3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 7 
  
 Utredningens överväganden och förslag 
  
 7.1 
  
 Inledning 
  
 5TG¥NGSPUNKTER F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 3YFTET MED DE F¶RSLAG SOM UTREDNINGEN L¤GGER FRAM ¤R ATT DE SKALL BIDRA TILL EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING OCH EN GOD UTVECKLING AV DEN SVENSKA EKONOMIN MED EN STARK TILLV¤XT OCH STIGANDE SYSSELS¤TTNING UTAN ATT INFLATIONEN DRIVS UPP $ET ¤R EN N¶DV¤NDIG F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT S¤NKA ARBETSL¶SHETEN OCH DET L¤GGER EN BRA GRUND F¶R EN GOD L¶NSAMHET I F¶RETAGEN STARKA OFFENTLIGA FINANSER STIGANDE REALL¶NER OCH GODA ANST¤LLNINGSVILLKOR I ¶VRIGT 5TREDNINGEN VILL INLEDNINGSVIS REDOVISA FYRA UTG¥NGSPUNKTER F¶R F¶RSLAGEN 
  
 5TREDNINGENS F¶RSTA UTG¥NGSPUNKT  
 ¤R ATT L¶NEBILDNINGEN INTE FUNGERAR BRA 3EDAN MITTEN AV TALET HAR L¶NE¶KNINGARNA VARIT V¤SENTLIGT H¶GRE I 3VERIGE ¤N I VIKTIGA KONKURRENTL¤NDER $E L¶NEAVTAL SOM HAR SLUTITS UNDER LIGGER P¥ EN L¤GRE NOMINELL NIV¥ ¤N TIDIGARE MEN TORDE ¤ND¥ INNEB¤RA ATT L¶NE¶KNINGARNA BLIR H¶GRE ¤N I 4YSKLAND OCH ANDRA L¤NDER I %5 $ETTA TROTS ATT Jarvis FORTFARANDE ¤R H¶G I 3VERIGE OCH V¤SENTLIGT H¶GRE ¤N DE M¥L SOM STATSMAKTERNA HAR ST¤LLT UPP 
  
 5TREDNINGENS ANDRA UTG¥NGSPUNKT  
 ¤R ATT RAMARNA F¶R L¶NEBILDNINGEN HAR BETYDELSE F¶R DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN  
 -ED 
  RAMARNA Greer STRUKTUREN Brooks ORGANISATIONER Rodriguez AV SAMORDNING MEDLINGSFUNKTIONER OCH OLIKA REGELVERK P¥ ARBETSMARKNADEN ,¶NEBILDNINGEN Ferguson INTE DET ENDA SOM INVERKAR P¥ HUR V¤L Edwards Walker HAR BETYDELSE F¶R DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN S¥SOM DEN EKONOMISKA POLITIKEN SKATTER SOCIALF¶RS¤KRINGAR ARBETSMARKNADSPOLITIK M M 
  
 5TREDNINGENS TREDJE UTG¥NGSPUNKT  
 ¤R ATT AVTAL ALLM¤NT SETT ¤R B¤TTRE ¤N LAGSTIFTNING !VTALSL¶SNINGAR GER OFTA EN ST¶RRE STABILITET OCH LEGITIMITET 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 $E GER OCKS¥ B¤TTRE F¶RUTS¤TTNINGAR ATT TA H¤NSYN TILL DE BETINGELSER SOM G¤LLER INOM OLIKA DELAR AV EKONOMIN $ET ¤R MOT DENNA BAKGRUND POSITIVT ATT 3! ,/ 4#/ OCH 3!#/ HAR INLETT SAMTAL OM M¶JLIGHETERNA TILL ¶KAT SAMF¶RST¥ND )NDUSTRIAVTALET HAR VARIT EN TILLG¥NG I ¥RETS AVTALSR¶RELSE OCH UTREDNINGEN HAR NOTERAT ATT DET F¶RS DISKUSSIONER OM LIKNANDE AVTAL ¤VEN Murphy OMR¥DEN 
 5TREDNINGENS FJ¤RDE UTG¥NGSPUNKT  
 ¤R ATT DET KR¤VS ETT BRETT ST¶D BLAND ARBETSMARKNADENS PARTER OCH I RIKSDAGEN F¶R F¶R¤NDRINGAR AV LAGSTIFTNINGEN P¥ DETTA OMR¥DE %TT REGELVERK SOM PARTERNA ACCEPTERAR ST¤RKER LEGITIMITETEN OCH UNDERL¤TTAR EN Bender L¶NEBILDNING %TT BRETT ST¶D I RIKSDAGEN ¶KAR F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R ATT DE RAMAR F¶R L¶NEBILDNINGEN SOM STATSMAKTERNA BESLUTAR OM INTE KOMMER ATT ¤NDRAS MED SKIFTANDE RIKS DAGSMAJORITETER 
  
 4IDPUNKTEN F¶R GENOMF¶RANDE AV F¶R¤NDRINGAR I RAMARNA F¶R L¶NEBILDNINGEN ¤R S¤RSKILT GYNNSAM DEN N¤RMASTE TIDEN $ET FINNS NU TRE¥RIGA AVTAL Taylor AV ARBETSMARKNADEN VISSERLIGEN MED M¶JLIGHET ATT S¤GA UPP DEN SENARE DELEN AV AVTALSPERIODEN $E INSTITUTIONER OCH DEN ¤NDRADE LAGSTIFTNING SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R B¶R FINNAS Marks INNAN AVTALEN L¶PER UT $ET KAN BLI BETYDLIGT SV¥RARE ATT SAMLA ETT BRETT ST¶D F¶R ATT Nelson OM ETT PAR TRE ¥R N¤R AVTALSPERIODERNA G¥R MOT SITT SLUT OCH N¤STA RIKSDAGSVAL N¤RMAR SIG 
 Förslagens inriktning 
 5TREDNINGEN L¤MNAR F¶RSLAG TILL F¶R¤NDRINGAR AV RAMARNA F¶R L¶NEBILD NINGEN INOM FEM OMR¥DEN ¶RSLAGEN BILDAR EN HELHET OCH SKULLE KUNNA L¤GGA GRUNDEN F¶R EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING SOM SKULLE KUNNA BIDRA TILL EN GOD TILLV¤XT ¶KAD SYSSELS¤TTNING OCH MINSKAD ARBETSL¶SHET ¶RSLAGEN ¤R SAMMANSATTA MED INRIKTNING P¥ ATT DE SKULLE KUNNA ACCEPTERAS AV PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN SOM EN RIMLIG KOMPROMISS OCH F¥ ETT BRETT ST¶D I RIKSDAGEN 
  
 -EDLINGSINSTITUT 
  $IREKTIVEN HAR GETT UTREDNINGEN I UPPDRAG ATT Atkins ETT F¶RST¤RKT MEDLINGSINSTITUT SOM SKALL GES ¶KADE M¶JLIGHETER ATT FR¤MJA DE ¶VERGRIPANDE SAMH¤LLSINTRESSENA I AVTALSF¶RHANDLINGARNA MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT ATT ETT NYTT OCH STARKARE  
 -EDLINGSINSTITUT 
  B¶R BILDAS SENAST DEN JANUARI ¥R $ET B¶R HA TV¥ UPPGIFTER ATT MEDLA OCH ATT VERKA F¶R EN V¤L FUNGERANDE L¶NE BILDNING  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R LEDAS AV EN ¤MBETSMANNASTYRELSE P¥ FEM PERSONER $ET B¶R HA TRE ANST¤LLDA MEDLARE VARAV EN ¤R CHEF MED TITELN RIKSMEDLARE SAMT YTTERLIGARE CA TIO 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 ANST¤LLDA DE FLESTA MED KOMPETENS I SAMH¤LLSEKONOMI JURIDIK OCH L¶NESTATISTIK )NSTITUTET B¶R VIDARE KNYTA TILL SIG TRE EXPERTR¥D I AVTALSFR¥GOR SAMH¤LLSEKONOMI RESPEKTIVE L¶NESTATISTIK F¶R SAMVERKAN MED ARBETSMARKNADENS PARTER ¶RSLAGEN ¤R I DETTA AVSEENDE I STORT SETT DESAMMA SOM I UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE  
 -EDLINGSINSTITUT 
  OCH L¶NESTATISTIK 3/5 
 (2) Utökade befogenheter. Direktiven anger att institutet skall ges ökade befogenheter och ha en mer aktiv roll både när det gäller lönebildningen i stort och i de enskilda avtalsförhandlingarna. Utredningen föreslår att Medlingsinstitutet och medlarna bör få utökade befogenheter. Medlings- institutet bör kunna agera tidigt i löneförhandlingarna, verka för en samordning av tidsplaner, avtalsperioder och avtalsförhandlingar samt skjuta på konfliktåtgärder. Vidare bör Medlingsinstitutet kunna tillsätta medlare även utan parternas medgivande, kräva att parterna kommer till överläggningar och uppmana parterna att när alla medlingsinsatser är uttömda lösa en tvist genom skiljeförfarande. Även en förlängning av varseltiden föreslås. Genom dessa befogenheter får Medlingsinstitutet en betydligt starkare ställning än den nuvarande förlikningsmannaexpe- ditionen. 
