågor fick även förändrad lydelse för att de skulle bli så lätta att tolka och besvara som möjligt. SCB utarbetade även ett missiv utifrån princi- per om lättillgänglighet och tydlighet. 
 En och samma enkät har använts för undersökningens båda mätningar. Enkäten består totalt av 57 frågor. Av dessa behandlar 12 frågor förtroendet för domstolar. Åtta frågor är kunskapsfrågor där de svarande kan ange rätt eller fel. Det största frågeblocket, 24 frågor, riktar sig endast till dem som har egen erfarenhet av svenska domstolar och tar upp ämnen som knyter an till bemötande och information i kontakt med domstolar. Utöver detta ingick även nio bakgrundsfrågor om de svarandes ålder, kön, uppväxtort etc. samt tre frågor som specifikt riktar sig till de med egen erfarenhet av svenska domstolar. 
 3.2 Datainsamling 
 Enkäterna skickades per post till de utvalda personerna den 27 mars 2008. Efter drygt en vecka skickades ett tack- och påminnelsekort och därefter ytterligare två skriftliga påminnelser med ny enkät till dem som inte svarat. Insamlingen bröts den 20 maj 2008. 
  
 Tabell 1 
  
 Antal inkomna enkäter 
  
 Allmänheten 
  
 Erfarenhet av domstolar 
  
 Innan någon påminnelse 
  
 697 
  
 71 
  
 Efter tack och påminnelsekort 
  
 293 
  
 45 
  
 Efter enkätpåminnelse ett 
  
 280 
  
 35 
  
 Efter enkätpåminnelse två 
  
 183 
  
 35 
  
 Totalt 
  
 1 453 
  
 186 
  
 Svarsprocenten blev 48 procent för mätningen riktad till allmän- heten och 40 procent för mätningen riktad mot personer med egen erfarenhet av domstolar. För de olika kategorierna i den sistnämnda 
 25 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 mätningen blev svarsandelarna följande: 27 procent för  
 tilltalade 
 , 40 procent för  
 målsägande 
 , 44 procent för  
 vittne 
 , 40 procent för  
 kärande 
 , 50 procent för  
 svarande  
 och 37 procent för  
 enskild part 
 . 
  
 Tabell 2 
  
 Population, urval, övertäckning, antal svar, bortfall och svarsandelar 
  
 Målpopulation 
  
 Kategori 
  
 Brutto- 
  
 Brutto- 
  
 Över- 
  
 Netto- 
  
 Antal 
  
 Bortfall 
  
 Svars- 
  
 population 
  
 urval 
  
 täckning 
  
 urval 
  
 svar 
  
 andel 
  
 Allmänheten 
  
 - 
  
 7 096 587 
  
 3 010 
  
 12 
  
 2 998 
  
 1 453 
  
 1 545 
  
 48 % 
  
 18–84 
  år 
  
 Personer med 
  
 egen erfarenhet 
  
 - 
  
 497 
  
 28 
  
 469 
  
 186 
  
 283 
  
 40 % 
  
 av svenska 
  
 domstolar 
  
 Tilltalade 
  
 - 
  
 86 
  
 8 
  
 78 
  
 21 
  
 57 
  
 27 % 
  
 Målsägande 
  
 - 
  
 87 
  
 6 
  
 81 
  
 32 
  
 49 
  
 40 % 
  
 Vittne 
  
 - 
  
 83 
  
 2 
  
 81 
  
 36 
  
 45 
  
 44 % 
  
 Kärande 
  
 - 
  
 81 
  
 4 
  
 77 
  
 31 
  
 46 
  
 40 % 
  
 Svarande 
  
 - 
  
 79 
  
 5 
  
 74 
  
 37 
  
 37 
  
 50 % 
  
 Enskild part 
  
 - 
  
 81 
  
 3 
  
 78 
  
 29 
  
 49 
  
 37 % 
  
 Totalt 
  
 - 
  
 - 
  
 3 507 
  
 40 
  
 3 467 
  
 1 639 
  
 1 828 
  
 47 % 
  
 Svarsandelarna har beräknats på följande sätt: 
 Antal svar/(bruttourval - totala övertäckningen). 
 3.3 Bearbetning 
 Inkomna svar har skannats in. Även öppna svar har skannats in och överlämnats till Förtroendeutredningen som bildfil på CD. 
 Tabeller har tagits fram med hjälp av programmen SAS, CLAN och Excel. CLAN som beräknar konfidensintervallen har utveck- lats vid SCB. 
 26 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 2 
  
 3.4 Uppräkningsförfarande 
 Svaren som har lämnats har för  
 RTB-urvalet 
  räknats upp så att de representerar personer mellan  
 18–84 
  år i den totala befolkningen. 
 4 UNDERSÖKNINGSRESULTATENS TILLFÖRLITLIGHET 
 De resultat som räknas fram ur undersökningsmaterialet blir skatt- ningar av värden för populationen eller delar av populationen. Detta gäller undersökningen riktad till allmänheten som bygger på ett obundet slumpmässigt urval från RTB. Då en skattning inte exakt överensstämmer med motsvarande värde i undersöknings- populationen sägs skattningen ha ett visst fel. För att bedöma säkerheten i resultaten måste man ta hänsyn till flera faktorer som kan ge upphov till fel. 
 4.1 Olika typer av fel 
 De fel som förekommer i undersökningar av denna typ kan efter orsak grovt delas upp i: 
  
 - 
  
 övertäckningsfel, d.v.s. fel som beror på att vissa enheter som ej tillhör undersökningspopulationen kommer med vid resultat- redovisningen 
  
 - 
  
 undertäckningsfel, d.v.s. fel som beror på att vissa enheter i undersökningspopulationen inte ingår i urvalsramen 
  
 - 
  
 mätfel, d.v.s. fel som t.ex. kan bero på att den svarande missupp- fattat frågor eller inte lämnat rätt svar (medvetet eller omed- vetet) 
  
 - 
  
 bearbetningsfel, d.v.s. fel som kan uppkomma vid det manuella eller maskinella handhavandet av det insamlade materialet 
  
 - 
  
 bortfallsfel, d.v.s. fel som beror på att mätvärdet för vissa perso- ner saknas på en eller flera undersökningsvariabler 
  
 - 
  
 urvalsfel, d.v.s. fel i skattningen av resultaten som beror på att endast ett urval av populationen undersökts. 
  
 27 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 Täckningsfel 
 Övertäckningen består av personer som, efter urvalsdragningen, har avlidit, emigrerat, tillfälligt flyttat utomlands eller flyttat till okänd adress. Även ett mindre antal personer som i befolknings- registret har skyddad adress eller saknar adress ingår i övertäck- ningen. 
 Bearbetningsfel 
 I samband med hanteringen och bearbetningen av blanketter, data- filer och tabeller kan fel uppkomma. Vid skanningen av svaren har variabelkontroller utförts maskinellt och upptäckta fel har rättats. Att systematiska fel skulle ha uppkommit vid bearbetningen är därför inte troligt. 
 Bortfallsfel 
 Bortfall uppstår när en person vägrar delta, ej kan anträffas eller lämnar uppgifter av en sådan kvalitet att de ej kan användas. Fel till följd av bortfall uppstår när personerna i bortfallet systematiskt skiljer sig från de svarande. 
 Bortfallet i denna undersökning består huvudsakligen av perso- ner som varken svarat eller lämnat skäl till att inte svara. 
 Avgörande för bortfallets inverkan på en variabel är om bort- fallet avviker från de svarande i sådana egenskaper som uppvisar samband med de variabler som undersökningen skall mäta. 
 Förutom objektsbortfall finns för varje fråga i enkäten ett partiellt bortfall (blanketten är besvarad men enstaka frågor är överhoppade). Exakt uppgift om storleken för detta bortfall finns i tabellerna och anges där som Uppgift saknas. 
 Eftersom båda mätningarna har ett betydande bortfall måste försiktighet iakttas när resultaten ska tolkas. Detta är särskilt påfallande för mätningen av personer med egen erfarenhet av dom- stolar, då denna mätning baserades på ett mindre urval och sam- tidigt uppvisade ett stort bortfall. 
 28 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 2 
  
 Urvalsfel 
 Skattningarna för mätningen av allmänhetens attityder till svenska domstolar är behäftade med en viss slumpmässig osäkerhet bero- ende på att de baseras på en urvalsundersökning. Mätningen som riktar sig till personer med egen erfarenhet av domstolar är en pilotstudie, där mindre hänsyn har tagits till urvalets generaliser- barhet. 
 Urvalet som använts i mätningen riktad till allmänheten är ett sannolikhetsurval, det vill säga urvalssannolikheterna är kända. Ett sådant urvalsförförande orsakar en slumpmässig, men beräknings- bar, osäkerhet hos resultaten eller skattningarna. Skattningarnas osäkerhet anges med felmarginaler. 
 Skattningen plus/minus felmarginalen bildar ett  
 95-procentigt 
  konfidensintervall kring skattningen. Detta innebär att med 95 procents säkerhet täcker det angivna intervallet värdet för den totala populationen. Den slumpmässiga osäkerheten varierar med det skattade procenttalets storlek och urvalets storlek för den redovisningsgrupp skattningen avser. 
 5 TABELLERNAS UPPLÄGG 
 Resultaten presenteras i fyra olika resultattabeller (filer). Resulta- ten för mätningen riktad till allmänheten visas i två olika tabeller där den ena tabellen (Allmänheten (antal i mätning)) summerar antalet som har deltagit i undersökningen och den andra (Allmän- heten (uppräknat)) räknar upp antalet till den totala populations- nivån. Båda dessa tabeller redovisas med felmarginaler som bygger på 95 procentiga konfidensintervall. 
 Tabellerna som redovisar personer med egen erfarenhet av svenska domstolar är i sin tur uppdelad i två olika tabeller (filer). Dels personer med egen erfarenhet som kommer från Förtroende- utredningens levererade urval (Erfarenhet av domstol (ej RTB)). Dessa redovisas i sin tur för samtliga sex kategorier: tilltalade, mål- sägande, vittne, kärande, svarande och enskild part. Dels personer ur  
 RTB-urvalet 
  som på fråga 54 har angett att de någon gång varit med i ett mål/en förhandling i domstol, svarsalternativ  
 2–4 
  (Erfar- enhet av domstol (RTB)). Även för dessa redovisas samtliga sex kategorier baserade på fråga 55 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
 . Eftersom den senare tabellen 
  
 1 
  
 TP PT  
 1=Tilltalad, 2=Målsägande, 3=Kärande, 4=Svarande, 5 och 7=Vittne och 6=Enskild part. 
 29 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2008:106 
  
 bygger på urvalet från RTB redovisas här även felmarginaler. För att bakvägsidentifikation inte ska vara möjlig redovisas inte grupper som är mindre än fem personer. 
 Samtliga resultattabellerna följer samma disposition och upp- lägg. I vänsterspalten återfinns de bakgrundsfrågor som har bedömts som relevanta. Dessa skiljer sig mellan tabellerna för allmänheten och tabellerna för personer med egen erfarenhet av domstolar. I tabellerna går det att: 
  
 välja fråga 
  
 välja selektion, detta gäller endast för resultattabellerna för personer med egen erfarenhet av domstolar 
  
 välja andel/antal med eller utan konfidensintervall. Konfidens- intervall gäller endast resultat som bygger på  
  
 RTB-urval 
  
 skriva ut en tabell/alla tabeller 
  
 välja bakgrundsvariabel i diagrammet 
  
 skriva ut diagram. 
  
 30 
 Bilaga 3 
 Förtroendet för domstolarna 
 – Rapport med analys av resultaten från Statistiska centralbyråns enkätundersökningar 
 – fil.mag. Perez – 
 31 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 32 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 Förtroendet för svenska domstolar 
 Förtroendeutredningen (Ju2007:08) 
 33 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 34 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 Innehåll 
  
 1 
  
 TU 
  
 Inledning 
  
 UT 
  
 ....................................................................... 
  
 37 
  
 2 
  
 TU 
  
 Undersökningens uppläggning och genomförande 
  
 UT 
  
 .............. 
  
 37 
  
 3 
  
 TU 
  
 Förtroende som begrepp 
  
 UT  
  
 ................................................. 
  
 38 
  
 4 
  
 TU 
  
 Några mätningar av förtroendet för domstolarna 
  
 UT  
  
 ................ 
  
 39 
  
 4 
  
 TU  
  
 .1 
  
 SOM-undersökningen 
  
 UT  
  
 ...................................................... 
  
 40 
  
 4 
  
 TU 
  
 .2 
  
 Den nationella trygghetsundersökningen 
  
 UT  
  
 ....................... 
  
 41 
  
 5 
  
 TU 
  
 Allmänhetens förtroende för svenska domstolar 
  
 UT  
  
 ................. 
  
 41 
  
 5 
  
 TU 
  
 .1 
  
 Förtroendet för domstolarna 
  
 UT  
  
 ........................................... 
  
 41 
  
 5 
  
 TU 
  
 .2 
  
 Domare, nämndemän och bemötande 
  
 UT 
  
 ............................. 
  
 46 
  
 5 
  
 TU 
  
 .3 
  
 Differentierade bedömningar? 
  
 UT  
  
 ......................................... 
  
 50 
  
 5 
  
 TU 
  
 .4 
  
 Förtroendet för rapporteringen om domstolarna i 
  
 media 
  
 UT  
  
 ............................................................................. 
  
 52 
  
 5 
  
 TU 
  
 .5 
  
 Kunskap skapar förtroende 
  
 UT  
  
 .............................................. 
  
 55 
  
 5 
  
 TU 
  
 .5 
  
 Vad betyder etnisk bakgrund? 
  
 UT  
  
 ......................................... 
  
 60 
  
 6 
  
 TU 
  
 Domstolserfarenhet 
  
 UT  
  
 ........................................................ 
  
 65 
  
 6 
  
 TU 
  
 .1 
  
 Gruppen med domstolserfarenhet 
  
 UT 
  
 ................................... 
  
 66 
  
 6 
  
 TU 
  
 .2 
  
 Domstolserfarenhet och förtroende 
  
 UT 
  
 ................................ 
  
 69 
  
 6 
  
 TU 
  
 .3 
  
 Kontakten med domstolen 
  
 UT 
  
 ............................................... 
  
 77 
  
 7 
  
 TU 
  
 Slutsatser 
  
 UT 
  
 ...................................................................... 
  
 84 
  
 8 
  
 TU 
  
 Sammanfattning 
  
 UT  
  
 ............................................................ 
  
 87 
  
 R 
  
 T  
  
 efe 
  
 U  
  
 renser 
  
 U  
  
 ........................................................................ 
  
 89 
  
 T 
  
 35 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 36 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 1 Inledning 
 Regeringen har genom kommittédirektiv (dir. 2007:93) gett För- troendeutredningen i uppdrag att utreda förtroende och kvalitet i domstolarna. På uppdrag av utredningen har Statistiska central- byrån skickat ut en postenkät, i syfte att belysa olika gruppers attityder, kunskaper och förtroende. Undersökningen bygger på två urval där det ena avser ett slumpmässigt urval av allmänheten mellan 16 och 95 år medan det andra avser ett urval av personer med egen erfarenhet av domstolar. I denna rapport redovisas resultaten av dessa två undersökningar. 
 I kapitel 2 redovisas undersökningens uppläggning och genom- förande. I kapitel 3 följer en beskrivning av begreppet förtroende. I kapitel 4 presenteras mätningar av förtroende som gjorts och görs i Sverige. En redovisning av resultaten görs i kapitel 5 och 6. I kapitel 7 läggs undersökningens slutsatser fram. Kapitel 8 är en sammanfatt- ning av undersökningen. 
 2 Undersökningens uppläggning och genomförande 
 Undersökningarna av förtroendet för de svenska domstolarna byg- ger på postenkäter. Dessa har utarbetats i samverkan mellan För- troendeutredningen och Statistiska centralbyrån. Frågorna i enkäten behandlar förtroendet för domstolarna och hur dom- stolarna bemöter parter och bevispersoner i anslutning till dom- stolsförhandlingen. Därtill fogades även bakgrundsfrågor avseende bl.a. ålder, kön, utbildning osv., samt ett kunskapstest om totalt 8 frågor. 
 Enkäten skickades ut under våren 2008 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 till urval ur  
 två 
  
 U U  
 olika populationer. I den undersökning som avsåg  
 allmänheten  
 drogs ett slumpmässigt urval bestående av 3 010 personer. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 Nettourvalet blev 2 998, då ett antal personer av olika anledningar, t ex sjukdom, fick strykas. 
 Samma enkätformulär användes i undersökningen av  
 personer med erfarenhet av domstolar 
 . Urvalet gjordes genom att personupp- gifter begärdes in från domstolar kronologiskt utifrån datum för 
  
 1 
  
 PT  
 Undersökningen gjordes mellan den 27 mars och den 20 maj 2008. 
  
 TP 
  
 2 
  
 PT  
 Urvalet drogs ur SCB:s register över totalbefolkningen, RTB. 
  
 TP 
  
 37 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 3 
  
 Domarna är hämtade från perioden november 
  
 avslut i ärendet. 
 TPF FPT 
  
 2007 till och med januari 2008, men i realiteten har i stort sett 
  
 samtliga personer 
  
 deltagit i domar med avslut under november 
  
 2007. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT  
 Urvalet blev 500 personer med egen erfarenhet av domstolar och nettourvalet 469 personer. Dessa fördelade sig så att 78 perso- ner var  
 tilltalade,  
 81 personer var målsägande, 81 personer var  
 vitt- nen 
 , 77 personer var  
 kärande 
 , 74 var  
 svarande  
 och 78 personer var  
 enskilda parter 
 . 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT 
  
 Svarsprocenten i undersökningen riktad till allmänheten är 48 procent, vilket innebär 1453 svar. I mätningen riktad till person- er med erfarenhet av domstolar är svarsfrekvensen 40 procent, vilket motsvarar 186 svar. Svarsfrekvenserna får betraktas som för- hållandevis låga, ställt i relation till samhällvetenskapliga postenkäter generellt. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT 
  
 Det kan tillfogas att det också i urvalet av allmänheten finns relativt många med någon erfarenhet av domstolar. Antalet med erfarenhet är totalt 427 personer eller 29 procent. Dessa har dock i detta sammanhang inte skiljts ut för analys, utan denna redovisning bygger helt på det urval som hämtats från domstolarna, där det säkerställts en bredd i domstolserfarenheten. Vid fortsatta analyser kan det dock finnas anledning att jämföra dessa två grupper. 
 3 Förtroende som begrepp 
 Att mäta medborgarnas förtroende är brukligt i undersökningar av samhällsinstitutioner. Anledningen är att begreppet förmodas ha betydelse för andra samhällsfenomen, som en fungerande demo- krati och ekonomisk tillväxt. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT  
 Förtroendet för en institution hand- lar dels om att utvärdera den, men också om hur man värderar den- samma. Utvärdering av en institution innebär ett omdöme om hur bra eller dåligt institutionen fungerar. Värderingen av en institution kretsar kring hur viktig eller oviktig institutionen uppfattas. Det 
  
 3 
  
 TP PT  
 Urvalet är hämtat från Ångermanlands Tingsrätt, Länsrätten i Västernorrland, Kammar- rätten i Stockholm, Hovrätten för Västra Sverige, Malmö Tingsrätt, Hässleholms Tingsrätt samt Södertörns Tingsrätt. 
  
 4 
  
 TP PT  
 Domstolarna valdes utifrån var de domstolschefer som fungerat experter i Förtroende- utredningen har sin hemvist. För att göra urvalet av domstolar något mer representativt har en ytterligare domstol från Stockholm lagts till. 
  
 5 
  
 PT  
 Nettourval, antal svar, bortfall och svarsandel i procent biläggs i appendix. 
  
 TP 
  
 6 
  
 PT  
 Även om trenden när något vikande sedan  
 2000-talet, 
  ligger  
 SOM-undersökningarna 
  
 TP 
  
 stadigt kring och över en svarsfrekvens på 60 procent. Se Nilsson (2008) s 517.  
 7 
  
 TP PT  
 Hill (2008) s 149. 
 38 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 förtroende som institutioner åtnjuter återspelar således en sam- manvägning av dessa kriterier. 
 På det individuella planet består förtroendet för samhällsin- stitutioner dels av basförtroende och dels av samhällsförtroende. Basförtroendet förväntas ligga tämligen fast och bestäms till delar av vilket förtroende en individ generellt har för sin omgivning. Samhällsförtroende däremot, ändras till följd av de bedömningar man gör av samhällets utveckling. 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT 
  
 Studier av allmänhetens förtroende för olika samhällsinstitutio- ner visar att förtroendet är högst för sjukvården, polisen och uni- versitet och högskolor. I botten finns politiska partier,  
 EU-institu- 
  tioner och de fackliga organisationerna. Mätningar av förtroendet för olika samhällsinstitutioner visar på att värderingarna kan ha mycket olika grund. Det finns utpräglade politiserade institutioner som de politiska partierna och regeringen, där opinionen är polari- serad. Vissa typer av institutioner – som t.ex. Riksbanken – känne- tecknas av att många saknar uppfattning om institutionen i fråga. Domstolen kan kategoriseras som en social institution, i likhet med t.ex. polisen, sjukvården och grundskolan. Förtroendet för den sortens institutioner tenderar att vara högt och relativt stabilt över 
  
 tid. 
 TPF 
 9 
 FPT 
 4 Några mätningar av förtroendet för domstolarna 
  
 SOM-institutet 
  vid Göteborgs universitet mäter svenskarnas för- troende för samhällsinstitutioner sedan drygt tjugo år tillbaka. 
 TPF 
  
 10 
  
 FPT  
 Domstolarna är föremål för  
 SOM-institutets 
  årliga mätningar sedan år 1994. Förtroendet för svenska domstolar undersöks även av Brottsförebyggande rådet, genom den årliga Nationella trygg- hetsundersökningen. I detta kapitel följer en kort beskrivning av resultaten av dessa undersökningar. 
 Förtroendet för samhälleliga institutioner är generellt högt i norden. 
 TPF 
  
 11 
  
 FPT  
 Undersökningar som bedrivs av EU:s opinionsundersök- ningsinstitut Eurobarometern visar att svenska folket placerar sig 
  
 8 
  
 TP PT  
 Farmer  Green (2008) s 40.  
 9 
  
 TP PT  
 Farmer  Green (2008) s 39 ff. 
  
 10 
  
 TP PT  
  
 SOM-institutet 
  drivs gemensamt av tre institutioner vid Göteborgs Universitet: Institu- tionen för journalistik och masskommunikation, Statsvetenskapliga institutionen och För- valtningshögskolan. Institutet genomför årliga mätningar om bland annat politik, medie- vanor, offentlig service m.m. Undersökningen genomförs årsvis postalt genom omkring 3 000 enkäter. Svarsfrekvensen brukar ligga något över 60 procent. 
  
 11 
  
 TP PT  
 Stewart (2008) s 39 ff. 
 39 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 högt jämfört med andra länder när det gäller förtroende för inhemska institutioner och rättsväsendet. Det är inte troligt att domstolarna avviker från mönstret. 
 4.1  
 SOM-undersökningen 
  
 Förtroendet för svenska domstolar är relativt stort jämfört med andra samhällsinstitutioner. Det visar den serie av förtroendemät- ningar som  
 SOM-institutet 
  årligen genomför.  
 SOM-institutet 
  ställer frågan om förtroende på en femgradig skala där det även finns ett mittalternativ med vaken stort eller litet förtroende. Resultatet från  
 SOM-institutets 
  mätningar är att förtroendet för domstolarna sedan 1994 har varit övervägande positivt. Fler personer har ganska eller mycket stort förtroende, jämfört med andelen med ganska och mycket litet förtroende. 
 TPF 
  
 12 
  
 F  
  
 TP 
  
 I 2007 års  
 SOM-undersökning 
  är andelen med mycket stort eller ganska stort förtroende för domstolarna 46 procent. Förtro- ende för institutioner kan beskrivas med förtroendebalansen, dvs. andelen ganska stort och mycket stort förtroende hopslagna, minus andelen med ganska litet och mycket litet förtroende. Ju högre förtroendebalans, desto högre förtroende åtnjuter institutionen. Förtroendebalansen för domstolarna har växlat i intervallet +37 år 1994 till +10 2005. 
 TPF 
  
 13 
  
 FPT  
 Förtroendebalansen i den senaste mätning- en var +28. En spekulation om orsaken till förtroenderaset år 2005 är den i media uppmärksammade skandalen, där domare prickades för samröre med en prostituerad. 
 TPF 
  
 14 
  
 FPT 
  
 SOM-institutets 
  undersökningar visar att det finns skillnader i förtroende mellan olika grupper. Förtroendet för domstolarna är högre bland personer med hög utbildning och intresse för politik. Högre förtroende kännetecknar även personer med svenskt med- borgarskap. Detsamma gäller för personer födda i Sverige, jämfört med personer födda utomlands. Samtidigt är förtroendet lägre bland personer över 50 år än bland personer under femtio år. Lägst förtroende åtnjuter domstolarna i gruppen 65 till 85 år. 
 TPF 
  
 15 
  
 FPT 
  
 12 
  
 TP PT  
 Holmberg 
 T  
  Weibull (2008) s 44 f.  
 13 
  
 TP PT  
 Farmer (2006). 
  
 14 
  
 TP PT  
 Farmer  Green (2006) s 108. 
  
 15 
  
 TP PT  
 Farmer (2006). 
 40 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 4.2 Den nationella trygghetsundersökningen 
 Brottsförebyggande rådet har genom två undersökningar kartlagt förtroendet för domstolarna, inom ramen för den Nationella trygghetsundersökningen. Undersökningen bygger på telefon- intervjuer med ett stort antal slumpvis utvalda personer i Sverige. 
 TPF 
  
 16 
  
 FPT  
 Resultatet i Nationella trygghetsundersökningarna stämmer med vad  
 SOM-institutets 
  undersökningar visar. Andelen med mycket eller ganska stort förtroende för domstolarna är högre än andelen med ganska eller mycket lågt förtroende. 
 Grupper som enligt Nationella trygghetsundersökningen hyser högt förtroende för domstolar är kvinnor, yngre och personer som är födda i Sverige. Det som är av störst betydelse när det gäller förtroendet för domstolarna är dock utbildning. Ju högre utbild- ning, desto större förtroende tenderar man att hysa för dom- stolarna. Nationella trygghetsundersökningen ger också en bild av förtroendet bland personer som blivit utsatta för brott, där det framkommer att denna grupp hyser lägre förtroende för dom- stolarna än genomsnittet. 
 5 Allmänhetens förtroende för svenska domstolar 
 I detta kapitel redovisas allmänhetens förtroende för domstolarna, så som det kommer till uttryck i svaren i Förtroendeutredningens enkätundersökning. Kapitlet är uppdelat i avsnitt utifrån tema. I av- snitt 5.1 ges en översikt och introduktion till materialet. I avsnitt 5.2 följer en redogörelse för förtroendet för domstolarna, domare och nämndemän. Avsnitt 5.3 behandlar förtroendet för rapporteringen i media. I avsnitt 5.4 redovisas kunskapens betydelse för domstols- förtroende. Avsnitt 5.5 kretsar kring kopplingen mellan etnisk bak- grund och domstolsförtroende. 
 5.1 Förtroendet för domstolarna 
 Förtroendet för domstolar har genom enkätfrågorna undersökts i flera olika avseenden. Huvuddelen av frågorna gällde aktörer och verksamhet i domstolarna, men det ställdes även en fråga om bilden 
  
 16 
  
 TP PT  
 Nationella trygghetsundersökningen 2007. År 2006 intervjuades ca 8 000 personer i ett urval av 10 000 personer. År 2007 intervjuades ca 15 000 personer i ett urval av 20 000 personer. 
 41 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 av domstolarna i massmedierna. De sex förtroendefrågor som gällde förtroendet för domstolarnas aktörer och verksamhet redo- visas i diagram 1. I diagrammet rangordnas förtroendefrågorna efter andel med mycket och ganska stort förtroende. 
 Diagram 1 Förtroendet för domstolsväsendet. Mycket stort och ganska stort förtroende (procent) 
  
 Att domare har kompetens att 
  
 döma korrekt. 
  
 14+52=66 
  
 Att domsolarna är omsorgsfulla 
  
 och noggranna i sitt arbete. 
  
 13+49=62 
  
 Att domstolarna dömer korrekt. 
  
 7+54=61 
  
 Att enskilda personer som 
  
 deltar i domstolsförhandlingar 
  
 blir bemötta med respekt av 
  
 12+41=53 
  
 personalen i domstolarna. 
  
 Att nämndemän har kompetens 
  
 4+34=38 
  
 att döma korrekt. 
  
 Mycket stort förtroende 
  
 Att domstolarna avgör målen 
  
 2+21=23 
  
 Ganska stort förtroende 
  
 inom rimlig tid. 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 25 
  
 30 
  
 35 
  
 40 
  
 45 
  
 50 
  
 55 
  
 60 
  
 65 
  
 70 
  
 Kommentar: Diagrammets staplar redovisar andelen personer med mycket stort och ganska stort förtroende. Additionen i staplarna bildar den totala andelen av respondenter med mycket och ganska stort förtroende. 
 Tre alternativ uppvisar ett förtroende som överstiger 60 procent. Det gäller förtroendet för domarna, för noggrannheten i arbetet och att domarna är korrekta. De frågor som avviker från det genomgående goda förtroendet gäller nämndemännens kompetens och huruvida domstolarna avgör målen i rimlig tid. Förtroendet för domstolarna handlar i stor utsträckning om att de uppfattas som viktiga samhällsinstitutioner och är i lägre grad en utvärdering av hur väl domstolarna faktiskt fungerar. Många människor i samhäl- let saknar troligtvis en uppfattning om hur väl domstolarna funge- rar. Vi skall nu granska de generella bedömningarna av domstolarna i lite mer detalj. 
 Ungefär sex av tio svenskar har således mycket eller ganska stort förtroende för svenska domstolar. Andelen som uppger sig ha ganska eller mycket lite förtroende är 23 procent. Den ovan be- skrivna förtroendebalansen är +38. Andelen svenskar med mycket 
 42 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 stort förtroende är 7 procent och totalt 16 procent i undersökningen saknar åsikt. 
 Tabell 1 Förtroendet för domstolarna (allmänheten, procent, förtroende- balans) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen åsikt/känner ej 
  
 Förtroende balans 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 till 
  
 Domstolarna 
  
 7 
  
 54 
  
 17 
  
 6 
  
 16 
  
 +38 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. Antal svar totalt 1 425. Förtroendebalansen är ett mått som enkelt innebär att andelen högt förtroende minskas med andelen lågt förtroende. Förtroendet för en institution blir då andelen högt förtroende minus andelen med lågt förtroende. Förtroendebalansen kan variera mellan +100 (alla svarspersoner anger högt förtroende) och  
 –100 
  (alla svars- personer anger lågt förtroende). 
 I  
 SOM-undersökningen 
  för år 2007 är förtroendebalansen +46. Motsvarande siffra i Nationella trygghetsundersökningen är +56. Resultaten låter sig dock inte jämföras direkt. Nationella trygg- hetsundersökningen utförs genom telefonintervjuer. Erfarenheter visar att metoden i fråga generellt genererar ca 15 procent fler för- troendefulla, trots att frågan är densamma. Detta beror på att det finns en större ovilja hos allmänheten att uttrycka kritik muntligen än skriftligen. 
 TPF 
  
 17 
  
 FPT 
  
 Andelen med stort generellt domstolsförtroende ligger således högre än  
 SOM-institutets 
  mätning ett halvår tidigare, där andelen med stort förtroende var endast 46 procent. 
 TPF 
  
 18 
  
 FPT  
 Skillnaden är delvis metodologisk.  
 SOM-undersökningens 
  fråga rymmer ett mitt- alternativ, vilket inte finns i föreliggande studie, och metodstudier visar att svarspersonerna på frågor utan mittalternativ i något större utsträckning går till den positiva sidan (ganska stort) än till den negativa (ganska litet). 
 Förtroendet för domstolarna varierar beroende på kön, ålder och utbildning. Den tydligaste tendensen är att högutbildade också har ett högre förtroende för domstolarna. 
 TPF 
  
 19 
  
 FPT  
 Skillnaden mellan kvin- nor och män är liten, men det föreligger vissa skillnader mellan åldergrupperna. Förtroendet är högst i åldersgruppen 30 till 49 år och lägst i gruppen 16 till 29 år. 
  
 17 
  
 TP PT  
 Jämförelser mellan den postala  
 SOM-undersökningen 
  och parallella undersökningar via telefon- intervjuer indikerar en skillnad på 15 procentenheter. 
  
 18 
  
 TP PT  
 Farmer och Green (2008). 
  
 19 
  
 TP PT  
 Korrelation r=0.09. 
 43 
 Bilaga 3 SOU 2008:106 
  
 Tabell 2 
  
 Förtroendet för domstolarna efter kön, ålder och utbildning 
  
 (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen åsikt/känner 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 ej till 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Kvinnor 
  
 8 
  
 53 
  
 16 
  
 5 
  
 18 
  
 +40 
  
 730 
  
 Män 
  
 6 
  
 56 
  
 18 
  
 6 
  
 14 
  
 +38 
  
 682 
  
 16–29 
  
 8 
  
 51 
  
 21 
  
 6 
  
 14 
  
 +32 
  
 207 
  
 30–49 
  
 7 
  
 58 
  
 18 
  
 4 
  
 13 
  
 +43 
  
 436 
  
 50–64 
  
 5 
  
 55 
  
 17 
  
 6 
  
 17 
  
 +37 
  
 406 
  
 65+ 
  
 9 
  
 52 
  
 12 
  
 7 
  
 20 
  
 +42 
  
 376 
  
 Låg utbildning 
  
 8 
  
 44 
  
 15 
  
 6 
  
 27 
  
 +31 
  
 366 
  
 Medellåg utbildning 
  
 5 
  
 51 
  
 18 
  
 6 
  
 20 
  
 +32 
  
 287 
  
 Medelhög utbild- 
  
 7 
  
 54 
  
 19 
  
 7 
  
 13 
  
 +35 
  
 312 
  
 ning 
  
 Hög utbildning 
  
 8 
  
 66 
  
 16 
  
 5 
  
 5 
  
 +53 
  
 442 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Med låg utbildning avses folkskola, realskola, grundskola eller liknande, med medel- låg utbildning avses yrkesskola, gymnasieskolans 1- eller  
 2-åriga 
  linje/program, med medelhög utbildning avses  
 3-4-årigt 
  gymnasium och med hög utbildning avses universitets- eller högskoleutbildning. Avrundningar har påverkat procenttalen och förtroendebalanserna något. 
 När vi studerar skillnader mellan storstad och landsort framkom- mer att de som bor i medelstora städer tenderar att hysa högre för- troende för domstolarnas förmåga att döma korrekt än genom- snittet (tabell 3). Uppväxt tenderar att påverka svarsmönster även när det gäller benägenhet att ta ställning. Personer som är uppväxta i storstäderna Stockholm, Göteborg och Malmö har åsikt i frågan om domstolarnas kompetens i högre grad än andra. 
 44 
 SOU 2008:106 Bilaga 3 
  
 Tabell 3 
  
 Förtroendet för domstolarna efter huvudsaklig uppväxt (allmän- 
  
 heten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Tätort med mindre än 
  
 7 
  
 55 
  
 17 
  
 5 
  
 16 
  
 +40 
  
 746 
  
 40 000 invånare 
  
 Stad eller större tätort 
  
 10 
  
 58 
  
 15 
  
 4 
  
 13 
  
 +49 
  
 251 
  
 (40  
 000-250 
  000 inv.) 
  
