4WFOTL 
  
 LPE 
  
 GÚS 
 CPMBHTTUZSOJOH 
 ÚRSLAG FRÍN +ODGRUPPEN 
 3/5/ 
 Svensk kod för bolagsstyrning 
 Förslag från Kodgruppen 
 Stockholm 2004 
 SOU 2004:46 
 SOU och Ds kan köpas från Willis kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Willis Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets för- valtningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. 
 Broschyren kan beställas hos: Information Rosenbad Regeringskansliet 
 103 33 Stockholm 
 Fax:  
 08–405 
  42 95 Telefon:  
 08–405 
  47 29 
 www.regeringen.se/propositioner/sou/pdf/remiss.pdf 
 Tryckt av Elanders Gotab AB 
 Stockholm 2004 
 ISBN  
 91-38-22131-4 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Förord 
 Härmed presenteras förslag till en svensk kod för bolagsstyrning (corporate governance). 
 Arbetet med att utveckla koden har bedrivits inom en särskild ar- betsgrupp, den s.k. Kodgruppen, i samverkan mellan Förtroen- dekommissionen och följande organ och organisationer i nä- ringslivet: Föreningen Auktoriserade Revisorer (FAR), Näringsli- vets Börskommitté, Stockholmsbörsen, Stockholms Handels- kammare, Svenska Bankföreningen, Svenska Fondhandlareföre- ningen, Svenskt Näringsliv, Sveriges Aktiesparares Riksförbund och Sveriges Försäkringsförbund. 
 Deltagare från Förtroendekommissionen har varit dess ordföran- de Lambert, tillika ordförande för Kodgruppen, Hernandez och Gonzales. Från näringslivets sida har deltagit Mcgee, Lewis,  
 Miller, Mccormick, Baker och Young. Romero och Smith har deltagit som adjungerade ledamöter. Flores och Garrison har medverkat som experter. Sekreta- riatet har bestått av Harrington, huvudsekreterare, samt biträ- dande sekreterarna Norman från oktober till november 2003 och därefter Chavez. 
 Kodgruppen har sammanträtt åtta gånger under perioden okto- ber  
 2003–april 
  2004. Förtroendekommissionens referensgrupp har vid flera sammanträden behandlat koden i olika utvecklings- stadier. Tre externa referensmöten har hållits, ett med en grupp bolagsjurister, ett med experter inom redovisning och revision och ett med företrädare för de större svenska institutionella ägar- na. 
 Vår avsikt är att den föreslagna koden skall bli föremål för såväl remissbehandling som en bred diskussion och debatt inom nä- ringslivet och samhället i övrigt. Vi inbjuder alla intresserade par- ter att inkomma med kommentarer och förslag till förbättringar. Inkomna synpunkter kommer under hösten 2004 att samman- 
 3 
 ställas och läggas till grund för kodens slutliga utformning. Avsik- ten är att koden därefter skall kunna tillämpas från och med 2005. 
 Stockholm den 21 april 2004 
 Lambert 
 4 
 Innehållsförteckning 
  
 Förord  
 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 3 
  
 Innehållsförteckning  
 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 5 
  
 I. 
  
 Inledning  
 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 7 
  
 1 
  
 En svensk kod för bolagsstyrning . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 7 
  
 1.1 
  
 Kodens syfte och värdegrund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 8 
  
 1.2 
  
 Målgrupp . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 9 
  
 1.3 
  
 Kodens innehåll och form . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 9 
  
 1.4 
  
 Följ eller förklara . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 10 
  
 2 
  
 Det svenska corporate  
  
 governance-systemet 
  i interna- 
 tionell belysning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11 2.1 Den angloamerikanska respektive kontinentaleuro- 
 peiska modellen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11 2.2 Den svenska corporate  
 governance-modellen . . . . . . . 
  13 
  
 II. 
  
 Ägarroll och ägaransvar  
 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 17 
  
 III. Regler för bolagsstyrning  
 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 19 
  
 1 
  
 Bolagsstämma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 19 
  
 1.1 
  
 Kallelse m.m. till bolagsstämma. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 19 
  
 1.2 
  
 Deltagande i bolagsstämma på distans . . . . . . . . . . . . . 
  
 20 
  
 1.3 
  
 Styrelsens, ledningens och revisorns närvaro vid 
  
 bolagsstämma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 21 
  
 1.4 
  
 Bolagsstämmans genomförande . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 21 
  
 1.5 
  
 Protokoll från bolagsstämma . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 22 
  
 2 
  
 Tillsättning av styrelse och revisor . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 22 
  
 2.1 
  
 Valberedning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 22 
  
 2.2 
  
 Val och arvodering av styrelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 24 
  
 2.3 
  
 Utvärdering av styrelsen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 26 
  
 2.4 
  
 Val och arvodering av revisorer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 26 
  
 2.5 
  
 Utvärdering av revisionsinsatsen . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 27 
  
 3 
  
 Styrelse . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 27 
  
 3.1 
  
 Styrelsens uppgifter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 27 
  
 5 
  
 3.2 
  
 Styrelsens storlek och sammansättning m.m. . . . . . . . . 
  
 28 
  
 3.3 
  
 Styrelsens ledamöter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 31 
  
 3.4 
  
 Styrelsens ordförande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 32 
  
 3.5 
  
 Styrelsens arbetsformer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 34 
  
 3.6 
  
 Styrelsens finansiella rapportering . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 36 
  
 3.7 
  
 Styrelsens interna kontroll och internrevision . . . . . . . . 
  
 37 
  
 3.8 
  
 Styrelsens relation till revisorn . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 37 
  
 4 
  
 Bolagsledning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 39 
  
 4.1 
  
 Verkställande direktörens uppgifter . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 39 
  
 4.2 
  
 Utseende av verkställande direktör . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 40 
  
 4.3 
  
 Ersättning till bolagsledningen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 40 
  
 5 
  
 Revisorer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 42 
  
 5.1 
  
 Revisorns uppgifter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 42 
  
 6 
  
 Information om bolagsstyrning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 42 
  
 Bilaga. Sammanfattning av kodens informationskrav  
 . . . 
  
 44 
  
 1 
  
 Tillämpning av Koden . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 44 
  
 2 
  
 Information i årsredovisningen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 44 
  
 3 
  
 Bolagsstyrningsrapportens innehåll . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 45 
  
 4 
  
 Särskild information om, inför och efter bolagsstämma 
  
 på bolagets hemsida . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 48 
  
 Särskilt yttrande  
 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 53 
  
 6 
  
 I. 
  
 Inledning 
  
 Corporate governance, eller  
 bolagsstyrning  
 med en svensk term, handlar om att bolagen styrs på ett sätt som gör att de uppfyller ägarnas krav på avkastning på det investerade kapitalet och där- igenom bidrar till samhällsekonomins effektivitet och tillväxt. 
 Det moderna corporate  
 governance-synsättet 
  växte fram i USA i mitten av  
 1980-talet 
  som en reaktion från de institutionella ägar- nas sida mot självsvåldiga och egenmäktiga bolagsledningar. I Europa kom genombrottet i början av  
 1990-talet 
  i samband med ett antal uppmärksammade bolagsskandaler i främst Storbritan- nien, vilket ledde till att den s.k.  
 Cadbury-rapporten 
  utarbetades 1992. Därefter har utvecklingen varit snabb och bland annat lett till utarbetandet av mer eller mindre officiellt sanktionerade koder för bolagsstyrning i ett stort antal länder i Europa och övriga de- lar av världen. I Norden har motsvarande koder givits ut i Dan- mark, Finland och Norge. OECD publicerade 1999 sina principer för corporate governance, vilka för närvarande är föremål för uppdatering, och inom EU bedrivs sedan flera år ett aktivt arbete inom corporate  
 governance-området. 
  
 1 En svensk kod för bolagsstyrning 
 I Sverige har Hendrix  
 governance-frågorna 
  stått högt på dag- ordningen under en längre tid. Redan under andra hälften av  
 1980-talet 
  genomförde Ägarutredningen ett omfattande utred- ningsarbete om frågor som idag diskuteras under rubriken corpo- rate governance. Den svenska corporate  
 governance-debatten 
  har därefter intensifierats. Från 1990 har en successiv översyn och modernisering av aktiebolagslagen skett inom ramen för Ak- tiebolagskommitténs arbete. 1993 publicerade Sveriges Aktie- sparares Riksförbund den första svenska s.k. ägarpolicyn, en sammanställning av riktlinjer för hur ägarrollen borde utövas. Den har därefter följts av ett stort antal motsvarande samman- ställningar, och de flesta större svenska ägarinstitutioner har idag egna ägarpolicies. 2003 presenterade StyrelseAkademien sin 
 7 
  
 Vägledning till god styrelsesed 
 , en heltäckande sammanställning av god praxis för styrelsearbete i svenska aktiebolag. De sven- ska självregleringsorganen inom området, främst Stockholms- börsen, Näringslivets Börskommitté och Aktiemarknadsnämnden har fortlöpande infogat ett flertal bestämmelser i centrala corpo- rate  
 governance-frågor 
  i sina respektive regelverk. 
 Någon samlad och brett förankrad kod för styrning av svenska aktiebolag har emellertid ännu inte utarbetats. Förtroendekom- missionen har i sin analys av näringslivets förtroendefrågor iden- tifierat brister i bolagsstyrningen som en bidragande faktor till fle- ra av de förtroendekritiska företeelser som förekommit. Kommis- sionen påbörjade under våren 2003 ett arbete med att ta fram en svensk kod för bolagsstyrning. Parallellt med detta fördes inom näringslivet diskussioner med samma inriktning. Förtroendekom- missionen tog mot denna bakgrund initiativ till att i samverkan med näringslivet utarbeta en kod för svensk bolagsstyrning. Det- ta ledde till att en gemensam arbetsgrupp, den s.k. Kodgruppen, bildades inom ramen för Förtroendekommissionen med delta- gande av såväl ledamöter från kommissionen som företrädare för näringslivet. 
  
 1.1 
  
 Kodens syfte och värdegrund 
  
 Initiativet till att ta fram koden bygger på den gemensamma upp- fattningen inom Förtroendekommissionen och Kodgruppen att det finns ett utrymme för att förbättra svensk bolagsstyrning och att en brett förankrad kod, som ger en samlad bild av god svensk praxis på området, kan bidra till att åstadkomma detta. Genom att i första hand de större, noterade bolagen utvecklar sin bolags- styrning kommer detta att tjäna som exempel och förebild även för andra kategorier av bolag. 
 Koden är avsedd att utgöra ett led i självregleringen inom nä- ringslivet. Dess övergripande syfte är att bidra till förbättrad styr- ning av svenska bolag. Detta är i sin tur ägnat att främja förtroen- det i det svenska samhället för näringslivets sätt att fungera. Ett annat viktigt syfte är att hos utländska investerare och andra ak- törer på den internationella kapitalmarknaden höja kunskapen om och förtroendet för svensk bolagsstyrning och därigenom främja det svenska näringslivets tillgång till utländskt riskkapital. 
 8 
 En kod för självreglering måste vila på en gemensam värdegrund inom den krets som skall omfattas av reglerna. Några vägledan- de principer för Kodgruppens arbete har varit att: 
  
 skapa goda förutsättningar för utövandet av en aktiv och an- svarstagande ägarroll, 
  
 skapa en väl avvägd maktbalans mellan ägare, styrelse och verkställande ledning, som bl.a. säkerställer ägarnas möjlighet att hävda sina intressen gentemot bolagets ledningsorgan, 
  
 skapa en tydlig roll- och ansvarsfördelning mellan de olika led- nings- och kontrollorganen, 
  
 värna om att aktiebolagslagens likabehandlingsprincip tilläm- pas, inte minst i bolag med den på den svenska aktiemarkna- den vanliga ägarstrukturen med en bred krets av mindre aktie- ägare vid sidan av en eller ett fåtal dominerande ägare, samt 
  
 skapa transparens gentemot ägare, kapitalmarknad och sam- hället i övrigt. 
  
 1.2 
  
 Målgrupp 
  
 Koden är primärt skriven för svenska aktiebolag noterade på svensk börs eller auktoriserad marknadsplats. Till stor del torde den dock vara relevant även för andra kategorier av bolag med ett spritt ägar- eller allmänintresse, t.ex. kooperativa samt statliga och kommunala bolag, liksom för många större privatägda bolag. I vad mån sådana bolag skall tillämpa koden är en fråga för res- pektive ägare att avgöra. 
 Vissa av kodens regler kan framstå som mindre relevanta eller omotiverat kostnadskrävande för mindre noterade bolag. Även i sådana fall rekommenderas bolagen dock att i övriga avseenden tillämpa koden. Det torde vara förtroendeskapande gentemot ak- tieägare och potentiella investerare att kunna deklarera att bola- get tillämpar koden. Sedan får de avvikelser som bedöms nöd- vändiga deklareras och motiveras. 
  
