Till statsrådet Rodriguez 
 Regeringen beslutade den 18 juni 2003 om direktiv för Delega- tionen för utveckling av offentliga  
 e-tjänster 
  (dir. 2003:81, bifogas) och bemyndigade statsrådet Lund att tillkalla tolv ledamöter, utse en ordförande bland dessa samt att i övrigt besluta om biträde. 
  
 Förordnanden beslöts den 24 september 2003 för 
  
 Bishop 
  
 Hernandez som ordförande i delegationen 
  
 och den 
  
 7 november 2003 för följande ledamöter: Marquez, Moody son,  
 Hull 
  Hunter, Alvarez, Hale, Chen, Shields, Montoya, Smith, Hidayet Tercan och Torres. 
 Den 30 oktober 2003 anställdes Smith som huvudsek- reterare och den 19 december  
 Cooley som sekreterare. 
 Delegationen har antagit namnet  
 24-timmarsdelegationen 
  (Fi 2003:05). 
 Delegationen skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 1 november 2006. Lägesrapportering skall göras halvårsvis med start den 1 maj 2004. Delegationen överlämnar härmed delbe- tänkandet,  
 e-tjänster 
  för alla,  
 24-timmarsdelegationens 
  lägesrapport fram till 15 april 2004. 
 Stockholm den 30 april 2004 
 Bishop 
 Russell 
  
 Cooley 
 Innehåll 
  
 Förkortningar och begrepp .................................................... 
  
 7 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 1 
  
 Uppdraget och dess genomförande .............................. 
  
 13 
  
 1.1 
  
 Uppdraget i sammanfattning .................................................. 
  
 13 
  
 1.2 
  
 Delegationens sammanträden ................................................. 
  
 14 
  
 1.3 
  
 Något om arbetsmetoden........................................................ 
  
 15 
  
 1.3.1 
  
 Arbeta åtgärdsinriktat .................................................. 
  
 15 
  
 1.3.2 
  
 Fokusera individen ....................................................... 
  
 15 
  
 1.3.3 
  
 Interaktiv webbplats ..................................................... 
  
 17 
  
 1.3.4 
  
 Arbetsplan..................................................................... 
  
 17 
  
 1.4 
  
 Extern kontakt- och informationsverksamhet....................... 
  
 18 
  
 1.5 
  
 Remiss....................................................................................... 
  
 19 
  
 1.6 
  
 Övriga insatser ......................................................................... 
  
 19 
  
 2 
  
 Beskrivning av dagens organisation för samverkan och 
  
 utveckling ................................................................. 
  
 21 
  
 2.1 
  
 Samverkansinitiativ för offentliga  
 e-tjänster .......................... 
  
 21 
  
 2.2 
  
 Några ord om den centrala  
 IT-politiska 
  
 organisationsstrukturen........................................................... 
  
 23 
  
 2.3 
  
 E-tjänster 
  i Sverige i en internationell utblick........................ 
  
 24 
  
 2.3.1 
  
 EU.................................................................................. 
  
 25 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2004:56 
  
 3 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet................... 
  
 27 
  
 3.1 
  
 Utbud 
  
 ........................................................................................ 
  
 27 
  
 3.2 
  
 Användning............................................................................... 
  
 30 
  
 3.3 
  
 Statliga myndigheter ................................................................ 
  
 34 
  
 3.4 
  
 Landsting och regionförbund.................................................. 
  
 41 
  
 3.5 
  
 Kommuner, kommunförbund, kommunalförbund ............... 
  
 43 
  
 3.6 
  
 Målgruppsorienterade portaler ................................................ 
  
 47 
  
 3.7 
  
 Slutsatser ................................................................................... 
  
 48 
  
 4 
  
 Inledande ansatser ..................................................... 
  
 49 
  
 4.1 
  
 Mål 
  
 ........................................................................................ 
  
 49 
  
 4.2 
  
 Livssituationer .......................................................................... 
  
 50 
  
 4.2.1 
  
 E-tjänster 
  för livssituationer......................................... 
  
 52 
  
 4.2.2 
  
 Säker identifiering ......................................................... 
  
 53 
  
 4.2.3 Individuella, elektroniska brevlådor i den enskilda 
  
 individens egen hand..................................................... 
  
 54 
  
 4.3 
  
 Staten i lokalsamhället.............................................................. 
  
 55 
  
 4.4 
  
 Samverkansprojekt med näringslivet....................................... 
  
 56 
  
 4.5 
  
 Främja kunskapsöverföring mellan forskning och 
  
 utveckling av  
 e-tjänster ............................................................ 
  
 57 
  
 4.6 
  
 Finansiering och eventuellt stöd ............................................. 
  
 57 
  
 4.7 
  
 Support och tekniska alternativ............................................... 
  
 59 
  
 4.8 
  
 Övriga arbetsuppgifter för delegationen ................................ 
  
 59 
  
 Bilaga 
  
 Bilaga 1  
 Kommittédirektiv (Dir. 2003:81)...................................... 
  
 61 
  
 6 
 Förkortningar och begrepp 
  
 AC 
  
 Västerbottens län 
  
 DG 
  
 Directorate General. Generaldirektoraten är 
  
 administrativa enheter inom EU som förbereder 
  
 kommissionens arbete. De utarbetar förslag till lag- 
  
 stiftning och förslag till politiska rekommendationer 
  
 och andra dokument. 
  
 e-tjänster 
  
 Med  
 e-tjänster 
  menas tjänster som tagits fram och 
  
 levereras med elektronisk kommunikation 
  
 Fi 
  
 Finansdepartementet 
  
 FoU 
  
 Forskning och utveckling 
  
 ITPS 
  
 Institutet för tillväxtpolitiska studier 
  
 KTH 
  
 Kungliga Tekniska Högskolan 
  
 N 
  
 Näringsdepartementet 
  
 NUTEK 
  
 Verket för näringslivsutveckling 
  
 SFS 
  
 Svensk författningssamling 
  
 SOU 
  
 Statens offentliga utredningar 
  
 7 
 Sammanfattning 
 Delegationen har formulerat följande mål för sitt arbete: Utgångspunkten är att den enskilda individens och det enskilda 
 företagets behov ska styra utbudet av  
 e-tjänster. 
  Kontakter med de offentliga aktörerna ska förenklas och nya typer av tjänster er- bjudas. Tillgängligheten ska vara hög. Individen och företaget ska ha god och likvärdig service oavsett var man bor eller är lokaliserad och oavsett vid vilken tidpunkt på dygnet behovet finns. Med hög tillgänglighet menas också att tekniken anpassas efter individens förutsättningar. Utgångspunkten i de enskilda behoven kräver att  
 e-tjänsterna 
  görs mycket flexibla samt vilar på en långtgående sam- verkan mellan de olika offentliga aktörerna och kan svara mot de behov av stöd och hjälp som kan finnas i olika situationer i livet. En utveckling mot ett ökat antal  
 e-tjänster 
  och  
 e-tjänster 
  med nytt innehåll frigör resurser och bidrar till att utveckla kvaliteten i verk- samheten. Fokuseringen på individen ska påverka inriktningen av den offentliga verksamheten, så att den fungerar på individernas villkor istället för på den egna verksamhetens. 
 Vidare skall alla ges möjlighet att använda sig av den servicekanal som passar bäst: personliga möten, brev, telefonservice, call centers, Internet. Tjänsterna skall utvecklas i samverkan mellan stat, kommun och landsting. Det är därvid av särskild vikt att ta hänsyn till näringslivets behov 
 .  
 Målet för delegationens arbete kommer att fortlöpande följas upp. 
 Delegationens arbete, som nu i det närmaste i full skala pågått i ett kvartal, kan sammanfattas under följande rubriker: 
  
 allmän orientering om hur långt utvecklingen av de offentliga  
  
 e-tjänsterna 
  har kommit, 
  
 nätverksbygge för samverkan i utvecklingen av  
  
 e-tjänster, 
  effektiva former skall utvecklas för samverkan med kommuner och landsting, näringslivet och forskningen, 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2004:56 
  
 ett systematiskt arbete med att konkretisera delegationens upp- gifter utifrån livssituationsbegreppet samt en prioritering och val av  
  
 e-tjänster 
  med bedömning om deras utvecklingsmöjlig- heter och hinder, 
  
 utvecklande av former för nära kontakter med berörda målgrupper av individer för utveckling av  
  
 e-tjänster 
  som svarar mot deras behov av  
 e-tjänster, 
  
 medverkande till att myndigheter, kommuner och landsting använder relevanta säkerhetslösningar för sina  
  
 e-tjänster. 
  
 Delegationens arbetsmetod innebär bl.a. att delegationen skall stimulera andra snarare än att själv utveckla, konstruera och ap- plicera  
 e-tjänster. 
  I direktiven framhålls att delegationens arbete skall vara åtgärdsinriktat vilket framförallt tolkas så att slutresulta- tet av delegationens arbete skall vara konkreta  
 e-tjänster. 
  I arbets- metoden ingår att fokusera individens behov och nytta samt att följa utvecklingen av  
 e-tjänsterna 
  och dess bidrag till förbättringar. 
 I Statskontorets lägesrapport,  
 E-tjänster 
  och besökare på offent- liga webbplatser, lägesbeskrivning februari 2004, presenteras stati- stik och exempel för att ge en utgångspunkt för framtida mätning av utfall i olika avseenden. Samverkansinitiativ som har tagits av ett antal myndigheter och organisationer beskrivs. Delegationen drar följande slutsatser av det hittills insamlade materialet: 
  
 det finns få exempel på sådana  
  
 e-tjänster 
  som idag sker i sam- verkan mellan flera myndigheter och huvudmän (t.ex. mellan kommuner), 
  
 statliga myndigheter, kommuner och landsting har i allmänhet ingen strategi i denna samverkansfråga, 
  
 ett område som är särskilt lämpligt för  
  
 e-tjänster 
  och som borde prioriterats mer gäller  
 e-tjänster 
  för företag som för- enklar nyföretagande och företagens myndighetskontakter, 
  
 de samverkansprojekt som satts igång har ännu inte slagit igenom i större utsträckning, men de tyder på att det på många håll finns både en insikt om behovet av samverkan och förut- sättningar att skapa en sådan. Delegationen ser sin roll som för- stärkare av de pågående samverkansprojekten. 
  
 10 
  
 SOU 2004:56 
  
 Sammanfattning 
  
 Delegationen kommer inledningsvis att överväga följande  
 e-tjänster 
  som ingår i livssituationerna Förälder, Elev, Student, Flyttande, Vård- och omsorgsbehövande, Arbetssökande och Pensionär samt i företagstjänster: 
  
 e-tjänst 
  
  vid ansökan om föräldrapenning och att söka daghems- plats, 
  
 e-tjänst 
  
  vid gymnasieantagning, 
  
 e-tjänst 
  
  vid ansökan om högskoleplats, 
  
 e-tjänst 
  
  vid studielån, 
  
 e-tjänst 
  
  vid flyttning, 
  
 e-tjänst 
  
  för vård och äldreomsorg, 
  
 e-tjänst 
  
  vid sökande av socialbidrag, 
  
 e-tjänster 
  
  riktade mot företag, 
  
 e-tjänster 
  
  för arbetssökande. 
 Under hösten planeras seminarier och hearing på olika platser i landet. Ett av de planerade seminarierna kommer särskilt att behandla  
 e-tjänster 
  och  
 e-legitimationer. 
  I nästa steg kommer dele- gationen att samla och bedöma information om respektive  
 e-tjänst 
  som underlag för utvecklingsarbetet. I det skedet kommer läges- rapporterna att innehålla alltmer av systematisk information om tjänsterna och hur de främjas. 
 Vad gäller former för finansiering avser delegationen att inleda en diskussion med företrädare för den kommunala och landstings- kommunala sektorn om vilka som är de viktigaste huvudtyperna av finansieringssituationer som man hamnar i vid ett samarbete mellan stat och kommun. 
 Vidare bör frågan om differentierad avgiftssättning undersökas, dvs. när medborgarna utnyttjar olika slag av servicekanaler, som kanske medför olika kostnader för den offentliga förvaltningen. Frågan gäller om kostnadsskillnader bör få slå igenom på avgifterna för medborgarna. 
 11 
  
 1 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 1.1 
  
 Uppdraget i sammanfattning 
  
 24-timmarsdelegationen 
  (kallas i det följande normalt enbart dele- gationen eller vi) skall enligt direktiven (se bilaga) 
  
 1. 
  
 identifiera områden i offentlig sektor där elektroniska tjänster har en potential att skapa stor nytta för enskilda individer och företag samt effektivisera offentlig sektor, men där det finns hinder som behöver undanröjas eller skäl att påskynda utveck- lingen samt ta initiativ till åtgärder för att driva på utvecklingen inom dessa områden, 
  
 2. 
  
 pröva nya vägar att öka samverkan mellan staten, kommuner och landsting samt mellan offentlig sektor och andra aktörer vid utveckling och tillhandahållandet av elektroniska tjänster, 
  
 3. 
  
 initiera samverkansprojekt med näringslivet, 
  
 4. 
  
 främja kunskapsöverföring mellan forskning och utveckling och framtagandet av praktiska och nyttoskapande elektroniska tjänster, 
  
 5. 
  
 bedöma behov av och former för särskilda stödinsatser för ut- vecklingen av elektroniska tjänster, 
  
 6. 
  
 stimulera utnyttjandet av kombinerade servicekanaler såsom t.ex. avancerad telefonservice och servicekontor genom vilka enskilda individer och företag kan erbjudas personlig hjälp med att utnyttja de elektroniska tjänsterna, 
  
 7. 
  
 pröva vilka typer av elektroniska tjänster som kan vara lämpliga att leverera via nya kommunikationsplattformer såsom mobila elektroniska kommunikationssystem och interaktiv  
  
 digital-TV. 
  
 13 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2004:56 
  
 Delegationen skall arbeta åtgärdsinriktat. 
 Delegationen får inrätta referens- och arbetsgrupper som kan bistå delegationen i arbetet. 
 Delegationen skall tillvarata de erfarenheter och kunskaper som finns i pågående och genomförda utredningar och andra utveck- lingsprojekt med anknytning till delegationens uppdrag. 
 Delegationen skall följa pågående arbete som bedrivs inom Regeringskansliet såsom bl.a. Arbetsgruppen för innovations- politik, Forum för IT och miljö (upphör efter april 2004) och Arbetsgruppen för IT och demokrati samt följa arbetet i Ansvars- kommittén (dir. 2003:10). 
 Delegationen har dessutom fortlöpande kontakt med den IT- politiska strategigruppen inom Näringsdepartementet. 
  
 1.2 
  
 Delegationens sammanträden 
  
 Delegationen har hållit två protokollförda möten, den 18 december 2003 och den  
 21–22 
  februari 2004. Huvudpunkterna vid det senare mötet var följande: 
  
 mål, 
  
 visionsarbete, 
  
 medborgarnytta, 
  
 effektivitet, 
  
 samverkan , 
  
 e-tjänster 
  
  för olika livssituationer, 
  
 staten i lokalsamhället, 
  
 informationsstruktur och standardisering, 
  
 e-identifiering 
  
  och tillit, 
  
 säker brevlåda, 
  
 egen kontroll, 
  
 incitament och affärsmodeller, 
  
 FoU, 
  
 politiskt och professionellt ledarskap. 
  