 Stockholm, Göteborg 
  
 5 
  
 58 
  
 19 
  
 9 
  
 9 
  
 +35 
  
 252 
  
 eller Malmö 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 I tabellen nedan redovisas förtroendebalansen efter typ av bostads- område. Förtroendet för domstolarna är högre bland personer bosatta i och kring storstäderna, och lägre i mindre orter och på landsbygden. Skillnaderna är förhållandevis stora och sambandet mellan förtroende och bostadsort är statistiskt signifikant. 
 TPF 
  
 20 
  
 FPT 
  
 Tabell 4 Förtroendet för domstolarna efter bostadsort (allmänheten, förtroendebalans, antal) 
  
 Centralt storstadsområde 
  
 Förort till storstads- 
  
 Centralt eller förort 
  
 Tätort med mindre än 
  
 (>250 000 inv.) 
  
 område 
  
 till stad eller större 
  
 40 000 invånare/ren 
  
 tätort 
  
 landsbyggd 
  
 Domstolarna 
  
 +47 
  
 +45 
  
 +25 
  
 +37 
  
 Antal svar 
  
 167 
  
 262 
  
 510 
  
 152 
  
 Kommentar: Tabellen visar förtroendebalansen på resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Det är dock vanskligt att fastställa vad som ligger bakom skill- naderna i förtroende. Bland personer bosatta i centralt storstads- område har 47 procent universitets- eller högskoleutbildning. Mot- svarande siffra för personer bosatta centralt eller i förort till stad eller större tätort är 25 procent. En del av förklaringen till att för- troendemönstret skiljer sig beroende av bostadsort kan vara den bakomliggande variabeln utbildning. 
  
 20 
  
 TP PT  
 Korrelation r=0.24. 
 45 
 Bilaga 3 SOU 2008:106 
  
 Tabell 5 
  
 Förtroendet för domstolarna efter på typ av yrke (allmänheten, 
  
 procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen åsikt/känner 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 ej till 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Arbetaryrken 
  
 6 
  
 51 
  
 19 
  
 6 
  
 18 
  
 +32 
  
 371 
  
 Tjänstemannayrken 
  
 7 
  
 67 
  
 14 
  
 4 
  
 8 
  
 +56 
  
 437 
  
 Egen företagare 
  
 5 
  
 54 
  
 20 
  
 9 
  
 12 
  
 +30 
  
 94 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Det finns skillnader i förtroende mellan personer verksamma i olika sorters yrken. Förtroendebalansen för personer med arbetaryrken är lägre än motsvarande mått bland personer i tjänstemannayrken. Lägst förtroende åtnjuter domstolarna bland egen förtagare. Skill- naden i förtroende mellan personer med olika yrken är liten när det gäller ytterpositionerna. Det som skiljer grupperna åt är svars- alternativen ganska stort och ganska litet förtroende, samt andelen som saknar åsikt. 
 De svarsmönster som olika grupper har i förhållande till dom- stolarna är i stort sett detsamma som framträder i andra förtroen- destudier, exempelvis  
 SOM-institutets 
  årliga mätningar. Det är framför allt högutbildade som skiljer ut sig genom ett större för- troende, men också boende utanför storstäderna. 
 5.2 Domare, nämndemän och bemötande 
 Så långt har vi analyserat förtroendet för domstolarna på grundval av frågan om förtroendet för att domstolarna dömer korrekt. Enkätsvaren ger emellertid också möjlighet att belysa förtroendet för domstolens ledamöter. Den roll som tveklöst framstår som mest betydande i rätten är domaren. 
 46 
 SOU 2008:106 Bilaga 3 
  
 Tabell 6 
  
 Förtroendet för domare för samtliga och efter utbildning (allmän- 
  
 heten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen åsikt/känner 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 ej till 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Samtliga 
  
 14 
  
 52 
  
 12 
  
 4 
  
 18 
  
 +50 
  
 1 414 
  
 Låg 
  
 12 
  
 46 
  
 12 
  
 4 
  
 26 
  
 +42 
  
 356 
  
 Medellåg 
  
 12 
  
 49 
  
 10 
  
 5 
  
 24 
  
 +46 
  
 288 
  
 Medelhög 
  
 12 
  
 53 
  
 13 
  
 4 
  
 18 
  
 +48 
  
 312 
  
 Hög 
  
 21 
  
 58 
  
 11 
  
 2 
  
 8 
  
 +66 
  
 442 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domare har kompetens att döma korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. För kategorier av utbildning se tabell 2. 
 Svaren indikerar att domaren åtnjuter ett betydligt högre förtro- ende än domstolen. Institutionen har således lägre förtroende än den yrkesroll som den är associerad med. Detta gäller även för vissa andra yrkesgrupper vars förtroende undersöks av SOM. Lärare och präster åtnjuter högre förtroende, än vad skolan och kyrkan gör. Motsatt förhållande gäller för journalister och media. Detta belyser domarens nyckelroll när det gäller att skapa och vidmakthålla för- troendet för domstolsväsendet. 
 Det föreligger ett klart samband mellan grad av utbildning och förtroende för domare. Ju högre utbildningsnivå, desto högre för- troende tenderar man att hysa för domarens kompetens att döma korrekt. Det framkommer också att andelen som saknar åsikt sam- varierar med utbildningsnivå. Ju lägre utbildning, i desto lägre grad tar man ställning i frågan. 
 Tabell 7 Förtroendet för nämndemän för samtliga och efter utbildning (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen åsikt/känner 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 ej till 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Samtliga 
  
 4 
  
 34 
  
 27 
  
 11 
  
 24 
  
 ± 
 0 
  
 1 419 
  
 Låg 
  
 4 
  
 30 
  
 28 
  
 10 
  
 28 
  
 -4 
  
 360 
  
 Medellåg 
  
 4 
  
 34 
  
 23 
  
 10 
  
 29 
  
 +5 
  
 289 
  
 Medelhög 
  
 4 
  
 36 
  
 25 
  
 11 
  
 24 
  
 +4 
  
 312 
  
 Hög 
  
 5 
  
 37 
  
 30 
  
 13 
  
 15 
  
 -1 
  
 442 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att nämndemän har kompetens att döma korrekt. För kategorier av utbildning se tabell 2. 
 47 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 Allmänhetens förtroende för nämndemän är allmänt sett lågt. 
 TPF 
  
 21 
  
 FPT  
 Andelen med mycket och ganska stort förtroende är lika stor som andelen med ganska och mycket litet förtroende. Skillnaden i för- troende mellan domare och domstolar är mycket stor. Samtidigt är nämndemännens roll okänd för de flesta svenskar. Ett skäl till att det låga förtroendet kan vara bristen på kunskap om nämndemän- nens funktion i domstolen. 
 Det finns en viktig skillnad i svarsmönstret i synen på domare och nämndemän. För nämndemän saknas en koppling mellan utbildningsnivå och förtroende. Skillnaden i förtroende mellan låg- utbildade och högutbildade beträffande domarkåren är 24 procent- enheter. Motsvarande siffra för nämndemän är 3 procentenheter. 
 Svenskarna har lågt förtroende för att domstolarna avgör målen inom rimlig tid. Drygt 50 procent har ganska eller mycket litet förtroende för detta, medan 23 procent har ganska eller mycket stort förtroende för detta. Högutbildade personer har lägre förtro- ende för att domstolarna dömer i rimlig tid. 
 Ungefär hälften av befolkningen hyser ganska eller mycket stort förtroende för att enskilda blir bemötta med respekt i domstolen. Andelen förtroendefulla är lägre bland män än bland kvinnor. Utbildning är en betydelsefull förklarande faktor vad gäller förtro- endet för ett respektfullt bemötande i rätten. Välutbildande perso- ner har en förväntan om att enskilda blir behandlade med respekt i domstolarna. 
  
 21 
  
 TP PT  
 I början av hösten 2008 fick nämndemän negativ publicitet i media, efter en incident i ett uppmärksammat rättsfall. Denna händelse har dock inte påverkat förevarande undersökning, eftersom enkätsvaren samlades in under våren 2008. 
 48 
 SOU 2008:106 Bilaga 3 
  
 Tabell 8 
  
 Förtroendet för respektfullt bemötande efter kön, ålder och 
  
 utbildning (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 åsikt/känner 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Samtliga 
  
 12 
  
 41 
  
 13 
  
 4 
  
 30 
  
 +36 
  
 1 424 
  
 Kvinnor 
  
 11 
  
 42 
  
 10 
  
 4 
  
 33 
  
 +39 
  
 732 
  
 Män 
  
 14 
  
 40 
  
 15 
  
 5 
  
 26 
  
 +34 
  
 680 
  
 16–29 
  
 15 
  
 37 
  
 18 
  
 5 
  
 25 
  
 +29 
  
 208 
  
 30–49 
  
 13 
  
 41 
  
 13 
  
 4 
  
 29 
  
 +37 
  
 437 
  
 50–64 
  
 9 
  
 44 
  
 11 
  
 4 
  
 32 
  
 +38 
  
 405 
  
 65+ 
  
 13 
  
 39 
  
 11 
  
 4 
  
 33 
  
 +37 
  
 374 
  
 Låg utbildning 
  
 10 
  
 37 
  
 12 
  
 4 
  
 37 
  
 +31 
  
 361 
  
 Meddellåg utbildning 
  
 10 
  
 39 
  
 11 
  
 4 
  
 36 
  
 +34 
  
 290 
  
 Medelhög utbildning 
  
 12 
  
 41 
  
 15 
  
 3 
  
 29 
  
 +35 
  
 313 
  
 Hög utbildning 
  
 16 
  
 47 
  
 13 
  
 4 
  
 20 
  
 +46 
  
 443 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att enskilda personer som deltar i domstolsförhandlingar bli bemötta med respekt av personalen i domstolarna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. För kategorier av utbildning se tabell 2. 
 I tabell 9 redovisas förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer. Halva befolk- ningen har mycket eller ganska stort förtroende för att dom- stolarna inte låter sig påverkas utifrån. Andelen personer med ganska litet eller mycket litet förtroende är 30 procent. 
 Tabell 9 Förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 åsikt/känner 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 ej till 
  
 Att domstolarna inte låter 
  
 9 
  
 41 
  
 23 
  
 7 
  
 20 
  
 +20 
  
 sig påverkas utifrån 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer. Antal svar totalt 1 416. För en förklaring av begreppet förtroende- balans se tabell 1. 
 49 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 Lägst förtroende vad gäller denna fråga har unga män och personer med medelhög utbildning. Kvinnor i åldern 30 till 49 år och perso- ner med medellåg utbildning tenderar att hysa högre förtroende för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån. Olikheterna mellan olika grupper är dock relativt begränsade, vilket framkommer av tabell 10 nedan. 
 Tabell 10 Förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån efter kön, ålder och utbildning (allmänheten, förtroendebalans, antal) 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 16–29 
  
 30–49 
  
 50–64 
  
 65+ 
  
 Låg 
  
 Medellåg 
  
 Medelhög 
  
 Hög 
  
 Domstolarna 
  
 +25 
  
 +16 
  
 +13 
  
 +23 
  
 +19 
  
 +20 
  
 +18 
  
 +30 
  
 +16 
  
 +20 
  
 Antal svar 
  
 729 
  
 680 
  
 206 
  
 438 
  
 404 
  
 374 
  
 360 
  
 291 
  
 312 
  
 441 
  
 Kommentar: Tabellen visar förtroendebalansen på resultatet av påståendet Att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. För kategorier av utbildning se tabell 2. 
 Förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån skiljer sig åt beroende på bostadsort. Lägst förtroende återfinns bland personer som är bosatta i tätort med mindre än 40 000 invånare eller på landsbygden. Förtroendet är högre i centrala delar av städer större än 40 000 invånare. Skillnaderna är även här förhål- landevis små. 
 5.3 Differentierade bedömningar? 
 Generellt sett hänger förtroendebedömningarna av de olika aspekter- na på domstolarna nära samman. De som hyser förtroende för den generella frågan om domstolens förmåga att döma korrekt, tende- rar också att hysa förtroende för andra frågor som rör domstols- väsendet. De som har lågt förtroende för domstolens förmåga att döma korrekt har ofta också lågt förtroende när det gäller andra frågor. 
 50 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 Diagram 2 Korrelationer mellan förtroende för aspekter av domstolsväsendet och förtroendet för domstolen (allmänheten) 
  
 Att domare har kompetens 
  
 att döma korrekt. 
  
 0,77 
  
 Att domsolarna är 
  
 omsorgsfulla och 
  
 noggranna i sitt arbetet. 
  
 0,74 
  
 Att nämndemän har 
  
 kompetens att döma 
  
 korrekt. 
  
 0,68 
  
 Att enskilda personer som 
  
 deltar i 
  
 domstolsförhandlingar blir 
  
 0,61 
  
 bemötta med respekt av 
  
 personalen i domstolarna. 
  
 0,61 
  
 Att domstolarna avgör 
  
 målen inom rimlig tid. 
  
 0 
  
 0,1 
  
 0,2 
  
 0,3 
  
 0,4 
  
 0,5 
  
 0,6 
  
 0,7 
  
 0,8 
  
 0,9 
  
 1 
  
 Kommentar: Korrelationskoefficienten (Wheeler) är ett mått på korrelationen mellan två variabler. Måttet kan anta värden mellan  
 –1 
  och +1. Värden kring 0 indikerar avsaknad av korrelation. Korrela- tionskoefficienten beskriver samvariationen mellan två variabler. Samvariation innebär att vissa variabelvärden (t.ex. mycket stort förtroende för domstolarna) har en mer eller mindre stark tendens att förekomma tillsammans med vissa andra variabelvärden (t.ex. mycket stort förtroende för att domstolarna är omsorgsfulla och noggranna). Diagrammet visar korrelationen mellan förtroendet för olika aspekter av domstolsväsendet och resultatet av påståendet Domstolarna dömer korrekt. Samtliga korrelationer i diagrammet är signifikanta på  
 99-procentsnivån. 
  
 Korrelationerna i diagrammet är mycket starka, även om de exakta värdena inte är så betydelsefulla. De som har högt förtroende för en aspekt av verksamheten har det också för andra delar. För- klaringen är sannolikt att människor i allmänhet inte är tillräckligt insatta för att kunna skilja ut olika aspekter utan är antingen gene- rellt positiva eller generellt sett negativa. Men korrelationerna visar samtidigt att vissa aspekter av domstolsväsendet tycks ha större betydelse för benägenheten att hysa förtroende för domstolarna. Av störst betydelse för det generella domstolsförtroendet är om man har förtroende för att domare har kompetens att döma kor- rekt. Att domstolarna avgör målen inom rimlig tid är av betydelse för förtroendet, men inte i samma utsträckning som förtroendet för domarna. 
 Diagrammen ovan visar också att vissa frågor är mer intressanta än andra. Resultatet på till exempel frågan om domstolarna är om- sorgsfulla och noggranna, liknar resultatet på frågan om dom- 
 51 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 stolarna dömer korrekt i sådan grad att måtten troligtvis är uttryck för samma sak. Svarspersonerna uppfattar sannolikt ingen större skillnad på alternativen om domstolarna dömer korrekt eller huru- vida de är omsorgsfulla och noggranna i sitt arbetssätt. 
 5.4 Förtroendet för rapporteringen om domstolarna i media 
 Lejonparten av medborgarna i Sverige kommer aldrig i kontakt med domstolarna, utöver vad som förmedlas om domstolsväsendet genom medier. Andelen som uppger massmedier som en källa till information om hur domstolarna fungerar är 72 procent. Av dessa anledningar är frågan om förtroendet för rapporteringen från dom- stolarna av stor betydelse. 
 Tabell 11 Förtroendet för rapporteringen om domstolar i media (allmän- heten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 åsikt/känner 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 ej till 
  
 Förtroendet för mass- 
  
 3 
  
 29 
  
 32 
  
 17 
  
 19 
  
 -17 
  
 mediernas rapportering 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att det som rapporteras i tidningar och radio/tv stämmer överens med det som faktiskt sägs och händer i domstolarna. Antal svar totalt 1 422. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Allmänhetens förtroende för rapporteringen om vad som händer i domstolen visar sig vara mycket begränsat. Närmare hälften av svarspersonerna uppger sig sakna förtroende i denna fråga. Det bör dock framhållas att påståendet är formulerat på ganska fordrande vis, vilket torde påverka svarsmönstret. Rapporteringen skall stämma överens med vad som faktiskt sägs och händer i domstolarna. 
 Förtroendet för rapporteringen om domstolarna handlar inte bara om domstolarna, utan om journalistiken. Mätningar av för- troendet för rapporteringen av specifika områden av samhällslivet ger generellt högre värden. I en undersökning gällande bedöm- ningen av medias rapportering om barnomsorg, skola, sjukvård och äldreomsorg ligger förtroendebalansen i intervallet +23 till +25. 
 TPF 
  
 22 
  
 FPT 
  
 22 
  
 TP PT  
 Evans (2008) s 114. 
 52 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 Misstron mot rapporteringen hänger därför samman med att den behandlar förehavanden i domstolen. 
 Radio/tv och dagspress hör som generella samhällsinstitutioner inte till förtroendebotten. 
 TPF 
  
 23 
  
 FPT  
 Det ligger därför närmare till hands att koppla det låga förtroendet till en särskild grupp, nämligen kvälls- tidningarna. Mycket av domstolsrapporteringen förekommer i kvällspressen, särskilt i fråga om uppmärksammade rättsfall. Kvällstidningar åtnjuter också generellt ett betydligt lägre för- troende jämfört med radio/tv och dagspress. 
 TPF 
  
 24 
  
 FPT  
 Det är rimligt att tro att det är domstolsrapportering med tabloid dramaturgi som åter- speglas i individernas svar och som skapat det låga förtroendet. 
 Tabell 12 Förtroendet för rapporteringen i media efter utbildning (allmän- heten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 Utbildning 
  
 åsikt/känner 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Låg 
  
 2 
  
 30 
  
 27 
  
 15 
  
 26 
  
 -10 
  
 360 
  
 Medellåg 
  
 3 
  
 26 
  
 33 
  
 13 
  
 25 
  
 -17 
  
 291 
  
 Medelhög 
  
 4 
  
 32 
  
 29 
  
 17 
  
 18 
  
 -10 
  
 312 
  
 Hög 
  
 3 
  
 30 
  
 38 
  
 19 
  
 10 
  
 -24 
  
 441 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att det som rapporteras i tidningar och radio/tv stämmer överens med det som faktiskt sägs och händer i domstolarna. Utbildning kategoriserat som i tabell 5. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. För kategorier av utbild- ning se tabell 2. 
 De mest kritiska till rapporteringen om domstolarna återfinns bland högutbildade. Det ger stöd åt antagandet att det framför allt är kvällspressen som avses eftersom just utbildade är kritiska till kvällstidningars innehåll. 
 TPF 
  
 25 
  
 FPT  
 Andelen personer som anger alternativet ingen åsikt/känner ej till är högre bland personer med låg utbildning. Förtroende för medierapporteringen är marginellt högre bland män jämfört med kvinnor. Personer som bor i förorter till storstäder och i Stockholm, Göteborg och Malmö tenderar att hysa lägre förtroende för rapporteringen i media. 
  
 23 
  
 TP PT  
 Förtroendebalans för radio/tv och dagspress var 2007 +41 respektive +5.  
 24 
  
 TP PT  
 Watson, Weibull  Wadbring (2008) s 373. 
  
 25 
  
 TP PT  
 Green (2007). 
 53 
 Bilaga 3 SOU 2008:106 
  
 Tabell 13 
  
 Förtroendet för domstolarna efter förtroendet för rapportering i 
  
 media (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Förtroendet för 
  
 Ingen 
  
 domstolarna  
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 Förtroendet för 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 rapporteringen  
  
 Mycket och ganska 
  
 15 
  
 64 
  
 13 
  
 4 
  
 4 
  
 +62 
  
 453 
  
 stort förtroende 
  
 Ganska litet för- 
  
 4 
  
 70 
  
 17 
  
 5 
  
 4 
  
 +52 
  
 454 
  
 troende 
  
 Mycket litet för- 
  
 5 
  
 48 
  
 26 
  
 12 
  
 9 
  
 +15 
  
 237 
  
 troende 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendena Att domstolarna dömer korrekt och Att det som rapporteras i tidningar och radio/tv stämmer överens med det som faktiskt sägs och händer i domstolarna. Mycket och ganska stort förtroende är sammanslagna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans 
 se tabell 1. 
 I tabell 13 redovisas förtroendet för domstolarna horisontellt, efter tre grupper med olika grad av förtroende för rapporteringen i media uppställt vertikalt. Av tabellen kan man t.ex. utläsa att 15 procent av svarspersonerna som har mycket eller ganska stort förtroende för medierapporteringen också har mycket stort för- troende för domstolarna. 
 Personer med förtroende för domstolar litar i högre grad än genomsnittet på rapporteringen om domstolar i media. Det bör dock framhållas att gruppen med ganska litet förtroende för rap- porteringen i media hyser i det närmaste lika stort förtroende för domstolarna som gruppen med mycket och ganska stort förtro- ende för rapporteringen. Det tyder på att förtroendet för medie- rapporteringen skiljer sig något från övriga förtroendefrågor i undersökningen. Korrelationen mellan medieförtroende och för- troendet för att domstolarna dömer korrekt är klart lägre än för andra frågor om förtroende. 
 TPF 
  
 26 
  
 FPT 
  
 Det kan uppfattas som paradoxalt att personer som misstor medias rapportering, i så hög grad anser sig vara i stånd att fälla ett omdöme hur väl domstolsväsendet fungerar, då massmedier är källan till information om domstolarna för majoriteten i samhället. 
  
 26 
  
 TP PT  
 Korrelation r=0.56. 
 54 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 5.5 Kunskap skapar förtroende 
 Att utbildning har betydelse för vilket förtroende man har för domstolar har vi belagt i det föregående. Samtidigt har det visat sig att de flesta svarspersoner inte kan differentiera mellan olika aspekter av domstolarna. Frågan är då vilka kunskaper allmänheten har – och vad detta betyder för domstolsförtroendet. I enkäten ingick ett mindre kunskapstest som byggde på att svarspersonerna skulle ta ställning till åtta påståenden och bedöma om de var rätt eller fel. Dessa var formulerade på ett sådant sätt att det skulle vara svårt att ta reda på vad som var rätt eller fel. 
 TPF 
  
 27 
  
 FPT 
  
 I fråga om kunskapsnivå visade testet att 9 procent hade alla rätt, medan 4 procent inte hade något rätt. Det genomsnittliga antalet rätt var ca 5,5. I diagrammet nedan redovisas fördelningen av antalet rätta svar på kunskapstestet. 
 Diagram 3 Fördelningen av antalet rätta svar på kunskapstestet, utifrån kategorierna  
 0–4 
  rätt,  
 5–6 
  rätt och  
 7–8 
  rätt (allmänheten, procent) 
 33% 
  
 0-4 
  rätt  
 46%  
  
 5-6 
  rätt  
 7-8 
  rätt 
 21% 
 De tre påståenden som uppvisade den största andelen rätta svar var Domstolens uppgift är att döma på grundval av vad som är bevisat i målen. (96 procent rätt), Domstolarna avgör tvister av olika slag exempelvis mellan samhället och enskilda personer. (90 procent) 
  
 27 
  
 TP PT  
 Påståenden: 1. Domstolarna utreder brott tillsammans med polis och åklagare. 2. Domstolarna har till uppgift att alltid värna samhällets intressen framför enskilda personers intresse. 3. Glenn stolarna är självständiga i förhållande till staten och andra myndigheter när de dömer. 4. Glenn stolarna avgör tvister av olika slag exempelvis mellan samhället och enskilda personer. 5. Glenn stolarna får döma en åtalad person även för en annan brottslig handling än den som personen är åtalad för. 6. Det är domstolens uppgift att se till att allt som talar för att en åtalad är oskyldig kommer fram under domstolsförhandlingen. 7. Domstolens uppgift är att döma på grundval av vad som är bevisat i målen. 8. De svenska nämndemännen fungerar på samma sätt som en jury i t.ex. England och USA. 
 55 
 Bilaga 3 SOU 2008:106 
 och Domstolarna är självständiga i förhållande till staten och andra myndigheter när de dömer. (84 procent). 
 De tre påståenden som uppvisade den minsta andelen rätta svar var Domstolarna utreder brott tillsammans med polis och åkla- gare. (44 procent) och Domstolarna har till uppgift att alltid värna samhällets intressen framför enskilda personers intresse. (65 procent) och De svenska nämndemännen fungerar på samma sätt som en jury i t.ex. England och USA. (67 procent). Här är inte platsen att värdera om resultatet visar på goda eller dåliga kun- skaper, men svaren ger ändå en indikation på allmänhetens kun- skaper om rättsväsendet. 
 Som väntat skiljer sig resultatet på kunskapstestet mellan olika grupper. Ett något lägre antal rätta svar återfinns bland kvinnor, personer med annat hemspråk än svenska och personer med låg utbildning. Kunskapstester i enkätundersökningar är dock för- knippade med en rad problem, som gör att svaren måste tolkas med viss försiktighet. 
 TPF 
  
 28 
  
 FPT  
 Det finns dock tydliga skillnader i förtroende mellan personer med olika kunskapsnivå, som gör att man kan urskilja linjer i svarsmönstren. Den tydligaste linjen är att kunskap skapar förtroende. 
 Den intressanta frågan är vad kunskaperna kan tänkas betyda för inställningen till domstolarna. I tabell 14 redovisas förtroendet utifrån antal rätt på kunskapstestet. Av den översta raden kan man t.ex. utläsa att andelen personer som har mycket stort förtroende i gruppen med 0 till 4 rätta svar på kunskapstestet är 7 procent. För- troendebalansen för samma kategori är +7. Siffrorna som är ställda inom parantes är skillnaden mellan det aktuella värdet och mot- svarande värde genomsnittligt för allmänheten. I rutan för ingen åsikt/känner inte till i kategorin med 0 till 4 rätt står siffran 21 inom parantes. Detta betyder att andelen personer som har valt detta svarsalternativ är 21 procentenheter högre än genomsnittet. 
  
 28 
  
 TP PT  
 Ett exempel på detta är att äldre och personer med lägre utbildning tenderar att svara i positiv riktning på påståenden. 
 56 
 SOU 2008:106 Bilaga 3 
  
 Tabell 14 
  
 Förtroendet för domstolar efter resultatet på kunskapstestet 
  
 (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Resultat på 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 kunskapstest 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 0–4 
  rätt 
  
 7(±0) 
  
 27(-25) 
  
 21(+4) 
  
 8(+2) 
  
 37(+21) 
  
 +7 
  
 287 
  
 5–6 
  rätt 
  
 6(-1) 
  
 58(+4) 
  
 16(-1) 
  
 7(+1) 
  
 13(-16) 
  
 +43 
  
 653 
  
 7–8 
  rätt 
  
 8(±1) 
  
 65(+11) 
  
 15(-2) 
  
 4(-2) 
  
 8(-8) 
  
 +54 
  
 485 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt, fördelat på antal rätt på kunskapstestet i enkäten. Inom parantes anges skillnaden mellan aktuellt värde och motsvarande värde genomsnittligt bland allmänheten. För en förklaring av begreppet förtroende- balans se tabell 1. 
 En viktig skillnad mellan grupperna är andelen personer som valt att svara på frågan om huruvida domstolarna dömer korrekt. Bland personer i gruppen med 0 till 4 rätt har 37 procent valt svars- alternativ ingen åsikt/känner ej till. Motsvarande andel för personer med  
 7–8 
  rätt är 8 procent. De som har goda kunskaper tar ställning till påståendet om domstolarna i högre utsträckning än de med låga kunskaper. Resultatet bekräftar det tidigare antagandet att en inte obetydlig del av allmänheten på grund av bristande kunskap har svårt att bedöma domstolarna. 
 Ett samband finns också mellan resultatet på kunskapstestet och förtroendet för domstolarna. Förtroendebalansen för gruppen med 0 till 4 rätt på testet är +7. Detta kan jämföras med förtroende- balansen för gruppen med  
 7-8 
  rätt på kunskapstestet som är +54. Skillnaden i förtroende mellan grupperna är tydligast i fördelningen mellan de två mittalternativen. Personer med goda kunskaper tenderar att välja alternativet ganska stort förtroende, i stället för vet ej/känner ej till eller ganska litet förtroende. 
 Resultatet på kunskapstestet hör till de variabler som är mest utslagsgivande för förtroendet för domstolarna, och där förtro- endebalansen skiljer sig mest mellan de olika kategorierna. Genom- slaget för utbildningsbakgrund är också stort, vilket i sig kan tänkas samvariera med resultatet på kunskapstestet. 
 Förtroendet för domarnas kompetens att döma korrekt i målen är korrelerade till resultatet på kunskapstestet på samma sätt som för den generella frågan om huruvida domstolarna dömer korrekt. När det gäller förtroendet för nämndemän saknas ett samband 
 57 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 mellan resultatet på kunskapstestet och förtroende för denna roll i domstolarna. Detta kan utläsas av tabellerna 15 och 16. 
 Tabell 15 Förtroendet för domare efter resultatet på kunskapstestet (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Resultat på 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 kunskapstest 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 0–4 
  rätt 
  
 9(-5) 
  
 31(-21) 
  
 13(+1) 
  
 8(+4) 
  
 39(+21) 
  
 +19 
  
 279 
  
 5–6 
  rätt 
  
 14(±0) 
  
 56(+4) 
  
 12(±0) 
  
 3(-1) 
  
 15(-3) 
  
 +55 
  
 652 
  
 7–8 
  rätt 
  
 19(+5) 
  
 58(+6) 
  
 10(-2) 
  
 2(-2) 
  
 11(-7) 
  
 +65 
  
 483 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domare har kompetens att döma korrekt, fördelat på antal rätt på kunskapstestet i enkäten. Inom parantes anges skillnaden mellan aktuellt värde och motsvarande värde genomsnittligt bland allmänheten. För en förklaring av begreppet för- troendebalans se tabell 1. 
 Den största skillnaden mellan personer i kategorin  
 0–4 
  rätt och 7– 8 rätt är att den senare gruppen tar ställning i frågan om domarens kompetens i långt högre grad. Personer med bättre resultat på kun- skapstestet har även högre förtroende för domarens kompetens. Således påminner svarsmönstret om motsvarande resultat vad gäller förtroendet för domstolen generellt. 
 Tabell 16 Förtroendet för nämndemän efter resultatet på kunskapstestet (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Resultat på 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 kunskapstest 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 0–4 
  rätt 
  
 5(+1) 
  
 22(-12) 
  
 21(-6) 
  
 9(-2) 
  
 43(+19) 
  
 -3 
  
 281 
  
 5–6 
  rätt 
  
 4(±0) 
  
 38(+4) 
  
 27(±0) 
  
 10(-1) 
  
 21(-3) 
  
 +5 
  
 653 
  
 7–8 
  rätt 
  
 4(±0) 
  
 36(+2) 
  
 30(+3) 
  
 14(+3) 
  
 16(-8) 
  
 -4 
  
 485 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att nämndemän har kompetens att döma korrekt, fördelat på antal rätt på kunskapstestet i enkäten. Inom parantes anges skillnaden mellan aktuellt värde och motsvarande värde genomsnittligt bland allmänheten. För en för- klaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 58 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 Skillnaden i förtroende för nämndemän bland personer med olika resultat på kunskapstestet är liten och något samband mellan kun- skapsnivå och förtroende finns inte. Det som skiljer grupperna är i stället benägenheten att ta ställning. Förtroendet för att dom- stolarna inte låter sig påverkas utifrån, är större bland personer som har ett bra resultat på kunskapstestet. Den största skillnaden mel- lan grupperna är dock att andelen som inte har någon åsikt eller inte känner till är betydligt större bland personer med sämre resul- tat på kunskapstestet (tabell 17). 
 Tabell 17 Förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån efter resultat på kunskapstestet (allmänheten, procent, förtro- endebalans, antal) 
  
 Resultat på 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 kunskapstest 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 0–4 
  rätt 
  
 6 
  
 28 
  
 18 
  
 9 
  
 39 
  
 +7 
  
 283 
  
 5–6 
  rätt 
  
 10 
  
 42 
  
 23 
  
 6 
  
 19 
  
 +23 
  
 650 
  
 7–8 
  rätt 
  
 9 
  
 48 
  
 26 
  
 6 
  
 11 
  
 +25 
  
 484 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Förtroendet för mediernas rapportering om domstolarna är lägst bland personer med hög utbildning. Det föreligger även ett sam- band mellan antalet rätt på kunskapstestet och förtroende för rap- porteringen om domstolar i media. Ju bättre resultat på kunskaps- testet, desto lägre förtroende för rapporteringen. Tendensen är också att personer med sämre resultat på kunskapstestet tar ställ- ning i frågan i mindre utsträckning än andra personer. Resultatet stärker den tidigare tolkningen att förtroendet för mediernas rap- portering skiljer sig från bedömningarna av domstolarna. Det är således mycket tydligt att de som är särskilt väl insatta i rättsväsen- det är de som värderar medierna mest kritiskt. 
 59 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 Tabell 18 Förtroendet för rapporteringen i media efter resultat på kunskaps- testet (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Resultat på 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 kunskapstest 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 0–4 
  rätt 
  
 3 
  
 25 
  
 22 
  
 15 
  
 35 
  
 -7 
  
 286 
  
 5–6 
  rätt 
  
 3 
  
 30 
  
 32 
  
 17 
  
 18 
  
 -16 
  
 651 
  
 7–8 
  rätt 
  
 3 
  
 29 
  
 39 
  
 18 
  
 11 
  
 -25 
  
 485 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att det som rapporteras i tidningar och radio/tv stämmer överens med det som faktiskt sägs och händer i domstolarna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Sammantaget visar undersökningen att kunskaperna generellt är högre bland män och högutbildade. Ju bättre resultat på kunskaps- testet, desto högre förtroende har man generellt för domstolarna. Denna huvudregel är dock inte tillämpbar när det gäller förtroendet för nämndemän och förtroendet för medias rapportering om dom- stolarna. 
 5.5 Vad betyder etnisk bakgrund? 
 Erfarenheter från tidigare undersökningar visar att personer som är uppväxta utomlands eller vars föräldrar är uppväxta utanför Sverige har lägre förtroende för rättsväsendet som helhet, och för dom- stolar specifikt. Detta avsnitt handlar om vad etnisk bakgrund har för betydelse när det gäller förtroende för domstolsväsendet. 
 Bland de svarande i allmänhetsundersökningen är en mycket klar majoritet uppväxta i Sverige med föräldrar uppväxta i Sverige och med svenska som hemspråk (tabell 19). Andelarna är högre än vad som kunde förväntas av befolkningsstatistiken beroende på att svarsbortfallet erfarenhetsmässigt visar sig vara större i de grupper som inte har svensk bakgrund. Den största gruppen med utländsk bakgrund är de som har föräldrar uppväxta i andra länder än Sverige. 
 60 
 SOU 2008:106 Bilaga 3 
  
 Tabell 19 
  
 Uppväxt, hemspråk och föräldrars uppväxt (allmänheten, 
  
 procent, antal) 
  
 Båda i Sverige 
  
 En utomlands 
  
 Båda utomlands 
  
 Summa 
  
 Antal 
  
 Svenska 
  
 Annat hemspråk 
  
 - 
  
 procent 
  
 svar 
  
 Sverige 
  
 Utanför Sverige 
  
 - 
  
 Föräldrars uppväxt 
  
 78 
  
 12 
  
 10 
  
 100 
  
 1 453 
  
 Hemspråk 
  
 91 
  
 9 
  
 100 
  
 1 401 
  
 Egen uppväxt 
  
 93 
  
 7 
  
 100 
  
 1 360 
  
 Kommentar: Tabellen visar föräldrars uppväxt, hemspråk och egen uppväxt i procent och antal totalt. 
 Frågan är då hur personer med  
 icke-svensk 
  bakgrund värderar domstolarna i förhållande till övriga. Det generella mönstret är att förtroendet bland personer födda i utlandet är lägre än bland personer födda i Sverige. Skillnaden mellan förtroendebalanserna är 19 procentenheter. Personer som är uppväxta utanför Sverige ten- derar också att sakna uppfattning i frågan i något högre grad. 
 Tabell 20 Förtroendet för domstolarna efter uppväxt (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 Uppväxt 
  
 åsikt/känner 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Sverige 
  
 7 
  
 57 
  
 17 
  
 5 
  
 14 
  
 +42 
  
 1 246 
  
 Utanför Sverige 
  
 5 
  
 48 
  
 22 
  
 8 
  
 17 
  
 +23 
  
 102 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Förtroendet för domstolarna är även lägre än genomsnittet bland personer där en förälder är uppväxt utomlands och som lägst bland personer där båda föräldrarna är uppväxta utomlands. Störst andel personer som saknar åsikt eller inte känner till återfinns i gruppen med en förälder uppväxt utomlands. 
 61 
 Bilaga 3 SOU 2008:106 
  
 Tabell 21 
  
 Förtroendet för domstolarna efter föräldrarnas uppväxt (allmän- 
  
 heten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Föräldrars 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 uppväxt 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Båda uppväxta 
  
 7 
  
 57 
  
 16 
  
 5 
  
 15 
  
 +43 
  
 1 126 
  
 i Sverige 
  
 En uppväxt 
  
 12 
  
 37 
  
 17 
  
 7 
  
 27 
  
 +25 
  
 154 
  
 utomlands 
  
 Båda uppväxta 
  
 5 
  
 48 
  
 22 
  
 8 
  
 17 
  
 +23 
  
 145 
  
 utomlands 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Det finns även skillnader i förtroende mellan personer med svenska som hemspråk och personer med annat hemspråk. Förtroende- balansen för personer med svenska som modersmål är högre än motsvarande mått för personer med annat hemspråk. Noterbart är att 10 procent av befolkningen med annat hemspråk än svenska hyser mycket litet förtroende för domstolarna. 
  