 1.3 
  
 Kodens innehåll och form 
  
 Koden behandlar det beslutssystem genom vilket ägarna direkt och indirekt styr bolaget. Detta tar sig uttryck i ett antal regler av- seende såväl de enskilda bolagsorganens organisation och ar- 
 9 
 betsformer som samspelet mellan organen. Dessutom ges riktlin- jer för bolagets rapportering till ägare, kapitalmarknad och om- värld i övrigt. 
 Innehållet i och formerna för revisionsarbetet och frågor om ak- tiemarknadens spelregler och funktionssätt behandlas inte, efter- som detta har ansetts falla utanför ramen för begreppet bolags- styrning. Inte heller behandlas bolagets förhållande till kunder, anställda eller omvärld i övrigt annat än i mycket övergripande termer. Detta skall inte ses som utryck för en uppfattning om att dessa frågor skulle vara av mindre vikt för bolaget, då de i all- mänhet är avgörande för bolagets framgång och fortlevnad. Där- emot ingår de till huvudsaklig del i den operativa ledningens an- svarsområde. 
 Kodens regler är utformade som anvisningar för bolaget och de riktar sig i de fall bolaget ingår i en koncern till koncernen utan att detta särskilt anges. Mottagare är i de flesta fall styrelsen, men vissa regler avser bolagsstämman, revisorerna respektive bo- lagsledningen. En bolagsstämma är självfallet suverän att inom lagens och bolagsordningens råmärken fatta de beslut om bola- get den finner lämpligt. 
 Koden består av såväl fasta och väl definierade bestämmelser, för vilka graden av efterlevnad kan fastställas med rimlig säker- het, som regler som mer har karaktär av riktlinjer och goda inten- tioner, utan den precision som krävs för att kunna följas upp. Bakgrunden till detta är kodens syfte att tjäna som inspirations- källa och ledstjärna för bolagen att förbättra sin bolagsstyrning. En stor del av vad som inryms under rubriken bolagsstyrning har mer karaktär av förhållningssätt och beteendemönster än exakt definierade handlingsregler. 
  
 1.4 
  
 Följ eller förklara 
  
 Grunden för svensk bolagsstyrning utgörs av aktiebolagslagen och dess motsvarigheter för aktiebolag med särskilt reglerad verksamhet. Koden innehåller ett antal regler och riktlinjer som i många fall innebär en ambitionshöjning jämfört med lagens krav. Detta är en viktig fördel med självreglering jämfört med lagstift- ning – att i enskilda frågor kunna sätta ambitionen högre än vad som är rimligt att kräva att alla bolag vid varje tillfälle skall nå upp till. 
 10 
 Ett bolag som tillämpar koden kan avvika från enskilda regler men skall då motivera detta enligt principen comply or explain eller på svenska följ eller förklara. Denna modell har med fram- gång tillämpats för de corporate  
 governance-koder 
  som utveck- lats under de senaste tio åren. I koden används genomgående skall i reglerna för att ingen oklarhet skall råda om att samtliga avvikelser från koden skall förklaras. 
 I koden föreskrivs att bolag som tillämpar koden till årsredovis- ningen skall foga en särskild bolagsstyrningsrapport och att mot- svarande information skall återfinnas på bolagets hemsida. I denna rapport skall bolaget deklarera att det tillämpar koden och översiktligt beskriva hur detta sker. Om bolaget avvikit från en- skilda regler skall detta anges och motiven för varje avvikelse tydligt redovisas. Syftet är dock inte att bolag endast skall pricka av de olika kraven i koden, utan att agera i enlighet med de in- tentioner som koden ger uttryck för. 
 För aktiemarknadsbolag avgör sedan marknaden om de redovi- sade motiven är godtagbara eller inte. Om dessa framstår som välgrundade och rimliga får avvikelsen sannolikt inga konsekven- ser. I motsatt fall kan bolaget drabbas av negativ publicitet och förtroendeförlust på kapitalmarknaden. 
 För andra kategorier av bolag som tillämpar koden avgör respek- tive ägare hur redovisade avvikelser skall behandlas. 
 2 Det svenska corporate  
 governance-systemet 
  i internationell belysning 
 2.1 Den angloamerikanska respektive kontinental- europeiska modellen 
 I beskrivningar av olika corporate  
 governance-system 
  i ett inter- nationellt perspektiv brukar en åtskillnad ofta göras mellan corpo- rate  
 governance-systemen 
  i å ena sidan Förenta staterna och Storbritannien och å andra sidan de stora kontinentaleuropeiska länderna, särskilt Tyskland. Det kan visserligen med fog hävdas att Hendrix  
 governance-systemet 
  redan i ett och samma land i flera avseenden varierar från ett företag till ett annat, men det finns också mer eller mindre systematiska skillnader mellan län- der och en viktig skiljelinje brukar anses gå mellan de angloame- rikanska och de kontinentaleuropeiska länderna. 
 11 
 En i sådana sammanhang ofta påtalad skillnad gäller ägarstruk- turens utseende. Enkelt uttryckt karakteriseras de stora börsno- terade bolagen i Förenta staterna och Storbritannien sedan länge av en långtgående ägarspridning, medan ägarstrukturen i kontinentaleuropeiska bolag i många fall är förhållandevis kon- centrerad i den meningen att där typiskt sett finns en eller flera stora ägare i bolaget. 
 En annan skillnad gäller förekomsten av offentliga uppköpserbju- danden på aktiemarknaden. I det amerikanska och brittiska näringslivet är sådana s.k.  
 takeover-erbjudanden 
  sedan flera de- cennier vanligt förekommande och den s.k. marknaden för före- tagskontroll betraktas av många som ett väsentligt inslag i corpo- rate  
 governance-systemet. 
  I Tyskland och flera andra kontinen- taleuropeiska länder förekommer  
 takeover-erbjudanden 
  väsent- ligt mer sällan och ses i vart fall inte mer allmänt som en naturlig komponent i corporate  
 governance-systemet. 
  
 En tredje, och i förevarande sammanhang viktigare, skillnad gäl- ler regelverket ifråga om bolagens organisation, särskilt lednings- organisationen. Lite förenklat brukar förhållandena beskrivas så att man i angloamerikanska länder tillämpar en monistisk och i kontinentaleuropeiska länder en dualistisk ledningsmodell. 
 Karakteristiskt för den  
 monistiska  
 ledningsmodellen är att det ba- ra finns ett ledningsorgan i bolaget. I Storbritannien utser bola- gets högsta beslutande organ, bolagsstämman, en styrelse (bo- Hamilton) med uppgift att svara för ledningen av bolaget. Styrelsens mandat bestäms helt av bolagsstämman genom bo- lagsordningen och lagen innehåller inga närmare regler om sty- relsens arbete. Något särskilt, från styrelsen skilt, verkställande bolagsorgan finns inte. Styrelsen har således i praktiken också en verkställande funktion, låt vara att ansvaret för detta normalt vilar på en inom styrelsen utsedd managing director. 
 Traditionellt har styrelseledamöter i brittiska börsbolag i stor ut- sträckning rekryterats ur bolagets ledning, s.k. executive direc- tors. Corporate  
 governance-debatten 
  har emellertid på denna punkt lett till successiva skärpningar i regelverket och en ändrad praxis. Idag föreskriver den brittiska corporate  
 governance-ko- 
  den (Combined Code) att en majoritet av styrelseledamöterna skall vara  
 non-executives, 
  dvs. inte ingå i bolagsledningen. 
 12 
 Det finns i Storbritannien inte någon lagstadgad rätt till styrelse- representation för anställda. 
 Karakteristiskt för den  
 dualistiska  
 ledningsmodellen, med vilken framför allt Tyskland brukar förknippas, är att ledningsfunktionen delats upp på två bolagsorgan – ett övervakande organ (Auf- sichtsrat) och ett verkställande organ (Vorstand). 
 Bolagsstämman är bolagets högsta beslutande organ. Stämman utser Aufsichtsrat, vilken i sin tur utser Vorstand, men stämman har ytterst begränsade möjligheter att genom beslut eller riktlinjer påverka ledningsorganens verksamhet. Utmärkande för den du- alistiska ledningsorganisationen är den stränga funktionsfördel- ningen mellan Aufsichtsrat och Vorstand. Det centrala lednings- organet är Vorstand, som på eget ansvar skall sköta förvaltning- en av bolaget. Aufsichtsrat skall övervaka Vorstands arbete och kan endast i mycket begränsad utsträckning ingripa i den direkta ledningen av bolaget. Dessutom förbjuder lagen att en och sam- ma person ingår i båda ledningsorganen. 
 I tysk lag finns också långtgående regler om anställdas represen- tation i bolagets ledning. I bolag med minst 500 anställda skall en tredjedel av ledamöterna i Aufsichtsrat utses av de anställda, i bolag med fler än 2000 anställda skall hälften av ledamöterna ut- ses av de anställda. De anställda har inte rätt till representation i Vorstand. 
  
 2.2 
  
 Den svenska corporate  
  
 governance-modellen 
  
 Den svenska corporate  
 governance-modellen 
  kan i flera avseen- den sägas ligga någonstans mellan den angloamerikanska och kontinentaleuropeiska modellen. 
 De flesta svenska börsbolags ägarstruktur liknar mer de konti- nentaleuropeiska än de stora amerikanska och brittiska börsbo- lagens ägarstruktur. Många bolag har visserligen ett förhållande- vis stort antal ägare, men det finns i flertalet av bolagen en ägare eller grupp av ägare vars innehav av aktier och röster är så stort att bolaget kan sägas ha en kontrollerande ägare. Endast ett få- tal svenska börsbolag saknar kontrollerande ägare. 
 Förekomsten av starka ägare i bolagen har emellertid inte hind- rat framväxten av en mycket aktiv svensk marknad för företags- kontroll. I det avseendet påminner den svenska situationen 
 13 
 mycker mer om den angloamerikanska än den kontinentaleuro- peiska.  
 Takeover-aktiviteten 
  på den svenska aktiemarknaden är snarare högre än i exempelvis Storbritannien. 
 Den svenska aktiebolagslagstiftningen har sina historiska rötter i tysk rätt, men lagens regler om bolagets organisation bär inte den dualistiska ledningsorganisationens prägel. Den föreskrivna ledningsorganisationen ligger, som framgår nedan, i grunden närmare den brittiska, monistiska, modellen. 
 Aktiebolagets högsta beslutande organ är bolagsstämman, vid vilken varje aktieägare har rätt att delta. Stämman kan besluta i alla frågor som inte enligt lagen eller bolagsordningen uttryckli- gen faller under ett annat bolagsorgans exklusiva kompetens. 
 Stämman skall välja bolagets styrelse, som i sin tur utser bola- gets verkställande direktör. Till bolagsstämmans obligatoriska uppgifter hör vidare bl.a. att fastställa bolagets balans- och resul- taträkningar, att besluta om disposition av resultatet av bolagets verksamhet samt att besluta i frågor om ansvarsfrihet för styrel- seledamöter och verkställande direktör. Bolagsstämman väljer också bolagets revisorer. I förekommande fall beslutar stämman vidare bl.a. om ökning eller minskning av aktiekapitalet. Stäm- man kan också ändra bolagsordningen. 
 Vid bolagsstämman har varje närvarande aktieägare som huvud- regel rätt att rösta för alla sina aktier. I bolagsordningen kan vis- serligen tas in en bestämmelse av innebörd exempelvis att varje aktieägare bara får rösta för ett visst antal aktier men sådana rösträttsbegränsningar är i praktiken mycket ovanliga. 
 Den svenska lagens huvudregel är att alla aktier har lika rätt i bo- laget, men lagen tillåter att det i bolagsordningen tas in bestäm- melser om aktier av olika slag som skiljer sig åt exempelvis ifrå- ga om röstvärde. Ingen aktie får dock ha ett röstvärde som är mer än tio gånger större än röstvärdet för en annan aktie i bola- get. Aktier med olika röstvärden förekommer idag i omkring hälf- ten av de svenska aktiemarknadsbolagen. I så gott som samtliga dessa bolag är röstvärdesskillnaden 1:10. 
 Bolagsstämmans beslut fattas som huvudregel med enkel majo- ritet av de avgivna rösterna. Till skydd för framför allt de mindre aktieägarna, och särskilt ägare med röstsvaga aktier, föreskrivs emellertid att vissa beslut skall fattas med kvalificerad majoritet av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda ak- 
 14 
 tierna. Dessutom gäller som en generell minoritetsskyddsregel att bolagsstämman inte får fatta beslut som kan ge en otillbörlig fördel till viss aktieägare (eller annan) till nackdel för bolaget eller annan aktieägare. 
 I fråga om bolagets ledningsorganisation går numera en skiljelin- je mellan privata och publika aktiebolag. Enkelt uttryckt ställer la- gen strängare krav på den sistnämnda kategorin. Endast den ka- tegorin är av intresse i förevarande sammanhang. 
 I alla publika aktiebolag skall det enligt lagen finnas en styrelse med minst tre ledamöter. Styrelsen skall svara för bolagets orga- nisation och förvaltningen av bolagets angelägenheter. Den mycket vida beslutskompetens som härigenom tillerkänns styrel- sen begränsas i förhållande till bolagsstämman i första hand av stämmans exklusiva beslutanderätt i vissa frågor, bl.a. den ovan nämnda rätten att välja styrelse och revisorer, fastställa resultat- och balansräkning, öka och minska aktiekapitalet samt ändra bo- lagsordningen. 
 Styrelsen är i sin förvaltning skyldig att rätta sig efter särskilda fö- reskrifter som meddelats av bolagsstämman, förutsatt att före- skriften inte strider mot lagen eller bolagsordningen. Sådana fö- reskrifter är dock i praktiken mycket ovanliga. 
 I alla publika aktiebolag skall det förutom styrelsen också finnas en verkställande direktör som utses av styrelsen. Verkställande direktören ansvarar för bolagets löpande förvaltning, men är, till skillnad från vad som är fallet i den dualistiska modellen, ett i för- hållande till styrelsen underordnat organ. Verkställande direktö- ren är skyldig att, inom den ram som följer av lagen och bolags- ordningen, följa anvisningar från styrelsens sida om hur löpande förvaltningsåtgärder skall handläggas eller beslutas. Styrelsen kan också själv avgöra ärenden som ingår i den löpande förvalt- ningen, men får inte göra så väsentliga ingrepp i verkställande direktörens rätt att sköta den löpande förvaltningen att denne i realiteten inte längre kan anses ha ställning som verkställande direktör. 
 Styrelsen väljs av bolagsstämman enligt sedvanliga majoritets- regler. Lagen garanterar inte en aktieägarminoritet av viss storlek någon rätt till representation i styrelsen. 
 Förutom vad nu sagts gäller enligt särskild lagstiftning att de an- ställda har rätt till viss styrelserepresentation. I företag med minst 
 15 
 25 anställda har de anställda rätt att utse två representanter i sty- relsen och två suppleanter, i företag med verksamhet i flera branscher och minst 1000 anställda har de rätt att utse tre repre- sentanter och tre suppleanter. Antalet arbetstagarledamöter får dock aldrig överstiga antalet övriga styrelseledamöter. 
 I styrelsen för ett svenskt börsbolag ingår typiskt sett flera perso- ner med ankytning till den eller de röstmässigt största ägarna i bolaget. Därutöver består styrelsen, bortsett från de anställdas representanter, typiskt sett av  
 non-executives. 
  Regelmässigt är verkställande direktören den ende stämmovalde styrelseledamot som också ingår i bolagsledningen. I det avseendet skiljer sig si- tuationen i svenska bolag således markant från vad som är fallet i exempelvis brittiska bolag. 
 Såvida inte bolagsstämman utser styrelsens ordförande, skall styrelsen inom sig utse en ordförande som skall leda styrelsens arbete. Lagen tillåter inte att verkställande direktören också är styrelsens ordförande i publika bolag. 
 I varje aktiebolag skall det också finnas en eller flera revisorer med uppgift att granska bolagets årsredovisning och bokföring samt styrelsens och verkställande direktörens förvaltning. 
 Syftet med revisionen var ursprungligen främst att tillgodose aktieägarnas intresse av att bolagsledningen kontrollerades. Nu- mera anses revisionen skydda även andra intressenter i bolaget, t.ex. anställda, borgenärer och kapitalmarknadens aktörer. 
 16 
  