 14 
  
 SOU 2004:56 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 1.3 
  
 Något om arbetsmetoden 
  
 1.3.1 
  
 Arbeta åtgärdsinriktat 
  
 I direktiven framhålls att delegationen skall arbeta åtgärdsinriktat. Budgeten beräknas till ca 3 miljoner kronor per år. Under förut- sättning av riksdagens medgivande disponerar delegationen ett utvecklingsanslag på ca 8 miljoner kronor från 1 juli 2004. Den begränsade budgeten, i förhållande till den stora uppgiften, leder till att åtgärdsorienteringen med nödvändighet måste inriktas på att stimulera andra instanser att utveckla, konstruera och applicera e- tjänster. En viktigt uppgift för delegationen blir att åstadkomma ett system för hur denna stimulans kan gå till, innebärande modeller för ansvars- och kostnadsfördelning. 
 I åtgärdsinriktning ingår också att det önskade resultatet av dele- gationens arbete är konkreta  
 e-tjänster 
  och att det inte är tillräck- ligt med allmänna policies, strategier, analyser och beskrivande överblickar. För att uppnå resultatet kan delegationen t.ex. bidra till att hinder undanröjs för andra som kan utforma och genomföra sådana tjänster. Samverkan med kommun- och landstingsförbun- den, de närmast berörda statliga myndigheterna och, om möjligt, med näringslivet är viktiga arbetsmetoder i det åtgärdsinriktade arbetet. 
  
 1.3.2 
  
 Fokusera individen 
  
 Delegationen skall samråda och samverka med ett antal organ, som räknas upp i direktiven. Det är dock en viktig filosofi för delegatio- nen att arbeta individinriktat.  
 E-tjänster 
  innebär en unik möjlighet för individen att själv få kontroll över offentliga tjänster. Delega- tionen eftersträvar en arbetsmetod som lyfter fram denna aspekt, t.ex. genom fokusgrupper med enskilda individer. 
 För att illustrera behovet av en individanpassad ansats visas nedan några olika målgrupper med olika  
 e-tjänstprofil. 
  Det framgår bl.a. att de två pensionärsgrupperna avviker kraftigt från de övriga genom att flertalet inte använder Internet överhuvudtaget. 
 15 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2004:56 
  
 An vä nd e r I nt er ne t m in st 
  
 An vä nd e r in te a lls I nt er ne t 
  
 n åg o n g å ng i m å na de n 
  
 An vä nd e r I nt er ne t m e n ing a av 
  
 An vä nd e r I nt er ne t m e n ing a 
  
 d e m ätt a sta tlig a web b pla tse rn a 
  
 k om m u  
 n- /la 
  Fitzgerald gs we bb pla ts er 
  
 100 
  
 96 
  
 89 
  
 91 
  
 90 
  
 86 
  
 84 
  
 80 
  
 80 
  
 76 
  
 70 
  
 69 
  
 70 
  
 64 
  
 60 
  
 59 
  
 60 
  
 58 
  
 55 
  
 50 
  
 51 
  
 50 
  
 43 
  
 40 
  
 36 
  
 37 
  
 34 
  
 36 
  
 31 
  
 30 
  
 32 
  
 30 
  
 25 
  
 24 
  
 26 
  
 23 
  
 20 
  
 16 
  
 13 
  
 10 
  
 8 
  
 9 
  
 9 
  
 11 
  
 5 
  
 2 
  
 0 
  
 Ung och f ri 
  
 Singe l 
  
 Par utan barn 
  
 Småb arnstid 
  
 Skoltid 
  
 Ensamförä ld er 
  
 Par med 
  
 Pen sion ärspar 
  
 Sin gelpensionär 
  
 utflugna barn 
  
 65-74 
  å r 
  
 65- 74 år / 
  
 Pe nsio när 65+ 
  
 Ha r b es ökt eg na ko mm u ne ns web bp lats 
  
 Ha r b es ökt an na n k om m un s we bb pla ts 
  
 se na ste m ån ad en 
  
 se na ste m ån ad en 
  
 Ha r b es ökt nå go n k om m un s we bb pla ts 
  
 Ha r b es ökt de t e gn a 
  
 100 
  
 (e ge n/ an na n) sen as te må na de n 
  
 lan ds ting et s we bb pla ts 
  
 90 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 27 
  
 28 
  
 25 
  
 25 
  
 24 
  
 23 
  
 23 
  
 20 
  
 18 
  
 2 1 
  
 20 
  
 17 
  
 15 
  
 17 
  
 15 
  
 9 
  
 12 
  
 11 
  
 10 
  
 11 
  
 8 
  
 8 
  
 7 
  
 7 
  
 7 
  
 10 
  
 6 
  
 6 
  
 6 
  
 5 
  
 3 
  
 4 
  
 2 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 Ung och fr i 
  
 Singe l 
  
 Par utan barn 
  
 Småbarnstid 
  
 Skoltid 
  
 Ensamförälder 
  
 Par med 
  
 Pensionärspar 
  
 Singelpensionär 
  
 utf lugna barn 
  
 65-7 
  4 år 
  
 65-74 
  år / 
  
 Pensionär 65 + 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2004 
  
 1 
  
 1  
 Se närmare källhänvisning under avsnitt 1.6 
 16 
  
 SOU 2004:56 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 Institutet för tillväxtpolitiska studier har på regeringens uppdrag studerat Internetanvändningens utveckling mellan år 2000 och 2003 
  
 2  
  
 och visat att de tre största informationsklyftorna går mellan dem med hög respektive låg utbildning, mellan svenskar och in- vandrare och mellan dem som är över respektive under 40 år. Dess- utom har klyftan ökat under perioden mellan svenskar och invand- rare. Justitiedepartementets arbetsgrupp för IT och demokrati föreslår i sin rapport, Förslag till strategi för att minska de digitala klyftorna (JU 2002:E) insatser inom detta område. 
  
 1.3.3 
  
 Interaktiv webbplats 
  
 Delegationen har inlett överläggningar med Statskontoret som har ansvar för webbplatsen för  
 24-timmarsmyndigheten 
  om att an- vända denna webbplats för sin information och kontakter. Med en sådan lösning skulle webbplatsen  
 24-timmarsmyndigheten 
  bli en samlande webbplats för all väsentlig information om utvecklingen av  
 24-timmarsmyndigheten. 
  
 1.3.4 
  
 Arbetsplan 
  
 Delegationens arbete, som nu i det närmaste i full skala pågått i ett kvartal, kan sammanfattas under följande rubriker: 
  
 allmän orientering om hur långt utvecklingen av de offentliga  
  
 e-tjänsterna 
  har kommit, 
  
 nätverksbygge för samverkan i utvecklingen av  
  
 e-tjänster. 
  Effektiva former skall utvecklas för samverkan med kommuner och landsting, näringslivet och forskningen, 
  
 ett systematiskt arbete med att konkretisera delegationens upp- gifter utifrån livssituationsbegreppet och en prioritering och val av  
  
 e-tjänster 
  med bedömning om deras utvecklingsmöjlig- heter och hinder, 
  
 utvecklandet av former för nära kontakter med berörda målgrupper av individer för utveckling av  
  
 e-tjänster 
  som svarar mot deras behov samt garanterar hög säkerhet. 
  
 2  
 En lärande  
 IT-politik 
  för tillväxt och välfärd. A2003:015. ITPS, Östersund och Stockholm 2003. 
 17 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2004:56 
  
 Delegationens uppdrag är bidra till att ett antal  
 e-tjänster 
  för olika livssituationer introduceras fram till 2006. En arbetsplan skall ut- vecklas för varje prioriterad  
 e-tjänst. 
  
 De idag förekommande  
 e-tjänsterna 
  inom den offentliga sektorn är kostnadseffektiva samt erbjuder en förbättrad service för med- borgarna. Att utvecklingen av  
 e-tjänster 
  inom den offentliga sek- torn inte går fortare kan till viss del förklaras utifrån den bristande kännedom som ledningen på olika nivåer inom den offentliga sek- torn har om fördelarna med dessa. Det innebär att delegationen måste fördjupa sitt arbete med att ta fram goda exempel samt infor- mera om dessa. 
 Samordningen och ansvarsfördelningen är ännu dåligt utvecklad så att de fulla fördelarna av  
 e-tjänsterna 
  inte kan uppnås. Inom exempelvis det kommunala området så skulle den högsta nyttan nås såväl för kommun som enskilda individer om vissa betydelsefulla tjänster kunde omfatta alla berörda kommuner. Delegationen avser att ta fram goda exempel samt informera om dessa. 
  
 1.4 
  
 Extern kontakt- och informationsverksamhet 
  
 Ett möte hölls den 16 januari 2004 mellan företrädare för regering- en, Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet samt delegationen om en samsyn kring utvecklingen av  
 e-tjänster 
  inom den offentliga sektorn. 
 Delegationen deltog på Statskontorets årliga  
 E-forumkonferens 
  den 16 mars 2004 Fler och effektivare  
 e-tjänster 
  genom sam- verkan. Talare var bl.a. företrädare för  
 24-timmarsdelegationen, 
 IT-politiska 
  strategigruppen och Nämnden för elektronisk förvalt- ning. 130 deltagare var anmälda, varav 20 från kommunsektorn, en från det privata näringslivet och ingen landstingsföreträdare. Av de anmälda var 37 procent kvinnor. 
 Den 16 mars publicerade Sydsvenskan en artikel om delega- tionens inriktning som skrivits gemensamt av statsråden Lund och Lövdén, Peterson (ordförande i Svenska Kommunförbundet), Brown (ordförande i Landstingsförbundet) samt Franklin. 
 Delegationen stöder konferensen Offentliga Rummet som äger rum  
 2–4 
  juni 2004. 
 Montoya representerar delegationen i juryn för Guld- länken. 
 18 
  
 SOU 2004:56 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 Delegationens ordförande och huvudsekreterare har bl.a. fram- trätt vid 
  
 konferensen Fördel Gävleborg, 
  
 stadsnätsföreningens årsmöte i Umeå, 
  
 möte på Kommunförbundet med styrgruppen för Sambruks- plattformen, 
  
 Carelinks konferens i Västerbotten (via video), 
  
 konferens med TeliaSonera samt 
  
 möte med konsultföretaget JKL:s Vårdforum. 
  
 1.5 
  
 Remiss 
  
 Delegationen har svarat på följande remiss: 
  
 utvecklingskraft för hållbar välfärd (SOU 2003:123). Delega- tionen förordar att Ansvarskommitten i sitt fortsatta arbete får i uppdrag att beakta informations- och kommunikations- teknologin samt framhåller  
  
 e-tjänsternas 
  betydelse för den framtida välfärden. 
  
 1.6 
  
 Övriga insatser 
  
 Delegationen har uppdragit åt Statskontoret att göra en studie av omfattningen av  
 e-tjänster 
  inom kommuner och landsting samt av medborgarnas och företagens preferenser vad gäller  
 e-tjänster. 
  Det är en komplettering till motsvarande studie som Statskontoret genomfört inom statlig sektor. Huvuddelen av det statistiska mate- rialet i denna rapport kommer från Statskontorets rapport E- tjänster och besökare på offentliga webbplatser, lägesbeskrivning februari 2004. 
 Kommunförbundet kommer att dessutom göra en djupare undersökning om hinder mm för utveckling av  
 e-tjänster. 
  
 Vidare har delegationen uppdragit åt konsultföretaget Meta- matrix att ge underlag för bedömning av  
 e-tjänster 
  för livssitua- tioner (se mera nedan). 
 19 
  
 2 
  
 Beskrivning av dagens organisation för samverkan och utveckling 
  
 2.1 
  
 Samverkansinitiativ för offentliga  
  
 e-tjänster 
  
 Inom ramen för regeringens förvaltningspolitiska handlingspro- gram En förvaltning i demokratins tjänst har de offentliga tjänsternas tillgänglighet aktualiserats under rubriken  
 24-timmars- 
  myndigheten. Statskontoret har regeringens uppdrag att stimulera och stödja utvecklingen av  
 24-timmarsmyndigheten. 
  
 Regeringen har därutöver uppdragit åt Statskontoret, Arbets- marknadsstyrelsen, Centrala studiestödsnämnden, Riksförsäk- ringsverket, Riksskatteverket och Tullverket att gemensamt ut- veckla och pröva nya former för lokal servicesamverkan (dnr Fi 2003/3123). Projektet kallas VISAM och har sitt kansli i Stats- kontoret. Syftet är att med hjälp av bl.a. IT pröva nya och mer rationella lösningar som gör den offentliga servicen mer tillgänglig och kostnadseffektiv. Inom ramen för uppdraget har myndighe- terna möjlighet att bjuda in kommuner och landsting att delta i arbetet. 
 För att stimulera och underlätta en fortsatt positiv utveckling har regeringen initierat ett omfattande arbete. Särskilda insatser vidtas för att få till stånd en gemensam infrastruktur omfattande bl.a. tillförlitliga säkerhetslösningar för den elektroniska kommu- nikationen mellan myndigheter samt mellan myndigheter och en- skilda. Ökad samverkan underlättas av gemensamma standarder och gemensamma tjänster för de statliga myndigheternas elektro- niska kommunikation och informationshantering. Regeringen har därför inrättat Nämnden för elektronisk förvaltning, ett samord- ningsorgan bestående av representanter från statliga myndigheter som är av särskild betydelse för utvecklingen av den elektroniska förvaltningen. Det är dock betydelsefullt att utvecklingen av säker- 
 21 
  
 Beskrivning av dagens organisation för samverkan och utveckling 
  
 SOU 2004:56 
  
 hetslösningar och standarden för detta ändamål är anpassade till och sker koordinerat med motsvarande projekt i samhället i övrigt. 
 SverigeDirekt, som kommer att byta namn till Sverige.se, er- bjuder länkar och adressregister till riksdag, regering, landsting, kommuner, myndigheter, akademier, enskilda institutioner och organisationer. Sedan den 1 januari 2003 finns ansvaret för Sverige- Direkt och det offentliga rättsinformationssystemet Lagrummet på Statskontoret. Utredningen som ledde fram till att Statskontoret tog över SverigeDirekt (SOU 2002:20) menade att det är ett of- fentligt åtagande att förse enskilda individer och företag med sam- hällsinformation av god kvalitet och en begriplig introduktion till informationsutbudet från den offentliga sektorn. Andra liknande tjänster är Samhällsguiden, Företagarguiden och Lagrummet. Den tjänst som erbjuds är vanligen att man får checklistor, resultat från en sökmotor samt navigeringslänkar för att söka sig vidare. Guiderna bygger i huvudsak på en kombination av intelligent sök- ning genom metadatamärkt information och navigationsverktyg. 
 Regeringen har den 18 juni 2003 fattat beslut om att tillsätta en  
 IT-politisk 
  strategigrupp med uppdrag att främja det svenska in- formationssamhällets fortsatta utveckling (N2003/4799/ ITFOU). Syftet är att bidra till att det  
 IT-politiska 
  målet, att Sverige som första land skall bli ett informationssamhälle för alla, uppnås, och därmed bidra till en långsiktigt hållbar tillväxt och nytta för den enskilda individen. 
 Vinnova, Verket för innovationssystem, har i sin verksamhets- planering  
 2003–2007 
  Behovsmotiverad forskning och effektiva innovationssystem för hållbar tillväxt angivit som tillväxtområden  
 E-tjänster 
  i offentlig verksamhet samt IT i hemsjukvården. Verket avser även att pröva och utvärdera elektroniska lösningar i verklig- hetsnära testmiljöer, s.k. testbäddar, t.ex. en kommuns utveckling av offentliga  
 e-tjänster. 
  En bakgrund till Vinnovas arbete med testmiljöer för tjänsteutveckling i olika delar av landet ges av den rapport som Interactive Institute avlämnade till regeringen den 23 juni 2003. Vinnova ska vidare skapa tvärvetenskapliga forsk- nings- och innovationsmiljöer för utveckling av  
 e-tjänster 
  i offent- lig förvaltning. Man eftersträvar ett närmare samarbete mellan de offentliga verksamheterna på nationell, regional och lokal nivå. 
 Ett  
 25-tal 
  kommuner har tillsammans bildat den s.k. Sambruks- plattformen under ledning av en styrgrupp med företrädare för kommuner, Kommunförbundet och Statskontoret. Syftet är att skapa en gemensam grund för utveckling av kommunala  
 e-tjänster 
  