 3T¤RKT NORMBILDNING ) DIREKTIVEN ANGES ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL HA TILLG¥NG TILL KVALIFICERADE EKONOMISKA UTREDNINGAR OCH KOMPETENS ATT SAMMANST¤LLA OCH TOLKA STATISTIK SOM ¤R RELEVANT F¶R L¶NEBILDNINGEN SAMT ATT INSTITUTET ¤VEN SKALL F¶LJA UTVECKLINGEN P¥ DEN EUROPEISKA ARBETSMARKNADEN 5TREDNINGEN F¶RSL¥R ATT DEN ¥RLIGA OCH M¥NADSVISA L¶NESTATISTIKEN B¶R F¶RB¤TTRAS I ENLIGHET MED F¶RSLAGEN I DELBET¤NKANDET  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R VIDARE UTARBETA EN ¥RLIG RAPPORT OM L¶NEUTVECKLING L¶NEF¶RHANDLINGAR OCH ARBETSMARKNADSLAGSTIFTNING I 3VERIGE OCH I OMV¤RLDEN )NSTITUTET B¶R DESSUTOM SVARA F¶R ATT EN ¥RLIG RAPPORT OM DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R AVTALSF¶RHANDLINGARNA UTARBETAS 
 3TRAMARE KONFLIKTREGLER $IREKTIVEN INNEH¥LLER INGA UPPDRAG I DENNA DEL MEN UTREDAREN HAR STOR FRIHET ATT BEAKTA OCH VIDAREUTVECKLA F¶RSLAG FR¥N ARBETSMARKNADENS PARTER 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT EN PROPORTIONALITETSREGEL INF¶RS SOM GER EN RIMLIGARE BALANS MELLAN PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN GENOM ATT BEGR¤NSA M¶JLIGHETEN TILL STRIDS¥TG¤RDER SOM KOSTAR LITE F¶R DEN EGNA PARTEN MEN SOM ORSAKAR STORA Sanchez ELLER TREDJE MAN 6IDARE F¶RESL¥S ATT F¶RBUDET MOT STRIDS¥TG¤RDER MOT ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG ¥TERINF¶RS $¤REMOT F¶RESL¥R UTREDNINGEN INTE ATT MEDLEMSOMR¶STNING M¥STE GENOMF¶RAS F¶RE STREJK OCH INTE HELLER F¶RBUD MOT SYMPATI¥TG¤RDER 
 .¥GRA AV UTREDNINGENS ¶VRIGA Williams ATT INNEB¤RA BEGR¤NSNINGAR I M¶JLIGHETERNA TILL SYMPATI ¥TG¤RDER 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 *¤MST¤LLDHET $IREKTIVEN ANGER ATT UTREDNINGEN SKALL REDOVISA DE J¤MST¤LLDHETSPOLITISKA KONSEKVENSERNA AV SINA F¶RSLAG 5TREDNINGEN REDOVISAR FYRA F¶RSLAG SOM KAN MEDVERKA TILL EN F¶RB¤TTRING AV J¤MST¤LLDHETEN $EN ¥RLIGA L¶NESTATISTIKEN B¶R F¶RB¤TTRAS VILKET GER ¶KADE M¶JLIGHETER ATT F¶LJA L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N $ATABASEN ,).$! B¶R TILLF¶RAS L¶NEUPPGIFTER F¶R ATT F¶RB¤TTRA M¶JLIGHETERNA ATT BEDRIVA FORSKNING OM VAD SOM HAR BETYDELSE F¶R L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R I DEN ¥RLIGA RAPPORTEN OM L¶NEUTVECKLING M M HA ETT S¤RSKILT KAPITEL OM L¶NEUTVECKLINGEN UR ETT J¤MST¤LLDHETSPERSPEKTIV 3LUTLIGEN B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HA JURIDISK KOMPETENS OM J¤MST¤LLDHETSFR¥GOR'ENOM DESSA F¶RSLAG F¶RB¤TTRAS M¶JLIGHETERNA F¶R PARTERNA ATT UNDER FREDLIGA FORMER KOMMA FRAM TILL AVTAL SOM BIDRAR TILL EN GOD UTVECKLING AV DEN SVENSKA EKONOMIN 
 Avtalsfrågor 
 5TREDNINGEN ANSER ATT M¥NGA FR¥GOR R¶RANDE RAMARNA F¶R L¶NEBILDNINGEN KAN REGLERAS GENOM AVTAL MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER %TT EXEMPEL P¥ ETT S¥DANT AVTAL ¤R DET S K )NDUSTRIAVTALET 5TREDNINGENS F¶RSLAG ¤R UTFORMADE S¥ ATT )NDUSTRIAVTALET OCH LIKNANDE AVTAL SKYDDAS  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R INTE Simmons ATT TILLS¤TTA MEDLARE OCH SKJUTA P¥ KONFLIKT P¥ S¥DANA OMR¥DEN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R EMELLERTID VARA V¤L INFORMERAT OM UTVECKLINGEN ¤VEN P¥ DESSA OMR¥DEN OCH KUNNA BIDRA MED S¥V¤L F¶RHANDLINGSLEDARE OCH MEDLARE SOM ANNAT ST¶D OM PARTERNA S¥ ¶NSKAR $ET ¤R UTREDNINGENS BED¶MNING ATT DET ¤VEN MED DE F¶RSLAG SOM H¤R L¤GGS FRAM KOMMER ATT FINNAS GODA SK¤L F¶R PARTERNA ATT TR¤FFA DENNA TYP AV AVTAL OM F¶RHANDLINGSORDNINGAR M M 
 5TREDNINGEN VILL UT¶VER DE Leblanc KONKRETA F¶RSLAGEN TILL Watkins OCH ¤NDRAD LAGSTIFTNING Alvarado P¥ VISSA M¶JLIGHETER ATT INOM AVTALSF¶RHANDLINGARNAS RAM F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN 
 ¶R DET F¶RSTA G¤LLER DET EN ¶KAD GRAD AV SAMORDNING VEN OM FORSKNINGEN INTE ¤R ENTYDIG N¤R DET G¤LLER KONSEKVENSERNA AV EN ¶KAD SAMORDNING S¥ ¤R DET UTREDNINGENS BED¶MNING ATT F¶RDELARNA ¶VERV¤GER N¤R MAN J¤MF¶R MED Johnson F¶RHANDLINGAR $ENNA BED¶MNING ST¶DS AV DEN GODA EKONOMISKA UTVECKLINGEN UNDER SENARE ¥R I FLERA L¤NDER I V¥R N¤RHET Ó $ANMARK INLAND .ORGE )RLAND OCH .EDERL¤NDERNA Ó D¤R MAN HAR HAFT EN GOD TILLV¤XT OCH EN P¥TAGLIGT MINSKAD ARBETSL¶SHET 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 Utredningen lägger förslag som avses kunna fungera oberoende av om parterna väljer att utveckla förhandlingssystemet mot mer samordnad eller lokal lönebildning, men förordar samtidigt att Medlingsinstitutet verkar för en samordning. En sådan samordning kan emellertid även åstadkom- mas av parterna själva och förutsätter i och för sig varken medverkan av Medlingsinstitutet eller ändrad lagstiftning. Det avgörande är i stället att parterna anser att fördelarna med en samordning överväger nackdelarna. Exempel på samverkan, som redan sker, är samordningen inom industrins område och samverkan av förbunden inom LO inför årets avtalsförhand- lingar. Vidare sker samordning genom olika typer av nätverk på löntagar- 
 sidan och arbetsgivarsidan. 
