SOU 1997:190 
  
 5 
  
 Kartläggning av konstnärernas verksamhetsinriktning och ekonomiska förhållanden 
 av Williams, Turner och Ford 
  
 1 
  
 Tre undersökningar om konstnärernas verksamhetsinriktning och ekono- miska förhållanden 
  
 3LUTSATSER 
 De slutsatser som kan dras av de tre genomförda undersökningarna är följande. 
  
 1. 
  
 Konstnärerna är i inkomsthänseende en oenhetlig grupp. Det är förhållandevis stora inkomstskillnader mellan grupperna. För den i storlek dominerande gruppen bildkonstnärer, är den genomsnittliga bruttoinkomsten 98 500 kronor. vilket kan jämföras med författare/ översättare med 174 000 kronor och skådespelare (teater) med 194 000 kronor. 
  
 2. 
  
 Konstnärer har i genomsnitt klart lägre inkomster än befolk- ningen i övrigt (17 procent lägre). 
  
 3. 
  
 Många konstnärer, främst bland egenföretagarna, har mycket lå- ga inkomster. Den fjärdedel bland bildkonstnärerna som har de lägsta inkomsterna, redovisade bruttoinkomster på under 40 000 kronor. Även den fjärdedel av de formgivande konstnärerna, tecknarna/illustra- törerna, fotograferna och författarna/översättarna som redovisade de lägsta inkomsterna, ligger på en låg nivå. 
  
 6 
  
 SOU 1997:190 
  
 4. 
  
 De egenföretagande konstnärerna är i mycket hög utsträckning beroende av sidoinkomster från annan verksamhet än den konstnärliga näringsverksamheten. Mätt i belopp är således sidoinkomsterna hu- vudinkomst och inkomsterna från den konstnärliga rörelsen biinkomst. 
  
 5. 
  
 Mer än hälften av konstnärerna har eftergymnasial utbildning som är tre år eller längre, vilket kan jämföras med den yrkesarbetande delen av befolkningen i övrigt som ligger på drygt tio procent. Utbild- ningsnivån är således mycket hög och inom vissa yrkesgrupper synner- ligen hög. 
  
 6. 
  
 De egenföretagande konstnärerna redovisar lägre bruttoinkoms- ter än näringsidkare i allmänhet. 
  
 7. 
  
 Det finns tecken som tyder på att de konstnärliga egenföre- tagarna enbart i begränsad utsträckning utnyttjar de möjligheter till resultatreglering som skattesystemet medger. Det kan i sin tur tyda på att konstnärerna upplever skattesystemet som komplicerat och därför inte fullt ut tillämpar regelverket. 
  
 8. 
  
 Konstnärer med de lägsta inkomsterna får förhållandevis låg er- sättning från arbetslöshetskassa. 
  
 9. 
  
 Undersökningarna ger vid handen att de egenföretagande konst- närernas ekonomiska situation bör undersökas och analyseras ytterli- gare, bl.a. för att kunna bedöma behovet av regelanpassningar inom skatte- och bidragssystemen och möjligen också när det gäller social- försäkringarna. 
  
 1.1 
  
 Inledning 
  
 Enligt direktiven skall Konstnärsstödsutredningen (Dir. 1996:80) undersöka de konstnärliga och litterära egenföretagarnas verksamhets- inriktning och ekonomiska förhållanden. Syftet är att få fram en realis- tisk bild av konstnärernas situation i detta hänseende som kan ligga till grund bl.a. för att ta fram förslag om utformningen av ett generellt stöd. 
 Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen skall utreda förekomsten av passivt och aktivt arbetsmarknadspolitiska stöd till konstnärerna (Dir. 1997:58). 
 Enligt direktiven för Konstnärsstödsutredningen är det också av be- tydelse att undersöka i vilken omfattning konstnärerna har sidoin- komster. Bakgrunden är att många konstnärer uppges vara beroende av sidoinkomster. Detta är en realitet även i seriös konstnärlig verksamhet och bland etablerade högskoleutbildade konstnärer. 
 Konstnärsstödsutredningen har därför genomfört olika undersök- ningar för att besvara de nämnda frågorna om främst konstnärernas verksamhetsinriktning och ekonomi. En av undersökningarna  
 -  
 en- 
  
 SOU 1997:190 
  
 7 
  
 kätundersökningen  
 -  
 har skett på uppdrag av både Konstnärsstödsut- redningen och utredningen om den konstnärliga arbetsmarknadspoliti- Hayes. De olika undersökningarna är följande: 
  
 · 
  
 Statistiska centralbyrån, SCB, har på Konstnärsstödsutredningens uppdrag sammanställt registeruppgifter om konstnärernas verksam- hetsinriktning och inkomstförhållanden. 
  
 · 
  
 SCB har vidare genomfört en enkätundersökning på uppdrag av Konstnärsstödsutredningen och utredningen om den Konstnärliga arbetsmarknadspolitiken för att dels få en kompletterande bild över konstnärernas villkor, dels för att närmare få belyst hur de arbets- marknadspolitiska åtgärderna tillämpats avseende konstnärerna. 
  
 · 
  
 En undersökning har gjorts av de egenföretagande konstnärernas intäkts- och kostnadsförhållanden utifrån deras bokföring som den registrerats i skattemyndighetens taxeringsdata. 
  
 En undersökning liknande den sistnämnda, där bl.a. egenföre- tagande konstnärers intäkts- och kostnadsposter jämförs med andra näringsidkares bokföring, har tidigare aldrig företagits i landet. 
 De genomförda undersökningarna har varit ett underlag för Konst- närsstödsutredningens överväganden om vilken metod som är lämpli- gast när det gäller att stödja konstnärlig verksamhet. Resultatet av undersökningarna har använts även på ett mer tekniskt plan vid kon- struktionen av utredningens alternativa förslag om ett generellt stöd genom en s.k. inkomstförstärkning. Det gäller inte minst utformningen av inkomstprövningen samt beräkningen av kostnaden för det alternati- va systemet med inkomstförstärkning. 
 De tre undersökningarna kommer i det följande att redovisas var för sig. Undersökningarna redovisas och kommenteras också i respektive betänkande. 
 "EGREPPET KONSTN¤R 
 I texten används av förenklingsskäl begreppet konstnär. Här avses både arbetstagare och egenföretagare som arbetar inom följande yrkesom- råden; bildkonstnärer, formkonstnär, tecknare/illustratörer, fotografer, tonsättare, kompositörer, författare m.fl. Vidare ingår personer i de konstnärliga yrkesgrupperna som är arbetslösa, föräldralediga m.m. 
 När det är av betydelse för analysen anges när det är fråga om ar- betstagare respektive egenföretagare. Egenföretagarna redovisar sin inkomst från den konstnärliga verksamheten i inkomstslaget närings- verksamhet. Inget hindrar att vissa inkomster av olika skäl kan be- 
  
 8 
  
 SOU 1997:190 
  
 traktas som ersättningar som skall redovisas i inkomstslaget tjänst. Det centrala för undersökningen är att det förekommer inkomster från näringsverksamhet. Arbetstagare redovisar sina förvärvsinkomster en- bart i inkomstslaget tjänst. Även här ingår arbetslösa m.fl. 
  
 2 
  
 SCB:s undersökning av konstnärernas verksamhetsinriktning och ekonomi 
  
 3AMMANFATTNING 
 Av undersökningen om konstnärernas ekonomiska förhållanden fram- går att den genomsnittliga bruttoinkomsten för år 1995 uppgick till 142 000 kronor. För befolkningen i övrigt, uppgick motsvarande ge- nomsnittliga bruttoinkomst till 172 000 kronor. Inkomstnivån var 17 procent lägre än för hela befolkningen i åldern 20  
  
 - 
 64 
  år. 
 Bruttoinkomsten var under 40 000 kronor för 25 procent av bild- konstnärerna. Det bör då anmärkas att bildkonstnärerna också är den största yrkeskategorin bland de konstnärer som ingår i undersökningen. 
 Kvinnornas inkomst uppgick i genomsnitt till 85 procent av män- nens inkomster. För hela befolkningen är motsvarande procentsats 73. Inkomstskillnaden mellan män och kvinnor inom de konstnärliga yrkena var således något mindre än i samhället i stort. Någon förenklat ligger ungefär lika många manliga och kvinnliga konstnärer på samma inkomstnivåer upp till en årsinkomst på 160 000 kronor. Därefter ökar männens andel i de överstigande inkomstklasserna. Tendensen är att andelen kvinnor blir lägre i takt med stigande inkomstklasser. 
 I konstnärsyrkena uppgår andelen män till 53 procent och andelen kvinnor till 47 procent. De kvinnliga konstnärerna är mest repre- senterade bland formkonstnärer, dansare och sångare. De manliga konstnärerna dominerar bland tonsättarna, kompositörerna och jazz/ folk/rock. 
 Konstnärerna har en mycket hög utbildningsnivå där 47 procent har genomgått eftergymnasial utbildning under tre år eller längre tid jäm- fört med drygt 10 procent för befolkningen i övrigt. Den högsta utbild- ningsnivån har instrumentalister, där 71 procent har längre utbildning, och sångare med 68 procent. 
  
 SOU 1997:190 
  
 9 
  
 Bland bildkonstnärerna och de formgivande konstnärerna har inte mindre än 51 procent högre utbildning, vilket är anmärkningsvärt med hänsyn till dessa gruppers låga inkomster. 
  
 2.1 
  
 Inledning 
  
 Ett syfte med undersökningen är att redovisa antalet yrkesverksamma konstnärer i olika yrkesgrupper, nämligen bildkonstnärer, formgivare, tecknare/illustratörer, fotografer, tonsättare, kompositörer, instrumen- talister, jazz/folk/rock, sångare, dansare, teater, film, författare/över- sättare och dramatiker. En uppdelning har gjorts för varje yrkesgrupp i manliga och kvinnliga konstnärer. 
 Vidare skall undersökningen visa inkomstförhållandena i de olika yrkesgrupperna, även med fördelningen på män och kvinnor. 
 Undersökningen redovisar också utbildningsnivån hos konstnärerna i de nyss angivna konstnärsyrkena. 
 Slutligen innehåller undersökningen uppgifter om förekomsten av stöd i form av barnbidrag, bostadsbidrag, socialbidrag och arbetsmark- nadsstöd, som utgetts till konstnärer i olika inkomstskikt. 
 Undersökningen bygger på inkomst uppgifter som avser inkomståret 1995. Vid undersökningstillfället var inkomstuppgifterna från detta år de mest aktuella uppgifterna i inkomstregistret. Då statistiken i huvud- sak är baserad på deklarationsmaterial medför detta en fördröjning på två år eftersom 1995 års deklarationsuppgifter taxeras först år 1996 (1996 års inkomster har nyligen taxerats). Bedömningen är att det resultat som redovisas i undersökningen också är giltigt för 1997 års inkomstförhållanden. Förändringarna mellan åren bedöms därför ha varit måttliga. 
  
 2.2 
  
 Metoder för undersökningen 
  
 Ett grundläggande problem med registerundersökningen var att av- gränsa målpopulationen, dvs. de yrkesverksamma konstnärerna. Folk- och bostadsräkningens register innehåller yrkeskoder, men dessa avser förhållandena år 1990 och får därför anses vara inaktuella. Dessutom är de inte tillräckligt specificerade för undersökningens ändamål. Konst- närsorganisationernas medlemsregister kunde också vara en möjlig väg. Som regel finns de emellertid inte tillgängliga med personnummer på datamedium. Av tids- och kostnadsskäl var det inte genomförbart att använda dessa register. Till detta kommer att de självklart inte omfattar 
 10 SOU 1997:190 
 konstnärer som står utanför de konstnärsorganisationer utredningen hämtat register från. 
 Av dessa skäl valdes i stället en annan metod. Konstnärsnämnden och Sveriges författarfond för register över personer som ansöker om olika typer av stipendier och bidrag. En överenskommelse har gjorts med registerhållarna om att få utnyttja dessa register i den aktuella stu- dien. Tillstånd har också givits av Datainspektionen. 
 Från Konstnärsnämnden har SCB erhållit register med uppgifter om personer som under femårsperioden 1991  
  
 - 
 1995 
  sökt stipendier och bidrag. De register som erhållits från Sveriges författarfond innehåller uppgifter om ansökningar under åren 1995 och 1996. 
 Emellertid kan samma person ha ansökt om bidrag både från Konst- närsnämnden och Författarfonden, eller ansökt hos samma fond vid flera tillfällen. När det s.k. undersökningsregistret b yggdes upp har följaktligen sådana dubblettfall rensats bort. Sökande från projektgrup- per har också tagits bort. 
 Efter dessa rensningar omfattade urvalsregistret totalt 13 460 perso- ner. Det finns naturligtvis konstnärer som inte ansökt om stipendier eller bidrag under den aktuella tiden och därför inte omfattas av under- sökningen. Det troliga är dock att det i dessa fall främst rör sig om personer som är nyexaminerade från konstskolorna eller några enstaka väletablerade konstnärer. Å andra sidan ingår i undersökningen enstaka personer som upphört med sin konstnärliga verksamhet. 
 Av de 13 460 konstnärerna som ingår i undersökningen kan 5 035 personer räknas som egenföretagare. Denna uppgift har vi fått fram genom att undersöka vilka konstnärer som redovisat inkomst från näringsverksamheten på s.k.  
 Gibbs 
  (Standardiserade Räken- skapsutdrag, jfr avsnitt 4). Det bör då anmärkas att ett mindre antal konstnärer som redovisar inkomst av näringsverksamhet underlåter att ge in  
 SRU-bilagor. 
  
 För samtliga personer som ingår i undersökningsregistret har in- komstuppgifter från inkomstregistret insamlats. Det förstnämnda regist- ret innehåller också koder för olika yrkesgrupper. Därför kan vissa tabeller med uppgifter avseende samtliga konstnärer redovisas. Detta görs i avsnitt 3.3.1 nedan. 
 För att mer detaljerat kunna redovisa de konstnärliga yrkesutövarens ekonomiska förhållanden var det nödvändigt att komplettera undersök- ningen med vissa enkätfrågor. Uppgifterna från enkätundersökningen redovisas i avsnitt 3. 
 För att lättare kunna göra jämförelser med SCB:s inkomststatistik används här två inkomstbegrepp som används av SCB (bruttoinkomst resp. disponibel inkomst). 
  
 SOU 1997:190 
  
 11 
  
 2.3 
  
 Undersökningen med kommentarer 
  
 Totalt omfattar undersökningen 13 460 personer, varav 70 är arkitekter. Arkitekterna har inte tagits med i tabellerna. 53 procent var män och 47 procent var kvinnor. 
 4ABELL 3KILLNADER I BRUTTOINKOMST MELLAN OLIKA REDOVISNINGSGRUPPER UPPDELAT P¥ K¶N 
  
 I % av antal 
  
 Genomsnittlig 
  
 Antal i 
  
 efter kö 
 n 
  
 bruttoi 
 nkomst 
  
 popula- 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Samt- 
  
 Män 
  
 Kvinnor Samt- 
  
 tion 
  
 liga 
  
 liga 
  
 Bildkonstnärer 
  
 52 
  
 48 
  
 100 
  
 102,2 
  
 94,4 
  
 98,5 
  
 3 857 
  
 Form konstnärer 
  
 23 
  
 77 
  
 100 
  
 114,6 
  
 98,4 
  
 102,1 
  
 1 456 
  
 Tecknare, 
  
 46 
  
 54 
  
 100 
  
 149,6 
  
 130,8 
  
 139,4 
  
 341 
  
 illustratörer 
  
 Fotograf 
  
 68 
  
 32 
  
 100 
  
 135,3 
  
 116,0 
  
 129,0 
  
 826 
  
 Tonsättare 
  
 92 
  
 8 
  
 100 
  
 165,0  
  
 157,5 
  
 162 
  
 Kompositörer 
  
 82 
  
 18 
  
 100 
  
 167,0 
  
 155,1 
  
 164,9 
  
 470 
  
 Instrumentalist 
  
 62 
  
 38 
  
 100 
  
 220,4 
  
 166,6 
  
 199,8 
  
 656 
  
 Jazz/folk/rock 
  
 78 
  
 22 
  
 100 
  
 157,1 
  
 137,9 
  
 153,7 
  
 616 
  
 Sångare 
  
 39 
  
 61 
  
 100 
  
 221,2 
  
 179,1 
  
 195,6 
  
 438 
  
 Dansare 
  
 25 
  
 75 
  
 100 
  
 166,0 
  
 150,2 
  
 154,2 
  
 495 
  
 Teater 
  
 46 
  
 54 
  
 100 
  
 204,8 
  
 184,1 
  
 193,6 
  
 1 555 
  
 Film 
  
 65 
  
 35 
  
 100 
  
 162,7 
  
 142,8 
  
 155,7 
  
 668 
  
 Författare, över- 
  
 62 
  
 38 
  
 100 
  
 182,9 
  
 159,8 
  
 174,0 
  
 1 752 
  
 sättare 
  
 Dramatiker 
  
 65 
  
 35 
  
 100 
  
 183,4 
  
 157,4 
  
 174,4 
  
 98 
  
 Samtliga 
  
 53 
  
 47 
  
 100 
  
 153,0 
  
 129,5 
  
 141,9 
  
 13 390 
  
 Av tabell 1 framgår att den genomsnittliga bruttoinkomsten uppgick till 142 000 kronor. För befolkningen i övrigt, uppgick motsvarande genomsnittliga bruttoinkomst till 172 000 kronor (Statistiska med- delanden Be 20 SM 1701). Inkomstnivån var 17 procent lägre än för hela befolkningen i åldern 20  
  
 - 
 64 
  år. Bruttoinkomsten är summan av samtliga förvärvsinkomster samt positiva kapitalinkomster. 
 Av tabellen framgår andelen män respektive kvinnor inom varje yr- kesgrupp. Totalt uppgick andelen män till 53 procent och andelen kvinnor till 47 procent. De kvinnliga konstnärernas andel är högst bland formkonstnärer, dansare och sångare. Beträffande kvinnor verk- samma som tonsättare räcker inte antalet observationer till för att 
  
 12 
  
 SOU 1997:190 
  
 redovisa den genomsnittliga inkomsten. Tonsättare domineras av män (92 procent). 
 Kvinnornas inkomst uppgick i genomsnitt till 85 procent av män- nens inkomster. För hela befolkningen är motsvarande procentsats 73. Inkomstskillnaden mellan män och kvinnor inom de konstnärliga yrkena var således något mindre än i samhället i stort. 
 När det gäller inkomstnivåerna i de olika yrkesgrupperna har bild- konstnärerna den lägsta genomsnittliga bruttoinkomsten (98 500 kro- nor), följt av formgivare (102 100 kronor). Dessa grupper ligger betyd- ligt under författarna och översättare (174 000 kronor). De högsta genomsnittliga bruttoinkomsterna har instrumentalisterna (199 800 kronor) och sångarna (195 600 kronor). 
 Mellan grupperna finns stora inkomstskillnader. I en del fall beror det på att det finns enstaka personer som har jämförelsevis höga in- komster. I tabell 2 görs därför en jämförelse mellan medianvärden i de olika grupperna. 
 4ABELL 'ENOMSNITTLIG BRUTTOINKOMST F¶R Webb F¶RDELAD P¥ OLIKA GRUPPER 
  
 Genom- 
  
 Nedre 
  
 Median 
  
 Övre 
  
 Variations 
  
 snitt 
  
 kvartilen 
  
 kvartilen 
  
 bredden 
  
 (0,25) 
  
 (0,50) 
  
 (0,75) 
  
 (0,75-0,25) 
  
 Bildkonstnärer 
  
 98,5 
  
 39,2 
  
 91,6 
  
 141,0 
  
 101,8 
  
 Form konstnärer 
  
 102,1 
  
 43,0 
  
 92,1 
  
 143,5 
  
 100,5 
  
 Tecknare, illustra- 
  
 139,4 
  
 73,4 
  
 132,0 
  
 191,2 
  
 117,8 
  
 törer 
  
 Fotograf 
  
 129,0 
  
 60,5 
  
 123,2 
  
 176,9 
  
 116,4 
  
 Tonsättare 
  
 157,5 
  
 74,1 
  
 152,8 
  
 224,0 
  
 149,8 
  
 Kompositörer 
  
 164,9 
  
 113,3 
  
 155,9 
  
 213,0 
  
 99,7 
  
 Instrumentalist 
  
 199,8 
  
 142,4 
  
 204,7 
  
 264,2 
  
 121,8 
  
 Jazz/folk/rock 
  
 153,7 
  
 114,1 
  
 158,2 
  
 198,0 
  
 83,9 
  
 Sångare 
  
 195,6 
  
 138,5 
  
 199,3 
  
 245,2 
  
 106,7 
  
 Dansare 
  
 154,2 
  
 111,7 
  
 156,9 
  
 194,1 
  
 82,4 
  
 Teater 
  
 193,6 
  
 143,2 
  
 183,2 
  
 233,7 
  
 90,5 
  
 Film 
  
 155,7 
  
 80,8 
  
 143,9 
  
 214,9 
  
 134,1 
  
 Författare, över- 
  
 174,0 
  
 90,5 
  
 159,7 
  
 240,9 
  
 150,4 
  
 sättare 
  
 Dramatiker 
  
 174,4 
  
 106,7 
  
 161,6 
  
 223,2 
  
 116,5 
  
 Samtliga 
  
 141,9 
  
 70,5 
  
 133,9 
  
 196,2 
  
 125,7 
  
 SOU 1997:190 
  
 13 
  
 De yrkesgrupper som redovisas i tabellerna är förhållandevis små. En vanlig invändning är därför att den genomsnittliga inkomsten (jfr tabell 1) väsentligt kan påverkas av enstaka personer med höga in- komster. Därför är det enligt mångas bedömning det s.k. medianvärdet eller medianen ett mer rättvisande mått på inkomsten än den genom- snittliga inkomsten. I tabell 2 redovisas därför även medianvärdena. Det betyder att för varje grupp har samtliga inkomsttagare sorterats efter inkomstens storlek. Medianen är förenklat uttryckt inkomsten för den inkomsttagare som befinner sig i mitten av inkomstfördelningen. På varje sida finns sedan lika många inkomsttagare. 
 I inkomstjämförelser mellan grupper redovisas ofta inte enbart me- dianen (50 procent) utan även gränserna för den nedre (25 procent) respektive övre kvartilen (75 procent). I tabellen kan utläsas även den s.k. variationsbredden mellan den nedre och övre kvartilen, som är ett grovt mått på inkomstfördelningens utseende. 
 Av tabell 2 framgår att medianinkomsten för samtliga konstnärer uppgick till 134 000 kronor, vilket kan jämföras med den genomsnitt- liga bruttoinkomsten som uppgick till 142 000 kronor (tabell 1). Vi ser att för de flesta yrkesgrupperna är medianinkomsten lägre än den genomsnittliga bruttoinkomsten. Några undantag finns dock; det gäller olika grupper av musikutövare samt dansare. 
 Den lägsta genomsnittliga bruttoinkomsten har bildkonstnärerna. Genomsnittsinkomsten för denna grupp var bara omkring 70 procent av inkomsten för samtliga grupper. Medianinkomsten uppgick till omkring 92 000 kronor. I den nedre kvartilen, dvs. för 25 procent av bild- konstnärerna, var inkomsterna under 40 000 kronor. Även de form- givande konstnärerna uppvisar samma mönster som bildkonstnärerna med en medianinkomst på 92 000 kronor och en nedre kvartil på 43 000 kronor. För bildkonstnärer och formgivande konstnärer med de 25 procent högsta inkomsterna  
 -  
 övre kvartilen  
 -  
 ligger inkomsterna klart lägre än för andra grupper, nämligen 141 000 kronor respektive 143 000 kronor. 
 Även fotografer och tecknare/illustratörer redovisar låga inkomster. Den nedre kvartilen uppgår till 60 000 kronor för fotografer och till 73 000 kronor för tecknare/illustratörer. Fotograferna medianinkomst var 123 000 kronor och tecknarnas/illustratörernas var 132 000 kronor. 
 I övrigt uppvisar samtliga andra yrkesgrupper högre genomsnittliga bruttoinkomster och medianinkomster. Det finns emellertid några grupper där den nedre kvartilen uppvisar låga inkomster. Det gäller tonsättare med 74 000 kronor, filmare med 81 000 kronor och förfat- tare/översättare med 90 000 kronor. 
  