 22 
  
 SOU 2004:56 
  
 Beskrivning av dagens organisation för samverkan och utveckling 
  
 genom att ta tillvara likheterna och överbrygga skillnaderna och därmed skapa nationell nytta baserad på lokal utveckling. Målet är att sänka kommunernas kostnader för utveckling och drift av e- tjänster samt att minska ledtiderna för utveckling och införande av tjänsterna. Projektet stöds med statliga bidrag. Delegationen avser att följa projektet. 
 Ett annat exempel på kommunalt och landstingskommunalt samarbete i  
 e-tjänstfrågor 
  är Davis, som bildades i decem- ber 2000 av Landstingsförbundet, Svenska kommunförbundet, Föreningen Vårdföretagarna (f.d. Privatvårdens Arbetsgivarför- bund) och Apoteket AB. Socialstyrelsen stöder verksamheten genom ett samverkansavtal. Davis är en medlemsorganisation där alla landsting och för närvarande ett  
 30-tal 
  kommuner och 3 privata vårdföretag är medlemmar. Carelinks mål är att få ut mer av de  
 IT-stöd 
  som finns i dag, snabba på och förenkla införandet av nya  
 IT-stöd 
  och tekniska lösningar och samtidigt hålla nere kostna- derna. 
 Ett gemensamt arbetet mellan ett antal kommuner pågår även inom LIS/LÄR som är ett standardsystem för diarieföring, doku- ment- och ärendehantering som kan anpassas efter kundens önske- mål och som möjliggör tillgång för enskilda personer till diarier. Systemet började utvecklas 1995, lanserades oktober 1997 och har sedan dess erhållit genomgående positiva reaktioner. LIS/LÄR an- vänds i dag hos både små och stora organisationer. I Göteborg finns över 60 installationer och i övriga landet finns systemet, helt eller delvis implementerat, i 14 kommuner och landsting. Den nu presenterade lösningen för LIS/LÄR innebär att kommunerna kan erbjuda möjligheten att elektroniskt följa ett ärende. 
  
 2.2 
  
 Några ord om den centrala  
  
 IT-politiska 
  organisationsstrukturen 
 Regeringen avser att våren 2005 presentera en  
 IT-politisk 
  proposi- tion för riksdagen. Det nu pågående arbetet avser att ge ett under- lag till denna. 
  
 24-timmarsdelegationen 
  ingår, vilket delvis framgått ovan, i en komplex struktur av mer eller mindre fast organiserade grupper inom och utom regeringskansliet samt myndigheter med näralig- gande uppgifter och ansvar. I regeringen har två av statsråden sär- skilt utpekade ansvar för elektronisk kommunikation och  
 e-tjäns- 
  
 23 
  
 Beskrivning av dagens organisation för samverkan och utveckling 
  
 SOU 2004:56 
  
 ter, nämligen Smith vid Näringsdepartementet samt Rodriguez vid Finansdepartementet. Till Näringsdepartementet har knutits en  
 IT-politisk 
  strategigrupp med ett allmänt uppdrag att främja informationssamhällets fortsatta utveckling i Sverige. Vidare handläggs frågor som rör Lagen om elektronisk kommuni- kation och  
 IT-infrastruktur 
  inom Näringsdepartementet. 24- timmarsdelegationen är knuten till Finansdepartementet eftersom statens förvaltningspolitik, till vilken offentliga  
 e-tjänster 
  har nära koppling, ingår i detta departements ansvarsområde. 
 I regeringskansliet finns dessutom två arbetsgrupper med nära- liggande frågor, en informell grupp inom Närings- och Utbild- ningsdepartementen som utarbetar ett förslag till en innovations- strategi för Sverige, vari IT och  
 e-tjänster 
  ingår som en viktig del, samt en arbetsgrupp inom Justitiedepartementet med uppgift att följa och främja utvecklingen av demokratiska processer med stöd av IT. 
 De ovannämnda grupperna och  
 24-timmarsdelegationen 
  har i första hand till uppgift att ge regeringen beslutsunderlag för utformningen av den delen av  
 IT-politiken 
  som gäller tvärs över alla departement. Vidare arbetar varje departement under re- geringen med  
 e-tjänster 
  och IT som berör respektive ansvarsom- råde. 
 På myndighetsnivån kan Statskontoret och Nämnden för elektronisk förvaltning nämnas som direkt arbetar med  
 e-tjänsterna 
  och deras utveckling. Vinnova har utvecklingsprogram som gäller  
 e-tjänster 
  generellt. Post- och Telestyrelsen har tillsynsansvar för tillämpningen av Lagen om elektronisk kommunikation, som framförallt gäller infrastrukturen och tjänster kopplade till denna. Varje myndighet ansvarar för utvecklingen av sina  
 e-tjänster. 
  
 2.3 
  
 E-tjänster 
  
  i Sverige i en internationell utblick 
 Internationella institutioner följer genom utvärderingar utveck- lingen inom inomformations- och kommunikationsteknologin. Sverige placerar sig i dessa utvärderingar bland de främsta tillsam- mans med de nordiska länderna samt USA, Kanada, Singapore och  
 Syd-Korea. 
  
 24 
  
 SOU 2004:56 
  
 Beskrivning av dagens organisation för samverkan och utveckling 
  
 2.3.1 
  
 EU 
  
 Inom EU sker samarbetet om eFörvaltning inom ramen för initia- tivet e- Europe, ett informationssamhälle för alla. Initiativet är en del av Lissabonstrategin. För  
 e-Europe 
  har två handlingsplaner hit- tills tagits fram. Den nya handlingsplanen sträcker sig fram till 2005 och har som syfte att skapa en miljö som är gynnsam för privata investeringar och skapande av nya arbetstillfällen, att öka produkti- viteten, att modernisera de offentliga tjänsterna och ge alla möjlig- het att delta i det globala informationssamhället. 
 En sammanfattning av målen är att  
 e-Europe 
  senast 2005 skall ha 
  
 moderna offentliga tjänster på nätet, 
  
 e-förvaltning, 
  
 tjänster för  
  
 e-lärande, 
  
 e-hälsovårdstjänster, 
  
 en dynamisk miljö för  
  
 e-företag. 
  
 För  
 e-förvaltning 
  har åtgärder föreslagits inom följande områden: 
  
 bredbandsanslutning för hela den offentliga förvaltningen, 
  
 kompatibilitetsramverk för gränsöverskridande offentliga e- tjänster, 
  
 elektronisk offentlig upphandling, 
  
 internetanslutningspunkter på offentliga platser, 
  
 e- tjänster inom kultur och turism. 
  
 En rad projekt och program för åtgärder på dessa områden har ini- tierats. Ett sådant är IDA (Interchange of data between administra- tions) som syftar till att främja informationsutbyte mellan med- lemsländernas förvaltningar. Kommissionen har lagt förslag till ett nytt  
 IDA-program 
  i syfte att utveckla  
 all-europeiska 
  offentliga e- tjänster. Programmet antas av kommissionen under våren. 
 25 
  
 Beskrivning av dagens organisation för samverkan och utveckling 
  
 SOU 2004:56 
  
 Ytterligare ett område avser bättre vidareutnyttjande av infor- mation från offentlig sektor. Offentlig information är ett viktigt utgångsmaterial för många informationsprodukter och en möjlig råvara för nya tjänster. Förbättrade villkor för utnyttjande av of- fentlig information kan därmed sätta fart på näringslivet och syssel- sättningen. Dessutom gynnas medborgarna genom att få tillgång till nya informationstjänster som den offentliga sektorn själv inte kan tillhandahålla. För närvarande implementeras ett direktiv med syfte att sörja för att samma grundläggande villkor tillämpas för alla aktörer på den europeiska informationsmarknaden. 
 26 
  
 3 
  
 E-tjänsterna 
  
  i dagens offentliga verksamhet 
 För att ge en överblick över  
 e-tjänsternas 
  nivå idag, beskrivs de dels statistiskt, dels med exempel från stat, kommun och landsting. Detta ger en allmän bas för delegationens fortsatta arbete så att man med vissa intervall kan bedöma utvecklingen av vissa variabler. 
  
 3.1 
  
 Utbud 
  
 Nedan visas en jämförelse mellan EU:s länder ifråga om tillgången på offentliga tjänster som är interaktiva. Sverige ligger i täten, men har å andra sidan inte förbättrat sitt värde mellan 2002 och 2003. 
  
 Tillgängliga  
 on-line 
  tjänster 
  
 100% 
  
 90% 
  
 October 2003 
  
 October 2002 
  
 October 2001 
  
 80% 
  
 70% 
  
 60% 
  
 50% 
  
 40% 
  
 30% 
  
 20% 
  
 10% 
  
 0% 
  
 en 
  
 k 
  
 d 
  
 a 
  
 nd 
  
 y 
  
 e 
  
 ngdom 
  
 s 
  
 l 
  
 in 
  
 y 
  
 um 
  
 d 
  
 d 
  
 e 
  
 y 
  
 rg 
  
 r 
  
 i 
  
 a 
  
 nc 
  
 nd 
  
 a 
  
 l 
  
 c 
  
 n 
  
 a 
  
 lan 
  
 str 
  
 ug 
  
 pa 
  
 a 
  
 lan 
  
 n 
  
 mbou 
  
 ed 
  
 nm 
  
 a 
  
 Norw 
  
 It 
  
 lgi 
  
 rla 
  
 ee 
  
 rma 
  
 e 
  
 u 
  
 nl 
  
 a 
  
 a 
  
 t 
  
 S 
  
 e 
  
 Sw 
  
 Fr 
  
 rl 
  
 or 
  
 ze 
  
 r 
  
 Ir 
  
 A 
  
 Fi 
  
 Be 
  
 Ic 
  
 G 
  
 Ge 
  
 De 
  
 d Ki 
  
 the 
  
 P 
  
 it 
  
 e 
  
 Ne 
  
 w 
  
 x 
  
 Uni 
  
 te 
  
 The 
  
 S 
  
 Lu 
  
 Källa:  
 Turner Ernst  Young January 2004. Rapport gjord på uppdrag av  
 EU-kommissionen, 
  DG Information Society. 
 27 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 SOU 2004:56 
  
 I följande tabell skärps definitionen på tjänsten. Tabellen beskriver andelen helt elektroniska tjänster. I denna tabell ligger Sverige på tredje plats efter Danmark och Österrike. Utfallet för länderna när det gäller helt elektroniska tjänster är klart lägre än för enbart till- gängliga  
 On-linetjänster. 
  
 Antal helt elektroniska tjänster 
  
 80% 
  
 70% 
  
 October 2003 
  
 October 2002 
  
 October 2001 
  
 60% 
  
 50% 
  
 40% 
  
 30% 
  
 20% 
  
 10% 
  
 0% 
  
 k 
  
 a 
  
 n 
  
 nd 
  
 d 
  
 m 
  
 y 
  
 ce 
  
 aly 
  
 rmany 
  
 ain 
  
 l 
  
 m 
  
 e 
  
 nd 
  
 ds 
  
 urg 
  
 d 
  
 r 
  
 ri 
  
 e 
  
 lan 
  
 orwa 
  
 uga 
  
 c 
  
 an 
  
 nma 
  
 t 
  
 d 
  
 a 
  
 gdo 
  
 an 
  
 iu 
  
 Gree 
  
 la 
  
 n 
  
 s 
  
 It 
  
 Sp 
  
 g 
  
 o 
  
 u 
  
 Swe 
  
 Finl 
  
 Ire 
  
 rt 
  
 e 
  
 la 
  
 rl 
  
 r 
  
 el 
  
 r 
  
 mb 
  
 tze 
  
 De 
  
 A 
  
 n 
  
 N 
  
 F 
  
 Ge 
  
 o 
  
 Ic 
  
 the 
  
 d 
  
 Ki 
  
 P 
  
 B 
  
 e 
  
 Swi 
  
 Ne 
  
 ux 
  
 ite 
  
 The 
  
 L 
  
 Un 
  
 Källa:  
  
 EU-kommissionen. 
  
 Nedan sker en fördelning av tjänsterna på huvudman och slag av tjänst. 
 28 
  
 SOU 2004:56 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 Utbudet av  
 e-tjänster 
  på offentliga webbplatser 
  
 120% 
  
 100% 
  
 100% 
  
 95% 
  
 95% 
  
 87% 
  
 80% 
  
 71% 
  
 62% 
  
 60% 
  
 45% 
  
 53% 
  
 39% 
  
 Myndigheter 
  
 41% 
  
 40% 
  
 34% 
  
 29% 
  
 Kommuner 
  
 20% 
  
 8% 
  
 Landsting 
  
 2%  
 0% 
  
 0% 
  
 Blankett- 
  
 On-line 
  
 Personliga 
  
 Att följa 
  
 Avancerade 
  
 service 
  
 ansökan 
  
 tjänster 
  
 ett ärende 
  
 interaktiva 
  
 informations- 
  
 tjänster 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2004. 
 Diagrammet ovan redovisar en undersökning av offentliga webb- platser. Det framgår att exempelvis 100 % av de statliga myndig- heternas webbplatser erbjuder en eller flera blanketter, att 87 % av kommunernas webbplatser erbjuder en eller flera avancerade inter- aktiva tjänster osv. 
 Nedan visas webbplatsens språk. Nio av tio statliga myndigheter och nästan lika hög andel landsting erbjuder information på de vanligaste  
 EU-språken 
  och här dominerar engelskan. När det gäller invandrarspråken och minoritetsspråken är andelarna klart lägre. 
  
 Myndigheter 
  
 Kommuner 
  
 Landsting 
  
 EU språk, engelska, franska 
  
 90% 
  
 44% 
  
 86% 
  
 och tyska 
  
 Invandrarspråk 
  
 16% 
  
 6% 
  
 19% 
  
 Minoritetsspråk 
  
 15% 
  
 2% 
  
 14% 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2004. 
 29 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 SOU 2004:56 
  
 3.2 
  
 Användning 
  
 Användningen av  
 e-tjänsterna 
  mäts på olika sätt. Nedan visas hur många som går in på myndigheternas webbplatser. Måttet anger unika besökare under en viss period, vilket innebär att en person (identifierad genom den använda datorn) som besöker en webb- plats flera gånger under perioden bara räknas som en besökare. 
 Novem ber 2003 - Januari 2004 
  
 3 500 
  
 3 037 
  
 3 000 
  
 2 500 
  
 Stat 
  
 2 000 
  
 2 244 
  
 Komm un 
  
 Landsting 
  
 1 500 
  
 1 000 
  
 703 
  
 500 
  
 0 
  
 Stat 
  
 Komm un 
  
 Landsting 
  
 Unika besökare 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2004. 
 Utvecklingen över tiden visas nedan. Man ser en långsiktig ök- ningstakt. Topparna beror på ökade kontakter med skattemyn- digheterna i deklarationstider. 
 30 
  
 SOU 2004:56 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 Besöksutveckling 
  
 2 500 
  
 Total, off s ektor 
  
 S tat 
  
 K om mun 
  
 Landst ing 
  
 2 000 
  
 1 500 
  
 1 000 
  
 500 
  
 - 
  
 A pril 2 001 
  
 A pril 2002 
  
 O ktober 2002 
  
 Janu ari 2003 
  
 A pril 2003 
  
 O ktober 2003 
  
 J anuari 2004 
  
 Källa:  
 Statskontoret 2004. 
  