 Tabell 22 
  
 Förtroendet för domstolarna efter hemspråk (allmänheten, 
  
 procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 Hemspråk 
  
 åsikt/känner 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Svenska 
  
 7 
  
 56 
  
 16 
  
 6 
  
 15 
  
 +41 
  
 1 
  
 256 
  
 Annat språk 
  
 7 
  
 44 
  
 20 
  
 10 
  
 19 
  
 +21 
  
 134 
  
 Förtroendet för domarens kompetens att döma korrekt är på lik- nande sätt sammankopplat med föräldrarnas uppväxt. Personer vars båda föräldrar är uppväxta i Sverige tenderar att hysa högre förtro- ende för domarkåren, jämfört med personer där en eller båda för- äldrarna är uppväxta utomlands. Nämndemännen åtnjuter i stort sett samma förtroende bland personer med båda föräldrarna upp- växta i Sverige och bland personer med en förälder uppväxt utom- lands. Gruppen med båda föräldrarna födda utomlands känneteck- nas av ett något lägre förtroende för nämndemäns kompetens att döma korrekt. 
 62 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 Tabell 23 Förtroendet för respektfullt bemötande totalt och efter föräldrar- nas uppväxt (allmänheten, procent, förtroende 
 balans, antal) 
  
 Föräldrars 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 uppväxt 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Totalt 
  
 12 
  
 41 
  
 13 
  
 4 
  
 30 
  
 +36 
  
 1 424 
  
 Båda uppväxta i 
  
 12 
  
 43 
  
 12 
  
 4 
  
 29 
  
 +39 
  
 1 125 
  
 Sverige 
  
 En uppväxt utom- 
  
 14 
  
 31 
  
 12 
  
 5 
  
 38 
  
 +28 
  
 154 
  
 lands 
  
 Båda uppväxta 
  
 14 
  
 37 
  
 16 
  
 6 
  
 27 
  
 +29 
  
 145 
  
 utomlands 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att enskilda personer som deltar i domstols- förhandlingarna blir behandlade med respekt av personalen i domstolarna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Totalt sett är andelen med ganska stort och mycket stort förtro- ende för att bli behandlade respektfullt 53 procent. Andelen perso- ner som tror att enskilda personer blir behandlande med respekt i domstolarna är högre bland personer vars föräldrar är uppväxta i Sverige. En mycket stor del av de svarspersonerna har valt alterna- tivet ingen åsikt/känner ej till. 
 I enkäten ställdes en fråga om utsikten att få en rättvis dom i domstolarna, oavsett om man har svensk eller utländsk bakgrund. I tabell 24 redovisas resultatet i denna fråga. 
 Tabell 24 Förtroendet för möjligheten för en rättvis dom totalt och efter föräldrarnas uppväxt (allmänheten, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Totalt 
  
 8 
  
 38 
  
 23 
  
 10 
  
 21 
  
 +13 
  
 1 423 
  
 Båda uppväxta i 
  
 8 
  
 39 
  
 24 
  
 9 
  
 20 
  
 +14 
  
 1 124 
  
 Sverige 
  
 En uppväxt 
  
 11 
  
 33 
  
 17 
  
 10 
  
 29 
  
 +17 
  
 154 
  
 utomlands 
  
 Båda uppväxta 
  
 8 
  
 28 
  
 27 
  
 21 
  
 16 
  
 -12 
  
 145 
  
 utomlands 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet För möjligheten att få en rättvis dom i domstolarna oavsett om man har svensk eller utländsk bakgrund. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 63 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 Totalt sett hyser omkring halva befolkningen mycket eller ganska stort förtroende för möjligheten att få en rättvis dom, oavsett om man har svensk eller utländsk bakgrund. Andelen med ganska eller mycket litet förtroende är 31 procent av befolkningen och en femtedel saknar uppfattning i frågan. Det måste uppfattas som anmärkningsvärt att en tredjedel av befolkningen misstror dom- stolarnas förmåga att bortse från etniskt ursprung när de dömer. 
 Förtroendet för att domstolarna inte påverkas av om man har svensk eller utländsk bakgrund är ännu längre bland personer vars båda föräldrar är uppväxta utomlands. Närmare hälften har ganska eller mycket litet förtroende för domstolarnas förmåga till lika- behandling mellan personer med svensk eller utländsk bakgrund. Andelen som saknar förtroende är större än andelen personer med förtroende. Det kan diskuteras hur det lägre förtroendet skall tolkas. Tidigare analyser visar att personer som inte har svensk bakgrund har något lägre förtroende för i stort sett alla samhälls- institutioner i jämförelse med personer uppväxta i Sverige. Två faktorer har sannolikt stor betydelse. Den ena är att många har sin bakgrund i länder med auktoritära myndighetsstrukturer och där- för har en naturlig skepsis till myndigheter, den andra att många i dessa grupper har förhållandevis begränsad kunskap om det svenska samhällssystemet. 
 För att belysa hur den svenska allmänheten i stort uppfattar villkoren för personer med utländsk bakgrund i domstolarna ställ- des i enkäten en följdfråga till dem som valt svarsalternativet ganska litet eller mycket litet förtroende. Dessa fick frågan om huruvida det är personer med utländsk bakgrund eller personer med svensk bakgrund som har sämre förutsättningar att få en rätt- vis prövning. Av dem svarande 87 procent att det är personer med utländsk bakgrund som riskerar att drabbas av bristen på lika- behandling. Den grupp som de flesta tror drabbas negativt av orätt- visor i domstolarna, har således ännu lägre förtroende för lika- behandling. Det bör understrykas att svarsandelen är högre i den grupp som har litet förtroende för domstolarna. 
 64 
 SOU 2008:106 Bilaga 3 
  
 Tabell 25 
  
 Förtroendet för lika behandling i övrigt (allmänheten, procent, 
  
 förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen åsikt/känner 
  
 Förtroende 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 ej till 
  
 balans 
  
 Allmänheten 
  
 8 
  
 37 
  
 26 
  
 12 
  
 17 
  
 +7 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna i övrigt behandlar alla människor lika när de dömer, dvs. med hänsyn till kön, ålder, utbildning, yrke, sexuell läggning, tidigare straffad etc. Antal svar totalt 1 417. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 När samtliga svarspersoner fick värdera domstolarnas förmåga till likabehandling var andelarna annorlunda. I tabell 25 redovisas för- troendet för att domstolarna i övrigt behandlar alla människor lika när de dömer, dvs. med hänsyn till kön, ålder, utbildning, yrke, sexuell läggning, tidigare straffad, etc. 
 TPF 
  
 29 
  
 FPT  
 Omkring hälften av befolk- ningen har mycket eller ganska stort förtroende för att dom- stolarna behandlar människor lika. Men andelen som misstror domstolarnas förmåga att sätta personliga egenskaper åt sidan är över en tredjedel. 
 En något större andel personer tenderar att sakna förtroende i denna fråga, jämfört med när det gäller likhet inför lagen mellan svenskar och utlandsfödda. Å andra sidan inkluderar denna fråga fler kategorier (kön, ålder, utbildning, yrke, sexuell läggning, tidi- gare straffad, etc.), vilket torde öka sannolikheten för att man tror att någon grupp blir diskriminerad. Även om det således finns en positiv övervikt för domstolarnas förmåga till likabehandling måste ändå andelen personer som misstor domstolarnas förmåga till lika- behandling uppfattas som anmärkningsvärt stor. 
 6 Domstolserfarenhet 
 Inom ramen för kartläggningen av förtroendet för domstolarna gjordes två separata urval. I detta kapitel behandlas det urval som adresserades till personer med domstolserfarenhet (nedan kallad erfar- enhetsundersökningen). Kapitlet är uppdelat i tre avsnitt. Avsnitt 6.1 behandlar uppgifter om gruppen som undersöktes. Avsnitt 6.2 handlar om förtroendet för domstolsväsendet. I avsnitt 6.3 redovisas 
  
 29 
  
 TP PT  
 Frågan är placerad i detta avsnitt för att underlätta jämförelsen med förtroendet för lika- behandling mellan personer med svensk och utländsk bakgrund. 
 65 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 resultaten från de frågor i enkäten som kretsar kring erfarenheter av domstolsväsendet och bemötande i domstolarna. 
 6.1 Gruppen med domstolserfarenhet 
 Totalt 186 personer med domstolserfarenhet har besvarat enkäten om domstolsförtroende. I tabellen nedan framkommer fördel- ningen av svar mellan utbildning, yrke, bostadsort, ålder och kön. 
 Tabell 26 Utbildning, yrke, bostadsort och kön (erfarenhetsundersökningen, procent, antal) 
  
 Utbildning 
  
 Låg 
  
 Medellåg 
  
 Medelhög 
  
 Hög 
  
 Summa 
  
 Antal 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 procent 
  
 svar 
  
 Procent 
  
 21 
  
 23 
  
 25 
  
 31 
  
 100 
  
 179 
  
 Yrke 
  
 Arbetaryrken 
  
 Tjänstemanna- 
  
 Egen 
  
 Summa 
  
 Antal 
  
 yrken 
  
 företagare 
  
 procent 
  
 svar 
  
 Procent 
  
 40 
  
 37 
  
 23 
  
 100 
  
 116 
  
 Bostadsort 
  
 Storstad 
  
 Utanför 
  
 Summa 
  
 Antal 
  
 storstad 
  
 procent 
  
 svar 
  
 Procent 
  
 58 
  
 42 
  
 100 
  
 186 
  
 Ålder 
  
 Under 50 år 
  
 Över 50 år 
  
 Summa 
  
 Antal 
  
 procent 
  
 svar 
  
 Procent 
  
 55 
  
 45 
  
 100 
  
 171 
  
 Kön 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Summa 
  
 Antal 
  
 procent 
  
 svar 
  
 Procent 
  
 43 
  
 57 
  
 100 
  
 181 
  
 Kommentar: Tabellen visar fördelningen av svar efter utbildning, yrke, bostadsort, ålder och kön. På grund av internt bortfall summerar inte antalet svar till 186. Samtliga yrkeskategorier är inte medräknade i tabellen. För kategorier av utbildning se tabell 2. 
 En jämförelse mellan erfarenhetsundersökningen och undersök- ningen riktad till allmänheten visar att fördelningen mellan olika yrken och mellan olika grad av utbildning är ungefär den samma i båda undersökningarna. Däremot är andelen personer som bor i storstäder högre i erfarenhetsundersökningen. Andelen kvinnor och personer över 50 år är något högre i undersökningen riktad till allmänheten, men betydligt lägre i erfarenhetsundersökningen. 
 De personer som har erfarenhet av domstolar har det ofta från mer än ett tillfälle. Nästan var fjärde svarsperson har varit med i tre eller fler mål (diagram 4). Det är svårt att jämföra resultatet mot verkligheten. Om vi ser till den grupp i allmänhetsundersökningen som har erfarenhet från domstol är antalet kontakter där klart 
 66 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 lägre. Möjligen betyder det faktum att urvalet hämtats från vissa domstolar att det blir en högre andel personer med upprepade erfarenheter av domstolskontakter. Det är viktigt att ha med detta vid tolkningen av svaren. 
 Diagram 4 Antal mål (erfarenhetsundersökningen, procent) 
  
 23% 
  
 40% 
  
 Ett 
  
 Två till tre 
  
 Tre eller fler 
  
 37% 
  
 Brottmål är den vanligaste typen av ärenden och utgör 60 procent av det totala antalet mål. Enligt enkätsvaren är det bara 19 personer, eller 8 procent av svarspersonerna som har erfarenhet av förvalt- ningsrättsligt mål. Registreringen av inkomna svar (se appendix) i erfarenhetsundersökningen visar att detta sannolikt inte stämmer och felet beror troligen på att svarspersonerna inte alltid har upp- gett rätt ärendetyp i enkäten. Det är dock viktigt att ha i minne att när svarspersonerna med domstolserfarenhet uttalar sig om dom- stolar gäller det i klart högre utsträckning erfarenhet från brottmål än från förvaltningsmål. 
 Tabell 27 Ärendetyp (erfarenhetsundersökningen, procent, antal) 
  
 Ärendetyp 
  
 Brottmål 
  
 Tvister 
  
 Förvaltningsmål 
  
 Summa procent 
  
 Antal svar 
  
 Procent 
  
 60 
  
 38 
  
 8 
  
 10 
  
 232 
  
 Kommentar: Tabellen visar andelen mål fördelat efter ärendetyp. I enkäten gavs möjlighet att välja fler än en ärendetyp och därför summerar inte antalet till 186. 
 En förklaring till att andelen personer med erfarenhet av förvalt- ningsmål är låg är att det endast finns en part. För övriga ärende- typer har svarspersoner hämtats från vardera part i målet. Svars- frekvensen bland personer med erfarenhet av förvaltningsdomstol är inte mycket lägre än bland övriga ärendetyper. 
 67 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 I erfarenhetsundersökningen är män överrepresenterade i kate- gorierna misstänkt för brott och enskild part. Kvinnor är över- representerade i kategorierna vittne i allmän domstol och vittne i förvaltningsdomstol. Däremot är fördelningen representativ mot urvalet då det gäller kategorierna brottsoffer, kärande och svarande. 
 En första fråga till personerna med erfarenhet från domstolar är i vilken grad de var nöjda med utgången i målet eller målen. Det visar sig att det finns en svag majoritet som är missnöjda: 48 procent är mycket eller ganska nöjda medan 52 procent är mycket eller ganska missnöjda (tabell 28). Det ger ett balansmått på  
 -4. 
  
 Tabell 28 Nöjdhet med målet/målen (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Nöjdhet med 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Förtroende 
  
 Antal svar 
  
 målet/målen 
  
 nöjd 
  
 nöjd 
  
 missnöjd 
  
 missnöjd 
  
 balans 
  
 Procent 
  
 26 
  
 22 
  
 21 
  
 31 
  
 -4 
  
 133 
  
 Går vi närmare in i materialet framgår det att män, högutbildade och egenföretagare är mer missbelåtna med utgången i målet än andra grupper. Bland personer i kategorierna misstänkt för brott och enskild part i förvaltningsdomstol är andelen som är mycket missnöjda betydligt högre än genomsnittet. Genomgående är kate- gorin vittne mindre missnöjd med utgången i målet än andra. 
 68 
 SOU 2008:106 Bilaga 3 
  
 Diagram 5 
  
 Typ av mål (erfarenhetsundersökningen, procent) 
  
 Förmögenhetsrättslig 
  
 Annan tvist i allmän 
  
 Vårdnad eller 
  
 tvist 
  
 domstol 
  
 umgänge med barn 
  
 9% 
  
 8% 
  
 15% 
  
 Annat brott 
  
 Tvångsvård av barn, 
  
 15% 
  
 missbrukare eller 
  
 psykiskt sjuka 
  
 3% 
  
 Förmögenhetsbrott 
  
 Socialförsäkringsrätt 
  
 2% 
  
 9% 
  
 Skatterätt 
  
 2% 
  
 Rätten till bistånd 
  
 Annan 
  
 1% 
  
 förvaltningsrättslig 
  
 Våldsbrott 
  
 tvist 
  
 35% 
  
 1% 
  
 Kommentar: Diagrammet visar typ av mål i procent. 
 Våldsbrott utgör den i särklass största kategorin, följt av annat brott samt vårdnad eller umgänge med barn. Därefter följer för- mögenhetsbrott och förmögenhetsrättslig tvist. Fördelningen speglar således vilken typ av mål det rör sig om. 
 Sammantaget skiljer sig gruppen i erfarenhetsundersökningen något gentemot undersökningen av allmänheten. Andelen män, personer under 50 år och personer boende i stortstäderna är högre i erfarenhetsundersökningen. En stor andel personer har erfarenhet av flera mål i domstol och många är missnöjda med utgången i målen där man varit med. Ärenden i förvaltningsdomstol är mindre vanliga i erfarenhetsundersökningen än brottmål och tvistemål. 
 6.2 Domstolserfarenhet och förtroende 
 Som tidigare berörts tenderar personer som blivit utsatta för brott att hysa lägre förtroende för domstolar än allmänheten i övrigt. SCB:s erfarenhetsundersökning visar att även gruppen med erfarenhet av domstolar har lägre domstolsförtroende. Totalt anger 53 procent av svarspersonerna med erfarenhet av domstolar att de har mycket stort eller ganska stort förtroende för att domstolarna dömer korrekt – i jämförelse med 61 procent hos allmänheten i stort. Även om det finns en positiv majoritet även bland personer 
 69 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 med domstolserfarenhet bör det ändå lyftas fram att 22 procent av respondenterna med domstolserfarenhet har mycket litet förtro- ende för att domstolarna dömer korrekt. Antalet personer som saknar åsikt är betydligt lägre än bland allmänheten. 
 Tabell 29 Förtroendet för domstolarna totalt och efter kön och ålder (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Totalt 
  
 8 
  
 45 
  
 21 
  
 22 
  
 4 
  
 +10 
  
 181 
  
 Kvinnor 
  
 7 
  
 52 
  
 19 
  
 18 
  
 4 
  
 +22 
  
 73 
  
 Män 
  
 8 
  
 40 
  
 23 
  
 24 
  
 5 
  
 +1 
  
 105 
  
 16–49 
  
 8 
  
 48 
  
 19 
  
 21 
  
 4 
  
 +16 
  
 103 
  
 50– 
  
 8 
  
 38 
  
 22 
  
 27 
  
 5 
  
 -3 
  
 62 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Att personer med domstolserfarenhet hyser lägre förtroende bety- der inte med nödvändighet att kontakten med domstolarna mins- kar förtroendet. En förklaring skulle kunna vara att personer som kommer i kontakt med domstolar har ett lägre ingångsförtroende – det är exempelvis personer med något lägre utbildning än genom- snittet. Andra tendenser i undersökningen tyder emellertid på att domstolarna påverkar förtroendet i någon mening. 
 I enkäten till personer med erfarenhet av domstolar tillfrågades respondenterna om vilken typ av ärende som målet handlade om. Tyvärr är siffrorna något osäkra eftersom tendensen finns att personer inte själva vet vad för sorts ärende de deltagit i. Den begränsade svarsfrekvensen har även resulterat i kategorier med för låga absoluta frekvenser för att de skall fylla ett analytiskt värde. I tabell 30 redovisas därför sammanslagningar av kategorier i samma ärendetyp. 
 70 
 SOU 2008:106 Bilaga 3 
  
 Tabell 30 
  
 Förtroendet för domstolarna efter ärendetyp (erfarenhets- 
  
 undersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Brottmål 
  
 7 
  
 46 
  
 23 
  
 21 
  
 3 
  
 +9 
  
 138 
  
 Tvister 
  
 4 
  
 50 
  
 24 
  
 22 
  
 0 
  
 +8 
  
 46 
  
 Förvaltnings- 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 19 
  
 * 
  
 rättsliga mål 
 P 
  
 P 
  
 * 
  
 P  
 Antalet 
 P  
 respondenter i kategorin förvaltningsrättsliga mål är för liten för att fylla ett analytiskt värde. 
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt. Kategorierna i tabellen består av följande ärendetyper: Brottmål är en sammanslagning av våldsbrott, för- mögenhetsbrott och annat brott. Tvister är en sammanslagning av vårdnad och umgänge med barn, förmögenhetsrättslig tvist och annan tvist i allmän domstol. Förvaltningsrättsliga mål är en sam- manslagning av tvångsvård av barn, missbrukare eller psykiskt sjuka, socialförsäkringsrätt, skatte- rätt, rätten till bistånd och annan förvaltningsrättslig tvist. För en förklaring av begreppet för- troendebalans se tabell 1. 
 Skillnaden i förtroende mellan personer som deltagit i brottmål och tvistemål är liten och inte statistiskt signifikant. 
 TPF 
  
 30 
  
 FPT  
 Det stora bortfallet gör att man emellertid inte heller kan utesluta att det finns skillnader i den totala populationen av personer med dom- stolserfarenhet. 
 Tabell 31 Förtroendet för domare totalt och efter kön och ålder (erfaren- hetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Domstols- 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 erfarenhet 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Totalt 
  
 14 
  
 44 
  
 21 
  
 13 
  
 8 
  
 +24 
  
 180 
  
 Kvinnor 
  
 14 
  
 48 
  
 15 
  
 16 
  
 7 
  
 +31 
  
 73 
  
 Män 
  
 14 
  
 42 
  
 25 
  
 10 
  
 9 
  
 +21 
  
 104 
  
 16–49 
  
 15 
  
 43 
  
 19 
  
 15 
  
 8 
  
 +24 
  
 103 
  
 50– 
  
 13 
  
 42 
  
 26 
  
 11 
  
 8 
  
 +18 
  
 62 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domaren har kompetens att döma korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
  
 30 
  
 TP PT  
 En signifikansnivå på 95 procent används i rapporten, om inte annat anges. 
 71 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 Totalt 58 procent av respondenterna har mycket eller ganska stort förtroende för domare. Andelen med ganska litet eller mycket litet förtroende för att domaren har kompetens att döma korrekt är 34 procent. Förtroendebalansen är +24, vilket visar att förtroendet för domarna är lägre bland personer med erfarenhet av domstolar än bland allmänheten, där motsvarande balansmått är +50. Glenn stolserfarenhet tenderar att sänka förtroendet i ungefär samma utsträckning för domstolen som för domaren. Skillnaden i förtro- endet för domaren mellan demografiska grupper är liten. Även om förtroendebalansen mellan män och kvinnor skiljer sig med 10 procent, är skillnaden inte statistiskt signifikant. 
 Tabell 32 Förtroendet för nämndemän totalt och efter kön och ålder (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Domstols- 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 erfarenhet 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Totalt 
  
 8 
  
 29 
  
 27 
  
 25 
  
 11 
  
 -15 
  
 181 
  
 Kvinnor 
  
 12 
  
 32 
  
 23 
  
 25 
  
 8 
  
 -4 
  
 75 
  
 Män 
  
 6 
  
 27 
  
 31 
  
 23 
  
 13 
  
 -21 
  
 103 
  
 16–49 
  
 11 
  
 34 
  
 20 
  
 25 
  
 10 
  
 ±0 
  
 103 
  
 50– 
  
 3 
  
 22 
  
 33 
  
 29 
  
 13 
  
 -37 
  
 63 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att nämndemän har kompetens att döma korrekt. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Av samtliga med domstolserfarenhet har 37 procent mycket stort eller ganska stort förtroende för nämndemän. Andelen med ganska litet eller mycket litet förtroende är 52 procent. Förtroendet för nämndemän är således ännu lägre bland personer med erfarenhet av domstolar än bland allmänheten. Män tenderar att hysa något lägre förtroende för nämndemän än vad kvinnor gör. Den största skill- naden i förtroende är mellan personer under och över femtio år. Hela 62 procent av den äldre befolkningen misstror nämndemän- nens kompetens att döma korrekt. Skillnaden i förtroende mellan män och kvinnor är inte statistiskt säkerställd, men det är den där- emot när det gäller skillnaden mellan äldre och yngre. 
 72 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 Tabell 33 Förtroendet för domstolarna efter förtroendet för respektfullt bemötande (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroende- balans, antal) 
  
 Förtroendet för 
  
 Ingen 
  
 Förtroend 
  
 domstolarna  
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 e 
  
 Förtroendet för respektfullt 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 balans 
  
 bemötande  
  
 Mycket och ganska stort 
  
 29 
  
 55 
  
 10 
  
 3 
  
 3 
  
 +71 
  
 31 
  
 förtroende 
  
 Ganska stort 
  
 5 
  
 59 
  
 24 
  
 11 
  
 1 
  
 +29 
  
 82 
  
 förtroende 
  
 Ganska litet förtroende 
  
 0 
  
 28 
  
 31 
  
 41 
  
 0 
  
 +44 
  
 29 
  
 Mycket litet förtroende 
  
 0 
  
 6 
  
 22 
  
 72 
  
 0 
  
 -91 
  
 18 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendena Att domstolen dömer korrekt och Att enskilda personer som deltar i domstolsförhandlingar blir bemötta med respekt av personalen i domstolarna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Tabellen redovisar förtroendet för domstolarna horisontellt, efter fyra kategorier med olika grad av förtroende för respektfullt bemötande uppställt vertikalt. Av tabellen kan man t.ex. utläsa att 29 procent av svarspersonerna som har mycket stort förtroende för ett respektfullt bemötande också har mycket stort förtroende för domstolarna. 
 Personer med högt förtroende för att bli behandlade med respekt av personalen, är också benägna att hysa förtroende för att domstolen dömer korrekt (tabell 33). Bland personer med mycket litet förtroende för respektfullt bemötande är andelen som även saknar förtroende för domstolarnas kompetens att döma korrekt hela 94 procent. 
 73 
 Bilaga 3 SOU 2008:106 
  
 Tabell 34 
  
 Förtroendet för respektfullt bemötande efter kön och ålder 
  
 (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Domstols- 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 erfarenhet 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Totalt 
  
 18 
  
 45 
  
 17 
  
 10 
  
 10 
  
 +36 
  
 181 
  
 Kvinnor 
  
 20 
  
 43 
  
 23 
  
 6 
  
 8 
  
 +34 
  
 75 
  
 Män 
  
 15 
  
 47 
  
 13 
  
 12 
  
 13 
  
 +37 
  
 103 
  
 16–49 
  
 20 
  
 51 
  
 13 
  
 12 
  
 4 
  
 +46 
  
 101 
  
 50– 
  
 15 
  
 32 
  
 22 
  
 8 
  
 23 
  
 +17 
  
 65 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att enskilda personer som deltar i domstols- förhandlingarna blir behandlade med respekt av personalen i domstolarna. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 En övervägande andel av personer med domstolserfarenhet hyser förtroende för att enskilda blir behandlade med respekt av perso- nalen i domstolarna. Sammanlagt 63 procent har ganska stort eller mycket stort förtroende för att enskilda blir bemötta med respekt. Andelen med ganska litet eller mycket litet förtroende är 27, vilket ger en förtroendebalans på +36. Detta värde ligger i linje med för- troendet bland allmänheten, där balansmåttet också var +36. Skill- naden är att en större andel tar ställning i frågan, ty endast var tionde har valt alternativet ingen åsikt/känner ej till. Förtroendet för ett respektfullt bemötande är högre bland personer under 50 år. Den i tabellen företedda skillnaden mellan män och kvinnor är ej statistiskt signifikant. 
 Personer med erfarenhet av domstolar har lägre förtroende för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån av t.ex. media när de dömer, jämfört med allmänheten. Förtroendebalansen för personer med domstolserfarenhet är +6. I urvalet riktat till allmänheten är samma mått +20. Kvinnor och personer under 50 år tenderar att hysa ett högre förtroende för att domstolarna inte påverkas utifrån. 
 74 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 Tabell 35 Förtroendet för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån totalt och efter kön och ålder (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Domstols- 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 erfarenhet 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Totalt 
  
 7 
  
 40 
  
 24 
  
 17 
  
 12 
  
 +6 
  
 179 
  
 Kvinnor 
  
 9 
  
 48 
  
 18 
  
 13 
  
 12 
  
 +26 
  
 73 
  
 Män 
  
 6 
  
 35 
  
 29 
  
 18 
  
 12 
  
 -6 
  
 103 
  
 16–49 
  
 10 
  
 41 
  
 22 
  
 13 
  
 14 
  
 +16 
  
 101 
  
 50– 
  
 2 
  
 35 
  
 29 
  
 26 
  
 8 
  
 -18 
  
 63 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån till exempel av media när de dömer. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Allmänhetens förtroende för att det som rapporteras i media stämmer överens med det som faktiskt händer i domstolarna är lågt. En jämförelse med resultatet från urvalet av personer med domstolserfarenhet visar ungefär samma värden. En större andel personer har ganska litet och mycket litet förtroende, jämfört med andelen med ganska eller mycket stort förtroende. Förtroende- balansen för personer med domstolserfarenhet är  
 –20. 
  Resultatet ger ännu en gång stöd för att mediebilden avviker från vad som faktiskt sker i domstolen. 
 Tabell 36 Förtroendet för domstolarna efter nöjdhet med utgången i målet (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen åsikt/känner 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 ej till 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Mycket nöjd 
  
 13 
  
 78 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 +85 
  
 32 
  
 Ganska nöjd 
  
 14 
  
 62 
  
 17 
  
 4 
  
 3 
  
 +55 
  
 29 
  
 Ganska missnöjd 
  
 0 
  
 46 
  
 36 
  
 18 
  
 0 
  
 -8 
  
 28 
  
 Mycket missnöjd 
  
 0 
  
 7 
  
 31 
  
 62 
  
 0 
  
 -86 
  
 42 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Domstolarna dömer korrekt och frågan Hur nöjd är du personligen med utgången i målet?. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Antal svar i varje kategori är ringa vilket gör resultaten något osäkra. 
 75 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 Det finns ett tydligt samband mellan graden av nöjdhet med målet man erfarit och i vilken mån man har förtroende för att dom- stolarna dömer korrekt. 
 TPF 
  
 31 
  
 FPT  
 Tendensen är entydig för samtliga förtroendefrågor i enkätundersökningen. Ju mer nöjd man är med utgången i målet man varit del av, desto högre förtroende tenderar man ha för domstolarna, dess personal och verksamhet och kanske kan detta sägas vara ett belägg för att erfarenheten av domstols- väsendet har påverkan på förtroendet för domstolarna. 
 Tabell 37 Nöjdhet med utgången i målet efter förståelse för domstolens motivering i den skriftliga domen (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Det stämde helt 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 och hållet 
  
 delvis 
  
 knappast 
  
 inte alls 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Mycket nöjd 
  
 70 
  
 26 
  
 0 
  
 4 
  
 +92 
  
 23 
  
 Ganska nöjd 
  
 61 
  
 35 
  
 4 
  
 0 
  
 +92 
  
 23 
  
 Ganska missnöjd 
  
 21 
  
 42 
  
 26 
  
 11 
  
 +26 
  
 19 
  
 Mycket missnöjd 
  
 7 
  
 33 
  
 13 
  
 47 
  
 -20 
  
 30 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av frågorna Hur nöjd är du personligen med utgången i målet? och För- stod du domstolens motivering till varför den dömde som den gjorde när du läste den skriftliga motiveringen?. De svarspersoner som uppgett att de inte läst den skriftliga domen är inte medräknade i tabellen. För en för- klaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Antal svar i varje kategori är ringa vilket gör resultaten något osäkra. 
 I tabellen ovan redovisas kopplingen mellan nöjdhet med domen och förståelsen för domstolens motivering. Personer som har för- stått motiveringen i domen tenderar också att vara nöjda med utgången i målet. Detta kan till stor del förklaras med att man tenderar att förstå det som man själv uppfattar som rätt och riktigt. Till viss del kanske det även handlar om att förståelse skapar acceptans, och därmed också en högre grad av nöjdhet med domen. Även andra frågor som handlar om förståelsen för domen hänger samman med graden av nöjdhet med utgången i erfaret mål, t.ex. i vilken grad man förstod resonemanget om varför domstolen dömde som den gjorde och huruvida domen var lätt att läsa. 
  