 II. 
  
 Ägarroll och ägaransvar 
  
 Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv kräver en funge- rande kapitalmarknad genom vilken sparade medel i form av lå- nekapital och riskkapital kanaliseras till investeringar i företagen. 
 Ägare som tar ansvar för företagens och näringslivets utveckling är ett viktigt inslag i en fungerande marknadsekonomi. Aktieägar- na svarar för näringslivets riskkapitalförsörjning, men bidrar ock- så till effektivitet och förnyelseförmåga i enskilda företag och i näringslivet som helhet genom att utöva inflytande via bolags- stämman liksom genom köp och försäljningar av aktier. 
 Dynamiken i näringslivet kräver en mångfald av aktieägare med olika placeringsinriktning, tidshorisont och riskbenägenhet. Dyna- miken främjas också av en väl fungerande marknad för kontroll- poster av aktier och en väl fungerande marknad för företagsför- värv. 
 Aktieägare med stora innehav i aktiemarknadsbolag bör tillvarata möjligheten att via bolagsstämman utöva inflytande i bolaget, bl.a. vid val av bolagets styrelse, och ha en genomtänkt policy för hur inflytandet i bolaget skall utövas. Genom aktieägarnas aktiva stämmodeltagande främjas en sund maktbalans mellan ägare, styrelse och ledning i bolagen. 
 Aktieägare med stora innehav i aktiemarknadsbolag har ett sär- skilt ansvar att inte missbruka sin ägarmakt till skada för bolaget eller andra aktieägare. Aktieägare med minoritetsposter har ett ansvar att inte missbruka sina minoritetsrättigheter till skada för bolaget och övriga aktieägare. 
 Institutionella aktieägare av typen pensionsfonder, livförsäkrings- företag, aktiefonder, investmentbolag etc. bör offentliggöra sin ägarpolicy och genom denna upplysa investerarna om sin inves- teringsfilosofi samt om sina principer för utövande av aktiernas rösträtt. De skall i förekommande fall också upplysa om eventu- ella intressekonflikter som kan påverka ägarfunktionens utövan- 
 17 
 de. Investerarna skall på ett enkelt sätt i efterhand kunna infor- mera sig om hur rösträtten i enskilda fall har utövats 
 . 
  
 18 
 III. Regler för bolagsstyrning 
 Kodens regler för bolagsstyrning består av text i tre nivåer. Den första nivån omedelbart under en rubrik, satt i  
 kursiv stil 
 , utgör den övergripande princip eller det större sammanhang i vilket av- snittets regler skall förstås. Denna text utgör inte regeltext. Nästa nivå, satt i  
 fet stil 
 , utgör regeltext, från vilken avvikelser skall för- klaras. Den tredje nivån utan särskild stilmarkering utgör en för- klaring eller anvisning till den ovanstående regeln och utgör inte regeltext. 
 1 Bolagsstämma 
 Aktieägarnas inflytande i bolaget utövas vid bolagsstämman, som är bolagets högsta beslutande organ. 
 Bolagsstämman bör hållas vid sådan tidpunkt och på sådan ort att en så hög andel som möjligt av totalantalet aktier och röster kan vara företrädd på stämman. 
 Bolagsstämman bör genomföras på ett sätt som inte försvårar ett aktivt deltagande från närvarande aktieägares sida i diskus- sion och beslutsfattande i på stämman förekommande ärenden. 
  
 1.1 
  
 Kallelse m.m. till bolagsstämma 
  
 1.1.1 
  
 Bolaget skall senast sex månader före ordinarie bolags- stämma, och så snart styrelsen beslutat att hålla extra bolagsstämma, offentliggöra när och på vilken ort stäm- man kommer att hållas. Uppgiften skall från samma tid- punkt återfinnas på bolagets hemsida. 
  
 1.1.2 
  
 Bolaget skall på sin hemsida, i god tid, informera om aktieägarnas rätt att få ett ärende behandlat på stämman, vem en sådan begäran skall ställas till och vid vilken tid- punkt begäran måste ha nått bolaget för att med säker- het kunna tas in i kallelsen och ärendet därmed kunna tas upp på stämman. 
  
 19 
 Varje aktieägare har enligt lag rätt att få ett ärende behandlat på ordinarie eller extra bolagsstämma, om ägaren skriftligen begär det hos styrelsen inom den tid som lagen föreskriver. 
  
 1.1.3 
  
 Bolaget skall sträva efter att aktieägarna genom kallel- sen till bolagsstämman får relevant, tydlig och begriplig information om de ärenden som skall behandlas. Kallel- sen skall återfinnas på bolagets hemsida. 
  
 Kallelse till ordinarie bolagsstämma skall enligt lag utfärdas tidigast sex veckor och senast fyra veckor före stämman. Detsamma gäller kallelse till extra bolagsstämma där fråga om ändring av bolagsordningen kommer att behandlas. Till annan extra stämma skall kallelse enligt lag utfärdas tidigast sex veckor och senast två veckor före stämman. Kallelse till bolagsstämma skall enligt lag innehålla ett förslag till dagord- ning för stämman, i vilken det tydligt skall anges vilka ären- den som skall behandlas. Ärendena skall vara numrerade. Ärende som inte är av sedvanlig art skall motiveras utförligt. 
  
 1.1.4 
  
 Om bolaget inför bolagsstämman inhämtat ett uttalande från Aktiemarknadsnämnden av betydelse för bolagets aktieägare rörande visst ärende på stämman skall detta framgå av kallelsen. Uttalandet eller det huvudsakliga in- nehållet i uttalandet skall återfinnas på bolagets hemsi- da. 
  
 1.1.5 
  
 Styrelsens förslag till beslut av bolagsstämman skall hål- las tillgängliga hos bolaget för aktieägarna och återfin- nas på bolagets hemsida i så god tid som möjligt och se- nast två veckor före stämman. Förslag till beslut som framlagts av aktieägare skall hållas tillgängliga hos bola- get och återfinnas på bolagets hemsida. I kallelsen skall anges att förslagen dels återfinns på bolagets hemsida, dels kan rekvireras kostnadsfritt av aktieägare. 
  
 1.1.6 
  
 Aktieägarna skall ges möjlighet att anmäla sig till bolags- stämma på flera sätt, däribland genom  
  
 e-post. 
  
 1.2 
  
 Deltagande i bolagsstämma på distans 
  
 1.2.1 
  
 Bolaget skall inför varje bolagsstämma, om så är motive- rat av ägarkretsens sammansättning och med beaktande av vad som är ekonomiskt försvarbart, ge aktieägarna möjlighet att med hjälp av modern kommunikationstek- 
  
 20 
 nik följa eller delta i stämman från annan ort inom eller utom landet. 
 1.3 Styrelsens, ledningens och revisorns närvaro vid bolagsstämma 
  
 1.3.1 
  
 Vid ordinarie bolagsstämma skall såvitt möjligt hela sty- relsen vara närvarande. Vid extra bolagsstämma skall beslutför styrelse vara närvarande. Verkställande direk- tören och, i den mån det finns behov därav, andra perso- ner ur bolagsledningen skall närvara vid stämman. Minst en av bolagets revisorer skall närvara. 
  
 1.3.2 
  
 Har förslag till beslut i visst ärende utarbetats av ett sty- relseutskott skall utskottets ordförande eller annan ut- skottsledamot vara närvarande på stämman och på sty- relsens uppdrag redovisa och motivera förslaget. 
  
 1.4 
  
 Bolagsstämmans genomförande 
  
 1.4.1 
  
 Till ordförande vid bolagsstämman skall inte utses sty- relsens ordförande eller annan styrelseledamot. 
  
 Bolagsstämman öppnas enligt lag av styrelsens ordförande eller annan som styrelsen utsett, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. Därefter skall stämman utse en ordförande vid stämman, om inte annat föreskrivs i bolagsordningen. 
  
 1.4.2 
  
 Till justeringsman vid bolagsstämman skall utses aktie- ägare eller ombud för aktieägare som inte är styrelsele- damot eller anställd i bolaget. 
  
 1.4.3 
  
 Bolagsstämman skall hållas på svenska och det material som presenteras skall vara på svenska. Bolaget skall in- för varje bolagsstämma, med utgångspunkt i ägarkret- sens sammansättning och med beaktande av vad som är ekonomiskt försvarbart, överväga om stämmoförhand- lingarna helt eller delvis skall simultantolkas och av bo- laget presenterat material skall översättas till annat språk. 
  
 1.4.4 
  
 Bolagsstämmans ordförande skall se till att aktieägarna på ett tillfredsställande sätt ges möjlighet att utöva sin lagstadgade rätt att ställa frågor på bolagsstämman, lik- som att inom ramen för lagens bestämmelser kommente- 
  
 21 
 ra och föreslå ändringar i och tillägg till framlagda för- slag, innan stämman går till beslut. 
  
 1.4.5 
  
 Bolaget skall ha en tillfredsställande teknisk beredskap för att kunna ombesörja omröstning vid stämman. 
  
 1.4.6 
  
 Bolagsstämmans beslut skall fattas med iakttagande av de majoritetskrav som följer av lag, bolagsordning, Nä- ringslivets Börskommittés regler och Aktiemarknads- nämndens uttalanden. 
  
 1.5 
  
 Protokoll från bolagsstämma 
  
 1.5.1 
  
 Protokoll från senaste ordinarie bolagsstämma och där- efter hållen extra bolagsstämma skall återfinnas på bola- gets hemsida. Om ägarkretsens sammansättning påkal- lar det, skall protokollet även översättas till annat språk än svenska. Protokollet skall kostnadsfritt sändas till ak- tieägare som begär det. 
  
 Protokoll från bolagsstämman skall enligt lag hållas tillgäng- ligt hos bolaget för aktieägarna senast två veckor efter bo- lagsstämman. 
  
 2 
  
 Tillsättning av styrelse och revisor 
  
 Förfarandet för nominering, val, arvodering och utvärdering av styrelseledamöter och revisorer skall styras av ägarna samt vara strukturerat och transparent. 
  
 2.1 
  
 Valberedning 
  
 2.1.1 
  
 Bolaget skall ha en valberedning som representerar bo- lagets aktieägare. Bolagsstämman skall utse ledamöter eller ange hur ledamöter i valberedningen skall utses. 
  
 Om valberedningens ledamöter inte väljs på stämman inne- bär regeln att stämmans beslut måste ange efter vilka kriteri- er ledamöter i valberedningen skall utses. Det nominerings- förfarande som tillämpas bör innebära att ledamot i valbered- ningen som utsetts i egenskap av aktieägare eller represen- tant för ägare ersätts om ägaren väsentligt minskar sitt aktie- innehav. 
 22 
  
 2.1.2 
  
 Valberedningen skall ha minst tre ledamöter, varav en skall vara ordförande. Styrelsens ordförande kan vara le- damot i valberedningen, men skall inte vara dess ordfö- rande. Övriga styrelseledamöter eller verkställande di- rektören skall inte vara ledamöter av valberedningen. 
  
 Styrelsens ordförande får inte delta i valberedningens be- handling av nominering av och förslag till arvode för styrelse- ordföranden. 
  