 Nedan framgår könsfördelningen av de besökande till statliga e- tjänster. Diagrammet visar områden med kvinnlig över- respektive underrepresentation. 
 Könsfördelning bland besökare 
 20% 
  
 10% 
  
 Webb- 
  
 universum 
 0% 
  
 -10% 
  
 -20% 
  
 kolutvecklingS 
  
 edlingenArbetsförm 
  
 Försäkringskassan 
  
 Luftfartsverkert 
  
 onsumentverketK 
  
 Riksgäldskontoret 
  
 -30% 
  
 enrelstySocials 
  
 kolverketS 
  
 Kungliga 
  
 biblioteket 
  
 NCS 
  
 MHIS 
  
 Regeringen 
  
 Länstyrelserna 
  
 Riksdagen 
  
 PMP 
  
 Skatteverket 
  
 ägverketV 
  
 Polisen 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2004. 
 31 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 SOU 2004:56 
  
 Diagrammet nedan visar användarnas syn på de levererade  
 e-tjäns- 
  terna. 
 Andel av dem som har gjort olika saker på någon myndighets webbplats som uppger att respektive ärende gick olika bra 
  
 60 % 
  
 54% Utfört ärende n 
  
 50 % 
  
 48% 
  
 Utnyttjat 
  
 informationstjän ster 
  
 40 % 
  
 38% 
  
 Sökt konta ktuppgift 
  
 30 % 
  
 32% 
  
 Sökt informationsmaterial 
  
 28% Framfört synp unkter 
  
 20 % 
  
 10 % 
  
 0 % 
  
 Det fungerade inte 
  
 Det gick dålig t 
  
 Det gick ganska 
  
 Det gick mycket 
  
 bra 
  
 bra 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2003, Användning och omdömen, rapport 
  
 2003:30. 
  
 De offentliga  
 e-tjänsterna 
  får genomgående ett ganska gott betyg med en övervikt för Det gick ganska bra. 
 I diagrammet nedan visas några grupper av internetanvändare sorterade efter inställning till statliga myndigheter och användning av 
  
 Diagram:  
 Fyrfältsmatris över användning av och inställning till statliga myndigheters webbplatser. 
  
 Kommentar:  
 100 % motsvarar alla internetanvändare som be- svarat enkäten. I matrisen visas extremvärdena, alltså inte mellan- lägen, personer som svarar "vet ej" eller ger medelbetyg etc. 
 32 
  
 SOU 2004:56 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 Hög användning 
  
 Hög användning 
  
 men negativ inställning 
  
 och positiv inställning 
  
 7% 
  
 18% 
  
 Ung låginkomsttagare med 
  
 Bredbandsansluten 
  
 bredband anslutet till hemmet 
  
 stockholmare med hög 
  
 som inte ligger i Stockholm 
  
 utbildning och hög inkomst 
  
 Låg användning 
  
 Låg användning 
  
 och negativ inställning 
  
 men positiv inställning 
  
 13% 
  
 4% 
  
 Har ganska låg utbildning och 
  
 Högutbildad kvinna 
  
 lön och saknar dessutom 
  
 över 30 år 
  
 bredband hemma. 
  
 Källa:  
 Matrisen bygger på uppgifter från Statskontorets enkät till Internetanvändare våren 2003. Undersökningen genomfördes av Webbarometern. Variabeln inställning baseras på ett flertal atti- tydfrågor gentemot myndigheternas  
 e-tjänster 
  totalt (t.ex. för- enklar, ger tidsvinster, bidrar till ökad insyn). 
 Statskontoret har på delegationens uppdrag analyserat profilen hos dem som besökt den offentliga sektorns webbplatser. Resultaten visas längre ned för staten, landstingen respektive kommunerna. Ovan visas ett diagram med en sammanfattande profilanalys (i detta fall enbart för besök vid statliga webbplatser), relaterade dels till användningen av  
 e-tjänsterna, 
  dels till vilken inställning man har till myndigheten och dess webbplats. Enligt denna indelning utgörs den största gruppen av dem som är högkonsumenter av myndig- heters webbplatser och positivt inställda. Naturligt är att denna grupp kommer att öka, vilket troligast sker genom att de personer som redan idag har positiv inställning men låg användningsgrad ökar sin användning. Detta är dock den minsta gruppen. Det är viktigt att få med sig de personer som använder Internet i hög ut- sträckning men är negativt inställda till myndigheter och deras webbplatser. Denna grupp utgörs till största delen av ungdomar med tillgång till bredband i hemmet. En stor kategori som är svår att närma sig är den grupp människor som inte använder myndig- heternas webbplatser i någon nämnvärd utsträckning och som dessutom har en negativ inställning till dem. Det som karakteri- 
 33 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 SOU 2004:56 
  
 serar personerna i denna grupp är att de inte har högre utbildning och saknar tillgång till bredband i hemmet. 
 Motsvarande analys kan göras även för kommuners och lands- tings webbplatsbesökare. 
 Nedan beskrivs några exempel på utbudet av offentliga  
 e-tjänster 
  som vi kommit i kontakt med och tyckt vara intressanta. Samman- ställningen gör inte anspråk på systematik och fullständighet. Det finns ingen total kartläggning över förekomsten av  
 e-tjänster 
  inom den offentliga sektorn. Delegationen avser att återkomma med en sådan. 
  
 3.3 
  
 Statliga myndigheter 
  
 Inom den statliga sektorn finns ca 400 myndigheter. Nedan anges de statliga myndigheter som har flest webbplatsbesökare. 
 34 
 SOU 2004:56  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 Tabell.  
 Statliga myndigheter,  
 november–januari 
  2004 
  
 Myndighet 
  
 Domän 
  
 Unika be- 
  
 sökare 
  
 (000) 
  
 1 
  
 (1) 
  
 Arbetsmarknadsverket 
  
 ams.se + amv.se 
  
 1 100 
  
 2 
  
 (2) 
  
 Skatteverket 
  
 skatteverket.se 
  
 502 
  
 3 
  
 (3) 
  
 Vägverket 
  
 vv.se 
  
 492 
  
 4 
  
 (4) 
  
 Konsumentverket 
  
 konsumentverket.se 
  
 416 
  
 5 
  
 (6) 
  
 Försäkringskassan 
  
 forsakringskassan.se + 
  
 354 
  
 fk.se 
  
 6 
  
 (5) 
  
 Nelson 
  
 smhi.se 
  
 300 
  
 7 
  
 (7) 
  
 Centrala studiestödsnämn- 
  
 csn.se 
  
 203 
  
 den 
  
 8 
  
 (14) Kungliga biblioteket 
  
 kb.se 
  
 179 
  
 9 
  
 (8) 
  
 Pemiepensions-myndig- 
  
 ppm.nu 
  
 177 
  
 heten 
  
 10 
  
 (-) 
  Myndigheten för 
  
 skolutveckling.se 
  
 175 
  
 skolutveckling 
  
 11 
  
 (9) Riksdagen 
  
 riksdagen.se 
  
 170 
  
 12 
  
 (11) 
  
 Regeringen 
  
 regeringen.se 
  
 168 
  
 13 
  
 (10) 
  
 Skolverket 
  
 skolverket.se 
  
 168 
  
 14 
  
 (15) 
  
 Socialstyrelsen 
  
 sos.se 
  
 148 
  
 15 
  
 (12) 
  
 Luftfartsverket 
  
 lfv.se 
  
 148 
  
 16 
  
 (17) 
  
 Länsstyrelserna 
  
 lst.se 
  
 140 
  
 17 
  
 (18) 
  
 Riksgäldskontoret 
  
 rgk.se 
  
 133 
  
 18 
  
 (16) 
  
 Statistiska central- 
  
 scb.se 
  
 120 
  
 byrån 
  
 19 
  
 (13) 
  
 Polisen 
  
 polisen.se 
  
 103 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2004. 
 De som besöker de statliga webbplatser har en särskild profil som illustreras nedan. 
 35 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 SOU 2004:56 
  
 Diagram:  
 Har besökt statliga myndigheters webbplatser den senaste månaden. 
  
 Låg 
  
 Mellan 
  
 Hög 
  
 Ålder 
  
 x 
  
 x 
  
 Utbildning 
  
 x 
  
 x 
  
 Ålder på barn 
  
 x 
  
 x 
  
 Hushållsstorlek 
  
 x 
  
 x 
  
 Kommunstorlek 
  
 x 
  
 Internetanvändare 
  
 x 
  
 x 
  
 Kvinna 
  
 Man 
  
 Kön 
  
 x 
  
 x 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2004. 
 Studier visar att den som använder statliga  
 e-tjänster 
  är relativt ung och högutbildad, ofta med chefsbefattning. Denne brukare har ofta bredbandsuppkoppling, sköter ofta bankärenden via Internet och är en aktiv Internetanvändare. 
 Några exempel på myndigheter med väl utvecklade  
 e-tjänster 
  ges nedan. 
 Skatteverket 
 Skatteverket räknar med att inför deklarationen 2004 kunna er- bjuda 6,5 miljoner personer elektroniska tjänster för sin deklara- tion, men har som mål att 1,4 milj. utnyttjar denna möjlighet. För att ändra deklarationen krävs  
 e-legitimation 
  som kan fås genom internetbank. Idag har 100 000 personer  
 e-legitimation. 
  
 År 2003 lämnades 35 000 deklarationer via Internet med  
 e-legi- 
  timation, 274 000 via telefon och 496 via Internet med säkerhets- kod. Med säkerhetskod kan man enbart se vilka förtryckta upp- gifter som finns i deklarationen, samt skriva under och skicka in deklarationen om alla uppgifter är riktiga. 
 Den som har  
 e-legitimation 
  kan också se aktuellt saldo, bokförda transaktioner samt läsa om in- och utbetalningar på sitt skatte- konto. Första kvartalet 2004 gjordes 47 000 inloggningar på skatte- kontona via Internet. 
 36 
  
 SOU 2004:56 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 Riksförsäkringsverket och försäkringskassorna 
 En av Försäkringskassans  
 e-tjänster 
  omfattar anmälan och begäran om föräldrapenning. För att utnyttja  
 e-tjänsten 
  måste användaren först skaffa  
 e-legitimation. 
  45 000 personer gjorde det under perio- den sept.  
 03–mars 
  04. Under samma period besökte de webb- platsen ca 270 000 gånger. Man beräknar att den totala målgruppen består av ca 700 000 föräldrar. Målet är att ca 200 000 skall använda  
 e-tjänsten. 
  Varje vecka skaffar 1  
 100–1 
  200 nya användare  
 e-legiti- 
  mation. 
 Den 1  
 april–04 
  introducerades en  
 e-tjänst 
  gällande ansökan om ålderspension. Målgruppen som varje år söker om pension är ca 100 000. Målet är att 25 000 av dessa om några år använder e- tjänsten. 
 Premiepensionsmyndigheten 
 2003 fanns totalt ca 5,2 miljoner pensionssparare. Dessa gjorde under året ca 3,2 miljoner inloggningar till sitt personliga konto, varav ca 2,8 miljoner via webben och 0,4 via talsvar. Som jämförelse kan nämnas att år 2001 gjordes 1,5 miljoner inloggningar. 
 År 2000 ringdes 218 000 samtal till myndighetens kundservice, vilket är en väsentlig ökning från år 2003 som hade 125 000 samtal. 
 Det antal pensionssparare som byter fonder har ökat från 133 000 år 2001 till 358 000 år 2003. 
 Myndighetens kunder använder alltså i allt större utsträckning e- tjänsten. Det har inneburit att man kunna minska kundserviceper- sonalen från 120 till 20 personer. Kundserviceenheten i Ljusdal är nedlagd och den kvarvarande är förlagd till Söderhamn. 
 Tullen 
 Tullen har ett flertal avancerade  
 e-tjänster 
  som riktar sig till olika målgrupper, såsom företagare, privatpersoner, studerande, press, etc. Här nämns enbart några av dessa tjänster. Ett exempel är Mitt tullkontor som har 1 600 användare med personlig inloggning. Många av dess loggar in varje dag, mest för att använda Tullverkets Internetdeklaration. I huvudsak är det små och medelstora företag som använder tjänsten för att deklarera import och export. Taric är en företagstjänst som gör det möjligt att klassificera varor så 
 37 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 SOU 2004:56 
  
 man kan veta vilken tull och skatt som är tillämplig vid import. Antalet unika besökare som använde denna  
 e-tjänst 
  under första kvartalet 2004 var ca 35 000 och det totala antalet besök var ca 103 000. 
 92 % av Tullens ärendehandläggning sker elektroniskt. 70 % är automatiserade myndighetsbeslut. Antalet anställda har kunnat minska genom att anpassa organisationen till de nya  
 IT-baserade 
  rutinerna. För flera företag har den automatiserade tullhanteringen gett stora vinster – vissa har halverat kostnader i jämförelse med tidigare manuella rutiner. 
 Lantmäteriverket 
 Lantmäteriet har ett rikt utbud av digitaliserade tjänster vilket bidrar till en hög tillgänglighet men också till en mycket effektiv verksamhet. Genom karttjänsten Sanchez tilldrog sig Lantmäteriet en särskild uppmärksamhet. Man blev först i världen med att kunna erbjuda en komplett karttjänst för handdatorer när MapMate under 2003 lanserades. Med den nya tjänsten kan detaljerade kartor och sjökort trådlöst laddas via mobiltelefon. Om en  
 GPS-mottagare 
  kopplas till kan tjänsten användas för båten och bilen samt vid fjäll- vandringar. 
 Arbetsmarknadsverket 
 Arbetmarknadsstyrelsen har den, inom offentlig verksamhet, i sär- klass mest välbesökta webbplatsen. Under 2003 hade webbplatsen i genomsnitt 1,2 milj. besökare per månad. I första hand söker man lediga jobb på Platsbanken. På webbsidan finns också vissa mer avancerade  
 e-tjänster 
  som fordrar att den arbetssökande resp. arbetsgivaren skaffar ett särskilt konto med inloggningsförfarande. Via detta konto kan den arbetssökande lägga ut sitt CV, han kan anmäla sig i en vikariatspool och han kan se vilka arbetsgivare som visat intresse för hans ansökningar. Arbetsgivaren har på motsva- rande sätt möjlighet att informera sig om de arbetssökande och skicka intresseförfrågningar till intressanta kandidater. Arbets- givaren anmäler själv lediga arbetstillfällen direkt i Platsbanken. Totalt har 90 000 arbetssökande och 28 000 arbetsgivare öppnat sådana konton. Under mars 2004 har ca 16 000 lediga platser 
 38 
 SOU 2004:56  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
 annonserats på detta sätt. F.n. har 120 000 arbetssökande och 28 000 arbetsgivare aktuella konton. 
 Universitet 
 Universitetens besöksstatistik framgår nedan. 
  