 31 
  
 TP PT  
 Korrelation=0.24. 
 76 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 6.3 Kontakten med domstolen 
 En stor del av enkätundersökningen riktad till personer med dom- stolserfarenhet gäller frågor kring kontakten med domstols- väsendet och det bemötande man fick. I detta avsnitt redovisas de viktigaste resultaten av dessa frågor. 
 Tabell 38 Kontakten med domstolen (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 helt och hållet 
  
 delvis 
  
 knappast 
  
 inte alls 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Fått tillräcklig 
  
 61 
  
 33 
  
 3 
  
 3 
  
 88 
  
 142 
  
 information 
  
 Förstod kallelsen 
  
 73 
  
 18 
  
 8 
  
 1 
  
 82 
  
 141 
  
 Lätt att hitta till 
  
 71 
  
 24 
  
 4 
  
 1 
  
 90 
  
 139 
  
 förhandlingssalen 
  
 Vänlig och hjälpsam 
  
 59 
  
 29 
  
 7 
  
 5 
  
 76 
  
 128 
  
 personal 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultaten av svaren på följande frågor: Innehöll kallelsen till domstolsförhandlingen i stort sett all den information du behövde? Förstod du allt som stod i kallelsen, även vad som skulle kunna hända om du inte följde uppmaningen i kallelsen? Var det lätt för dig att hitta till förhandlingssalen när du kom till domstolen? Var de personer på domstolen som du var i kontakt med i samband med domstolsförhand- lingen vänliga och hjälpsamma? För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Omkring eller över 90 procent av svarspersonerna upplever sig ha fått och förstått den information de behövde i kallelsen till dom- stolen, och även vad som skulle kunna hända om de inte följde uppmaningen däri. Mycket få personer som kallas till rättegång uppger det som ett problem att hitta till förhandlingssalen i dom- stolarna. 
 Av de svarspersoner som var i kontakt med personalen i dom- stolen anser 90 procent att personalen i domstolen var vänliga och hjälpsamma. Denna bild delas på det hela taget även av personer som är mycket missnöjda med utgången i målet. Bland dessa personer är andelen som uppfattat personalen som vänlig och hjälpsam 80 procent. 
 77 
 Bilaga 3 SOU 2008:106 
  
 Tabell 39 
  
 Trygghet i domstolen (erfarenhetsundersökningen, procent, 
  
 förtroendebalans, antal) 
  
 Det stämde helt 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 och hållet 
  
 delvis 
  
 knappast 
  
 inte alls 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Kunde slippa träffa sin motpart 
 Trygghet i dom- stolens väntrum Personalen gjorde vad de kunde för att öka tryggheten 
  
 21 
  
 14 
  
 23 
  
 42 
  
 -30 
  
 125 
  
 44 
  
 26 
  
 18 
  
 12 
  
 +40 
  
 135 
  
 27 
  
 29 
  
 18 
  
 26 
  
 +12 
  
 130 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultaten av svaren på följande frågor: Var det möjligt för dig att undvika att träffa din motpart i väntrummet före domstolsfärhandlingen? Kände du dig trygg i domstolens väntrum? Gjorde dom- stolspersonalen vad de kunde för att du skulle känna dig så trygg som möjligt före domstolsförhandlingen? För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Blott en tredjedel av svarspersonerna som har haft en motpart i målet har upplevt sig kunna undvika denna person i domstolens väntrum. Totalt 70 procent kände sig trygga i domstolens väntrum, medan 12 procent inte alls har känt trygghet där. Andelen personer som har känt otrygghet är högre bland kvinnor och bland personer som varit med i brottsmål. 
 I enkäten ställdes frågan om huruvida domstolspersonalen gjorde vad de kunde för att man skulle känna sig så trygg som möj- ligt före domstolsförhandlingen. Av svaren att döma framkommer att något färre än hälften inte upplever att så var fallet. 
 78 
 SOU 2008:106 Bilaga 3 
  
 Tabell 40 
  
 Upplevelse av domstolen (erfarenhetsundersökningen, procent, 
  
 förtroendebalans, antal) 
  
 Det stämde helt 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 och hållet 
  
 delvis 
  
 knappast 
  
 inte alls 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Förstod vad som förväntades av dem 
 Rättegången inleddes på utsatt tid eller besked om varför ej så var fallet 
 Ville veta namnen på rättens ledamöter och deras arbetsuppgifter 
  
 35 
  
 34 
  
 17 
  
 14 
  
 +38 
  
 135 
  
 64 
  
 21 
  
 11 
  
 4 
  
 +70 
  
 138 
  
 16 
  
 23 
  
 24 
  
 37 
  
 -22 
  
 133 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultaten av svaren på följande frågor: Hade du före domstolsförhandlingen i stora drag fått reda på hur det skulle gå till och vad som förväntades av dig? Började domstolsförhandlingen på ut- satt tid eller fick du besked om varför den inte kunde börja på utsatt tid? Kände du behov av att veta namnen på domstolens ledamöter och vad var och en skulle göra? För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Två personer av tre anser sig i stora drag ha fått reda på vad som förväntades av dem och hur domstolsförhandlingen skulle gå till. Personer med juridiskt biträde, totalt ca 67 procent av respon- denterna, har i högre utsträckning upplevt sig känna till hur dom- stolsförhandlingen skulle gå till och vad som förväntades av dem. 
 Ungefär 85 procent har uppgett att domstolsförhandlingarna inleddes på utsatt tid, eller att de fick information om varför den inte kunde börja då. Omkring 39 procent har svarat att de skulle vilja veta rättens ledamöters namn och arbetsuppgifter. Bland personer över 50 år har en majoritet svarat att de hyser intresse för dessa uppgifter. 
 Tabell 41 Under rättegången (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans antal) 
  
 Det stämde helt 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 och hållet 
  
 delvis 
  
 knappast 
  
 inte alls 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Respekt av domaren 
  
 50 
  
 31 
  
 13 
  
 6 
  
 62 
  
 135 
  
 Domaren lyssnade 
  
 53 
  
 30 
  
 9 
  
 8 
  
 66 
  
 138 
  
 Förståelse av vad 
  
 53 
  
 35 
  
 10 
  
 2 
  
 76 
  
 137 
  
 som blivit sagt 
  
 Tala till punkt 
  
 51 
  
 29 
  
 9 
  
 11 
  
 60 
  
 138 
  
 Kommentar: Diagrammet Tabellen visar resultaten av svaren på följande frågor: Blev du bemött med respekt av domaren under domstolsförhandlingen? Lyssnade domaren uppmärksamt på din berättelse? Förstod du allt som blev sagt under domstolsförhandlingen? Fick du möjlighet att tala till punkt under domstolsförhandlingarna och berätta allt som du ansåg var viktigt att få fram? För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 79 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 Åtta av tio personer upplever att de har blivit behandlade med respekt av domaren under domstolsförhandlingarna. Över 80 pro- cent anser att domaren lyssnade uppmärksamt på den berättelse som man framlade i rätten. Personer som är misstänkta för ett brott har känt lägre förtroende för att domaren lyssnar än genom- snittet i urvalet. Ungefär 90 procent har uppgett att de förstod allt som blev sagt under domstolsförhandlingen. Fyra personer av fem har känt att de fick möjlighet att tala till punkt under domstolsför- handlingen. 
 Tabell 42 Förståelse av domen (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Det stämde helt 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde 
  
 Det stämde inte 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 och hållet 
  
 delvis 
  
 knappast 
  
 alls 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Förstod 
  
 resonemanget när 
  
 41 
  
 32 
  
 7 
  
 20 
  
 +46 
  
 59 
  
 domen lästes upp 
  
 Förstod motiveringen 
  
 38 
  
 32 
  
 14 
  
 16 
  
 40 
  
 109 
  
 i domen 
  
 Mycket lätt 
  
 Ganska lätt 
  
 Ganska svår 
  
 Mycket svår 
  
 Domen var lätt att 
  
 28 
  
 53 
  
 11 
  
 8 
  
 62 
  
 115 
  
 läsa 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultaten av svaren på följande frågor: Förstod du domarens resonemang om varför domstolen dömde som den gjorde, när domen lästes upp i slutet av domstolsförhandlingen? Förstod du domstolens motivering till varför den dömde som den gjorde när du läste den skriftliga domen? Tycker du att domen var lätt att läsa? För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 I domstolsförhandlingar där domen lästes upp när svarspersonen var närvarande, har 73 procent angivit att de förstod resonemanget i domen. I 20 procent av fallen var personen inte närvarande när domen lästes upp. I 36 procent av fallen lästes inte domen upp under domstolsförhandlingen. 
 Av dem som har läst domen har 70 procent svarat att de helt och hållet eller delvis har förstått motiveringen till varför dom- stolen dömde som den gjorde. Förståelsen av domen är lika god i domar som gäller brottsmål som tvistemål. Ungefär en av tio har svarat att de inte har läst den skriftliga domen. 
 Ytterligare en av tio har bara läst domslutet. Personer med juri- diskt biträde har tagit del av domen i högre utsträckning än andra, men har inte förstått motiveringen bättre än genomsnittet. Omkring 80 procent av dem som har tagit del av domen har upp- fattningen att den var ganska lätt eller mycket lätt att läsa. 
 80 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 Även om svaren i hög utsträckning vittnar om en väl fungerande rättegångsprocess, finns det tydiga förbättringsområden. Genom att mäta korrelationer kan man fastställa vilka aspekter av dom- stolsväsendet som har störst betydelse för förtroendet för dom- stolarna. Korrelationer för de sex viktigaste aspekterna redovisas i diagrammet nedan. 
 Diagram 6 Korrelationer mellan förtroende för aspekter av domstolsväsendet och förtroendet för domstolen (erfarenhetsundersökningen) 
 Domaren lyssnar 
 Tala till punkt 
 Respekt av domaren 
 Förstå motiveringen i domen 
 Vänlig domstolspersonal 
 Undvika att möta motpart 
 Hitta förhandlingssalen 
 Förståelse av kallelsen  
  
 Domstolspersonalen försökte skapa trygghet 
 Fråga om domstolsförhandlingen 
  
 0 
  
 0,05 
  
 0,1 
  
 0,15 
  
 0,2 
  
 0,25 
  
 0,3 
  
 Kommentar: Diagrammets staplar visar korrelationen mellan förtroendet för olika aspekter av domstolsväsendet och förtroendet för att domstolarna dömer korrekt. Samtliga korrelationer är signifikanta på  
 99-procentsnivån. 
  
 De fem översta frågorna har det största förklaringsvärdet av samtliga bemötandefrågor i enkäten för förtro- endet att domstolen dömer korrekt. De fem nedersta frågorna har lägst förklaringsvärde bland relevanta frågor, för att domstolarna dömer korrekt. Exakta frågor och antal svar: Lyssnade domaren uppmärksamt på din berättelse? (n 138) Fick du möjlighet att tala till punkt under domstolsförhandlingarna och berätta allt som du ansåg var viktigt att få fram? (138) Blev du bemött med respekt av domaren under domstolsförhand- lingen? (n 135) Förstod du domstolens motivering till varför den dömde som den gjorde när du läste den skrift- liga domen? (n 141) Var de personer på domstolen som du var i kontakt med i samband med domstolsförhand- lingen vänliga och hjälpsamma? (n 135) Var det möjligt för dig att undvika att träffa din motpart i väntrummet före domstolsförhandlingen? (n 125) Var det lätt för dig att hitta till förhandlingssalen när du kom till domstolen? (n 139) Förstod du allt som stod i kallelsen, även vad som skulle kunna hända om du inte följde uppmaningen i kallelsen? (n 141) Gjorde domstolspersonalen vad de kunde för att du skulle känna dig så trygg som möjligt före domstolsförhandlingen? (n 130) Om du inte hade all information som du behövde om hur domstolsför- handlingen skulle gå till och vad som förväntades av dig, kände du att du kunde fråga domaren om det under domstolsförhandlingen? (n 136) 
 Vid en jämförelse mellan korrelationerna ovan och motsvarande i diagram 2 får man kanske bilden av att sambandet mellan frågorna om bemötande och förtroendet för domstolarna inte är så starkt. Det är fel. Vad måtten i diagram två visar är sannolikt att män- 
 81 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 niskor i allmänhet inte är tillräckligt insatta för att kunna skilja ut olika aspekter utan är antingen generellt positiva eller generellt sett negativa. Korrelationerna i diagram 6 visar att vissa bemötande- frågor är särskilt viktiga för förtroendet för domstolarna och att korrelationerna är ganska starka. 
 Det viktigaste med korrelationerna ovan är alltså inte det exakta värdet utan rangordningen. De fem aspekter som har störst bety- delse för domstolsförtroendet är att domaren lyssnar, att man får möjlighet att tala till punkt, att man blir behandlad med respekt av domaren, att man förstår motiveringen i domen samt att domstols- personalen är vänlig och hjälpsam. I diagrammet ovan redovisas också de aspekter som är av minst betydelse för domstolsför- troendet. Nedan följer tre tabeller som tydliggör betydelsen av de tre viktigaste aspekterna av bemötande i domstolen. 
 Tabell 43 Förtroendet för domstolarna efter uppfattning om domarens benägenhet att lyssna (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Förtroendet för 
  
 domstolarna  
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen åsikt/känner 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 Domaren lyssnar  
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 ej till 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Det stämde helt och 
  
 15 
  
 63 
  
 13 
  
 6 
  
 3 
  
 +59 
  
 73 
  
 hållet 
  
 Det stämde delvis 
  
 0 
  
 29 
  
 42 
  
 29 
  
 0 
  
 -42 
  
 41 
  
 Det stämde knappast 
  
 0 
  
 8 
  
 25 
  
 67 
  
 0 
  
 -84 
  
 24 
  
 alls eller inte alls 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt och frågan Lyssnade domaren uppmärksamt på din berättelse. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Antal svar i varje kategori är ringa vilket gör resultaten något osäkra. Kategorierna stämde knappast alls och stämde inte alls är hopslagna i tabellen. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Totalt 92 procent av dem som inte alls har uppfattat att domaren lyssnar, hyser ganska eller mycket litet förtroendet för att dom- stolen har dömer korrekt. Det är dock värt att erinra om att svars- frekvensen är låg och att vissa kategorier är små. Därför bör tolk- ning av siffrorna göras med visst mått av försiktighet. 
 82 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 Tabell 44 Förtroendet för domstolarna efter i viken mån man anser sig fått tala till punkt i rätten (erfarenhetsundersökningen, procent, för- troendebalans, antal) 
 Förtroendet för dom- stolarna  
 Tala till punkt  
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Ingen 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 ej till 
  
 Det stämde helt och 
  
 16 
  
 58 
  
 16 
  
 7 
  
 3 
  
 +55 
  
 71 
  
 hållet 
  
 Det stämde delvis 
  
 0 
  
 40 
  
 27 
  
 33 
  
 0 
  
 -20 
  
 40 
  
 Det stämde knappast 
  
 0 
  
 11 
  
 37 
  
 52 
  
 0 
  
 -78 
  
 27 
  
 alls eller inte alls 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt och frågan Fick du möjlig- het att tala till punkt under domstolsförhandlingen och berätta allt som du ansåg var viktigt att få fram. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Antal svar i varje kategori är ringa vilket gör resultaten något osäkra. Kategorierna stämde knappast alls och stämde inte alls är hopslagna i tabellen. För en för- klaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 Kopplingen mellan förtroendet för domstolarna och i vad mån man anser sig ha fått tala till punkt under domstolsförhandlingen är stark. Av personer som upplever sig ha fått tala till punkt helt och hållet hyser 74 procent förtroende för domstolarna. Motsvarande siffra bland personer som inte alls upplevde sig ha fått tillfälle att tala till punkt är 6 procent. 
 Tabell 45 Förtroendet för domstolarna efter uppfattningen att man blev behandlad med respekt av domaren (erfarenhetsundersökningen, procent, förtroendebalans, antal) 
  
 Förtroendet för dom- 
  
 Ingen 
  
 stolarna  
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Förtroende 
  
 Antal 
  
 åsikt/känner 
  
 stort 
  
 stort 
  
 litet 
  
 litet 
  
 balans 
  
 svar 
  
 Respekt av domaren  
  
 ej till 
  
 Det stämde helt och 
  
 17 
  
 59 
  
 14 
  
 7 
  
 3 
  
 +55 
  
 67 
  
 hållet 
  
 Det stämde delvis 
  
 0 
  
 40 
  
 36 
  
 24 
  
 0 
  
 -20 
  
 42 
  
 Det stämde knappast 
  
 0 
  
 11 
  
 31 
  
 58 
  
 0 
  
 -78 
  
 26 
  
 alls eller inte alls 
  
 Kommentar: Tabellen visar resultatet av påståendet Att domstolarna dömer korrekt och frågan Blev du bemött med respekt av domaren under domstolsförhandlingen. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. Antal svar i varje kategori är ringa vilket gör resultaten något osäkra. Kategorierna stämde knappast alls och stämde inte alls är hopslagna i tabellen. För en förklaring av begreppet förtroendebalans se tabell 1. 
 83 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 Endast något mer än var tionde person som upplever sig ha blivit respektlöst behandlad av domaren hyser förtroende för domstolen. Av dem som upplever sig ha blivit respektfullt behandlade helt och hållet är andelen med förtroende 76 procent. 
 Flertalet frågor kring bemötande och kontakten med domstolen i enkäten är naturligtvis av betydelse när det gäller att förbättra domstolarnas arbete. Avsnittet har emellertid visat att vissa frågor är starkare kopplat till förtroende. I stora drag handlar dessa frågor om domarens agerande. Personer som har uppfattat att domaren lyssnar, iakttar ett respektfullt bemötande och låter den tilltalade tala till punkt, hyser högt förtroende för att domstolen dömer kor- rekt. 
 7 Slutsatser 
 Resultaten i undersökningen visar att förtroendet för svenska dom- stolar överlag är gott. Sex av tio personer i Sverige har förtroende för att domstolarna dömer korrekt. Tidigare undersökningar har visat att domstolarna står sig väl när det gäller förtroende, jämfört med andra samhällsinstitutioner och med polisen, åklagarna och kriminalvården. 
 De flesta personer har ingen egen erfarenhet av hur domstolen, dess ledamöter och verksamhet fungerar. Förtroendet för dom- stolarna bygger därför i mycket ringa grad på hur bra eller dåligt de tros fungera. De bygger i större utsträckning på att domstolarna är viktiga institutioner i samhället. 
 Ett visst mått av skepsis gentemot samhällets institutioner kan uppfattas som något naturligt. Skillnader i bakgrund, erfarenheter och värderingar gör att förtroendebedömningar endast sällan kan ligga på 100 procent och kanske är det inte heller eftersträvansvärt. Misstron blir dock ett problem om den polariseras, så att en viss grupp har det förtroende andra saknar. Analysen av domstolsför- troende pekar i några avseenden på sådana tendenser. 
 Det generella mönstret är att samhällsförtroende är högst i gruppen  
 15–29 
  år och lägst i gruppen  
 50–64 
  år. Att äldre personer generellt hyser lägre samhällsförtroende brukar förklaras med att individer genom större livserfarenhet blir varse problemen förknip- pade med samhällets institutioner. Kvinnor tenderar att hysa något högre förtroendet för samhällets institutioner än män. 
 TPF 
  
 32 
  
 FPT 
  
 32 
  
 TP PT  
 Farmer  Green (2008). 
 84 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 Denna studie bekräftar erfarenheter från tidigare undersök- ningar om domstolsförtroende i fråga om ålder, kön, utbildning och etnisk bakgrund. Högst förtroende återfinns i åldersgruppen  
 30–49 
  år. Det föreligger inga stora skillnader i förtroende mellan kvinnor och män. Undersökningen visar att utbildningsnivå tende- rar att påverka graden av förtroende. Ju högre utbildning, desto högre förtroende gäller generellt. Förtroendet för domstolarna är lägre bland personer med ursprung utanför Sverige och bland personer med annat hemspråk än svenska. 
 Det är i detta sammanhang relevant att påpeka att demografiska mönster är förhållandevis stabila. Erfarenheter och egenskaper hos individen påverkar förtroendet för en specifik institution, men en förändring i opinionen ändrar förtroendet på ungefär samma sätt inom alla grupper. Andra analyser av andra samhällsinstitutioner av myndighetskaraktär ger en i stort sett likartad bild, även om nivå- erna kan variera något. En jämförelse mellan domstolarna och poli- sen ligger nära till hands eftersom båda dessa institutioner verkar inom rättsväsendets ram och båda tillhör kategorin sociala institu- tioner. Polisen åtnjuter generellt sett högre förtroende än dom- stolarna. Orsaken till detta torde vara att domstolarna i högre grad än polisen betraktas som något abstrakt, medan polisen uppfattas som mer vardaglig och närvarande i samhället. 
 Ny kunskap som denna studie bidrar till är kopplingen mellan domstolskunskap och förtroendet för domstolsväsendet. En effekt är högre benägenhet till ställningstagande. Bättre resultat på kun- skapstestet generar också högre förtroende för domstolar, domaren och för att domstolen inte påverkas utifrån. Detta vittnar om att utbildning och information potentiellt är en metod för ökat förtro- ende. 
 I vissa avseenden gäller inte sambandet mellan hög utbild- ning/goda kunskaper och högt förtroende. För nämndemanna- förtroendet har kunskapsnivån begränsad eller ingen effekt. Ande- len med lågt förtroende för nämndemän är genomgående stor. 
 När det kommer till frågan om medias rapportering från dom- stolarna finns ett negativt samband mellan utbildning och kunskap. Ju högre utbildning och kunskapsnivå, desto större misstro hyser man mot rapporteringen. En förklaring till det låga förtroendet kan vara en ovilja bland lagfarna att förklara eller förklara så att journa- lister förstår. 
 TPF 
  
 33 
  
 FPT  
 Troligare är att det hänger samman med tabloid- 
  
 33 
  
 TP PT  
 Se Williams (2004) s. 392. 
 85 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 dramaturgi i kvällspressens rapportering om uppmärksammade rättsfall. 
 Förtroendet för domstolarna är lägre bland personer med egen erfarenhet av domstolar. Frågan är vad det beror på. Ett svar är att förtroendet inte försämras genom domstolskontakter. Det är personer med lågt förtroende för domstolar, som i högre utsträck- ning kommer i kontakt med domstolsväsendet. 
 Forskning har visat att förvaltningsmyndigheter som åtnjuter en vittgående beslutanderätt att forma en specifik policy inom lagens ram, åtnjuter lägre förtroende än generella välfärdsprogram. 
 TPF 
  
 34 
  
 FPT  
 Denna möjlighet och skyldighet till tolkning av lagen torde även åligga domstolarna. Resultaten i denna studie vittnar dock om att erfarenheter från domstolen påverkar individens förtroende i någon mening. Exempelvis är graden av nöjdhet med utgången i målet av stor betydelse för i vilken mån svarspersonerna med domstols- erfarenhet hyser förtroende för domstolen. 
 Det troliga är därför att båda dessa faktorer samverkar. Forsk- ning visar att förtroende är ett tudelat begrepp som består av ett beständigt basförtroende och ett flyktigare samhällsförtroende. Personer som kommer i kontakt med domstolen har troligen ett lägre basförtroende i ingångsläget. Kontakten med domstolen tenderar sedan även att sänka individens samhällsförtroende. 
 Studien visar att domaren har en nyckelroll när det gäller för- troendet för domstolen som helhet. Förtroendet för domaren hänger nära samman med förtroendet för att domstolen har kom- petens att döma korrekt. I vilken utsträckning personer med dom- stolserfarenhet hyser förtroende för domstolarna är i hög grad kopplat till om man har uppfattat att domaren lyssnar och iakttar ett respektfullt bemötande. En annan viktig omständighet som skapar förtroende är att man uppfattar sig ha fått möjlighet att tala till punkt. Även detta torde hänga nära samman med domarens sätt att arbeta. 
 Det är slutligen väsentligt att i viss mån ifrågasätta bemötandes betydelse för domstolsförtroendet. Studier har visat att benägen- heten att acceptera beslut som är mycket ofördelaktiga för indivi- den kan vara lågt, även efter ett rättvist beslutsförfarande och ett gott bemötande. Skälet till detta är enligt studien att vissa personer tenderar att hysa mycket höga förhoppningar om att erhålla ett positivt beslut. Man godtar tänkesättet att man bör acceptera nega- 
  
 34 
  
 TP PT  
 Lipsky (1980). 
 86 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 3 
  
 tiva beslut om man blivit behandlad på ett rättvist och korrekt sätt, men bedömningen om huruvida man blivit rättvist behandlad görs utifrån utfallet. 
 TPF 
  
 35 
  
 FPT  
 Samtidigt är det bemötandefrågor som ligger i räckvidden för domstolens förbättringspotential. Ett bättre bemötande kan åtminstone medföra ökat förtroendet i gruppen med en acceptans för systemet som sådant, och som hyser rimliga förväntningar på utfallet. 
 8 Sammanfattning 
 Regeringen har gett Förtroendeutredningen i uppdrag att utreda förtroende och kvalitet i domstolarna. På uppdrag av utredningen har Statistiska centralbyrån gjort en postenkätundersökning, i syfte att mäta attityder, kunskaper och förtroende för svenska dom- stolar. Undersökningen har gjorts genom två separata urval. Ett urval riktades till personer ur allmänheten. Ett urval riktades till personer med egen erfarenhet av svenska domstolar. 
 Undersökningen inleddes genom att en postenkät samman- ställdes i samarbete mellan Förtroendeutredningen och SCB. Post- enkäten skickades ut under våren 2008. I urvalet riktat till allmän- heten blev svarsfrekvensen 48 procent och i urvalet riktat till personer med domstolserfarenhet 40 procent. Svarsfrekvenserna måste betraktas som låga, ställt i relation till samhällvetenskapliga postenkäter generellt. 
 Undersökningen visar att 6 av 10 svenskar har ganska stort eller mycket stort förtroende för domstolarna. Andelen som uppger sig ha ganska eller mycket lite förtroende för domstolarna är 23 procent. Resultaten från undersökningen är i linje med tidigare mätningar av förtroendet för domstolar som gjorts i Sverige. Förtroende för domstolarna varierar beroende på demografiska variabler som kön, ålder och utbildning. Den tydligaste tendensen är att personer med hög utbildning och personer bosatta i och kring storstäderna har högre förtroende för domstolarna. 
 Domarkåren åtnjuter högre förtroende än domstolarna. Förtro- endet för nämndemän är dock lågt. Andelen med ganska stort eller mycket stort förtroende är lika stor som gruppen med litet för- troende och ganska litet förtroende. Högutbildade tenderar att hysa högre förtroende för domare, jämfört med lågutbildade. Mot- svarande tendens finns inte vad gäller förtroendet för nämndemän. 
  
 35 
  
 TP PT  
 Esaiasson (2008). 
 87 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 Svarsmönstret i undersökningen indikerar att allmänheten har mycket lågt förtroende för medias rapportering av det som händer i domstolarna. Endast 32 procent har mycket stort eller ganska stort förtroende, jämfört med 49 procent som har ganska lite eller mycket lite förtroende. 
 Som en del av frågorna i enkätundersökningen gjordes ett kun- skapstest med totalt 8 frågor, som behandlade det svenska dom- stolsväsendets roll och uppgift. Den tydligaste linjen är att kunskap skapar förtroende. Ju bättre resultat på kunskapstestet, desto högre förtroende för domstolarna tenderar man att ha. 
 Erfarenheter från tidigare undersökningar visar att personer som är uppväxta utomlands eller vars föräldrar är uppväxta utanför Sverige tenderar att hysa lägre förtroende för domstolarna. Resul- taten från denna undersökning ligger i linje med tidigare erfaren- heter. Förtroendet för domstolarna är lägre bland personer med en eller båda föräldrarna födda utomlands och bland personer med annat hemspråk än svenska. 
 En tredjedel av befolkningen har ganska eller mycket litet för- troende för möjligheten att få en rättvis dom i domstolarna, oavsett om man har svensk eller utländsk bakgrund. Andelen är högre bland personer med utländsk bakgrund. Över en tredjedel misstror domstolens förmåga att behandla personer lika, med hänsyn till kön, ålder, utbildning, yrke, sexuell läggning, tidigare straffad, etc. 
 Erfarenheten av domstolskontakter har en förtroendeminskade effekt. Andelen med ganska och mycket stort förtroende är lägre och andelen med ganska och mycket litet förtroende är högre. Personer med erfarenhet av domstolar tenderar att hysa lägre för- troende för att domstolarna inte låter sig påverkas utifrån av t.ex. media när de dömer, jämfört med allmänheten. 
 En annan tendens är att ju mer nöjd man är med utgången i målet man varit del av, desto högre förtroende tenderar man ha för domstolarna, dess personal och dess verksamhet. 
 Studien visar också att domaren har en nyckelroll när det gäller förtroendet för domstolen som helhet. Förklaringen till om perso- ner med domstolserfarenhet hyser förtroendet för domstolarna är i hög grad kopplat till om man har uppfattat att domaren lyssnar och iakttar ett respektfullt bemötande. 
 88 
 SOU 2008:106 Bilaga 3 
 Referenser 
  
 Kommittédirektiv  
 Förtroende och kvalitet i domstolarna  
 (2007:93) Wilcox, Davis (2008).  
 Will Citizens Take No For An Answer? – 
 On the Legitimizing Capacity of Procedural Fairness Theory. 
 Department of Political Science: Göteborg University. Watson, Long, Green, Campbell, Vincent (2008). 
 Massmedier. Press, radio och tv i den digitala tidsåldern.  
 Ekerlids Förlag: Stockholm. 
  
 Farmer, Diaz (2006).  
 Förtroendet för rättsväsendet.  
 Rapport från  
 SOM-institutet. 
  
 Farmer, Hensley, Brown (2007). Ökat förtroende – bara en valårseffekt? i Farmer, Hensley Brown red.  
 Det nya Sverige.  
  
 SOM-rapport 
  nr 41: Göteborg. 
 Farmer, Hensley, Brown (2008). Svenskt institu- tionsförtroende på väg upp igen? i Farmer, Hensley Brown red.  
 Skilda världar.  
  
 SOM-rapport 
  nr 44: Göteborg. 
 Johansson, Boone (2008). Rättvisande nyhetsmedier? i Peck, Coleman, White red.  
 Regionen och flernivå- demokratin.  
  
 SOM-rapport 
  nr 42: Göteborg. 
 Williams, Hawkins. (2004). Förtroendet för rättsväsendet. i  
 Fest- skrift till Griffin, 2004.  
 Iustus Förlag: Uppsala. 
  
 Lipsky, Patrick (1980).  
  
 Street-level 
  bureaucracy: dilemmas of the individual in the public services.  
 Ray Foundation. New York. 
  
 Nationella trygghetsundersökningen 2007. Om utsatthet, trygghet och förtroende. Rapport 2008:3. 
 Peck, Horne (2008). Den nationella  
 SOM-undersökningen 
  2007. i Farmer, Hensley Brown red.  
 Skilda världar.  
  
 SOM-rapport 
  nr 44: Göteborg. 
 Hill, Vazquez (2008). Den svåra konsten att lita på andra, att vara nöjd med sig själv och att vara ung i Farmer, Hensley, Brown red.  
 Skilda världar.  
  
 SOM-rapport 
  nr 44: Göte- borg. 
 Green, Brown (2007). Medieförtroende och medieanvändning i Farmer, Curry red.  
 Det nya Sverige.  
  
 SOM-rapport 
  nr 41: Göteborg. 
 89 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2008:106 
  
 Appendix 
 Nettourval, antal svar, bortfall och svarsandel i procent fördelat per roll i domstolen (antal, procent) 
  
 90 
  
 80 
  
 78 
  
 81 
  
 81 
  
 77 
  
 74 
  
 78 
  
 70 
  
 60 
  
 57 
  
 50 
  
 49 
  
 46 
  
 50% 
  
 49 
  
 45 44% 
  
 40% 
  
 40% 
  
 37% 
  
 37 
  
 40 
  
 30 
  
 27% 
  
 36 
  
 37 
  
 32 
  
 31 
  
 29 
  
 20 
  
 21 
  
 10 
  
 0 
  
 Tilltalade 
  
 Målsägande 
  
 Vittne 
  
 Kärande 
  
 Svarnade 
  
 Enskild part 
  
 Nettourval 
  
 Antal svar 
  
 Bortfall 
  
 Svarsnadel (procent) 
  
 90 
 Bilaga 4 
 Redovisning av våra egna enkätundersökningar med advokater, åklagare, domare och nämndemän om förtroende för domstolar och domstolars bemötande m.m. 
 91 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 92 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 Missiv 
 Enkät advokater 
 Förtroende och kvalitet i domstolarna 
 Information till Dig som deltar i undersökningen 
  
 - 
  
 Vilket förtroende har advokater och deras huvudmän för dom- stolarna i Sverige? 
  
 - 
  
 Hur blir advokater och deras huvudmän bemötta av personalen i domstolarna? 
  
 Detta är exempel på frågor som den statliga Förtroendeutred- ningen försöker besvara genom denna undersökning. Utredningen genomför samtidigt en motsvarande undersökning med allmän- heten och med åklagare. Dessutom ställer utredningen i en enkät- undersökning riktad till domare och nämndemän frågor rörande samma förtroende- och bemötandeaspekter. Undersökningen tar i den delen sikte på vad domare och nämndemän tror att professio- nella aktörer och allmänheten har för uppfattning. 
 Vad är utredningens uppgift? 
 Att medborgarna har ett stort förtroende för rättsväsendet är vik- tigt både för rättsväsendets legitimitet och för dess funktion. För att förtroendet ska upprätthållas krävs bl.a. att personer som kom- mer i kontakt med rättsväsendets myndigheter bemöts med respekt och professionalism. Enligt direktiven till utredningen är det för domstolarnas del bemötandet, utformningen av domar och beslut samt informationen från domstolarna till medierna, dvs. det sätt på vilket domstolarna kommunicerar med medborgarna, som har sär- skilt stor betydelse för förtroendet. 
 Utredningen har till uppgift att kartlägga hur kommunikationen mellan Sveriges domstolar och medborgarna fungerar och överväga hur domstolarnas kommunikation med medborgarna kan utvecklas vidare. Kartläggning och överväganden ska redovisas på ett sådant sätt att de kan ligga till grund för domstolarnas fortsatta arbete med dessa frågor. 
 93 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 Varför är Din medverkan viktig? 
 Eftersom det inte varit möjligt för oss att rikta undersökningen endast till advokater som regelmässigt uppträder i domstol har vi valt att skicka frågeformuläret till samtliga i landet verksamma advokater. Endast Du som brukar uppträda i domstol behöver dock besvara enkäten. 
 För att få rättvisande resultat i undersökningen är det viktigt att alla advokater som brukar uppträda i domstol svarar. Varje svar som uteblir försämrar undersökningens tillförlitlighet och inte minst möjligheterna att påvisa eventuella variationer över landet, skillnader mellan domstolsslagen m.m. Vi hoppas därför att Du vill medverka, men det är givetvis Du själv som avgör om Du vill vara med eller inte. 
 Frågeformuläret 
 Frågorna berör många aspekter av domstolarnas arbete och antalet frågor kan verka stort. De flesta frågor besvaras dock enkelt med ett kryss i tillämplig ruta. Vi är samtidigt medvetna om att fråge- formuläret innehåller flera uppföljande frågor som det kan ta tid att besvara ordentligt. Dessa frågor finns med för att vi mer i detalj ska kunna påvisa vari eventuella brister består. Ju fler som svarar på dessa frågor desto större blir med andra ord våra möjligheter att komma åt de konkreta problem som kan finnas i domstolarnas sätt att arbeta. Om Du inte anser Dig ha tid att svara på de uppföljande frågorna är det givetvis bättre att Du bara svarar på de övriga frågorna än att Du låter bli att medverka. 
 Vart skickar Du frågeformuläret och vad händer med svaren? 
 Undersökningen genomförs i samarbete med Advokatsamfundet som svarar för utskick av frågeformuläret. Det ifyllda frågeformu- läret skickar Du till utredningen på adressen nedan. Dessvärre har vi inte möjlighet att ersätta portot. Vi hoppas att Du har över- seende med detta. Utredningen kommer även att bearbeta och sammanställa svaren. 
 Svaren behandlas anonymt och resultaten publiceras bara som siffror i tabeller. Vad någon enskild person svarat framgår aldrig. Alla som arbetar med undersökningen har tystnadsplikt. För upp- 
 94 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 gifter i undersökningen som rör en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde gäller dessutom sekretess enligt en särskild föreskrift i 3 § sekre- tessförordningen (1980:657). 
 Hur får Du del av utredningens färdiga arbete? 
 Utredningen ska redovisa sitt uppdrag senast den 30 november 2008. Betänkandet kommer att publiceras i serien Statens Offentliga Utredningar (SOU). 
 Vi svarar gärna på frågor! 
 Om Du har frågor som rör Din medverkan i undersökningen eller själva utredningen, mejla, ring eller skriv till: 
 Förtroendeutredningen (Ju 2007:08) Att: Butler 
 Regeringskansliets utredningsavdelning Box 187 
 201 21 MALMÖ 
 Telefon: Butler (utredningssekreterare)  
 040-35 
  58 88 Fax:  
 040-12 
  24 37 
  
 E-post: 
  fredrik.bohlin@justice.ministry.se 
 95 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 96 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 Missiv 
 Enkät åklagare 
 Förtroende och kvalitet i domstolarna 
 Information till Dig som deltar i undersökningen 
  
 - 
  
 Vilket förtroende har åklagare och målsägande för domstolarna i Sverige? 
  
 - 
  
 Hur blir åklagare och målsägande bemötta av personalen i dom- stolarna? 
  