 ¶R DET ANDRA VILL UTREDNINGEN PEKA P¥ M¶JLIGHETERNA ATT KOMBINERA SAMVERKAN Garza NIV¥ MED ETT ST¶RRE UTRYMME F¶R ANPASSNING AV L¶NESYSTEMEN INOM DE ENSKILDA F¶RETAGEN OCH MYNDIGHETERNA %TT EXEMPEL P¥ ETT S¥DANT SYSTEM ¤R DET DANSKA VILKET L¤MNAR STORT UTRYMME F¶R LOKAL L¶NEBILDNING $ET ¤R L¤TTARE ATT KLARA EN L¶NEBILDNING SOM ¤R F¶RENLIG MED L¥G INFLATION OM F¶RHANDLINGARNA OM L¶NE¶KNINGAR I HUVUDSAK SKER P¥ ENDAST EN NIV¥ 
 ¶R DET TREDJE VILL UTREDNINGEN PEKA P¥ M¶JLIGHETERNA TILL OLIKA FORMER AV RESULTATBASERADE L¶NESYSTEM $E KAN UTFORMAS SOM EXEMPELVIS VINSTANDELSSYSTEM PERSONALDEL¤GANDE PENSIONSFONDER ELLER KONJUNKTURUTJ¤MNINGSFONDER LERA AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT HAR FRAMH¥LLIT F¶RDELAR MED DENNA TYP AV L¶NESYSTEM OCH ATT DE HAR B¶RJAT F¥ EN ¶KAD UTBREDNING I EXEMPELVIS 3TORBRITANNIEN OCH 53! 2ESULTATBASERADE L¶NESYSTEM TENDERAR ATT H¶JA PRODUKTIVITETEN STIMULERA MER DEMOKRATISKA BESLUTSSYSTEM OCH G¶RA DET L¤TTARE ATT REKRYTERA BRA ARBETSKRAFT $E KAN OCKS¥ UTJ¤MNA KOSTNADSUTVECKLINGEN ¶VER KONJUNKTUREN $ET FINSKA SYSTEMET MED UPPBYGGNAD AV Campbell I  
 %-5 
  ¤R ETT EXEMPEL P¥ EN ¥Graham ATT UPPN¥ EN S¥DAN ST¶RRE GRAD AV KONJUNKTURELL L¶NEFLEXIBILITET 
 Trepartssamverkan 
 5TREDNINGEN MENAR ATT DET VORE EN STOR F¶RDEL OM STATSMAKTERNA OCH ARBETSMARKNADENS PARTER KUNDE UPPN¥ SAMF¶RST¥ND OM VAD SOM ¤R BRA F¶R LANDET $EN SVENSKA Vazquez UNDER L¥NG TID P¥ EN N¤RA SAMVERKAN MELLAN STATEN OCH INTRESSEORGANISATIONERNA SAMTIDIGT SOM FR¥GOR OM PARTERNAS INB¶RDES F¶RH¥LLANDEN I RELATIVT LITEN UTSTR¤CKNING REGLERADES I LAG 5NDER TALET SKEDDE EN F¶RSKJUTNING BL A GENOM ATT STATEN LAGSTIFTADE I VISSA ARBETSR¤TTSLIGA FR¥GOR SOM ARBETSGIVARSIDAN ANS¥G Wright I ARBETSGIVARNAS R¤TT ATT Kim 5NDER 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 TALET VALDE DE PRIVATA ARBETSGIVARNA ATT SATSA MER P¥ OPINIONSBILDNING OCH ATT AVVECKLA EN DEL ENGAGEMANG I DE PARTSGEMENSAMMA ORGANEN 'ENOM DENNA UTVECKLING HAR DEN FORM AV SAMVERKAN SOM VAR EN DEL AV EN TIDIGARE FRAMG¥NGSMODELL F¶RLORAT I BETYDELSE 
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT REGERINGEN INR¤TTAR ETT R¥D F¶R REGELBUNDNA ¶VERL¤GGNINGAR MED ARBETSMARKNADENS PARTER F¶R ATT ¥TER ST¤RKA SAMF¶RST¥ND OCH SAMSYN $Rodriguez INTE KR¤VAS N¥GON S¤RSKILD INSTITUTIONELL UNDERBYGGNAD F¶R ETT S¥DANT R¥D 2EGERINGSKANSLIET OCH PARTERNAS KANSLIER TORDE KUNNA GE TILLR¤CKLIGT Manning DE REGELBUNDNA ¶VERL¤GGNINGARNA $¤REMOT B¶R DE EXPERTR¥D MED REPRESENTANTER F¶R ARBETSMARKNADENS PARTER VILKA UTREDNINGEN F¶RESL¥R I DETTA BET¤NKANDE KUNNA F¥ EN ROLL I DETTA SAMMANHANG %N L¤MPLIG FORM KUNDE VARA ATT DE REGELBUNDNA ¶VERL¤GGNINGARNA F¶RBEREDS AV REPRESENTANTER F¶R 2EGERINGSKANSLIET OCH %XPERTR¥DET F¶R AVTALSFR¥GOR 
 %RFARENHETEN FR¥N FLERA L¤NDER AV LIKNANDE FORA F¶R DISKUSSION ¤R GODA $E L¤NDER SOM N¤MNDES OVAN $Riggs .ORGE )RLAND OCH .EDERL¤NDERNA HAR ALLA GODA ERFARENHETER AV TREPARTSSAMVERKAN ) SAMBAND MED EKONOMISKA KRISER HAR MAN KUNNAT SAMLA SIG OMKRING EFFEKTIVA ¥TG¤RDSPAKET ) $ANMARK INTENSIFIERADES SAMVERKAN I SAMBAND MED DE SV¥RA EKONOMISKA PROBLEMEN I MITTEN AV TALET %TT ANNAT EXEMPEL FR¥N .ORGE ¤R DET S K SOLIDARITETSALTERNATIVET ) .EDERL¤NDERNA SKER SAMVERKAN KONTINUERLIGET I ETT BRETT SPEKTRUM AV SAMH¤LLSFR¥GOR OCH D¤R HAR SAMVERKAN FORMALISERATS I PARTSSAMMANSATTA ORGAN MED ARBETSGRUPPER OCH KANSLIRESURSER ) )RLAND HAR SAMARBETET UTVECKLATS KRING DE INKOMSTPOLITISKA UPPG¶RELSERNA OCH I INLAND SKER SAMVERKAN INOM RAMEN F¶R INKOMSTPOLITISKA ¶VERL¤GGNINGAR VEN  
 –STERRIKE 
  HAR EN OMFATTANDE TREPARTSSAMVERKAN MED KAMMARE SOM HAR TILL UPPGIFT ATT TILLVARATA ARBETSGIVARES OCH ANST¤LLDAS INTRESSEN N¤R DET G¤LLER DE FLESTA SAMH¤LLSFR¥GOR !LLA DESSA L¤NDER HAR Walls ¥R HAFT EN GOD EKONOMISK UTVECKLING 
 5TREDNINGEN VILL TILL SIST PEKA P¥ M¶JLIGHETERNA ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILD NINGEN GENOM ¥TG¤RDER Murphy OMR¥DEN ¤N DE UTREDNINGEN SPECIFIKT HAR ARBETAT MED ¶R DET F¶RSTA SKULLE DET VARA V¤RDEFULLT OM ETT SAMF¶RST¥ND KUNDE UPPN¥S INOM RAMEN F¶R DE F¶RESLAGNA TREPARTS¶VERL¤GGNINGARNA VILKET INNEFATTADE EN INRIKTNING P¥ L¥GA NOMINELLA L¶NEKOSTNADS¶KNINGAR OCH L¥G INFLATION $ET SKULLE BIDRA TILL ATT B¥DE F¶RETAG OCH OFFENTLIG SEKTOR ST¤RKS OCH ATT M¶JLIGHETERNA TILL ¶KADE REALL¶NER F¶RB¤TTRAS $¤RIGENOM ST¤RKS OCKS¥ M¶JLIGHETERNA TILL GOD TILLV¤XT ¶KAD SYSSELS¤TTNING OCH MINSKAD ARBETSL¶SHET 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 ¶R DET ANDRA FINNS M¶JLIGHETER ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN GENOM ¥TG¤RDER