 Tabell.  
 Universitet och högskolor,  
 november–januari 
  2004 
  
 Universitet/högskola 
  
 Domän 
  
 Unika besökare 
  
 (000) 
  
 1 (1) 
  
 Linköping 
  
 llu.se 
  
 493 
  
 2 (3) 
  
 Uppsala 
  
 uu.se 
  
 396 
  
 3 (2) 
  
 KTH 
  
 kth.se 
  
 368 
  
 4 (6) 
  
 Umeå 
  
 umu.se 
  
 325 
  
 5 (5) 
  
 Göteborg 
  
 gu.se 
  
 308 
  
 6 (4) 
  
 Lunds universitet 
  
 lu.se 
  
 307 
  
 7 (8) 
  
 Chalmers 
  
 chalmers.se 
  
 251 
  
 8 (7) 
  
 Stockholm 
  
 su.se 
  
 222 
  
 9 (9) 
  
 Luleå tekn högskola 
  
 luth.se 
  
 173 
  
 10 (10) 
  
 Lunds tekn högskola 
  
 lth.se 
  
 165 
  
 Källa:  
 Statskontoret 2004. 
 Linköpings Universitet har det högsta antalet besökare på sin webbplats. Vid Lunds Universitet har Lunds tekniska högskola en egen webbplats. Sammantaget har Lund det näst högsta besökstalet på sina webbplatser. 
 Länsstyrelserna 
 Länsstyrelsen i Stockholm bedriver ett pilotprojekt för automatisk hämtning av registerinformation från andra myndigheter med stöd av  
 SHS-systemet 
  (Spridnings- och Hämtningssystemet). Den auto- matiska hämtningen har tagits i drift vid Stockholms läns läns- styrelse för ansökan om yrkestrafiktillstånd. En sådan ansökan kräver kontakter med Vägverket, Skattemyndigheten, Rikspolis- styrelsen, Kronofogdemyndigheten och Patent- och Registrerings- 
 39 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 SOU 2004:56 
  
 verket. Tidigare måste den sökande själv kontakta flera av dessa myndigheter – nu görs detta digitalt från länsstyrelsen. Behand- lingstiden för att få ett tillstånd har minskat från 30 till tre dagar. 
  
 LITA-projektet 
  (Länsstyrelsernas Internettjänst för tillstånd och ansökningar) bedrivs av länsstyrelserna med stöd av Statskontoret. Målet är att specificera en generell tjänsteplattform och ett gräns- snitt för ansökar- och tillståndstjänster. Den sökande får i detta gränssnitt anvisningar och hjälp med att utforma sin ansökan ge- nom elektroniska formulär med interaktivt stöd, automatiska kontroller etc. Denna lösning är ett led i utvecklandet av länsstyrel- sernas  
 24-timmarstjänster. 
  
 E-tjänster 
  för företag 
 Ett regelförenklingsarbete har inletts med särskild inriktning på små företag. En av de punkter som inkluderas i åtgärdsprogrammet är att skapa  
 IT-lösningar 
  som förenklar tillvaron för små företags kontakter med myndigheter. Bland de åtgärder som för förbättrad service och tillgänglighet är: 
  
 att det skall finnas olika kanaler för att kommunicera med före- tagare t.ex. internet, telefon och personliga besök, 
  
 myndigheternas föreskrifter bör finnas tillgängliga på hemsidan och i användarvänlig form, 
  
 myndigheterna skall ha blanketter tillgängliga för företagen på hemsidan, 
  
 utveckla  
  
 on-line 
  tjänster med smarta blanketter. 
 Ett utvecklingsarbete pågår som innefattar ett antal goda exempel som finns på webbsidorna www.foretagsregistrering.se (gemensam för Patent- och registreringsverket och Riksskatteverket) där före- tag bl.a. kan registrera enskild firma, anmäla uppgifter om moms- registrering m.m., www.foretagsguiden.se (NUTEK i samarbete med 30 myndigheter) visar vägen till information och service för företagare, htttp://annonseradirekt. ams.se där företagen via självinskrivning kan lägga ut lediga jobb, www.ore.vv.se/bilregistretdirekt som är tillgänglig via olika kanaler som telefon, personliga besök och internet för bilhandlare och för- säkringsbolag samt Valdez. forsakringskassan.se som visar hur man kan arbeta med serviceåtganden. 
 40 
  
 SOU 2004:56 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 Ett utökat användande av  
 IT-lösningar 
  innebär kostnads- och tidsbesparingar såväl för företagen som för myndigheterna själva. Regeringens mål är att samtliga tjänster som kostnadseffektivt kan erbjudas elektroniskt skall tillhandahållas på detta sätt. Den admi- nistrativa bördan på den sökande kan på detta sätt minskas sam- tidigt som handläggningstiderna förkortas. Delegationen deltar i detta förenklingsarbete. 
 Statskontoret har inlett ett arbete för att främja elektronisk han- del där en särskild hänsyn skall tas till små och medelstora företags möjligheter att delta i offentlig upphandling. Uppdraget skall vara slutfört 2006. 
  
 3.4 
  
 Landsting och regionförbund 
  
 Diagram 
 . Har besökt det egna landstingets webbplats den senaste månaden 
  
 Låg 
  
 Mellan 
  
 Hög 
  
 Ålder 
  
 x 
  
 Utbildning 
  
 x 
  
 Ålder på barn 
  
 x 
  
 x 
  
 Hushållsstorlek 
  
 x 
  
 Kommunstorlek 
  
 x 
  
 Internetanvändare 
  
 x 
  
 Kön 
  
 Kvinna 
  
 Man 
  
 x 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2004. 
 Det som utmärker den som besöker sitt landstings webbplats är bl.a. att det är en kvinna under 40 år, högskoleutbildad och anställd inom landstingssektorn. Liksom den statliga webbplatsbesökaren så är det en aktiv Internetanvändare med tillgång till bredband. 
 Det finns 21 landsting och 4 regionförbund. Landstingen er- bjuder ett mindre antal  
 e-tjänster 
  för bokningar m.m. En viktig roll för utvecklingen av  
 e-tjänster 
  inom vården område har det gemen- samma samarbetsorganet Davis. Några exempel på positiva insatser på den regionala nivån ges nedan. 
 41 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 SOU 2004:56 
  
 Västerbotten, landsting och kommuner 
 Genom ett väl utbyggt  
 AC-Net 
  och anslutning till Sjunet har Västerbottens kommuner och landstinget goda förutsättningar i form av infrastruktur för att utveckla distansoberoende tjänster. Distansöverbryggande vård sker i samarbete mellan kommuner och landsting. Landstinget och majoriteten av de 15 kommunerna i länet är medlemmar i Davis som har etablerat ett Samverkans- Centrum i Umeå. Ett exempel på ett projekt med tjänster som kan ha potential att utvecklas till en nationell tjänst på Sjunet och givet- vis regionalt över  
 Sjunet/AC-Net 
  är det s.k. TillIT. Det innehåller bl.a. ett verktyg för en sammanhållen vårdprocess med överföring av relevant patientinformation mellan olika vård- och omsorgs- givare. 
 Östergötlands landsting 
 Östergötlands innevånare kan via webben avbeställa bokade tider, förnya recept och ställa frågor om hälso- och sjukvården i lands- tinget. Där finns även en Fråga  
 Doktor-funktion 
  i samarbete med Infomedica. Några mottagningar har dessutom en bokningsfunk- tion där patienten själv kan boka tid via nätet. 
 Landstinget bedriver också ett pilotprojekt med patientportal där ett  
 100-tal 
  medborgare kan ta del av sina journaler, boka läkar- besök och delges undersökningsresultat. Det primära målet är att förbättra vårdsituationen för patienterna, men systemet har också lett till att tidsåtgången för att finna patientens journalinformation och laboratoriesvar drastiskt har minskat vid klinikerna. 
 Mina vårdkontakter, Stockholms läns landsting 
 Vårdguiden inom Stockholms läns landsting består av sjukvårds- rådgivning per telefon, landstingsinformation via en tidning som delas ut till samtliga hushåll, samt hälso- och sjukvårdsinformation via en webbplats. Inom ramen för vårdguiden finns också flera e- tjänster under samlingsnamnet Mina vårdkontakter. Den en- skilde individen kan skaffa ett säkert elektroniskt personligt konto som gör det möjligt att ha kontakt med vårdmottagningar via web- ben och boka tid, av- och omboka tid samt förnya recept. Man kan också ställa frågor till sjuvårdsrådgivningen och till psykiatrin. Till 
 42 
  
 SOU 2004:56 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 mars 04 hade ca 10 000 stockholmare skaffat ett sådant  
 e-konto. 
  Än så länge är ca 45 vårdmottagningar anslutna till tjänsten. 
 Regionförbundet i Kalmar län 
 Regionförbundet Kalmar har tagit ett helhetsgrepp vad gäller in- förande av  
 e-tjänster. 
  Regionförbundet består av 12 kommuner och ett landsting. Målet är att 2005 erbjuda följande: 
  
 skoldatanät med möjlighet till gemensam undervisning i hela länet, 
  
 patienten i centrum, 
  
 effektivare offentlig administration, 
  
 24-timmarsmyndigheten. 
  
 3.5 
  
 Kommuner, kommunförbund, kommunalförbund 
  
 De mest besökta kommunala webbplatserna visas nedan. 
  
 Tabell 
 . Besökande vid de 10 mest besökta kommunala webb- platserna 
  
 Unika besökare 
  
 Invånare 
  
 Stockholm 
  
 353 
  
 762 
  
 Göteborg 
  
 240 
  
 478 
  
 Umeå 
  
 118 
  
 108 
  
 Linköping 
  
 116 
  
 136 
  
 Örebro 
  
 106 
  
 126 
  
 Kristianstad 
  
 106 
  
 75 
  
 Lund 
  
 84 
  
 101 
  
 Gotland 
  
 83 
  
 58 
  
 Malmö 
  
 81 
  
 267 
  
 Gävle 
  
 76 
  
 92 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2004. 
 43 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 SOU 2004:56 
  
 Någon analys av skillnaderna mellan kommunerna har ännu inte gjorts. Man kan t.ex. observera att några kommuner har fler be- sökare än invånare. Av följande diagram framgår användarprofilen hos den kommunala webbplatsanvändaren. 
  
 Låg 
  
 Mellan 
  
 Hög 
  
 Ålder 
  
 x 
  
 Utbildning 
  
 x 
  
 x 
  
 Ålder på barn 
  
 x 
  
 x 
  
 Hushållsstorlek 
  
 x 
  
 x 
  
 Kommunstorlek 
  
 x 
  
 x 
  
 Internetanvändare 
  
 x 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2004. 
  
 Kvinna 
  
 Man 
  
 Kön 
  
 x 
  
 Källa:  
 Statskontoret, 2004. 
 Den kommunala webbplatsbesökarens profil påminner mycket om den som gäller för besökare hos statens och landstingens webb- platser. I övrigt är det i första hand fråga om kvinnor, anställda inom kommunen. 
 Stockholm 
 Stockholms Stad har det mest omfattande utbudet av  
 e-tjänster 
  bland landets kommuner. Utvecklingen av  
 e-tjänster 
  vilar på en sammanhållen strategi. Bland  
 e-tjänsterna 
  finns exempelvis en sammanhållen skolportal för elever, lärare och föräldrar. På webb- platsen framgår klart att Stockholm erbjuder  
 e-tjänster 
  till invå- narna. 
 44 
  
 SOU 2004:56 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 Nacka 
 Nacka kommun utsågs till årets  
 IT-kommun 
  på Kvalitetsmässan 2003. Kommunen har utvecklat skol- och barnomsorgsval via inter- net. Nacka 24 är en kommunikationslösning mellan myndig- heten, föräldern och anordnaren av skola/barnomsorg. Samtliga familjer som har barn i förskole- och skolåldern kan använda denna tjänst. Föräldern öppnar ett konto via bankernas  
 e-legitimation. 
  Systemet ger exempelvis möjlighet att välja privat eller offentlig utförare inom barnomsorg och skola, kolla kösituationen på insti- tutionerna m.m. 
 Nacka har också infört ett affärssystem som gjort att man på den personaladministrativa sidan avskaffat alla blanketter. Personalen rapporterar via sin egen dator in frånvaro, ansöker om semester och annan ledighet och kan även datera upp sina personuppgifter. Affärssystemet används även för ekonomiadministration och för elektronisk handel. 
 Inom en snar framtid avser man införa ett kundservicecenter – bl.a. som stöd till medborgare som har internet. Servicecentret skall vara en ingång för medborgarnas alla ärenden, med målet att slut- föra varje ärende så tidigt som möjligt. Kommunikationskanalerna till detta center omfattar både internet, telefon, mail, personliga besök m.fl. Dessutom avser man införa ett gemensamt dokument- och ärendehanteringssystem för politiker, anställda och medbor- gare. Personer som inte har dator i hemmet, kommer att få hjälp med  
 e-tjänsterna 
  på kommunernas samtliga sju bibliotek. 
 Karlskrona 
 Karlskrona har inlett ett samarbete med Microsoft för att skapa en systemteknisk plattform som skall ligga till grund för kommunens satsningar på  
 e-tjänster. 
  Följande tjänster erbjuds redan i dag eller kommer att erbjudas inom en snar framtid. 
 Inom barnomsorgen kan man skicka in ansökan elektroniskt. Har man dessutom erhållit ett  
 e-ID 
  kan man logga in och ändra schema, ändra inkomstuppgift, avsluta placering och ändra telefon- uppgifter. För första gången kunde eleverna i år göra sitt val till kommunens gymnasieskolor via webben – ca 90 % använde denna  
 e-tjänst. 
  Snabb information från skolan till föräldrarna skickas via SMS vid några av kommunens grundskolor. Kommunen avser att 
 45 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 SOU 2004:56 
  
 öppna en skolportal som blir en träffpunkt och arbetsyta för elever, föräldrar, lärare och skoladministrativ personal – ett pilotprojekt kommer att genomföras under 2004. Under samma period kommer också föreningsregistret att bli tillgängligt på webben  
 –med- 
  borgarna skall kunna boka lokaler för exempelvis sportaktviteter. 
 Linköpings kommun 
 Linköpings kommun har utarbetat en Handlingsplan för 24- timmarskommunen. Visionen är att Linköpings kommun ska skapa sådana förutsättningar att  
 e-tjänster 
  och information som medborgaren efterfrågar alltid är tillgängliga på ett enkelt och effektivt sätt. Totalt omfattar handlingsplanen ett drygt  
 50-tal 
  enklare och avancerade  
 e-tjänster 
  som skall införas under 2004– 2005. Prioriteringen av  
 e-tjänster 
  är gjord utifrån en  
 vinna-vinna 
  situation: medborgarnytta, kostnadseffektivitet, ekonomiska intcitament och enkelhet i hantering. Man konstaterar också att för att kunna gå vidare med att bygga ut  
 e-servicen, 
  krävs samverkan mellan flera kommuner och myndigheter. Därför föreslås att kommunen medverkar i Sambruksplattformen. 
 Kommunens samliga blanketter skall finnas i digital form och helst utformade för interaktivitet. Blanketterna bör förses med intelligens, för att slippa få in felaktigt ifyllda blanketter som måste returneras. Exempel på  
 e-tjänster 
  som skall införas är ansökan till gymnasium, ansökan till barnomsorg och följa platsen i barnom- sorgskön, anmäla elevfrånvaro, att följa skolarbetet via elektronisk portfolio, tillgång till elevers frånvaro och resultat från nationella prov, samtliga  
 GIS-intranetapplikationer, 
  m.fl. 
 Botkyrka kommun 
 Botkyrka kommun har inventerat och kartlagt ärenden eller delar av ärenden som är lämpliga att erbjuda som elektronisk ansökan utan signering och identitetskontroll. Exempel på sådana ärenden är: ansökan om barnomsorg, ansökan om omplacering av barnom- sorg, ansökan till vuxenutbildning, uthyrning av lokaler, ansökan om föreningsbidrag, dödsboanmälan, ansökan om trygghetslarm, medborgarförslag, m.fl. Handläggningen av vissa ärenden flyttas också från en förvaltning till medborgarkontoren. Projektgruppen 
 46 
  
 SOU 2004:56 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 har också tagit fram en gemensam beskrivning av ärendeprocessen vid ansökan och anmälan oavsett verksamhet. 
 Antagning till gymnasiet i Stockholms- och Göteborgsområdena 
 Kommunerna i stockholmsregionen samverkar om gymnasieintag- ningen inom ramen för Kommunförbundet Stockholms län. Man har ett gemensamt antagningsystem (databas) men varje kommun har sitt eget antagningskansli. I senaste ansökningsomgången inom stockholmsområdet sökte totalt ca 27 700 elever. 24 800 gjorde detta via webben. 
 I Göteborgsområdet sker motsvarande samverkan inom ramen för Göteborgsregionens Kommunalförbund. Kommunalförbundet beslutar också om själva intagningen. Regionen har ca 10 000 elever i årskurs 9. Av dessa sökte år 2003 1 933 elever sin gymnasieplats via webben. Motsvarande siffra för 2004 är 3 890 elever. Övriga elevers val i göteborgsregionen registreras av studievägledarna. 
  