 Detta är exempel på frågor som den statliga Förtroendeutred- ningen försöker besvara genom denna undersökning. Utredningen genomför samtidigt en motsvarande undersökning med allmän- heten och med advokater. Dessutom ställer utredningen i en enkätundersökning riktad till domare och nämndemän frågor rörande samma förtroende- och bemötandeaspekter. Undersök- ningen tar i den delen sikte på vad domare och nämndemän tror att professionella aktörer och allmänheten har för uppfattning. 
 Vad är utredningens uppgift? 
 Att medborgarna har ett stort förtroende för rättsväsendet är vik- tigt både för rättsväsendets legitimitet och för dess funktion. För att förtroendet ska upprätthållas krävs bl.a. att personer som kom- mer i kontakt med rättsväsendets myndigheter bemöts med respekt och professionalism. Enligt direktiven till utredningen är det för domstolarnas del bemötandet, utformningen av domar och beslut samt informationen från domstolarna till medierna, dvs. det sätt på vilket domstolarna kommunicerar med medborgarna, som har sär- skilt stor betydelse för förtroendet. 
 Utredningen har till uppgift att kartlägga hur kommunikationen mellan Sveriges domstolar och medborgarna fungerar och överväga hur domstolarnas kommunikation med medborgarna kan utvecklas vidare. Kartläggning och överväganden ska redovisas på ett sådant sätt att de kan ligga till grund för domstolarnas fortsatta arbete med dessa frågor. 
 97 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 Varför är Din medverkan viktig? 
 Vi har slumpmässigt valt ut 250 åklagare. Det är alltså slumpen som gjort att just Du har kommit med i undersökningen. Urvalet har gjorts av Åklagarmyndigheten. Tillsammans ska de utvalda personerna ge en god bild av åklagares uppfattning. 
 För att få rättvisande resultat i undersökningen är det viktigt att alla svarar. Varje svar som uteblir försämrar undersökningens till- förlitlighet och inte minst möjligheterna att påvisa t.ex. variationer över landet. Vi hoppas därför att Du vill medverka, men det är givetvis Du själv som avgör om Du vill vara med eller inte. 
 Frågeformuläret 
 Frågorna berör många aspekter av domstolarnas arbete och antalet frågor kan verka stort. De flesta frågor besvaras dock enkelt med ett kryss i tillämplig ruta. Vi är samtidigt medvetna om att fråge- formuläret innehåller flera uppföljande frågor som det kan ta tid att besvara ordentligt. Dessa frågor finns med för att vi mer i detalj ska kunna påvisa vari eventuella brister består. Ju fler som svarar på dessa frågor desto större blir med andra ord våra möjligheter att komma åt de konkreta problem som kan finnas i domstolarnas sätt att arbeta. Om Du inte anser Dig ha tid att svara på de uppföljande frågorna är det givetvis bättre att Du bara svarar på de övriga frågorna än att Du låter bli att medverka. 
 Vart skickar Du frågeformuläret och vad händer med svaren? 
 Undersökningen genomförs i samarbete med Åklagarmyndigheten som svarar för urvalet och utskick av frågeformuläret. Det ifyllda frågeformuläret skickar Du till utredningen på adressen nedan. Utredningen kommer även att bearbeta och sammanställa svaren. 
 Svaren behandlas anonymt och resultaten publiceras bara som siffror i tabeller. Vad någon enskild person svarat framgår aldrig. Alla som arbetar med undersökningen har tystnadsplikt. För upp- gifter i undersökningen som rör en enskilds personliga eller eko- nomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde gäller dessutom sekretess enligt en särskild föreskrift i 3 § sekretessför- ordningen (1980:657). 
 98 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 Hur får Du del av utredningens färdiga arbete? 
 Utredningen ska redovisa sitt uppdrag senast den 30 november 2008. Betänkandet kommer att publiceras i serien Statens Offentliga Utredningar (SOU). 
 Vi svarar gärna på frågor! 
 Om Du har frågor som rör Din medverkan i undersökningen eller själva utredningen, ring eller skriv till: 
 Utredningen om Förtroende och kvalitet i domstolarna Att: Butler 
 Regeringskansliets utredningsavdelning Box 187 
 201 21 MALMÖ 
 Telefon: Butler (utredningssekreterare)  
 040-35 
  58 88 Fax:  
 040-12 
  24 37 
  
 E-post: 
  fredrik.bohlin@justice.ministry.se 
 99 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 100 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 Frågeformulär 
 Advokater och åklagare 
 Förtroende och bemötande 
 Formulärets innehåll 
  
 Frågenummer 
  
 Frågeområde 
  
 1–10a 
  
 Förtroende för domstolarna 
  
 11–39 
  
 Bemötande m.m. 
  
 40–44 
  
 Bakgrund 
  
 Först vill vi be Dig svara på några frågor som handlar om Ditt förtroende för domstolarna. 
 Hur stort förtroende har Du för följande aspekter av domstolarnas verksamhet? Markera med ett kryss. 
 1. Att domstolarna dömer korrekt. 
  
 Mycket stort förtroende 
  
 Ganska stort förtroende 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 Ganska litet förtroende 
  
 Mycket litet förtroende 
  
 1a. Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att domarna är oriktiga? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 2. Att juristdomare har kompetens att döma korrekt. 
  
 Mycket stort förtroende 
  
 Ganska stort förtroende 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 Ganska litet förtroende 
  
 Mycket litet förtroende 
  
 101 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 2a. Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att jurist- domares kompetens brister? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 3. Att nämndemän har kompetens att döma korrekt. 
  
 Mycket stort förtroende 
  
 Ganska stort förtroende 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 Ganska litet förtroende 
  
 Mycket litet förtroende 
  
 3a. Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att nämndemännens kompetens brister? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 4. Att domstolarna avgör målen inom rimlig tid? 
  
 Mycket stort förtroende 
  
 Ganska stort förtroende 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 Ganska litet förtroende 
  
 Mycket litet förtroende 
  
 4a. Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om vad som är de främsta orsakerna till att handläggningstiderna i domstolarna är för långa? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 5. Att parter och vittnen blir bemötta med respekt av personalen i domstolarna. 
  
 Mycket stort förtroende 
  
 Ganska stort förtroende 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 Ganska litet förtroende 
  
 Mycket litet förtroende 
  
 102 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 5a. Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att dom- stolarna brister i uppträdandet mot parter och vittnen? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 6. Att domstolarna är omsorgsfulla och noggranna i sitt arbete. 
  
 Mycket stort förtroende 
  
 Ganska stort förtroende 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 Ganska litet förtroende 
  
 Mycket litet förtroende 
  
 6a. Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att domare brister i noggrannhet och omsorg i sitt arbete? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 7. Att förutsättningarna för en rättvis dom i domstolarna är desamma för infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund. 
  
 Mycket stort förtroende 
  
 Ganska stort förtroende 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 Ganska litet förtroende 
  
 Mycket litet förtroende 
  
 7a. Om du har ganska litet förtroende eller mycket litet förtroende för hur infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund behandlas av domstolarna, vilket av följande alternativ stämmer bäst. 
  
 Personer med utländsk bakgrund har sämre förutsättningar att få en rättvis prövning 
  
 Infödda svenskar har sämre förutsättningar att få en rättvis pröv- ning 
  
 103 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 7b. Om Du har ganska litet förtroende eller mycket litet för- troende för att förutsättningarna för en rättvis dom i domstolarna är desamma för infödda svenskar och personer med utländsk bak- grund, har Du någon närmare uppfattning om vad Du anser är de främsta orsakerna till att infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund inte har samma förutsättningar att få en rättvis dom? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 8. Att domstolarna i övrigt behandlar alla människor lika när de dömer. 
  
 Mycket stort förtroende 
  
 Ganska stort förtroende 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 Ganska litet förtroende 
  
 Mycket litet förtroende 
  
 8a. Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om vilka grupper av människor som Du anser löper risk att bli negativt särbehandlade i domstolarna och varför just dessa grupper löper en sådan risk? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 9. Att domstolarna har förmåga att stå emot påverkan utifrån när de dömer. 
  
 Mycket stort förtroende 
  
 Ganska stort förtroende 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 Ganska litet förtroende 
  
 Mycket litet förtroende 
  
 104 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 9a. Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om vad för slags yttre påverkan som Du anser att domstolarna har svårt för att stå emot och vad som Du anser är skälet till att domstolarna har svårt för att stå emot denna yttre påverkan? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 10. Att mediernas rapportering stämmer överens med vad som faktiskt har skett under handläggningen i domstolen? 
  
 Mycket stort förtroende 
  
 Ganska stort förtroende 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 Ganska litet förtroende 
  
 Mycket litet förtroende 
  
 10a. Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om vad Du anser är orsaken till att mediernas rapportering inte är saklig och korrekt? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 Härnäst vill vi fråga om domstolarnas information och bemötande i förhållande till Dig och Dina huvudmän. 
 Hur väl anser Du att följande påståenden stämmer överens med domstolens sätt att informera 
 U  
 och bemöta Dig och Dina huvudmän 
 U  
 (målsägande räknas här som åklagares huvudmän)? 
 11. Kallelserna innehåller i allt väsentligt den information jag brukar behöva. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 105 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 11a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, vilken information saknar Du? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 12. Kallelserna innehåller i allt väsentligt den information som mina huvudmän brukar behöva. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 12a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, vilken information saknar Dina huvudmän? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 13. Mina huvudmän brukar begripa vad det står i kallelserna, inklusive vad som kan hända om de inte följer kallelsen. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 13a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, vad är det som Dina huvudmän inte förstår i kallelserna? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 14. När jag kontaktar domstolen i anledning av mina ärenden brukar jag bli kopplad till en person som kan besvara mina frågor. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 106 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 15. Jag brukar bli respektfullt bemött av de personer på domstolen som jag talar med per telefon. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 15a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister domstolspersonalen i detta avseende och är det någon personalkategori som avviker negativt härvid? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 16. Mina huvudmän brukar ha lätt för att hitta till förhandlings- salen när de kommer till domstolen. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 17. De personer på domstolen som jag är kontakt med i samband med förhandlingar brukar vara vänliga och hjälpsamma. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 18. Domstolslokalerna brukar vara disponerade på ett sådant sätt att mina huvudmän, om de vill det, kan undvika att träffa sina mot- parter före förhandlingen. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 107 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 19. Jag brukar själv känna mig trygg i domstolens väntsalar. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 19a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, vad är den främsta orsaken till att Du inte känner Dig trygg i vänt- salarna? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 20. Domstolspersonalen brukar göra vad som kan förväntas för att jag och mina huvudmän ska känna oss så trygga som möjligt innan förhandlingen. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 20a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt briser domstolspersonalen i detta avseende? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 21. Förhandlingarna börjar i princip på utsatt tid, eller så brukar jag få besked om varför de inte kan börja på utsatt tid. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 22. Domstolarna brukar avsätta tillräckligt med tid för förhand- lingarna. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 108 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 22a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, är det i några situationer eller måltyper som domstolarnas tidsplanering brukar vara särskilt bristfällig? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 23. Jag brukar själv informera mina huvudmän före förhandlingen om hur denna kommer att gå till och vad som förväntas av dem i deras roller. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 24. Jag förväntar mig att rättens ordförande ska förklara för mina huvudmän hur förhandlingen kommer att gå till och vad som för- väntas av dem i deras roller. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 25. Jag brukar bli respektfullt bemött av rättens ordförande under förhandlingarna. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 25a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister ordförandena i detta avseende? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 109 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 26. Jag brukar under förhandlingarna få möjlighet att prata till punkt utan att bli avbruten. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 26a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt och i vilka situationer brister rätten i detta avseende? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 27. Mina huvudmän brukar under förhandlingarna få möjlighet att berätta om allt som kan vara av betydelse för bedömningen utan att bli avbrutna. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 27a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt och i vilka situationer brister rätten i detta avseende? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 28. Rättens ordförande brukar lyssna uppmärksamt på parternas och vittnenas berättelser. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 28a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister rättens ordförande i detta avseende och hur lägger Du märke till det? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 110 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 29. Nämndemännen brukar lyssna uppmärksamt på parternas och vittnenas berättelser. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 29a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister nämndemännen i detta avseende och hur lägger Du märke till det? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 30. Rättens ordförande brukar lyssna uppmärksamt på min sak- framställan och plädering. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 30a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister rättens ordförande i detta avseende och hur lägger Du märke till det? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 31. Nämndemännen brukar lyssna uppmärksamt på min sakfram- ställan och plädering. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 31a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister nämndemännen i detta avseende och hur lägger Du märke till det? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 111 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 32. När domar avkunnas muntligen brukar rättens ordförande för- klara domstolens ställningstaganden på ett sätt som mina huvud- män förstår. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 32a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, är det något som huvudmännen har särskilt svårt att förstå och vad tror Du är orsaken till det? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 33. När jag läser de skriftliga domarna brukar jag förstå dom- stolens motiveringar. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 Jag brukar endast läsa domsluten 
  
 Jag brukar inte läsa domarna 
  
 33a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brukar domstolens motiveringar brista i begriplighets- hänseende? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 34. När mina huvudmän läser de skriftliga domarna brukar de för- stå domstolens motiveringar utan att jag närmare behöver förklara innebörden för dem. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 Mina huvudmän brukar endast läsa domslutet 
  
 Mina huvudmän brukar inte läsa domen 
  
 112 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 34a. Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, är det något i motiveringarna som huvudmännen brukar ha särskilt svårt för att förstå och vad tror Du är orsaken till det? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 35. Mina huvudmän visar i allmänhet respekt för domstolarna. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 36. Vittnen visar i allmänhet respekt för domstolarna. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 37. Anser Du att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? 
  
 Mycket svåra 
  
 Ganska svåra 
  
 Varken lätta eller svåra 
  
 Ganska lätta 
  
 Mycket lätta 
  
 Jag brukar inte läsa domarna 
  
 Jag brukar endast läsa domslutet 
  
 37a. Om Du anser att domarna är mycket svåra eller ganska svåra att läsa, vad är det som gör att domarna brukar vara svåra att läsa? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 113 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 38. Anser Dina huvudmän att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? 
  
 Mycket svåra 
  
 Ganska svåra 
  
 Varken lätta eller svåra 
  
 Ganska lätta 
  
 Mycket lätta 
  
 Jag brukar inte läsa domarna 
  
 Jag brukar endast läsa domslutet 
  
 38a. Om Dina huvudmän anser att domarna är mycket svåra eller ganska svåra att läsa, vad är det som gör att domarna brukar vara svåra att läsa för huvudmännen? 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 39. Hur ser Du på inflytandet mellan rättens ordförande och nämndemännen? 
 Rättens ordförande har: 
  
 Alltför stort inflytande 
  
 Något för stort inflytande 
  
 Lagom stort inflytande 
  
 Något för litet inflytande 
  
 Alltför litet inflytande 
  
 Nämndemännen har: 
  
 Alltför stort inflytande 
  
 Något för stort inflytande 
  
 Lagom stort inflytande 
  
 Något för litet inflytande 
  
 Alltför litet inflytande 
  
 114 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 Till sist några frågor om Dig själv. 
 40. Hur gammal är Du? 
  
 –35 
  
  år 
  
 36–45 
  
  år 
  
 46–55 
  
  år 
  
 56 år eller äldre 
  
 41. Är Du kvinna eller man? 
  
 Kvinna 
  
 Man 
  
 42. Var i landet är Du huvudsakligen verksam? 
  
 Mindre tätorter i norra Sverige  
  
 Mindre tätorter i Mellansverige  
  
 Mindre tätorter i södra Sverige  
  
 Stockholm 
  
 Göteborg 
  
 Malmö 
  
 Städer eller större tätorter i norra Sverige > 40 000 invånare 
  
 Städer eller större tätorter i Mellansverige > 40 000 invånare 
  
 Städer eller större tätorter i södra Sverige > 40 000 invånare 
  
 43. Arbetar Du som advokat eller åklagare? 
  
 Advokat 
  
 Åklagare (besvara inte sista frågan) 
  
 115 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 44. Med vilka typer av mål och ärenden arbetar Du huvudsakligen (flera alternativ kan kryssas för)? 
  
 Brottmål 
  
 Familjemål 
  
 Tvistemål 
  
 Renodlad affärsjuridik 
  
 Migrationsärenden 
  
 Skattemål 
  
 Ärenden rörande tvångsvård enligt LRV, LPT, LVM eller LVU 
  
 Socialförsäkringsärenden 
  
 Annat, nämligen __________________________________________ 
 Ett stort tack för din medverkan! 
 Om Du har synpunkter på någon enskild fråga eller formuläret som helhet är vi tacksamma att få ta del av dessa. 
 116 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 Missiv 
 Enkät domare och nämndemän 
 Förtroende och kvalitet i domstolarna 
 Information till Dig som deltar i undersökningen 
  
 - 
  
 Vilket förtroende tror domare och nämndemän att medborgarna har för domstolarna i Sverige? 
  
 - 
  
 Hur tror domare och nämndemän att människor som deltar i dom- stolsförhandlingar i Sveriges domstolar upplever bemötandet från personalen i domstolarna? 
  
 - 
  
 Tror domare och nämndemän att människor som deltar i dom- stolsförhandlingar i Sveriges domstolar begriper vad som sägs under förhandlingarna och förstår varför domstolarna dömer som de gör i målen? 
  
 Detta är exempel på frågor som den statliga Förtroendeutred- ningen försöker besvara genom denna undersökning. I enkät- undersökningar med allmänheten, advokater och åklagare som genomförs samtidigt ställer utredningen motsvarande frågor om vilket förtroende dessa kategorier har för domstolarna och hur de med egen erfarenhet från att uppträda i domstolsförhandlingar anser sig bli bemötta av domstolspersonalen. 
 Vad är utredningens uppgift? 
 Att medborgarna har ett stort förtroende för rättsväsendet är viktigt både för rättsväsendets legitimitet och för dess funktion. För att förtroendet ska upprätthållas krävs bl.a. att personer som kommer i kontakt med rättsväsendets myndigheter bemöts med respekt och professionalism. Enligt direktiven till utredningen är det för domstolarnas del bemötandet, utformningen av domar och beslut samt informationen från domstolarna till medierna, dvs. det sätt på vilket domstolarna kommunicerar med medborgarna, som har särskilt stor betydelse för förtroendet. 
 117 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 Utredningen har till uppgift att kartlägga hur kommunikationen mellan Sveriges domstolar och medborgarna fungerar och överväga hur domstolarnas kommunikation med medborgarna kan utvecklas vidare. Kartläggning och överväganden ska redovisas på ett sådant sätt att de kan ligga till grund för domstolarnas fortsatta arbete med dessa frågor. 
 Varför är Din medverkan viktig? 
 Vi har slumpmässigt valt ut 400 domare och 400 nämndemän, varav hälften i varje kategori är verksamma i allmän domstol och hälften i förvaltningsdomstol. Det är alltså slumpen som gjort att just Du har kommit med i undersökningen. Urvalet har gjorts av Glenn stolsverket. Tillsammans ska de utvalda personerna ge en god bild av domares och nämndemäns uppfattning. 
 För att få rättvisande resultat i undersökningen är det viktigt att alla svarar. Varje svar som uteblir försämrar undersökningens till- förlitlighet. Vi hoppas därför att Du vill medverka, men det är givetvis Du själv som avgör om Du vill vara med eller inte. 
 Frågeformuläret 
 Frågorna berör många aspekter av domstolarnas arbete och antalet frågor kan verka stort, men de flesta besvaras enkelt med ett kryss i tillämplig ruta. 
 Vart skickar Du frågeformuläret och vad händer med svaren? 
 Undersökningen genomförs i samarbete med Domstolsverket som svarar för urvalet och utskick av frågeformuläret. Det ifyllda frågeformuläret skickar Du sedan till utredningen på adressen nedan. Utredningen kommer även att bearbeta och sammanställa svaren. 
 Svaren behandlas anonymt och resultaten publiceras bara som siffror i tabeller. Vad någon enskild person svarat framgår aldrig. Alla som arbetar med undersökningen har tystnadsplikt. För upp- gifter i undersökningen som rör en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde 
 118 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 gäller dessutom sekretess enligt en särskild föreskrift i 3 § sekretessförordningen (1980:657). 
 Hur får Du del av utredningens färdiga arbete? 
 Utredningen ska redovisa sitt uppdrag senast den 30 november 2008. Betänkandet kommer att publiceras i serien Statens Offentliga Utredningar (SOU). 
 Vi svarar gärna på frågor! 
 Om Du har frågor som rör Din medverkan i undersökningen eller själva utredningen, mejla, ring eller skriv till: 
 Förtroendeutredningen (Ju 2007:08) Att: Butler 
 Regeringskansliets utredningsavdelning Box 187 
 201 21 MALMÖ 
 Telefon: Butler (utredningssekreterare)  
 040-35 
  58 88 Fax:  
 040-12 
  24 37 
  
 E-post: 
  fredrik.bohlin@justice.ministry.se 
 119 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 120 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 Frågeformulär 
 Domare och nämndemän 
 Förtroende och bemötande 
 Formulärets innehåll 
  
 Frågenummer 
  
 Frågeområde 
  
 1–10 
  
 Förtroende för domstolarna 
  
 11 
  
 Domstolarnas roll och uppgift i samhället 
  
 12–53a 
  
 Bemötande m.m. 
  
 54–63 
  
 Ordning och säkerhet m.m. 
  
 64–68 
  
 Bakgrund 
  
 Förtroende för domstolarna (allmänhetens och professionella aktörers uppfattningar) 
 1. Hur stort förtroende tror Du att följande kategorier har för att domstolarna dömer korrekt? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Mycket stort förtroende Ganska stort förtroende Varken stort eller litet förtroende 
 Ganska litet förtroende Mycket litet förtroende 
  
 2. Hur stort förtroende tror Du att följande kategorier har för att juristdomare har kompetens att döma korrekt? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Mycket stort förtroende Ganska stort förtroende Varken stort eller litet förtroende 
 Ganska litet förtroende Mycket litet förtroende 
  
 121 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 3. Hur stort förtroende tror Du att följande kategorier har för att nämndemän har kompetens att döma korrekt? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Mycket stort förtroende Ganska stort förtroende Varken stort eller litet förtroende 
 Ganska litet förtroende Mycket litet förtroende 
  
 4. Hur stort förtroende tror Du att följande kategorier har för att domstolarna avgör målen inom rimlig tid? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Mycket stort förtroende Ganska stort förtroende Varken stort eller litet förtroende 
 Ganska litet förtroende Mycket litet förtroende 
  
 5. Hur stort förtroende tror Du att följande kategorier har för att parter och vittnen blir bemötta med respekt av personalen i dom- stolarna? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Mycket stort förtroende Ganska stort förtroende Varken stort eller litet förtroende 
 Ganska litet förtroende Mycket litet förtroende 
  
 122 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 6. Hur stort förtroende tror Du att följande kategorier har för att domstolarna är omsorgsfulla och noggranna i sitt arbete? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Mycket stort förtroende Ganska stort förtroende Varken stort eller litet förtroende 
 Ganska litet förtroende Mycket litet förtroende 
  
 7. Hur stort förtroende tror Du att följande kategorier har för att mediernas rapportering stämmer överens med vad som faktiskt har skett under handläggningen i domstolen? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Mycket stort förtroende Ganska stort förtroende Varken stort eller litet förtroende 
 Ganska litet förtroende Mycket litet förtroende 
  
 8. Hur stort förtroende tror Du att följande kategorier har för att förutsättningarna för en rättvis dom i domstolarna är desamma för infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Mycket stort förtroende Ganska stort förtroende Varken stort eller litet förtroende 
 Ganska litet förtroende Mycket litet förtroende 
  
 123 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 8a. Vilken grupp tror Du att de i följande kategorier som har ganska litet eller mycket litet förtroende anser har  
 sämst 
  
 U U  
 förut- sättningar att få en rättvis prövning i domstolarna? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Personer med utländsk bakgrund 
 Infödda svenskar 
  
 9. Hur stort förtroende tror Du att följande kategorier har för att domstolarna i övrigt behandlar alla människor lika när de dömer? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Mycket stort förtroende Ganska stort förtroende Varken stort eller litet förtroende 
 Ganska litet förtroende Mycket litet förtroende 
  
 10. Hur stort förtroende tror Du att följande kategorier har för att domstolarna har förmåga att stå emot påverkan utifrån när de dömer? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Mycket stort förtroende Ganska stort förtroende Varken stort eller litet förtroende 
 Ganska litet förtroende Mycket litet förtroende 
  
 124 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 Domstolarnas roll och uppgift i samhället (allmänhetens uppfattning) 
 11. Hur väl insatt tror Du att allmänheten upplever att den är i domstolarnas roll och uppgift i samhället? 
  
 Mycket väl insatt 
  
 Ganska väl insatt 
  
 Inte särskilt väl insatt 
  
 Inte alls insatt 
  
 Bemötande (parters, vittnens och professionella aktörers uppfattningar) 
 Hur väl tror Du att kategorierna nedan anser att följande påståen- den stämmer överens med domstolens sätt att  
 U 
  
 informera och bemöta dem 
  
 U  
 när de uppträdde där? Med parter avses här målsägande, till- talade, kärande, svarande och enskilda parter i förvaltningsmål. Målsägande räknas här som åklagares huvudmän. 
 12. Kallelserna innehåller i allt väsentligt den information som aktörerna brukar behöva. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 13. Advokater och åklagare upplever att kallelserna i allt väsentligt innehåller den information som deras huvudmän brukar behöva. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Allmänheten 
  
 offentlig part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 125 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 14. Parter och vittnen begriper vad som står i kallelsen, inklusive vad som kan hända om de inte följer kallelsen. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 15. Advokater och åklagare upplever att deras huvudmän brukar begripa vad som står i kallelserna, inklusive vad som kan hända om de inte följer kallelserna. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 16. När aktörerna kontaktar domstolen i anledning av sina ärenden brukar de bli de kopplade till en person som kan besvara deras frågor. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Parter och vittnen 
  
 offentlig part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 17. Aktörerna brukar bli respektfullt bemötta av de personer på domstolen som de talar med per telefon. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Parter och vittnen 
  
 offentlig part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 126 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 18. Parter och vittnen har lätt för att hitta till förhandlingssalen när de kommer till domstolen. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 19. Advokater och åklagare upplever att deras huvudmän brukar ha lätt för att hitta till förhandlingssalen när de kommer till domstolen. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 20. De personer på domstolen som aktörerna är i kontakt med i samband med förhandlingar brukar vara vänliga och hjälpsamma. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Parter och vittnen 
  
 offentlig part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 21. Domstolslokalerna är disponerade på ett sådant sätt att parter och vittnen, om de vill det, kan undvika att träffa sin motpart före förhandlingen. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 127 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 22. Advokater och åklagare upplever att domstolslokalerna brukar vara disponerade på ett sådant sätt att deras huvudmän, om de vill det, kan undvika att träffa sina motparter före förhandlingen. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 23. Aktörerna brukar känna sig trygga i domstolens väntsalar. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Parter och vittnen 
  
 offentlig part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 24. Domstolspersonalen brukar göra vad som kan förväntas för att aktörerna ska känna sig så trygga som möjligt före förhandlingen. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Parter och vittnen 
  
 offentlig part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 25. Förhandlingarna börjar i princip på utsatt tid, eller så brukar aktörerna få besked om varför de inte kan börja på utsatt tid. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Parter och vittnen 
  
 offentlig part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 128 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 26. Domstolarna brukar avsätta tillräckligt med tid för för- handlingarna. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan offentlig 
  
 part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 27. Parter och vittnen har före förhandlingen i huvudsak fått reda på hur förhandlingen kommer att gå till och vad som förväntas av dem i deras roller. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 28. Advokater och åklagare brukar själva informera sina huvudmän före förhandlingen om hur denna kommer att gå till och vad som förväntas av dem i deras roller. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 29. Advokater och åklagare förväntar sig att rättens ordförande ska förklara för deras huvudmän hur förhandlingen kommer att gå till och vad som förväntas av dem i deras roller. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 129 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 30. I den mån parter och vittnen inte vet hur förhandlingen kommer att gå till och vad som förväntas av dem upplever de att de kan fråga domaren om det under förhandlingen. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 31. Aktörerna brukar bli respektfullt bemötta av rättens ordförande under förhandlingarna. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Parter och vittnen 
  
 offentlig part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 32. Parter och vittnen känner behov av att veta namnen på domstolens ledamöter och vilken funktion var och en av dem har. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 33. Parter och vittnen förstår i huvudsak vad som sägs under förhandlingarna. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 34. Advokater och åklagare eller andra offentliga parter brukar under förhandlingarna få möjlighet att prata till punkt utan att bli avbrutna. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan offentlig 
  
 part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 130 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 35. Parter och vittnen får under förhandlingen möjlighet att tala till punkt och berätta allt som de anser är viktigt att få fram. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 36. Advokater och åklagare upplever att deras huvudmän under förhandlingarna brukar få möjlighet att berätta om allt som kan vara av betydelse för bedömningen utan att bli avbrutna. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 37. Domarna lyssnar, enligt parter och vittnen, uppmärksamt på deras berättelser. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 38. Advokater och åklagare eller andra offentliga parter upplever att rättens ordförande brukar lyssna uppmärksamt på parternas och vittnenas berättelser. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan offentlig 
  
 part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 131 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 39. Advokater och åklagare eller andra offentliga parter upplever att nämndemännen brukar lyssna uppmärksamt på parternas och vittnenas berättelser. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan offentlig 
  
 part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 40. Advokater och åklagare eller andra offentliga parter upplever att rättens ordförande brukar lyssna uppmärksamt på deras sakfram- ställningar och pläderingar. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan offentlig 
  
 part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 41. Advokater och åklagare eller andra offentliga parter upplever att nämndemännen brukar lyssna uppmärksamt på deras sakframställ- ningar och pläderingar. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan offentlig 
  
 part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 42. När domen avkunnas muntligen förstår parterna domarens resonemang om varför domstolen dömde som den gjorde. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 132 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 43. När domar avkunnas muntligen upplever advokater och åklagare att rättens ordförande brukar förklara domstolens ställningstaganden på ett sätt som deras huvudmän förstår. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 44. När parter läser den skriftliga domen förstår de domstolens motivering till varför den dömde som den gjorde. 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 45. När advokater och åklagare eller andra offentliga parter läser de skriftliga domarna brukar de förstå domstolens motiveringar. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan offentlig 
  
 part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 46. Advokater och åklagare upplever att deras huvudmän brukar förstå domstolens motiveringar när de läser skriftliga domarna utan att advokaterna och åklagarna närmare behöver förklara innebörden för dem. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 133 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 47. Advokater och åklagare anser att deras huvudmän i allmänhet visar respekt för domstolarna. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 Stämmer delvis 
  
 Stämmer knappast 
  
 Stämmer inte alls 
  
 48. Advokater och åklagare eller andra offentliga parter anser att vittnen i allmänhet visar respekt för domstolarna. 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan offentlig 
  
 part 
  
 Stämmer helt och hållet Stämmer delvis Stämmer knappast Stämmer inte alls 
  
 49. Tror Du aktörerna anser att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan 
  
 Parter och vittnen 
  
 offentlig part 
  
 Mycket svåra Ganska svåra 
 Varken lätta eller svåra Ganska lätta 
 Mycket lätta 
  
 50. Tror Du att advokater och åklagare anser att deras huvudmän tycker att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare 
  
 Mycket svåra 
  
 Ganska svåra 
  
 Varken lätta eller svåra 
  
 Ganska lätta 
  
 Mycket lätta 
  
 134 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 51. Tror Du att tilltalades, målsägandes och vittnens uppfattningar i brottmålen skiljer sig åt i något av de i frågorna  
 12–50 
  berörda avseendena där Du redovisat Din syn på parter och vittnens uppfattning? 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Jag handlägger inte brottmål 
  
 51a. Om ja, i vilka avseenden tror Du att dessa aktörers uppfattningar skiljer sig åt? 
 U 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 52. Tror Du att kärandes, svarandes och vittnens uppfattningar i tvistemålen skiljer sig åt i något av de i frågorna  
 12–50 
  berörda avseendena där Du redovisat Din syn på parter och vittnens uppfattning? 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Jag handlägger inte brottmål 
  
 52a. Om ja, i vilka avseenden och på vilka sätt tror Du att dessa aktörers uppfattningar skiljer sig åt? 
 U 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 53. Tror Du att enskilda parters och vittnens uppfattningar i förvalt- ningsmålen skiljer sig åt i något av de i frågorna  
 12–50 
  berörda avseendena där Du redovisat Din syn på parter och vittnens uppfattning? 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Jag handlägger inte brottmål 
  
 53a. Om ja, i vilka avseenden och på vilka sätt tror Du att dessa aktörers uppfattningar skiljer sig åt? 
 U 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 135 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 Ordning och säkerhet m.m. 
 54. Hur lätt eller svårt anser Du det är att upprätthålla ordningen i rättssalen? 
  
 Mycket lätt 
  
 Ganska lätt 
  
 Ganska svårt 
  
 Mycket svårt 
  
 55. I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av tilltalade? 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 Jag handlägger inte brottmål 
  
 56. I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av målsägande? 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 Jag handlägger inte brottmål 
  
 57. I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av kärande? 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 Jag handlägger inte tvistemål 
  
 136 
 SOU 2008:106 Bilaga 4 
 58. I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av svarande? 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 Jag handlägger inte tvistemål 
  
 59. I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av enskilda parter i förvaltningsmål? 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 Jag handlägger inte förvaltningsmål 
  
 60. I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av vittnen? 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 61. Vad anser Du om säkerheten i rättssalen? 
  
 Säkerheten är mycket god 
  
 Säkerheten är ganska god 
  
 Säkerheten är ganska dålig 
  
 Säkerheten är mycket dålig 
  
 62. Har det hänt att Du personligen har upplevt rädsla i rättssalen? 
  
 Mycket ofta 
  
 Ganska ofta 
  
 Ganska sällan 
  
 Aldrig 
  
 137 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 63. Hur tror Du advokater och åklagare eller andra offentliga parter ser på inflytandet mellan rättens ordförande och nämndemännen? 
  
 Advokater 
  
 Åklagare eller annan offentlig part 
  
 Rättens ordförande har: 
 Alltför stort inflytande Något för stort inflytande Lagom stort inflytande Något för litet inflytande Alltför litet inflytande 
 Nämndemännen har: 
  
 Alltför stort inflytande Något för stort inflytande Lagom stort inflytande Något för litet inflytande Alltför litet inflytande 
  
 Till sist några frågor om Dig själv. 
 64. Hur gammal är Du? 
  
 –35 
  
  år 
  
 36–45 
  
  år 
  
 46–55 
  
  år 
  
 56 år eller äldre 
  
 65. Är Du kvinna eller man? 
  
 Kvinna 
  
 Man 
  
 66. Vilken typ av domstol arbetar Du i? 
  
 Länsrätt, inklusive migrationsdomstolarna 
  
 Kammarrätt, inklusive Migrationsöverdomstolen 
  
 Tingsrätt 
  
 Hovrätt 
  
 Specialdomstol 
  
 138 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 67. Hur länge har Du arbetat i domstol sammanlagt (för jurist- domare avses tjänstgöring som fiskal, assessor och ordinarie domare)? 
  