Murphy POLITIKOMR¥DEN $ET G¤LLER BL A SKATTE UTBILDNINGS OCH ARBETSMARKNADSPOLITIK 5TREDNINGEN VILL H¤R PEKA P¥ ATT SKATTERNAS NIV¥ OCH S¤RSKILT MARGINALSKATTERNA KAN INVERKA P¥ DEN STRUKTURELLA ARBETSL¶SHETEN 5TBILDNING OCH KOMPETENSUTVECKLING KAN MINSKA PROBLEMEN MED BRIST P¥ VISSA TYPER AV ARBETSKRAFT VILKEN KAN DRIVA UPP L¶NEGLIDNINGEN OCH H¥LLA IGEN TILLV¤XTEN 5TBILDNINGSNIV¥N ¤R F¶R ¶VRIGT EN AV DE FAKTORER SOM GER KRAFTIGAST UTSLAG I STUDIER AV TILLV¤XTENS F¶RKLARINGSFAKTORER !RBETSMARKNADSPOLITIKEN OCH ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN KAN S¥SOM EN AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT HAR FRAMH¥LLIT UTFORMAS S¥ ATT DEN ST¥R I B¤TTRE SAMKLANG MED EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING %N INRIKTNING AV ARBETSMARKNADSPOLITIKEN P¥ ATT F¶RHINDRA FLASKHALSAR OCH MARGINALISE RING AV STORA GRUPPER P¥ ARBETSMARKNADEN SAMT EN H¶G S¶KAKTIVITET OCH V¤L Nelson DENNA PERSPEKTIV V¤RDEFULLT !Lee VIDARE UR DENNA SYNVINKEL UTFORMAS SOM EN OMST¤LLNINGSF¶RS¤KRING MED EN AVGR¤NSNING AV ERS¤TTNINGSPERIODENS L¤NGD OCH EN ¶KAD GRAD AV EGENFINANSIERING 3AMTIDIGT HAR DE H¤R N¤MNDA FR¥GORNA BETYDELSE F¶R INKOMSTF¶RDELNING Buckley F¥R V¤GAS IN VID BED¶MNINGEN AV EVENTUELLA F¶R¤NDRINGAR VEN DENNA TYP AV FR¥GOR B¶R KUNNA TAS UPP I TREPARTS¶VERL¤GGNINGARNA 
  
 7.2 
  
 Medlingsinstitutets organisation och resurser 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
 %TT NYTT MEDLINGSINSTITUT B¶R Frost DEN JANUARI $ET B¶R ORGANISERAS OCH TILLDELAS RESURSER I ENLIGHET MED F¶RSLAGET I DELBET¤NKANDET 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 5TREDNINGEN F¶RESLOG I DELBET¤NKANDET I NOVEMBER ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R LEDAS AV EN ¤MBETSMANNASTYRELSE MED FEM LEDAM¶TER OCH MED INSTITUTETS CHEF SOM ORDF¶RANDE 3AMTLIGA LEDAM¶TER OCH INSTITUTETS CHEF BORDE ENLIGT F¶RSLAGET UTSES AV REGERINGEN )NSTITUTETS CHEF BORDE F¥ TITELN RIKSMEDLARE  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Hansen F¶RSLAGET UT¶VER INSTITUTETS CHEF HA TV¥ MEDLARE ANST¤LLDA OCH DESSUTOM KNYTA TILL SIG EN GRUPP EXTERNA MEDLARE 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 -ANDATPERIODEN 
  F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  Smith ENLIGT F¶RSLAGET F¶LJA SAMMA PRINCIPER SOM Garcia ¶VRIGA MYNDIGHETSCHEFER VILKET INNEB¤R ATT CHEFENS F¶RSTA F¶RORDNANDE NORMALT SKULLE BLI SEX ¥R VEN DE TV¥ ANDRA ANST¤LLDA MEDLARNA F¶RESLOGS F¥ TIDSBEGR¤NSADE F¶RORDNANDEN OCH UTSES AV REGERINGEN EFTER F¶RSLAG AV  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  CHEF 
 $¤RUT¶VER F¶RESLOGS INSTITUTET DIMENSIONERAS F¶R YTTERLIGARE TIO ANST¤LLDA VARAV SJU PERSONER MED KOMPETENS INOM OMR¥DENA SAMH¤LLSEKONOMI L¶NEBILDNING AVTALSF¶RHANDLINGAR ARBETSR¤TT L¶NESTATISTIK OCH AVTALSTOLKNING SAMT TRE PERSONER F¶R ADMINISTRATIVA UPPGIFTER )NSTITUTET BORDE HA M¶JLIGHETER ATT ANLITA EXTERN EXPERTIS F¶R UTREDNINGS ANALYS OCH FORSKNINGSUPPDRAG  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶RESLOGS INR¤TTA TRE R¥D MED EXPERTER FR¥N ARBETSMARKNADENS PARTER INOM OMR¥DENA SAMH¤LLSEKONOMI L¶NESTATISTIK OCH AVTALSF¶RHANDLINGAR 
 5TREDNINGEN VIDH¥LLER DE F¶RSLAG SOM PRESENTERADES I DELBET¤NKANDET 0¥ N¥GRA PUNKTER HAR UTREDNINGEN EMELLERTID FUNNIT ANLEDNING ATT UTVECKLA RESONEMANGEN 
  
 ¶RSLAGET ATT ANST¤LLA TRE MEDLARE  
 I  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HAR KRITISERATS I N¥GRA AV REMISSYTTRANDENA ¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN MENADE I SITT YTTRANDE ATT NUVARANDE SYSTEM MED SIN STORA FLEXIBILITET G¶R DET M¶JLIGT ATT REKRYTERA DE F¶R MEDLINGSUPPGIFTER VID VARJE TILLF¤LLE B¤ST L¤MPADE PERSONERNA MED AVSEENDE P¥ KUNSKAPER ERFARENHETER OCH PERSONLIGA EGENSKAPER %N GRUNDF¶RUTS¤TTNING F¶R ATT KUNNA UTF¶RA UPPDRAGET ¤R ENLIGT EXPEDITIONEN ATT MEDLAREN MEDLARNA HAR PARTERNAS F¶RTROENDE .¤R FR¥GA UPPKOMMER OM ATT F¶RORDNA MEDLARE INH¤MTAS D¤RF¶R REGELM¤SSIGT PARTERNAS SYNPUNKTER $ENNA M¶JLIGHET F¶R PARTERNA ATT P¥VERKA VALET AV MEDLARE HAR ALLTID ANSETTS GRUNDL¤GGANDE I DET SVENSKA MEDLINGSF¶RFARANDET $ET ¤R D¤RF¶R ENLIGT EXPEDITIONEN AV STORT V¤RDE ATT HA STOR FRIHET I VALET AV MEDLARE OCH INTE VARA BUNDEN VID ETT F¥TAL %RFARENHETERNA AV DEN NUVARANDE ORDNINGEN SOM GRUNDAR SIG P¥ EN ¥RIG TIDSPERIOD ¤R ENLIGT F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN MYCKET GODA OCH UTREDNINGEN HAR ENLIGT EXPEDITIONEN INTE REDOVISAT N¥GRA SK¤L TILL VARF¶R DEN SKULLE FR¥NG¥S 
 $E FACKLIGA ORGANISATIONERNA IFR¥GASATTE INTE F¶RSLAGET ATT DET SKALL FINNAS MEDLARE ANST¤LLDA I  