 VLM-institutet 
  
 Inom skolans område pågår en samverkan mellan 11 kommuner i Gävleborgs och Uppsala län under beteckningen  
 VLM-institutet 
  (Forsknings- och utvecklingsinstitutet virtuella lärmiljöer). Verk- samhetens mål är att kunskapen kring virtuella lärmiljöer skall ut- vecklas. Den snabba tekniska utvecklingen har inte följts av mot- svarande metodutveckling av pedagogiken. Institutet eftersträvar ett samspel mellan datorns möjligheter, undervisningens verklighet och forskningens teorier om kunskapsutveckling. 
  
 3.6 
  
 Målgruppsorienterade portaler 
  
 Det finns ett relativt stort antal portaler med information från den offentliga sektorn vilka är speciellt riktade till bestämda målgrup- per. Utifrån delegationens fokusering på livssituationer är denna typ av portallösningar av stort intresse. Än finns ingen samlad bild över antalet användare av dessa portaler – delegationen avser åter- komma i denna fråga. Som exempel kan nämnas: 
 47 
  
 E-tjänsterna 
  i dagens offentliga verksamhet 
  
 SOU 2004:56 
  
 studera.nu, 
  
 svenska Miljönätet, 
  
 forskning.se, 
  
 företagarguiden, 
  
 skoldatanätet, 
  
 kvinnofridsportalen, 
  
 skyddsnätet. 
  
 3.7 
  
 Slutsatser 
  
 Det hittills presenterade materialet har lett delegationen till följan- de slutsatser: 
  
 med  
  
 e-tjänster 
  menas tjänster som tagits fram och levereras med elektronisk kommunikation, 
  
 det finns ganska få exempel på sådana  
  
 e-tjänster 
  som idag sker i samverkan mellan flera myndigheter och huvudmän (t.ex. mel- lan kommuner), 
  
 statliga myndigheter, kommuner och landsting har i allmänhet ingen strategi i denna samverkansfråga, 
  
 ett område som är särskilt lämpligt för  
  
 e-tjänster 
  och som borde prioriterats mer gäller  
 e-tjänster 
  för företag som för- enklar nyföretagande och företagens myndighetskontakter, 
  
 de samverkansprojekt som satts igång har ännu inte slagit igenom i större utsträckning, men de tyder på att det på många håll finns både en insikt om behovet av samverkan och förut- sättningar att skapa en sådan. Delegationen ser sin roll som för- stärkare av de pågående samverkansprojekten, 
  
 det återstår ännu en del insatser inom myndigheter, kommuner och landsting som gör det möjligt för användaren att följa sina ärenden. 
  
 48 
 4 Inledande ansatser 
  
 4.1 
  
 Mål 
  
 Delegationen har formulerat följande mål för sitt arbete: Utgångspunkten är att den enskilda individens och det enskilda 
 företagets behov ska styra utbudet av  
 e-tjänster. 
  Kontakter med de offentliga aktörerna ska förenklas och nya typer av tjänster er- bjudas. Tillgängligheten ska vara hög. Individen och företaget ska ha god och likvärdig service oavsett var man bor eller är lokaliserad och oavsett vid vilken tidpunkt på dygnet behovet finns. Med hög tillgänglighet menas också att tekniken anpassas efter individens förutsättningar. Utgångspunkten i de enskilda behoven kräver att  
 e-tjänsterna 
  görs mycket flexibla samt vilar på en långtgående sam- verkan mellan de olika offentliga aktörerna och kan svara mot de behov av stöd och hjälp som kan finnas i olika situationer i livet. En utveckling mot ett ökat antal  
 e-tjänster 
  och  
 e-tjänster 
  med nytt innehåll frigör resurser och bidrar till att utveckla kvaliteten i verk- samheten. Fokuseringen på individen ska påverka inriktningen av den offentliga verksamheten, så att den fungerar på individernas villkor istället för på den egna verksamhetens. 
 Vidare skall alla ges möjlighet att använda sig av den servicekanal som passar bäst: personliga möten, brev, telefonservice, call cen- ters, Internet. Tjänsterna skall utvecklas i samverkan mellan stat, kommun och landsting. Det är därvid av särskild vikt att ta hänsyn till näringslivets behov 
 .  
 Målet för delegationens arbete kommer att fortlöpande följas upp. 
 Delegationens strävan är att dess fokusering på individernas ökade egenkontroll över sina myndighetskontakter via  
 e-tjänsterna 
  skall leda till en genomgripande förändring av förhållandet mellan individ och myndigheter. 
 49 
  
 Inledande ansatser 
  
 SOU 2004:56 
  
 Med  
 e-tjänster 
  menas tjänster som tagits fram och levereras med elektroniskt kommunikation. E- tjänster innefattar i vår definition möjlighet att använda servicekanaler som telefonservice,  
 call-cen- 
  ters, internet och sms. Därutöver måste delegationen i sitt arbete beakta möjligheten till personliga tjänster och brev. Målet är att e- tjänster med denna breda definition skall kunna vara tillgängliga och nyttiga för alla och kunna användas av alla i relation till med- borgarens kompetens och behov. Tjänsterna skall utvecklas i sam- verkan mellan stat, kommun och landsting. 
 I delegationens fortsatta arbete kommer visioner att behöva ut- vecklas kring näringslivets och forskningens roll för  
 e-tjänsterna. 
  
 4.2 
  
 Livssituationer 
  
 Delegationen strävar efter att till 2006 ha initierat  
 e-tjänster 
  för ett antal livssituationer. Konsultföretaget Metamatrix har på uppdrag av sekretariatet utarbetat rapporten  
 E-tjänster 
  genom hela Livet. Konsultapporten ger en överblick över hur denna fråga har be- handlats tidigare samt ett förslag till hur frågan kan vidareutvecklas. 
 Av rapporten framgår att de flesta västländer har offentliga guider eller portaler till offentliga tjänster. Strukturen inom dessa portaler varierar. Vissa har få ingångar till tjänsterna, andra har många. Den amerikanska portalen  
 E-Government 
  Initiatives www.whitehouse.gov/omb/egov kan sägas representera den ena ytterligheten med endast tre ingångar 
  
 en för enskilda individer som söker kontakt med myndigheter, 
  
 en för företagare som söker kontakt med myndigheter, 
  
 och en för myndigheter som söker kontakt med andra myndig- heter. 
  
 Andra länder har betydligt fler ingångar, ofta beskrivna som livssi- tuationer. 
 I konsultrapporten beskrivs alternativa ansatser för att vidareut- veckla arbetet med digitala tjänster kopplade till livssituationer: 
  
 1. 
  
 man kan utgå ifrån olika livssituationer som kan antas vara vanligt förekommande (t.ex. att studera, att söka arbete eller att gifta sig). Dessa situationer bör delas upp i sina minsta beståndsdelar som struktureras och preciseras så långt det är möjligt. Utifrån denna bas bör man sedan utveckla  
  
 e-tjänster 
  
 50 
  
 SOU 2004:56 
  
 Inledande ansatser 
  
 som på olika sätt kan antas förenkla livssituationen ifråga för den enskilda individen, 
  
 2. 
  
 man kan utgå från de vanligaste individrelaterade ärendetyperna (t.ex. ansökan om studiemedel, adressändring, ansökan om personbevis, deklaration) i ett antal centrala register och data- baser (som befolkningsregister, skatteregister och adress- register) och undersöka hur de vanligast förekommande ären- dena kan automatiseras och effektiviseras och hur individens kontroll över dessa ärenden kan öka, 
  
 3. 
  
 man kan fånga upp och stödja pågående aktiviteter inom den offentliga sektorn som svarar mot vårt livssituationsmål bl.a. utifrån Statskontorets och Kommunförbundets kommande undersökningar. 
  
 Den metod delegationen kommer att använda är en kombination av de tre ansatserna. Livssituationer (ansats 1) utgår från individens behov av  
 e-tjänster 
  t.ex. som 
  
 elev, 
  
 student, 
  
 värnpliktig, 
  
 förälder, 
  
 löntagare, 
  
 företagare, 
  
 flyttande, 
  
 vård- och omsorgsbehövande, 
  
 pensionär. 
  
 Livssituationsansatsen täcker ganska breda område och måste där- för specificeras i form av individrelaterade ärendetyper (ansats 2). Och delegationen ser inget hinder i engagera sig i vidareutveck- lingen av delvis redan etablerade tjänster (ansats 3), eftersom syftet med delegationens arbete är att inte bara utveckla nya  
 e-tjänster 
  utan också att bidra till spridningen, fördjupning och individan- passning av redan etablerade tjänster. 
 Prioriteringen av delegationens arbete med  
 e-tjänster 
  utgår från att de valda  
 e-tjänsterna 
  skall ha stora volymer och/eller berör många enskilda individer och företag. Tjänsterna kan vara av olika slag: 
 51 
  
 Inledande ansatser 
  
 SOU 2004:56 
  
 engångstjänster, 
  
 lågfrekventa och kortvariga tjänster – starta eget företag, yrkes- trafiktillstånd, 
  
 lågfrekventa och långvariga – sjukförsäkring, studiestöd, sjuk- vård, 
  
 högfrekventa och kortvariga – individuella handlingsplaner inom arbetsmarknadsförmedlingen, föräldraförsäkring, 
  
 högfrekventa och långvariga – barnomsorg, äldreomsorg, skolan. 
  
 Delegationen har inledningsvis ägnat sig åt överläggningar och kontakter om  
 e-tjänster 
  framförallt inom tre sektorer: 
  
 vård- och omsorgssektorn, 
  
 skolan, 
  
 administrativa tjänster. 
  
 Ett allmänt underlag om olika sektorer finns i rapporten En lärande  
 IT-politik 
  för tillväxt och välfärd från ITPS (2003), som på regeringens uppdrag har utvärderat  
 IT-politiken. 
  Särskilda rap- porter finns bl.a. inom vård- och omsorgssektorn samt skolan. 
  
 4.2.1 
  
 E-tjänster 
  
  för livssituationer 
 Delegationen kommer inledningsvis att överväga följande e- tjänster som ingår i livssituationerna Förälder, Elev, Student, Flyt- tande, Vård- och omsorgsbehövande, Arbetssökande och Pensio- när samt i företagstjänster: 
  
 e-tjänst 
  
  vid ansökan om föräldrapenning och att söka daghems- plats, 
  
 e-tjänst 
  
  vid gymnasieantagning, 
  
 e-tjänst 
  
  vid ansökan om högskoleplats, 
  
 e-tjänst 
  
  vid studielån, 
  
 e-tjänst 
  
  vid flyttning, 
  
 e-tjänst 
  
  för vård och äldreomsorg, 
  
 e-tjänst 
  
  vid sökande av socialbidrag, 
  
 e-tjänster 
  
  riktade mot företag, 
  
 e-tjänster 
  
  för arbetssökande. 
 52 
  
 SOU 2004:56 
  
 Inledande ansatser 
  
 Delegationens insats kommer att bestå i en analys av hur långt ut- vecklingen av respektive  
 e-tjänster, 
  tillgängliga och nyttiga för alla, har kommit, att undersöka på vilket sätt  
 e-tjänsterna 
  kan vidare- utvecklas och påskyndas samt hur användningen kan breddas till nya grupper. Under hösten planeras seminarier och hearing på olika platser i landet. 
  
 4.2.2 
  
 Säker identifiering 
  
 Den 1 januari 2001 trädde lagen (2000:832) om kvalificerade signa- turer i kraft. Lagen innebär genomförandet av ett  
 EG-direktiv 
  om ett gemenskapsverk för elektroniska signaturer (1999/93/EG ) och innehåller bl.a. regler om krav på, tillsyn över och skadestånds- ansvar för den som utfärdar certifikat för elektroniska signaturer till allmänheten, om certifikaten anges ha en viss säkerhetsnivå. Sådana certifikat kallas i lagen för kvalificerade certifikat. Certifikat av detta slag har utfärdats i begränsad omfattning. En särställning ges vidare åt elektroniska signaturer med en viss säkerhetsnivå s.k. kvalificerade elektronsika signaturer. 
 För att medborgarna själva skall kunna utföra vissa elektroniska ärenden samt elektroniskt följa ärenden exempelvis, på samma sätt som nu sker vid bankärenden via internet, krävs  
 e-identifiering 
  och andra tekniska förutsättningar för säkert informationsutbyte. Sådana lösningar är under utveckling och under våren 2004 kom- mer Statskontoret att genom ett nytt ramavtal erbjuda sådana tjänster. Dessa kommer att ställas till förfogande av banker och andra intressenter. Sedan tidigare har ca 100 000 personer sådana tjänster. 
 Den säkerhetsmodell som i princip tillämpas inom den offentliga sektorn vilar på förutsättningen att myndighet, kommun och landsting fastställer säkerhetskravet för olika  
 e-tjänster. 
  