 14 
  
 SOU 1997:190 
  
 De grupper som uppvisar de högsta medianinkomsterna är instru- mentalister med 205 000 kronor, sångare med 199 000 kronor och teater med 183 000 kronor. Instrumentalister och sångare har också de högsta inkomsterna i övre kvartilen med 264 000 kronor respektive 245 000 kronor. Härefter kommer emellertid författarna/översättarna med inkomster på 241 000 kronor i övre kvartilen. 
 Variationsbredden är störst för författare och tonsättare. För dessa yrkesgrupper uppgår till den omkring 150 000 kronor. Denna siffra kan jämföras med variationsbredden för bildkonstnärerna, som uppgår till 102 000 kronor. Slutsatsen är därför att spridningen av inkomster är stor bland författarna och tonsättarna medan bildkonstnärerna har en jämnare inkomstfördelning. 
 Tabell 3. Antal inom varje grupp fördelade efter utbildningsnivå 
  
 Utbildning 
  
 Förgym- 
  
 Förgym- 
  
 Gymnasial 
  
 Gymnasial 
  
 Efter 
  
 Efter 
  
 Forskar- 
  
 Samtliga Antal i 
  
 saknas 
  
 nasial 
  
 nasial 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 gymnasial 
  
 gymnasial 
  
 utbildning 
  
 population 
  
 utbildning utbildning högst 
  
 längre 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 kortade 
  
 9 (10) år 
  
 2-årig 
  
 än 2 år 
  
 kortare 
  
 3 år 
  
 än 9 år 
  
 eller 
  
 än 3 år 
  
 eller 
  
 motsva- 
  
 längre 
  
 rande 
  
 Bildkonstnärer 
  
 4 
  
 2 
  
 4 
  
 15 
  
 12 
  
 12 
  
 51 
  
 0 
  
 100 
  
 3 857 
  
 Form konstnärer 
  
 3 
  
 1 
  
 3 
  
 15 
  
 12 
  
 14 
  
 51 
  
 0 
  
 100 
  
 1 456 
  
 Tecknare, illustratörer 
  
 2 
  
 1 
  
 6 
  
 16 
  
 16 
  
 19 
  
 40 
  
 1 
  
 100 
  
 341 
  
 Fotograf 
  
 4 
  
 1 
  
 7 
  
 23 
  
 24 
  
 17 
  
 25 
  
 0 
  
 100 
  
 826 
  
 Tonsättare 
  
 5 
  
 . 
  
 2 
  
 6 
  
 6 
  
 12 
  
 58 
  
 12 
  
 100 
  
 162 
  
 Kompositörer 
  
 1 
  
 1 
  
 11 
  
 15 
  
 19 
  
 19 
  
 33 
  
 1 
  
 100 
  
 470 
  
 Instrumentalist 
  
 4 
  
 0 
  
 3 
  
 8 
  
 6 
  
 8 
  
 70 
  
 1 
  
 100 
  
 656 
  
 Jazz/folk/rock 
  
 4 
  
 2 
  
 10 
  
 23 
  
 15 
  
 19 
  
 28 
  
 0 
  
 100 
  
 616 
  
 Sångare 
  
 4 
  
 0 
  
 2 
  
 7 
  
 12 
  
 8 
  
 68 
  
 0 
  
 100 
  
 438 
  
 Dansare 
  
 8 
  
 8 
  
 17 
  
 26 
  
 14 
  
 28 
  
 0 
  
 100 
  
 495 
  
 Teater 
  
 3 
  
 1 
  
 5 
  
 13 
  
 17 
  
 16 
  
 45 
  
 0 
  
 100 
  
 1 555 
  
 Film 
  
 4 
  
 0 
  
 6 
  
 12 
  
 19 
  
 33 
  
 25 
  
 1 
  
 100 
  
 668 
  
 Författare, översättare 
  
 3 
  
 1 
  
 3 
  
 9 
  
 10 
  
 21 
  
 42 
  
 10 
  
 100 
  
 1 752 
  
 Dramatiker 
  
 3 
  
 6 
  
 8 
  
 21 
  
 19 
  
 41 
  
 1 
  
 100 
  
 98 
  
 Samtliga 
  
 4 
  
 1 
  
 5 
  
 14 
  
 14 
  
 16 
  
 45 
  
 2 
  
 100 
  
 13 390 
  
 16 
  
 SOU 1997:190 
  
 Tabell 3 visar utbildningsnivån hos medlemmarna i de olika yrkes- grupperna. Av tabellen framgår att 47 procent av konstnärerna har genomgått eftergymnasial utbildning under tre år eller längre tid. Av hela befolkningen, från 25 års ålder, har drygt 10 procent genomgått eftergymnasial utbildning under tre år eller längre tid (Statistisk årsbok 97, tabell 408). Utbildningsnivån är således mycket hög bland konstnä- rerna. 
 Vissa yrkesgrupper uppvisar en synnerligen hög utbildningsnivå. Det gäller instrumentalister, där inte mindre än 71 procent har längre utbildning, och sångare med 68 procent. 
 4ABELL !NDEL M¤N OCH KVINNOR I RESPEKTIVE INKOMSTKLASS F¶RDELADE EFTER BRUTTOINKOMST 
  
 Brutto- 
  
 % av antal efter kön 
  
 Samtliga 
  
 Antal i 
  
 inkomst 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Samtliga 
  
 brutto- 
  
 population 
  
 inkomst 
  
 -40 
  
 50 
  
 50 
  
 100 
  
 14,1 
  
 2 144 
  
 40- 80 
  
 48 
  
 52 
  
 100 
  
 61,6 
  
 1 739 
  
 80- 100 
  
 46 
  
 54 
  
 100 
  
 90,3 
  
 932 
  
 100-120 
  
 44 
  
 56 
  
 100 
  
 109,8 
  
 1 068 
  
 120-140 
  
 50 
  
 50 
  
 100 
  
 130,1 
  
 1 170 
  
 140-160 
  
 50 
  
 50 
  
 100 
  
 149,9 
  
 1 195 
  
 160-180 
  
 53 
  
 47 
  
 100 
  
 169,8 
  
 1 063 
  
 180-200 
  
 56 
  
 44 
  
 100 
  
 189,4 
  
 872 
  
 200-220 
  
 56 
  
 44 
  
 100 
  
 209,7 
  
 757 
  
 220-240 
  
 59 
  
 41 
  
 100 
  
 229,8 
  
 610 
  
 240-260 
  
 64 
  
 36 
  
 100 
  
 250,0 
  
 445 
  
 260-280 
  
 67 
  
 33 
  
 100 
  
 269,8 
  
 335 
  
 280-300 
  
 70 
  
 30 
  
 100 
  
 288,9 
  
 280 
  
 300-320 
  
 74 
  
 26 
  
 100 
  
 309,0 
  
 160 
  
 320-340 
  
 69 
  
 31 
  
 100 
  
 328,8 
  
 152 
  
 340-360 
  
 65 
  
 35 
  
 100 
  
 350,0 
  
 129 
  
 360-380 
  
 70 
  
 30 
  
 100 
  
 370,3 
  
 69 
  
 380-400 
  
 73 
  
 27 
  
 100 
  
 390,8 
  
 45 
  
 400- 
  
 71 
  
 29 
  
 100 
  
 513,1 
  
 225 
  
 Samtliga 
  
 53 
  
 47 
  
 100 
  
 141,9 
  
 13 390 
  
 Av tabell 4 framgår skillnaderna i inkomst mellan män och kvinnor. För årsinkomster upp till 160 000 kronor är det ungefär lika många män som kvinnor som har bruttoinkomsterna till den nivån. I varje inkomst- 
  
 SOU 1997:190 
  
 17 
  
 skikt är andelen kvinnor som regel något större. Det är också upp till denna inkomstnivå som flertalet konstnärer befinner sig (62 procent). När bruttoinkomsterna överstiger 160 000 kronor är andelen män hela tiden större än andelen kvinnor och växer med stigande inkomster. Exempelvis uppgick andelen kvinnor, som redovisade inkomster på mellan 160  
 000 
 - 
 180 
  000 kronor, till 47 procent medan andelen kvinnor med inkomster över 400 000 kronor uppgick till 29 procent. 
 4ABELL "RUTTOINKOMST DISPONIBEL INKOMST BIDRAG M Elliott TIONSENHET SAMT I GENOMSNITT (USH¥LL SORTERADE EFTER BRUTTOINKOMST PER KONSUMTIONSENHET 
  
 Grupp 
  
 Brutto- 
  
 Disponibel 
  
 Barn- 
  
 Bostads- 
  
 Social- 
  
 Totalt 
  
 inkomst 
  
 inkomst 
  
 bidrag, 
  
 bidrag 
  
 bidrag 
  
 arbets- 
  
 flerbarns- 
  
 marknads- 
  
 tillägg 
  
 stöd 
  
 1 
  
 4 226 
  
 25 676 
  
 1 019 
  
 2 543 
  
 8 843 
  
 774 
  
 2 
  
 21 535 
  
 37 175 
  
 2 168 
  
 3 798 
  
 4 831 
  
 4 260 
  
 3 
  
 37 589 
  
 47 097 
  
 2 830 
  
 4 416 
  
 3 307 
  
 7 940 
  
 4 
  
 50 554 
  
 52 415 
  
 2 988 
  
 4 086 
  
 2 600 
  
 12 010 
  
 5 
  
 61 238 
  
 61 022 
  
 2 503 
  
 3 261 
  
 1 705 
  
 12 983 
  
 6 
  
 70 236 
  
 62 957 
  
 3 118 
  
 3 022 
  
 1 404 
  
 14 736 
  
 7 
  
 79 614 
  
 66 907 
  
 3 003 
  
 2 614 
  
 735 
  
 17 030 
  
 8 
  
 88 485 
  
 71 494 
  
 2 755 
  
 2 143 
  
 484 
  
 20 508 
  
 9 
  
 97 340 
  
 76 519 
  
 2 719 
  
 1 729 
  
 484 
  
 21 267 
  
 10 
  
 106 348 
  
 81 543 
  
 2 562 
  
 1 399 
  
 270 
  
 23 078 
  
 11 
  
 115 073 
  
 86 122 
  
 2 216 
  
 1 118 
  
 388 
  
 22 958 
  
 12 
  
 124 404 
  
 91 636 
  
 1 950 
  
 941 
  
 255 
  
 28 579 
  
 13 
  
 133 340 
  
 97 222 
  
 1 607 
  
 897 
  
 568 
  
 27 437 
  
 14 
  
 143 559 
  
 103 271 
  
 1 570 
  
 854 
  
 131 
  
 24 709 
  
 15 
  
 154 922 
  
 110 065 
  
 1 440 
  
 351 
  
 207 
  
 23 214 
  
 16 
  
 168 213 
  
 118 866 
  
 1 143 
  
 381 
  
 90 
  
 16 884 
  
 17 
  
 184 165 
  
 128 224 
  
 992 
  
 353 
  
 37 
  
 16 066 
  
 18 
  
 206 900 
  
 142 002 
  
 706 
  
 285 
  
 23 
  
 12 999 
  
 19 
  
 241 415 
  
 162 643 
  
 662 
  
 117 
  
 8 
  
 7 688 
  
 20 
  
 345 068 
  
 218 283 
  
 471 
  
 97 
  
 43 
  
 5 056 
  
 Genomsnittligt per konsum- 
  
 tionsenhet (samtliga 20 grupper): 
  
 121 724 
  
 92 064 
  
 1 921 
  
 1 720 
  
 1 320 
  
 16 009 
  
 Genom- 227 342 
  
 172 732 
  
 5 744 
  
 3 676 
  
 1 953 
  
 26 574 
  
 snitt 
  
 18 
  
 SOU 1997:190 
  
 Av tabell 5 framgår bruttoinkomst och disponibel inkomst för hus- håll. 
 Om hushåll i olika inkomstklasser skall jämföras med varandra måste man ta hänsyn till hushållens storlek. En teknik som är vanlig i detta sammanhang är att ta hänsyn till försörjningsbördan. Konsum- tionsenhet är ett begrepp som används för omräkning av disponibel inkomst för att jämförelser mellan olika typer av hushåll skall bli mer rättvisande. För varje familjeenhet beräknas en totalvikt. Viktsystemet bygger på en konsumtionsskala som Socialstyrelsen rekommenderar. För år 1995 var vikterna följande. 
  
 1 vuxen 
  
 1,16 
  
 2 vuxna 
  
 1,92 
  
 barn  
 0-3 
  år 
  
 0,56 
  
 barn  
 4-10 
  år 
  
 0,66 
  
 barn  
 11-17 
  
 0,76 
  
 I undersökningen finns även uppgifter om förvärvsinkomster hos och bidrag till konstnärernas hushåll. Härigenom kan, enligt den defi- nition som SCB använder, en disponibel inkomst beräknas. För att beräkna den disponibla inkomsten måste även bidrag ingå, eftersom dessa höjer konsumtionsutrymmet. Den disponibla inkomsten är häri- genom den inkomst som finns kvar för konsumtion eller sparande sedan skatter betalats. 
 Hushållen som redovisas i tabell 5 är sorterade efter bruttoinkoms- ten för hela hushållet. Hushållen har delats in i 20 lika stora grupper. Det är de grupper som anges i den vänstra kolumnen. Av raden längst ner i tabellen 5 framgår att den genomsnittliga disponibla inkomsten var 173 000 kronor. Det är ungefär samma genomsnittliga belopp som gäller för samtliga hushåll (Statistiska meddelanden Be 20 SM 1701). 
 Samtliga uppgifter i tabell 5 utom sista raden redovisas per konsum- tionsenhet. Av tabell 5 kan utläsas att bruttoinkomsten var lägre än den disponibla inkomsten i de fyra grupperna med lägst inkomst. Därefter var bruttoinkomsten större. Av enkätuppgifterna (avsnitt 2 Fråga 13) framgår att antalet barn i genomsnitt är något större i dessa grupper än i genomsnitt. Det betyder att försörjningsbördan är något större. I stort är slutsatsen att den genomsnittliga disponibla inkomsten inte är väsent- ligt lägre än för andra hushåll. Ett skäl är inkomster i form av barn- bidrag, bostadsbidrag, socialbidrag och arbetsmarknadsstöd. Ett annat skäl är att den disponibla inkomsten tar sikte på hushållet och att det helt enkelt finns ytterligare en person med inkomster. Av tabellen kan även utläsas storleken på bidragen och stöden. 
  
 SOU 1997:190 
  
 19 
  
 Tabellen visar också att det finns en kraftig variation när det gäller bruttoinkomster och disponibla inkomster på hushållsnivå. Det är många konstnärer som har mycket låga bruttoinkomster och disponibla inkomster. 
 Det totala arbetsmarknadsstöd som betalas ut uppgår i genomsnitt till 26 000 kronor, vilket är ett högt belopp. 
 4ABELL 'ENOMSNITTLIG TAXERAD F¶RV¤RVSINKOMST F¶R Webb F¶RDELAD P¥ OLIKA GRUPPER 
  
 Genom- 
  
 Nedre 
  
 Median 
  
 Övre 
  
 Variations- 
  
 snitt 
  
 kvartil 
  
 kvartil 
  
 bredd 
  
 (0,25) 
  
 (0,50) 
  
 (0,75) 
  
 (0,75-0,25) 
  
 Bildkonstnärer 
  
 84,9 
  
 28,1 
  
 76,5 
  
 125,6 
  
 97,5 
  
 Form konstnärer 
  
 88,0 
  
 34,1 
  
 78,2 
  
 129,0 
  
 95,0 
  
 Tecknare, illustratörer 
  
 127,8 
  
 69,8 
  
 122,0 
  
 181,6 
  
 111,8 
  
 Fotograf 
  
 118,3 
  
 Phillips 
  
 113,6 
  
 166,3 
  
 110,8 
  
 Tonsättare 
  
 136,1 
  
 58,0 
  
 124,6 
  
 198,4 
  
 140,4 
  
 Kompositörer 
  
 142,1 
  
 90,3 
  
 139,6 
  
 187,6 
  
 97,3 
  
 Instrumentalist 
  
 169,0 
  
 118,3 
  
 173,8 
  
 226,3 
  
 108,1 
  
 Jazz/folk/rock 
  
 126,7 
  
 89,1 
  
 129,8 
  
 165,0 
  
 75,9 
  
 Sångare 
  
 168,3 
  
 115,2 
  
 171,7 
  
 215,6 
  
 100,4 
  
 Dansare 
  
 138,4 
  
 98,9 
  
 141,0 
  
 176,2 
  
 77,3 
  
 Teater 
  
 173,3 
  
 127,1 
  
 166,5 
  
 212,4 
  
 85,3 
  
 Film 
  
 140,6 
  
 71,2 
  
 132,0 
  
 197,2 
  
 126,0 
  
 Författare, översättare 
  
 156,6 
  
 79,4 
  
 145,7 
  
 217,4 
  
 138,0 
  
 Dramatiker 
  
 152,8 
  
 77,7 
  
 137,7 
  
 206,5 
  
 128,8 
  
 Samtliga 
  
 124,7 
  
 58,0 
  
 118,3 
  
 175,8 
  
 117,8 
  
 Tabell 6 visar den taxerade förvärvsinkomsten fördelad på de olika yrkesgrupperna. 
 Det finns anledning att studera inkomstskillnaderna även när det gäller den taxerade förvärvsinkomsten. Den taxerade förvärvsinkoms- ten används vid inkomsttaxeringen och utgörs av summan av inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksamhet minskat med allmänna avdrag, dvs. i förekommande fall avdrag för pensionssparande i form av pensionsförsäkringar eller individuellt pensionssparande, periodiskt understöd och avdrag för underskott av aktiv näringsverksamhet. 
 Som framgår av tabellen var den genomsnittliga taxerade för- värvsinkomsten 125 000 kronor. För befolkningen i övrigt var för 
 20 SOU 1997:190 
 åldersgrupperna 20  
  
 - 
 64 
  år den genomsnittliga taxerade förvärvsin- komsten 166 000 kronor. 
 Den genomsnittliga taxerade förvärvsinkomsten är för bildkonstnä- rerna 85 000 kronor, vilket motsvarar 68 procent av den genomsnittliga inkomsten för de konstnärliga yrkesgrupperna. Det är bildkonstnärerna som har den lägsta genomsnittliga taxerade förvärvsinkomsten följt av formgivningskonstnärerna, 88 000 kronor. 
 Medianinkomsterna för dessa båda yrkesgrupper är klart lägre än de andra konstnärliga yrkesgrupperna, 76 000 kronor respektive 78 000 kronor. I den nedre kvartilen, dvs. för 25 procent av bildkonstnärerna, var inkomsterna så låga som 28 000 kronor respektive 34 000 kronor. För bildkonstnärer och formgivande konstnärer med de 25 procent hög- sta inkomster  
 -  
 övre kvartilen  
 -  
 ligger inkomsterna också klart lägre än för andra grupper, nämligen 126 000 kronor respektive 129 000 kronor. Även fotografer och tecknare/illustratörer redovisar låga inkomster. 
 Den nedre kvartilen uppgår till 55 000 kronor för fotografer och till 70 000 kronor för tecknare/illustratörer. Fotografernas medianinkomst var 114 000 kronor och tecknarnas/illustratörernas 122 000 kronor. Även tonsättarna har låga taxerade förvärvsinkomster, särskilt i den lägre kvartilen med 58 000 kronor. 
 De grupper som uppvisar den högsta medianinkomsterna är instru- mentalister med 174 000 kronor, sångare med 172 000 kronor och tea- ter med 167 000 kronor. Instrumentalister och sångare har också höga inkomsterna i övre kvartilen med 226 000 kronor respektive 245 000 kronor. Här tillkommer emellertid författarna/översättarna med in- komster på 217 000 kronor som gräns för övre kvartilen. 
  