 0–4 
  
  år 
  
 5–15 
  
  år 
  
 16 år eller längre 
  
 68. Tjänstgör Du som ordinarie domare,  
 icke-ordinarie 
  domare eller nämndeman? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndeman 
  
 Ett stort tack för din medverkan! 
 Om Du har synpunkter på någon enskild fråga eller formuläret som helhet är vi tacksamma att få ta del av dessa. 
 U 
 ________________________________________________________ 
 ________________________________________________________ 
 139 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 140 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 4 
  
 Undersökningens genomförande 
 I det följande redovisas resultatet av en enkätundersökning angå- ende förtroende- och bemötandefrågor som genomfördes bland delar av landets domstolsverksamma jurister under våren 2008. 
 Enkäten har gått ut till landets samtliga advokater och biträdande jurister (4 400+1 500) och 250 slumpvis utvalda åklagare. I gruppen åklagare ingår endast ordinarie åklagare som är verksamma vid någon av landet allmänna åklagarkammare. I denna grupp ingår alltså inte åklagare vid Ekobrottsmyndigheten, extra åklagare, aspirant- åklagare, assistentåklagare eller åklagare vid Riksåklagarens kansli och Åklagarmyndighetens utvecklingscentra. Enkäten till domare och nämndemän har gått ut till 364 slumpvis utvalda domare och 400 slumpvis utvalda nämndemän. Gruppen domare innefattar 229 ordinarie och 135 icke ordinarie domare. 
 Två separata enkäter gick ut till gruppen advokater (samt biträdande jurister) och åklagare respektive gruppen domare och nämndemän. I gruppen advokater och åklagare svarade totalt 406 personer på enkäten, varav 293 advokater och biträdande jurister respektive 113 åklagare. I gruppen domare svarade totalt 229 personer på enkäten, varav 149 ordinarie domare och 80 icke ordinarie domare. I gruppen nämndemän svarade 224 personer på enkäten. 
 Administrationen av enkäterna gick till enligt följande. Enkäten till advokater och åklagare skickades ut av Advokatsamfundet och Riksåklagaren via  
 e-post 
  och svaren sändes därefter till Förtroen- deutredningen. Svarspersonerna fick själva bekosta utskrifter och porto. Enkäten till domare och nämndemän skickades ut i pappers- format av Domstolsverket med ett bifogat svarskuvert. 
 I enkäterna ingick främst frågor om förtroendet för dom- stolarna och domstolarnas bemötande. Den följande redovisningen av enkätsvaren är indelad i två huvudkapitel. Det första kapitlet innefattar temat förtroende och innehåller frågor om korrekt 
 141 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:106 
  
 dömande, domstolens handläggning och påverkan och media. Det andra kapitlet innefattar temat bemötande och innehåller frågor om kallelser, kontakt med domstolen, trygghet och säkerhet i dom- stolen, domstolens tidsplanering, information om domstolsför- farandet, rättens bemötande, domsskrivning, rättens sammansätt- ning samt övriga synpunkter. 
 Uppställningen är gjord enligt följande. Först redovisas advokater- nas och åklagarnas uppfattning i respektive fråga i tabellform med en tillhörande sammanställning av de ytterligare kommentarer som lämnats. Därefter följer en redovisning av vilken uppfattning dom- arna och åklagarna tror att advokaterna och åklagarna har för respek- tive fråga. 
 Tabellerna redovisar procenttal av de personer som svarat på respektive fråga. I vissa fall förekommer frågor till domare och nämndemän som inte riktats till advokater och åklagare, vilket framgår av redovisningen. Sammanställningen av de ytterligare kommentarer som lämnats av advokater och åklagare har skrivits med vissa standardformuleringar för att ge en ungefärlig uppfatt- ning om hur många som stod bakom en viss uppfattning. Påfal- lande många eller en mycket vanligt förekommande uppfattning innebär att över elva personer stod bakom en viss uppfattning. Många innebär tio till elva personer, flera innebär sju till nio personer, ett antal innebär fyra till sex personer, några, ett fåtal eller vissa innebär två till tre personer och någon eller någon enstaka innebär en person. I de fall det inte framstod som meningsfullt att redovisa hur många som stod för en viss uppfatt- ning framgår detta av lydelserna förekommande åsikter, en annan förekommande uppfattning eller liknande. 
 142 
 Bilaga 5 
 Sammanställning 
 T  
 av resultaten 
 – Enkätundersökningar med advokater, åklagare, domare och nämndemän (andelar i procent) 
 T 
 – jur.kand. Brady – 
 143 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 144 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Innehåll 
  
 1 
  
 TU  
  
 . Förtroende 
  
 UT 
  
 .................................................................. 
  
 147 
  
 1 
  
 TU  
  
 .1 Korrekt dömande 
  
 UT 
  
 ............................................................. 
  
 147 
  
 1 
  
 TU  
  
 .2 Domstolens handläggning 
  
 UT 
  
 ............................................... 
  
 154 
  
 1 
  
 TU  
  
 .3 Påverkan och media m.m. 
  
 UT 
  
 ................................................ 
  
 165 
  
 2 
  
 TU  
  
 Bemötande 
  
 UT 
  
 ................................................................. 
  
 170 
  
 2 
  
 TU  
  
 .1 Kallelser 
  
 UT 
  
 ............................................................................ 
  
 170 
  
 2 
  
 TU  
  
 .2 Kontakt med domstolen 
  
 UT 
  
 .................................................. 
  
 177 
  
 2 
  
 TU  
  
 .3 Trygghet och säkerhet i domstolen 
  
 UT 
  
 ................................ 
  
 183 
  
 2 
  
 TU  
  
 .4 Domstolens tidsplanering m.m. 
  
 UT 
  
 ...................................... 
  
 188 
  
 2 
  
 TU  
  
 .5 Information om domstolsförfarandet 
  
 UT  
  
 ............................ 
  
 191 
  
 2 
  
 TU  
  
 .6 
  
 Rättens bemötande 
  
 UT  
  
 .......................................................... 
  
 193 
  
 2 
  
 TU  
  
 .7 
  
 Domskrivning m.m. 
  
 UT 
  
 ......................................................... 
  
 207 
  
 2 
  
 TU  
  
 .8 
  
 Rättens sammansättning 
  
 UT 
  
 .................................................. 
  
 215 
  
 2 
  
 TU  
  
 .9 
  
 Övriga synpunkter 
  
 UT 
  
 ........................................................... 
  
 217 
  
 145 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 146 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 1. Förtroende 
 1.1 Korrekt dömande 
 1.1.1 
 Advokater och åklagare 
 Hur stort förtroende har Du för att domstolarna dömer korrekt? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort förtroende 
  
 76 
  
 90 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 17 
  
 8 
  
 Litet förtroende 
  
 6 
  
 1 
  
 Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att domarna är oriktiga? 
 Advokater 
 Påfallande många uppger att bevisvärderingen är dålig eller att den varierar beroende på domare. Ett antal menar att beviskraven är för låga i vissa typer av brottmål. Någon menar att beviskraven ibland är för höga. Några uppger att domstolens bevisvärdering inte alltid följer åtalet och att omständigheter som inte åberopats tas med i domstolens bedömning. Några anser att bevisvärderingen i brott- mål inte är rättssäker. Någon menar att beviskraven ställs högre ju allvarligare brottslighet det är frågan om. 
 Påfallande många tycker att domskälen är bristfälliga eller alltför korta. Många saknar redovisningar av de bedömningar som lett till ett visst domslut. Ett antal uppger att svepande och standardiserade formuleringar ofta används i domskälen för att dölja brister i dom- 
 147 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 stolens resonemang. Några menar att det ibland verkar som att domstolen bestämt sig för utgången i målet innan huvudförhand- ling har hållits. Några uppger att dömandet ibland strider mot materiell rätt. Flera anser att domstolarna ibland inte bemödar sig att sätta sig in i de aktuella rättsområdena ordentligt. Många tycker att det saknas kunskap hos domstolen om kommersiella förhållan- den och civilrättslig lagstiftning. 
 Flera tycker att åklagare och advokater behandlas olika i dom- stolarna. Vissa menar att åklagaren under förhandlingen ges större utrymme än försvaret. Någon uppger att det inte är ovanligt att domstolen nekar försvaret att ställa frågor. 
 Flera tror att hög arbetsbelastning försämrar kvaliteten på dom- stolarnas dömande, medan andra anser att domstolens verksamhet präglas av lathet och ointresse för målen. Flera tycker att domstol- arna tar ställning i målen alltför snabbt. Några skriver att dom- stolens bedömningar påverkas av en strävan efter politisk korrekt- het. Ett antal uppger att det i förvaltningsdomstolarna sätts större tilltro till myndigheter och underinstanser som Skatteverket och Försäkringskassan än till enskilda parter. Någon anger att dom- stolarna dömer ut strängare straff till personer med utländska namn. Någon annan uppger att kvinnor behandlas förmånligare än män i vårdnadstvister. 
 Flera menar att kvaliteten varierar beroende på domare. Ett antal menar att kompetensen hos yngre domare är sämre än hos äldre domare. 
 Åklagare 
 Ett antal uppger att förutsebarheten är låg. Mål döms olika bero- ende på domare och påföljder varierar därefter. Ett antal uppger att det i vissa fall döms i strid mot praxis och gällande rätt. Ett antal anser att bevisvärderingen är bristande och skiftande beroende på vem som dömer. Några tycker att domarna har för dålig utbildning. Några menar att påföljderna är för milda för våldsbrott. 
 148 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att domstolarna dömer korrekt? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater har stort förtro- 
  
 89 
  
 84 
  
 83 
  
 ende 
  
 Tror att åklagare eller annan offent- 
  
 97 
  
 98 
  
 89 
  
 lig part har stort förtroende 
  
 Tror att allmänheten har stort för- 
  
 65 
  
 66 
  
 55 
  
 troende 
  
 Tror att advokater har varken stort 
  
 10 
  
 14 
  
 15 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att åklagare eller annan offent- 
  
 3 
  
 3 
  
 10 
  
 lig part har varken stort eller litet 
  
 förtroende 
  
 Tror att allmänheten har varken 
  
 29 
  
 24 
  
 33 
  
 stort eller litet förtroende 
  
 Tror att advokater har litet för- 
  
 1 
  
 3 
  
 2 
  
 troende 
  
 Tror att åklagare eller annan offent- 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 lig part har litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har litet för- 
  
 6 
  
 10 
  
 11 
  
 troende 
  
 1.1.2 
 Advokater och åklagare 
 Hur stort förtroende har Du för att juristdomare har kompetens att döma korrekt? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort förtroende 
  
 81 
  
 92 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 13 
  
 8 
  
 Litet förtroende 
  
 5 
  
 - 
  
 Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att juristdomares kompetens brister? 
 149 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Advokater 
 Flera är av uppfattningen att juristdomare saknar livserfarenhet och yrkeserfarenhet utanför domstolsväsendet. Domarna har därför svårt att förstå förhållandena för vanliga människor och förhållan- den inom den kommersiella sektorn. Många menar att bristande kunskaper om förhållandena inom den privata sektorn inverkar negativt på dömandet i t.ex. affärstvister. Flera menar att domar- karriären präglas av en inskränkt miljö. Flera efterfrågar ökad spe- cialisering och vidareutbildning samt erfarenheter från den privata sektorn. Flera menar att det saknas juridisk kompetens inom domarkåren. Andra menar att det finns kompetens, men att in- tresse och motivation saknas. Ett antal tror att bristande intresse och motivation beror på domarnas arbetsförhållanden. Några menar att de rättsområden som domarna förväntas behärska är alltför vida. 
 Flera anser att bevisvärderingen är bristande och att den varierar beroende på domare. Ett antal menar att juristdomarna följer åklaga- rens uppfattning i alltför stor utsträckning. Några tycker att det i förvaltningsdomstolarna ofta döms till förmån för myndigheter. 
 Åklagare 
 Vissa anser att juristdomare saknar kompetens att göra sannolik- hets- och trovärdighetsbedömningar. En annan förekommande uppfattning är att juristdomare saknar livserfarenhet och männi- skokännedom. Någon tycker att äldre juristdomare inte tar till sig ny lagstiftning och värderingar, men att yngre domare å andra sidan kan vara alltför bokstavstrogna. Någon enstaka är av uppfattningen att domstolen saknar intresse och tid till eftertanke. Någon enstaka anser att det saknas kunskap om relationsvåld. 
 150 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att juristdomare har kompetens att döma korrekt? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater har stort förtroende 
  
 91 
  
 93 
  
 87 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 97 
  
 99 
  
 90 
  
 part har stort förtroende 
  
 Tror att allmänheten har stort för- 
  
 76 
  
 75 
  
 58 
  
 troende 
  
 Tror att advokater har varken stort 
  
 6 
  
 5 
  
 11 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 3 
  
 1 
  
 10 
  
 part har varken stort eller litet för- 
  
 troende 
  
 Tror att allmänheten har varken stort 
  
 20 
  
 21 
  
 35 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att advokater har litet förtroende 
  
 1 
  
 3 
  
 1 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 part har litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har litet för- 
  
 3 
  
 4 
  
 7 
  
 troende 
  
 1.1.3 
 Advokater och åklagare 
 Hur stort förtroende har Du för att nämndemän har kompetens att döma korrekt? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort förtroende 
  
 20 
  
 41 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 38 
  
 40 
  
 Litet förtroende 
  
 38 
  
 19 
  
 Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att nämndemännens kompetens brister? 
 151 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Advokater 
 Påfallande många menar att nämndemännen saknar juridisk kom- petens. En mycket vanligt förekommande uppfattning är att nämn- demännen saknar förmåga att göra en självständig bedömning utan att påverkas av juristdomaren. Många anser att juristdomaren har ett för stort inflytande över nämndemännen. Flera menar att nämndemännen borde spela en mer aktiv roll i den dömande pro- cessen. Ett stort antal tycker att nämndemännen dömer mer utifrån känslor, fördomar och åsikter än utifrån kunskaper om gällande rätt. Flera menar att nämndemännen är känsliga för påtryckningar från media och att de tar politisk, inte juridisk hänsyn i sitt dömande. Många tycker att nämndemännen saknar kompetens att göra en korrekt bevisvärdering, påföljdsbestämning och straffmät- ning. Många uppfattar nämndemännen som alltför gamla och att de ger ett passivt och trött intryck under huvudförhandlingen. Flera menar att nämndemännen inte utgör en representativ del av befolkningen och att de saknar insyn i och förståelse för olika soci- ala bakgrunder och samhällssektorer. Någon ifrågasätter rekryte- ring av unga och personer med utländsk bakgrund till nämndeman- naämbetet då dessa saknar behövliga kunskaper om rättssystemet. 
 Endast ett fåtal tycker att nämndemännen fyller en viktig funk- tion. Ett flertal anser att nämndemännens roll i rättsprocessen är försumbar. Ett antal menar att s.k. nämndemannadomar leder till onödiga överklaganden. Ett antal menar dock att kompetensen mellan nämndemän är skiftande. 
 Åklagare 
 Många är av uppfattningen att nämndemännen saknar kunskaper om lagstiftningen och att de har andra än juridiska bedömnings- grunder. Någon enstaka anser att detta kan äventyra rättssäker- heten eller att det kan leda till onödiga överklaganden. Många ifråga- sätter nämndemännens förmåga att göra en riktig bevisvärdering och påföljdsbestämning. Många är av uppfattningen att nämnde- männens inflytande är lågt och att de saknar förmåga att stå emot en ordförande som vill döma på ett visst sätt. Flera anser att nämn- demännens bedömningar utgår från känslor och egna värderingar. Någon enstaka anser att detta ibland leder till felaktiga domslut. Några anser att nämndemännen är av hög ålder och därmed inte 
 152 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 följer samhällsutvecklingen. Några menar att nämndemännen ibland är oengagerade och tycks sova under huvudförhandlingen. Några tror att nämndemännens bedömning påverkas av politiska hänsyn och att deras objektivitet kan ifrågasättas. Någon enstaka uppger att det är anmärkningsvärt att vissa nämndemän är med- lemmar av extremistiska partier och själva är dömda för brott. Någon enstaka menar att dömandets kvalitet påverkas till det sämre när nya nämndemän tillsatts. Ett fåtal tycker att vissa nämndemän är kompetenta. 
 Domare och nämndemän 
 Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att nämndemän har kompetens att döma korrekt? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater har stort förtroende 
  
 14 
  
 10 
  
 44 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 14 
  
 11 
  
 52 
  
 part har stort förtroende 
  
 Tror att allmänheten har stort för- 
  
 19 
  
 29 
  
 47 
  
 troende 
  
 Tror att advokater har varken stort 
  
 45 
  
 40 
  
 42 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 46 
  
 39 
  
 38 
  
 part har varken stort eller litet för- 
  
 troende 
  
 Tror att allmänheten har varken stort 
  
 59 
  
 55 
  
 42 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att advokater har litet förtroende 
  
 40 
  
 50 
  
 14 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 38 
  
 50 
  
 10 
  
 part har litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har litet för- 
  
 20 
  
 16 
  
 11 
  
 troende 
  
 153 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 1.2 Domstolens handläggning 
 1.2.1 
 Advokater och åklagare 
 Hur stort förtroende har Du för att domstolarna avgör målen inom rimlig tid? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort förtroende 
  
 27 
  
 53 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 31 
  
 27 
  
 Litet förtroende 
  
 42 
  
 19 
  
 Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om vad som är de främsta orsakerna till att handläggningstiderna i domstolarna är för långa? 
 Advokater 
 Påfallande många antar att det beror på alltför stor arbetsbelast- ning, bristande resurser i form av personella och ekonomiska medel, dålig organisation och ineffektivitet inom domstolsväsen- det. Ett stort antal anger att domarna får ägna sig åt för mycket administrativt arbete. Ett antal tycker att domarna arbetar för lite. En vanligt förekommande uppfattning är att domstolarnas enhets- system bidrar till att ingen tar ansvar för målen. Många menar att domstolens processledning är dålig och att anstånd medges i alltför stor utsträckning. Ett antal efterfrågar ökad användning av föreläg- ganden från domstolens sida för att effektivisera handläggningen. Ett flertal uppger att brottmål regelmässigt prioriteras framför tvistemål och att detta skapar orimligt långa handläggningstider för vissa tvistemål. Flera menar att delgivningsproblem förhalar dom- stolsprocessen. 
 Flera menar att handläggningstiderna varierar mellan olika dom- stolar. Ett antal tycker att utvecklingen har gått till det bättre, medan andra tycker att det har blivit sämre. Några är av uppfatt- ningen att överrätterna har särskilt långa handläggningstider. Ett antal menar att handläggningstiderna är längre hos förvaltnings- domstolarna än hos de allmänna domstolarna. 
 154 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Åklagare 
 Påfallande många uppger att orsaken förmodligen är hög arbets- belastning, personalbrist och dålig organisation. Någon enstaka anser att det finns för lite flexibilitet i resursutnyttjandet över landet. 
 Ett antal tycker att tingsrätterna har betydligt bättre handlägg- ningstider än hovrätterna. Någon enstaka menar att detta problem kunde lösas genom högre krav på prövningstillstånd. Några skriver att de långa handläggningstiderna beror på okynnesöverklaganden till hovrätten i syfte att förlänga frihetstiden för tilltalade. 
 Några skriver att stora enheter är ett problem och att handlägg- ningen är snabbare på mindre tingsrätter. Ett fåtal tycker att domarna har bristande kontroll över målen och planeringen på rotlarna. Någon enstaka anger att det saknas morötter som t.ex. individuell lönesättning för de enskilda domarna. 
 Flera anser att delgivningsproblem leder till långa handlägg- ningstider. Någon tycker att delgivningssystemet är ineffektivt. Några tycker att lagstiftningen ofta är ett hinder. Ibland är domarna alltför försiktiga med döma eller att häkta i utevaro. Påföljdssystemet är också för komplicerat. Någon enstaka anser att det krävs större möjligheter att avgöra mål på handlingarna. 
 Någon enstaka tycker att domstolen har en svårplanerad tillvaro och att det finns luft i organisationen för att klara oförutsedda händelser, såsom häktningar i mer omfattande narkotikamål m.m. Några anser att det beror på alltför generösa förhandlingstider och stor gleshet mellan målen under dagen. 
 155 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Domare och nämndemän 
 Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att domstolarna avgör målen inom rimlig tid? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater har stort för- 
  
 32 
  
 21 
  
 39 
  
 troende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 54 
  
 35 
  
 48 
  
 offentlig part har stort förtroende 
  
 Tror att allmänheten har stort 
  
 15 
  
 10 
  
 20 
  
 förtroende 
  
 Tror att advokater har varken stort 
  
 38 
  
 40 
  
 38 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 34 
  
 43 
  
 34 
  
 offentlig part har varken stort 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har varken 
  
 44 
  
 41 
  
 39 
  
 stort eller litet förtroende 
  
 Tror att advokater har litet för- 
  
 31 
  
 39 
  
 23 
  
 troende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 12 
  
 23 
  
 17 
  
 offentlig part har litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har litet 
  
 40 
  
 49 
  
 41 
  
 förtroende 
  
 1.2.2 
 Advokater och åklagare 
 Hur stort förtroende har Du för att parter och vittnen blir bemötta med respekt av personalen i domstolarna? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort förtroende 
  
 83 
  
 81 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 13 
  
 14 
  
 Litet förtroende 
  
 4 
  
 5 
  
 Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att dom- stolarna brister i uppträdandet mot parter och vittnen? 
 156 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Advokater 
 Många tycker att enskilda domares bemötande under förhandlingar inte sällan är respektlöst, arrogant eller otrevligt. Ett antal menar att åklagare behandlas med större respekt än advokater och att advokater uppfattas som mindre juridiskt kompetenta. Ett flertal efterfrågar ett ökat servicetänkande hos domstolarna. Flera menar att domstolarna inte ser sig som en institution som är till för allmänheten. Många anser att domstolarna måste bli betydligt bättre i sitt bemötande av vittnen och tilltalade. Flera menar att domstolen inte tar hänsyn till advokaternas tidsplanering. 
 Åklagare 
 Många tycker att vissa domare är otrevliga, överlägsna och non- chalanta mot vittnen och målsägande. Några anser att detta särskilt gäller äldre domare. Någon enstaka tycker att ungdomar och per- soner med utländsk bakgrund behandlas otrevligt. Flera anser att vissa domare uppträder stressat och att detta går ut över parterna. 
 Flera menar att vissa domare saknar förståelse för vad det inne- bär för vittnen och målsägande att uppträda i domstol. Några anser att för få domare avbryter när målsägande och vittnen kränks genom frågor de inte bör utsättas för. 
 Vissa menar att domare är dåliga på att informera de kallade om väntetider. 
 Några tycker att domstolens lokaler bör utformas så att mål- sägande och vittnen får vara ifred och kan vända sig till domstolens personal för att ställa frågor. 
 Någon enstaka menar att domstolen hänvisar frågor som åkla- garmyndigheten inte har ansvar för till åklagarmyndigheten och att parten därmed skickas mellan olika myndigheter i onödan. 
 157 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Domare och nämndemän 
 Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att parter och vittnen blir bemötta med respekt av personalen i domstolarna? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater har stort för- 
  
 91 
  
 88 
  
 90 
  
 troende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 95 
  
 91 
  
 95 
  
 offentlig part har stort förtroende 
  
 Tror att allmänheten har stort 
  
 57 
  
 54 
  
 71 
  
 förtroende 
  
 Tror att advokater har varken stort 
  
 9 
  
 11 
  
 8 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 5 
  
 9 
  
 4 
  
 offentlig part har varken stort 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har varken 
  
 32 
  
 40 
  
 22 
  
 stort eller litet förtroende 
  
 Tror att advokater har litet för- 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 troende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 offentlig part har litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har litet 
  
 11 
  
 6 
  
 5 
  
 förtroende 
  
 1.2.3 
 Advokater och åklagare 
 Hur stort förtroende har Du för att domstolarna är omsorgsfulla och noggranna i sitt arbete? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort förtroende 
  
 77 
  
 96 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 17 
  
 4 
  
 Litet förtroende 
  
 5 
  
 - 
  
 Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om på vilket sätt Du anser att domare brister i noggrannhet och omsorg i sitt arbete? 
 158 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Advokater 
 Den generella uppfattningen om domarkåren är att de flesta domare tycks vara angelägna om att göra ett noggrant arbete. Några uppger att det finns skräckexempel inom domarkåren. Flera uppger att domsmotiveringarna inte sällan är bristfälliga och saknar utredningar av vissa rättsfrågor. Andra påpekar att det före- kommer slarv och felaktigheter i domar, beslut och protokoll. Några menar att det förekommer slarv med delgivningar, kallelser och expedieringar. Några tycker att domstolarna underlåter att kommunicera inlagor med parterna och att förelägga om förtyd- liganden, varför parterna själva får bära ansvaret för processled- ningen. Ett antal uppger att långa handläggningstider medför att parter tröttnar och till slut finner en rättslig prövning utsiktslös. Många uppger tidsbrist och hög arbetsbelastning som troliga för- klaringar till de nämnda bristerna. Flera tror att tidspress påverkar kvaliteten i domstolsarbetet och att domarna verkar dåligt för- beredda i rätten. Några är av uppfattningen att domarna ibland verkar ha bestämt sig för en viss utgång i målet redan innan huvudför- handling. Några uppfattar stora rotlar och enhetssystem som ett problem eftersom ingen upplevs ta ansvar för målens handläggning. Några uppger att domstolarna tycks vara mer angelägna om att undvika formella fel än att döma korrekt. Vissa tycker sig se en ökning av antalet rättelser i högre instans. 
 Åklagare 
 Några tror att brister i noggrannhet och omsorg beror på tidsbrist. Någon menar att enbart antalet avgjorda mål räknas. Någon menar att väsentliga omständigheter ibland saknas i domen. 
 159 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Domare och nämndemän 
 Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att domstolarna är omsorgsfulla och noggranna i sitt arbete? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater har stort för- 
  
 93 
  
 94 
  
 90 
  
 troende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 97 
  
 96 
  
 93 
  
 offentlig part har stort förtroende 
  
 Tror att allmänheten har stort 
  
 76 
  
 79 
  
 67 
  
 förtroende 
  
 Tror att advokater har varken stort 
  
 5 
  
 5 
  
 8 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 2 
  
 4 
  
 6 
  
 offentlig part har varken stort 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har varken 
  
 19 
  
 19 
  
 26 
  
 stort eller litet förtroende 
  
 Tror att advokater har litet för- 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 troende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 1 
  
 - 
  
 1 
  
 offentlig part har litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har litet 
  
 5 
  
 3 
  
 5 
  
 förtroende 
  
 1.2.4 
 Advokater och åklagare 
 Hur stort förtroende har Du för att förutsättningarna för en rättvis dom i domstolarna är desamma för infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort förtroende 
  
 56 
  
 81 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 25 
  
 14 
  
 Litet förtroende 
  
 16 
  
 5 
  
 Om du har ganska litet förtroende eller mycket litet förtroende för hur infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund behandlas av domstolarna, vilket av följande alternativ stämmer bäst? 
 160 
 SOU 2008:106 Bilaga 5 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Personer med utländsk bakgrund 
  
 91 
  
 86 
  
 har sämre förutsättningar att få en 
  
 rättvis prövning 
  
 Infödda svenskar har sämre förut- 
  
 9 
  
 14 
  
 sättningar att få en rättvis prövning 
  
 Om Du har ganska litet förtroende eller mycket litet förtroende för att förutsättningarna för en rättvis dom i domstolarna är desamma för infödda svenskar och personer med utländsk bak- grund, har Du någon närmare uppfattning om vad Du anser är de främsta orsakerna till att infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund inte har samma förutsättningar att få en rätt- vis dom? 
 Advokater 
 Påfallande många anser att personer med utländsk bakgrund inte har samma förutsättningar som svenskar att få en rättvis dom på grund av fördomar. En stor andel menar att språkliga barriärer eller kulturella och sociala skillnader är en orsak. Sättet att agera och uttrycka sig påverkar hur utländska personer bedöms i rättssalen. Några menar att skillnader mellan domarens och partens sociala status påverkar bedömningen. Flera uppger att personer med ut- ländsk bakgrund lätt missförstås trots tolkning. Någon menar att personer med utländsk bakgrund ofta själva upplever att de inte får en rättvis behandling och att detta kan bero på bristande pedagogik från domstolens sida. 
 Åklagare 
 Flera menar att fördomar mot personer med utländsk bakgrund och bristande förståelse för olika kulturer påverkar förutsättning- arna för personer med utländsk bakgrund att få en rättvis dom. Några tycker att svenskar eller personer från samma socialgrupp som domaren uppfattas som mer trovärdiga. Flera anser att dåliga språkkunskaper påverkar förutsättningarna. Flera skriver att dåliga tolkar är en orsak. Några menar att svenskar och personer med ut- ländsk bakgrund har samma förutsättningar att få en rättvis dom, 
 161 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 men att svenskar har större förutsättningar att frias även om de är skyldiga. 
 Domare och nämndemän 
 Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att förutsättningarna för en rättvis dom i domstolarna är desamma för infödda svenskar och personer med utländsk bakgrund? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater har stort för- 
  
 74 
  
 71 
  
 69 
  
 troende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 86 
  
 85 
  
 77 
  
 offentlig part har stort förtroende 
  
 Tror att allmänheten har stort 
  
 37 
  
 33 
  
 32 
  
 förtroende 
  
 Tror att advokater har varken stort 
  
 16 
  
 25 
  
 19 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 10 
  
 15 
  
 16 
  
 offentlig part har varken stort 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har varken 
  
 37 
  
 40 
  
 32 
  
 stort eller litet förtroende 
  
 Tror att advokater har litet för- 
  
 7 
  
 4 
  
 10 
  
 troende 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 2 
  
 - 
  
 5 
  
 offentlig part har litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har litet 
  
 24 
  
 28 
  
 35 
  
 förtroende 
  
 162 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Vilken grupp tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten som har ganska litet eller mycket litet förtroende anser har  
 sämst 
  
 U U  
 förutsättningar att få en rättvis prövning i domstolarna? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Advokater tror att personer med 
  
 63 
  
 68 
  
 65 
  
 utländsk bakgrund har sämst förut- 
  
 sättningar 
  
 Åklagare eller annan offentlig part tror 
  
 62 
  
 64 
  
 64 
  
 att personer med utländsk bakgrund 
  
 har sämst förutsättningar 
  
 Allmänheten tror att personer med 
  
 65 
  
 73 
  
 71 
  
 utländsk bakgrund har sämst förut- 
  
 sättningar 
  
 Advokater tror att infödda svenskar 
  
 2 
  
 - 
  
 9 
  
 har sämst förutsättningar 
  
 Åklagare eller annan offentlig part tror 
  
 1 
  
 1 
  
 9 
  
 att infödda svenskar har sämst förut- 
  
 sättningar 
  
 Allmänheten tror att infödda svenskar 
  
 5 
  
 - 
  
 11 
  
 har sämst förutsättningar 
  
 1.2.5 
 Advokater och åklagare 
 Hur stort förtroende har Du för att domstolarna i övrigt behandlar alla människor lika när de dömer? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort förtroende 
  
 70 
  
 84 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 20 
  
 12 
  
 Litet förtroende 
  
 9 
  
 4 
  
 Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om vilka grupper av människor som Du anser löper risk att bli negativt särbehandlade i domstolarna och varför just dessa grupper löper en sådan risk? 
 163 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Advokater 
 Påfallande många är av uppfattningen att vissa grupper löper risk att bli negativt särbehandlade i domstolarna. Grupper som åter- kommande nämns är personer med lägre social status, lågutbildade, återfallsförbrytare, personer med utländsk bakgrund, män, miss- brukare och personer med en annan social bakgrund än domaren. Den negativa särbehandlingen ligger främst i att dessa grupper tenderar att uppfattas som mindre trovärdiga av domstolen. Flera menar att kvinnor regelmässigt döms mildare än män i brottmål och privilegieras i t.ex. familjemål. En vanlig uppfattning är att personer från samma socialgrupp som domaren uppfattas som mer trovärdiga. 
 Åklagare 
 Många menar att personer med högre social status löper mindre risk att fällas i brottmål än personer med lägre social status. Flera är av uppfattningen att män döms hårdare än kvinnor. Några menar att personer med dåliga språkkunskaper eller brister i sitt uttrycks- sätt löper en risk att bli negativt särbehandlade i domstolarna. Någon enstaka menar att kvinnor, invandrare och barn löper en risk att bli negativt särbehandlade i domstolarna. Någon menar att det formella språkbruket i domstolarna medför att parter missgyn- nas oavsett härkomst. 
 164 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att domstolarna i övrigt behandlar alla människor lika när de dömer? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater har stort förtroende 
  
 85 
  
 85 
  
 78 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 91 
  
 93 
  
 83 
  
 part har stort förtroende 
  
 Tror att allmänheten har stort för- 
  
 50 
  
 55 
  
 44 
  
 troende 
  
 Tror att advokater har varken stort 
  
 10 
  
 13 
  
 15 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 7 
  
 6 
  
 13 
  
 part har varken stort eller litet för- 
  
 troende 
  
 Tror att allmänheten har varken stort 
  
 35 
  
 34 
  
 34 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att advokater har litet förtroende 
  
 1 
  
 1 
  
 6 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 - 
  
 4 
  
 part har litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har litet för- 
  
 13 
  
 10 
  
 21 
  
 troende 
  
 1.3 Påverkan och media m.m. 
 1.3.1 
 Advokater och åklagare 
 Hur stort förtroende har Du för att domstolarna har förmåga att stå emot påverkan utifrån när de dömer? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort förtroende 
  
 72 
  
 86 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 19 
  
 12 
  
 Litet förtroende 
  
 8 
  
 2 
  
 165 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om vad för slags yttre påverkan som Du anser att domstolarna har svårt för att stå emot och vad som Du anser är skälet till att domstolarna har svårt för att stå emot denna yttre påverkan? 
 Advokater 
 Påfallande många tror att massmedia påverkar domstolarnas bedömning. Olika förklaringar som anges är strävan efter politisk korrekthet och rädsla för att avvika från förekommande medie- och folkopinioner. Någon skriver att sensationsmakeri i media skapar förväntningar på domstolarna att döma på ett visst sätt. Ett fåtal uppger press från domarens sociala omgivning, t.ex. Rotary- verksamhet, som en påverkande faktor. Några uppger Domstols- verket, domstolschefer och tjänstetillsättningsnämnden som in- direkt påverkande faktorer. Många tycker att det är förståeligt att domarna påverkas av yttre faktorer. Ett fåtal anger att nämnde- männen, men inte juristdomarna kan påverkas. 
 Vissa uppger att domstolen ställer högre beviskrav i medieupp- märksammade mål, men att dessa krav eftersätts i andra mål. Ett antal menar att myndigheter, stora företag och banker ofta uppfat- tas som seriösa och objektiva och att beviskraven för dessa är lägre. Någon anger att det förekommer många förprocessuella kon- takter mellan domstol och åklagare. 
 Åklagare 
 Många är av uppfattningen att massmedia och folkopinioner på- verkar domstolarna. Några menar att personer med hög status sär- behandlas i domstolarna. 
 166 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att domstolarna har förmåga att stå emot påverkan utifrån när de dömer? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater har stort förtroende 
  
 81 
  
 73 
  
 76 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 91 
  
 90 
  
 84 
  
 part har stort förtroende 
  
 Tror att allmänheten har stort för- 
  
 54 
  
 54 
  
 44 
  
 troende 
  
 Tror att advokater har varken stort 
  
 14 
  
 20 
  
 17 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 8 
  
 5 
  
 12 
  
 part har varken stort eller litet för- 
  
 troende 
  
 Tror att allmänheten har varken stort 
  
 33 
  
 31 
  
 41 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att advokater har litet förtroende 
  
 1 
  
 5 
  
 6 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 3 
  
 4 
  
 part har litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har litet för- 
  
 13 
  
 13 
  
 14 
  
 troende 
  
 1.3.2 
 Advokater och åklagare 
 Hur stort förtroende har Du för att mediernas rapportering stämmer överens med vad som faktiskt har skett under handläggningen i domstolen? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort förtroende 
  
 10 
  
 11 
  
 Varken stort eller litet förtroende 
  
 23 
  
 36 
  
 Litet förtroende 
  
 67 
  
 52 
  
 Om Du inte har mycket eller ganska stort förtroende, har Du någon närmare uppfattning om vad Du anser är orsaken till att mediernas rapportering inte är saklig och korrekt? 
 167 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Advokater 
 Påfallande många skriver att journalister är inkompetenta och sak- nar kunskap om domstolsprocessen och att media inte är intresse- rade av en saklig, neutral och korrekt rapportering. Påfallande många menar att media rapporterar om rättegångar utan att närvara vid hela domstolsförhandlingen eller utan att ha läst domarna. Många menar att media tenderar att enbart lyssna till åklagarens version. En stor andel anger försäljningsintressen, önskan att dramatisera och politiska motiv som skäl till medias bristfälliga rapportering. Några tycker att domstolens bristande motiveringar och avsaknad av förklaringar utöver domskälen är en orsak till att medias rapportering inte är saklig och korrekt. 
 Åklagare 
 Påfallande många skriver att journalister är inkompetenta, att de saknar kunskap om domstolsprocessen och att media inte är intres- serade av en saklig och korrekt rapportering. Påfallande många menar att media rapporterar om rättegångar utan att närvara vid hela domstolsförhandlingen eller utan att ha läst domarna. Någon tycker att domstolarna bör verka för ett bättre samarbete med media för att ge en korrekt bild av domstolsprocessen. 
 168 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Hur stort förtroende tror Du att advokater, åklagare eller annan offentlig part eller allmänheten har för att mediernas rapportering stämmer överens med vad som faktiskt har skett under handläggningen i domstolen? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater har stort förtroende 
  