 Nämnden för elektronisk förvaltning,  
 IT-strategigruppen, 
  Stats- kontoret och delegationen har inlett ett samarbete för att infor- mera hela den offentliga sektorn om principerna och utgångs- punkterna för att bestämma säkerheten vid användningen av e- tjänster. Avsikten är att under hösten 2004 anordna seminarier kring detta. 
 53 
  
 Inledande ansatser 
  
 SOU 2004:56 
  
 4.2.3 
  
 Individuella, elektroniska brevlådor i den enskilda individens egen hand 
  
 Statskontoret har i ett par utredningar studerat metoder att förse användare med en egen säker plats på Internet, kallad Min plats, där man kan skapa, spara, skicka och ta emot korrespondens med  
 24-timmarsmyndigheter. 
  I ett pågående arbete studerar man också lösningar där den enskilda individen får en adress för elektronisk post från myndigheterna, ett slags elektronisk folkbokförings- adress. Detta rör sig i bägge fallen om generella lösningar som har tillämpning i allt från att erbjuda myndigheter kanaler för elektro- niska utskick till metoder som ger stöd för en mer fullständig elektronisk dialog t.ex. i samband med ansökningar och tillstånd. Andra intressanta möjligheter för dessa metoder finns inom vård och omsorg, i patientens dialog med vårdgivaren och när olika vårdgivare, med patientens medgivande, utväxlar information ge- nom säkra kanaler. 
 De personaladministrativa systemen inom den offentliga sektorn dvs. stat, kommun och landsting, medger att flertalet anställda kan få sitt lönebesked elektroniskt och inom en nära framtid elektro- niskt skall kunna följa lönerapporteringen. Dessa elektroniska tjänster innebär en förstärkt egen kontroll för den anställde samt väsentliga besparingar för myndigheterna. En grov uppskattning visar att den direkta och synbara besparingen kan vara flera  
 10-tals 
  miljoner kronor för hela den offentliga sektorn. Därutöver till- kommer besparingar av annat slag som med all sannolikhet är be- tydligt större. Hindret för detta är idag myndigheternas eget ut- vecklingsarbete. 
 En stor andel av de sökande till gymnasiet kan idag söka elektro- niskt. Ett inarbetat elektroniskt antagningssystem innebär be- tydande fördelar för såväl den enskilde som skolan. Den enskilde har en bättre överblick över olika studiealternativ vilket innebär att felkällorna minskar. Skolan får snabbare uppgifter om dimensione- ringen inom olika utbildningar vilket underlättar planeringen. Om hela processen skedde fullständigt elektroniskt skulle ytterligare besparingar kunna ske för såväl den enskilde som kommunen. 
 Individuellt baserade brevlådor kan införas på flera områden, t.ex. vårdplanering, som lämpar sig för  
 e-tjänster. 
  
 54 
  
 SOU 2004:56 
  
 Inledande ansatser 
  
 Direktiven 
 Denna del av delegationens arbete ligger särskilt i linje med den första punkten i direktiven innebärande att delegationen skall 
  
 identifiera områden i offentliga sektor där elektroniska tjänster har en potential att skapa stor nytta för enskilda individer och företag samt effektivisera offentlig sektorn, men där det finns hinder som behöver undanröjas eller skäl att påskynda utveck- lingen samt ta initiativ till åtgärder för att driva på utvecklingen inom dessa områden. 
  
 4.3 
  
 Staten i lokalsamhället 
  
 E-tjänster 
  möjliggör tids- och rumsoberoende kontakter med den offentliga sektorn. Genom en ökad samverkan mellan i första hand de statliga myndigheterna skulle staten kunna vara representerad i alla landets kommuner och i glesbygden. Det är tveksamt om den representation med lokala kontor som staten har idag är möjlig på sikt. Ett alternativ skulle då kunna vara att genom ökad samverkan över myndighetsgränserna erbjuda statlig service på mindre orter genom att öppna gemensamma statliga servicekontor, staten i busken eller  
 one-stop-service. 
 E-tjänster 
  bör på detta och andra sätt enligt delegationens mening kunna skapa förutsättningar för eller bli en konsekvens av förändringar i den offentliga förvalt- ningens struktur, såväl på statlig som kommunal nivå. 
 Denna idé ligger i linje med det s.k.  
 VISAM-projektet 
  som re- geringen lagt på ett antal stora myndigheter med kundkontakter och som utförs vid Statskontoret (regeringsbeslut 22 maj 2003). Arbete skall genomföras i regionala samverkansprojekt i första hand inom Skåne, Västra Götalands, Västerbottens och Norrbot- tens län. Projekten skall syfta till 
  
 utveckla, pröva och etablera gemensamma kanaler för den offentliga förvaltningens möte med enskilda individer och före- tag samt, 
  
 att utveckla, belysa och pröva de långsiktiga möjligheterna att över myndighetsgränserna utveckla  
  
 service-, 
  organisations- och arbetsformer som tar tillvara de effektivitetsvinster som en ökad samverkan kan ge. 
 55 
  
 Inledande ansatser 
  
 SOU 2004:56 
  
 Enligt regeringsbeslutet skall berörda kommunala och landstings- kommunala organ inbjudas att delta i arbetet när det bedöms lämpligt med hänsyn till samarbetets karaktär och förutsättningar i övrigt. 
 Det kan konstateras att Kalmarregionen redan satt igång en lik- nande försöksverksamhet. 
 Direktiven 
 Delegationen kommer att behöva ägna stor uppmärksamhet åt formerna för samverkan mellan stat, kommun och landsting. Denna punkt överensstämmer särskilt med den andra punkten i direktiven, innebärande att delegationen skall 
  
 pröva nya vägar att öka samverkan mellan staten, kommuner och landsting samt mellan offentlig sektor och andra aktörer vid utveckling och tillhandahållandet av elektroniska tjänster. 
  
 4.4 
  
 Samverkansprojekt med näringslivet 
  
 I den ovannämnda tidningsartikeln den 16 mars 2004 i Sydsvenskan (se avsnitt 1.4), beskrevs kortfattat en finansieringsmodell som an- vänds i den amerikanska förvaltningen. Modellen innebär kontrakt med leverantörer som själva bekostar utvecklingen av nya  
 IT-sy- 
  stem och får betalt först när de genererar kostnadsbesparingar i den offentliga sektorn. Den största risken flyttas till leverantören, som samtidigt får mer betalt om systemet får avsedd effekt. Vi anser att denna modell är intressant och värd att analyseras djupare för att se om inslag av den kan införas i Sverige, säger artikelför- fattarna. 
 Ett uppdrag att utveckla denna form bör ges till Ekonomistyr- ningsverket med medverkan av Statskontoret. Diskussioner bör inledas med näringslivet. 
 56 
  
 SOU 2004:56 
  
 Inledande ansatser 
  
 Direktiven 
 En utveckling av denna och liknande metoder stämmer särskilt överens med den tredje punkten i direktiven, innebärande att dele- gationen skall 
  
 initiera samverkansprojekt med näringslivet. 
  
 4.5 
  
 Främja kunskapsöverföring mellan forskning och utveckling av  
  
 e-tjänster 
  
 Ovan har Vinnovas näraliggande verksamhet kort beskrivits (se avsnitt 2.1) liksom det underlag som Interactive Institute lämnat till regeringen om hur olika regioners testmiljöer kan användas som bas för  
 e-tjänstutvecklingen. 
  Vinnova kommer under våren att ar- rangera seminarier kring utvecklingen av  
 e-tjänster 
  tillsammans med ett antal universitet. Delegationen är inbjuden att delta på dessa seminarier. 
 Direktiven 
 De förutsättningar som skapas genom samarbete med Vinnova och andra forskningsstödjande och  
 -bedrivande 
  organisationer ligger särskilt i linje med direktivens fjärde punkt innebärande att delega- tionen skall 
  
 främja kunskapsöverföring mellan forskning och utveckling och framtagandet av praktiska och nyttoskapande elektroniska tjänster. 
  
 4.6 
  
 Finansiering och eventuellt stöd 
  
 Statskontoret har i en rapport till regeringen (sommaren 2002) delat in  
 e-tjänster 
  utifrån deras möjligheter att finansieras inom givna ekonomiska ramar, en indelning som med lämpliga föränd- ringar kan användas även i diskussioner med  
 e-tjänster 
  som görs gemensamt med kommuner och stat. 
 Ett första förhållandevis enkelt lönsamhetsbegrepp är det rent myndighetsekonomiska där både kostnader och intäkter kan hanteras inom ramen för ett och samma anslag och en och samma 
 57 
  
 Inledande ansatser 
  
 SOU 2004:56 
  
 myndighet. Flertalet av myndigheternas  
 e-projekt 
  har hittills varit av detta slag. 
 En något mer komplicerad situation kan uppstå när kostnader och intäkter uppträder över flera myndigheter, men där effekterna av både kostnader och intäkter fortfarande helt bedöms inom ramen för statens budget. Om projektet totalt är lönsamt i detta perspektiv kan det hanteras utan att statsbudgetsaldot påverkas. Det kan dock kräva att medel flyttas mellan anslag eller att man inrättar ett särskilt anslag. Finansieringen kan då ske genom att berörda anslag dras ner motsvarande intäkterna och får tilldelning från anslaget motsvarande kostnaderna. 
 Ytterligare en annan bedömningssituation uppkommer när kost- naderna kan hanteras på statsbudgeten men de monetärt mätbara intäkterna uppstår helt eller delvis utanför den. Möjligheten att hantera en sådan situation utan att budgetsaldot påverkas beror på i vilken mån staten genom avgifter eller på annat sätt kan hämta hem de vinster som uppstår utanför statsbudgeten. 
 Slutligen kan den bedömningssituationen uppkomma att Fuentes torna uppstår i huvudsak utanför statsbudgeten, men inte kan mätas i pengar. Projekt av detta slag kräver för sin finansiering del i ett reformutrymme. 
 En diskussion bör inledas med företrädare för den kommunala och landstingskommunala sektorn vilka som är de viktigaste huvudtyperna av finansieringssituationer som man hamnar i vid ett samarbete mellan stat och kommun, som tillför ytterligare en dimension, nämligen skilda huvudmannaskap. 
 Vidare bör frågan om differentierad avgiftssättning undersökas, dvs. när medborgarna utnyttjar olika slag av servicekanaler, som kanske medför olika kostnader för den offentliga förvaltningen. Frågan gäller om kostnadsskillnader bör få slå igenom på avgifterna för medborgarna. 
 Direktiven 
 En utveckling av denna punkt ligger särskilt i linje med direktivens femte punkt innebärande att delegationen skall 
  
 bedöma behov av och former för särskilda stödinsatser för ut- vecklingen av elektroniska tjänster. 
  
 58 
  
 SOU 2004:56 
  
 Inledande ansatser 
  
 4.7 
  
 Support och tekniska alternativ 
  
 Utvecklingen av  
 e-tjänster 
  bygger på att det finns en teknisk infra- struktur som gör  
 e-tjänsten 
  tillgänglig. F.n. har den övervägande delen av befolkningen tillgång till Internet via modem och det vanliga telefonnätet. En mindre del har dessutom tillgång till bred- bandsinfrastruktur, som möjliggör snabbare access och större urval av tjänster. Både på grund av tekniska begränsningar och av andra skäl, ekonomiska eller andra personliga skäl, måste  
 e-tjänsterna 
  finnas tillgängliga på olika media för att inte utestänga stora be- folkningsgrupper. 
 Direktiven 
 Delegationen skall, enligt de sjätte och sjunde punkterna i direk- tiven 
  
 stimulera utnyttjandet av kombinerade servicekanaler såsom t.ex. avancerad telefonservice och servicekontor genom vilka enskilda individer och företag kan erbjudas personlig hjälp med att utnyttja de elektroniska tjänsterna, och 
  
 pröva vilka typer av elektroniska tjänster som kan vara lämpliga att leverera via nya kommunikationsplattformar såsom mobila elektroniska kommunikationssystem och interaktiv  
  
 digital-TV. 
  
 4.8 
  
 Övriga arbetsuppgifter för delegationen 
  
 Bland övriga insatser som nämns i direktiven, utan att ha fått en särskild punkt i uppdraget, bör särskilt nämnas 
  
 elektronisk offentlig upphandling. 
  
 Enligt kommittéförordningen (SFS 1998:1474) skall vidare följande konsekvensanalyser finnas med, om förslagen i betänkandet har betydelse i dessa avseenden: 
  
 beräkning av kostnadskonsekvenser för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, 
  
 samhällsekonomiska konsekvenser, 
  
 den kommunala självstyrelsen, 
  
 brottslighet och brottsförebyggande arbete, 
  
 59 
  
 Inledande ansatser 
  
 SOU 2004:56 
  
 sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, 
  
 små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, 
  
 jämställdheten mellan kvinnor och män, 
  
 möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 
  
 När det gäller kostnadsökningar för staten, kommuner eller lands- ting, skall kommittén föreslå en finansiering. 
 60 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Delegation för utveckling av offentliga 
  
 Dir 
  
 tjänster 
  
 2003:81 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 18 juni 2003. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Informationstekniken (IT) är ett kraftfullt redskap för att för- bättra och effektivisera offentlig verksamhet, öka tillgänglig- heten till viktig samhällsservice, underlätta medborgarnas insyn och delaktighet i beslutsprocesser samt stimulera näringslivets konkurrenskraft. Genom informationstekniken kan därmed en hållbar ekonomisk tillväxt, en hög välfärd för alla medborgare i hela landet samt en vital demokrati främjas. 
 En delegation tillsätts därför med uppdrag att stimulera utvecklingen och användningen av elektroniska tjänster i offent- lig sektor (offentliga  
 e-tjänster). 
  Delegationen skall inrikta sig särskilt på elektroniska tjänster som kan skapa stor nytta för medborgare och företag samt effektivisera offentligsektor. Dele- gationen skall bl.a. pröva nya vägar att öka samverkan mellan stat, kommun och landsting samt mellan offentlig sektor och övriga aktörer. 
 Delegationen skall arbeta åtgärdsinriktat samt fortlöpande redovisa resultatet av sitt arbete till regeringen. 
 Bakgrund 
 I budgetpropositionen för 2003 (prop. 2002/03:1) gjorde regeringen bedömningen att det finns stora möjligheter till serviceförbättringar genom elektroniska samhällstjänster till stor 
 61 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:56 
  
 nytta för medborgare och företag, och därmed för tillväxt och demokrati. Ett problem är emellertid att de utvecklingsinsatser som krävs inte alltid leder till omedelbara myndighetsinterna effektivitetsvinster som kan finansiera investeringarna av de nya elektroniska tjänsterna. Vinsterna uppstår i stället hos företag och medborgare och kommer därför inte myndigheterna till godo. Regeringen gjorde därför bedömningen att det finns skäl att utreda behovet av och formerna för särskilda insatser för att stimulera utvecklingen av elektroniska samhällstjänster och att en delegation bör tillsättas för detta arbete. Regeringen angav även att det finns behov av fastare samverkansformer med kom- muner och landsting när det gäller utveckling av elektroniska tjänster. Regeringen menade också att det finns ett behov av en ökad stimulans bl.a. på området för mobiltjänster. 
 Verket för innovationssystem har på uppdrag av regeringen redovisat ett förslag till en plan för genomförandet av ett ut- vecklingsprogram för IT/telekomsektorn (N2002/10876/ITFOU). Ett centralt förslag är att påskynda en användardriven utveckling av nya applikationer/tjänster med stort förädlingsvärde inom IT/telekom, bl.a. föreslås att en dele- gation bildas för att initiera utvecklingsprojekt för offentliga e- tjänster. Verket har vidare på uppdrag av regeringen redovisat en nationell strategi för FoU inom området tillämpad informa- tionsteknik (2002/12353/ITFOU). 
  
 IT-kommissionen 
  föreslår i rapporten Breddtjänster – ett nytt skede i  
 IT-politiken 
  (SOU 2002:51) att en kommission tillsätts i syfte att främja utvecklingen av elektroniska tjänster som skapar stor medborgarnytta. 
  