 SOU 1997:190 
  
 21 
  
 4ABELL 6ISSA TAXERINGSBEGREPP I GENOMSNITT OCH F¶RDELAD P¥  
  
 GRUPPER EFTER TAXERAD F¶RV¤RVSINKOMST !NDEL AV BELOPP F¶RDELAT ¥R 
  
 Grupp Inkomst 
  
 Näringsverk- 
  
 Avdrag 
  
 Taxerad 
  
 Inkomst 
  
 Beskatt- 
  
 Summa 
  
 Slutlig 
  
 av 
  
 samhet 
  
 för pen- 
  
 förvärvs- 
  
 av kapi- 
  
 ningsbar 
  
 statlig 
  
 skatt 
  
 tjänst 
  
 sions- 
  
 inkomst 
  
 tal 
  
 inkomst 
  
 och kom- 
  
 försäkr. 
  
 munal 
  
 Aktiv 
  
 Passiv 
  
 skatt 
  
 1 
  
 0,1 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,5 
  
 0,0 
  
 4,1 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,3 
  
 2 
  
 0,2 
  
 0,6 
  
 0,5 
  
 1,6 
  
 0,2 
  
 6,2 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,4 
  
 3 
  
 0,8 
  
 1,9 
  
 2,3 
  
 2,3 
  
 0,7 
  
 8,5 
  
 0,4 
  
 0,4 
  
 0,9 
  
 4 
  
 1,3 
  
 3,7 
  
 4,1 
  
 2,4 
  
 1,4 
  
 6,9 
  
 1,0 
  
 1,0 
  
 1,4 
  
 5 
  
 1,9 
  
 5,3 
  
 4,3 
  
 3,0 
  
 2,0 
  
 5,2 
  
 1,7 
  
 1,6 
  
 1,9 
  
 6 
  
 2,7 
  
 3,5 
  
 1,2 
  
 2,9 
  
 2,6 
  
 4,7 
  
 2,2 
  
 2,1 
  
 2,3 
  
 7 
  
 3,0 
  
 5,1 
  
 3,5 
  
 2,8 
  
 3,1 
  
 4,2 
  
 2,7 
  
 2,6 
  
 2,8 
  
 8 
  
 3,6 
  
 4,3 
  
 2,2 
  
 3,5 
  
 3,6 
  
 4,5 
  
 3,3 
  
 3,1 
  
 3,2 
  
 9 
  
 4,1 
  
 4,7 
  
 0,5 
  
 4,0 
  
 4,1 
  
 3,4 
  
 3,7 
  
 3,5 
  
 3,6 
  
 10 
  
 4,4 
  
 5,7 
  
 0,9 
  
 4,1 
  
 4,5 
  
 3,7 
  
 4,2 
  
 4,0 
  
 4,1 
  
 11 
  
 5,0 
  
 4,5 
  
 4,2 
  
 4,5 
  
 5,0 
  
 4,0 
  
 4,7 
  
 4,5 
  
 4,5 
  
 12 
  
 5,5 
  
 4,7 
  
 1,6 
  
 4,8 
  
 5,4 
  
 4,1 
  
 5,3 
  
 5,0 
  
 5,0 
  
 13 
  
 5,9 
  
 4,1 
  
 3,5 
  
 3,8 
  
 5,8 
  
 3,7 
  
 5,8 
  
 5,5 
  
 5,5 
  
 14 
  
 6,3 
  
 4,9 
  
 4,4 
  
 5,2 
  
 6,3 
  
 3,3 
  
 6,3 
  
 6,0 
  
 5,9 
  
 15 
  
 6,8 
  
 5,6 
  
 1,2 
  
 6,5 
  
 6,8 
  
 3,7 
  
 6,9 
  
 6,5 
  
 6,5 
  
 16 
  
 7,5 
  
 5,1 
  
 1,5 
  
 6,4 
  
 7,4 
  
 3,6 
  
 7,7 
  
 7,3 
  
 7,0 
  
 17 
  
 8,1 
  
 6,2 
  
 4,3 
  
 8,9 
  
 8,0 
  
 5,5 
  
 8,5 
  
 8,0 
  
 7,9 
  
 18 
  
 8,8 
  
 8,2 
  
 8,5 
  
 8,9 
  
 8,9 
  
 5,2 
  
 9,4 
  
 9,0 
  
 8,7 
  
 19 
  
 10,3 
  
 7,3 
  
 15,0 
  
 11,2 
  
 10,1 
  
 8,2 
  
 10,8 
  
 11,3 
  
 10,9 
  
 20 
  
 13,7 
  
 14,6 
  
 36,3 
  
 12,7 
  
 14,1 
  
 7,3 
  
 15,3 
  
 18,6 
  
 17,2 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 Genomsnitt: 
  
 116373 
  
 11794 
  
 297 
  
 1294 
  
 124782 
  
 5045 
  
 108074 
  
 35057 
  
 40980 
  
 Källa: Särskild bearbetning av inkomstregister. 
 Tabellen visar de tre olika inkomstslagen inkomst av tjänst, inkomst av näringsverksamhet och inkomst av kapital. Inkomst av näringsverk- samhet är indelad i aktiv respektive passiv näringsverksamhet. Med aktiv näringsverksamhet avses att den skattskyldige i inte oväsentlig omfattning arbetat i verksamheten. Passiv näringsverksamhet är den motsatta situationen, t.ex. fastighetsförvaltning, arrendeinkomster. Eftersom konstnärlig verksamhet som redovisas i inkomstslaget nä- ringsverksamhet typiskt sett baseras på arbete är den genomsnittliga 
  
 22 
  
 SOU 1997:190 
  
 inkomsten av passiv näringsverksamhet mycket litet. Den genom- snittliga inkomsten av aktiv näringsverksamhet, knappt 12 000 kronor, förefaller låg. Förklaringen är att tabellen innehåller hela populationen konstnärer, dvs. även arbetstagarna, vilket får till följd att inkomsten slagits ut även på arbetstagarna. 
 Vidare framgår avdrag för pensionsförsäkring eller individuellt pen- sionssparande, som uppgår till i genomsnitt 1 300 kronor, vilket får anses vara ett lågt belopp. Numera är inkomst av kapital ett separat in- komstslag. Av tabellen kan utläsas storleken på den beskattningsbara kapitalinkomsten. 
 4ABELL %RS¤TTNING I SAMBAND MED ARBETSL¶SHET 
  
 Grupp 
  
 Ersättning 
  
 Kontant 
  
 Övrig 
  
 Arbetslivs- 
  
 Ersättning 
  
 för arbets- 
  
 arbetsmark- 
  
 arbetsmark- 
  
 utveckling 
  
 vid ALU 
  
 löshets- 
  
 nadsstöd 
  
 nadsutbild- 
  
 kassa 
  
 ning 
  
 1 
  
 0,0 
  
 0,8 
  
 0,5 
  
 0,3 
  
 0,1 
  
 2 
  
 0,1 
  
 1,5 
  
 1,2 
  
 0,5 
  
 0,0 
  
 3 
  
 0,7 
  
 6,7 
  
 3,4 
  
 0,9 
  
 0,3 
  
 4 
  
 1,0 
  
 9,6 
  
 6,5 
  
 2,6 
  
 0,8 
  
 5 
  
 1,5 
  
 13,4 
  
 6,7 
  
 3,2 
  
 1,0 
  
 6 
  
 2,1 
  
 16,4 
  
 7,2 
  
 11,0 
  
 2,2 
  
 7 
  
 3,5 
  
 14,9 
  
 5,9 
  
 9,8 
  
 2,7 
  
 8 
  
 5,8 
  
 12,0 
  
 8,4 
  
 10,0 
  
 7,8 
  
 9 
  
 8,4 
  
 7,5 
  
 6,7 
  
 4,3 
  
 12,2 
  
 10 
  
 9,2 
  
 5,7 
  
 8,6 
  
 8,3 
  
 9,7 
  
 11 
  
 10,6 
  
 3,5 
  
 7,7 
  
 7,2 
  
 14,9 
  
 12 
  
 11,7 
  
 1,8 
  
 7,7 
  
 5,0 
  
 13,6 
  
 13 
  
 10,9 
  
 2,1 
  
 6,4 
  
 11,8 
  
 10,9 
  
 14 
  
 10,4 
  
 1,4 
  
 7,0 
  
 9,3 
  
 10,9 
  
 15 
  
 7,5 
  
 0,9 
  
 5,2 
  
 6,5 
  
 4,0 
  
 16 
  
 5,3 
  
 1,0 
  
 3,0 
  
 3,5 
  
 2,9 
  
 17 
  
 4,6 
  
 0,1 
  
 3,3 
  
 0,2 
  
 3,5 
  
 18 
  
 3,1 
  
 0,4 
  
 3,1 
  
 2,9 
  
 1,7 
  
 19 
  
 2,3 
  
 0,1 
  
 0,6 
  
 2,5 
  
 0,3 
  
 20 
  
 1,4 
  
 0,1 
  
 0,9 
  
 0,0 
  
 0,3 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 Genomsnitt 
  
 15355 
  
 778 
  
 2466 
  
 603 
  
 2081 
  
 Källa: Särskild bearbetning av inkomstregister 
  
 SOU 1997:190 
  
 23 
  
 Av tabell 8 framgår olika arbetsmarknadspolitiska stöd och åtgärder. Konstnärerna är indelade i 20 grupper, efter taxerad förvärvsinkomst, där det är lika många konstnärer i varje grupp. Av tabellen framgår att grupperna med de lägsta inkomsterna får en liten del av stöden och åtgärderna. Det är också i de inkomstlägena som många egenföretagan- de konstnärer befinner sig. Tabellen visar således profilen på de angiv- na stöden och åtgärderna, dvs. att de är inriktade mot arbetstagare. De egenföretagande konstnärerna befinner sig således utanför en stor del av det arbetsmarknadspolitiska skyddsnätet, där främst  
 a-kassa 
  spelar en stor roll, vilket också framförts från konstnärshåll. 
 4ABELL 3KILLNADER I KONSTN¤RLIG INKOMST OCH ANNAN INKOMST MELLAN OLIKA GRUPPER AV KONSTN¤RLIGT VERKSAMMA 
  
 Konstn.ink. 
  
 Övrig 
  
 Antal i 
  
 inom 
  
 inkomst 
  
 popula- 
  
 närings- 
  
 tionen 
  
 verksamhet 
  
 Bildkonstnärer 
  
 11 237 
  
 82 741 
  
 2 879 
  
 Keramiker 
  
 18 559 
  
 57 276 
  
 310 
  
 Konsthantverkare 
  
 24 465 
  
 73 379 
  
 452 
  
 Textilkonstnär 
  
 11 220 
  
 73 340 
  
 476 
  
 Tecknare, illustratörer 
  
 56 080 
  
 76 627 
  
 211 
  
 Fotograf 
  
 31 916 
  
 85 106 
  
 487 
  
 Tonsättare 
  
 28 512 
  
 135 270 
  
 95 
  
 Kompositörer 
  
 18 747 
  
 140 271 
  
 170 
  
 Instrumentalist 
  
 10 336 
  
 187 504 
  
 78 
  
 Jazz/folk/rock 
  
 18 182 
  
 113 371 
  
 124 
  
 Sångare 
  
 26 546 
  
 157 403 
  
 30 
  
 Dansare 
  
 15 782 
  
 117 850 
  
 46 
  
 Teater 
  
 31 874 
  
 172 273 
  
 224 
  
 Film 
  
 41 395 
  
 112 513 
  
 235 
  
 Författare, översättare 
  
 53 040 
  
 121 741 
  
 811 
  
 Dramatiker 
  
 53 239 
  
 111 856 
  
 32 
  
 Samtliga 
  
 23 120 
  
 93 778 
  
 6 661 
  
 Tabellen visar de egenföretagande konstnärernas inkomster av nä- ringsverksamhet med konstnärligt arbete och övriga inkomster från förvärvsarbete. Med övriga inkomster avses inkomst av näringsverk- samhet från arbete som inte är av konstnärlig art och inkomst av tjänst, det sistnämnda med både konstnärlig och inte konstnärlig inriktning. 
  
 24 
  
 SOU 1997:190 
  
 När det gäller sångare, dansare och dramatiker är antalet obser- vationer få. De redovisade uppgifterna är därför mycket osäkra. 
 Tabellen bygger på antaganden om relationerna mellan konstnärliga och icke konstnärliga inkomster. Vidare bygger tabellen på ett anta- gande att det alternativa utredningsförslaget om inkomstförstärkning genomförs, vilket betyder att bidraget har en stimulerande effekt som något ökar antalet egenföretagande konstnärer. Tabellen visar förhål- landet år 1998. 
 Om tabellen, med hänsyn till de gjorda förbehållen, ger en rättvis bild av de egenföretagande konstnärernas inkomstsituation visar den att konstnärerna i mycket hög grad är beroende av sidoinkomster. In- komsterna av konstnärlig näringsverksamhet ligger på en mycket låg nivå, i genomsnitt 23 000 kronor, medan sidoinkomsterna i realiteten är huvudinkomster och uppgår i genomsnitt till 94 000 kronor. Vi får så- ledes en bild av den typiske egenföretagande konstnären; det är en per- son som i mycket begränsad utsträckning kan leva på sin konstnärliga rörelse utan i betydande omfattning är beroende av sidoinkomster. 
 3 Enkätundersökning 
 3AMMANFATTNING 
 Av undersökningen framgår att den största konstnärliga yrkesgruppen är bildkonstnärer (30,6 procent) och att övriga yrkesgrupper är små. De största grupperna efter bildkonstnärerna är författare (9,6 procent), konsthantverkare (9,3 procent) och skådespelare (7 procent). 
 Tabellen visar andelen konstnärer som är egenföretagare respektive anställda i enkätundersökningen samt i vad mån arbetena har konst- närlig inriktning eller inte. 
  
 Arbete i egen regi med konstnärligt arbete 
  
 32.4 
  
 Arbete i egen regi med annat 
  
 4.6 
  
 Anställning med huvudsakligen konstnärligt arbete 
  
 20.6 
  
 Anställning med anknytning till konstnärlig arbete 
  
 21.5 
  
 Arbete utan anknytning till konstnärlig kompetens 
  
 16.2 
  
 Inget svar 
  
 4.7 
  
 Totalt 
  
 100.0 
  
 SOU 1997:190 
  
 25 
  
 Enligt tabellen är drygt hälften av konstnärerna verksamma huvud- sakligen med konstnärligt arbete. Merparten av dessa är egenföretagare (32,4 procent). 
 Av undersökningen framgår att inte mindre än 87 procent av konst- närerna varit konstnärligt verksamma mer än fem år. 
 Av enkäten framgår vidare att det var 42 procent som utövade konstnärlig verksamhet i den utsträckning de önskade. Däremot önska- de 54 procent utöva konstnärlig verksamhet i större omfattning. Av dessa tog 47 procent annat arbete av privatekonomiska skäl. 
 Sidoinkomster är en betydelsefull inkomstkälla. Bland rörelse- idkarna arbetade samtliga konstnärer med annat än konstnärligt arbete. De flesta arbetade mindre än tio timmar i veckan (32,1 procent) eller mellan  
 11 
 - 
 20 
  timmar i veckan (33,6 procent). men en inte obetydlig grupp arbetar  
 21 
 - 
 30 
  timmar i veckan med icke konstnärligt arbete i egen firma (18,6) och 15, 7 procent mer än 30 timmar i veckan 
 När det gäller arbetslöshet var inte mindre än 46 procent arbetslösa eller utan inkomst under år 1995. Av dessa fick 70 procent stöd i någon form. 
 De hårda villkoren för konstnärerna innebär att 34 procent hade övervägt att lämna sitt konstnärlig yrke. I 70 procent av fallen var det dålig privatekonomi som medförde att yrket var under omprövning. 
 När det gäller inkomsternas storlek ansåg 65 procent att år 1995 var ett normalt år. Av de som inte ansåg att år 1995 kunde kategoriseras som ett normalår ansåg ca 60 procent att det var ett sämre år. 
 Olika stöd spelar en stor roll för konstnärerna. Enbart 17,5 procent av konstnärerna hade inte fått något stöd. De mest frekventa stöden kommer, förutom från arbetsmarknadspolitiken, från Konstnärsnämn- den (32,7 procent) och Sveriges författarfond (14,9 procent). 
 Sammanfattningsvis ger enkätundersökningen en bild av att konst- närerna ofta har stora ekonomiska problem. 
  
 3.1 
  
 Inledning 
  
 På uppdrag av Konstnärsstödsutredningen och Konstnärliga arbets- marknadsutredningen genomförde SCB under hösten 1997 en enkät i syfte att få en kompletterande bild över konstnärernas förhållanden. Urvalet för enkätundersökningen var ett s.k. proportionellt stratifierat urval, som omfattade totalt 3 050 personer. Dessa personer ingick i urvalsregistret för den ovan nämnda undersökningen om verksamhets- inriktning och inkomstförhållanden. Man kan säga att för dessa perso- ner gjordes en fördjupad undersökning. 
 Resultat från enkätundersökningen redovisas nedan. 
  
 26 
  
 SOU 1997:190 
  
 Bortfallet på enkäten uppgick till 33 procent. Bortfallet kan i vissa fall ha en snedvridande effekt på undersökningsresultatet. I detta fall har vi emellertid haft möjlighet att analysera bortfallet. En sådan analys görs. 
 Slutsatsen av denna är att undersökningsresultaten kan användas. 
  
 3.2 
  
 Enkätundersökningen 
  
 Fråga 1: Har Du varit konstnärligt verksam hittills under 1997? 
  
 Svarsalternativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 129 
  
 6.2 
  
 1 
  
 Ja 
  
 1822 
  
 86.9 
  
 2 
  
 Nej 
  
 145 
  
 6.9 
  
 Samtliga 
  
 2096 
  
 100.0 
  
 Fråga 2: Inom vilket av nedanstående konstnärliga yrken är du huvud- sakligen verksam? 
  
 Svarsa 
 lternativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 77 
  
 3.7 
  
 1 
  
 Bildkonstnär (skulptör, målare m.m.) 
  
 641 
  
 30.6 
  
 2 
  
 Konsthantverkare 
  
 194 
  
 9.3 
  
 3 
  
 Tecknare, illustratör 
  
 58 
  
 2.8 
  
 4 
  
 Fotograf 
  
 112 
  
 5.3 
  
 5 
  
 Tonsättare 
  
 46 
  
 2.2 
  
 6 
  
 Kompositör 
  
 28 
  
 1.3 
  
 7 
  
 Instrumentalist 
  
 90 
  
 4.3 
  
 8 
  
 Sångare 
  
 58 
  
 2.8 
  
 9 
  
 Musiker/Sångare 
  
 100 
  
 4.8 
  
 10 
  
 Dansare, koreograf 
  
 56 
  
 2.7 
  
 11 
  
 Skådespelare 
  
 147 
  
 7.0 
  
 12 
  
 Regissör (film, teater, TV) 
  
 51 
  
 2.4 
  
 13 
  
 Scenograf, dramaturg, dekoratör 
  
 48 
  
 2.3 
  
 m.m. inom scenområdet 
  
 14 
  
 Filmare 
  
 34 
  
 1.6 
  
 15 
  
 Författare 
  
 202 
  
 9.6 
  
 16 
  
 Översättare 
  
 45 
  
 2.1 
  
 17 
  
 Dramatiker 
  
 20 
  
 1.0 
  
 18 
  
 Annat 
  
 89 
  
 4.2 
  
 Samtliga 
  
 2096 
  
 100.0 
  
 SOU 1997:190 
  
 27 
  
 Fråga 3: Hur många år har Du varit konstnärligt yrkesverksam? 
  
 Svarsalternativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 88 
  
 4.2 
  
 1 
  
 Mindre än 5 år 
  
 192 
  
 9.2 
  
 2 
  
 5-10 
  år 
  
 449 
  
 21.4 
  
 3 
  
 11-20 
  år 
  
 670 
  
 32.0 
  
 4 
  
 Längre än 20 år 
  
 697 
  
 33.3 
  
 Samtliga 
  
 2096 
  
 100.00 
  
 Kommentar: Ca 87 procent i urvalet har varit konstnärligt verk- samma mer än 5 år, 33 procent längre än 20 år. 
 Fråga 4.1: Antal skattefria stipendier eller bidrag 
  
 Svarsalternativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget belopp 
  
 95 
  
 17.5 
  
 1 
  
 Ett 
  
 411 
  
 75.6 
  
 2 
  
 Två 
  
 38 
  
 7 
  
 Samtliga 
  
 544 
  
 100.00 
  
 Kommentar: 544 angav att de hade fått skattefria stipendier eller bi- drag för konstnärlig verksamhet. 95 angav inget belopp hade fått medel från två håll 38 personer. 
  
 28 
  
 SOU 1997:190 
  
 Fråga 4.2: Procentuell fördelning av skattefria stipendier och bidrag 
  
 Svarsalt 
 ernativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget belopp 
  
 95 
  
 17.5 
  
 1 
  
 Sveriges författarfond 
  
 81 
  
 14.9 
  
 2 
  
 Konstnärsnämnden 
  
 178 
  
 32.7 
  
 3 
  
 Konstakademien, Musikaliska 
  
 12 
  
 2.2 
  
 Akademien, Svenska Akademien 
  
 4 
  
 Landsting/Kommun 
  
 37 
  
 6.8 
  
 5 
  
 Annat ej skattepliktigt stipen- 
  
 141 
  
 25.9 
  
 dium/bidrag 
  
 Samtliga 
  
 544 
  
 100.0 
  
 Kommentar: Konstnärsnämndens bidrag svarar för 33 procent av stöden. 
 Fråga 5.1: Arbete i egen regi/rörelse med konstnärligt arbete? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Mindre än 10 tim/vecka 
  
 206 
  
 15.6 
  
 2 
  
 11-20 
  tim/vecka 
  
 297 
  
 22.5 
  
 3 
  
 21-30 
  tim/vecka 
  
 244 
  
 18.5 
  
 4 
  
 Mer än 30 tim/vecka 
  
 574 
  
 43.5 
  
 Samtliga 
  
 1321 
  
 100.0 
  
 Fråga 5.2: Arbete i egen regi/rörelse med annat än konstnärligt arbete? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Mindre än 10 tim/vecka 
  
 45 
  
 32.1 
  
 2 
  
 11-20 
  tim/vecka 
  
 47 
  
 33.6 
  
 3 
  
 21-30 
  tim/vecka 
  
 26 
  
 18.6 
  
 4 
  
 Mer än 30 tim/vecka 
  
 22 
  
 15.7 
  
 Samtliga 
  
 140 
  
 100.0 
  
 SOU 1997:190 
  
 29 
  
 Fråga 5.3: Anställning med huvudsakligen konstnärligt arbete? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Mindre än 10 tim/vecka 
  
 71 
  
 14.3 
  
 2 
  
 11-20 
  tim/vecka 
  
 81 
  
 16.4 
  
 3 
  
 21-30 
  tim/vecka 
  
 57 
  
 11.5 
  
 4 
  
 Mer än 30 tim/vecka 
  
 286 
  
 57.8 
  
 Samtliga 
  
 140 
  
 100.0 
  
 Fråga 5.4: Verksamhet i annat arbete med anknytning till min konst- närliga kompetens? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Mindre än 10 tim/vecka 
  
 156 
  
 32.7 
  
 2 
  
 11-20 
  tim/vecka 
  
 129 
  
 27.0 
  
 3 
  
 21-30 
  tim/vecka 
  
 71 
  
 14.9 
  
 4 
  
 Mer än 30 tim/vecka 
  
 121 
  
 25.4 
  
 Samtliga 
  
 477 
  
 100.0 
  
 Fråga 5.5: Anställning i annat arbete utan anknytning till mitt konst- närliga arbete? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Mindre än 10 tim/vecka 
  
 71 
  
 22.0 
  
 2 
  
 11-20 
  tim/vecka 
  
 99 
  
 30.7 
  
 3 
  
 21-30 
  tim/vecka 
  
 47 
  
 14.6 
  
 4 
  
 Mer än 30 tim/vecka 
  
 106 
  
 32.8 
  
 Samtliga 
  
 323 
  
 100.0 
  
 Kommentar: 1 943 personer var under år 1995 verksamma med konstnärligt arbete eller annat arbete. 92 procent hade inte lämnat tolkningsbart svar. Av tabellen framgår antal arbeten. 40 procent hade två eller fler arbeten, vilket framgår av tabellen nedan. 
  
 30 
  
 SOU 1997:190 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Inget svar 
  
 92 
  
 1 
  
 Ett arbete 
  
 1114 
  
 60.2 
  
 2 
  
 Två arbeten 
  
 632 
  
 34.1 
  
 3 
  
 Tre arbeten 
  
 94 
  
 5.1 
  
 4 
  
 Fyra arbeten 
  
 6 
  
 0.3 
  
 5 
  
 Fem arbeten 
  
 5 
  
 0.3 
  
 Samtliga 
  
 1943 
  
 100.0 
  
 Fråga 5: Sammanfattning 
  
 Svarsa 
 lternativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Inget svar 
  
 92 
  
 4.7 
  
 1 
  
 Arbete i egen regi med konstnärligt arbete 
  
 629 
  
 32.4 
  
 2 
  
 Arbete i egen regi med annat än konstnär- 
  
 90 
  
 4.6 
  
 ligt arbete 
  
 3 
  
 Anställning med huvudsakligen konstnär- 
  
 401 
  
 20.6 
  
 ligt arbete 
  
 4 
  
 Anställning med anknytning till konstnärlig 
  
 417 
  
 21.5 
  
 kompetens 
  
 5 
  
 Arbete utan anknytning till konstnärligt 
  
 314 
  
 16.2 
  
 kompetens 
  
 Samtliga 
  
 1943 
  
 100.0 
  
 Fråga 6.1: Utövade Du under år 1995 konstnärlig verksamhet i den omfattning Du önskade? 
  
 Svarsalternativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Inget svar 
  
 83 
  
 4 
  
 1 
  
 Ja 
  
 873 
  
 41.7 
  
 2 
  
 Nej 
  
 1140 
  
 54.4 
  
 Samtliga 
  
 2096 
  
 100.0 
  
 Kommentar: 42 procent utövade konstnärlig verksamhet i den om- fattning de önskade. Däremot önskade 54 procent att utöva konstnärlig verksamhet i större omfattning. Av dessa tog 47 procent annat arbete 
  
 SOU 1997:190 
  
 31 
  
 av privatekonomiska skäl (jfr fråga 6.2). 20 procent uppgav annan orsak. 
 Fråga 6.2: Om Nej, vilken var den viktigaste anledningen? 
  
 Svarsa 
 lternativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 Inget svar 
  
 20 
  
 1.8 
  
 1 
  
 Tvingades ta annat arbete av privateko- 
  
 539 
  
 47.3 
  
 nomiska skäl 
  
 2 
  
 Bristande efterfrågan/arbetsmarknadsskäl 
  
 354 
  
 31.1 
  
 3 
  
 Annan orsak 
  
 227 
  
 19.9 
  
 Samtliga 
  
 1140 
  
 100.0 
  
 Fråga 7.1: Var Du arbetslös/utan inkomst någon gång under år 1995? 
  
 Svarsalternativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 95 
  
 4.5 
  
 1 
  
 Ja 
  
 970 
  
 46.3 
  
 2 
  
 Nej 
  
 1031 
  
 49.2 
  
 Samtliga 
  
 2096 
  
 100.0 
  
 Kommentar: 46 procent var arbetslösa någon gång under år 1995, 970 var enligt enkätsvaret arbetslösa. Av dessa fick 683 någon form av stöd. Det är ca 70 procent. 254 har svarat Nej på frågan, dessa fick inget stöd. 
  
 32 
  
 SOU 1997:190 
  
 Fråga 7.2: Typ av arbetslöshetsstöd 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Arbetslöshetskassa 
  
 334 
  
 48.9 
  
 2 
  
 KAS 
  
 45 
  
 6.6 
  
 3 
  
 Utbildningsbidrag 
  
 60 
  
 8.8 
  
 4 
  
 Beredskapsarbete 
  
 67 
  
 9.8 
  
 5 
  
 Arbetsplatsintroduktion 
  
 3 
  
 0.4 
  
 6 
  
 Anställning med rekryteringsstöd 
  
 8 
  
 1.2 
  
 7 
  
 Utbildning 
  
 28 
  
 4.1 
  
 8 
  
 ALU 
  
 70 
  
 10.2 
  
 9 
  
 Starta  
 eget-bidrag 
  
 13 
  
 1.9 
  
 10 
  
 Annat 
  
 55 
  
 8.1 
  
 Samtliga 
  
 683 
  
 100.0 
  
 Kommentar: Ersättning från arbetslöshetskassa var vanligaste stöd- formen. Av de som fick stöd fick 49 procent ersättning från arbetslös- hetskassa. 
 Av tabellen nedan framgår hur många som var föremål för en eller flera åtgärder i samband med arbetslöshet. 
 För ca 25 procent gjordes mer än en åtgärd. 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 En åtgärd 
  
 509 
  
 74.5 
  
 2 
  
 Två åtgärder 
  
 150 
  
 22.0 
  
 3 
  
 Tre åtgärder 
  
 20 
  
 2.9 
  
 4 
  
 Fyra åtgärder 
  
 3 
  
 0.4 
  
 5 
  
 Fem åtgärder 
  
 1 
  
 0.1 
  
 Samtliga 
  
 683 
  
 100.0 
  
 SOU 1997:190 
  
 33 
  
 Fråga 7.1: Ersättning från arbetslöshetskassa 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Enstaka dagar 
  
 38 
  
 8.1 
  
 2 
  
 14 dagar - 1 månad 
  
 48 
  
 10.3 
  
 3 
  
 2 - 3 månader 
  
 133 
  
 28.4 
  
 4 
  
 Mer än 4 månader 
  
 249 
  
 53.2 
  
 Samtliga 
  
 468 
  
 100.0 
  
 Kommentar: Av de som fick stöd från arbetslöshetskassa så fick 53 procent stöd för längre period än 4 månader. 
  
 Fråga 7.2: KAS 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Enstaka dagar 
  
 8 
  
 11.0 
  
 2 
  
 14 dagar - 1 månad 
  
 8 
  
 11.0 
  
 3 
  
 2 - 3 månader 
  
 25 
  
 34.2 
  
 4 
  
 Mer än 4 månader 
  
 32 
  
 43.8 
  
 Samtliga 
  
 73 
  
 100.0 
  
 Fråga 7.3: Utbildningsbidrag 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Enstaka dagar 
  
 13 
  
 15.7 
  
 2 
  
 14 dagar - 1 månad 
  
 32 
  
 38.6 
  
 3 
  
 2 - 3 månader 
  
 25 
  
 30.1 
  
 4 
  
 Mer än 4 månader 
  
 13 
  
 15.7 
  
 Samtliga 
  
 83 
  
 100.0 
  
 34 
  
 SOU 1997:190 
  
 Fråga 7.4: Beredskapsarbete 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Enstaka dagar 
  
 1 
  
 1.4 
  
 2 
  
 14 dagar - 1 månad 
  
 3 
  
 4.2 
  
 3 
  
 2 - 3 månader 
  
 31 
  
 43.7 
  
 4 
  
 Mer än 4 månader 
  
 36 
  
 50.7 
  
 Samtliga 
  
 71 
  
 100.0 
  
 Fråga 7.5: Arbetsplatsintroduktion 
 Kommentar: Kan ej redovisas då antal observationer är för få. 
 Fråga 7.6: Anställning med rekryteringsstöd 
 Kommentar: Kan ej redovisas då antal observationer är för få. 
  
 Fråga 7.7: Utbildning 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Enstaka dagar 
  
 6 
  
 18.8 
  
 2 
  
 14 dagar - 1 månad 
  
 11 
  
 34.4 
  
 3 
  
 2 - 3 månader 
  
 5 
  
 15.6 
  
 4 
  
 Mer än 4 månader 
  
 10 
  
 31.3 
  
 Samtliga 
  
 32 
  
 100.0 
  
 Fråga 7.8: ALU 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Enstaka dagar 
  
 3 
  
 4.0 
  
 2 
  
 14 dagar - 1 månad 
  
 6 
  
 8.0 
  
 3 
  
 2 - 3 månader 
  
 23 
  
 30.7 
  
 4 
  
 Mer än 4 månader 
  
 43 
  
 57.3 
  
 Samtliga 
  
 75 
  
 100.0 
  
 SOU 1997:190 
  
 35 
  
 Fråga 7.9: Starta  
 eget-bidrag 
  
 Kommentar: Kan ej redovisas då antal observationer är för få. 
  
 Fråga 7.10: Annat 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Enstaka dagar 
  
 9 
  
 16.4 
  
 2 
  
 14 dagar - 1 månad 
  
 4 
  
 7.3 
  
 3 
  
 2 - 3 månader 
  
 12 
  
 21.8 
  
 4 
  
 Mer än 4 månader 
  
 30 
  
 54.5 
  
 Samtliga 
  
 55 
  
 100.0 
  
 Fråga 7: Nej, fick inget stöd 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 Nej 
  
 254 
  
 96.9 
  
 2 
  
 Inget svar 
  
 8 
  
 3.1 
  
 Samtliga 
  
 262 
  
 100.0 
  
 Fråga 8: Blev du anvisad annat arbete av arbetsförmedlingen under sådana perioder? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 52 
  
 5.4 
  
 1 
  
 Ja 
  
 64 
  
 6.6 
  
 2 
  
 Nej 
  
 854 
  
 88.0 
  
 Samtliga 
  
 970 
  
 100.0 
  
 36 
  
 SOU 1997:190 
  
 Fråga 9: Har Du någon gång övervägt att lämna Ditt konstnärliga yrke? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 79 
  
 3.8 
  
 1 
  
 Ja 
  
 720 
  
 34.4 
  
 2 
  
 Nej 
  
 1297 
  
 61.9 
  
 Samtliga 
  
 2096 
  
 100.0 
  
 Kommentar: 34 procent har övervägt att lämna sitt yrke. Främsta skälet som anges är att privatekonomin tvingade personen till detta övervägande. Det gällde ca 70 procent. 
  
 Fråga 9: Om Ja, vilken var den viktigaste anledningen? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 14 
  
 1.9 
  
 1 
  
 Privatekonomin tvingar mig 
  
 499 
  
 69.3 
  
 2 
  
 För små möjligheter att 
  
 77 
  
 10.7 
  
 utvecklas konstnärligt 
  
 3 
  
 Annat nämligen 
  
 130 
  
 18.1 
  
 Samtliga 
  
 720 
  
 100.0 
  
 Fråga 10: Har arbetsförmedlingen någon gång informerat Dig om möjligheterna till byte av yrke? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 157 
  
 7.5 
  
 1 
  
 Ja 
  
 242 
  
 11.5 
  
 2 
  
 Nej 
  
 1697 
  
 81.0 
  
 Samtliga 
  
 2096 
  
 100.0 
  
 SOU 1997:190 
  
 37 
  
 Fråga 11: Var år 1995 ett normalt inkomstår för Dig? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 97 
  
 4.6 
  
 1 
  
 Ja 
  
 1305 
  
 62.3 
  
 2 
  
 Nej 
  
 694 
  
 33.1 
  
 Samtliga 
  
 2096 
  
 100.0 
  
 Fråga 11: Om Nej, var nivån på Din inkomst under år 1995 högre eller längre jämfört med andra år? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 16 
  
 2.3 
  
 1 
  
 Högre 
  
 253 
  
 36.5 
  
 2 
  
 Lägre 
  
 425 
  
 61.2 
  
 Samtliga 
  
 694 
  
 100.0 
  
 Fråga 12: Har Du konstnärlig högskoleutbildning? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 80 
  
 3.8 
  
 1 
  
 Ja 
  
 1179 
  
 56.3 
  
 2 
  
 Nej 
  
 837 
  
 39.9 
  
 Samtliga 
  
 2096 
  
 100.0 
  
 Kommentar: 57 procent hade konstnärlig högskoleutbildning. 
  
 Fråga 13: Är Du ensamstående eller gift/sammanboende? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 67 
  
 3.2 
  
 1 
  
 Ensamstående 
  
 692 
  
 33.0 
  
 2 
  
 Gift/sammanboende 
  
 1337 
  
 63.8 
  
 Samtliga 
  
 2096 
  
 100.0 
  
 38 
  
 SOU 1997:190 
  
 Fråga 14: Har Du barn som bor i Ditt hem? 
  
 Svarsaltern 
 ativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 Inget svar 
  
 76 
  
 3.6 
  
 1 
  
 Ja 
  
 1018 
  
 48.6 
  
 2 
  
 Nej 
  
 1002 
  
 47.8 
  
 Samtliga 
  
 2096 
  
 100.0 
  
 Kommentar: Tabellen visar antal barn i de familjer som hade barn. 
  
 Svarsalternativ 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 4 
  
 1 
  
 Ett 
  
 265 
  
 26.1 
  
 2 
  
 Två 
  
 165 
  
 16.3 
  
 3 
  
 Tre 
  
 283 
  
 27.9 
  
 4 
  
 Fyra 
  
 106 
  
 10.5 
  
 5 
  
 Fem 
  
 96 
  
 9.5 
  
 6 
  
 Sex 
  
 32 
  
 3.2 
  
 7 
  
 Sju 
  
 49 
  
 4.8 
  
 8 
  
 Åtta 
  
 1 
  
 0.1 
  
 9 
  
 Nio 
  
 13 
  
 1.3 
  
 10 
  
 Tio 
  
 4 
  
 0.4 
  
 Samtliga 
  
 1018 
  
 100.0 
  
 SOU 1997:190 
  
 39 
  
 3.3 
  
 Skillnaden mellan bortfall och medverkande 
  
 Medverkande respektive bortfall i enkäten har följande inkomster: 
  
 Bruttoinkomst 
  
 + medverkande 
  
 142 000 kronor 
  
 - bortfall 
  
 151 000 kronor 
  
 Tjänst 
  
 - medverkande 
  
 117 000 kronor 
  
 - bortfall 
  
 125 000 kronor 
  
 Inkomst av närings- 
  
 - medverkande 
  
 13 000 kronor 
  
 verksamhet 
  
 - bortfall 
  
 13 000 kronor 
  
 Bortfallsgruppen har något högre genomsnittlig inkomst. Beträf- fande bidrag som utbetalades var inte skillnaden särskilt stor mellan medverkande och bortfall. T.ex. hade medverkande i genomsnitt 25 000 kronor i arbetsmarknadsstöd(summan av alla arbetsmarknadsåt- gärder). För bortfallet var motsvarande belopp 27 000 kronor. Vi har inga skäl att anta att det finns skillnader mellan medverkande och bort- fall som väsentligt snedvrider tolkning av resultat. 
  
 3.4 
  
 Teknisk rapport 
  
 3.4.1 
  
 Inledning 
  
 Enkätundersökningen genomfördes under hösten 1997. Ansvarig för denna var Duncan vid Statistiska centralbyrån. Den tekniska be- skrivningen som ingår, bygger helt på den tekniska ra pport som Duncan sammanställt. Den tekniska rapporten redovisas i det följan- de. 
 I denna rapport görs en teknisk beskrivning av enkätundersökningen Konstnärliga yrkesutövares inkomst- och arbetsvillkor. Undersök- ningen är genomförd av SCB på uppdrag av Konstnärsstödsutredningen och Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen. 
  
 40 
  
 SOU 1997:190 
  
 3.4.2 
  
 Population och urval 
  
 2EGISTER F¶R URVALSDRAGNING M M 
 Målpopulationen utgörs av yrkesverksamma konstnärer. Att finna en lämplig urvalsram utan alltför stor resursinsats är svårt. Exempelvis innehåller Folk- och bostadsräkningens register yrkeskoder, men dessa avser år 1990 och anses därför inaktuella. Fackliga organisationers medlemsregister skulle kunna utnyttjas, men de finns inte alltid till- gängliga på datamedium. Den tid som står till utredningarnas förfo- gande tillåter inte heller att en urvalsram b yggs upp med utgångspunkt från befintliga register. 
 Konstnärsnämnden och Sveriges författarfond för register över per- soner som söker/erhåller olika typer av stipendier och bidrag. De två utredningarna har kommit överens med registerhållarna att utnyttja dessa register i den nu aktuella studien. Datainspektionen har och givit sitt tillstånd till detta. 
 Från Konstnärsnämnden har SCB erhållit register med uppgift om personer som under en femårsperiod 1991  
  
 - 
 1995 
  sökt stipendier och bidrag. De register som erhållits från Sveriges författarfond innehåller sökande åren 1995 och 1996. Dessa register kallas fortsättningsvis sökanderegister. 
 5RVALSREGISTER STRATIFIERING M M 
 Samma person kan ha sökt bidrag från både Konstnärsnämnden och från författarfonden och vid flera olika tillfällen. Vid uppb yggnaden av urvalsregister har sökanderegister rensats från dubletter. Dessutom har sökande för projektgrupper tagits bort. Urvalsregistret omfattar då totalt 13 460 unika personnummer. 
 Sökanderegistrena innehåller koder för olika yrkesgrupper/genrer. I registret från Sveriges författarfond kan följande beteckningar före- komma: 
 f = fackförfattare 
 kj = kulturjournalist ö = översättare 
 u = barn- och ungdomsförfattare fot = fotograf 
 te = tecknare 700 = dramatiker 
 Beteckning saknas = person som inte debuterat. 
  
 SOU 1997:190 
  
 41 
  
 Urvalsregistret innehåller 15 grupper av olika genrer samt en grupp utan beteckning. 
  
 9RKESGRUPP GENRE 
  
 !NTAL 
  
 AR=arkitekt 
  
 70 
  
 BK=bildkonstnär 
  
 3 837 
  
 KE=keramiker 
  
 334 
  
 KH=konsthantverkare 
  
 604 
  
 TK=textilkonstnär 
  
 518 
  
 TI=tecknare 
  
 341 
  
 FO=fotograf 
  
 826 
  
 TO=tonsättare 
  
 162 
  
 KO=kompositör 
  
 470 
  
 IN=instrumentalist 
  
 656 
  
 JF=Jazz/folk/rock 
  
 616 
  
 SÅ=sångare 
  
 438 
  
 DA=dansare 
  
 495 
  
 TE=teater 
  
 1 555 
  
 FI=film 
  
 668 
  
 Beteckning saknas 
  
 1 850 
  
 (bl.a. Författarfondens register) 
  
 42 
  
 SOU 1997:190 
  
 I samband med urvalsdragningen har små grupper slagits samman och följande stratifiering är gjord: 
  
 3TRATIFIERINGSVARIABLER 
  
 6ARIABEL 
  
 'RUPP NR 
  
 ¶RKLARING 
  
 Kön 
  
 1 
  
 Man 
  
 2 
  
 Kvinna 
  
 Yrkesgrupp/ 
  
 1 
  
 AR=arkitekt, BK=bildkonstnär 
  
 genre 
  
 2 
  
 KE=keramiker, KH=konsthantverkare 
  
 TK=textilkonstnär 
  
 3 
  
 TI=tecknare 
  
 4 
  
 FO=fotograf 
  
 5 
  
 TO=tonsättare 
  
 6 
  
 KO=kompositör 
  
 7 
  
 IN=instrumentalist 
  
 8 
  
 JF=Jazz/folk/rock 
  
 9 
  
 SÅ=sångare 
  
 10 
  
 DA=dansare 
  
 11 
  
 TE=teater 
  
 12 
  
 FI=film 
  
 13 
  
 Författarfondens registerbeteckningar 
  
 med författare, dramatiker etc. eller 
  
 uppgift saknas 
  
 Vi får totalt (2 x 13) = 26 strata. Syftet med stratifieringen är att förbättra precisionen, det vill säga reducera felmarginalen, för vikti- ga redovisningsgrupper. 
 5RVAL 
 Urvalet för enkätundersökningen är ett proportionellt stratifierat urval som omfattar totalt 3 050 personer. Vid urvalsdragningen har en indel- ning skett i strata efter yrkesgrupp/genre och kön. Inom strata har ett obundet slumpmässigt urval dragits. 
  
 SOU 1997:190 
  
 43 
  
 !NTAL PERSONER I POPULATION OCH URVAL F¶RDELADE EFTER STRATA 
  
 3TRATA 
  
 0OPULATION 
  
 5RVAL 
  
 Män 
  
 101 
  
 2056 
  
 466 
  
 102 
  
 332 
  
 75 
  
 103 
  
 156 
  
 35 
  
 104 
  
 558 
  
 126 
  
 105 
  
 149 
  
 34 
  
 106 
  
 387 
  
 88 
  
 107 
  
 405 
  
 92 
  
 108 
  
 481 
  
 109 
  
 109 
  
 171 
  
 39 
  
 110 
  
 124 
  
 28 
  
 111 
  
 714 
  
 162 
  
 112 
  
 434 
  
 98 
  
 113 
  
 1143 
  
 259 
  
 Kvinnor 
  
 201 
  
 1 871 
  
 424 
  
 202 
  
 1 124 
  
 255 
  
 203 
  
 185 
  
 42 
  
 204 
  
 268 
  
 61 
  
 205 
  
 96 
  
 22 
  
 206 
  
 0 
  
 0 (sammanslaget med 205) 
  
 207 
  
 251 
  
 57 
  
 208 
  
 135 
  
 31 
  
 209 
  
 267 
  
 61 
  
 210 
  
 371 
  
 84 
  
 211 
  
 841 
  
 191 
  
 212 
  
 234 
  
 53 
  
 213 
  
 707 
  
 160 
  
 4OTALT 
  
 Aktuella namn- och adressuppgifter för urvalspersonerna har häm- tats från registret för rikets totala befolkning. Uppgifter saknades då för 107 personnummer. För dessa kan personnummer vara felaktiga, per- sonerna är inte längre mantalsskrivna i Sverige, de kan ha avlidit etc. 
  
 44 
  
 SOU 1997:190 
  
 3.4.3 
  
 Genomförande 
  
 -¤TMETOD 
  
 Undersökningen genomfördes med postenkäter, se bilaga. Omkring en vecka efter utskicket fick samtliga urvalspersoner ett så kallat tack- och påminnelsekort. Två till tre veckor efter första utskicket skickades ytterligare en påminnelse med en ny enkät till de personer som ännu inte svarat. 
 ¶LJEBREV 
 Samtliga urvalspersoner fick i samband med enkäten ett följebrev som beskrev undersökningen syfte, innehåll m.m. Se bilaga. 
 ¤LTARBETSPERIOD 
 Fältarbetet genomförde huvudsakligen under oktober 1997. Insam- lingen avslutades 17 november. 
 3.4.4 Bortfallsredovisning och resultat av fältarbetet 
 I nedanstående tablå redovisas undersökningens bortfall. 
  
 "ORTFALLSREDOVISNING 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Urval 
  
 3 050 
  
 100,0 
  
 Övertäckning 
  
 14 
  
 0,5 
  
 Bortfall 
  
 1 002 
  
 32,9 
  
 därav 
  
 initialt bortfall 
  
 107 
  
 3,5 
  
 ej identifierbara svar 
  
 48 
  
 1,6 
  
 SOU 1997:190 
  
 45 
  
 Övertäckningen utgörs av de personer som meddelat att de inte är yrkesverksamma konstnärer eller som inte varit det på flera år (kod 23 och 24, se nedan). 
 Det initiala bortfallet på 107 personer är de personnummer som inte matchar mot registret över rikets totala befolkning. Detta kan bero på att personnumren i urvalsramen är felaktiga, att personerna inte är bosatta i Sverige, att de är avlidna etc. 
 Av de inkomna svaren var 48 ej identifierbara. Dessa svar finns re- gistrerade och har då löpnummer som börjar med 9 000. Uppgifter från andra register kan däremot inte kopplas till de svaren. 
 Bortfallet om det definieras som alla som ej lämnat identifierbart svar, uppgick totalt till 33 procent. 
 Resultatet av fältarbetet redovisas nedan. 
  