 2.1.3 
  
 Bolaget skall senast sex månader före ordinarie bolags- stämma offentliggöra namnen på ledamöterna i valbe- redningen och, om de representerar viss ägare, ägarens namn samt hur och senast när aktieägare kan lämna för- slag till valberedningen. Informationen skall återfinnas på bolagets hemsida. 
  
 2.1.4 
  
 I bolagsstyrningsrapporten skall en redogörelse lämnas för hur föregående års valberedning bedrivit sitt arbete. Valberedningens sammansättning skall redovisas. Om ledamot har representerat viss ägare skall ägarens namn anges. Information skall lämnas om eventuell ersättning till valberedningen. 
  
 2.1.5 
  
 Valberedningen skall lämna förslag till: 
  
 ordförande och övriga ledamöter i styrelsen, 
  
 principer för styrelsearvoden, 
  
 styrelsearvoden uppdelat mellan ordförande, övriga ledamöter och eventuell ersättning för utskottsarbete, 
  
 revisorer, 
  
 arvodering av revisionsinsatsen, samt 
  
 eventuell ersättning till valberedningen. 
  
 Att valberedningen som ett led i sitt arbete skall utvärdera styrelsens och revisorernas arbete framgår av punkterna 
 2.3.1 och 2.5.1. 
  
 2.1.6 
  
 Valberedningens eventuella förslag till ersättning till val- beredningen skall presenteras i kallelsen till bolagsstäm- man. 
  
 23 
  
 2.2 
  
 Val och arvodering av styrelse 
  
 2.2.1 
  
 Valberedningens förslag till ordförande och övriga leda- möter i styrelsen, förslag till principer för ersättning för styrelsearbete samt förslag till styrelsearvoden uppdelat mellan ordförande, övriga ledamöter och eventuell er- sättning för utskottsarbete skall presenteras i kallelsen till bolagsstämman. Andelen av det totala antalet röster i bolaget för de aktieägare som stödjer förslaget skall an- ges i kallelsen. Följande information om föreslagen sty- relseledamot skall samtidigt med att kallelsen utfärdas återfinnas på bolagets hemsida, samt därefter lämnas på bolagsstämman: 
  
 ålder, huvudsaklig utbildning och arbetslivserfaren- het, 
  
 uppdrag i bolaget och väsentliga uppdrag i andra före- tag och organisationer, 
  
 innehav av aktier och andra finansiella instrument i bolaget, 
  
 väsentliga aktieinnehav och delägarskap i företag som bolaget har affärsförbindelser med, 
  
 om ledamoten är att anse som oberoende i förhållan- de till bolaget och bolagsledningen respektive större aktieägare i bolaget. För ledamot som inte anses obe- roende skall skälen för detta redovisas, 
  
 vid omval, vilket år ledamoten invaldes i styrelsen, samt 
  
 övriga uppgifter som kan vara av betydelse för aktie- ägarna vid bedömningen av den föreslagna ledamo- tens kompetens och oberoende. 
  
 2.2.2 
  
 Valberedningens ordförande eller annan ledamot av val- beredningen skall på bolagsstämman: 
  
 redogöra för hur valberedningens arbete har bedrivits, 
  
 presentera och motivera valberedningens förslag till ordförande och övriga ledamöter i styrelsen, 
  
 presentera och motivera valberedningens förslag till principer för ersättning för styrelsearbete och förslag till styrelsearvoden uppdelat mellan ordförande, övri- 
  
 24 
 ga ledamöter och eventuell ersättning för utskottsar- bete, samt 
  
 presentera och motivera förslag till eventuell ersätt- ning till valberedningen. 
  
 Redogörelsen för hur nomineringsförfarandet har bedrivits skall omfatta både nomineringen av styrelseledamöter och revisorer. Valberedningens förslag till principer för ersättning för styrelsearbete behöver inte godkännas särskilt av bolags- stämman, eftersom stämman beslutar om styrelsearvode och samtliga övriga ersättningar för styrelsearbetet enligt punkt 2.2.4. Att ledamot av valberedningen skall presentera och motivera förslag till revisorer och revisionsarvode framgår av punkt 2.4.2. 
  
 2.2.3 
  
 Person föreslagen för inval i styrelsen skall såvitt möjligt närvara på stämman för att kunna presentera sig och svara på frågor från aktieägarna. 
  
 2.2.4 
  
 Bolagsstämman skall besluta om styrelsearvode och samtliga övriga ersättningar för styrelsearbetet med upp- delning mellan ordförande och övriga ledamöter i styrel- sen samt eventuell ersättning för utskottsarbete. 
  
 Styrelsearvode och annan ersättning för styrelsearbetet kan vara fast eller rörligt. 
  
 2.2.5 
  
 Styrelseledamöter skall inte erhålla tilldelning i incita- mentsprogram riktade till bolagsledningen eller andra anställda. Om ett sådant program riktas enbart till styrel- sen skall programmet beredas av ägarna eller valbered- ningen och bolagsstämman besluta om programmet. 
  
 Även om verkställande direktören är ledamot av styrelsen kan denne erhålla tilldelning i incitamentsprogram riktade till ledning och anställda. 
  
 2.2.6 
  
 I bolagsstyrningsrapporten skall bolagets principer för ersättning till styrelsen redovisas. Arvode och annan er- sättning från bolaget skall redovisas för var och en av styrelsens ledamöter, varvid informationen skall omfatta samtliga de uppgifter som anges i Näringslivets Börs- kommittés regler om ledande befattningshavares förmå- ner. 
  
 25 
  
 2.3 
  
 Utvärdering av styrelsen 
  
 2.3.1 
  
 Valberedningen skall utvärdera styrelsen. 
  
 Enligt punkt 3.4.4 skall styrelsens ordförande se till att en ut- värdering av styrelsens arbete genomförs. Denna utvärdering bör utgöra en del av valberedningens utvärdering. 
  
 2.3.2 
  
 I bolagsstyrningsrapporten skall en redogörelse lämnas för hur utvärderingen av styrelsen genomförts. 
  
 2.4 
  
 Val och arvodering av revisorer 
  
 2.4.1 
  
 Valberedningens förslag till revisorer och arvodering av revisionsinsatsen skall presenteras i kallelsen till bo- lagsstämman. Följande information om föreslagen revi- sor eller huvudansvarig revisor och revisionsbolag skall samtidigt med att kallelsen utfärdas lämnas på bolagets hemsida, samt därefter lämnas på bolagsstämman: 
  
 revisors eller huvudansvarig revisors revisionsupp- drag i andra större företag, 
  
 revisionsuppdrag i företag närstående till bolagets större ägare eller verkställande direktör, 
  
 vid omval, vilket år revisorn valdes eller blev huvud- ansvarig revisor och hur länge revisionsbolaget inne- haft uppdraget, samt 
  
 övriga uppgifter som kan vara av betydelse för aktie- ägarna vid bedömningen av revisorns eller huvudan- svarig revisors och revisionsbolagets kompetens och oberoende. 
  
 Bland de övriga uppgifter som kan behöva lämnas är om en ny tillträdande revisor eller revisionsbolag under senare år haft omfattande uppdrag för bolaget, eller om det finns starka band mellan ledande befattningshavare i bolaget och den fö- reslagne revisorn eller revisionsbolaget. 
  
 2.4.2 
  
 Valberedningens ordförande eller annan ledamot av val- beredningen skall på bolagsstämman presentera valbe- redningens förslag till revisor och arvodering av revi- sionsinsatsen. En föreslagen revisor skall såvitt möjligt närvara på stämman för att kunna presentera sig och svara på frågor från aktieägarna. 
  
 26 
  
 2.4.3 
  
 I bolagsstyrningsrapporten skall följande information lämnas om revisor eller huvudansvarig revisor och revi- sionsbolag: 
  
 revisors eller huvudansvarig revisors revisionsupp- drag i andra större företag, 
  
 revisionsuppdrag i företag närstående till bolagets större ägare eller verkställande direktör, 
  
 vilket år revisorn valdes eller blev huvudansvarig revi- Mcdaniel och hur länge revisionsbolaget innehaft uppdra- get, samt 
  
 övriga uppgifter som kan vara av betydelse för aktie- ägarna vid bedömningen av revisorns eller huvudan- svarig revisors och revisionsbolagets kompetens och oberoende. 
  
 2.5 
  
 Utvärdering av revisionsinsatsen 
  
 2.5.1 
  
 Valberedningen skall inför val av revisor utvärdera revi- sionsinsatsen. 
  
 Enligt punkt 3.8.4 skall revisonsutskottet utvärdera revisions- insatsen. Denna utvärdering bör utgöra en del av valbered- ningens utvärdering. 
  
 2.5.2 
  
 Om val av revisor skett skall i bolagsstyrningsrapporten en redogörelse lämnas för hur utvärderingen av revi- sionsinsatsen genomförts. 
  
 3 Styrelse 
 Styrelsen ansvarar för organisationen och förvaltningen av bola- gets angelägenheter i enlighet med gällande lagar och andra regler som gäller för bolaget. 
  
 3.1 
  
 Styrelsens uppgifter 
  
 Styrelsens huvudsakliga uppgifter är att fastställa strategin för bolagets verksamhet, säkerställa att bolaget har en effektiv led- ning, följa upp och kontrollera bolagsledningens förvaltning samt se till att bolagets ägare och omvärld informeras om bolagets ut- veckling och ekonomiska situation. 
 27 
  
 3.1.1 
  
 Styrelsen skall, med utgångspunkt i bolagets och ägar- nas intresse, fastställa målen för bolagets verksamhet samt se till att bolaget har en adekvat strategi, organisa- tion och verksamhetsstyrning för att uppnå dessa mål. 
  
 3.1.2 
  
 Styrelsen skall se till att bolaget har en väl fungerande ledning. Styrelsen skall fortlöpande kontrollera och ut- värdera ledningens insatser. Styrelsen skall tillsätta och vid behov entlediga bolagets verkställande direktör. 
  
 3.1.3 
  
 Styrelsen skall fortlöpande följa upp och utvärdera bola- gets verksamhet mot de mål och riktlinjer som styrelsen fastställt. Styrelsen skall se till att kontrollen över bola- gets ekonomiska situation är tillfredsställande, att bola- gets riskexponering är väl avvägd, att redovisning och fi- nansförvaltning håller hög kvalitet och kontrolleras på ett betryggande sätt samt att bolaget har god intern kontroll. 
  
 3.1.4 
  
 Styrelsen skall se till att bolagets rapportering till ägare, marknad och omvärld i övrigt ger en rättvisande bild av bolagets utveckling, lönsamhet, finansiella ställning och risker. 
  
 3.1.5 
  
 Styrelsen skall se till att det finns tillfredsställande kont- roll av att bolaget följer de regler som gäller för bolagets verksamhet. 
  
 3.1.6 
  
 Styrelsen skall se till att erforderliga riktlinjer fastställs för bolagets uppträdande i etiskt hänseende gentemot anställda, kunder, leverantörer och det omgivande sam- hället i övrigt. 
  
 3.2 
  
 Styrelsens storlek och sammansättning m.m. 
  
 Styrelsen skall ha den kompetens och erfarenhet som krävs för att självständigt och effektivt förvalta bolagets angelägenheter. Styrelsen bör emellertid inte vara större än att enkla och effektiva arbetsformer kan tillämpas och att varje ledamot kan känna ett personligt ansvar och engagemang. 
  
 3.2.1 
  
 Styrelsen skall ha en med hänsyn till bolagets verksam- het, utvecklingsskede och förhållanden i övrigt ändamål- senlig sammansättning, präglad av mångsidighet och bredd avseende ledamöternas kompetens, erfarenhet och bakgrund i övrigt. Varje ledamot skall ha kapacitet 
  
 28 
 att göra självständiga bedömningar av viktigare frågor i styrelsens arbete. 
  
 3.2.2 
  
 En jämn könsfördelning i styrelsen skall eftersträvas. 
  
 3.2.3 
  
 Inom bolagsledningen får endast verkställande direktö- ren vara ledamot av styrelsen. 
  
 3.2.4 
  
 Styrelsen skall ha högst nio bolagsstämmovalda leda- möter. Suppleanter till stämmovalda ledamöter skall inte utses. 
  
 För vissa typer av bolag, främst banker, kan det vara nöd- vändigt med större styrelser. För flertalet andra bolag är sna- rare mindre styrelser än den i regeln angivna att föredra. 
  
 3.2.5 
  
 Majoriteten av de bolagsstämmovalda styrelseledamö- terna skall inte ha en sådan relation till bolaget eller bo- lagsledningen att ledamotens oberoende i förhållande till bolaget och bolagsledningen kan ifrågasättas. En styrel- seledamot skall i allmänhet inte anses oberoende om le- damoten: 
  
 är anställd eller under de tre senaste åren har varit an- ställd i bolaget eller ett närstående företag där bolaget direkt eller indirekt innehar minst tio procent av aktier- na eller andelarna eller rösterna eller en ekonomisk andel som ger rätt till minst tio procent av avkastning- en. Om ett företag äger mer än 50 procent av kapital eller röster i ett annat företag anses det förstnämnda företaget indirekt kontrollera det senare företagets ägande i andra företag, 
  
 är make, maka, sambo, registrerad partner, syskon el- ler släkting i rakt upp- eller nedstigande led till person i bolagsledningen, 
  
 erhåller icke obetydlig ersättning för råd eller tjänster utöver styrelseuppdraget från bolaget eller från någon i bolagsledningen, 
  
 har omfattande affärsförbindelser eller andra omfat- tande ekonomiska mellanhavanden med bolaget i egenskap av kund, leverantör eller samarbetspartner, antingen själv eller genom att tillhöra företagsledning- en eller styrelsen eller genom att vara delägare i annat företag som har en sådan affärsrelation med bolaget, eller 
  
 29 
  
 tillhör företagsledningen i annat företag om en styrel- seledamot i detta företag tillhör bolagsledningen i bo- laget. 
  