 -EDLINGSINSTITUTET ,/ 
  KOMMENTERADE D¤REMOT DE TRE ANST¤LLDA MEDLARNAS INB¶RDES ST¤LLNING OCH F¶RORDADE ATT DE BORDE VARA LIKST¤LLDA OCH I VISSA FALL HA ATT FATTA GEMENSAMMA BESLUT +OMMUNALARBETAREF¶RBUNDET OCH (ANDELSANST¤LLDAS F¶RBUND FRAMF¶RDE LIKARTADE SYNPUNKTER $E OFFENTLIGANST¤LLDAS F¶RHANDLINGSR¥D/2 FRAMH¶LL ATT DET ¤R VIKTIGT ATT MYNDIGHETEN UTRUSTAS MED V¤L 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 UTBILDADE EXTERNA MEDLARE SOM GES TILLG¥NG TILL MYNDIGHETENS RESURSER OCH ATT PARTERNA F¶RUTS¤TTS HA F¶RSLAGSR¤TT VID VAL AV MEDLARE INOM DET EGNA OMR¥DET 
 "LAND ARBETSGIVARORGANISATIONERNA FRAMH¶LL ENDAST 4IDNINGSUTGIVARNA ATT DEN NUVARANDE ORDNINGEN F¶R ATT UTSE MEDLARE BORDE BEH¥LLAS +OM MUNF¶RBUNDET ANGAV ATT M¶JLIGHETEN ATT TA IN EXTERNA MEDLARE INTE BARA SKULLE G¤LLA N¤R DET ¤R STOR ARBETSBELASTNING P¥ INSTITUTET OCH VIDARE ANF¶RDES ATT DET ¤R VIKTIGT ATT PARTERNA HAR ETT INFLYTANDE ¶VER VEM ELLER VILKA SOM SKALL MEDLA I TVISTEN !RBETSGIVARALLIANSEN FRAMH¶LL OCKS¥ ATT DET ¤R VIKTIGT ATT KUNNA P¥VERKA VEM SOM SKALL MEDLA I EN TVIST +OOPERATIONENS ¶RHANDLINGSORGANISATION +/ OCH !Smith OM DET KOMMER ATT FINNAS BEHOV AV TRE ANST¤LLDA MEDLARE 
 5TREDNINGEN VIDH¥LLER F¶RSLAGET I DELBET¤NKANDET ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA TRE ANST¤LLDA MEDLARE 5TREDNINGENS F¶RSLAG TILL UPPGIFTER OCH BEFOGENHETER F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶RUTS¤TTER ANST¤LLDA MEDLARE  
 -EDLARNAS 
  ARBETSS¤TT F¶RESL¥S F¶R¤NDRAS VILKET INNEB¤R ATT DE M¥STE KUNNA VERKA L¥NG TID INNAN AVTALEN L¶PER UT ¶RBEREDELSERNA INF¶R EN AVTALSR¶RELSE T EX F¶R ATT ¥STADKOMMA B¤TTRE SAMORDNING AV Thomas ATT MEDLARE KAN SAMTALA MED PARTERNA FLERA M¥NADER INNAN AVTALEN L¶PER UT  
 -ED 
  H¤NSYN TILL DET STORA ANTALET AVTALSOMR¥DEN OCH PARTER KOMMER DET ATT KR¤VAS ST¶RRE PERSONALRESURSER ¤N TIDIGARE ¤VEN MED EN RELATIVT M¥TTFULL AMBITION N¤R DET G¤LLER ATT H¥LLA KONTAKT MED PARTERNA 6IDARE B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KUNNA ERBJUDA PARTERNA BIST¥ND AV MEDLARE ELLER OPARTISKA ORDF¶RANDE I ENSKILDA F¶RHANDLINGAR I ETT TIDIGT SKEDE 
 $ESSUTOM F¶RESL¥S MEDLARNA F¥ UT¶KADE BEFOGENHETER VID KONFLIKT VILKET F¶RUTS¤TTER EN ORGANISATORISK STABILITET SOM INTE HAR VARIT N¶DV¤NDIG TIDIGARE ¶RSLAGEN ATT MEDLARNA B¶R F¥ MER F¶REBYGGANDE OCH R¥DGIVANDE UPPGIFTER F¶RUTS¤TTER OCKS¥ ATT DET FINNS ANST¤LLDA MEDLARE ATT TA KONTAKT MED VEN ¶VRIGA UPPGIFTER F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SOM ATT SVARA F¶R L¶NESTATISTIK OCH ATT F¶LJA DEN SAMH¤LLSEKONOMISKA UTVECKLINGEN I 3VERIGE OCH OMV¤RLDEN KR¤VER EN FASTARE FORM OCH ST¶RRE KONTINUITET I VERKSAMHETEN 
 $ET ¤R VIDARE VANLIGT MED ANST¤LLDA MEDLARE I ANDRA L¤NDER MED STATLIGA MEDLINGSINSTITUT !NST¤LLDA MEDLARE FUNGERAR BRA I DE NORDISKA GRANNL¤NDERNA ) .ORGE OCH INLAND FINNS DET HELTIDSANST¤LLDA MEDLARE ) $ANMARK SKER AVTALSR¶RELSERNA UNDER EN V¤L AVGR¤NSAD Smith ¥RET OCH D¤R KOMBINERAS ANST¤LLNINGEN SOM MEDLARE MED ANDRA ARBETSUPPGIFTER ) FLERA ANGLOSAXISKA L¤NDER 3TORBRITANNIEN )RLAND OCH 53! FINNS STORA MEDLINGSINSTITUT MED M¥NGA ANST¤LLDA MEDLARE $ESSA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 ORGANISATIONER HAR ETT ANNORLUNDA ARBETSS¤TT ¤N DE NORDISKA $E ARBETAR MER F¶REBYGGANDE OCH R¥DGIVANDE I KONFLIKTL¶SNING $ET BEROR P¥ ATT DESSA L¤NDER HAR ANDRA ARBETSR¤TTSLIGA SYSTEM MEN OCKS¥ P¥ ATT L¶NEBILDNINGEN I DESSA L¤NDER TILL STOR DEL SKER P¥ LOKAL NIV¥ 
 5TREDNINGEN Ford SOM ALTERNATIV TILL ATT FR¥N B¶RJAN ANST¤LLA TRE MEDLARE ATT UPPBYGGNADEN AV  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  I DENNA DEL SKER STEGVIS )NLEDNINGSVIS KAN DET EVENTUELLT VARA TILLR¤CKLIGT MED RIKSMEDLAREN SOM ANST¤LLD MEDLARE $ET FINNS FLERA OS¤KERHETSFAKTORER SOM  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R BEAKTA N¤R DET G¤LLER BEHOVET AV STATLIGA MEDLARE %N FR¥GA G¤LLER OM FLER PARTER S¥SOM P¥ INDUSTRINS OMR¥DE KOMMER ATT ENAS OM EGNA ORDNINGAR F¶R KONFLIKTL¶SNING OCH OM DESSA KOMMER ATT G¶RA ATT PARTERNA INTE BEH¶VER Gonzalez FR¥N  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  %N ANNAN FR¥GA ¤R I HUR STOR UTSTR¤CKNING PARTERNA KOMMER ATT VILJA ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ERBJUDER F¶RHANDLINGSLEDARE $ET ¤R VIDARE OKLART OM VI KOMMER ATT F¥ FLER ELLER F¤RRE SV¥RL¶STA INTRESSETVISTER P¥ ARBETSMARKNADEN SAMT HUR M¥NGA MEDLARE SOM KOMMER ATT BEH¶VAS TILL F¶LJD AV ATT FLERA MEDLINGAR P¥G¥R PARALLELLT 9TTERLIGARE EN FR¥GA ¤R OM OCH I S¥ FALL I VILKEN TAKT OCH UTSTR¤CKNING L¶NEBILDNINGEN BLIR MER LOKAL VILKET SKULLE KUNNA KOMMA ATT KR¤VA ST¶RRE INSATSER IFR¥N  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