 2ESULTAT AV F¤LTARBETET 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Urval 
  
 3 051 
  
 Initialt bortfall 
  
 107 
  
 Utsända enkäter 
  
 2 944 
  
 100,0 
  
 Inkomna svar 
  
 2 082 
  
 70,7 
  
 därav 
  
 ej identifierbara svar 
  
 48 
  
 Följande  
 KODER  
 för svar och bortfall har använts: 
 11 Inkommet svar 
 15 Postretur 
  
 22 
  
 Utomlands 
  
 23 
  
 Ej konstnärligt verksam på flera år 
  
 24 
  
 Har inte konstnärligt yrke 
  
 53 
  
 Blanketten insänd men utan svar 
  
 54 
  
 Ej tid att svara 
  
 55 
  
 Inte intresserad 
  
 66 Vägrar 
 Bortfallet kan vara en störande felkälla i undersökningen. Det går inte att bortse från att skillnaderna kan vara betydande mellan bortfallet 
  
 46 
  
 SOU 1997:190 
  
 och de svarande då det gäller de undersökta variablerna. Man brukar i detta sammanhang tala om bortfallets snedvridande effekter (se av- snitt 3.4.5). 
  
 3.4.5 
  
 Estimation (Viktning av urvalet) 
  
 Vikterna baseras på uppgifter från urvalet och kända polulationstotaler. Vikterna har beräknats enligt den stratifiering som gjordes vid urvals- dragningen. 
 Bortfallet hanteras med s.k. rak uppräkning inom strata. Detta in- nebär att vi antar att bortfallet har samma egenskaper som de svarande inom strata. Varje individ tilldelas en vikt som gäller för samtliga va- riabler i undersökningen. Vikterna (W) har beräknats enligt följande sätt: 
 N  
 h  
 W 
 h 
 = ___ 
 m  
 h 
  
 där, 
 N  
 h  
 är antalet individer i populationen i stratum  
 H 
  
 m  
 h  
 är antalet individer som svarat i urvalet (inklusive övertäckning) i stratum  
 H 
  
 Individer som är bortfall tilldelas vikten noll. 
 Samtliga skattningar som redovisats är behäftade med en viss osäkerhet på grund av olika felkällor som uppkommer i undersökningen. Osäker- heten uppstår redan i försöket att avgränsa populationen. Bortsett från detta orsakas osäkerhet i skattningarna genom att exempelvis endast ett urval undersöks (urvalsfel), svar saknas från personer som ingår i ur- valet (bortfallsfel) och frågor och svar kan ha missuppfattats vilket leder till felklassificeringar (mätfel). 
 För att göra en bedömning av felens betydelse skiljer man på slumpmässiga fel och systematiska fel. Slumpmässiga fel orsakar en slumpmässig osäkerhet  
 -  
 felmarginal  
 -  
 hos resultaten och systema- tiska fel påverkar (snedvrider) resultaten i en viss riktning vilket leder till en överskattning eller underskattning. 
  
 SOU 1997:190 
  
 47 
  
 3LUMPM¤SSIGA FEL 
 Den slumpmässiga osäkerheten som beror på urvalsfel och slumpmäs- siga mätfel kan uttryckas i form av ett konfidensintervall, som beräknas med hjälp av skattningens medelfel. Ett  
 95-procentigt 
  konfidensinter- vall för en skattning bildas genom: 
 skattning  
 ±  
 1,96  
 .  
 (medelfelet för skattningen). 
 Talet 1,96 motsvarar konfidensgraden 95 procent. Med ett 95- procentigt konfidensintervall menas att det  
 SANNA V¤RDET  
 i 95 av 100 
 ligger inom dess gränser, om andra fel än slumpfel är försumbara. Det är praxis att tillämpa  
 95-procentiga 
  konfidensintervall när man uttalar sig om statistiskt säkerställda skillnader. Det är möjligt att utifrån kända uppgifter beräkna kondfidensintervall för skattade resultat. Med hjälp av dessa kan man fastställa om skillnader i resultat mellan olika undersökningsgrupp är signifikanta eller lika gärna kan bero på slumpen. 
 3YSTEMATISKA FEL 
 Bortfall och mätfel är vanligtvis de felkällor som i första hand orsakar systematiska fel. För att förhindra mätfelens omfattning har datamate- rialet genomgått olika granskningsåtgärder. SCB har dock ingen mer specifik uppfattning om eventuella mätfels omfattning eller effekter för denna undersökning. För detta krävs någon form av evalveringsstudie (till exempel återinterjvustudie). 
  
 4 
  
 Undersökning av konstnärernas näringsverksamhet 
  
 4.1 
  
 Syfte och underlagets begränsningar 
  
 3YFTE OCH INFORMATIONSUNDERLAG 
 I detta avsnitt jämförs konstnärers inkomster och kostnader inom den konstnärliga näringsverksamheten med vad som gäller för övriga näringsidkare, samt mellan olika kategorier av konstnärlig verksamhet. Syftet är att försöka identifiera likheter och skillnader mellan konst- närlig och övrig näringsverksamhet, samt vad som skiljer mellan olika konstnärliga verksamheter. Detta görs med utgångspunkt från Riks- 
  
 48 
  
 SOU 1997:190 
  
 skatteverkets taxeringsdata och SRU- (Särskilt räkenskapsutdrag) information. Data avser taxeringsåret 1996, dvs. gäller 1995 års in- komster och kostnader.  
 SRU-informationen 
  började samlas in från och med räkenskapsåret 1992. Materialet är således i en uppb yggnadsfas. Detta innebär att en del barnsjukdomar för registerinformationen kvarstår. Bortsett från dessa barnsjukdomar är registerdata bland de bättre informationskällorna för att genomföra den tänkta jämförelse- studien. 
 5NDERLAGETS BEGR¤NSNINGAR 
 Det datamaterial som utredningen fått ta del av är summariskt rättat, t.ex. är korrigeringar som enskilda handläggare gjort under taxerings- arbetet inte tillfullo överförda till datamedia. Således återfinns både grova felstansningar, felskrivningar och logiska felaktigheter (t.ex. ej korrigerade felsummeringar). Av erfarenhet från denna typ av data återfinns största delen av felaktigheterna hos näringsidkare som ej gör årsbokslut (dvs. N1 taxerare). Majoriteten av de konstnärliga närings- idkarna finns hos denna kategori (se nedan för fördelning mellan näringsidkare utan [N1] och med [N2] årsbokslut). De tidsbe- gränsningar som funnits för sammanställningen av informationen har ej tillåtit ett rättningsarbete. Därför har enbart de iögonfallande (stora) felaktigheterna korrigerats. Detta innebär att de redovisade siffrorna kan innehålla små felaktigheter. 
 Materialet består av taxeringsdata från 4 326 N1 och 1 000 N2 nä- ringsverksamheter med konstnärlig inriktning. Efter justeringar av materialet där vissa observationer exkluderats återstår ett material av 5 035 personer med inriktning mot konstnärlig näringsverksamhet. Bland de observationer som exkluderats återfinns de i tabell 1 och 2 redovisade näringsidkare som haft bruttoinkomster  
 1  
 från jordbruk och fastighet, vilket är 2,6 respektive 2,0 procent av näringsidkarna haft. Summa bruttoinkomster av jordbruk och fastighet var för dessa indivi- der ca 59,2 miljoner kronor. Kvarvarande observationer redovisar enbart bruttoinkomst av rörelse. Detta betyder dock inte att vi kan vara säkra på att bruttoinkomsterna från rörelsen enbart kommer från den konstnärliga verksamheten. Då all enskild näringsverksamhet taxeras såsom en enda verksamhet innebär det att inkomster från annan näringsverksamhet som konstnären, utöver den konstnärliga, bedriver 
  
 1  
 Med bruttoinkomster menas inkomster från försäljning och utfört arbete, samt övriga inkomster i verksamheten förutom finansiella inkomster (t.ex. räntor). Hänsyn till kostnader är således inte taget. 
  
 SOU 1997:190 
  
 49 
  
 samlas till en bruttoinkomst av rörelse. Det finns inga möjligheter från taxeringsdata att särredovisa konstnärlig och annan näringsverksamhet. Dock kan vissa poster i  
 SRU-informationen 
  ge oss vissa indikationer på att även annan rörelse än konstnärlig verksamhet redovisas i materialet. Exempel på detta diskuteras nedan. 
  
 4.2 
  
 Jämförelse mellan konstnärlig och övrig enskild näringsverksamhet 
  
 "RUTTOINKOMSTER I VERKSAMHETEN 
 Med ovanstående reservationer jämförs i detta avsnitt näringsidkare med konstnärlig respektive icke konstnärlig verksamhet. Tabell 3 redovisar bruttoinkomster för konstnärlig och icke konstnärlig verk- samhet, dvs. i den sistnämnda gruppen ingår alla enskilda närings- idkare. Dessa inkomster delades in i intervaller för att ge en översikts- bild av fördelningen av bruttoinkomster. Denna fördelning är återgiven i figur 1. Näringsidkare med konstnärlig inriktning har summa brutto- inkomst av näringsverksamhet på ca 555 miljoner kronor medan en- skild näringsverksamhet har summa bruttoinkomster av näringsverk- samhet på ca 148 miljarder kronor. Inkomstfördelningarna för båda typer av näringsidkare är skeva med tonvikt mot de lägre inkomstskik- ten; dock är det fler näringsidkare med konstnärlig inriktning som har låga inkomster jämfört med enskilda näringsidkare i stort. Enda un- dantaget från denna övervikt av lägre bruttoinkomster för konstnärerna är för gruppen näringsidkare med inga inkomster alls. Medianinkoms- terna ligger för konstnärerna på 0 kronor medan de för enskild närings- verksamhet i övrigt ligger på ca 46 000 kronor. Huruvida de skillnader som visas i figur 1 är statistiskt signifikanta kan dock inte utläsas. 
  
 –VERSKOTT 
  RESPEKTIVE UNDERSKOTT AV VERKSAMHETEN 
 Bilden blir dock något annorlunda när man ser på fördelningen över rörelseöverskott  
 2 
 , tabell 4 och figur 2. Bilden över fördelningarna av rörelseöverskott från konstnärlig och enskild näringsverksamhet upp- visar mycket små skillnader. Båda fördelningarna är skeva mot de lägre 
  
 2  
 Rörelseöverskott definieras som bruttoinkomster plus finansiella inkomster minus kostnader och bokföringsmässiga avsättningar. Blir resultatet positivt har näringsidkaren ett rörelseöverskott som skall tas upp till beskattning på dennes självdeklaration under rubriken inkomst av näringsverksamhet. Blir resultatet negativt uppstår rörelseunderskott. 
  
 50 
  
 SOU 1997:190 
  
 skikten. De skillnader som dock finns skulle med stor sannolikhet ej vara statistiskt signifikanta, varvid slutsatsen skulle vara att fördel- ningarna är lika. Summa rörelseöverskott från enskild näringsverk- samhet är 15,5 miljarder medan summan för konstnärlig verksamhet är 127,8 miljoner kronor. Snittsiffrorna av rörelseöverskott ligger dock högre för konstnärerna än för hela gruppen näringsidkare. Medianöver- skottet för konstnärer ligger på ca 21 000 kronor medan den för nä- ringsidkare i stort ligger på ca 12 000 kronor. Ett tänkbart skäl till att medianöverskottet hos konstnärerna är högre än i populationen närings- idkare skulle vara ett lägre utnyttjande av resultatutjämnade åtgärder. För att få klarhet i dessa frågor behövs en fördjupad analys av avsätt- ningarna till periodiseringsfonder, expansionsmedel och ränteför- delning. 
 I tabell 5 redovisas rörelseunderskott för konstnärlig verksamhet och enskild näringsverksamhet. Denna jämförelse visar på samma tendenser som jämförelsen av bruttoinkomster. Dock är skillnaderna något större vid jämförelsen av underskott. Konstnärlig verksamhet har en kraftig samling av underskotten i de lägre skikten. Summa rörelse- underskott inom enskild näringsverksamhet är 11,5 miljarder kronor medan konstnärlig verksamhet har summa underskott på 69,9 miljoner kronor. För de näringsidkare vars verksamhet gått med underskott ligger medianunderskottet för konstnärer på ca 21 000 kronor. För enskild näringsverksamhet ligger medianunderskottet på ca 16 000 kronor. 
 Översiktsbilden visar att konstnärer till övervägande del har lägre bruttoinkomster än hela gruppen näringsidkare. Konstnärernas närings- överskott har dock samma fördelning över näringsöverskotten som populationen enskild näringsverksamhet. Vad gäller underskotts för- delning skiljer sig dock konstnärerna mer uttalat från gruppen närings- idkare. 
  
 SOU 1997:190 
  
 51 
  
 4.3 
  
 Jämförelse mellan olika konstnärs- kategorier 
  
 I detta avsnitt jämförs olika konstnärskategorier på grundval av deras näringsuppgifter i  
 SRU-materialet. 
  Konstnärerna har delats upp i följande kategorier: 
  
 Antal 
  
 Bildkonstnärer 
  
 2 218 
  
 Keramiker, Konsthantverkare samt Textilkonstnärer (KKT) 
  
 908 
  
 Tecknare 
  
 161 
  
 Fotograf 
  
 375 
  
 Tonsättare 
  
 75 
  
 Kompositörer 
  
 129 
  
 Instrumentalister, Jazz/Folk/Rock samt Sångare (IJS) 
  
 159 
  
 Dansare och Teater (DT) 
  
 186 
  
 Film 
  
 185 
  
 Översättare 
  
 88 
  
 Dramatiker 
  
 22 
  
 Författare 
  
 529 
  
 Då enskilda grupper är små, framför allt gruppen dramatiker, kom- mer deras resultat att återges men kommenteras sparsamt. 
 "RUTTOINKOMSTER F¶R OLIKA KONSTN¤RSGRUPPER 
 Tabellerna 6 till 9 redovisar konstnärskategoriernas fördelning på bruttoinkomst. Dessa fördelningar uppvisar i stort samma mönster som visades i figur 1. Högst  
 SUMMA  
 bruttoinkomster uppvisar de största grupperna, bildkonstnärer, keramiker, konsthantverkare samt textil- konstnärer (KKT) och författare. Summan för dessa grupper är 166, 82 respektive 83 miljoner kronor. Dock ligger bildkonstnärer på låga medel- respektive medianinkomster. Samma mönster uppvisar KKT gruppen. Författarna visar en högre bruttoinkomst i median och medel- tal än båda de föregående grupperna (108 000 respektive 157 000 kronor). Jämnast fördelning av bruttoinkomster har översättare. Denna grupp redovisar en median- och genomsnittsinkomst på 149 000 re- spektive 173 000 kronor. Störst spridning av bruttoinkomsterna har kategorierna instrumentalist, jazz/folk/rock samt sångare (IJS) och film. Dessa båda kategorier visar en spridning på 318 000 för IJS och 410 000 för film. Även deras median- och medeltals siffror visar på en 
  
 52 
  
 SOU 1997:190 
  
 mycket ojämn fördelning av bruttoinkomsterna inom dessa båda grup- per. 
 3UMMA UTGIFTER KOSTNADER F¶R KONSTN¤RSGRUPPERNA 
 Verksamhetens utgifter redovisas i tabellerna 10 till 13. I utgiftsposten döljer sig utgifter för varor och material, legoarbeten och underentre- prenörer, utgifter för arbetskraft samt övriga utgifter. Finansiella utgif- ter eller avskrivningar på inventarier, maskiner eller byggnader är dock inte inkluderade i denna post. Utgiftsfördelningarna uppvisar samma skevhet i fördelningen av utgifter som för inkomsterna. Det är i de lägre utgiftsskikten de flesta näringsidkare befinner sig. Den största spridningen av utgifter återfinns, precis som för bruttoinkomsterna, i konstnärskategorierna IJS (270 000) och film (386 000). Lägst sprid- ning av utgifterna redovisas av kategorierna översättare, tecknare och författare, 61 000, 82 000 respektive 98 000 kronor. Lägst utgifter verkar kategorin översättare ha, då dess median- och medeltals siffror är 30 000 respektive 52 000 kronor. Men även grupperna bildkonst- närer, tonsättare och kompositörer verkar ha en något lägre utgiftsnivå 
 än övriga grupper. Summa utgifter är, inte oväntat, störst för de största grupperna, dvs. bildkonstnärer, KKT och författare. Dock finns en misstanke om datafel för gruppen KKT. Då denna grupp uppvisar en summa på utgifterna i samma storleksklass som deras summa på brut- toinkomster väcks misstanken om informationsfel. 
 *¤MF¶RELSE AV ¶VERSKOTT OCH UNDERSKOTT I VERKSAMHETERNA 
 Rörelsens överskott redovisas i tabellerna 14 till 17. Störst summa överskott återfinns i grupperna KKT (17,6 miljoner), bildkonstnär (25,5 miljoner) och författare (29,6 miljoner). Författarna är också bland de tre grupper med det högsta genomsnittliga överskottet. De övriga två grupperna är tecknare och översättare (den senare gruppen har median- och medelvärden på 73 000 respektive 94 000 kronor). Lägst median- och medelvärde återfinns i kategorierna bildkonstnärer och IJS. Rörelseunderskott redovisas i tabellerna 18 till 21. Fördel- ningsbilden varierar kraftigt mellan kategorierna. De värdemässigt största underskotten visas av kategorierna författare (4,4 miljoner), fotograf (5,2 miljoner), KKT (11,7 miljoner) och bildkonstnärer (40,8 miljoner). Lägst underskott, samt även lägst genomsnittliga underskott, återfinns hos IJS (1,2 miljoner totalt och medianvärde på 12 000 kro- 
  
 SOU 1997:190 
  
 53 
  
 nor). Kategorier med lägre underskott representeras av mycket få observationer, varvid deras uppgifter svårligen kan bedömas. 
 *¤MF¶RELSE AV ENSKILDA KOSTNADSPOSTER 
 Fortsättningsvis kommer jämförelsen mellan konstnärskategorierna att ske på statistik från utvalda kostnadsposter från  
 SRU-informationen. 
  Dessa poster redovisas för varje konstnärsgrupp. För varje post anges summa, medelvärde, median, standardavvikelse samt andel inom kategorin som uppgett värde för  
 SRU-posten. 
  Potter kostnadsposter (utgiftsposter) är varor och material, utgifter för hyrda lokaler, förbruk- ningsmaterial, kontorsmaterial, kostnad för hyra eller leasing av maski- ner och inventarier, kostnad för reparation och underhåll av maskiner och inventarier, kostnad för företagsförsäkringar, kostnad för frakt, transporter eller resor, avskrivningar på maskiner och inventarier. Avsättning respektive uttag från upphovsmannakonto samt saldo från kontot anges tillsammans med periodiseringsfondsavsättning och premie för pensionsförsäkring i förvärvskällan för näringsidkaren. Avslutningsvis redovisas också ränteinkomster samt ränteutgifter. Dessa redovisningar görs per konstnärskategori i tabellerna 22 till 33. 
  
 -ATERIAL 
  LOKAL F¶RBRUKNINGS OCH KONTORSMATERIAL 
 De kategorier som har de högsta kostnaderna för varor och material är KKT (14,6 miljoner), fotografer (16,5 miljoner) samt bildkonstnärer (33,4 miljoner). Utav dessa har kategorin fotograf en mediankostnad på ca 19 000 kronor. Lägsta kostnaden för varor och material i rörelsen har kategorin översättare (555 000 kronor). Kostnadsbilden för lokaler ser nästan ut på samma sätt. Gruppen fotografer har en kostnad på 6,5 miljoner kronor, medan situationen för KKT och bildkonstnärer är 10,7 respektive 27,8 miljoner kronor. Högst mediankostnad har fotografer (9 800), men bildkonstnärerna har nästan lika mycket (9 500). Lägsta totalkostnaden för lokaler har tonsättare (502 000 kronor) medan IJS har en mediankostnad på noll kronor. Även för förbrukningsmaterial och kontorsmaterial har grupperna bildkonstnärer och KKT den högsta totalkostnaden. Dock har  
 KKT-gruppen 
  den högre mediankostnaden av dessa två konstnärsgrupper. Högst mediankostnad för förbruknings- material och kontorsmaterial har dock två andra grupper, nämligen tecknare och tonsättare. 
  
 54 
  
 SOU 1997:190 
  
 (YRA LEASING SAMT REPARATION OCH UNDERH¥LL AV MASKINER OCH INVENTARIER 
 Det är enbart för ett fåtal individer inom varje konstnärsgrupp det finns uppgifter om kostnader för hyra eller leasing av respektive reparationer och underhåll av maskiner och inventarier. Dessa grupper är fotograf, kompositör, IJS, dans och teater (DT), film samt vad gäller reparationer och underhåll tonsättare. Alla dessa kategorier har dock en median- kostnad för dessa två kostnadsposter på noll kronor. Nästan hälften av fotograferna har betalt in till företagsförsäkringar. Inom övriga kate- gorier är andelen mindre. 
 RAKT TRANSPORT SAMT RESOR 
 KKT (4,6 miljoner), författare (5,5 miljoner) och bildkonstnärer (13,3 miljoner) är de kategorier med den högsta totalkostnaden för frakt, transport och resor. Sett till medianvärdet blir kostnadsbilden annor- lunda. De tre kategorierna med högst mediankostnad är tonsättare (3 800), författare (4 000) och film (5 500). Lägsta kostnaden för denna  
 Schwartzhar kategorierna IJS och kompositörer. Avskrivningar på maskiner och inventarier uppges till största del av kategorierna film, fotograf och tonsättare. Bland dessa kategorier har fotograferna den högsta totalkostnaden (3,7 miljoner) medan tonsättarna har den högsta mediankostnaden (9 800). Lägsta andelen uppgivna värden har gruppen bildkonstnärer (37,3 procent), dock har dessa individer inom kategorien en total kostnad på 4,4 miljoner kronor. 
 5PPHOVSMANNAKONTO OCH PERIODISERINGSFOND 
 För avsättningsposterna upphovsmannakonto och periodiseringsfond uppkommer vissa frågetecken. Avsättning till upphovsmannakontot ut- nyttjats mycket sparsamt av alla konstnärsgrupperna. Detsamma gäller för innestående medel på upphovsmannakontot, där avsättningarna varit små under en lång tid. Mest innestående medel har kategorierna författare (3,0 miljoner fördelat på 3,6 procent av författarna) och bildkonstnärer (15,4 miljoner fördelat på 3,9 procent av bildkonst- närerna). Den senare gruppens totala insatta medel på kontot kan dock vara en överskattning. Periodiseringsfondsavsättning utnyttjas även det av en liten andel individer inom varje kategori. Störst andel återfinns hos översättare (36,4 procent) och tecknare (38,5 procent). Dock an- vänds denna form betydligt mer än avsättning till upphovsmannakonto som intäktsutjämning över åren. 
  