 Även andra förhållanden än de ovan uppräknade kan medfö- ra att en ledamot inte är att anse som oberoende. Om en le- damot exempelvis ingått i styrelsen under lång tid kan detta leda till att ledamotens oberoende i vissa fall kan ifrågasät- tas. 
 Med närstående till bolaget och bolagsledningen avses även närstående till koncernen och koncernledningen. 
 Den fjärde punkten skall inte anses tillämplig på gängse af- färsförbindelse som bankkund. 
  
 3.2.6 
  
 Minst två av de styrelseledamöter som är oberoende i förhållande till bolaget och bolagsledningen skall även vara oberoende i förhållande till bolagets större aktie- ägare. Med större aktieägare avses ägare som direkt el- ler indirekt kontrollerar mer än tio procent av aktierna el- ler rösterna i bolaget. Om ett företag äger mer än 50 pro- cent av kapital eller röster i ett annat företag anses det förstnämnda företaget indirekt kontrollera det senare fö- retagets ägande i andra företag. 
  
 En person som är ledamot av en större ägares styrelse eller är anställd hos eller har omfattande uppdrag för en större ägare skall anses som beroende. Även andra relationer till större ägare, som kan ge anledning att ifrågasätta personens självständighet i förhållande till ägaren, kan medföra att per- sonen inte skall anses vara oberoende. 
  
 3.2.7 
  
 Styrelseledamot skall utses för ett år i taget. Om ledamot ingått i styrelsen i åtta år eller mer skall förslag till omval särskilt motiveras. Detsamma gäller för val eller omval av styrelseledamot som fyllt 70 år. 
  
 En styrelse behöver förnyas successivt. För att ge valbered- ningen frihet i detta avseende bör samtliga styrelseledamöter årligen ny- eller omväljas. För ledamot som ingått i styrelsen i åtta år eller mer bör en särskilt noggrann avvägning ske mel- lan ledamotens förutsättningar att bidra ytterligare till styrel- sens arbete och styrelsens behov av förnyelse. Motsvarande prövning bör göras inför val eller omval av ledamot som fyllt 70 år. 
 30 
  
 3.2.8 
  
 I bolagsstyrningsrapporten skall följande information ges för var och en av styrelsens ledamöter: 
  
 ledamotskap i styrelseutskott, 
  
 ålder, huvudsaklig utbildning och arbetslivserfaren- het, 
  
 uppdrag i bolaget och väsentliga uppdrag i andra före- tag och organisationer, 
  
 innehav av aktier och andra finansiella instrument i bolaget, 
  
 väsentliga aktieinnehav och delägarskap i företag som bolaget har affärsförbindelser med, 
  
 om ledamoten är att anse som oberoende i förhållan- de till bolaget och bolagsledningen respektive större aktieägare i bolaget. För ledamot som inte anses obe- roende skall skälen för detta redovisas, 
  
 vilket år ledamoten invaldes i styrelsen, samt 
  
 övriga uppgifter som kan vara av betydelse för aktie- ägarna vid bedömningen av ledamotens kompetens och oberoende. 
  
 3.3 
  
 Styrelsens ledamöter 
  
 En styrelseledamot har en sysslomannaliknande ställning i för- hållande till bolaget. Det innebär att ledamoten är skyldig att äg- na uppdraget den tid och omsorg som erfordras för att på bästa sätt tillvarata bolagets och därmed aktieägarnas intressen. 
  
 3.3.1 
  
 Styrelseledamot skall agera i bolagets och aktieägarnas intresse. 
  
 Ledamot får inte sätta sina personliga intressen framför bola- gets eller ägarnas bästa eller för personliga syften utnyttja bolagets affärsmöjligheter. Ledamot får inte gynna vissa aktieägares intressen på bolagets eller övriga aktieägares bekostnad. 
  
 3.3.2 
  
 Styrelseledamot skall ha den kunskap om bolagets verk- samhet, marknad och omvärldsförutsättningar i övrigt som erfordras för att kunna göra självständiga bedöm- 
  
 31 
 ningar av bolagets angelägenheter och konstruktivt bi- dra till att fullgöra styrelsens uppgifter. 
  
 3.3.3 
  
 Ny styrelseledamot skall genomgå en introduktionsut- bildning om bolaget, dess verksamhet, organisation, marknad m.m. samt den utbildning i övrigt som styrelse- ordföranden och ledamoten gemensamt finner lämplig för att ledamoten skall kunna fullgöra sitt uppdrag. 
  
 Introduktionsutbildning för nya ledamöter bör vara individuellt utformad med hänsyn till varje ledamots behov, tillräckligt omfattande för att ledamoten snabbt skall kunna bidra kon- struktivt till styrelsens arbete samt genomföras senast inom ett halvår efter tillträdet. 
  
 3.4 
  
 Styrelsens ordförande 
  
 Styrelsens ordförande har en särställning inom styrelsen med ett särskilt ansvar för att styrelsens arbete är väl organiserat och be- drivs effektivt och att styrelsen fullgör sina uppgifter. 
  
 3.4.1 
  
 Styrelsens ordförande skall väljas av bolagsstämman. Om ordföranden lämnar sitt uppdrag under mandattiden skall styrelsen inom sig välja ordförande för tiden till nästa bolagsstämma. 
  
 3.4.2 
  
 Om avgående verkställande direktör av valberedningen föreslås som styrelsens ordförande i nära anslutning till sin avgång från uppdraget som verkställande direktör skall förslaget särskilt motiveras. 
  
 Huruvida det är lämpligt att avgående verkställande direktör väljs till styrelseordförande i nära anslutning till sin avgång måste avgöras från fall till fall. Dock bör styrelseordförande – liksom enskild styrelseledamot – som tidigare varit verkstäl- lande direktör i bolaget inte agera på ett sådant sätt att arbe- tet försvåras för ny verkställande direktör. 
  
 3.4.3 
  
 Styrelsens ordförande skall inte vara anställd i bolaget som så kallad koncernchef. Om styrelseordföranden har uppdrag för bolaget utöver ordförandeuppdraget får det- ta inte innebära att uppgifter hänförliga till den löpande förvaltningen övertas från verkställande direktören. Ar- betsfördelningen mellan styrelseordföranden och verk- ställande direktören skall i sådana fall tydligt klargöras i 
  
 32 
 styrelsens arbetsordning och i styrelsens instruktion för verkställande direktören. 
  
 3.4.4 
  
 Styrelsens ordförande skall se till att styrelsens arbete bedrivs effektivt och att styrelsen fullgör sina åliggan- den. Ordföranden skall särskilt: 
  
 organisera och leda styrelsens arbete, uppmuntra en öppen och konstruktiv diskussion i styrelsen i vilken samtliga ledamöter deltar och skapa bästa möjliga för- utsättningar för styrelsens arbete, 
  
 se till att styrelsen fortlöpande uppdaterar och fördju- par sina kunskaper om bolaget och dess verksamhet samt i övrigt får den utbildning som krävs för att sty- relsearbetet skall kunna bedrivas effektivt, 
  
 ta emot synpunkter från ägarna och förmedla dessa inom styrelsen, 
  
 vara talesman för bolaget i frågor om utseende och entledigande av verkställande direktör och bolagsled- ningens anställningsvillkor, 
  
 ha fortlöpande kontakt med och fungera som diskus- sionspartner och stöd för bolagets verkställande di- rektör samt utvärdera verkställande direktörens arbe- te, 
  
 se till att styrelsen erhåller tillfredsställande informa- tion och beslutsunderlag, 
  
 kontrollera att styrelsens beslut verkställs, samt 
  
 se till att styrelsen årligen utvärderar sitt arbete. 
  
 En av styrelseordförandens uppgifter enligt punkterna ovan är att upprätthålla en kontakt med bolagets ägare i syfte att styrelsen skall känna till ägarnas synpunkter i fråga om bola- gets övergripande mål och strategi och andra viktigare frå- gor. Även om den huvudsakliga kontakten mellan ägarna och styrelsen sker på bolagsstämman, finns det skäl för att ge ägarna en möjlighet att ge sina synpunkter på styrelsens för- valtning av bolagets angelägenheter även vid andra tillfällen. Detta får inte leda till att styrelsen tar direktiv från och där- med gynnar vissa ägare eller att styrelsen förmedlar informa- tion selektivt till vissa ägare. 
 33 
 Styrelseordföranden bör redovisa resultatet av styrelsens ut- värdering av sitt arbete för valberedningen i så god tid att den kan användas av valberedningen i dess arbete. Utvärdering- en bör ske genom en strukturerad process, anpassad till bo- lagets förhållanden och med anlitande av extern expertis om så bedöms erforderligt. 
  
 3.5 
  
 Styrelsens arbetsformer 
  
 3.5.1 
  
 Styrelsens lagstadgade instruktioner i form av arbets- ordning, instruktion för verkställande direktören samt rapporteringsinstruktion skall vara anpassade till bola- gets förhållanden och vara så tydliga, utförliga och kon- kreta att de kan tjäna som styrdokument för styrelsens arbete. Styrelsen skall minst en gång per år göra en nog- grann prövning av samtliga instruktioners relevans och aktualitet. 
  
 3.5.2 
  
 Styrelsen kan inom sig inrätta särskilda utskott för att bereda ärenden inom mer avgränsade områden. Inrättan- de av utskott får inte leda till att styrelsen förlorar över- blicken och kontrollen över verksamheten eller att infor- mationen till styrelsen försämras. Av styrelsens arbets- ordning skall framgå vilka arbetsuppgifter och vilken be- slutanderätt styrelsen har delegerat till utskotten samt hur utskotten skall rapportera till styrelsen. Utskott skall protokollföra sina möten. 
  
 Styrelsens ansvar och tillsynsskyldighet kan enligt lag inte överlåtas till ett styrelseutskott. Se beträffande revisionsut- skott punkt 3.8.3 och beträffande ersättningsutskott punkt 4.3.1. 
  
 3.5.3 
  
 Styrelsen skall sammanträda i den omfattning som erfor- dras för att hinna behandla de frågor som ankommer på styrelsen. 
  
 Styrelsens arbete måste vara organiserat så att styrelsen kan ägna tillräcklig tid åt alla viktiga frågor. Den löpande rapporte- ringen bör vara strukturerad så att uppföljnings- och kontroll- frågorna inte tar större del av styrelsens tid i anspråk än att särskilt de strategiska frågorna kan ägnas den uppmärksam- het de kräver. 
 34 
  
 3.5.4 
  
 Vid styrelsens sammanträden får endast styrelseledamö- ter, verkställande direktören, styrelsens sekreterare och särskilt adjungerade personer delta. Vilka personer som adjungerats och i vilken utsträckning de deltagit i styrel- sesammanträdet skall antecknas i protokollet från sam- manträdet. 
  
 3.5.5 
  
 Styrelsen skall minst en gång per år utvärdera verkstäl- lande direktörens arbete, varvid varken verkställande di- rektören eller annan person från bolagsledningen skall närvara. 
  
 3.5.6 
  
 Styrelsens ordförande skall efter samråd med verkstäl- lande direktören fastställa förslag till dagordning för sty- relsens sammanträden samt se till att dessa är väl förbe- redda och genomförs effektivt. 
  
 3.5.7 
  
 Beslutsunderlag och förslag till beslut i ett ärende skall ge en saklig, utförlig och relevant belysning av det ären- de beslutet gäller. Beslut skall inte fattas i en viktig fråga som inte varit upptagen på dagordningen, såvida inte styrelsen enhälligt beslutar att så skall ske. 
  
 Styrelsen får enligt lag inte besluta i ett ärende, om inte såvitt möjligt samtliga styrelseledamöter har fått ett tillfredsställan- de underlag för att avgöra ärendet. Skriftligt material inför sty- relsesammanträde bör normalt tillställas ledamöterna senast en vecka före sammanträdet. 
  
 3.5.8 
  
 Styrelseledamot skall självständigt bedöma de ärenden styrelsen har att behandla och föra fram de uppfattning- ar och göra de ställningstaganden detta föranleder. Sty- relseledamot skall begära den kompletterande informa- tion som ledamoten anser nödvändig för att styrelsen skall kunna fatta väl underbyggda beslut. 
  
 3.5.9 
  
 Styrelsen skall biträdas av en kompetent styrelsesekre- terare med uppgift att svara för att styrelsearbetet be- drivs på ett korrekt sätt och att föra protokoll vid styrel- sens sammanträden. 
  
 3.5.10 
  
 Styrelsens protokoll skall tydligt återge vilka ärenden som behandlats, vilket underlag som funnits för respek- tive ärende samt innebörden av de beslut som fattats. Ett färdigt protokoll skall sändas till eller hållas tillgängligt för styrelsens ledamöter så snart som möjligt efter sty- relsesammanträdet. 
  