 5TREDNINGEN Evans ATT DET ¤R VIKTIGT ATT PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN HAR M¶JLIGHET ATT GE SYNPUNKTER P¥ VILKA PERSONER SOM F¶RORDNAS SOM FAST ANST¤LLDA MEDLARE OCH MEDLARE F¶R S¤RSKILDA UPPDRAG $ESSA PROCEDURER BEH¶VER EMELLERTID INTE FORMALISERAS $ET ¤R OCKS¥ VIKTIGT ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  BEAKTAR ATT TILLG¥NGEN P¥ KOMPETENTA MEDLARE ¤R BEGR¤NSAD /M ANTALET AVTALSOMR¥DEN FORTS¤TTER ATT ¶KA OCH FLER PARTER AVTALAR OM EGNA SYSTEM F¶R KONFLIKTL¶SNING KAN Mitchell MEDLARE KOMMA ATT ¶VERSTIGA UTBUDET $¤REMOT ANSER UTREDNINGEN INTE ATT S¥SOM F¶RESLAGITS AV ,/ DE TRE MEDLARNA B¶R HA SAMMA STATUS OCH VARA LIKST¤LLDA $ET KAN SKAPA EN OTYDLIG LEDNING AV INSTITUTET 
 ¶RSLAGET ATT Miller EXPERTR¥D  
 HAR KRITISERATS AV Cherry 3! AVVISAR F¶RSLAGET ATT TILLS¤TTA TRE EXPERTR¥D OCH MENAR ATT DEN EXPERTKUNSKAP SOM R¥DEN SKULLE KUNNA BIDRA MED REDAN FINNS ATT TILLG¥ GENOM BL A ,¶NESTATISTIKN¤MNDEN 3#" +ONJUNKTURINSTITUTET OCH DIREKTKONTAKTER MED PARTERNA 6) ANSER INTE HELLER ATT EXPERTR¥DEN BEH¶VER INR¤TTAS ,ANDSTINGSF¶RBUNDET UTTALAR TVEKSAMHET TILL V¤RDET AV EXPERTR¥DEN ACKEN Cross ANSER ATT DET VORE OL¤MPLIGT ATT INR¤TTA ETT R¥D F¶R SAMH¤LLSEKONOMI %TT PARTSGEMENSAMT ARBETE I VISSA AV DESSA FR¥GOR KAN ENLIGT ACKEN Cross HA ETT V¤RDE MEN DET F¶RUTS¤TTER ATT DET ¤R PARTERNA GEMENSAMT FRIST¥ENDE FR¥N 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 STATSMAKTERNA SOM DEFINIERAR UPPDRAGET UTF¶R ARBETET OCH ST¥R F¶R RESULTATET 
 +OMMUNF¶RBUNDET SER DOCK F¶RTJ¤NSTER MED F¶RSLAGEN OCH HAR INGET ATT INV¤NDA MOT ATT EXPERTR¥DEN INR¤TTAS ,/ FRAMH¥LLER ATT EXPERTR¥DEN B¶R VARA R¥DGIVANDE OCH INTE HA TILL UPPGIFT ATT FATTA F¶R MYNDIGHETEN BINDANDE BESLUT 2¥DEN B¶R VARA STARKT PARTSANKNUTNA F¶R ATT GE DEM LEGITIMITET I L¶NEBILDNINGEN 5PPGIFTEN ATT TOLKA OCH UTV¤RDERA VIKTIGA AVTAL B¶R ENLIGT ,/ LIGGA P¥ R¥DET F¶R AVTALSFR¥GOR OCH INTE SOM I F¶RSLAGET P¥ R¥DET F¶R L¶NESTATISTIK %XPERTR¥DET F¶R SAMH¤LLSEKONOMI KAN EMELLERTID ENLIGT ,/ KNYTAS TILL +ONJUNKTURINSTITUTET 
 5TREDNINGEN VIDH¥LLER F¶RSLAGET ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R Miller EXPERTR¥D INOM OMR¥DENA SAMH¤LLSEKONOMI L¶NESTATISTIK OCH AVTALSF¶RHANDLINGAR %XPERTR¥DEN HAR STOR BETYDELSE F¶R ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL BLI FRAMG¥NGSRIKT 5TREDNINGEN UTVECKLAR NEDAN YTTERLIGARE MOTIVEN F¶R TV¥ AV R¥DEN 
 3YFTET MED ATT INR¤TTA ETT  
 EXPERTR¥D F¶R SAMH¤LLSEKONOMI  
 SKULLE ENLIGT F¶RSLAGET VARA ATT INSTITUTET SKULLE KUNNA TILLGODOG¶RA SIG PARTERNAS EXPERTKOMPETENS %XPERTR¥DET SKULLE KUNNA TILLFR¥GAS AV INSTITUTET OCH AV ENSKILDA MEDLARE OM FR¥GOR INOM SITT KOMPETENSOMR¥DE %XPERTR¥DET F¶R SAMH¤LLSEKONOMI F¶RESLOGS KOMMA ATT BEST¥ AV CA TIO CHEFSEKONOMER SOM REPRESENTERAR ARBETSMARKNADENS PARTER OCH SOM H¤MTAS B¥DE FR¥N CENTRALORGANISATIONER OCH F¶RBUND 
 5TREDNINGEN BED¶MER ATT DET FINNS BEHOV AV ETT OMSORGSFULLT KARTL¤GGNINGS OCH ANALYSARBETE F¶R ATT FR¤MJA EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING OCH Thompson OCH MEDLING 5TREDNINGEN HAR KONSTATERAT ATT SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GOR HAR F¥TT ST¶RRE BETYDELSE F¶R MEDLINGSARBETET UNDER TALET $ET HAR SEDAN 2EHNBERGKOMMISSIONEN BLIVIT VANLIGT ATT MEDLARE SOM ARBETAR P¥ UPPDRAG AV F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN L¤GGER SAMH¤LLSEKONOMISKA ¶VERV¤GANDEN TILL GRUND F¶R SINA F¶RSLAG TILL AVTAL VEN DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA Wolf OMR¥DE HAR F¶RT IN SAMH¤LLSEKONOMISKA ASPEKTER I ¥RETS AVTALSF¶RHANDLINGAR 
 5TREDNINGEN HAR VIDARE FUNNIT ATT MAN HAR Mcdonald I ANDRA L¤NDER AV ATT S¶KA SKAPA SAMSYN MELLAN PARTERNA I F¶R L¶NEBILDNINGEN CENTRALA SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GOR $ET G¤LLER EXEMPELVIS $ANMARK .ORGE )RLAND .EDERL¤NDERNA OCH  
 –STERRIKE 
  3AMVERKAN OM ANALYSER AV DE SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GORNA TYCKS HA F¶RB¤TTRAT SAMF¶RST¥NDSANDAN MELLAN PARTERNA I DESSA L¤NDER 
 $EN PRINCIPIELLT VIKTIGASTE INV¤NDNINGEN MOT ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL HA SAMH¤LLSEKONOMISK KOMPETENS OCH ETT SAMH¤LLSEKONOMISKT R¥D ¤R ATT MAN B¶R SKILJA Johnson OCH SAMH¤LLSEKONOMISKA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 ¶VERV¤GANDEN /M DE SENARE F¥R STOR TYNGD I MEDLINGSARBETET S¥ RISKERAR  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT BLI EN MYNDIGHET F¶R STATLIG INKOMSTPOLITIK MENAR KRITIKERNA 