 SOU 1997:190 
  
 55 
  
 Upphovsmannakonto är emellertid inte någon allmän resultatregle- rande möjlighet som står samtliga konstnärsgrupper till buds. Det krävs att avsättningen gäller upphovsrättsliga intäkter. Fotografer undantas uttryckligen. Det betyder att utövande konstnärer som musiker och skådespelare inte kan utnyttja upphovsmannakonto. Det är bildkonst- närer och författare som företrädesvis är aktuella. Det ställs även krav 
 på att intäkterna skall på visst sätt vara högre jämfört med tidigare års upphovsmannaintäkter. Vidare måste de avsatta medlen sättas in på bankkonto. Alla dessa förbehåll kan vara en förklaring till att upphovs- mannakontot inte synes användas i alltför stor utsträckning. 
 0ENSIONSF¶RS¤KRING SAMT R¤NTE INKOMSTER OCH UTGIFTER 
 Avdrag för premie till pensionsförsäkring i förvärvskällan är mycket sparsamt utnyttjat. Detta kan till viss del avspegla åldersfördelningen inom konstnärskategorin. Yngre människor tänker inte i första hand på pensionsförsäkring. Finansiella inkomster och utgifter förekommer även det mycket sparsamt. De tre kategorierna med den största före- komsten av finansiella inkomster är film (34,6 procent), fotograf (36,3 procent) samt tecknare (39,1 procent). Kategorierna för finansiella utgifter är de samma, dock i en något annan ordning. Av dessa grupper har kategorin film de största sammanlagda finansiella inkomsterna medan kategorin fotograf har den största finansiella utgifterna. 
  
 4.4 
  
 Värdefull insikt genom fördjupad analys 
  
 För att sammanfatta ger konstnärlig verksamhet som helhet lägre bruttoinkomster än vad som gäller alla enskilda näringsidkare. Sam- tidigt uppvisar de nästan samma fördelning av rörelseöverskott som övriga näringsidkare (se figur 2). Konstnärernas underskott skiljer sig dock mycket från den totala gruppen. Underskotten är generellt lägre än för enskilda näringsidkare i allmänhet. 
 För olika konstnärskategorier finns såväl skillnader som vissa lik- heter mellan grupperna. Inkomstfördelningen är i stort sett lika för alla konstnärsgrupper. Dock har bildkonstnärer den högsta totala inkomsten medan författare har den högsta genomsnittliga inkomsten. Lägsta kostnaden har översättare medan kategorierna IJS och film har den största kostnadsspridningen inom gruppen. Högsta genomsnittliga kost- naden för varor och material har gruppen fotografer. Så är även fallet för lokalkostnaderna, men för denna kostnadspost har bildkonstnärer och tecknare nästan lika stora kostnader. 
  
 56 
  
 SOU 1997:190 
  
 Lågt utnyttjande av vissa kostnadsposter kan ge indikationer om an- nan verksamhet än konstnärlig verksamhet. Eftersom näringsidkaren redovisare hela sin verksamhet i SRU- och taxeringsinformationen kan den konstnärliga verksamheten inte helt särskiljas från den övriga verksamheten. 
 Avslutningsvis skall sägas att redan denna översiktliga analys av materialet ger en intressant inblick i konstnärers näringsverksamhet. Olika kostnadsbilder ges för flera olika konstnärsgrupper. Det vore mycket önskvärt att materialet fick analyseras grundligare, så att en utförligare beskrivning av konstnärernas näringsverksamhet kan ges. Detta skulle medföra att problembilden för konstnärerna kan beskrivas tydligare. 
  
 SOU 1997:190 
  
 57 
  
 Information från Konstnärsverksamhet 
 4ABELL )NKOMSTER FR¥N JORDBRUK 
  
 Brutto inkomst 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 5135 
  
 97,6 
  
 0 - 25.000 
  
 52 
  
 1,0 
  
 25.000 - 50.000 
  
 24 
  
 0,5 
  
 50.000 - 100.000 
  
 12 
  
 0,2 
  
 100.000 - 500.000 
  
 36 
  
 0,7 
  
 500.000 - 1.000.000 
  
 1 
  
 0,0 
  
 1.000.000 - 
  
 3 
  
 0,1 
  
 3UMMA 
  
 5263 
  
 100,1 
  
 3UMMA +R 
  
 15 246 212 
  
 -EDELTAL 
  
 2 897 
  
 -EDIAN 
  
 - 
  
 3TANDARDAVVIKELSE 
  
 44 890 
  
 4ABELL )NKOMSTER FR¥N FASTIGHET 
  
 Brutto inkomst 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 5156 
  
 98,0 
  
 0 - 25.000 
  
 34 
  
 0,6 
  
 25.000 - 50.000 
  
 15 
  
 0,3 
  
 50.000 - 100.000 
  
 18 
  
 0,3 
  
 100.000 - 500.000 
  
 22 
  
 0,4 
  
 500.000 - 1.000.000 
  
 4 
  
 0,1 
  
 1.000.000 - 
  
 14 
  
 0,3 
  
 3UMMA 
  
 5263 
  
 100 
  
 3UMMA +R 
  
 43 916 592 
  
 -EDELTAL 
  
 8 344 
  
 -EDIAN 
  
 0 
  
 3TANDARDAVVIKELSE 
  
 142 783 
  
 58 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL )NFORMATION FR¥N +ONSTN¤RER 
  
 Fördelning för 
  
 Fördelning hos enskild 
  
 konstnärer 
  
 näringsverksamhet totalt. 
  
 Brutto inkomster Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Procent 
  
 0 
  
 531 
  
 10,5 
  
 21,8 
  
 0 - 20 
  
 1067 
  
 21,2 
  
 18,3 
  
 20 
  
 - 40 
  
 712 
  
 14,1 
  
 8,6 
  
 40 
  
 - 60 
  
 473 
  
 9,4 
  
 5,8 
  
 60 
  
 - 80 
  
 311 
  
 6,2 
  
 4,4 
  
 80 - 100 
  
 313 
  
 6,2 
  
 3,5 
  
 100 
  
 - 150 
  
 482 
  
 9,6 
  
 6,8 
  
 150 
  
 - 200 
  
 347 
  
 6,9 
  
 4,8 
  
 200 
  
 - 250 
  
 202 
  
 4,0 
  
 3,4 
  
 250 
  
 - 300 
  
 156 
  
 3,1 
  
 2,6 
  
 300 
  
 - 350 
  
 114 
  
 2,3 
  
 2,1 
  
 350 
  
 - 400 
  
 75 
  
 1,5 
  
 1,8 
  
 400 
  
 - 450 
  
 59 
  
 1,2 
  
 1,5 
  
 450 
  
 - 500 
  
 32 
  
 0,6 
  
 1,4 
  
 500 
  
 - 600 
  
 55 
  
 1,1 
  
 2,3 
  
 600 
  
 - 700 
  
 35 
  
 0,7 
  
 1,7 
  
 700 
  
 - 800 
  
 19 
  
 0,4 
  
 1,3 
  
 800 
  
 - 900 
  
 12 
  
 0,2 
  
 1,1 
  
 900 - 1.000 
  
 7 
  
 0,1 
  
 0,9 
  
 1.000 - 10.000 
  
 33 
  
 0,7 
  
 5,7 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 Boyd 
  
 100,0 
  
 99,9 
  
 3UMMA +R 
  
 555 370 887 
  
 148 200 000 000 
  
 -EDELTAL 
  
 110 302 
  
 248 936 
  
 -EDIAN 
  
 0 
  
 45 670 
  
 3TANDARDAVVIKELSE 
  
 208 792 
  
 2 770 401 
  
 0,0 
  
 5,0 
  
 10,0 
  
 15,0 
  
 20,0 
  
 25,0 
  
 1 Figur 
  
 1997:190 SOU 
  
 0 
  
 0 - 20 
  
 20 - 40 
  
 40 - 60 
  
 60 - 80 
  
 80 
  
 - 100 
  
 100 
  
 - 150 
  
 150 
  
 - 200 
  
 200 
  
 - 250 
  
 250 
  
 - 300 
  
 300 
  
 - 350 
  
 350 
  
 - 400 
  
 400 
  
 - 450 
  
 450 
  
 - 500 
  
 500 
  
 - 600 
  
 600 
  
 - 700 
  
 700 
  
 - 800 
  
 800 
  
 - 900 
  
 900 - 1.000 
  
 1.000 - 10.000 
  
 10.000 - 50.000 
  
 50.000 - 100.000 
  
 100.000 - 
  
 Procent .totalt 
  
 näringsverksamhet enskild hos Fördelning 
  
 Procent konstnärer för Fördelning 
  
 59 
  
 60 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL )NFORMATION FR¥N +ONSTN¤RER 
  
 Fördelning 
  
 för 
  
 Fördelning hos enskild 
  
 konstnärer 
  
 näringsverksamhet totalt. 
  
 Rörelse överskott Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Procent 
  
 0 
  
 371 
  
 12,7 
  
 18,8 
  
 0 - 20 
  
 1077 
  
 36,9 
  
 38,1 
  
 20 
  
 - 
  
 40 
  
 455 
  
 15,6 
  
 11,2 
  
 40 
  
 - 
  
 60 
  
 285 
  
 9,8 
  
 7,4 
  
 60 
  
 - 
  
 80 
  
 194 
  
 6,6 
  
 5,8 
  
 80 - 100 
  
 131 
  
 4,5 
  
 4,4 
  
 100 
  
 - 
  
 150 
  
 215 
  
 7,4 
  
 7,5 
  
 150 
  
 - 
  
 200 
  
 97 
  
 3,3 
  
 3,7 
  
 200 
  
 - 
  
 250 
  
 62 
  
 2,1 
  
 1,9 
  
 250 
  
 - 
  
 300 
  
 16 
  
 0,5 
  
 0,6 
  
 300 
  
 - 
  
 350 
  
 5 
  
 0,2 
  
 0,3 
  
 350 
  
 - 
  
 400 
  
 5 
  
 0,2 
  
 0,1 
  
 400 
  
 - 
  
 450 
  
 3 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 450 
  
 - 
  
 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 500 
  
 - 
  
 600 
  
 1 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 600 
  
 - 
  
 700 
  
 2 
  
 0,1 
  
 0,1 
  
 700 
  
 - 
  
 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 
  
 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 10.000 
  
 - 
  
 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 2919 
  
 100,0 
  
 100,2 
  
 3UMMA +R 
  
 127 800 000 
  
 15 540 000 000 
  
 -EDELTAL 
  
 43 782 
  
 41 646 
  
 -EDIAN 
  
 20 588 
  
 12 259 
  
 3TANDARDAVVIKELSE 
  
 60 491 
  
 214 555 
  
 SOU 1997:190 
  
 61 
  
 Figur 2 
  
 40,0 
  
 35,0 
  
 30,0 
  
 25,0 
  
 20,0 
  
 15,0 
  
 10,0 
  
 5,0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 - 20 
  
 - 40 
  
 - 60 
  
 - 80 
  
 100 
  
 150 
  
 200 
  
 250 
  
 300 
  
 350 
  
 400 
  
 450 
  
 500 
  
 600 
  
 700 
  
 800 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 - 
  
 100 - 
  
 150 - 
  
 200 - 
  
 250 - 
  
 300 - 
  
 350 - 
  
 400 - 
  
 450 - 
  
 500 - 
  
 600 - 
  
 700 - 
  
 +KR 
  
  Fördelning för konstnärer Procent 
  
  Fördelning hos enskild näringsverksamhet totalt. Procent 
  
 62 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL )NFORMATION FR¥N KONSTN¤RER 
  
 Fördelning hos enskild 
  
 näringsverksamhet totalt. 
  
 Rörelse underskott Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Procent 
  
 0 - 20 
  
 1015 
  
 47,9 
  
 56,2 
  
 20 
  
 - 40 
  
 579 
  
 27,3 
  
 16,0 
  
 40 
  
 - 60 
  
 231 
  
 10,9 
  
 8,5 
  
 60 
  
 - 80 
  
 115 
  
 5,4 
  
 4,8 
  
 80 - 100 
  
 66 
  
 3,1 
  
 3,5 
  
 100 
  
 - 150 
  
 68 
  
 3,2 
  
 4,6 
  
 150 
  
 - 200 
  
 24 
  
 1,1 
  
 2,2 
  
 200 
  
 - 250 
  
 7 
  
 0,3 
  
 1,2 
  
 250 
  
 - 300 
  
 6 
  
 0,3 
  
 0,7 
  
 300 
  
 - 350 
  
 7 
  
 0,3 
  
 0,4 
  
 350 
  
 - 400 
  
 1 
  
 0,0 
  
 0,3 
  
 400 
  
 - 450 
  
 1 
  
 0,0 
  
 0,2 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,2 
  
 500 
  
 - 600 
  
 1 
  
 0,0 
  
 0,3 
  
 600 
  
 - 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,2 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 1.000 - 10.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,4 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 2121 
  
 99,8 
  
 100,0 
  
 3UMMA +R 
  
 69 895 981 
  
 11 500 000 000 
  
 -EDELTAL 
  
 32 954 
  
 51 382 
  
 -EDIAN 
  
 20 944 
  
 15 677 
  
 3TANDARDAVVIKELSE 
  
 41 971 
  
 697 261 
  
 SOU 1997:190 
  
 63 
  
 4ABELL 
  
 Keramiker, 
  
 Konsthantverkare, 
  
 Kategori 
  
 Bildkonstnär 
  
 textilkonstnär 
  
 Tecknare 
  
 Brutto inkomster Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 282 
  
 12,7 
  
 90 
  
 9,9 
  
 14 
  
 8,7 
  
 0 - 20 
  
 593 
  
 26,7 
  
 192 
  
 21,1 
  
 15 
  
 9,3 
  
 20 
  
 - 40 
  
 369 
  
 16,6 
  
 151 
  
 16,6 
  
 20 
  
 12,4 
  
 40 
  
 - 60 
  
 228 
  
 10,3 
  
 85 
  
 9,4 
  
 8 
  
 5,0 
  
 60 
  
 - 80 
  
 138 
  
 6,2 
  
 74 
  
 8,1 
  
 8 
  
 5,0 
  
 80 - 100 
  
 133 
  
 6,0 
  
 58 
  
 6,4 
  
 6 
  
 3,7 
  
 100 
  
 - 150 
  
 178 
  
 8,0 
  
 93 
  
 10,2 
  
 21 
  
 13,0 
  
 150 
  
 - 200 
  
 111 
  
 5,0 
  
 57 
  
 6,3 
  
 20 
  
 12,4 
  
 200 
  
 - 250 
  
 62 
  
 2,8 
  
 29 
  
 3,2 
  
 12 
  
 7,5 
  
 250 
  
 - 300 
  
 37 
  
 1,7 
  
 24 
  
 2,6 
  
 5 
  
 3,1 
  
 300 
  
 - 350 
  
 26 
  
 1,2 
  
 16 
  
 1,8 
  
 12 
  
 7,5 
  
 350 
  
 - 400 
  
 19 
  
 0,9 
  
 9 
  
 1,0 
  
 3 
  
 1,9 
  
 400 
  
 - 450 
  
 8 
  
 0,4 
  
 9 
  
 1,0 
  
 3 
  
 1,9 
  
 450 
  
 - 500 
  
 5 
  
 0,2 
  
 6 
  
 0,7 
  
 1 
  
 0,6 
  
 500 
  
 - 600 
  
 6 
  
 0,3 
  
 3 
  
 0,3 
  
 6 
  
 3,7 
  
 600 
  
 - 700 
  
 11 
  
 0,5 
  
 3 
  
 0,3 
  
 4 
  
 2,5 
  
 700 
  
 - 800 
  
 2 
  
 0,1 
  
 3 
  
 0,3 
  
 2 
  
 1,2 
  
 800 
  
 - 900 
  
 2 
  
 0,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3 
  
 0,3 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 8 
  
 0,4 
  
 3 
  
 0,3 
  
 1 
  
 0,6 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 2218 
  
 100,1 
  
 908 
  
 99,8 
  
 161 
  
 100,0 
  
 165 880 000 
  
 82 329 674 
  
 27 558 471 
  
 74 788 
  
 90 671 
  
 171 170 
  
 31 346 
  
 43 958 
  
 119 420 
  
 190 566 
  
 134 803 
  
 185 706 
  
 64 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Kategori 
  
 Fotograf 
  
 Tonsättare 
  
 Kompositör 
  
 Brutto inkomster Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 36 
  
 9,6 
  
 3 
  
 4,0 
  
 11 
  
 8,5 
  
 0 - 20 
  
 58 
  
 15,5 
  
 13 
  
 17,3 
  
 24 
  
 18,6 
  
 20 
  
 - 40 
  
 36 
  
 9,6 
  
 10 
  
 13,3 
  
 21 
  
 16,3 
  
 40 
  
 - 60 
  
 24 
  
 6,4 
  
 8 
  
 10,7 
  
 14 
  
 10,9 
  
 60 
  
 - 80 
  
 16 
  
 4,3 
  
 4 
  
 5,3 
  
 10 
  
 7,8 
  
 80 - 100 
  
 25 
  
 6,7 
  
 3 
  
 4,0 
  
 7 
  
 5,4 
  
 100 
  
 - 150 
  
 40 
  
 10,7 
  
 14 
  
 18,7 
  
 10 
  
 7,8 
  
 150 
  
 - 200 
  
 27 
  
 7,2 
  
 6 
  
 8,0 
  
 12 
  
 9,3 
  
 200 
  
 - 250 
  
 19 
  
 5,1 
  
 2 
  
 2,7 
  
 3 
  
 2,3 
  
 250 
  
 - 300 
  
 18 
  
 4,8 
  
 3 
  
 4,0 
  
 6 
  
 4,7 
  
 300 
  
 - 350 
  
 15 
  
 4,0 
  
 2 
  
 2,7 
  
 4 
  
 3,1 
  
 350 
  
 - 400 
  
 11 
  
 2,9 
  
 2 
  
 2,7 
  
 2 
  
 1,6 
  
 400 
  
 - 450 
  
 7 
  
 1,9 
  
 2 
  
 2,7 
  
 1 
  
 0,8 
  
 450 
  
 - 500 
  
 7 
  
 1,9 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 500 
  
 - 600 
  
 14 
  
 3,7 
  
 1 
  
 1,3 
  
 1 
  
 0,8 
  
 600 
  
 - 700 
  
 7 
  
 1,9 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,8 
  
 700 
  
 - 800 
  
 3 
  
 0,8 
  
 1 
  
 1,3 
  
 0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 900 
  
 2 
  
 0,5 
  
 1 
  
 1,3 
  
 1 
  
 0,8 
  
 900 - 1.000 
  
 2 
  
 0,5 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 8 
  
 2,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,8 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 375 
  
 100,1 
  
 75 
  
 100,0 
  
 129 
  
 100,3 
  
 69 286 847 
  
 9 831 301 
  
 14 061 287 
  
 184 765 
  
 131 084 
  
 109 002 
  
 93 000 
  
 78 037 
  
 51 804 
  
 260 524 
  
 164 817 
  
 156 401 
  
 SOU 1997:190 
  
 65 
  
 4ABELL 
  
 Instrumentalist, 
  
 Jazz/Folk/Rock, 
  
 Kategori 
  
 Sångare 
  
 Dansare, Teater 
  
 Film 
  
 Brutto inkomster Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 18 
  
 11,3 
  
 24 
  
 12,9 
  
 23 
  
 12,4 
  
 0 - 20 
  
 32 
  
 20,1 
  
 33 
  
 17,7 
  
 19 
  
 10,3 
  
 20 
  
 - 40 
  
 20 
  
 12,6 
  
 15 
  
 8,1 
  
 13 
  
 7,0 
  
 40 
  
 - 60 
  
 22 
  
 13,8 
  
 18 
  
 9,7 
  
 15 
  
 8,1 
  
 60 
  
 - 80 
  
 10 
  
 6,3 
  
 12 
  
 6,5 
  
 12 
  
 6,5 
  
 80 - 100 
  
 13 
  
 8,2 
  
 12 
  
 6,5 
  
 15 
  
 8,1 
  
 100 
  
 - 150 
  
 14 
  
 8,8 
  
 9 
  
 4,8 
  
 13 
  
 7,0 
  
 150 
  
 - 200 
  
 8 
  
 5,0 
  
 20 
  
 10,8 
  
 14 
  
 7,6 
  
 200 
  
 - 250 
  
 5 
  
 3,1 
  
 13 
  
 7,0 
  
 13 
  
 7,0 
  
 250 
  
 - 300 
  
 7 
  
 4,4 
  
 8 
  
 4,3 
  
 10 
  
 5,4 
  
 300 
  
 - 350 
  
 1 
  
 0,6 
  
 6 
  
 3,2 
  
 3 
  
 1,6 
  
 350 
  
 - 400 
  
 2 
  
 1,3 
  
 1 
  
 0,5 
  
 7 
  
 3,8 
  
 400 
  
 - 450 
  
 2 
  
 1,3 
  
 2 
  
 1,1 
  
 6 
  
 3,2 
  
 450 
  
 - 500 
  
 1 
  
 0,6 
  
 2 
  
 1,1 
  
 5 
  
 2,7 
  
 500 
  
 - 600 
  
 2 
  
 1,3 
  
 2 
  
 1,1 
  
 4 
  
 2,2 
  
 600 
  
 - 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 1,1 
  
 4 
  
 2,2 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 1,1 
  
 5 
  
 2,7 
  
 800 
  
 - 900 
  
 1 
  
 0,6 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,5 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 1 
  