 35 
 Att protokollet är färdigt innebär att det godkänts av styrelse- ordföranden och justeringsmännen utan att det behöver vara undertecknat av dessa. Ett färdigt protokoll bör sändas till el- ler på annat sätt göras tillgängligt för styrelseledamöterna in- om två veckor från sammanträdet. 
  
 3.5.11 
  
 I bolagsstyrningsrapporten skall information ges om ar- betsfördelningen i styrelsen. En redogörelse skall läm- nas för hur styrelsearbetet bedrivits under det senaste räkenskapsåret, inkluderande antal styrelsesammanträ- den, genomsnittlig närvaro samt vem som varit sekrete- rare vid styrelsens sammanträden. Dessutom skall en re- dogörelse lämnas för arbetsuppgifter för eventuella sty- relseutskott. 
  
 3.6 
  
 Styrelsens finansiella rapportering 
  
 Styrelsen ansvarar för att den finansiella rapporteringen är trans- parent och ger en rättvisande bild av bolagets ekonomiska läge och möjligheter. 
  
 3.6.1 
  
 Bolagets finansiella rapportering skall vara i överens- stämmelse med god redovisningssed för aktiemarknads- bolag. Av en finansiell rapport skall framgå på vilket re- gelverk den grundas. 
  
 Med finansiell rapportering avses årsredovisning, delårsrap- porter, bokslutskommuniké och annan rapportering som in- nehåller finansiell information, t.ex. prospekt eller pressmed- delanden. 
 Om den finansiella rapporteringen innehåller information som går utöver vad som följer av internationella redovisningsstan- darder (International Financial Reporting Standards) är det av särskild vikt att det framgår på vilken grund (regelverk etc.) som denna information lämnas. 
 Det bör tydligt framgå av årsredovisningen vilken information som inte är reviderad. 
  
 3.6.2 
  
 Styrelsen och verkställande direktören skall omedelbart före underskrifterna i årsredovisningen lämna en försäk- ran med innebörd att, såvitt de känner till, årsredovis- ningen är upprättad i överensstämmelse med god redo- visningssed för aktiemarknadsbolag, lämnade uppgifter stämmer med de faktiska förhållandena och ingenting av 
  
 36 
 väsentlig betydelse är utelämnat som skulle kunna på- verka den bild av bolaget som skapats av årsredovis- ningen. 
 Regeln innebär ingen förändring av styrelsens och verkstäl- lande direktörens ansvar för årsredovisningen och dess inne- håll utan syftar till att förtydliga detta ansvar. 
  
 3.6.3 
  
 Styrelsen skall av finansdirektören, eller person med motsvarande befattning, årligen kräva en skriftlig försäk- ran med innebörd att bolagets finansiella rapporter i alla väsentliga avseenden uppfyller kraven i gällande regel- verk. Av försäkran skall även framgå andra omständig- heter av betydelse för styrelsens bedömning av kvalite- ten i de finansiella rapporterna. 
  
 3.7 
  
 Styrelsens interna kontroll och internrevision 
  
 Styrelsen ansvarar för bolagets interna kontroll, vars övergripan- de syfte är att skydda ägarnas investering och bolagets tillgång- ar. 
  
 3.7.1 
  
 Styrelsen skall se till att bolaget har god intern kontroll och fortlöpande hålla sig informerad om och utvärdera hur bolagets system för intern kontroll fungerar. Styrel- sen skall i bolagsstyrningsrapporten rapportera hur den interna kontrollen till den del den avser den finansiella rapporteringen är organiserad och hur väl den har funge- rat under det senaste räkenskapsåret. 
  
 3.7.2 
  
 Bolag som inte har en särskild granskningsfunktion (in- ternrevision) skall årligen utvärdera behovet av en sådan funktion och i bolagsstyrningsrapporten motivera sitt ställningstagande. 
  
 Den granskning som genomförs av internrevisionen skall va- ra självständig och grundad på en av styrelsen fastställd revi- sionsplan och utföras av personer med dokumenterad revi- sionserfarenhet. 
  
 3.8 
  
 Styrelsens relation till revisorn 
  
 Styrelsen ansvarar för att bolaget har ett formaliserat och trans- parent system som säkerställer att fastlagda principer för den fi- 
 37 
 nansiella rapporteringen och interna kontrollen efterlevs samt att ändamålsenliga relationer med bolagets revisorer upprätthålls. 
  
 3.8.1 
  
 Styrelsen skall dokumentera och i bolagsstyrningsrap- porten lämna upplysningar om det sätt på vilket styrel- sen säkerställer kvaliteten i den finansiella rapportering- en och interna kontrollen samt kommunicerar med bola- gets revisorer. 
  
 3.8.2 
  
 Styrelsen skall minst en gång per år, utan närvaro av verkställande direktören eller annan person från bolags- ledningen, träffa revisorerna. 
  
 3.8.3 
  
 Styrelsen skall inrätta ett revisionsutskott som skall be- stå av minst tre styrelseledamöter. Styrelsens ordföran- de kan vara ledamot av utskottet men får inte vara dess ordförande. Övriga ledamöter av utskottet skall vara obe- roende i förhållande till bolaget och bolagsledningen. Minst en ledamot av utskottet skall vara oberoende i för- hållande till bolagets större ägare. 
  
 3.8.4 
  
 Revisionsutskottet skall: 
  
 svara för beredningen av styrelsens arbete med att kvalitetssäkra bolagets finansiella rapportering, 
  
 fortlöpande träffa revisorerna för att informera sig om revisionens inriktning och omfattning samt diskutera samordningen mellan den externa och interna revisio- nen och synen på bolagets risker, 
  
 fastställa riktlinjer för vilka andra tjänster än revision som de externa revisorerna får tillhandahålla bolaget, 
  
 utvärdera revisionsinsatsen, samt 
  
 biträda bolagets valberedning vid framtagande av för- slag till revisorer och förslag till arvodering av revi- sionsinsatsen. 
  
 Kvalitetssäkringen av bolagets finansiella rapportering sker normalt genom att utskottet behandlar alla kritiska redovis- ningsfrågor och de finansiella rapporter som bolaget lämnar. Det förutsätts att utskottet bl.a. behandlar frågor om intern kontroll, regelefterlevnad, väsentlig osäkerhet i redovisade värden, ej korrigerade felaktigheter, händelser efter balans- dagen, eventuella förekommande oegentligheter och andra 
 38 
 förhållanden som påverkar de finansiella rapporternas kvali- tativa innehåll. 
 Revisionsutskottet bör redovisa sin utvärdering av revisions- insatsen för valberedningen i så god tid att den kan använ- das av valberedningen i dess arbete. 
 4 Bolagsledning 
 Verkställande direktören skall sköta den löpande förvaltningen enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar samt se till att bolagets bokföring och medelsförvaltning sköts på ett betryggande sätt. Verkställande direktören ansvarar för att förse styrelsen med den information om bolaget och dess verksamhet samt det underlag i övrigt styrelsen behöver för sitt arbete. 
  
 4.1 
  
 Verkställande direktörens uppgifter 
  
 4.1.1 
  
 Verkställande direktören skall agera i bolagets och aktie- ägarnas intresse. 
  
 Verkställande direktören får inte sätta sina personliga intres- sen framför bolagets eller ägarnas bästa eller för personliga syften utnyttja bolagets affärsmöjligheter. Verkställande di- rektören får inte gynna vissa aktieägares intressen på bola- gets eller övriga aktieägares bekostnad. 
  
 4.1.2 
  
 Verkställande direktören skall se till att styrelsen får ett så sakligt, utförligt och relevant informationsunderlag som erfordras för att styrelsen skall kunna fatta väl un- derbyggda beslut. Verkställande direktören skall se till att styrelsen hålls informerad om utvecklingen av bola- gets verksamhet mellan styrelsens sammanträden. 
  
 4.1.3 
  
 I bolagsstyrningsrapporten skall följande information lämnas om verkställande direktören: 
  
 ålder, huvudsaklig utbildning och arbetslivserfaren- het, 
  
 väsentliga uppdrag i andra företag och organisatio- ner, 
  
 innehav av aktier och andra finansiella instrument i bolaget, samt 
  
 39 
  
 väsentliga aktieinnehav och delägarskap i företag som bolaget har affärsförbindelser med. 
  
 4.2 
  
 Utseende av verkställande direktör 
  
 4.2.1 
  
 Styrelsen utser och entledigar verkställande direktör. 
  
 4.2.2 
  
 Verkställande direktören skall inte ha fler än två uppdrag som ledamot i styrelser för andra aktiemarknadsbolag. Verkställande direktören skall inte vara styrelseordföran- de i annat aktiemarknadsbolag. 
  
 För investmentbolag och andra liknande bolag är bestämmel- sen inte tillämplig beträffande verkställande direktörens sty- relseuppdrag i dotter- eller intressebolag till det egna bolaget. 
  
 4.3 
  
 Ersättning till bolagsledningen 
  
 4.3.1 
  
 Styrelsen skall inrätta ett ersättningsutskott med uppgift att bereda och till styrelsen lämna förslag i frågor om er- sättning och andra anställningsvillkor för bolagsledning- en. Styrelsens ordförande kan vara ordförande i utskot- tet. Övriga ledamöter i ersättningsutskottet skall vara oberoende i förhållande till bolaget och bolagsledningen. 
  
 4.3.2 
  
 Styrelsen skall lämna förslag till principer för ersättning och övriga anställningsvillkor för bolagsledningen. Prin- ciperna skall godkännas av bolagsstämman. Förslaget skall ge information om och motivera de huvudsakliga principerna för: 
  
 fast respektive rörlig ersättning, 
  
 övriga förmåner, 
  
 pension, 
  
 uppsägningstid, samt 
  
 avgångsvederlag. 
  
 Förslaget skall redovisa vilken krets av befattningshava- re principerna avser samt hur frågor om ersättning till bolagsledningen bereds av styrelsen. 
 Med rörlig ersättning avses även deltagande i incitaments- program. Att förslaget skall presenteras i kallelsen och hållas 
 40 
 tillgängligt hos bolaget senast två veckor före stämman samt på bolagets hemsida framgår av punkterna 1.1.3 och 1.1.5. 
  
 4.3.3 
  
 Styrelsen skall besluta om ersättning och övriga anställ- ningsvillkor för bolagets verkställande direktör i enlighet med de av bolagsstämman fastställda principerna. Verk- ställande direktören beslutar om ersättning och övriga anställningsvillkor för övriga befattningshavare i bolags- ledningen i enlighet med principerna. 
  
 Även om inte styrelsen beslutar om ersättningar till befatt- ningshavare direkt underställda verkställande direktören är det ofta en god ordning att sådana ersättningar beslutas av verkställande direktören för godkännande av styrelsen eller ersättningsutskottet innan de träder i kraft. 
  
 4.3.4 
  
 Styrelsen skall i förekommande fall lämna förslag till ak- tie- och aktiekursrelaterade incitamentsprogram till verk- ställande direktören och övriga befattningshavare i bo- lagsledningen för godkännande av bolagsstämman. Sty- relsens ordförande skall på bolagsstämman motivera förslag till sådant program samt redovisa beräknad kost- nad för bolaget och eventuell utspädningseffekt för ak- tieägarna. 
  
 Samtliga aktie- och aktiekursrelaterade program till bolags- ledningen, även sådana som endast leder till kostnader för bolaget, t.ex. program baserade på syntetiska optioner, skall godkännas av bolagsstämman. Att förslaget skall presente- ras i kallelsen och hållas tillgängligt hos bolaget senast två veckor före stämman samt på bolagets hemsida framgår av punkterna 1.1.3 och 1.1.5. 
  
 4.3.5 
  
 Styrelsen skall på ordinarie bolagsstämma presentera och motivera förslaget till principer för ersättning och andra anställningsvillkor för bolagsledningen samt svara på frågor om de ersättningar som under föregående rä- kenskapsår utgått till bolagsledningen. 
  
 Eftersom ersättningsutskottet bereder och lämnar förslag till styrelsen beträffande ersättning och andra anställningsvillkor för bolagsledningen, inklusive incitamentsprogram, enligt punkt 4.3.1, bör utskottets ordförande enligt punkt 1.3.2 vara beredd att på styrelsens uppdrag redovisa och motivera för- slaget på bolagsstämman. 
 41 
  
 4.3.6 
  
 I bolagsstyrningsrapporten skall de av bolagsstämman senast antagna principerna för ersättning och övriga an- ställningsvillkor för bolagsledningen samt vilken krets av befattningshavare principerna avser redovisas. En re- dogörelse skall lämnas för hur frågor om ersättning till bolagsledningen bereds av styrelsen. 
  
 5 
  
 Revisorer 
  
 5.1 
  
 Revisorns uppgifter 
  
 Bolagets revisor skall granska räkenskaperna och styrelsens och verkställande direktörens förvaltning i den utsträckning som följer av god revisionssed. 
  
 5.1.1 
  
 Bolagsstämman, styrelsen och verkställande direktören får inte ge sådana direktiv till revisorerna att möjligheten att fullgöra revisionen enligt god revisionssed inskränks. 
  
 5.1.2 
  
 Bolagets revisor skall avge en särskild granskningsbe- rättelse över styrelsens rapport om den interna kontrol- len. Granskningsberättelsen skall publiceras tillsam- mans med styrelsens rapport i bolagsstyrningsrappor- ten. 
  
 5.1.3 
  
 Bolagets halvårs- eller niomånadersrapport skall över- siktligt granskas av revisorerna. 
  