 5TREDNINGENS SLUTSATS ¤R ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  OCH MEDLARNA B¶R HA GOD OCH N¤RA TILLG¥NG TILL SAMH¤LLSEKONOMISKA ANALYSER SAMTIDIGT SOM DET B¶R FINNAS EN KLAR R¥G¥NG MELLAN MEDLING OCH SAMH¤LLSEKONOMISKA BED¶MNINGAR $ET B¶R VARA M¶JLIGT ATT TILLGODOSE DETTA INOM RAMARNA F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG I DELBET¤NKANDET  
 -EN 
  DET F¶RUTS¤TTER F¶R DET F¶RSTA ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  INTE BARA FORMELLT UTAN OCKS¥ I PRAKTIKEN ¤R OBEROENDE AV REGERINGENS SAMH¤LLSEKONOMISKA BED¶MNINGAR $ET F¶RUTS¤TTER F¶R DET ANDRA ATT MEDLARNA FUNGERAR SOM BEST¤LLARE AV SAMH¤LLSEKONOMISKT MATERIAL $ET F¶RUTS¤TTER F¶R DET TREDJE ATT DET SAMH¤LLSEKONOMISKA R¥DET F¥R EN SJ¤LVST¤NDIG ST¤LLNING I F¶RH¥LLANDE TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  VILKET KAN UPPN¥S GENOM ATT R¥DET INTE GES BEFOGENHETER ATT FATTA F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  BINDANDE BESLUT %N MEDLARE SKALL VID UTFORMNINGEN AV ETT F¶RSLAG TILL AVTAL INTE VARA BUNDEN AV EXPERTR¥DETS UTL¥TANDEN OCH BED¶MNINGAR MEN MEDLAREN B¶R HA TILLG¥NG TILL DET SAMH¤LLSEKONOMISKA UNDERLAGET OCH HA M¶JLIGHET ATT KONSULTERA EXPERTR¥DET F¶R ATT F¥ FR¥GOR BELYSTA 
 /RGANISATORISKT B¶R DET G¥ TILL S¥ ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  BEST¤LLER SAM H¤LLSEKONOMISKA RAPPORTER AV N¥GOT EXTERNT INSTITUT $ET KAN T EX VARA +ONJUNKTURINSTITUTET %KONOMISKA R¥DET ELLER )NDUSTRINS EKONOMISKA R¥D $ET B¶R OCKS¥ VARA M¶JLIGT F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT V¤NDA SIG TILL UTL¤NDSKA INSTITUT %KONOMERNA VID  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA TILL UPPGIFT ATT MEDVERKA VID UTFORMNINGEN AV BEST¤LLNINGAR EFTER SYNPUNKTER FR¥N MEDLARNA OCH EXPERTR¥DET F¶R SAMH¤LLSEKONOMI $ET B¶R ¤VEN VARA M¶JLIGT F¶R EXPERTR¥DET F¶R AVTALSFR¥GOR ATT BE  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT BEST¤LLA SAMH¤LLSEKONOMISKA ANALYSER SOM KAN HA BETYDELSE F¶R AVTALSF¶RHANDLINGARNA 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA TILL UPPGIFT ATT REGELBUNDET GE MEDLARNA EN ¶VERSIKT AV DET SAMH¤LLSEKONOMISKA L¤GET 5TREDNINGEN MENAR ATT DET OCKS¥ ¤R ANGEL¤GET ATT MEDLARNA GES INFORMATION OM STRUKTURELLA FR¥GOR KRING L¶NEBILDNINGEN OCH L¶NEBILDNINGENS Ochoa SYSSELS¤TTNING ARBETS L¶SHET TILLV¤XT M M  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R I DETTA SAMMANHANG ¤VEN S¶KA SAMARBETE MED )NDUSTRINS EKONOMISKA R¥D OCH EVENTUELLA KOMMANDE MOTSVARANDE R¥D P¥ ANDRA AVTALSOMR¥DEN 
  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  ARBETE MED DE SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GORNA B¶R EMELLERTID INTE ENBART RIKTA SIG TILL DE EGNA MEDLARNA $ET FINNS OCKS¥ ANLEDNING ATT GE PARTERNA M¶JLIGHET ATT TA DEL AV MOTSVARANDE SAMH¤LLSEKONOMISKT UNDERLAG $E ANALYSER SOM UTARBETAS B¶R PUBLICERAS OCH FINNAS L¤TT TILLG¤NGLIGA F¶R EN INTRESSERAD ALLM¤NHET 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 6IDARE B¶R PARTER MEDLARE OCH OPARTISKA ORDF¶RANDE SOM ¤R VERKSAMMA INOM AVTALSOMR¥DEN MED KOLLEKTIVAVTAL OM ANDRA FORMER AV KONFLIKTL¶SNING BJUDAS IN ATT DELTA I ¶VERL¤GGNINGAR OM SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GOR $ET KAN T EX VARA V¤RDEFULLT ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶R SAMTAL OM SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GOR MED PARTER OCH OPARTISKA ORDF¶RANDE Cross 
 %N INV¤NDNING MOT ATT GE  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  UPPGIFTER P¥ DET SAMH¤LLSEKONOMISKA OMR¥DET HAR VARIT ATT DESSA UPPGIFTER REDAN SK¶TS AV ANDRA MYNDIGHETER T EX +ONJUNKTURINSTITUTET $ET G¶RS EMELLERTID INTE AV N¥GOT STATLIGT ORGAN ING¥ENDE ANALYSER AV L¶NEBILDNINGEN I 3VERIGE OCH OMV¤RLDEN AV DET SLAG SOM ¤R MOTIVERAT I DETTA SAMMANHANG $¤RF¶R BEH¶VER  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  BYGGA UPP EN VERKSAMHET AV DETTA SLAG $EN KOMPETENS SOM FINNS UTANF¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R TAS TILLVARA GENOM RIKTADE UPPDRAG /M MAN SKULLE V¤LJA ATT INTE L¤GGA ANSVARET F¶R ARBETSUPPGIFTERNA P¥  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  UTAN P¥ N¥GON ANNAN STATLIG MYNDIGHET SKULLE DET ¤ND¥ FORDRA UT¶KADE RESURSER 