 0,6 
  
 4 
  
 2,2 
  
 4 
  
 2,2 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 159 
  
 99,9 
  
 186 
  
 100,2 
  
 185 
  
 100,0 
  
 18 063 740 
  
 27 873 268 
  
 39 456 821 
  
 113 608 
  
 149 856 
  
 213 280 
  
 48 714 
  
 64 542 
  
 89 761 
  
 317 509 
  
 253 675 
  
 410 190 
  
 66 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Kategori 
  
 Översättare 
  
 Dramatiker 
  
 Författare 
  
 Brutto inkomster Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 3 
  
 3,4 
  
 1 
  
 4,5 
  
 26 
  
 4,9 
  
 0 - 20 
  
 3 
  
 3,4 
  
 3 
  
 13,6 
  
 82 
  
 15,5 
  
 20 
  
 - 
  
 40 
  
 6 
  
 6,8 
  
 1 
  
 4,5 
  
 51 
  
 9,6 
  
 40 
  
 - 
  
 60 
  
 9 
  
 10,2 
  
 6 
  
 27,3 
  
 41 
  
 7,8 
  
 60 
  
 - 
  
 80 
  
 3 
  
 3,4 
  
 4 
  
 18,2 
  
 24 
  
 4,5 
  
 80 - 100 
  
 5 
  
 5,7 
  
 3 
  
 13,6 
  
 30 
  
 5,7 
  
 100 
  
 - 
  
 150 
  
 15 
  
 17,0 
  
 2 
  
 9,1 
  
 71 
  
 13,4 
  
 150 
  
 - 
  
 200 
  
 16 
  
 18,2 
  
 0 
  
 0,0 
  
 53 
  
 10,0 
  
 200 
  
 - 
  
 250 
  
 5 
  
 5,7 
  
 1 
  
 4,5 
  
 37 
  
 7,0 
  
 250 
  
 - 
  
 300 
  
 13 
  
 14,8 
  
 0 
  
 0,0 
  
 25 
  
 4,7 
  
 300 
  
 - 
  
 350 
  
 3 
  
 3,4 
  
 0 
  
 0,0 
  
 25 
  
 4,7 
  
 350 
  
 - 
  
 400 
  
 4 
  
 4,5 
  
 0 
  
 0,0 
  
 15 
  
 2,8 
  
 400 
  
 - 
  
 450 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 4,5 
  
 19 
  
 3,6 
  
 450 
  
 - 
  
 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 5 
  
 0,9 
  
 500 
  
 - 
  
 600 
  
 2 
  
 2,3 
  
 0 
  
 0,0 
  
 13 
  
 2,5 
  
 600 
  
 - 
  
 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3 
  
 0,6 
  
 700 
  
 - 
  
 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,2 
  
 800 
  
 - 
  
 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 5 
  
 0,9 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,2 
  
 1.000 - 10.000 
  
 1 
  
 1,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 0,4 
  
 10.000 
  
 - 
  
 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 88 
  
 99,9 
  
 22 
  
 99,8 
  
 529 
  
 99,9 
  
 3UMMA +R 
  
 15 188 735 
  
 2 942 623 
  
 82 898 524 
  
 -EDELTAL 
  
 172 599 
  
 133 756 
  
 156 708 
  
 -EDIAN 
  
 149 142 
  
 98 712 
  
 108 250 
  
 3TANDARDAVVIKELSE 
  
 150 100 
  
 121 213 
  
 172 716 
  
 SOU 1997:190 
  
 67 
  
 4ABELL 
  
 Keramiker, 
  
 Konsthantverkare, 
  
 Kategori 
  
 Bildkonstnär 
  
 textilkonstnär 
  
 Tecknare 
  
 Rörelse utgifter Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 55 
  
 2,5 
  
 36 
  
 4,0 
  
 10 
  
 6,2 
  
 0 - 20 
  
 407 
  
 18,3 
  
 150 
  
 16,5 
  
 23 
  
 14,3 
  
 20 
  
 - 40 
  
 636 
  
 28,7 
  
 244 
  
 26,9 
  
 32 
  
 19,9 
  
 40 
  
 - 60 
  
 414 
  
 18,7 
  
 176 
  
 19,4 
  
 20 
  
 12,4 
  
 60 
  
 - 80 
  
 224 
  
 10,1 
  
 98 
  
 10,8 
  
 21 
  
 13,0 
  
 80 - 100 
  
 145 
  
 6,5 
  
 60 
  
 6,6 
  
 15 
  
 9,3 
  
 100 
  
 - 150 
  
 197 
  
 8,9 
  
 73 
  
 8,0 
  
 24 
  
 14,9 
  
 150 
  
 - 200 
  
 69 
  
 3,1 
  
 30 
  
 3,3 
  
 6 
  
 3,7 
  
 200 
  
 - 250 
  
 20 
  
 0,9 
  
 13 
  
 1,4 
  
 2 
  
 1,2 
  
 250 
  
 - 300 
  
 13 
  
 0,6 
  
 8 
  
 0,9 
  
 2 
  
 1,2 
  
 300 
  
 - 350 
  
 11 
  
 0,5 
  
 4 
  
 0,4 
  
 5 
  
 3,1 
  
 350 
  
 - 400 
  
 6 
  
 0,3 
  
 3 
  
 0,3 
  
 0 
  
 0,0 
  
 400 
  
 - 450 
  
 8 
  
 0,4 
  
 3 
  
 0,3 
  
 0 
  
 0,0 
  
 450 
  
 - 500 
  
 2 
  
 0,1 
  
 4 
  
 0,4 
  
 0 
  
 0,0 
  
 500 
  
 - 600 
  
 4 
  
 0,2 
  
 1 
  
 0,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 600 
  
 - 700 
  
 1 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,1 
  
 1 
  
 0,6 
  
 700 
  
 - 800 
  
 1 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 0,2 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 
  
 5 
  
 0,2 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 2218 
  
 100,0 
  
 908 
  
 99,8 
  
 161 
  
 99,8 
  
 138 390 000 
  
 82 329 674 
  
 12 224 345 
  
 62 395 
  
 90 671 
  
 75 928 
  
 40 404 
  
 43 958 
  
 54 014 
  
 108 291 
  
 134 804 
  
 81 740 
  
 68 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Kategori 
  
 Fotograf 
  
 Tonsättare 
  
 Kompositör 
  
 Rörelse utgifter Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 20 
  
 5,3 
  
 2 
  
 2,7 
  
 19 
  
 14,7 
  
 0 - 20 
  
 44 
  
 11,7 
  
 13 
  
 17,3 
  
 27 
  
 20,9 
  
 20 
  
 - 40 
  
 60 
  
 16,0 
  
 28 
  
 37,3 
  
 20 
  
 15,5 
  
 40 
  
 - 60 
  
 41 
  
 10,9 
  
 9 
  
 12,0 
  
 15 
  
 11,6 
  
 60 
  
 - 80 
  
 43 
  
 11,5 
  
 5 
  
 6,7 
  
 13 
  
 10,1 
  
 80 - 100 
  
 32 
  
 8,5 
  
 6 
  
 8,0 
  
 10 
  
 7,8 
  
 100 
  
 - 150 
  
 42 
  
 11,2 
  
 7 
  
 9,3 
  
 15 
  
 11,6 
  
 150 
  
 - 200 
  
 32 
  
 8,5 
  
 2 
  
 2,7 
  
 4 
  
 3,1 
  
 200 
  
 - 250 
  
 18 
  
 4,8 
  
 1 
  
 1,3 
  
 1 
  
 0,8 
  
 250 
  
 - 300 
  
 13 
  
 3,5 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 300 
  
 - 350 
  
 6 
  
 1,6 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,8 
  
 350 
  
 - 400 
  
 6 
  
 1,6 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,8 
  
 400 
  
 - 450 
  
 4 
  
 1,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 1,3 
  
 0 
  
 0,0 
  
 500 
  
 - 600 
  
 5 
  
 1,3 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 1,6 
  
 600 
  
 - 700 
  
 2 
  
 0,5 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 700 
  
 - 800 
  
 3 
  
 0,8 
  
 1 
  
 1,3 
  
 1 
  
 0,8 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 
  
 4 
  
 1,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 375 
  
 99,9 
  
 75 
  
 99,9 
  
 129 
  
 100,1 
  
 46 062 790 
  
 4 912 731 
  
 8 520 724 
  
 122 834 
  
 65 503 
  
 66 052 
  
 72 455 
  
 35 407 
  
 38 067 
  
 185 905 
  
 105 996 
  
 105 688 
  
 SOU 1997:190 
  
 69 
  
 4ABELL 
  
 Instrumentalist, 
  
 Jazz/Folk/Rock, 
  
 Kategori 
  
 Sångare 
  
 Dansare, Teater 
  
 Film 
  
 Rörelse utgifter Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 15 
  
 9,4 
  
 16 
  
 8,6 
  
 14 
  
 7,6 
  
 0 - 20 
  
 52 
  
 32,7 
  
 43 
  
 23,1 
  
 26 
  
 14,1 
  
 20 
  
 - 40 
  
 19 
  
 11,9 
  
 34 
  
 18,3 
  
 28 
  
 15,1 
  
 40 
  
 - 60 
  
 22 
  
 13,8 
  
 21 
  
 11,3 
  
 22 
  
 11,9 
  
 60 
  
 - 80 
  
 13 
  
 8,2 
  
 19 
  
 10,2 
  
 21 
  
 11,4 
  
 80 - 100 
  
 10 
  
 6,3 
  
 11 
  
 5,9 
  
 11 
  
 5,9 
  
 100 
  
 - 150 
  
 12 
  
 7,5 
  
 19 
  
 10,2 
  
 26 
  
 14,1 
  
 150 
  
 - 200 
  
 4 
  
 2,5 
  
 7 
  
 3,8 
  
 11 
  
 5,9 
  
 200 
  
 - 250 
  
 7 
  
 4,4 
  
 4 
  
 2,2 
  
 6 
  
 3,2 
  
 250 
  
 - 300 
  
 2 
  
 1,3 
  
 1 
  
 0,5 
  
 4 
  
 2,2 
  
 300 
  
 - 350 
  
 2 
  
 1,3 
  
 0 
  
 0,0 
  
 7 
  
 3,8 
  
 350 
  
 - 400 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3 
  
 1,6 
  
 0 
  
 0,0 
  
 400 
  
 - 450 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 1,1 
  
 2 
  
 1,1 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,5 
  
 500 
  
 - 600 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,5 
  
 600 
  
 - 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 1,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,5 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 1,1 
  
 1 
  
 0,5 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,5 
  
 1 
  
 0,5 
  
 1.000 - 
  
 1 
  
 0,6 
  
 1 
  
 0,5 
  
 2 
  
 1,1 
  
 3UMMA 
  
 159 
  
 99,9 
  
 186 
  
 100,0 
  
 185 
  
 99,9 
  
 12 089 338 
  
 17 604 714 
  
 25 660 395 
  
 76 034 
  
 94 649 
  
 138 705 
  
 27 194 
  
 39 996 
  
 61 239 
  
 270 281 
  
 206 406 
  
 385 685 
  
 70 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Kategori 
  
 Översättare 
  
 Dramatiker 
  
 Författare 
  
 Rörelse utgifter Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 1 
  
 1,1 
  
 1 
  
 4,5 
  
 23 
  
 4,3 
  
 0 - 20 
  
 28 
  
 31,8 
  
 4 
  
 18,2 
  
 137 
  
 25,9 
  
 20 
  
 - 40 
  
 21 
  
 23,9 
  
 6 
  
 27,3 
  
 111 
  
 21,0 
  
 40 
  
 - 60 
  
 17 
  
 19,3 
  
 4 
  
 18,2 
  
 61 
  
 11,5 
  
 60 
  
 - 80 
  
 5 
  
 5,7 
  
 2 
  
 9,1 
  
 47 
  
 8,9 
  
 80 - 100 
  
 3 
  
 3,4 
  
 3 
  
 13,6 
  
 37 
  
 7,0 
  
 100 
  
 - 150 
  
 5 
  
 5,7 
  
 1 
  
 4,5 
  
 41 
  
 7,8 
  
 150 
  
 - 200 
  
 5 
  
 5,7 
  
 1 
  
 4,5 
  
 28 
  
 5,3 
  
 200 
  
 - 250 
  
 1 
  
 1,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 13 
  
 2,5 
  
 250 
  
 - 300 
  
 1 
  
 1,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 10 
  
 1,9 
  
 300 
  
 - 350 
  
 1 
  
 1,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 9 
  
 1,7 
  
 350 
  
 - 400 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 6 
  
 1,1 
  
 400 
  
 - 450 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,2 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,2 
  
 500 
  
 - 600 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,2 
  
 600 
  
 - 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,2 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 0,4 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 88 
  
 99,9 
  
 22 
  
 99,9 
  
 529 
  
 100,1 
  
 4 545 012 
  
 1 126 228 
  
 38 585 697 
  
 51 648 
  
 51 192 
  
 72 941 
  
 29 747 
  
 37 852 
  
 39 034 
  
 61 444 
  
 45 101 
  
 98 180 
  
 SOU 1997:190 
  
 71 
  
 4ABELL 
  
 Keramiker, 
  
 Konsthantverkare, 
  
 Kategori 
  
 Bildkonstnär 
  
 textilkonstnär 
  
 Tecknare 
  
 Rörelse överskott Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 174 
  
 17,5 
  
 58 
  
 11,6 
  
 10 
  
 7,6 
  
 0 - 20 
  
 438 
  
 44,0 
  
 186 
  
 37,1 
  
 26 
  
 19,8 
  
 20 
  
 - 40 
  
 164 
  
 16,5 
  
 107 
  
 21,4 
  
 16 
  
 12,2 
  
 40 
  
 - 60 
  
 93 
  
 9,3 
  
 58 
  
 11,6 
  
 8 
  
 6,1 
  
 60 
  
 - 80 
  
 54 
  
 5,4 
  
 31 
  
 6,2 
  
 19 
  
 14,5 
  
 80 - 100 
  
 27 
  
 2,7 
  
 21 
  
 4,2 
  
 12 
  
 9,2 
  
 100 
  
 - 150 
  
 32 
  
 3,2 
  
 25 
  
 5,0 
  
 22 
  
 16,8 
  
 150 
  
 - 200 
  
 10 
  
 1,0 
  
 10 
  
 2,0 
  
 11 
  
 8,4 
  
 200 
  
 - 250 
  
 2 
  
 0,2 
  
 3 
  
 0,6 
  
 6 
  
 4,6 
  
 250 
  
 - 300 
  
 1 
  
 0,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,8 
  
 300 
  
 - 350 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,2 
  
 0 
  
 0,0 
  
 350 
  
 - 400 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,2 
  
 0 
  
 0,0 
  
 400 
  
 - 450 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 500 
  
 - 600 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 600 
  
 - 700 
  
 1 
  
 0,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 996 
  
 100,0 
  
 501 
  
 100,1 
  
 131 
  
 100,0 
  
 25 501 414 
  
 17 616 293 
  
 9 774 343 
  
 25 604 
  
 35 162 
  
 74 613 
  
 11 676 
  
 21 317 
  
 66 686 
  
 37 787 
  
 44 567 
  
 65 274 
  
 72 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Kategori 
  
 Fotograf 
  
 Tonsättare 
  
 Kompositör 
  
 Rörelse överskott Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 25 
  
 10,4 
  
 3 
  
 5,6 
  
 10 
  
 10,5 
  
 0 - 20 
  
 75 
  
 31,3 
  
 22 
  
 40,7 
  
 47 
  
 49,5 
  
 20 
  
 - 40 
  
 31 
  
 12,9 
  
 10 
  
 18,5 
  
 18 
  
 18,9 
  
 40 
  
 - 60 
  
 33 
  
 13,8 
  
 5 
  
 9,3 
  
 4 
  
 4,2 
  
 60 
  
 - 80 
  
 18 
  
 7,5 
  
 5 
  
 9,3 
  
 5 
  
 5,3 
  
 80 - 100 
  
 9 
  
 3,8 
  
 2 
  
 3,7 
  
 4 
  
 4,2 
  
 100 
  
 - 150 
  
 24 
  
 10,0 
  
 4 
  
 7,4 
  
 4 
  
 4,2 
  
 150 
  
 - 200 
  
 9 
  
 3,8 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 1,1 
  
 200 
  
 - 250 
  
 14 
  
 5,8 
  
 2 
  
 3,7 
  
 1 
  
 1,1 
  
 250 
  
 - 300 
  
 1 
  
 0,4 
  
 1 
  
 1,9 
  
 1 
  
 1,1 
  
 300 
  
 - 350 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 350 
  
 - 400 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 400 
  
 - 450 
  
 1 
  
 0,4 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 500 
  
 - 600 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 600 
  
 - 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 240 
  
 100,1 
  
 54 
  
 100,1 
  
 95 
  
 100,1 
  
 13 343 774 
  
 2 483 830 
  
 2 866 816 
  
 55 599 
  
 45 997 
  
 30 177 
  
 31 376 
  
 24 962 
  
 10 107 
  
 67 433 
  
 59 242 
  
 48 155 
  
 SOU 1997:190 
  
 73 
  
 4ABELL 
  
 Instrumentalist, 
  
 Jazz/Folk/Rock, 
  
 Kategori 
  
 Sångare 
  
 Dansare, Teater 
  
 Film 
  
 Rörelse överskott Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 24 
  
 20,3 
  
 16 
  
 11,9 
  
 17 
  
 12,7 
  
 0 - 20 
  
 66 
  
 55,9 
  
 51 
  
 37,8 
  
 35 
  
 26,1 
  
 20 
  
 - 40 
  
 9 
  
 7,6 
  
 20 
  
 14,8 
  
 25 
  
 18,7 
  
 40 
  
 - 60 
  
 3 
  
 2,5 
  
 11 
  
 8,1 
  
 9 
  
 6,7 
  
 60 
  
 - 80 
  
 3 
  
 2,5 
  
 9 
  
 6,7 
  
 9 
  
 6,7 
  
 80 - 100 
  
 6 
  
 5,1 
  
 5 
  
 3,7 
  
 7 
  
 5,2 
  
 100 
  
 - 150 
  
 2 
  
 1,7 
  
 10 
  
 7,4 
  
 14 
  
 10,4 
  
 150 
  
 - 200 
  
 3 
  
 2,5 
  
 4 
  
 3,0 
  
 9 
  
 6,7 
  
 200 
  
 - 250 
  
 2 
  
 1,7 
  
 6 
  
 4,4 
  
 6 
  
 4,5 
  
 250 
  
 - 300 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 1,5 
  
 2 
  
 1,5 
  
 300 
  
 - 350 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 350 
  
 - 400 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,7 
  
 1 
  
 0,7 
  
 400 
  
 - 450 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 500 
  
 - 600 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 600 
  
 - 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 118 
  
 99,8 
  
 135 
  
 100,0 
  
 134 
  
 99,9 
  
 2 815 258 
  
 6 604 811 
  
 8 299 070 
  
 23 858 
  
 48 925 
  
 61 933 
  
 4 332 
  
 21 234 
  
 33 459 
  
 46 715 
  
 70 417 
  
 74 359 
  
 74 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Kategori 
  
 Översättare 
  
 Dramatiker 
  
 Författare 
  
 Rörelse överskott Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 
  
 2 
  
 2,5 
  
 8 
  
 40,0 
  
 32 
  
 7,7 
  
 0 - 20 
  
 10 
  
 12,5 
  
 3 
  
 15,0 
  
 113 
  
 27,2 
  
 20 
  
 - 40 
  
 10 
  
 12,5 
  
 2 
  
 10,0 
  
 42 
  
 10,1 
  
 40 
  
 - 60 
  
 14 
  
 17,5 
  
 1 
  
 5,0 
  
 45 
  
 10,8 
  
 60 
  
 - 80 
  
 5 
  
 6,3 
  
 0 
  
 0,0 
  
 35 
  
 8,4 
  
 80 - 100 
  
 4 
  
 5,0 
  
 4 
  
 20,0 
  
 34 
  
 8,2 
  
 100 
  
 - 150 
  
 17 
  
 21,3 
  
 0 
  
 0,0 
  
 57 
  
 13,7 
  
 150 
  
 - 200 
  
 11 
  
 13,8 
  
 1 
  
 5,0 
  
 29 
  
 7,0 
  
 200 
  
 - 250 
  
 4 
  
 5,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 15 
  
 3,6 
  
 250 
  
 - 300 
  
 2 
  
 2,5 
  
 0 
  
 0,0 
  
 5 
  
 1,2 
  
 300 
  
 - 350 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 5,0 
  
 4 
  
 1,0 
  
 350 
  
 - 400 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,2 
  
 400 
  
 - 450 
  
 1 
  
 1,3 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,2 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 500 
  
 - 600 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 600 
  
 - 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 0,5 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 80 
  
 100,2 
  
 20 
  
 100,0 
  
 415 
  
 99,8 
  
 7 505 311 
  
 1 360 754 
  
 29 628 425 
  
 93 816 
  
 68 038 
  
 71 394 
  
 73 062 
  
 31 567 
  
 50 691 
  
 78 356 
  
 89 399 
  
 81 673 
  
 SOU 1997:190 
  
 75 
  
 4ABELL 
  
 Keramiker, 
  
 Konsthantverkare, 
  
 Kategori 
  
 Bildkonstnär 
  
 textilkonstnär 
  
 Tecknare 
  
 Rörelse underskott Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 - 20 
  
 541 
  
 44,2 
  
 218 
  
 53,4 
  
 21 
  
 70,0 
  
 20 
  
 - 40 
  
 362 
  
 29,6 
  
 114 
  
 27,9 
  
 5 
  
 16,7 
  
 40 
  
 - 60 
  
 152 
  
 12,4 
  
 36 
  
 8,8 
  
 1 
  
 3,3 
  
 60 
  
 - 80 
  
 68 
  
 5,6 
  
 14 
  
 3,4 
  
 0 
  
 0,0 
  
 80 - 100 
  
 40 
  
 3,3 
  
 10 
  
 2,5 
  
 0 
  
 0,0 
  
 100 
  
 - 150 
  
 37 
  
 3,0 
  
 7 
  
 1,7 
  
 2 
  
 6,7 
  
 150 
  
 - 200 
  
 11 
  
 0,9 
  
 6 
  
 1,5 
  
 1 
  
 3,3 
  
 200 
  
 - 250 
  
 3 
  
 0,2 
  
 1 
  
 0,2 
  
 0 
  
 0,0 
  
 250 
  
 - 300 
  
 3 
  
 0,2 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 300 
  
 - 350 
  
 5 
  
 0,4 
  
 1 
  
 0,2 
  
 0 
  
 0,0 
  
 350 
  
 - 400 
  
 1 
  
 0,1 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 400 
  
 - 450 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 500 
  
 - 600 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,2 
  
 0 
  
 0,0 
  
 600 
  
 - 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 1223 
  
 99,9 
  
 408 
  
 99,8 
  
 30 
  
 100,0 
  
 40781812 
  
 11743358 
  
 790115 
  
 33346 
  
 28783 
  
 26337 
  
 22469 
  
 18178 
  
 11570 
  
 39380 
  
 42388 
  
 38843 
  
 76 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Kategori 
  
 Fotograf 
  
 Tonsättare 
  
 Kompositör 
  
 Rörelse underskott Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 - 20 
  
 58 
  
 42,3 
  
 11 
  
 52,4 
  
 16 
  
 47,1 
  
 20 
  
 - 40 
  
 33 
  
 24,1 
  
 3 
  
 14,3 
  
 9 
  
 26,5 
  
 40 
  
 - 60 
  
 19 
  
 13,9 
  
 1 
  
 4,8 
  
 4 
  
 11,8 
  
 60 
  
 - 80 
  
 9 
  
 6,6 
  
 3 
  
 14,3 
  
 2 
  
 5,9 
  
 80 - 100 
  
 4 
  
 2,9 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 2,9 
  
 100 
  
 - 150 
  
 11 
  
 8,0 
  
 2 
  
 9,5 
  
 1 
  
 2,9 
  
 150 
  
 - 200 
  
 3 
  
 2,2 
  
 1 
  
 4,8 
  
 1 
  
 2,9 
  
 200 
  
 - 250 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 250 
  
 - 300 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 300 
  
 - 350 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 350 
  
 - 400 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 400 
  
 - 450 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 500 
  
 - 600 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 600 
  
 - 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 137 
  
 100,0 
  
 21 
  
 100,1 
  
 34 
  
 100,0 
  
 5 233 338 
  
 826 237 
  
 1 100 797 
  
 38 200 
  
 39 345 
  
 32 376 
  
 23 558 
  
 19 007 
  
 21 423 
  
 38 138 
  
 46 032 
  
 38 371 
  
 SOU 1997:190 
  
 77 
  
 4ABELL 
  
 Instrumentalist, 
  
 Jazz/Folk/Rock, 
  
 Kategori 
  
 Sångare 
  
 Dansare, Teater 
  
 Film 
  
 Rörelse underskott Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 - 20 
  
 25 
  
 61,0 
  
 36 
  
 69,2 
  
 23 
  
 45,1 
  
 20 
  
 - 40 
  
 9 
  
 22,0 
  
 9 
  
 17,3 
  
 11 
  
 21,6 
  
 40 
  
 - 60 
  
 3 
  
 7,3 
  
 4 
  
 7,7 
  
 7 
  
 13,7 
  
 60 
  
 - 80 
  
 2 
  
 4,9 
  
 1 
  
 1,9 
  
 5 
  
 9,8 
  
 80 - 100 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 1,9 
  
 1 
  
 2,0 
  
 100 
  
 - 150 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 3,9 
  
 150 
  
 - 200 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 200 
  
 - 250 
  
 1 
  
 2,4 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 2,0 
  
 250 
  
 - 300 
  
 1 
  
 2,4 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 300 
  
 - 350 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 2,0 
  
 350 
  
 - 400 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 1,9 
  
 0 
  
 0,0 
  
 400 
  
 - 450 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 500 
  
 - 600 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 600 
  
 - 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 41 
  
 100,0 
  
 52 
  
 99,9 
  
 51 
  
 100,1 
  
 1 213 435 
  
 1 495 596 
  
 2 124 089 
  
 29 596 
  
 28 761 
  
 41 649 
  
 12 016 
  
 14 203 
  
 20 736 
  
 54 610 
  
 60 217 
  
 55 870 
  
 78 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Kategori 
  
 Översättare 
  
 Dramatiker 
  
 Författare 
  
 Rörelse underskott Kkr 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 0 - 20 
  