 6 
  
 Information om bolagsstyrning 
  
 6.1 Till bolagets årsredovisning skall fogas en särskild rapport om bolagsstyrningsfrågor. Av rapporten skall framgå om den reviderats eller inte. 
 Rapporten skall ingå i den tryckta årsredovisningen men utgör in- te en del av den legala årsredovisningen. En sammanställning över Kodens krav på information i rapporten ges i Bilaga. 
 6.2 Bolag som tillämpar Koden skall i bolagsstyr- ningsrapporten ange att Koden tillämpas av bolaget samt översiktligt beskriva hur bolaget tillämpar Koden. Bolaget skall ange vilka regler i Koden det avviker 
 42 
 från. Skälen för respektive avvikelse skall tydligt redo- visas. 
 Koden bygger på att de bolag som tillämpar den tydligt redovisar hur de tillämpar Koden. Ett bolag kan avvika från enskilda regler genom att redovisa avvikelsen och skälen för avvikelsen. Varje avvikelse från Koden skall motiveras. 
 6.3 Bolaget skall på sin hemsida ha en särskild avdel- ning för bolagsstyrningsfrågor, där information som ingår i bolagsstyrningsrapporten löpande skall uppda- teras och återfinnas tillsammans med övrig informa- tion som krävs enligt Koden. 
 Bolag som tillämpar Koden skall göra bolagsstyrningsinformation enkelt tillgänglig för aktieägare och andra intressenter genom att ha den samlad på ett och samma ställe på bolagets hemsida. Bolaget skall hålla informationen kontinuerligt uppdaterad, vilket innebär att en stor del av den information som erfordras enligt kraven på bolagsstyrningsrapporten enligt punkt 6.2 skall göras tillgänglig på hemsidan innan rapporten publiceras i årsredovis- ningen. En sammanställning av Kodens krav på information i rapporten och på bolagets hemsida ges i Bilaga. 
 43 
 Bilaga. Sammanfattning av kodens informationskrav 
 I denna bilaga ges en sammanfattning av Kodens informations- krav beträffande information i årsredovisningen och på bolagets hemsida. Hänvisning ges till respektive bestämmelse i avsnitt III. Regler för bolagsstyrning. Bilagan innehåller inte ytterligare infor- mationskrav jämfört med vad som föreskrivs i avsnitt III. 
  
 1 
  
 Tillämpning av Koden 
  
 Bolag som tillämpar Koden skall enligt punkt 6.1 till årsredovis- ningen foga en särskild rapport om bolagsstyrningsfrågor. Av rapporten skall framgå om den reviderats eller inte. I rapporten skall enligt punkt 6.2 bolaget ange att det tillämpar Koden samt översiktligt beskriva hur bolaget tillämpar Koden. Eventuella avvi- kelser från Koden och skälen för avvikelsen skall tydligt redovi- sas. Rapporten skall därefter innehålla den särskilda information som Koden kräver, se vidare nedan. På bolagets hemsida, under en särskild avdelning för bolagsstyrningsfrågor, skall enligt punkt 6.3 all den information som omfattas av bolagsstyrningsrappor- ten lämnas. En skillnad är dock att informationen på hemsidan skall vara aktuell, vilket innebär att den löpande skall uppdateras, medan bolagsstyrningsrapporten utgör en sammanfattning av bolagsstyrningen under det senaste räkenskapsåret. 
  
 2 
  
 Information i årsredovisningen 
  
 Koden ställer vissa krav på innehållet i årsredovisningen vid si- dan av bolagsstyrningsrapporten. 
 Enligt punkt 3.6.1 skall det av årsredovisningen framgå på vilket regelverk den grundas. 
 Enligt punkt 3.6.2 skall styrelsen och verkställande direktören omedelbart före underskrifterna i årsredovisningen lämna en för- säkran med innebörd att, såvitt de känner till, årsredovisningen är upprättad i överensstämmelse med god redovisningssed för 
 44 
 aktiemarknadsbolag, lämnade uppgifter stämmer med de faktis- ka förhållandena och ingenting av väsentlig betydelse är uteläm- nat som skulle kunna påverka den bild av bolaget som skapats av årsredovisningen. 
 3 Bolagsstyrningsrapportens innehåll 
 Bolagsstyrningsrapporten och avdelningen om bolagsstyrnings- frågor på bolagets hemsida skall enligt Koden omfatta följande. 
  
 3.1 
  
 Styrelsen 
  
 3.1.1 
  
 Enligt punkt 3.5.11 skall följande information lämnas om sty- relsearbetet: 
  
 abetsfördelningen i styrelsen, 
  
 en redogörelse för hur styrelsearbetet bedrivits under det senaste räkenskapsåret, inkluderande: 
  
 – 
  
 antal styrelsesammanträden, 
  
 – 
  
 genomsnittlig närvaro, samt 
  
 – 
  
 vem som varit sekreterare vid styrelsens sammanträ- den, 
  
 en redogörelse för arbetsuppgifter för eventuella styrel- seutskott. 
  
 3.1.2 
  
 Enligt punkt 2.2.6 skall bolagets principer för ersättning till styrelsen redovisas. 
  
 3.1.3 
  
 Enligt punkt 2.3.2 skall en redogörelse lämnas för hur utvär- deringen av styrelsen genomförts. 
  
 3.1.4 
  
 Enligt punkt 3.2.8 skall följande information lämnas för var och en av styrelsens ledamöter: 
  
 ledamotskap i styrelseutskott, 
  
 ålder, huvudsaklig utbildning och arbetslivserfarenhet, 
  
 uppdrag i bolaget och väsentliga uppdrag i andra företag och organisationer, 
  
 innehav av aktier och andra finansiella instrument i bo- laget, 
  
 45 
  
 väsentliga aktieinnehav och delägarskap i företag som bo- laget har affärsförbindelser med, 
  
 om ledamoten är att anse som oberoende i förhållande till bolaget och bolagsledningen respektive större aktieägare i bolaget. För ledamot som inte anses oberoende skall skä- len för detta redovisas, 
  
 vilket år ledamoten invaldes i styrelsen, samt 
  
 övriga uppgifter som kan vara av betydelse för aktieägar- na vid bedömningen av ledamotens kompetens och obe- roende. 
  
 3.1.5 
  
 Enligt punkt 2.2.6 skall information lämnas om arvode och annan ersättning från bolaget för var och en av styrelsens le- damöter, varvid informationen skall omfatta samtliga de upp- gifter som anges i Näringslivets Börskommittés regler om le- dande befattningshavares förmåner. 
  
 3.2 
  
 Valberedningen 
  
 3.2.1 
  
 Enligt punkt 2.1.4 skall följande information lämnas om valbe- redningen: 
  
 en redogörelse för hur valberedningens arbete bedrivits, 
  
 sammansättning. Om ledamot har representerat viss äga- re skall ägarens namn anges, samt 
  
 eventuell ersättning till valberedningen. 
  
 3.3 
  
 Bolagsledningen 
  
 3.3.1 
  
 Enligt punkt 4.3.6 skall information lämnas om bolagets prin- ciper för ersättning och övriga anställningsvillkor för bolags- ledningen, inkluderande: 
  
 vilken krets av befattningshavare principerna avser, samt 
  
 en redogörelse för hur frågor om ersättning till bolagsled- ningen bereds av styrelsen. 
  
 3.3.2 
  
 Enligt punkt 4.1.3 skall följande information lämnas om verk- ställande direktören: 
  
 ålder, huvudsaklig utbildning och arbetslivserfarenhet, 
  
 väsentliga uppdrag i andra företag och organisationer, 
  
 46 
  
 innehav av aktier och andra finansiella instrument i bola- get, samt 
  
 väsentliga aktieinnehav och delägarskap i företag som bo- laget har affärsförbindelser med. 
  
 3.4 
  
 Revisorer 
  
 3.4.1 
  
 Enligt punkt 2.4.3 skall följande information lämnas om revi- sor eller huvudansvarig revisor och revisionsbolag: 
  
 revisors eller huvudansvarig revisors revisionsuppdrag i andra större företag, 
  
 revisionsuppdrag i företag närstående till bolagets större ägare eller verkställande direktör, 
  
 vilket år revisorn valdes eller blev huvudansvarig revisor och hur länge revisionsbolaget innehaft uppdraget, samt 
  
 övriga uppgifter som kan vara av betydelse för aktieägar- na vid bedömningen av revisorns eller huvudansvarig revi- sors och revisionsbolagets kompetens och oberoende. 
  
 3.4.2 
  
 Om val av revisor skett, skall enligt punkt 2.5.2 en redogörel- se lämnas för hur utvärderingen av revisionsinsatsen genom- förts. 
  
 3.5 
  
 Intern kontroll, finansiell rapportering m.m. 
  
 3.5.1 
  
 Följande information skall ges om bolagets interna kontroll och övervakning av den interna kontrollen: 
  
 enligt punkt 3.7.1 skall styrelsen rapportera hur den inter- na kontrollen till den del den avser den finansiella rappor- teringen är organiserad och hur väl den har fungerat under det senaste räkenskapsåret, 
  
 enligt punkt 3.7.2 skall bolag som inte har en särskild granskningsfunktion (internrevision) motivera sitt ställ- ningstagande, 
  
 enligt punkt 3.8.1 skall styrelsen lämna lämna upplysning- ar om det sätt på vilket styrelsen säkerställer kvaliteten i den interna kontrollen, samt 
  
 enligt punkt 5.1.2 skall bolagets revisor avge en särskild granskningsberättelse över styrelsens rapport om den in- 
  
 47 
 terna kontrollen. Granskningsberättelsen skall publiceras tillsammans med styrelsens rapport. 
  
 3.5.2 
  
 Enligt punkt 3.8.1 skall styrelsen lämna upplysningar om det sätt på vilket styrelsen säkerställer kvaliteten i den finansiella rapporteringen samt kommunicerar med bolagets revisorer. 
  
 4 Särskild information om, inför och efter bo- lagsstämma på bolagets hemsida 
 Enligt Koden skall bolaget, utöver att löpande hålla information som ingår i bolagsstyrningsrapporten uppdaterad och tillgänglig på bolagets hemsida, lämna information på hemsidan i anslut- ning till bolagsstämma enligt följande. 
  
 4.1.1 
  
 Följande information om kommande bolagsstämma skall gö- ras tillgänglig på hemsidan: 
  
 enligt punkt 1.1.1 när och på vilken ort nästa bolagsstäm- ma skall hållas. Uppgift om ordinarie stämma skall ges se- nast sex månader före stämman och om extra stämma så snart beslut om att hålla stämman fattats av styrelsen, samt 
  
 enligt punkt 1.1.2 aktieägares rätt att få ett ärende be- handlat på bolagsstämman, vem en sådan begäran skall ställas till och vid vilken tidpunkt begäran måste ha nått bolaget för att med säkerhet kunna tas in i kallelsen och ärendet därmed tas upp på stämman. Denna information skall finnas tillgänglig i god tid före stämman. 
  
 4.1.2 
  
 Följande handlingar inför bolagsstämma skall göras tillgängli- ga på hemsidan samtidigt som de sänds till eller görs till- gängliga för aktieägarna: 
  
 enligt punkt 1.1.3 kallelse till bolagsstämman, 
  
 enligt punkt 1.1.4 uttalande från Aktiemarknadsnämnden i dess helhet eller det huvudsakliga innehållet i uttalandet, om uttalande av betydelse för bolagets aktieägare rörande visst ärende på bolagsstämman inhämtats av bolaget, samt 
  
 enligt punkt 1.1.5 förslag till beslut av bolagsstämman, vil- ka beträffande förslag lämnade av styrelsen skall finnas 
  
 48 
 tillgängliga i så god tid som möjligt före stämman och se- nast två veckor före stämman. 
  
 4.1.3 
  
 Följande information om valberedningen och dess arbete skall göras tillgänglig på hemsidan: 
  
 enligt punkt 2.1.3 namnen på ledamöterna i valberedning- en och, om de representerar viss ägare, ägarens namn samt hur och senast när aktieägare kan lämna förslag till valberedningen. Denna information skall finnas tillgänglig senast sex månader före ordinarie bolagsstämma, 
  
 valberedningens förslag, vilka skall finnas tillgängliga se- nast i samband med att kallelse till stämman utfärdas, till: 
  
 – 
  
 ordförande och övriga ledamöter i styrelsen, principer för ersättning för styrelsearbete samt styrelsearvoden uppdelat mellan ordförande, övriga ledamöter och even- tuell ersättning för utskottsarbete enligt punkt 2.2.1, 
  
 – 
  
 revisorer och arvodering av revisionsinsatsen enligt punkt 2.4.1, samt 
  
 – 
  
 eventuell ersättning till valberedningen enligt punkt 2.1.6, 
  
 enligt punkt 2.2.1 följande uppgifter om av valberedningen föreslagna styrelseledamöter senast i samband med att kallelse till bolagsstämma utfärdas: 
  
 – 
  
 ålder, huvudsaklig utbildning och arbetslivserfarenhet, 
  
 – 
  
 uppdrag i bolaget och väsentliga uppdrag i andra före- tag och organisationer, 
  
 – 
  
 innehav av aktier och andra finansiella instrument i bo- laget, 
  
 – 
  
 väsentliga aktieinnehav och delägarskap i företag som bolaget har affärsförbindelser med, 
  
 – 
  
 om ledamoten är att anse som oberoende i förhållande till bolaget och bolagsledningen respektive större aktie- ägare i bolaget. För ledamot som inte anses oberoende skall skälen för detta redovisas, 
  
 – 
  
 vid omval, vilket år ledamoten invaldes i styrelsen, samt 
  
 49 
  
 – 
  
 övriga uppgifter som kan vara av betydelse för aktie- ägarna vid bedömningen av den föreslagna ledamotens kompetens och oberoende. 
  
 enligt punkt 2.4.1 följande uppgifter om av valberedningen föreslagen revisor eller huvudansvarig revisor och revi- sionsbolag senast i samband med att kallelse till bolags- stämma utfärdas: 
  
 – 
  
 revisors eller huvudansvarig revisors revisionsuppdrag i andra större företag, 
  
 – 
  
 revisionsuppdrag i företag närstående till bolagets stör- re ägare eller verkställande direktör, 
  
 – 
  
 vid omval, vilket år revisorn valdes eller blev huvudan- svarig revisor och hur länge revisionsbolaget innehaft uppdraget, samt 
  
 – 
  
 övriga uppgifter som kan vara av betydelse för aktie- ägarna vid bedömningen av revisorns eller huvudansva- rig revisors och revisionsbolagets kompetens och obe- roende. 
  