 7 
  
 4 
  
 15 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 7 
  
 3 
  
 15 
  
 part har stort förtroende 
  
 Tror att allmänheten har stort för- 
  
 69 
  
 83 
  
 43 
  
 troende 
  
 Tror att advokater har varken stort 
  
 22 
  
 24 
  
 39 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 17 
  
 23 
  
 43 
  
 part har varken stort eller litet för- 
  
 troende 
  
 Tror att allmänheten har varken stort 
  
 24 
  
 13 
  
 28 
  
 eller litet förtroende 
  
 Tror att advokater har litet förtroende 
  
 70 
  
 73 
  
 44 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 74 
  
 75 
  
 40 
  
 part har litet förtroende 
  
 Tror att allmänheten har litet för- 
  
 5 
  
 5 
  
 27 
  
 troende 
  
 Domare och nämndemän 
 Hur väl insatt tror Du att allmänheten upplever att den är i domstolarnas roll och uppgift i samhället? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Mycket väl insatt 
  
 3 
  
 1 
  
 3 
  
 Ganska väl insatt 
  
 31 
  
 40 
  
 29 
  
 Inte särskilt väl insatt 
  
 63 
  
 54 
  
 66 
  
 Inte alls insatt 
  
 3 
  
 5 
  
 2 
  
 169 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 2 Bemötande 
 2.1 Kallelser 
 2.1.1 
 Advokater och åklagare 
 Kallelserna innehåller i allt väsentligt den information jag brukar behöva 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 77 
  
 68 
  
 Stämmer delvis 
  
 22 
  
 27 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 4 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 - 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, vilken information saknar Du? 
 Advokater 
 Flera saknar information om vilka som är kallade och vid vilken tid. Andra uppgifter som saknas är huruvida förhör ska äga rum per telefon, information om tidsåtgång, vilken domare som skall ha målet och vilken information som har gått till advokatens huvud- man. Någon saknar information till vittnen om åtalet, tidsperioden och närmare information om gärningsmomenten. 
 Åklagare 
 Flera saknar information om försvarare och målsägandebiträde, om den tilltalade kallas med erinran, vilka som kallas, vid vilka tider vittnen är kallade samt tidsplaner för huvudförhandlingen. 
 170 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Kallelserna innehåller i allt väsentligt den information som aktörerna brukar behöva 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 64 
  
 65 
  
 45 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 71 
  
 69 
  
 54 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att parter och vittnen instämmer 
  
 21 
  
 16 
  
 27 
  
 helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 32 
  
 31 
  
 51 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 28 
  
 28 
  
 44 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen delvis 
  
 60 
  
 64 
  
 58 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater knappast 
  
 3 
  
 4 
  
 2 
  
 instämmer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 1 
  
 4 
  
 - 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen knappast 
  
 17 
  
 20 
  
 13 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen inte 
  
 3 
  
 - 
  
 - 
  
 instämmer 
  
 2.1.2 
 Advokater och åklagare 
 Kallelserna innehåller i allt väsentligt den information som mina huvudmän brukar behöva 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 53 
  
 37 
  
 Stämmer delvis 
  
 42 
  
 53 
  
 Stämmer knappast 
  
 4 
  
 2 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 2 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, vilken information saknar Dina huvudmän? 
 171 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Advokater 
 Flera uppger att deras huvudmän har svårt att förstå det byråkra- tiska språket i kallelsen. Begrepp som uppges vara svåra att förstå är svaromål inom viss angiven tid, avgörande i utevaro, föreläg- gande om vite och vad som menas med sammanträde. Andra upp- ger att information saknas om förfarandet i domstolen, rätt till ersättning för inställelse, information om åtalet och vad vittnen ska höras om. Några saknar adress eller vägbeskrivning till domstolen. Några saknar uppgifter om vilka som kallats och om ombud och försvarare är kallade. Några tycker att kallelsen innehåller alldeles för hårda formuleringar. 
 Åklagare 
 Flera saknar information om medhörning och telefonförhör eller uppgifter om förhandlingens genomförande. Information saknas om vad parterna ska höras om, d.v.s. förhörs- och bevistema samt för vilken åtalspunkt. Några menar att kallelserna ibland anger fel åtalspunkt i förhållande till vad vittnen och målsägande ska höras om. 
 172 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Advokater och åklagare upplever att kallelserna i allt väsentligt innehåller den information som deras huvudmän brukar behöva 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Tror att advokater 
  
 44 
  
 40 
  
 40 
  
 instämmer helt 
  
 Tror att åklagare 
  
 52 
  
 43 
  
 49 
  
 instämmer helt 
  
 Tror att advokater 
  
 50 
  
 54 
  
 53 
  
 delvis instämmer 
  
 Tror att åklagare 
  
 42 
  
 53 
  
 45 
  
 delvis instämmer 
  
 Tror att advokater 
  
 5 
  
 6 
  
 4 
  
 knappast instämmer 
  
 Tror att åklagare 
  
 3 
  
 4 
  
 2 
  
 knappast instämmer 
  
 Tror att advokater 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 inte instämmer 
  
 Tror att åklagare inte 
  
 - 
  
 - 
  
 1 
  
 instämmer 
  
 2.1.3 
 Advokater och åklagare 
 Mina huvudmän brukar begripa vad det står i kallelserna, inklusive vad som kan hända om de inte följer kallelsen 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 33 
  
 24 
  
 Stämmer delvis 
  
 58 
  
 67 
  
 Stämmer knappast 
  
 7 
  
 6 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 - 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, vad är det som Dina huvudmän inte förstår i kallelserna? 
 173 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Advokater 
 Många uppger att språket i kallelsen är svårt att förstå. Några efterfrågar information om vad som händer om de själva eller mot- parten uteblir och huruvida inställelse är nödvändig. Ett antal tycker att kallelsen är aggressivt formulerad med hot om vite och polishämtning. Några uppger att kallelserna är särskilt svåra att för- stå för människor som inte har svenska som modersmål. Flera sak- nar förklaringar av begrepp som vite, tredskodom, återvinning, laga förfall och delgivning. 
 Åklagare 
 Ett antal tycker att kallelsen är aggressivt formulerad med hot om vite och polishämtning. Några tycker att språket i kallelserna är formellt och svårt att förstå. Någon menar att det är förvirrande för vittnen när kallelsen uppger en annan åtalspunkt än den som vittnet ska höras om. 
 Domare och nämndemän 
 Parter och vittnen begriper vad som står i kallelsen, inklusive vad som kan hända om de inte följer kallelsen 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Tror att det stämmer helt och 
  
 11 
  
 9 
  
 16 
  
 hållet 
  
 Tror att det delvis stämmer 
  
 69 
  
 73 
  
 59 
  
 Tror att det knappast stämmer 
  
 17 
  
 19 
  
 22 
  
 Tror att det inte alls stämmer 
  
 1 
  
 - 
  
 1 
  
 Advokater och åklagare upplever att deras huvudmän brukar begripa vad som står i kallelserna, inklusive vad som kan hända om de inte följer kallelserna. 
 174 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Tror att advokater 
  
 16 
  
 13 
  
 22 
  
 instämmer helt 
  
 Tror att åklagare 
  
 19 
  
 11 
  
 26 
  
 instämmer helt 
  
 Tror att advokater 
  
 71 
  
 74 
  
 63 
  
 delvis instämmer 
  
 Tror att åklagare 
  
 68 
  
 75 
  
 63 
  
 delvis instämmer 
  
 Tror att advokater 
  
 10 
  
 13 
  
 12 
  
 knappast instämmer 
  
 Tror att åklagare 
  
 9 
  
 10 
  
 63 
  
 knappast instämmer 
  
 Tror att advokater 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 inte instämmer 
  
 Tror att åklagare inte 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 instämmer 
  
 I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av tilltalade? 
  
 Ordinarie ledamöter 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 18 
  
 12 
  
 17 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 76 
  
 78 
  
 73 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 2 
  
 7 
  
 8 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 I tabellen har uteslutits de svarspersoner som uppgav att de inte handlägger brottmål (17 % ordinarie domare, 15 % icke ordinarie domare resp. 4 % nämndemän). 
 175 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av målsägande? 
  
 Ordinarie ledamöter 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 62 
  
 57 
  
 58 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 33 
  
 39 
  
 39 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 I tabellen har uteslutits de svarspersoner som uppgav att de inte handlägger brottmål (17 % ordinarie domare, 15 % icke ordinarie domare resp. 4 % nämndemän). 
 I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av kärande? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 74 
  
 81 
  
 41 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 22 
  
 14 
  
 54 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 - 
  
 - 
  
 1 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 I tabellen har uteslutits de svarspersoner som uppgav att de inte handlägger tvistemål (13 % ordinarie domare, 14 % icke ordinarie domare resp. 15 % nämndemän). 
 I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av svarande? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 26 
  
 17 
  
 18 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 68 
  
 77 
  
 72 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 3 
  
 1 
  
 6 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 I tabellen har uteslutits de svarspersoner som uppgav att de inte handlägger tvistemål (13 % ordinarie domare, 14 % icke ordinarie domare resp. 15 % nämndemän). 
 176 
 SOU 2008:106 Bilaga 5 
 I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av enskilda parter i förvaltningsmål? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 41 
  
 48 
  
 24 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 39 
  
 41 
  
 63 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 2 
  
 - 
  
 1 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 I tabellen har uteslutits de svarspersoner som uppgav att de inte handlägger förvaltningsmål (56 % ordinarie domare, 66 % icke ordinarie domare resp. 33 % nämndemän). 
 I vilken utsträckning anser Du att kallelsen hörsammas av vittnen? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 I mycket hög utsträckning 
  
 50 
  
 39 
  
 38 
  
 I ganska hög utsträckning 
  
 49 
  
 60 
  
 58 
  
 I ganska liten utsträckning 
  
 1 
  
 - 
  
 2 
  
 I mycket liten utsträckning 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 2.2 Kontakt med domstolen 
 2.2.1 
 Advokater och åklagare 
 När jag kontaktar domstolen i anledning av mina ärenden brukar jag bli kopplad till en person som kan besvara mina frågor 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 53 
  
 48 
  
 Stämmer delvis 
  
 43 
  
 46 
  
 Stämmer knappast 
  
 3 
  
 5 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 - 
  
 177 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Domare och nämndemän 
 När aktörerna kontaktar domstolen i anledning av sina ärenden brukar de bli de kopplade till en person som kan besvara deras frågor 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 52 
  
 44 
  
 41 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 54 
  
 48 
  
 47 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att parter och vittnen instämmer 
  
 33 
  
 24 
  
 31 
  
 helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 44 
  
 55 
  
 42 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 46 
  
 50 
  
 41 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen delvis 
  
 60 
  
 73 
  
 46 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 3 
  
 - 
  
 6 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 - 
  
 2 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen knappast 
  
 5 
  
 1 
  
 11 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 - 
  
 2 
  
 part inte instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen inte 
  
 1 
  
 - 
  
 1 
  
 instämmer 
  
 2.2.2 
 Advokater och åklagare 
 Jag brukar bli respektfullt bemött av de personer på domstolen som jag talar med per telefon 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 77 
  
 80 
  
 Stämmer delvis 
  
 22 
  
 20 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 - 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 - 
  
 178 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister domstolspersonalen i detta avseende och är det någon personalkategori som avviker negativt härvid? 
 Advokater 
 Flera uppger att bemötandet från domstolspersonalen är otrevligt. Några tycker att kanslipersonalen ger ett dåligt bemötande. Några tycker att det är svårt att nå rätt person inom domstolen. Flera menar att den nuvarande domstolsorganisationen med enheter medför svårigheter att komma i kontakt med någon som har ansvar för och handlägger målen. 
 Åklagare 
 Några tycker att domstolspersonalen visar liten respekt för åklagar- nas arbetssituation. Någon tycker att domstolspersonalen ger intryck av att vara besvärad när viss bevisning skall åberopas. Några tycker att domstolens ledamöter ger ett ointresserat intryck eller har en nedlåtande och överlägsen attityd. 
 179 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Domare och nämndemän 
 Aktörerna brukar bli respektfullt bemötta av de personer på domstolen som de talar med per telefon 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 76 
  
 63 
  
 62 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 79 
  
 66 
  
 66 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att parter och vittnen instämmer 
  
 50 
  
 44 
  
 52 
  
 helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 24 
  
 35 
  
 31 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 21 
  
 30 
  
 27 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen delvis 
  
 48 
  
 53 
  
 37 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 - 
  
 1 
  
 - 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 1 
  
 - 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen knappast 
  
 1 
  
 1 
  
 4 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen inte 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 instämmer 
  
 2.2.3 
 Advokater och åklagare 
 Mina huvudmän brukar ha lätt för att hitta till förhandlingssalen när de kommer till domstolen 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 51 
  
 47 
  
 Stämmer delvis 
  
 43 
  
 50 
  
 Stämmer inte alls 
  
 3 
  
 1 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 - 
  
 180 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Parter och vittnen har lätt för att hitta till förhandlingssalen när de kommer till domstolen 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke-ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att det stämmer helt och hållet 
  
 37 
  
 34 
  
 43 
  
 Tror att det delvis stämmer 
  
 54 
  
 58 
  
 47 
  
 Tror att det knappast stämmer 
  
 8 
  
 6 
  
 8 
  
 Tror att det inte alls stämmer 
  
 - 
  
 1 
  
 - 
  
 Advokater och åklagare upplever att deras huvudmän brukar ha lätt för att hitta till förhandlingssalen när de kommer till domstolen 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Tror att advokater 
  
 36 
  
 36 
  
 48 
  
 instämmer helt 
  
 Tror att åklagare 
  
 35 
  
 36 
  
 50 
  
 instämmer helt 
  
 Tror att advokater 
  
 56 
  
 56 
  
 44 
  
 delvis instämmer 
  
 Tror att åklagare 
  
 56 
  
 54 
  
 42 
  
 delvis instämmer 
  
 Tror att advokater 
  
 8 
  
 6 
  
 8 
  
 knappast instämmer 
  
 Tror att åklagare 
  
 5 
  
 6 
  
 3 
  
 knappast instämmer 
  
 Tror att advokater 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 inte instämmer 
  
 Tror att åklagare inte 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 instämmer 
  
 181 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 2.2.4 
 Advokater och åklagare 
 De personer på domstolen som jag är kontakt med i samband med förhand- lingar brukar vara vänliga och hjälpsamma 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 77 
  
 71 
  
 Stämmer delvis 
  
 21 
  
 27 
  
 Stämmer knappast 
  
 1 
  
 2 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 - 
  
 Domare och nämndemän 
 De personer på domstolen som aktörerna är i kontakt med i samband med förhandlingar brukar vara vänliga och hjälpsamma 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 64 
  
 56 
  
 74 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 68 
  
 59 
  
 78 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att parter och vittnen instämmer 
  
 55 
  
 41 
  
 65 
  
 helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 35 
  
 43 
  
 23 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 32 
  
 39 
  
 20 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen delvis 
  
 42 
  
 55 
  
 32 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen knappast 
  
 3 
  
 1 
  
 - 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen inte 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 instämmer 
  
 182 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 2.3 Trygghet och säkerhet i domstolen 
 2.3.1 
 Advokater och åklagare 
 Domstolslokalerna brukar vara disponerade på ett sådant sätt att mina huvud- män, om de vill det, kan undvika att träffa sina motparter före förhandlingen 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 11 
  
 8 
  
 Stämmer delvis 
  
 45 
  
 33 
  
 Stämmer knappast 
  
 29 
  
 34 
  
 Stämmer inte alls 
  
 15 
  
 25 
  
 Domare och nämndemän 
 Domstolslokalerna är disponerade på ett sådant sätt att parter och vittnen, om de vill det, kan undvika att träffa sin motpart före förhandlingen 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att det stämmer helt och hållet 
  
 8 
  
 3 
  
 28 
  
 Tror att det delvis stämmer 
  
 43 
  
 28 
  
 36 
  
 Tror att det knappast stämmer 
  
 36 
  
 56 
  
 25 
  
 Tror att det inte alls stämmer 
  
 11 
  
 13 
  
 10 
  
 183 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Advokater och åklagare upplever att domstolslokalerna brukar vara disponerade på ett sådant sätt att parter och vittnen, om de vill det, kan undvika att träffa sin motpart före förhandlingen 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 11 
  
 3 
  
 28 
  
 Tror att åklagare instämmer helt 
  
 11 
  
 3 
  
 28 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 44 
  
 29 
  
 31 
  
 Tror att åklagare delvis instämmer 
  
 42 
  
 31 
  
 42 
  
 Tror att advokater knappast instämmer 
  
 35 
  
 55 
  
 21 
  
 Tror att åklagare knappast instämmer 
  
 34 
  
 53 
  
 18 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 8 
  
 13 
  
 8 
  
 Tror att åklagare inte instämmer 
  
 8 
  
 11 
  
 8 
  
 2.3.2 
 Advokater och åklagare 
 Jag brukar själv känna mig trygg i domstolens väntsalar 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 82 
  
 38 
  
 Stämmer delvis 
  
 16 
  
 45 
  
 Stämmer knappast 
  
 1 
  
 14 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 1 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, vad är den främsta orsaken till att Du inte känner Dig trygg i väntsalarna? 
 Advokater 
 Flera menar att domstolarnas allmänna ytor är dåligt planerade. Lokalerna har utrymmen där parterna måste träffas innan förhand- lingen. Några efterfrågar separata ingångar för de olika parterna. 
 184 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Åklagare 
 Påfallande många anser att domstolarnas lokaler är ålderdomliga. Gemensamma ingångar och ytor där tilltalade, vittnen och mål- sägande möts upplevs som ett stort problem. Flera menar att säkerhetstänkande saknas i domstolarna och att ökad övervakning och uppsikt behövs. Några efterfrågar larmbågar, säkerhets- kontroller och ordningsvakter. Någon enstaka uttrycker sig posi- tivt över att ordningsvakter finns i väntsalarna, medan andra skriver att domstolspersonalen inte närvarar i de allmänna utrymmena. 
 Domare och nämndemän 
 Aktörerna brukar känna sig trygga i domstolens väntsalar 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 25 
  
 25 
  
 33 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 21 
  
 16 
  
 33 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att parter och vittnen instämmer 
  
 7 
  
 6 
  
 15 
  
 helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 56 
  
 51 
  
 49 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 60 
  
 58 
  
 53 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen delvis 
  
 52 
  
 50 
  
 46 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 17 
  
 20 
  
 13 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 17 
  
 23 
  
 12 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen knappast 
  
 36 
  
 39 
  
 33 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 1 
  
 3 
  
 1 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 1 
  
 3 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen inte 
  
 5 
  
 4 
  
 3 
  
 instämmer 
  
 185 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 2.3.3 
 Advokater och åklagare 
 Domstolspersonalen brukar göra vad som kan förväntas för att jag och mina huvudmän ska känna oss så trygga som möjligt innan förhandlingen 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 44 
  
 27 
  
 Stämmer delvis 
  
 36 
  
 52 
  
 Stämmer knappast 
  
 11 
  
 14 
  
 Stämmer inte alls 
  
 4 
  
 5 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt briser domstolspersonalen i detta avseende? 
 Advokater 
 Påfallande många tycker att domstolens personal inte gör något särskilt för säkerheten eller tryggheten i domstolen. Många uppger att domstolspersonalen inte är synliga inom de allmänna utrym- mena. Flera har synpunkter på utformningen av domstolarnas lokaler. 
 Åklagare 
 Påfallande många tycker att domstolens personal inte gör något särskilt för säkerheten eller tryggheten i domstolen. Några menar att domstolens egna intressen alltid går före och att åklagarna själva måste driva säkerhetsfrågor. 
 186 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Domstolspersonalen brukar göra vad som kan förväntas för att aktörerna ska känna sig så trygga som möjligt före förhandlingen 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 46 
  
 20 
  
 54 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 47 
  
 21 
  
 59 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att parter och vittnen instämmer 
  
 25 
  
 13 
  
 37 
  
 helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 45 
  
 66 
  
 36 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 44 
  
 66 
  
 32 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen delvis 
  
 57 
  
 66 
  
 48 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 7 
  
 11 
  
 5 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 6 
  
 10 
  
 5 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen knappast 
  
 15 
  
 19 
  
 11 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 1 
  
 1 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 1 
  
 1 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen inte 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 instämmer 
  
 Vad anser Du om säkerheten i rättssalen? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Säkerheten är mycket god 
  
 18 
  
 11 
  
 36 
  
 Säkerheten är ganska god 
  
 48 
  
 51 
  
 50 
  
 Säkerheten är ganska dålig 
  
 29 
  
 34 
  
 12 
  
 Säkerheten är mycket dålig 
  
 3 
  
 4 
  
 2 
  
 187 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Har det hänt att Du personligen har upplevt rädsla i rättssalen? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Mycket ofta 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Ganska ofta 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 Ganska sällan 
  
 34 
  
 41 
  
 19 
  
 Aldrig 
  
 64 
  
 59 
  
 79 
  
 2.4 Domstolens tidsplanering m.m. 
 2.4.1 
 Advokater och åklagare 
 Förhandlingarna börjar i princip på utsatt tid, eller så brukar jag få besked om varför de inte kan börja på utsatt tid 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 31 
  
 20 
  
 Stämmer delvis 
  
 47 
  
 53 
  
 Stämmer knappast 
  
 17 
  
 25 
  
 Stämmer inte alls 
  
 3 
  
 2 
  
 188 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Förhandlingarna börjar i princip på utsatt tid, eller så brukar aktörerna få besked om varför de inte kan börja på utsatt tid 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 33 
  
 25 
  
 64 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 32 
  
 29 
  
 68 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att parter och vittnen instämmer 
  
 25 
  
 20 
  
 58 
  
 helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 53 
  
 65 
  
 31 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 56 
  
 63 
  
 29 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen delvis 
  
 55 
  
 65 
  
 31 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 11 
  
 9 
  
 2 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 9 
  
 8 
  
 2 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen knappast 
  
 17 
  
 13 
  
 10 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 2 
  
 - 
  
 1 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 2 
  
 - 
  
 1 
  
 part inte instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen inte 
  
 3 
  
 1 
  
 - 
  
 instämmer 
  
 2.4.2 
 Advokater och åklagare 
 Domstolarna brukar avsätta tillräckligt med tid för förhandlingarna 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 17 
  
 8 
  
 Stämmer delvis 
  
 63 
  
 71 
  
 Stämmer knappast 
  
 17 
  
 16 
  
 Stämmer inte alls 
  
 2 
  
 4 
  
 189 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, är det i några situationer eller måltyper som domstolarnas tidsplanering brukar vara särskilt bristfällig? 
 Advokater 
 Påfallande många uppger att tidsplaneringen i brottmål är dålig. De typer av mål som anges är större brottmål, mål med flera vittnes- och målsägandeförhör och mål med tolk. Flera upplever tidsplane- ringen som alltför optimistisk. Några efterfrågar diskussioner med parterna om tidsplaneringen. Någon menar att enbart åklagaren konsulteras om tidsplaneringen medan någon annan menar att det borde vara åklagarens sak att planera tiden för förhandlingen. Några menar att planeringen av förhandlingar i mål om grov kvin- nofridskränkning och misshandel är dålig. Andra måltyper som uppges präglas av dålig tidsplanering är sexualbrott, vårdnadstvister och större tvistemål. Flera efterfrågar ökad kommunikation från domstolen vid förseningar. 
 Åklagare 
 Många menar att domstolens tidsplanering ofta är dålig i mål om våld inom relationer, t.ex. grov kvinnofridskränkning. Andra före- kommande måltyper där domstolens tidsplanering uppges vara bristfällig är våldsbrottslighet, sexualbrott och anmälningar mot polismän. Flera uppger att tidsplaneringen är dålig i mål med vitt- nen och målsäganden. Några uppger mål med tolkar. Några menar att domstolen underskattar tidsåtgången för förhör. Några menar att den dåliga tidsplaneringen beror på att huvudförhandlingarna i större utsträckning planeras av kanslipersonal och inte av jurist- domare. Några menar att det sätts ut för mycket tid till enklare mål och att det är för långa pauser mellan förhandlingarna. 
 190 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Domstolarna brukar avsätta tillräckligt med tid för förhandlingarna 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Tror att advokater 
  
 21 
  
 18 
  
 44 
  
 instämmer helt 
  
 Tror att åklagare 
  
 23 
  
 19 
  
 46 
  
 instämmer helt 
  
 Tror att advokater 
  
 68 
  
 71 
  
 47 
  
 delvis instämmer 
  
 Tror att åklagare 
  
 66 
  
 71 
  
 46 
  
 delvis instämmer 
  
 Tror att advokater 
  
 7 
  
 11 
  
 6 
  
 knappast instämmer 
  
 Tror att åklagare 
  
 7 
  
 10 
  
 6 
  
 knappast instämmer 
  
 Tror att advokater 
  
 3 
  
 - 
  
 1 
  
 inte instämmer 
  
 Tror att åklagare inte 
  
 3 
  
 - 
  
 1 
  
 instämmer 
  
 2.5 Information om domstolsförfarandet 
 2.5.1 
 Advokater och åklagare 
 Jag brukar själv informera mina huvudmän före förhandlingen om hur denna kommer att gå till och vad som förväntas av dem i deras roller 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 96 
  
 42 
  
 Stämmer delvis 
  
 4 
  
 47 
  
 Stämmer knappast 
  
 - 
  
 7 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 - 
  
 191 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Domare och nämndemän 
 Parter och vittnen har före förhandlingen i huvudsak fått reda på hur förhand- lingen kommer att gå till och vad som förväntas av dem i deras roller 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 6 
  
 3 
  
 29 
  
 Stämmer delvis 
  
 42 
  
 43 
  
 54 
  
 Stämmer knappast 
  
 48 
  
 51 
  
 13 
  
 Stämmer inte alls 
  
 4 
  
 4 
  
 - 
  
 Advokater och åklagare brukar själva informera sina huvudmän före förhand- lingen om hur denna kommer att gå till och vad som förväntas av dem i deras roller 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stämmer helt för advokater 
  
 19 
  
 24 
  
 49 
  
 Stämmer helt för åklagare 
  
 13 
  
 13 
  
 45 
  
 Stämmer delvis för advokater 
  
 70 
  
 71 
  
 41 
  
 Stämmer delvis för åklagare 
  
 66 
  
 73 
  
 42 
  
 Stämmer knappast för 
  
 7 
  
 4 
  
 5 
  
 advokater 
  
 Stämmer knappast för åklagare 
  
 17 
  
 10 
  
 8 
  
 Stämmer inte för advokater 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 Stämmer inte för åklagare 
  
 1 
  
 3 
  
 1 
  
 2.5.2 
 Advokater och åklagare 
 Jag förväntar mig att rättens ordförande ska förklara för mina huvudmän hur förhandlingen kommer att gå till och vad som förväntas av dem i deras roller 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 8 
  
 17+ 
  
 Stämmer delvis 
  
 24- 
  
 46+ 
  
 Stämmer knappast 
  
 32 
  
 26 
  
 Stämmer inte alls 
  
 35+ 
  
 11- 
  
 192 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Advokater och åklagare förväntar sig att rättens ordförande ska förklara för deras huvudmän hur förhandlingen kommer att gå till och vad som förväntas av dem i deras roller 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stämmer helt för advokater 
  
 5 
  
 8 
  
 35 
  
 Stämmer helt för åklagare 
  
 5 
  
 10 
  
 37 
  
 Stämmer delvis för advokater 
  
 33 
  
 39 
  
 37 
  
 Stämmer delvis för åklagare 
  
 32 
  
 38 
  
 38 
  
 Stämmer knappast för 
  
 48 
  
 50 
  
 22 
  
 advokater 
  
 Stämmer knappast för åklagare 
  
 49 
  
 46 
  
 20 
  
 Stämmer inte för advokater 
  
 11 
  
 4 
  
 2 
  
 Stämmer inte för åklagare 
  
 11 
  
 5 
  
 2 
  
 I den mån parter och vittnen inte vet hur förhandlingen kommer att gå till och vad som förväntas av dem upplever de att de kan fråga domaren om det under förhandlingen 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 13 
  
 4 
  
 26 
  
 Stämmer delvis 
  
 38 
  
 35 
  
 42 
  
 Stämmer knappast 
  
 41 
  
 55 
  
 22 
  
 Stämmer inte alls 
  
 7 
  
 6 
  
 7 
  
 2.6 Rättens bemötande 
 2.6.1 
 Advokater och åklagare 
 Jag brukar bli respektfullt bemött av rättens ordförande under förhandlingarna 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 60 
  
 55 
  
 Stämmer delvis 
  
 38 
  
 43 
  
 Stämmer knappast 
  
 1 
  
 1 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 - 
  
 193 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister ordförandena i detta avseende? 
 Advokater 
 Påfallande många är av uppfattningen att ordförandena i stort sett är bra, men att det finns ordföranden som uppträder arrogant och respektlöst mot parterna. Några upplever att biträdande jurister och kvinnor bemöts på ett otrevligt sätt. Några tycker att vissa ordföranden saknar tålamod. 
 Åklagare 
 Många menar att ordförandena generellt sett har ett gott eller mycket gott bemötande, men att vissa ständigt är otrevliga eller överlägsna. Någon uppger att kvinnor tas på mindre allvar än män. Några tycker att det är för stressigt och att några ordföranden inte visar intresse för bevisning. 
 194 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Aktörerna brukar bli respektfullt bemötta av rättens ordförande under förhand- lingarna 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 50 
  
 46 
  
 76 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 57 
  
 53 
  
 85 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att parter och vittnen instämmer 
  
 44 
  
 43 
  
 71 
  
 helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 48 
  
 54 
  
 21 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 42 
  
 28 
  
 13 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen delvis 
  
 52 
  
 55 
  
 25 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 1 
  
 - 
  
 1 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen knappast 
  
 5 
  
 3 
  
 1 
  
 instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 Tror att parter och vittnen inte 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 instämmer 
  
 Parter och vittnen känner behov av att veta namnen på domstolens ledamöter och vilken funktion var och en av dem har 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 13 
  
 10 
  
 9 
  
 Stämmer delvis 
  
 36 
  
 56 
  
 28 
  
 Stämmer knappast 
  
 46 
  
 29 
  
 40 
  
 Stämmer inte alls 
  
 5 
  
 5 
  
 20 
  
 195 
 Bilaga 5 SOU 2008:106 
 Parter och vittnen förstår i huvudsak vad som sägs under förhandlingarna 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 13 
  
 9 
  
 13 
  
 Stämmer delvis 
  
 72 
  
 75 
  
 70 
  
 Stämmer knappast 
  
 13 
  
 16 
  
 16 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 2.6.2 
 Advokater och åklagare 
 Jag brukar under förhandlingarna få möjlighet att prata till punkt utan att bli avbruten 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 57 
  
 52 
  
 Stämmer delvis 
  
 41 
  
 47 
  
 Stämmer knappast 
  
 1 
  
 - 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 - 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt och i vilka situationer brister rätten i detta avseende? 
 Advokater 
 Ett antal uppger att de ibland avbryts av motparten utan att ord- föranden ingriper. Ibland avbryter ordföranden utan att ha anled- ning till det. Vissa menar att åklagaren tillåts tala mer än försvara- ren. Ett antal uppger att störningar beror på stressade ordföranden. 
 Åklagare 
 Några menar att ordföranden ibland avbryter under förhör. Andra menar att advokater ibland avbryter under förhör utan att ord- föranden ingriper. Någon menar att störande beteende från åhörare och tilltalade tolereras i alltför stor utsträckning. Någon är av upp- fattningen att vissa ordföranden verkar irriterade om personer pratar för mycket och att detta oftast gäller för personer med utländsk bakgrund. 
 196 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Advokater och åklagare eller andra offentliga parter brukar under förhand- lingarna få möjlighet att prata till punkt utan att bli avbrutna 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 44 
  
 36 
  
 65 
  
 Tror att åklagare eller andra offentliga 
  
 49 
  
 48 
  
 75 
  
 parter instämmer helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 55 
  
 60 
  
 33 
  
 Tror att åklagare eller andra offentliga 
  
 50 
  
 51 
  
 24 
  
 parter delvis instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 1 
  
 4 
  
 - 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller andra offentliga 
  
 - 
  
 1 
  
 - 
  
 parter knappast instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller andra offentliga 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 parter inte instämmer 
  
 2.6.3 
 Advokater och åklagare 
 Mina huvudmän brukar under förhandlingarna få möjlighet att berätta om allt som kan vara av betydelse för bedömningen utan att bli avbrutna 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 30 
  
 31 
  
 Stämmer delvis 
  
 65 
  
 65 
  
 Stämmer knappast 
  
 4 
  
 3 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 - 
  
 197 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt och i vilka situationer brister rätten i detta avseende? 
 Advokater 
 Flera menar att parter som uppfattas som pratiga ofta blir avbrutna av rätten utan att tillåtas utveckla sig tillräckligt. Några uppger att tilltalade ofta blir avbrutna. Andra uppger att personer med utländsk bakgrund blir avbrutna i större utsträckning än infödda svenskar. Några tycker att det är bra att rätten avbryter personer som talar alltför mycket. 
 Åklagare 
 Några menar att vissa ordföranden ibland avbryter under förhör. Några menar att personer med utländsk bakgrund och personer med lägre social status inte ges möjlighet att tala till punkt. Vissa tycker att en del ordföranden saknar tålamod och är alltför tids- bundna. Ett antal menar att vissa målsäganden måste värmas upp för att kunna berätta och att vissa ordföranden inte visar förståelse för detta. 
 Domare och nämndemän 
 Parter och vittnen får under förhandlingen möjlighet att tala till punkt och berätta allt som de anser är viktigt att få fram 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 28 
  
 19 
  
 55 
  
 Stämmer delvis 
  
 61 
  
 75 
  
 43 
  
 Stämmer knappast 
  
 10 
  
 6 
  
 1 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 198 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Advokater och åklagare upplever att deras huvudmän under förhandlingarna brukar få möjlighet att berätta om allt som kan vara av betydelse för bedöm- ningen utan att bli avbrutna 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 34 
  
 20 
  
 61 
  
 Tror att åklagare instämmer helt 
  
 41 
  
 31 
  
 66 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 58 
  
 75 
  
 34 
  
 Tror att åklagare delvis instämmer 
  
 52 
  
 63 
  
 31 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 5 
  
 5 
  
 2 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare knappast instämmer 
  
 3 
  
 5 
  
 1 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 2.6.4 
 Advokater och åklagare 
 Rättens ordförande brukar lyssna uppmärksamt på parternas och vittnenas berättelser 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 35 
  
 41 
  
 Stämmer delvis 
  
 61 
  
 58 
  
 Stämmer knappast 
  
 2 
  
 - 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 - 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister rättens ordförande i detta avseende och hur lägger Du märke till det? 
 Advokater 
 Många uppger att rättens ordförande kan se ointresserad ut eller syssla med annat istället för att lyssna under förhandlingen. Några menar att vissa ordföranden lyssnar mindre uppmärksamt till den tilltalade än till vittnen och målsägande. Någon tycker att det ofta verkar som att ordföranden har bestämt utgången i målet redan i förväg. 
 199 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Åklagare 
 Ett antal menar att rättens ordförande ibland visar ointresse inför vittnens och parters berättelser. Någon menar att ordföranden stressar på målen eller antecknar i stället för att lyssna aktivt. 
 Domare och nämndemän 
 Domarna lyssnar, enligt parter och vittnen, uppmärksamt på deras berättelser 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 37 
  
 24 
  
 71 
  
 Stämmer delvis 
  
 60 
  
 71 
  
 27 
  
 Stämmer knappast 
  
 2 
  
 5 
  
 - 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Advokater och åklagare eller andra offentliga parter upplever att rättens ordförande brukar lyssna uppmärksamt på parternas och vittnenas berättelser. 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 52 
  