 5 
  
 62,5 
  
 1 
  
 50,0 
  
 60 
  
 52,6 
  
 20 
  
 - 40 
  
 3 
  
 37,5 
  
 0 
  
 0,0 
  
 21 
  
 18,4 
  
 40 
  
 - 60 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 8 
  
 7,0 
  
 60 
  
 - 80 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 50,0 
  
 7 
  
 6,1 
  
 80 - 100 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 9 
  
 7,9 
  
 100 
  
 - 150 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 5 
  
 4,4 
  
 150 
  
 - 200 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,9 
  
 200 
  
 - 250 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1 
  
 0,9 
  
 250 
  
 - 300 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 
  
 1,8 
  
 300 
  
 - 350 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 350 
  
 - 400 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 400 
  
 - 450 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 450 
  
 - 500 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 500 
  
 - 600 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 600 
  
 - 700 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 700 
  
 - 800 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 800 
  
 - 900 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 900 - 1.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 1.000 - 10.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 10.000 
  
 - 50.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 50.000 - 100.000 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 100.000 - 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 3UMMA 
  
 8 
  
 100,0 
  
 2 
  
 100,0 
  
 114 
  
 100,0 
  
 131 766 
  
 87 109 
  
 4 368 329 
  
 16 471 
  
 43 554 
  
 38 319 
  
 16 781 
  
 43 554 
  
 18 776 
  
 9 745 
  
 40 129 
  
 50 570 
  
 SOU 1997:190 
  
 79 
  
 4ABELL 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 33 420 531 
  
 15 068 
  
 4 258 
  
 80 388 
  
 67,1 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 27 784 062 
  
 12 527 
  
 9 504 
  
 14 899 
  
 75,5 
  
 Förbruknings- material 
  
 11 601 993 
  
 5 231 
  
 1 059 
  
 11 005 
  
 59,2 
  
 Kontorsmaterial 
  
 3 121 880 
  
 1 408 
  
 359 
  
 3 258 
  
 63,2 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 809 373 
  
 364 
  
 - 
  
 2 407 
  
 8,6 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 558 347 
  
 252 
  
 - 
  
 1 480 
  
 11,4 
  
 Företags- försäkringar 
  
 1 551 373 
  
 699 
  
 - 
  
 1 860 
  
 32,6 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 13 315 015 
  
 6 003 
  
 2 538 
  
 11 988 
  
 74,6 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 4 374 797 
  
 1 972 
  
 - 
  
 7 239 
  
 37,3 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 2 785 310 
  
 1 256 
  
 - 
  
 10 492 
  
 2,6 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 2 424 163 
  
 1 094 
  
 - 
  
 13 872 
  
 1,2 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 15 359 942 
  
 6 925 
  
 - 
  
 148 620 
  
 3,9 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 5 678 631 
  
 2 560 
  
 - 
  
 10 462 
  
 13,3 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 1 411 306 
  
 636 
  
 - 
  
 5 059 
  
 6,2 
  
 Ränte inkomster 
  
 310 177 
  
 140 
  
 - 
  
 1 096 
  
 8,9 
  
 Ränte utgifter 
  
 2 540 696 
  
 1 145 
  
 - 
  
 8 540 
  
 12,0 
  
 80 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 14 611 567 
  
 16 092 
  
 6 138 
  
 34 396 
  
 74,9 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 10 734 098 
  
 11 822 
  
 7 186 
  
 16 508 
  
 71,1 
  
 Förbruknings material 
  
 4 342 720 
  
 4 783 
  
 1 395 
  
 9 119 
  
 65,1 
  
 Kontorsmaterial 
  
 1 835 806 
  
 2 022 
  
 692 
  
 4 752 
  
 71,0 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 293 058 
  
 322 
  
 - 
  
 2 525 
  
 5,9 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 461 484 
  
 508 
  
 - 
  
 1 757 
  
 19,7 
  
 Företagsförsäkringar 
  
 1 083 981 
  
 1 194 
  
 - 
  
 2 364 
  
 48,1 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 4 618 512 
  
 5 086 
  
 2 283 
  
 8 851 
  
 74,2 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 2 680 487 
  
 2 952 
  
 486 
  
 6 683 
  
 55,3 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 501 660 
  
 552 
  
 - 
  
 6 972 
  
 1,1 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 347 454 
  
 383 
  
 - 
  
 5 388 
  
 0,8 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 5 401 418 
  
 5 949 
  
 - 
  
 141 525 
  
 1,4 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 4 052 297 
  
 4 463 
  
 - 
  
 12 827 
  
 21,1 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 1 057 497 
  
 1 164 
  
 - 
  
 4 097 
  
 13,8 
  
 Ränte inkomster 
  
 414 321 
  
 456 
  
 - 
  
 5 096 
  
 19,5 
  
 Ränte utgifter 
  
 1 921 073 
  
 2 116 
  
 - 
  
 8 202 
  
 24,6 
  
 SOU 1997:190 
  
 81 
  
 4ABELL 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 2 009 221 
  
 12 480 
  
 5 321 
  
 19 539 
  
 67,7 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 2 365 523 
  
 14 693 
  
 9 612 
  
 17 726 
  
 74,5 
  
 Förbruknings- material 
  
 1 028 392 
  
 6 388 
  
 2 011 
  
 12 974 
  
 64,6 
  
 Kontorsmaterial 
  
 563 037 
  
 3 497 
  
 1 310 
  
 5 539 
  
 75,2 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 164 222 
  
 1 020 
  
 - 
  
 5 470 
  
 9,3 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 41 018 
  
 255 
  
 - 
  
 688 
  
 20,5 
  
 Företags- försäkringar 
  
 132 683 
  
 824 
  
 - 
  
 2 328 
  
 44,1 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 997 126 
  
 6 193 
  
 2 500 
  
 8 362 
  
 78,3 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 826 367 
  
 5 133 
  
 825 
  
 9 696 
  
 56,5 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 12 000 
  
 75 
  
 - 
  
 946 
  
 0,6 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 284 532 
  
 1 767 
  
 - 
  
 12 496 
  
 2,5 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 0,0 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 2 495 347 
  
 15 499 
  
 - 
  
 28 050 
  
 38,5 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 397 922 
  
 2 472 
  
 - 
  
 6 934 
  
 21,7 
  
 Ränte inkomster 
  
 142 862 
  
 887 
  
 - 
  
 4 877 
  
 39,1 
  
 Ränte utgifter 
  
 141 841 
  
 881 
  
 - 
  
 4 138 
  
 26,7 
  
 82 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 16 492 600 
  
 43 980 
  
 18 942 
  
 87 508 
  
 78,1 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 6 463 051 
  
 17 235 
  
 9 836 
  
 21 010 
  
 76,8 
  
 Förbruknings- material 
  
 3 108 509 
  
 8 289 
  
 1 200 
  
 18 258 
  
 61,3 
  
 Kontorsmaterial 
  
 1 050 892 
  
 2 802 
  
 1 132 
  
 5 610 
  
 81,1 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 871 604 
  
 2 324 
  
 - 
  
 12 431 
  
 22,7 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 429 788 
  
 1 146 
  
 - 
  
 2 899 
  
 36,3 
  
 Företags- försäkringar 
  
 635 045 
  
 1 693 
  
 - 
  
 3 125 
  
 49,9 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 4 069 740 
  
 10 853 
  
 3 405 
  
 27 627 
  
 77,9 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 3 696 932 
  
 9 858 
  
 5 457 
  
 13 705 
  
 72,5 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 49 808 
  
 133 
  
 - 
  
 1 736 
  
 0,8 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 365 487 
  
 975 
  
 - 
  
 11 798 
  
 1,3 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 253 877 
  
 677 
  
 - 
  
 11 033 
  
 0,5 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 3 181 615 
  
 8 484 
  
 - 
  
 20 026 
  
 25,3 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 504 605 
  
 1 346 
  
 - 
  
 6 764 
  
 13,3 
  
 Ränte inkomster 
  
 131 208 
  
 350 
  
 - 
  
 1 588 
  
 36,3 
  
 Ränte utgifter 
  
 876 801 
  
 2 338 
  
 - 
  
 7 423 
  
 36,3 
  
 SOU 1997:190 
  
 83 
  
 4ABELL 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 734 166 
  
 9 789 
  
 - 
  
 32 104 
  
 26,7 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 501 820 
  
 6 691 
  
 4 000 
  
 10 252 
  
 68,0 
  
 Förbruknings- material 
  
 501 843 
  
 6 691 
  
 1 894 
  
 11 225 
  
 68,0 
  
 Kontorsmaterial 
  
 329 386 
  
 4 392 
  
 1 842 
  
 6 672 
  
 78,7 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 20 250 
  
 270 
  
 - 
  
 1 768 
  
 6,7 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 51 646 
  
 689 
  
 - 
  
 1 688 
  
 30,7 
  
 Företags- försäkringar 
  
 92 828 
  
 1 238 
  
 - 
  
 2 785 
  
 34,7 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 559 917 
  
 7 466 
  
 3 815 
  
 9 547 
  
 66,7 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 1 062 653 
  
 14 169 
  
 9 856 
  
 15 187 
  
 80,0 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 30 000 
  
 400 
  
 - 
  
 3 464 
  
 1,3 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 237 252 
  
 3 163 
  
 - 
  
 14 096 
  
 6,7 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 58 360 
  
 778 
  
 - 
  
 6 250 
  
 2,7 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 465 174 
  
 6 202 
  
 - 
  
 19 382 
  
 26,7 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 90 019 
  
 1 200 
  
 - 
  
 4 753 
  
 12,0 
  
 Ränte inkomster 
  
 22 963 
  
 306 
  
 - 
  
 2 380 
  
 14,7 
  
 Ränte utgifter 
  
 103 622 
  
 1 382 
  
 - 
  
 6 297 
  
 14,7 
  
 84 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 1 870 676 
  
 14 501 
  
 - 
  
 49 772 
  
 44,2 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 1 164 740 
  
 9 029 
  
 4 000 
  
 16 264 
  
 57,4 
  
 Förbruknings- material 
  
 759 840 
  
 5 890 
  
 - 
  
 14 474 
  
 45,7 
  
 Kontorsmaterial 
  
 158 090 
  
 1 226 
  
 275 
  
 2 345 
  
 54,3 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 74 247 
  
 576 
  
 - 
  
 2 222 
  
 14,7 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 88 081 
  
 683 
  
 - 
  
 2 110 
  
 26,4 
  
 Företags- försäkringar 
  
 97 670 
  
 757 
  
 - 
  
 1 619 
  
 28,7 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 740 094 
  
 5 737 
  
 - 
  
 13 540 
  
 49,6 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 1 111 675 
  
 8 618 
  
 2 000 
  
 14 753 
  
 59,7 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 15 104 
  
 117 
  
 - 
  
 1 330 
  
 0,8 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 265 061 
  
 2 055 
  
 - 
  
 13 086 
  
 3,1 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 196 791 
  
 1 525 
  
 - 
  
 10 120 
  
 2,3 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 839 923 
  
 6 511 
  
 - 
  
 15 978 
  
 31,8 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 76 483 
  
 593 
  
 - 
  
 2 678 
  
 6,2 
  
 Ränte inkomster 
  
 66 847 
  
 518 
  
 - 
  
 2 727 
  
 24,8 
  
 Ränte utgifter 
  
 159 853 
  
 1 239 
  
 - 
  
 5 052 
  
 17,8 
  
 SOU 1997:190 
  
 85 
  
 4ABELL 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 2 489 548 
  
 15 658 
  
 - 
  
 50 486 
  
 35,2 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 1 054 257 
  
 6 631 
  
 - 
  
 12 613 
  
 46,5 
  
 Förbruknings- material 
  
 860 713 
  
 5 143 
  
 1 028 
  
 9 854 
  
 56,0 
  
 Kontorsmaterial 
  
 248 952 
  
 1 566 
  
 389 
  
 3 062 
  
 61,0 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 113 855 
  
 716 
  
 - 
  
 2 725 
  
 12,6 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 124 733 
  
 784 
  
 - 
  
 1 982 
  
 28,9 
  
 Företags- försäkringar 
  
 92 679 
  
 583 
  
 - 
  
 1 510 
  
 28,3 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 1 047 467 
  
 6 588 
  
 559 
  
 18 842 
  
 53,5 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 1 156 682 
  
 7 275 
  
 1 893 
  
 11 798 
  
 57,9 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 0,0 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 118 780 
  
 747 
  
 - 
  
 9 420 
  
 0,6 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 52 438 
  
 330 
  
 - 
  
 4 157 
  
 1,3 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 879 728 
  
 5 533 
  
 - 
  
 20 172 
  
 23,9 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 133 284 
  
 838 
  
 - 
  
 3 140 
  
 9,4 
  
 Ränte inkomster 
  
 66 669 
  
 419 
  
 - 
  
 2 649 
  
 25,8 
  
 Ränte utgifter 
  
 104 016 
  
 654 
  
 - 
  
 2 662 
  
 17,0 
  
 86 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 +ATEGORI $ANSARE 4EATER OBS 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 2 923 564 
  
 15 718 
  
 1 734 
  
 46 793 
  
 53,2 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 2 669 074 
  
 14 350 
  
 3 544 
  
 33 450 
  
 55,4 
  
 Förbruknings- material 
  
 763 108 
  
 4 103 
  
 364 
  
 9 123 
  
 54,3 
  
 Kontorsmaterial 
  
 573 127 
  
 3 081 
  
 1 392 
  
 5 802 
  
 73,7 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 213 573 
  
 1 148 
  
 - 
  
 7 772 
  
 15,1 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 95 356 
  
 513 
  
 - 
  
 1 871 
  
 22,0 
  
 Företags- försäkringar 
  
 116 515 
  
 626 
  
 - 
  
 1 820 
  
 26,3 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 1 490 934 
  
 8 016 
  
 2 316 
  
 16 944 
  
 64,0 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 670 444 
  
 3 605 
  
 764 
  
 7 292 
  
 54,3 
  
 Avsättningar 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 212 368 
  
 1 142 
  
 - 
  
 8 361 
  
 3,2 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 466 800 
  
 2 510 
  
 - 
  
 29 412 
  
 2,7 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 59 475 
  
 320 
  
 - 
  
 4 361 
  
 0,5 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 1 134 573 
  
 6 100 
  
 - 
  
 15 022 
  
 25,8 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 275 420 
  
 1 481 
  
 - 
  
 5 899 
  
 10,8 
  
 Räntor 
  
 Ränte inkomster 
  
 66 207 
  
 356 
  
 - 
  
 1 721 
  
 28,5 
  
 Ränte utgifter 
  
 205 490 
  
 1 105 
  
 - 
  
 6 758 
  
 21,5 
  
 SOU 1997:190 
  
 87 
  
 4ABELL 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 7 475 579 
  
 40 409 
  
 1 035 
  
 249 600 
  
 53,5 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 1 925 165 
  
 10 406 
  
 4 000 
  
 16 186 
  
 64,9 
  
 Förbruknings- material 
  
 1 743 522 
  
 9 424 
  
 2 500 
  
 25 297 
  
 65,9 
  
 Kontorsmaterial 
  
 634 625 
  
 3 430 
  
 1 422 
  
 6 210 
  
 74,1 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 497 875 
  
 2 691 
  
 - 
  
 13 898 
  
 20,0 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 152 127 
  
 822 
  
 - 
  
 3 379 
  
 24,9 
  
 Företags- försäkringar 
  
 208 060 
  
 1 125 
  
 - 
  
 3 606 
  
 33,0 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 2 428 003 
  
 13 124 
  
 5 518 
  
 30 199 
  
 79,5 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 1 503 422 
  
 8 127 
  
 2 654 
  
 17 859 
  
 66,5 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 99 253 
  
 537 
  
 - 
  
 4 088 
  
 2,7 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 310 800 
  
 1 680 
  
 - 
  
 16 798 
  
 1,6 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 309 745 
  
 1 674 
  
 - 
  
 16 211 
  
 2,7 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 2 211 848 
  
 11 956 
  
 - 
  
 25 523 
  
 34,1 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 249 290 
  
 1 348 
  
 - 
  
 4 288 
  
 14,1 
  
 Ränte inkomster 
  
 164 909 
  
 891 
  
 - 
  
 2 991 
  
 34,6 
  
 Ränte utgifter 
  
 209 962 
  
 1 135 
  
 - 
  
 3 123 
  
 32,4 
  
 88 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 555 348 
  
 6 311 
  
 - 
  
 22 708 
  
 21,6 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 702 234 
  
 7 980 
  
 4 000 
  
 12 079 
  
 77,3 
  
 Förbruknings- material 
  
 230 471 
  
 2 619 
  
 754 
  
 4 251 
  
 55,7 
  
 Kontorsmaterial 
  
 314 845 
  
 3 578 
  
 1 226 
  
 5 195 
  
 76,1 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 13 014 
  
 148 
  
 - 
  
 871 
  
 6,8 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 37 086 
  
 421 
  
 - 
  
 1 364 
  
 17,0 
  
 Företags- försäkringar 
  
 83 865 
  
 953 
  
 - 
  
 2 967 
  
 28,4 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 438 783 
  
 4 986 
  
 1 906 
  
 8 583 
  
 65,9 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 298 209 
  
 3 389 
  
 1 538 
  
 5 147 
  
 59,1 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 0,0 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 0,0 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 83 127 
  
 944 
  
 - 
  
 6 371 
  
 2,3 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 1 234 103 
  
 14 024 
  
 - 
  
 31 711 
  
 36,4 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 358 313 
  
 4 072 
  
 - 
  
 11 282 
  
 25,0 
  
 Ränte inkomster 
  
 24 151 
  
 274 
  
 - 
  
 1 043 
  
 21,6 
  
 Ränte utgifter 
  
 58 045 
  
 660 
  
 - 
  
 2 591 
  
 15,9 
  
 SOU 1997:190 
  
 89 
  
 4ABELL 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 36 153 
  
 1 643 
  
 - 
  
 3 723 
  
 27,3 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 183 294 
  
 8 332 
  
 5 374 
  
 8 610 
  
 68,2 
  
 Förbruknings- material 
  
 54 111 
  
 2 560 
  
 - 
  
 4 349 
  
 31,8 
  
 Kontorsmaterial 
  
 98 763 
  
 4 489 
  
 1 614 
  
 5 582 
  
 81,8 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 8 808 
  
 400 
  
 - 
  
 1 179 
  
 13,6 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 2 722 
  
 124 
  
 - 
  
 531 
  
 13,6 
  
 Företags- försäkringar 
  
 6 857 
  
 312 
  
 - 
  
 630 
  
 27,3 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 179 911 
  
 8 178 
  
 3 775 
  
 10 567 
  
 77,3 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 94 463 
  
 4 294 
  
 3 081 
  
 5 006 
  
 77,3 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 203 020 
  
 9 228 
  
 - 
  
 33 835 
  
 9,1 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 62 501 
  
 2 841 
  
 - 
  
 13 325 
  
 9,1 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 1 770 265 
  
 80 467 
  
 - 
  
 193 647 
  
 22,7 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 259 104 
  
 11 777 
  
 - 
  
 24 307 
  
 40,9 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 55 730 
  
 2 533 
  
 - 
  
 6 262 
  
 18,2 
  
 Ränte inkomster 
  
 41 725 
  
 1 867 
  
 - 
  
 6 255 
  
 27,3 
  
 Ränte utgifter 
  
 8 347 
  
 379 
  
 - 
  
 1 605 
  
 18,2 
  
 90 
  
 SOU 1997:190 
  
 4ABELL 
  
 Standard 
  
 Utnyttjande 
  
 Kostnader (utgifter) 
  
 Summa 
  
 Medelvärde 
  
 Median 
  
 avvikelse 
  
 Andel 
  
 Varor och material 
  
 8 229 368 
  
 15 556 
  
 - 
  
 44 030 
  
 38,4 
  
 Utgifter för hyrda 
  
 lokaler 
  
 4 512 521 
  
 8 530 
  
 4 000 
  
 13 739 
  
 61,8 
  
 Förbruknings- material 
  
 2 281 363 
  
 4 313 
  
 750 
  
 9 967 
  
 55,4 
  
 Kontorsmaterial 
  
 1 961 357 
  
 3 708 
  
 1 669 
  
 6 561 
  
 76,0 
  
 Hyra el. leasing av 
  
 maskiner o inv. 
  
 351 368 
  
 664 
  
 - 
  
 4 666 
  
 7,8 
  
 Reparation o underhåll 
  
 på maskiner o inv. 
  
 193 002 
  
 365 
  
 - 
  
 1 155 
  
 20,8 
  
 Företags- försäkringar 
  
 429 758 
  
 812 
  
 - 
  
 3 517 
  
 28,0 
  
 Frakt, transporter och 
  
 resor 
  
 5 518 368 
  
 10 432 
  
 3 971 
  
 16 862 
  
 72,0 
  
 Avskrivningar på 
  
 maskiner o inv. 
  
 2 578 843 
  
 4 875 
  
 1 798 
  
 9 191 
  
 63,1 
  
 Uttag från 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 678 510 
  
 1 283 
  
 - 
  
 18 652 
  
 2,1 
  
 Insättning till 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 583 663 
  
 1 103 
  
 - 
  
 10 526 
  
 1,7 
  
 Upphovsmannakonto 
  
 saldo 
  
 2 960 098 
  
 5 596 
  
 - 
  
 48 123 
  
 3,6 
  
 Periodiseringsfonds 
  
 avsättning 
  
 5 825 473 
  
 11 012 
  
 - 
  
 24 479 
  
 33,5 
  
 Pensionsförsäkrings- 
  
 premie i förvärvskällan 
  
 1 321 815 
  
 2 499 
  
 - 
  
 6 854 
  
 20,2 
  
 Ränte inkomster 
  
 191 556 
  
 362 
  
 - 
  
 1 780 
  
 24,8 
  
 Ränte utgifter 
  
 971 375 
  
 1 836 
  
 - 
  
 12 246 
  
 23,8 
  
 Bilaga