 IT-politiken 
  
 Sverige skall som första land bli ett informationssamhälle för alla. Det är det  
 IT-politiska 
  mål som fastslogs av riksdagen år 2000 (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 999/2000:256).  
 IT-politikens 
  inriktning är att främja tillväxt, 
 62 
  
 SOU 2004:56 
  
 Bilaga 1 
  
 sysselsättning, regional utveckling, demokrati och rättvisa, livs- kvalitet, jämställdhet och mångfald, effektiv förvaltning samt ett hållbart samhälle. De prioriterade uppgifterna för staten är att öka tilliten till IT, kompetensen att använda IT och tillgänglig- heten till informationssamhällets tjänster. 
 Inom dessa prioriterade områden pågår ett utvecklingsarbete som redovisades senast i budgetpropositionen för 2003 (prop. 2002/03:1). När det gäller tillgängligheten fortskrider ut- byggnaden av såväl fast som mobil kommunikationsinfrastruk- tur. Regeringen har dock pekat på att utbyggnaden påverkas av marknadsläget. Beslut om vissa justeringar har därför tagits avse- ende bl.a. medel för bredbandsutbyggnad i gles- och landsbygd. Regeringens prioriteringar för att öka tilliten avser särskilt sats- ningar på informationssäkerhetsområdet, ett säkrare Internet samt elektroniska signaturer och annan säkerhetsteknik. På kompetensområdet har bl.a. medel betalats ut för att finansiera uppbyggnaden av ett kompetenscentrum för Internetteknik. 
 Regeringen lämnade i mars 2003 ett förslag till riksdagen om en ny lag om elektronisk kommunikation (prop. 2002/03:110). Lagförslaget omfattar elektroniska kommunikationsnät och elektroniska kommunikationstjänster, dvs. överföringstjänster, men inte innehållet i tjänsterna. Propositionen redovisar också regeringens syn på myndighetsorganisationen och uppgifterna på området. 
 Regeringen tillsatte under 2001 ett forum för IT och miljö. Målet för forumets arbete är att kartlägga hur  
 IT-tillämpningar 
  kan utnyttjas för att minska miljöpåverkan och främja en hållbar utveckling. 
 Regeringen tillkallade våren 1994 en  
 IT-kommission 
  för att främja en bred användning av informationsteknik i Sverige. IT- kommissionens arbete har i första hand legat på en övergripande strategisk och visionsskapande nivå. Uppdraget löpte ut den 31 maj 2003. I slutrapporten Digitala tjänster – hur då? (SOU 2003:55) presenterar kommissionen förslag till en nyttoinriktad  
 IT-politik. 
  
 63 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:56 
  
 Regeringen har den 18 juni 2003 fattat beslut om att tillsätta en  
 IT-politisk 
  strategigrupp med uppdrag att främja det svenska informationssamhällets fortsatta utveckling (N2003/4799/ITFOU). Syftet är att bidra till att det  
 IT-poli- 
  tiska målet, att Sverige som första land skall bli ett informations- samhälle för alla, uppnås, och därmed bidra till en långsiktigt hållbar tillväxt och nytta för medborgaren. 
  
 24-timmarsmyndigheten 
  
 Den offentliga sektorn bör vara ett föredöme som aktiv använ- dare av informationsteknik i den egna verksamheten och i sam- verkan med företag och medborgare. Det gäller såväl statlig för- valtning som kommuner och landsting. Utvecklingen, som går under beteckningen  
 24-timmarsmyndigheten, 
  har tagit fart och har på flera sätt medfört förenklingar och förbättringar för med- borgarna i deras kontakter med myndigheter. Varje månad har den offentliga förvaltningens webbplatser två miljoner unika besökare. Att registrera och ställa av fordon, söka jobb, deklarera inkomstskatt och begära tillfällig föräldrapenning är exempel på offentliga tjänster som finns tillgängliga via informationsteknik. Ett särskilt arbete pågår för att förenkla regelverk och myndig- hetsservice för företagen. 
 För att stimulera och underlätta en fortsatt positiv utveckling har regeringen initierat ett omfattande arbete. Särskilda insatser vidtas för att få till stånd en gemensam infrastruktur omfattande bl.a. tillförlitliga säkerhetslösningar för den elektroniska kom- munikationen mellan myndigheter och mellan myndigheter och enskilda. Ökad samverkan underlättas av gemensamma standarder och gemensamma tjänster för de statliga myndighe- ternas elektroniska kommunikation och informationshantering. Regeringen avser därför att inrätta ett särskilt samordningsorgan bestående av representanter från statliga myndigheter som är av särskild betydelse för utvecklingen av den elektroniska förvalt- ningen. 
 64 
  
 SOU 2004:56 
  
 Bilaga 1 
  
 Inom Regeringskansliet bedrivs ett samordnat och målinriktat arbete med att inventera formkrav i lagar och förordningar i syfte att undanröja hinder för elektronisk kommunikation och elektronisk dokument- och ärendehantering. Arbetet redovisas i rapporten Formel – Formkrav och elektronisk kommunikation (Ds 2003:29). 
 Regeringen har gett Statskontoret, Arbetsmarknadsstyrelsen, Centrala studiestödsnämnden, Riksförsäkringsverket, Riksskat- teverket och Tullverket i uppdrag att gemensamt utveckla och pröva nya former för lokal servicesamverkan (dnr Fi 2003/3123). Syftet är att med hjälp av bl.a. IT pröva nya och mer rationella lösningar som gör den offentliga servicen mer tillgänglig och kostnadseffektiv. Inom ramen för uppdraget har myndigheterna möjlighet att bjuda in kommuner och landsting att delta i arbetet. 
 Elektronisk handel 
 Ytterligare en central del av  
 IT-politiken 
  är att stimulera den elektroniska handeln. I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86) framhåller regeringen att elektro- nisk handel är ett medel för att öka tillväxten. I budgetproposi- tionen för 2003 (prop. 2002/03:1) framförs att regeringen vill öka takten i arbetet med att få den offentliga sektorn att övergå till att handla och kommunicera elektroniskt. Med informa- tionsteknik i allmänhet och  
 e-affärer 
  i synnerhet kan offentlig förvaltning effektivisera sina administrativa processer. Detta kan leda till rationaliseringar i organisationen, men även skapa nytta för medborgare och företag, i form av bättre tillgänglighet till information och besparingar i tid och kostnader för ärende- hantering. 
 65 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:56 
  
 Arbetet inom EU 
 De nationella insatserna ingår också som en del av åtaganden inom ramen för  
 EU-samarbetet. 
  Handlingsprogrammet e- Europa 2005 syftar till att ta fram säkra tjänster och tillämp- ningar och innehåll som bygger på lättillgänglig bredbandsinfra- struktur med målet att före 2010 göra Europa till den mest kon- kurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomin med ökad sysselsättning och social sammanhållning. En viktig del är utvecklingen av användbara offentliga tjänster på Internet. Handlingsprogrammet anger även att de offentliga myndighe- terna i medlemsstaterna och den privata sektorn bör sträva efter att deras tjänster skall kunna nås via olika tekniska plattformar, t.ex. interaktiv  
 digital-TV 
  och tredje generationens mobila kommunikation. 
 Ett särskilt arbete pågår i syfte att förbättra möjligheterna för såväl allmänhet som näringsliv att vidareutnyttja information från offentlig sektor i syfte att skapa nya tjänster och produkter. För närvarande bereds ett direktiv med syftet att sörja för att samma grundläggande villkor tillämpas för alla aktörer på den europeiska informationsmarknaden i fråga om vidareutnyttjande av offentlig information. 
 Behovet av en delegation 
 Sverige ligger internationellt sett i framkanten som  
 IT-nation 
  och har kommit långt i att skapa ett informationssamhälle för alla. Sveriges framgångar bygger i stor utsträckning på de goda förutsättningar som skapats genom en väl utbyggd infrastruktur med hög överföringskapacitet, den höga  
 IT-mognad 
  som finns hos befolkningen och arbetskraften, en tradition av pragmatisk samverkan mellan stat och näringsliv samt satsningar på forsk- ning och utveckling. 
 Det är angeläget att Sverige befäster sin ställning som fram- stående  
 IT-nation 
  och genom en framsynt politik flyttar fram 
 66 
  
 SOU 2004:56 
  
 Bilaga 1 
  
 positionerna ytterligare. Det är viktigt för näringslivets utveck- ling och konkurrenskraft och för människors livskvalitet och delaktighet i samhällsutvecklingen. Därtill bidrar det till att stärka Sveriges anseende och roll i det internationella samarbetet. 
 Sveriges fortsatta framgång är beroende av en ökad utveckling och användning av attraktiva elektroniska tjänster, över såväl fasta som mobila nät. Av särskild vikt är utvecklingen av elek- troniska tjänster i offentlig sektor, såväl tjänster som kan skapa stor nytta för medborgare och företag som tjänster som kan bidra till en positiv utveckling i offentlig sektor. Informations- tekniken är ett viktigt instrument för att den offentliga sektorn på ett effektivt sätt skall kunna möta de utmaningar och tillvarata de möjligheter som samhällets förändringar medför. 
 Den demografiska och ekonomiska utvecklingen 
 Genomsnittsåldern hos befolkningen blir högre. Det i sin tur ökar behoven av vård och omsorg samtidigt som belastningen på de offentliga utgifterna tilltar då en ökad andel äldre skall för- sörjas av en minskad andel i förvärvsaktiv ålder. De kommande stora pensionsavgångarna riskerar att medföra stora kompe- tensförluster. Sammantaget ställer detta krav på rationaliseringar och förnyelse inom offentlig sektor. Samtidigt har befolknings- sammansättningen förändrats med allt fler invånare med utländsk bakgrund. Mångfalden är en resurs som bättre behöver tas till vara i offentlig sektor. 
 Ytterligare en utvecklingsinriktning är att befolkningen i stora delar av landet minskar. För att kunna upprätthålla en grundläg- gande offentlig service i glesbefolkade områden, behövs mer samverkan och samordning mellan stat och kommun samt mellan offentliga aktörer och andra servicegivare. 
 67 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:56 
  
 Medborgares och företags förväntningar 
 Medborgarnas krav på hög kvalitet i och hög tillgänglighet till offentlig verksamhet ökar. Rörligheten av arbetskraft, kapital och marknader tilltar. Näringslivets konkurrenskraft blir därmed alltmer avhängigt av dynamiska miljöer med en väl fungerande infrastruktur, däribland tillgång till offentliga informationskällor som kan återanvändas och förädlas på marknaden. Utvecklingen av  
 e-tjänster 
  kan i många fall vara ett effektivt sätt att minska den administrativa bördan för småföretag. En utmaning för det offentliga är att tillhandahålla en service anpassad till med- borgares och företags olika behov och förutsättningar. Den offentliga sektorn spelar också en viktig roll genom att skapa förutsättningar för utvecklingen i samhället i stort t.ex. genom att använda  
 e-handel. 
  
 Deltagandet i traditionella demokratiska kanaler för inflytande tenderar att sjunka samtidigt som samhällsengagemanget är fort- satt högt. En utmaning är att tillvarata människors samhällsin- tresse genom att öppna nya kanaler för insyn och deltagande i politiska beslutsprocesser. 
 Internationaliseringen och  
 EU-samarbetet 
  
 Ett ökat och fördjupat  
 EU-samarbete 
  kräver innovativa lös- ningar för att ge alla medborgare och företag i Europa likvärdiga möjligheter att ta del av den information och de tjänster som finns inom gemenskapen och i de olika medlemsländerna. 
 Svenska företag arbetar i stor utsträckning mot en interna- tionell marknad varför möjligheten att framställa elektroniska tjänster som kan främja konkurrenskraften bör tillvaratas. 
 68 
  
 SOU 2004:56 
  
 Bilaga 1 
  
 Syfte och utgångspunkter 
 Syftet med delegationen är att den skall vara pådrivande i ut- vecklingen och användningen av elektroniska tjänster i offentlig sektor. Delegationen skall inrikta sig särskilt på elektroniska tjänster som kan skapa stor nytta för medborgare och företag samt effektivisera offentlig sektor. 
 Målet är att förbättra och effektivisera offentlig verksamhet, öka tillgängligheten till viktig samhällsservice, underlätta med- borgarnas insyn och delaktighet i offentliga beslutsprocesser samt stimulera näringslivets konkurrenskraft. Delegationens arbete kan därmed bidra till uppfyllelsen av de viktiga allmänpo- litiska målen om en hållbar ekonomisk tillväxt, en hög välfärd för alla medborgare i hela landet samt en vital demokrati med ett högt deltagande. 
 Delegationens arbete ligger i linje med  
 IT-politikens 
  inrikt- ning vars mål är att Sverige som första land skall bli ett informa- tionssamhälle för alla. Delegationens arbete är även en viktig del i regeringens handlingsprogram för att minska den administra- tiva bördan för företag. 
 En utgångspunkt för delegationens arbete skall vara att de elektroniska tjänsterna inte får utestänga grupper av medborgare. Alla medborgare, oavsett kön, ålder, eventuella funktionshinder, etnisk och kulturell bakgrund samt bostadsort, skall ha samma förutsättningar att kunna fullgöra sina skyldigheter och tillvarata sina rättigheter gentemot det allmänna. 
 Vid utveckling av offentliga  
 e-tjänster 
  kan även frågor som berör infrastruktur och säkerhet uppkomma. Behovet av en väl fungerande och tillförlitlig elektronisk kommunikationsinfra- struktur är en betydelsefull aspekt för att nå en bred användning av offentliga  
 e-tjänster. 
  
 69 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2004:56 
  
 Uppdraget 
 Delegationen skall 
  
 identifiera områden i offentlig sektor där elektroniska tjänster har en potential att skapa stor nytta för medborgare och företag samt effektivisera offentlig sektor, men där det finns hinder som behöver undanröjas eller skäl att påskynda utvecklingen samt ta initiativ till åtgärder för att driva på ut- vecklingen inom dessa områden, 
  
 pröva nya vägar att öka samverkan mellan staten, kommuner och landsting samt mellan offentlig sektor och andra aktörer vid utveckling och tillhandahållandet av elektroniska tjänster, initiera samverkansprojekt med näringslivet, 
  
 främja kunskapsöverföring mellan forskning och utveckling och framtagandet av praktiska och nyttoskapande elektro- niska tjänster, 
  
 bedöma behov av och former för särskilda stödinsatser för utvecklingen av elektroniska tjänster, 
  
 stimulera utnyttjandet av kombinerade servicekanaler såsom t.ex. avancerad telefonservice och servicekontor genom vilka medborgare och företag kan erbjudas personlig hjälp med att utnyttja de elektroniska tjänsterna, 
  
 pröva vilka typer av elektroniska tjänster som kan vara lämp- liga att leverera via nya kommunikationsplattformer såsom mobila elektroniska kommunikationssystem och interaktiv  
  
 digital-TV. 
  
 Arbetsformer och redovisning av uppdraget 
 Delegationen skall arbeta åtgärdsinriktat. Delegationen skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 1 november 2006. Lägesrapporteringar skall göras halvårsvis med start den 1 maj 2004. 
 70 
  
 SOU 2004:56 
  
 Bilaga 1 
  
 Delegationen får inrätta referens- och arbetsgrupper som kan bistå delegationen i arbetet. 
 Delegationen skall tillvarata de erfarenheter och kunskaper som finns i pågående och genomförda utredningar och andra utvecklingsprojekt med anknytning till delegationens uppdrag. 
 Delegationen skall följa pågående arbete som bedrivs inom Regeringskansliet såsom bl.a. Arbetsgruppen för innovationspo- litik, Forum för IT och miljö och Arbetsgruppen för IT och demokrati samt följa arbetet i Ansvarskommittén (dir. 2003:10). 
 (Finansdepartementet) 
 71