 40 
  
 71 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 55 
  
 44 
  
 77 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 46 
  
 59 
  
 25 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 44 
  
 55 
  
 20 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 1 
  
 1 
  
 - 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 1 
  
 1 
  
 - 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 200 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 2.6.5 
 Advokater och åklagare 
 Nämndemännen brukar lyssna uppmärksamt på parternas och vittnenas berättelser 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 7 
  
 15 
  
 Stämmer delvis 
  
 61 
  
 80 
  
 Stämmer knappast 
  
 19 
  
 4 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 - 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister nämndemännen i detta avseende och hur lägger Du märke till det? 
 Advokater 
 Påfallande många skriver att vissa nämndemän sover, ser trötta eller ointresserade ut under huvudförhandlingen. Många menar att detta ger ett mycket dåligt intryck. 
 Åklagare 
 Många menar att nämndemännen sover, ser ut att sova eller ser ointresserade ut. Någon enstaka menar att de flesta nämndemän är bra. 
 201 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Domare och nämndemän 
 Advokater och åklagare eller andra offentliga parter upplever att nämnde- männen brukar lyssna uppmärksamt på parternas och vittnenas berättelser 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 9 
  
 4 
  
 51 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 9 
  
 4 
  
 55 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 69 
  
 69 
  
 40 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 72 
  
 69 
  
 39 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 19 
  
 20 
  
 5 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 17 
  
 21 
  
 2 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 1 
  
 8 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 6 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 2.6.6 
 Advokater och åklagare 
 Rättens ordförande brukar lyssna uppmärksamt på min sakframställan och plädering 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 46 
  
 51 
  
 Stämmer delvis 
  
 51 
  
 45 
  
 Stämmer knappast 
  
 2 
  
 1 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 - 
  
 202 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister rättens ordförande i detta avseende och hur lägger Du märke till det? 
 Advokater 
 Flera menar att ordföranden lyssnar ouppmärksamt eller visar oin- tresse under pläderingen. Ett fåtal tycker att detta ibland kan vara motiverat. Några tycker att det i vissa fall är uppenbart att ord- föranden bestämt sig för utgången i målet innan pläderingen har ägt rum. Några menar att förhållandena dock är bra eller har utvecklats till det bättre. 
 Åklagare 
 Ett antal menar att ordföranden uppträder nonchalant eller visar ointresse under pläderingen. 
 Domare och nämndemän 
 Advokater och åklagare eller andra offentliga parter upplever att rättens ordförande brukar lyssna uppmärksamt på deras sakframställningar och pläderingar 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 38 
  
 31 
  
 78 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 45 
  
 39 
  
 81 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 57 
  
 65 
  
 18 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 52 
  
 60 
  
 15 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 3 
  
 3 
  
 - 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 2 
  
 - 
  
 - 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 203 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 2.6.7 
 Advokater och åklagare 
 Nämndemännen brukar lyssna uppmärksamt på min sakframställan och plädering 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 18 
  
 39 
  
 Stämmer delvis 
  
 60 
  
 60 
  
 Stämmer knappast 
  
 7 
  
 - 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 - 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brister nämndemännen i detta avseende och hur lägger Du märke till det? 
 Advokater 
 Påfallande många menar att nämndemännen ofta ser ointresserade ut eller sover. Någon menar att nämndemännen borde utnyttja sitt inflytande i större utsträckning. 
 Åklagare 
 Någon enstaka menar att det är svårt att avgöra eftersom nämnde- männen inte är aktiva under huvudförhandlingen. 
 204 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Advokater och åklagare eller andra offentliga parter upplever att nämnde- männen brukar lyssna uppmärksamt på deras sakframställningar och pläderingar 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 13 
  
 6 
  
 63 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 13 
  
 9 
  
 63 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 66 
  
 69 
  
 31 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 67 
  
 66 
  
 32 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 17 
  
 23 
  
 2 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 17 
  
 23 
  
 1 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 1 
  
 1 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 1 
  
 1 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 2.6.8 
 Advokater och åklagare 
 Mina huvudmän visar i allmänhet respekt för domstolarna 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 45 
  
 37 
  
 Stämmer delvis 
  
 54 
  
 59 
  
 Stämmer knappast 
  
 - 
  
 2 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 - 
  
 205 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Domare och nämndemän 
 Advokater och åklagare anser att deras huvudmän i allmänhet visar respekt för domstolarna 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 21 
  
 26 
  
 27 
  
 Tror att åklagare instämmer helt 
  
 22 
  
 33 
  
 32 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 73 
  
 69 
  
 63 
  
 Tror att åklagare delvis instämmer 
  
 70 
  
 65 
  
 61 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 3 
  
 4 
  
 6 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare knappast instämmer 
  
 4 
  
 - 
  
 4 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 2.6.9 
 Advokater och åklagare 
 Vittnen visar i allmänhet respekt för domstolarna 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 47 
  
 24 
  
 Stämmer delvis 
  
 51 
  
 74 
  
 Stämmer knappast 
  
 1 
  
 - 
  
 Stämmer inte alls 
  
 - 
  
 - 
  
 206 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Advokater och åklagare eller andra offentliga parter anser att vittnen i allmän- het visar respekt för domstolarna 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 27 
  
 41 
  
 39 
  
 Tror att åklagare instämmer helt 
  
 29 
  
 41 
  
 41 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 70 
  
 55 
  
 54 
  
 Tror att åklagare delvis instämmer 
  
 68 
  
 55 
  
 54 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 1 
  
 3 
  
 3 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare knappast instämmer 
  
 1 
  
 3 
  
 2 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Domare och nämndemän 
 Hur lätt eller svårt anser Du det är att upprätthålla ordningen i rättssalen? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Mycket lätt 
  
 38 
  
 29 
  
 39 
  
 Ganska lätt 
  
 60 
  
 68 
  
 55 
  
 Ganska svårt 
  
 3 
  
 3 
  
 4 
  
 Mycket svårt 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 2.7 Domskrivning m.m. 
 2.7.1 
 Advokater och åklagare 
 När domar avkunnas muntligen brukar rättens ordförande förklara domstolens ställningstaganden på ett sätt som mina huvudmän förstår 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 26 
  
 20 
  
 Stämmer delvis 
  
 55 
  
 71 
  
 Stämmer knappast 
  
 4 
  
 7 
  
 Stämmer inte alls 
  
 3 
  
 1 
  
 207 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, är det något som huvudmännen har särskilt svårt att förstå och vad tror Du är orsaken till det? 
 Advokater 
 Många tycker att domen innehåller ett komplicerat språk som är svårt att förstå. Vissa menar att domarna bör bli bättre på att för- klara domens innebörd, medan andra menar att det kan vara svårt att förklara juridiska termer för huvudmannen på ett lättbegripligt sätt. 
 Åklagare 
 Flera menar att domarna avfattas på ett svårt språk och att dålig pedagogik från domstolen gör att målsägande har svårt att förstå domen. 
 Domare och nämndemän 
 När domen avkunnas muntligen förstår parterna domarens resonemang om varför domstolen dömde som den gjorde 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 11 
  
 9 
  
 18 
  
 Stämmer delvis 
  
 73 
  
 75 
  
 73 
  
 Stämmer knappast 
  
 14 
  
 14 
  
 6 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 208 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 När domar avkunnas muntligen upplever advokater och åklagare att rättens ordförande brukar förklara domstolens ställningstaganden på ett sätt som deras huvudmän förstår 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 9 
  
 10 
  
 35 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 10 
  
 11 
  
 39 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 71 
  
 70 
  
 54 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 72 
  
 70 
  
 51 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 17 
  
 19 
  
 6 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 13 
  
 16 
  
 4 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 2.7.2 
 Advokater och åklagare 
 När jag läser de skriftliga domarna brukar jag förstå domstolens motiveringar 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 27 
  
 35 
  
 Stämmer delvis 
  
 62 
  
 60 
  
 Stämmer knappast 
  
 6 
  
 4 
  
 Stämmer inte alls 
  
 2 
  
 - 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, på vilket sätt brukar domstolens motiveringar brista i begriplig- hetshänseende? 
 Advokater 
 Påfallande många anser att domskälen ofta är bristfälliga i redovis- ningen av bevisvärdering, åberopade fakta och motfakta samt vilka överväganden som lett domstolen till det aktuella slutet. Många anser att domskälen är alltför korta. Flera kritiserar användandet av 
 209 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 standardfraser och menar att det finns en schablonmässighet i hur domskälen skrivs. 
 Åklagare 
 Flera tycker att domstolen brister i att förklara hur man kommit till det aktuella domslutet och att en tydlig motivering ofta saknas. 
 Domare och nämndemän 
 När advokater och åklagare eller andra offentliga parter läser de skriftliga domarna brukar de förstå domstolens motiveringar 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 63 
  
 66 
  
 66 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 66 
  
 70 
  
 67 
  
 part instämmer helt 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 36 
  
 30 
  
 29 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 34 
  
 26 
  
 29 
  
 part delvis instämmer 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 1 
  
 3 
  
 - 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 - 
  
 3 
  
 1 
  
 part knappast instämmer 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Tror att åklagare eller annan offentlig 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 part inte instämmer 
  
 2.7.3 
 Advokater och åklagare 
 När mina huvudmän läser de skriftliga domarna brukar de förstå domstolens motiveringar utan att jag närmare behöver förklara innebörden för dem 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 1 
  
 4 
  
 Stämmer delvis 
  
 53 
  
 58 
  
 Stämmer knappast 
  
 34 
  
 10 
  
 Stämmer inte alls 
  
 5 
  
 - 
  
 210 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Om påståendet knappast stämmer eller inte alls stämmer, är det något i motiveringarna som huvudmännen brukar ha särskilt svårt för att förstå och vad tror Du är orsaken till det? 
 Advokater 
 Påfallande många tycker att domarna är skrivna på ett språk med många juridiska termer som är svåra att förstå. Många tycker att domskälen kunde skrivas på ett mer begripligt språk. Många anser att svårigheter för huvudmännen att förstå domens innehåll beror på alltför kortfattade eller bristfälliga domskäl, medan flera andra tycker att det beror på bristfälliga språkkunskaper hos huvudman- nen. Flera uppger att deras huvudmän saknar redogörelser i dom- skälen för hur domstolen bedömt deras argument. 
 Åklagare 
 Flera menar att domen ofta saknar motivering och att huvudmän- nen ofta tycker att språket i domarna är svårt att förstå. Flera upp- ger att de inte vet om deras huvudmän har svårt att förstå något i domen, eftersom de inte brukar tala med huvudmännen efter för- handlingarna. 
 Domare och nämndemän 
 När parter läser den skriftliga domen förstår de domstolens motivering till var- för den dömde som den gjorde 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stämmer helt och hållet 
  
 12 
  
 8 
  
 13 
  
 Stämmer delvis 
  
 79 
  
 80 
  
 74 
  
 Stämmer knappast 
  
 7 
  
 13 
  
 8 
  
 Stämmer inte alls 
  
 1 
  
 - 
  
 - 
  
 211 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 Advokater och åklagare upplever att deras huvudmän brukar förstå domstolens motiveringar när de läser skriftliga domarna utan att advokaterna och åklagarna närmare behöver förklara innebörden för dem 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie 
  
 Nämndemän 
  
 domare 
  
 Tror att advokater instämmer helt 
  
 4 
  
 4 
  
 9 
  
 Tror att åklagare instämmer helt 
  
 5 
  
 4 
  
 11 
  
 Tror att advokater delvis instämmer 
  
 57 
  
 64 
  
 57 
  
 Tror att åklagare delvis instämmer 
  
 58 
  
 66 
  
 61 
  
 Tror att advokater knappast instäm- 
  
 34 
  
 30 
  
 26 
  
 mer 
  
 Tror att åklagare knappast instämmer 
  
 31 
  
 26 
  
 21 
  
 Tror att advokater inte instämmer 
  
 2 
  
 1 
  
 3 
  
 Tror att åklagare inte instämmer 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 2.7.4 
 Advokater och åklagare 
 Anser Du att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Svåra 
  
 5 
  
 1 
  
 Varken lätta eller svåra 
  
 38 
  
 30 
  
 Lätta 
  
 56 
  
 65 
  
 Om Du anser att domarna är svåra att läsa, vad är det som gör att domarna brukar vara svåra att läsa? 
 Advokater 
 Flera tycker att språket är svårt för människor som inte är jurister. Ett antal anser att domarna av nödvändighet bör vara avfattade på kanslisvenska. Flera anser att domskälen är bristfälliga eller allt- för kortfattade. 
 212 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Åklagare 
 Någon menar att domstolen borde måna om att vara tydlig och använda mindre juridisk terminologi. 
 Domare och nämndemän 
 Tror Du aktörerna anser att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Tror att advokater tycker att 
  
 12 
  
 6 
  
 22 
  
 domarna är svåra att läsa 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 9 
  
 5 
  
 21 
  
 offentlig part tycker att 
  
 domarna är svåra att läsa 
  
 Tror att parter och vittnen 
  
 72 
  
 80 
  
 69 
  
 tycker att domarna är svåra 
  
 att läsa 
  
 Tror att advokater tycker att 
  
 34 
  
 28 
  
 23 
  
 domarna är varken svåra 
  
 eller lätta att läsa 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 31 
  
 26 
  
 25 
  
 offentlig part tycker att 
  
 domarna är varken svåra 
  
 eller lätta att läsa 
  
 Tror att parter och vittnen 
  
 20 
  
 18 
  
 21 
  
 tycker att domarna är varken 
  
 svåra eller lätta att läsa 
  
 Tror att advokater tycker att 
  
 54 
  
 66 
  
 50 
  
 domarna är lätta att läsa 
  
 Tror att åklagare eller annan 
  
 60 
  
 69 
  
 50 
  
 offentlig part tycker att 
  
 domarna är lätta att läsa 
  
 Tror att parter och vittnen 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 tycker att domarna är lätta 
  
 att läsa 
  
 213 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:106 
  
 2.7.5 
 Advokater och åklagare 
 Anser Dina huvudmän att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Svåra 
  
 38 
  
 14 
  
 Varken lätta eller svåra 
  
 50 
  
 42 
  
 Lätta 
  
 8 
  
 7 
  
 Om Dina huvudmän anser att domarna är svåra att läsa, vad är det som gör att domarna brukar vara svåra att läsa för huvud- männen? 
 Advokater 
 Flera är av uppfattningen att huvudmännen har svårt att förstå vissa juridiska resonemang och samband. Uppfattningarna om varför de juridiska resonemangen kan vara svåra att förstå varierar. Flera menar att det beror på bristande vana att läsa juridisk text eller bristfälliga språkkunskaper hos huvudmännen, medan flera andra menar att det beror på alltför vaga och bristfälliga domskäl. Några menar att domskälen enbart är skrivna för jurister eller överrätter. 
 Åklagare 
 Flera menar att det juridiska språket är svårt att läsa och att dom- skälen inte är skrivna med hänsyn till allmänheten. 
 214 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 Domare och nämndemän 
 Tror Du att advokater och åklagare anser att deras huvudmän tycker att domarna brukar vara lätta eller svåra att läsa? 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Advokater anser att deras 
  
 75 
  
 80 
  
 66 
  
 huvudmän tycker att 
  
 domarna är svåra att läsa 
  
 Åklagare eller annan offentlig 
  
 68 
  
 78 
  
 60 
  
 part anser att deras huvud- 
  
 män tycker att domarna är 
  
 svåra att läsa 
  
 Advokater anser att deras 
  
 19 
  
 18 
  
 22 
  
 huvudmän tycker att domar- 
  
 na varken är svåra eller lätta 
  
 att läsa 
  
 Åklagare eller annan offentlig 
  
 23 
  
 19 
  
 28 
  
 part anser att deras huvud- 
  
 män tycker att domarna 
  
 varken är svåra eller lätta 
  
 att läsa 
  
 Advokater anser att deras 
  
 4 
  
 1 
  
 7 
  
 huvudmän tycker att domar- 
  
 na är lätta att läsa 
  
 Åklagare eller annan offentlig 
  
 5 
  
 1 
  
 7 
  
 part anser att deras huvud- 
  
 män tycker att domarna är 
  
 lätta att läsa 
  
 2.8 Rättens sammansättning 
 2.8.1 
 Advokater och åklagare 
 Hur ser Du på inflytandet mellan rättens ordförande och nämndemännen? 
 Rättens ordförande har: 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort inflytande 
  
 16 
  
 15 
  
 Lagom stort inflytande 
  
 55 
  
 65 
  
 Litet inflytande 
  
 13 
  
 15 
  
 215 
 Bilaga 5 SOU 2008:106 
 Nämndemännen har: 
  
 Advokat/biträdande jurist 
  
 Åklagare 
  
 Stort inflytande 
  
 23 
  
 22 
  
 Lagom stort inflytande 
  
 49 
  
 58 
  
 Litet inflytande 
  
 13 
  
 15 
  
 Domare och nämndemän 
 Hur tror Du advokater och åklagare eller andra offentliga parter ser på inflytandet mellan rättens ordförande och nämndemännen? 
 Rättens ordförande har: 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stort inflytande enligt 
  
 13 
  
 20 
  
 31 
  
 advokater 
  
 Stort inflytande enligt åklagare 
  
 9 
  
 6 
  
 20 
  
 eller annan offentlig part 
  
 Lagom stort inflytande enligt 
  
 66 
  
 59 
  
 63 
  
 advokater 
  
 Lagom stort inflytande enligt 
  
 66 
  
 60 
  
 70 
  
 åklagare eller annan offentlig 
  
 part 
  
 Litet inflytande enligt advokater 
  
 19 
  
 20 
  
 4 
  
 Litet inflytande enligt åklagare 
  
 24 
  
 33 
  
 6 
  
 eller annan offentlig part 
  
 Nämndemännen har: 
  
 Ordinarie domare 
  
 Icke ordinarie domare 
  
 Nämndemän 
  
 Stort inflytande enligt 
  
 34 
  
 33 
  
 12 
  
 advokater 
  
 Stort inflytande enligt åklagare 
  
 39 
  
 46 
  
 12 
  
 eller annan offentlig part 
  
 Lagom stort inflytande enligt 
  
 60 
  
 54 
  
 65 
  
 advokater 
  
 Lagom stort inflytande enligt 
  
 58 
  
 50 
  
 73 
  
 åklagare eller annan offentlig 
  
 part 
  
 Litet inflytande enligt advokater 
  
 6 
  
 11 
  
 21 
  
 Litet inflytande enligt åklagare 
  
 3 
  
 3 
  
 12 
  
 eller annan offentlig part 
  
 216 
  
 SOU 2008:106 
  
 Bilaga 5 
  
 2.9 Övriga synpunkter 
 Advokater 
 Förekommande åsikter är att domstolarna har svårt att respektera advokaters tidsplanering och ibland överlåter åt advokater att utse egna ersättare. Några anser att det bör inrättas domstolar med specialkompetens inom civilrättslig juridik. Någon tycker att det är problematiskt att nämndemännen är politiskt aktiva samtidigt som de deltar i dömande verksamhet. Någon tycker att domarna måste utbildas i vittnesperspektiv och hjärnans egenskaper att uppfatta och tolka olika händelseförlopp. Ett antal menar att bättre domskäl skulle leda till färre överklaganden. Några anser att domarrekryte- ringen bör ses över. Några anser att nämndemännen bör vara mer aktiva eller att ordföranden har ett alltför stort inflytande. Några tycker att hovrätten bör motivera sina ställningstaganden bättre, även när tingsrättens domslut fastställs. Några tycker att förord- nandet av offentliga försvarare präglas av korruption och diskrimi- nering av kvinnliga försvarare. Flera ser rättssäkerhetsproblem i överbelastade domstolar med alltför långa handläggningstider. 
 Åklagare 
 Vissa domare uttrycker sig krångligt gentemot parterna. Glenn stolen är alltför tidsoptimistisk eller tycks göra allt för att slippa ställa in mål. Någon tycker att viss lokal praxis utvecklas i process- frågor utan att domstolen klargör det och att detta leder till en märklig rättsutveckling. 
 217 
 Statens offentliga utredningar 2008 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Barlastvattenkonventionen – om Sveriges anslutning. N. 
  
 2. 
  
 Immunitet för stater och deras egendom. UD. 
  
 3. 
  
 Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. Ju. 
  
 4. 
  
 Omreglering av apoteksmarknaden. S. 
  
 5. 
  
 Könsdiskriminerande reklam. Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. IJ. 
  
 6. 
  
 Fastighetsmäklaren och konsumenten. Ju. 
  
 7. 
  
 Världsklass! Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. U. 
  
 8. 
  
 Bidrag på lika villkor. U. 
  
 9. 
  
 Transportinspektionen. En myndighet för all trafik. + Bilagor. N. 
  
 10. 
  
 21+1 
  
 2. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. S. 
  
 11. 
  
 Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. U. 
  
 12. 
  
 Finansiella sektorn bär frukt. Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. Fi. 
  
 13. 
  
 Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. 
  
 + Hernandez: Grid issues for electricity production based on renewable energy sources in Spain, Portugal, Germany, and United Kingdom. N 
  
 14. 
  
 Timmar, kapital och teknologi 
  
 – vad betyder mest? 
 En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. Fi. 
  
 15. 
  
 LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. S. 
  
 16. 
  
 Förtursförklaring i domstol. Ju. 
  
 17. 
  
 Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. U. 
  
 18. 
  
 Evidensbaserad praktik inom social tjänsten– till nytta för brukaren. S. 
  
 19. 
  
 Att slutförvara långlivat farligt avfall i undermarksdeponi i berg. M. 
  
 20. 
  
 Patentskydd för biotekniska upp- finningar. Ju. 
  
 21. 
  
 Permanent förändring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. Fi. 
  
 22. 
  
 Ett stabsstöd i tiden. Fi. 
  
 23. 
  
 Konsulär katastrofinsats. UD. 
  
 24. 
  
 Svensk klimatpolitik. M. 
  
 25. 
  
 Ett energieffektivare Sverige +Bilaga. N. 
  
 26. 
  
 Värna språken – förslag till språklag. Ku. 
  
 27. 
  
 Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. U. 
  
 28. 
  
 Apoteksdatalagen. S. 
  
 29. 
  
 Yrkeshögskolan. För yrkeskunnande i förändring. U. 
  
 30. 
  
 Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans. U. 
  
 31. 
  
 Miljödomstolarna – domkretsar 
  
 – 
  
 lokalisering – handläggningsregler. M. 
  
 32. 
  
 Avskaffande av revisionsplikten för små företag. Ju. 
  
 33. 
  
 Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. S. 
  
 34. 
  
 Lättare att samverka 
  
 – 
  
 förslag om förändringar i samtjänst- lagen. Fi. 
  
 35. 
  
 Digital-TV-övergången. 
  
 + Engelsk översättning. Ku. 
  
 36. 
  
 Svenska Spels nätpoker. En utvärdering. Fi. 
  
 37. 
  
 Vårdval i Sverige. S. 
  
 38. 
  
 EU, allmännyttan och hyrorna. + Bilagor. Fi. 
  
 39. 
  
 Framtidens polisutbildning. Ju. 
  
 40. 
  
 Bredband till hela landet. N. 
  
 41. 
  
 Människohandel och barnäktenskap 
  
 – 
  
 ett förstärkt straffrättsligt skydd 
  
 + bilaga. Ju. 
  
 42. 
  
 Normgivningsmakten. Expertgruppsrapport Ju. 
  
 43. 
  
 Tre rapporter till Grundlagsutredningen. Ju. 
  
 44. 
  
 Transportinspektionen. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. N. 
  
 45. 
  
 Rapporter från en  
  
 mr-verkstad. 
  IJ. 
  
 46. 
  
 Handel med läkemedel för djur. S. 
  
 47. 
  
 Frågor om hyra och bostadsrätt. Ju. 
  
 48. 
  
 En utvecklad havsmiljöförvaltning. M. 
  
 49. 
  
 Aktiekapital i privata aktiebolag. Ju. 
  
 50. 
  
 Skyddet för samhällsviktig verksamhet. Fö. 
  
 51. 
  
 Värdigt liv i äldreomsorgen. S. 
  
 52. 
  
 Legitimation och skärpta behörighets- regler. U. 
  
 53. 
  
 Styra rätt! Förslag om Sjöfartsverkets organisation.N. 
  
 54. 
  
 Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. A. 
  
 55. 
  
 Kustbevakningens rättsliga befogen- heter. Fö. 
  
 56. 
  
 Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. Jo. 
  
 57. 
  
 Skattelättnader för hushållstjänster. Fi. 
  
 58. 
  
 Egenansvar – med professionellt stöd. IJ. 
  
 59. 
  
 Föreningsfostran och tävlingsfostran. En utvärdering av statens stöd till idrotten. Ku. 
  
 60. 
  
 Personnummer och samordningsnummer. Fi. 
  
 61. 
  
 Krisberedskapen i grundlagen. Översyn och internationell utblick. Expertgruppsrapport Ju. 
  
 62. 
  
 Myndighet för miljön 
  
 – en granskning av Naturvårdsverket. M. 
  
 63. 
  
 Förstärkt skydd för företagshemligheter. Ju. 
  
 64. 
  
 Kontinuitet och förändring. + Lättläst + Daisy. Ku. 
  
 65. 
  
 Sekretess och offentliga biträden i ut- länningsärenden. Ju. 
  
 66. 
  
 Arbetsförmåga? 
  
 En översikt av bedömningsmetoder i Sverige och andra länder. S. 
  
 67. 
  
 Enklare redovisning. Ju. 
  
 68. 
  
 Bygg – helt enkelt! M. 
  
 69. 
  
 Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. Fi. 
  
 70. 
  
 Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfalls- rådets yttrande över SKB:s  
  
 Fud-program 
  2007. M. 
  
 71. 
  
 Uppföljning av kriminalvårdens effektiviseringsarbete. Ju. 
  
 72. 
  
 Effektivare signaler. N. 
  
 73. 
  
 Kemikalietillsyn 
  
 – 
  
 organisation och finansiering. M. 
  
 74. 
  
 Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Fi. 
  
 75. 
  
 Ägande och förvaltning av hyreshus. Ju. 
  
 76. 
  
 F-skatt 
  
  åt flera. Fi. 
  
 77. 
  
 Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor 
  
 + Lättläst + Daisy. S. 
  
 78. 
  
 Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen? S. 
  
 79. 
  
 Revisorers skadeståndsansvar. Ju. 
  
 80. 
  
 Beskattningstidpunkten för närings- verksamhet. Fi. 
  
 81. 
  
 Stalkning – ett allvarligt brott. Ju. 
  
 82. 
  
 Vägen tillbaka för överskuldsatta. Ju. 
  
 83. 
  
 Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. A. 
  
 84. 
  
 Alkolås för rattfyllerister och körkorts- prov i privat regi. N. 
  
 85. 
  
 Straff i proportion till brottets allvar. Ju. 
  
 86. 
  
 Prövning av vindkraft. M. 
  
 87. 
  
 Åklagarväsendets brottsbekämpning. Integritet – Effektivitet. Ju. 
  
 88. 
  
 Elektroniskt kungörande av författningar. Ju. 
  
 89. 
  
 Trygghetssystemen för företagare. N. 
  
 90. 
  
 Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. UD. 
  
 91. 
  
 En svensk veteranpolitik, del 2. Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Fö 
  
 92. 
  
 Konkurrens på spåret. N. 
  
 93. 
  
 Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. Ju. 
  
 94. 
  
 Tillval i hyresrätt. Ju. 
  
 95. 
  
 Enklare semesterregler. A. 
  
 96. 
  
 Kommersiell radio 
  
 – 
  
 nya sändningsmöjligheter. Ku. 
  
 97. 
  
 Styr samverkan 
  
 – 
  
 för bättre service till medborgarna. Fi. 
  
 98. 
  
 Totalförsvarsplikten i framtiden. Fö. 
  
 99. 
  
 Nya ersättningsbestämmelser i expropria- tionslagen, m.m. Ju. 
  
 100. 
  
 Bidragsspärr. Fi. 
  
 101. 
  
 Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. Fö. 
  
 102. 
  
 Brist på brådska 
  
 – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + Daisy. S. 
  
 103. 
  
 Hur ska skogspolitiken genomföras på Gotland. Jo. 
  
 104. 
  
 Självständiga lärosäten. U. 
  
 105. 
  
 Långtidsutredningen 2008. Huvudbetänkande. Fi. 
  
 106. 
  
 Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. 
  
 + Bilagedel A – Enkätundersökningar. + Bilagedel B – Språkrapporter m.m. Ju. 
 Statens offentliga utredningar 2008 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Skyddet för den personliga integriteten. Bedömningar och förslag. [3] 
 Fastighetsmäklaren och konsumenten. [6] Förtursförklaring i domstol. [16] 
 Patentskydd för biotekniska uppfinningar. [20] 
 Avskaffande av revisionsplikten för små företag. [32] 
 Framtidens polisutbildning. [39] 
 Människohandel och barnäktenskap – ett för- stärkt straffrättsligt skydd+ bilaga. [41] 
 Normgivningsmakten. Expertgruppsrapport XI. [42] 
 Tre rapporter till Grundlagsutredningen. [43] Frågor om hyra och bostadsrätt. [47] Aktiekapital i privata aktiebolag. [49] Krisberedskapen i grundlagen. 
 Översyn och internationell utblick. Expertgruppsrapport. [61] 
 Förstärkt skydd för företagshemligheter. [63] 
 Sekretess och offentliga biträden i utlännings- ärenden. [65] 
 Enklare redovisning. [67] 
 Uppföljning av kriminalvårdens effektiviser- ingsarbete. [71] 
 Ägande och förvaltning av hyreshus. [75] Revisorers skadeståndsansvar. [79] Stalkning – ett allvarligt brott. [81] Vägen tillbaka för överskuldsatta. [82] Straff i proportion till brottets allvar. [85] 
 Åklagarväsendets brottsbekämpning. Integritet – Effektivitet. [87] 
 Elektroniskt kungörande av författningar. [88] Partsinsyn och ny teknik i domstol, m.m. [93] Tillval i hyresrätt. [94] 
 Nya ersättningsbestämmelser i expropriations- lagen, m.m. [99] 
 Ökat förtroende för domstolarna. Strategier och förslag. 
  
 + 
  
 Bilagedel A – Enkätundersökningar. 
  
 + 
  
 Bilagedel B – Språkrapporter m.m. [106] 
  
 Utrikesdepartementet 
 Immunitet för stater och deras egendom. [2] Konsulär katastrofinsats. [23] 
 Svensk export och internationalisering. Utveckling, utmaningar, företagsklimat och främjande. [90] 
 Försvarsdepartementet 
 Skyddet för samhällsviktig verksamhet. [50] Kustbevakningens rättsliga befogenheter. [55] 
 En svensk veteranpolitik, del 2. 
 Ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. [91] 
 Totalförsvarsplikten i framtiden. [98] 
 Ny inriktning av frivillig beredskaps- verksamhet. [101] 
 Socialdepartementet 
 Omreglering av apoteksmarknaden. [4] 
 21+1 
 2. En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av social- försäkringen. [10]. 
 LOV att välja – Lag Om Valfrihetssystem. [15] 
 Evidensbaserad praktik inom socialtjänsten 
 – till nytta för brukaren. [18] Apoteksdatalagen. [28] 
 Detaljhandel med vissa receptfria läkemedel. [33] 
 Vårdval i Sverige. [37] 
 Handel med läkemedel för djur. [46] Värdigt liv i äldreomsorgen. [51] 
 Arbetsförmåga? 
 En översikt av bedömningsmetoder i Sverige och andra länder. [66] 
 Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service för vissa personer med funktionsnedsättning. + Bilagor + Lättläst + Daisy. [77] 
 Eftersök av trafikskadat vilt. En kostnad för trafikförsäkringen. [78] 
 Brist på brådska 
 – en översyn av aktivitetsersättningen. + Lättläst + Daisy. [102] 
 Finansdepartementet 
 Finansiella sektorn bär frukt. 
 Analys av finansiella sektorn ur ett svenskt perspektiv. [12] 
 Timmar, kapital och teknologi 
 – vad betyder mest? 
 En analys av produktivitetsutvecklingen med hjälp av tillväxtbokföring. [14] 
 Permanent förändring. Globalisering, strukturomvandling och sysselsättningsdynamik. [21] 
 Ett stabsstöd i tiden. [22] 
 Lättare att samverka 
 – förslag om förändringar i samtjänstlagen. [34] 
 Svenska Spels nätpoker. En utvärdering. [36] 
 EU, allmännyttan och hyrorna. + Bilagor. [38] 
 Skattelättnader för hushållstjänster. [57] Personnummer och samordningsnummer. [60] 
 Välja fritt och välja rätt. Drivkrafter för rationella utbildningsval. [69] 
 Rätt och riktigt. Åtgärder mot felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. [74] 
  
 F-skatt 
  åt flera. [76] 
 Beskattningstidpunkten för näringsverksam- het. [80] 
 Styr samverkan 
 – för bättre service till medborgarna. [97] Bidragsspärr. [100] 
 Långtidsutredningen 2008. Huvudbetänkande. [105] 
 Utbildningsdepartementet 
 Världsklass! Åtgärdsplan för den kliniska forskningen. [7] 
 Bidrag på lika villkor. [8] 
 Frihet för studenter – om hur kår- och nationsobligatoriet kan avskaffas. [11] 
 Frivux – valfrihet i vuxenutbildningen. [17] 
 Framtidsvägen – en reformerad gymnasieskola + Bilagedel. [27] 
 Yrkeshögskolan. För yrkeskunnande i förändring. [29] 
 Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans.[30] 
 Legitimation och skärpta behörighets- regler. [52] 
 Självständiga lärosäten. [104] 
 Jordbruksdepartementet 
 Mångfald som möjlighet. Åtgärder för ökad integration på landsbygden. [56] 
 Hur ska skogspolitiken genomföras på Gotland. [103] 
 Miljödepartementet 
 Att slutförvara långlivat farligt avfall i under- marksdeponi i berg. [19] 
 Svensk klimatpolitik. [24] 
 Miljödomstolarna – domkretsar – lokalisering 
 – handläggningsregler. [31] 
 En utvecklad havsmiljöförvaltning. [48] 
 Myndighet för miljön 
 – en granskning av Naturvårdsverket. [62] Bygg – helt enkelt! [68] 
 Slutförvaring av kärnavfall. Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s  
 Fud-program 
  2007. [70] 
 Kemikalietillsyn 
 – organisation och finansiering. [73] Prövning av vindkraft. [86] 
 Näringsdepartementet 
 Barlastvattenkonventionen – om Sveriges anslutning. [1] 
 Transportinspektionen. En myndighet för all trafik. + Bilagor. [9] 
 Bättre kontakt via nätet – om anslutning av förnybar elproduktion. 
 + Hernandez: Grid issues for electricity production based on renewable energy sources in Spain, Portugal, Germany, and United Kingdom. [13] 
 Ett energieffektivare Sverige + Bilaga. [25] Bredband till hela landet. [40] 
 Transportinspektionen. Ansvarslag för vägtrafiken m.m. [44] 
 Styra rätt! Förslag om Sjöfartsverkets organisation. [53] 
 Effektivare signaler. [72] 
 Alkolås för rattfyllerister och körkortsprov i privat regi. [84] 
 Trygghetssystemen för företagare. [89] Konkurrens på spåret. [92] 
 Integrations- och jämställdhetsdepartementet 
 Könsdiskriminerande reklam. 
 Kränkande utformning av kommersiella meddelanden. [5] 
 Rapporter från en  
 mr-verkstad. 
  [45] Egenansvar – med professionellt stöd. [58] 
 Kulturdepartementet 
 Värna språken – förslag till språklag. [26] 
  
 Digital-TV-övergången. 
  
 + Engelsk översättning.[35] 
 Föreningsfostran och tävlingsfostran. 
 En utvärdering av statens stöd till idrotten. [59] 
 Kontinuitet och förändring. + Lättläst + Daisy. [64] 
 Kommersiell radio 
 – nya sändningsmöjligheter. [96] 
 Arbetsmarknadsdepartementet 
 Obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. [54] Avgifter inom arbetslöshetsförsäkringen. [83] Enklare semesterregler. [95]