 4.1.4 
  
 Följande information om styrelsens förslag skall göras till- gänglig på hemsidan: 
  
 enligt punkt 4.3.2 följande uppgifter om av styrelsen före- slagna principer för ersättning och övriga anställningsvill- kor för bolagsledningen senast i samband med att försla- get görs tillgängligt för aktieägarna: 
  
 – 
  
 information om och motiv för de huvudsakliga principer- na för: 
  
 – 
  
 fast respektive rörlig ersättning, 
  
 – 
  
 övriga förmåner, 
  
 – 
  
 pension, 
  
 – 
  
 uppsägningstid, samt 
  
 – 
  
 avgångsvederlag, 
  
 – 
  
 vilken krets av befattningshavare principerna avser, samt 
  
 – 
  
 hur frågor om ersättning till bolagsledningen bereds av styrelsen. 
  
 50 
  
 enligt punkt 4.3.4 styrelsens förslag, i förekommande fall, till aktie- och aktiekursrelaterade incitamentsprogram till verkställande direktören och övriga befattningshavare i bolagsledningen senast i samband med att förslaget görs tillgängligt för aktieägarna. 
  
 4.1.5 
  
 Enligt punkt 1.5.1 skall bolaget på hemsidan tillhandahålla protokoll från senaste ordinarie bolagsstämma och därefter hållen extra stämma. 
  
 51 
 Särskilt yttrande av Williams Forseke 
 Initiativet att ta fram en svensk kod för bolagsstyrning är mycket positivt, då det utan tvekan finns ett utrymme för förbättring av svensk bolagsstyrning. En förbättrad bolagsstyrning bör leda till ett ökat förtroende, nationellt och internationellt, för svenskt nä- ringsliv. En effekt av detta skulle vara att underlätta för svenskt näringsliv att attrahera svenskt och utländskt kapital. God bo- lagsstyrning bygger på ansvarstaganden och balans mellan olika organ. 
 Vid framtagandet av det föreliggande förslaget har emellertid, en- ligt min mening, inte tillräcklig hänsyn tagits till det omfattande ar- bete som internationellt lagts ner på att skapa liknande koder och den erfarenhet som vuxit fram inom området internationellt, ex- empelvis den brittiska Combined Code. En svensk kod som av- viker från den internationella standard som vuxit fram riskerar att skapa oklarhet och byråkrati vilket skulle minska attraktiviteten i en svensk marknadsnotering och verka särskilt hämmande på mindre marknadsnoterade företag. 
 Som nämnts är ett huvudsyfte med en svensk kod för bolagsstyr- ning att stärka det svenska näringslivets konkurrenskraft som in- vesteringsalternativ för både svenska och utländska investerare. Utifrån den övergripande ram som ges av lagstiftningen handlar det om att formulera rekommendationer som skapar tydlighet, transparens och goda arbetsvillkor för de företag som är mark- nadsnoterade i Sverige. Investerarna, både institutionella sådana och småsparare, skall känna största möjliga trygghet. För att at- trahera kapital från investerare utanför Sverige i den internatio- nella konkurrensen krävs tydliga regler och tydligt ansvarstagan- de. Att då införa en kod som på väsentliga punkter avviker från de internationella reglerna är olämpligt. 
 Det föreliggande förslaget till en svensk kod för bolagsstyrning använder sig bland annat av en definition av oberoende styrel- seledamöter som inte är i linje med vad som exempelvis gäller i den brittiska Combined Code. I denna definieras oberoende som oberoende av såväl större ägare, bolag och ledning. Enligt min mening är det olyckligt att en svensk särdefinition av obero- endebegreppet befästs, eftersom olika definitioner kommer att skapa otydlighet gällande corporate governance av svenska fö- 
 53 
 retag och därmed innebära en konkurrensnackdel vid en jämfö- relse med regler för investeringar i andra regioner. 
 Vidare skulle – i likhet med vad som exemplevis gäller i den brit- tiska Combined Code – ett större antal oberoende ledamöter i styrelsen öka styrelsens möjligheter att med oväld och integritet leda företagets verksamhet. 
 Ett större antal oberoende ledamöter skulle även möjliggöra att dessa kunde utföra flertalet av de uppgifter, som nu föreslås utfö- ras av valberedningen. Jag anser att det är betänkligt att tilldela valberedningen så många viktiga funktioner, då företeelsen val- beredning överhuvud inte är reglerad i svensk aktiebolagsrättslig lagstiftning. Det torde vara mer effektivt att utnyttja kompetensen hos en väl sammansatt styrelse istället för att konstruera ytterli- gare ett organ, som ligger längre från verksamheten. Som exem- pel härpå kan nämnas att det rimligen måste vara förenat med betydande praktiska svårigheter för en valberedning att kvalitativt utvärdera en styrelse, om endast styrelseordföranden ingår i val- beredningen. Jämfört med kraven på styrelsens ledamöter be- träffande insikt i bolagets verksamhet framstår kraven på valbe- redningens ledamöter som mindre omfattande. 
 Avslutningsvis vill jag framhålla att en svensk kod för bolagsstyr- ning är ett levande dokument för självreglering inom näringslivet och bör förvaltas av näringslivet. 
 54 
 Statens offentliga utredningar 2004 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Ett nationellt program om person- säkerhet. Ju. 
  
 2. 
  
 Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 3. 
  
 Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. 
  
 + Bilagor. S. 
  
 4. 
  
 Förnybara fordonsbränslen. Nationellt mål för 2005 och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. M. 
  
 5. 
  
 Från klassificering till urval. En översyn av Totalförsvarets pliktverk. Fö. 
  
 6. 
  
 Översyn av personuppgiftslagen. Ju. 
  
 7. 
  
 Ledningsrätt. Ju. 
  
 8. 
  
 Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. U. 
  
 9. 
  
 Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Ku. 
  
 10. 
  
 Rätten till skadestånd enligt konkurrenslagen. N. 
  
 11. 
  
 Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga  
  
 1–2 
  till Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 12. 
  
 Patientskadelagen och läkemedels- försäkringen – en översyn. S. 
  
 13. 
  
 Samhällets insatser mot hiv/STI 
  
 – att möta förändring. S. 
  
 14. 
  
 Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska 
  
 styrningen och samordningen när det gäller länsstyrelserna. Fi. 
  
 15. 
  
 Tolkförmedling. Kvalitet registrering tillsyn. Ju. 
  
 16. 
  
 Digital Radio. Ku. 
  
 17. 
  
 Turistfrämjande för ökad tillväxt. N. 
  
 18. 
  
 Brottsförebyggande kunskaps- utveckling. Ju. 
  
 19. 
  
 Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 20. 
  
 Genetik, integritet och etik. S. 
  
 21. 
  
 Egenförsörjning eller bidrags- försörjning? Invandrarna, arbets- marknaden och välfärdsstaten. Ju. 
  
 22. 
  
 Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. Ju. 
  
 23. 
  
 Från verksförordning till myndighets- förordning. Fi. 
  
 24. 
  
 Utlandstjänstens villkor. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. UD. 
  
 25. 
  
 Informera om samhällets säkerhet. Fö. 
  
 26. 
  
 Arbetstid vid vägtransporter – förslag till ny lag. N. 
  
 27. 
  
 En Ny Doktorsutbildning – kraft- samling för excellens och tillväxt. U. 
  
 28. 
  
 Hyressättning av vissa ändamåls- byggnader. Fi. 
  
 29. 
  
 Tre vägar till den öppna högskolan. U. 
  
 30. 
  
 Folkbildning i brytningstid 
  
 – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. U. 
  
 31. 
  
 Flyktingskap och könsrelaterad för- följelse. UD. 
  
 32. 
  
 Informationssäkerhet i Sverige och internationellt – en översikt. Fö. 
  
 33. 
  
 Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens Sverige. Ju. 
  
 34. 
  
 Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 35. 
  
 Utan timplan – med målen i sikte. U. 
  
 36. 
  
 Reformerade egendomsskatter. Fi. 
  
 37. 
  
 Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. M. 
  
 38. 
  
 Alternativ för miljöbalkens prövnings- organisation. M. 
  
 39. 
  
 Nytt regelverk för marksänd  
  
 digital-TV. 
  Ku. 
  
 40. 
  
 Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. M. 
  
 41. 
  
 Totalförsvarets forskningsinstitut. En översyn. Fö. 
  
 42. 
  
 Lärare, forskare och läkare – tre kompetenser i en befattning. U. 
  
 43. 
  
 Den könsuppdelade arbetsmarknaden. N. 
  
 44. 
  
 Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 45. 
  
 Nationaldagen – ny helgdag. Ju. 
  
 46. 
  
 Svensk kod för bolagsstyrning. Förslag från Kodgruppen. Ju. 
  
 Statens offentliga utredningar 2004 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Ett nationellt program om personsäkerhet. [1] 
 Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. [7] 
 Tolkförmedling. Kvalitet registrering tillsyn. [15] 
 Brottsförebyggande kunskapsutveckling. [18] 
 Egenförsörjning eller bidragsförsörjning? Invandrarna, arbetsmarknaden och välfärdsstaten. [21] 
 Allmänhetens insyn i partiers och val- kandidaters intäkter. [22] 
 Kunskap för integration. Om makt i skola och utbildning i mångfaldens Sverige. [33] 
 Nationaldagen – ny helgdag. [45] Svensk kod för bolagsstyrning. 
 Förslag från Kodgruppen. [46] 
 Utrikesdepartementet 
 Utlandstjänstens villkor. Arbetsvillkor, ersättningssystem och skatteregler för statligt anställda under utlandsstatione- ring. [24] 
 Flyktingskap och könsrelaterad förföljelse. [31] 
 Försvarsdepartementet 
 Från klassificering till urval. En översyn av Totalförsvarets pliktverk. [5] 
 Informera om samhällets säkerhet. [25] Informationssäkerhet i Sverige och 
 internationellt – en översikt. [32] Totalförsvarets forskningsinstitut. 
 En översyn. [41] 
 Socialdepartementet 
 Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. 
 + Bilagor. [3] Patientskadelagen och läkemedels- 
 försäkringen – en översyn. [12] Samhällets insatser mot hiv/STI – att möta 
 förändring. [13] 
 Genetik, integritet och etik. [20] 
 Finansdepartementet 
 Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till Långtidsutredningen 2003/04. [2] Sveriges ekonomi – utsikter till 2020. Bilaga  
 1–2 
  till Långtidsutredningen 
 2003/04. [11] 
 Det ofullständiga pusslet. Behovet av att utveckla den ekonomiska styrningen och samordningen när det gäller läns- styrelserna. [14] 
 Långtidsutredningen 2003/04. [19] Från verksförordning till myndighets- 
 förordning. [23] Hyressättning av vissa ändamåls- 
 byggnader. [28] 
 Regional utveckling – utsikter till 2020. Bilaga 3 till Långtidsutredningen 2003/04. [34] 
 Reformerade egendomsskatter. [36] Kan vi räkna med de äldre? Bilaga 5 till Långtidsutredningen 2003/04. [44] 
 Utbildningsdepartementet 
 Folkbildning och lärande med  
 ITK-stöd 
  
 – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. [8] 
 En Ny Doktorsutbildning – kraftsamling för excellens och tillväxt. [27] 
 Tre vägar till den öppna högskolan. [29] 
 Folkbildning i brytningstid 
 – en utvärdering av studieförbund och folkhögskolor. [30] 
 Utan timplan – med målen i sikte. [35] Lärare, forskare och läkare – 
 tre kompetenser i en befattning. [42] 
 Kulturdepartementet 
 Bokpriskommissionens fjärde delrapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. [9] 
 Digital Radio. [16] 
 Nytt regelverk för marksänd  
 digital-TV. 
  [39] 
 Miljödepartementet 
 Förnybara fordonsbränslen. Nationellt mål för 2005 och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. [4] 
 Miljöbalkens sanktionssystem och hänsynsregler. [37] 
 Alternativ för miljöbalkens prövnings- organisation. [38] 
 Kortare instanskedja och ökad samord- ning. Alternativ för plan- och bygg- lagens prövningsorganisation. [40] 
 Näringsdepartementet 
 Rätten till skadestånd enligt konkurrens- lagen. [10] 
 Turistfrämjande för ökad tillväxt. [17] Arbetstid vid vägtransporter – förslag till 
 ny lag. [26] 
 Den könsuppdelade arbetsmarknaden. [43]