 $ET ¤R HELLER INTE UTAN KOMPLIKATIONER ATT F¶RL¤GGA DET SAMH¤LLSEKONOMISKA R¥DET TILL +ONJUNKTURINSTITUTET $ET SKULLE VISSERLIGEN ¶KA N¤RHETEN MELLAN PARTERNA OCH DE EKONOMER SOM TORDE KOMMA ATT G¶RA EN DEL AV DE EKONOMISKA ANALYSERNA 3AMTIDIGT Marshall UTREDNINGEN ATT ANALYSERNA OM L¶NEBILDNINGEN SKULLE VINNA P¥ OM DET SAMH¤LLSEKONOMISKA R¥DET INTE BARA ¤R KNUTET TILL ETT EKONOMISKT INSTITUT UTAN ATT ANALYSER ¤VEN KAN BEST¤LLAS FR¥N ANDRA EKONOMISKA INSTITUT I 3VERIGE OCH UTOMLANDS %N RISK MED ATT KNYTA DET SAMH¤LLSEKONOMISKA R¥DET TILL +ONJUNKTURINSTITUTET ¤R VIDARE ATT DET KAN F¶RSV¥RA +ONJUNKTURINSTITUTETS ANDRA ARBETSUPPGIFTER T EX ATT UTARBETA DE PROGNOSER R¶RANDE BL A L¶NEUTVECKLINGEN SOM INSTITUTET G¶R ¥T REGERINGEN %NLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING INNEB¤R DETTA SAMMANTAGET ATT F¶RDELARNA MED ATT KNYTA DET SAMH¤LLSEKONOMISKA R¥DET TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ¶VERV¤GER 
  
 %XPERTR¥DET F¶R AVTALSFR¥GOR  
 F¶RESLOGS FUNGERA SOM ETT FORUM F¶R L¶PANDE DIALOG MELLAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  OCH ARBETSMARKNADENS PARTER ANG¥ENDE UTVECKLINGEN P¥ ARBETSMARKNADEN %NLIGT F¶RSLAGET B¶R R¥DETS SAMMANS¤TTNING BEST¥ AV ETT TJUGOTAL F¶RHANDLINGSANSVARIGA HOS DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA OCH MEDVERKA TILL ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HAR GOD K¤NNEDOM OM UTVECKLINGSTENDENSER P¥ ARBETSMARKNADEN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Hansen F¶RSLAGET S¶KA BED¶MA KONFLIKTRISKEN INOM OLIKA DELAR AV ARBETSMARKNADEN F¶R ATT P¥ ETT TIDIGT STADIUM KUNNA ERBJUDA PARTERNA BIST¥ND I F¶RHANDLINGAR OCH D¤RMED MINSKA RISKEN F¶R ¶PPNA KONFLIKTER $Miller ATT DET SKULLE ING¥ I UPPGIFTERNA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 ATT Frey OM GODA EXEMPEL P¥ FORMER F¶R SAMVERKAN MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER 
 LERTALET REMISSINSTANSER HAR INTE KOMMENTERAT F¶RSLAGET OM ATT INR¤TTA ETT EXPERTR¥D F¶R AVTALSFR¥GOR ACKEN George ATT DET KAN VARA ¤NDAM¥LSENLIGT ATT KNYTA ETT EXPERTR¥D F¶R AVTALSF¶RHANDLINGAR TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  3! OCH 6) ¤R SOM FRAMG¥R Allen TILL ALLA TRE F¶RESLAGNA EXPERTR¥D ,/ HAR F¶RESLAGIT ATT %XPERTR¥DET F¶R AVTALSFR¥GOR ¤VEN B¶R HA I UPPGIFT ATT TOLKA OCH UTV¤RDERA VIKTIGA AVTAL MED BETYDELSE F¶R DEN ¶VRIGA ARBETSMARKNADEN VILKET ENLIGT UTREDNINGENS F¶RSLAG I DELBET¤NKANDET SKULLE LIGGA P¥ EXPERTR¥DET F¶R L¶NESTATISTIK 5TREDNINGEN MENAR ATT B¥DA EXPERTR¥DEN B¶R BEHANDLA FR¥GOR OM ATT TOLKA OCH UTV¤RDERA AVTAL MEN UTIFR¥N SKILDA FR¥GEST¤LLNINGAR !RBETSS¤TTET KOMMER ATT SKILJA SIG ¥T MELLAN EXPERTR¥DEN FR¤MST BEROENDE P¥ ATT R¥DEN F¶RV¤NTAS Compton SAMMANS¤TTNING 
 %XPERTR¥DET F¶R AVTALSFR¥GOR B¶R ENLIGT UTREDNINGENS MENING VARA ETT FORUM F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT F¶LJA UTVECKLINGEN ¤VEN P¥ DE DELAR AV ARBETSMARKNADEN D¤R PARTERNA HAR TR¤FFAT AVTAL OM F¶RHANDLINGSORDNINGAR OCH KONFLIKTL¶SNING  
 -ED 
  EXPERTR¥DET F¶R AVTALSFR¥GOR B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KUNNA DISKUTERA F¶RUTS¤TTNINGARNA INF¶R EN AVTALSR¶RELSE OCH SONDERA OM PARTERNA KAN ENAS OM N¥GON FORM AV SAMORDNING AV AVTALSF¶RHANDLINGARNA 
 ¶RSLAGET ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL HA TV¥ HUVUDUPPGIFTER  
 DEN ENA ATT MEDLA OCH DEN ANDRA ATT VERKA F¶R EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING HAR KRITISERATS I FLERA REMISSVAR $EN ANDRA ARBETSUPPGIFTEN G¥R UT¶VER DE UPPGIFTER SOM F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN HAR IDAG 5TREDNINGEN MENAR ATT DIREKTIVEN INNEB¤R ATT  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
  SKALL HA ST¶RRE UPPGIFTER RESURSER OCH BEFOGENHETER ¤N DEN NUVARANDE F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN OCH ATT SYFTET SKALL VARA ATT F¶RB¤TTRA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING 
  
 5TREDNINGEN KONSTATERAR I DELBET¤NKANDET ATT INSTITUTET INTE SKALL VARA ETT ORGAN F¶R STATLIG INKOMSTPOLITIK 4ROTS DET HAR S¥DANA FARH¥GOR FRAMF¶RTS I REMISSYTTRANDENA $ET FINNS D¤RF¶R ANLEDNING ATT S¶KA PRECISERA SYFTET MED  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  ANDRA UPPGIFT ATT VERKA F¶R EN Bender L¶NEBILDNING %NLIGT DIREKTIVEN SKALL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Brewer DE Johnson I F¶RHANDLINGARNA $ET B¶R ENLIGT UTREDNINGEN TOLKAS S¥ ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL VERKA F¶R EN Bender L¶NEBILDNING GENOM ATT AGERA S¥ ATT DET UNDERL¤TTAR F¶R PARTERNA ATT TA SAMH¤LLSEKONOMISKA H¤NSYN $ET B¶R SKE S¤RSKILT GENOM ATT INSTITUTET P¥ ETT TIDIGT STADIUM INFORMERAR SIG OM TIDSPLANER OCH YRKANDEN INF¶R KOMMANDE F¶RHANDLINGAR VERKAR F¶R SAMORDNADE 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 TIDSPLANER F¶R F¶RHANDLINGAR RESPEKTIVE SAMORDNADE AVTALSPERIODER SAMT ¶VERL¤GGER MED PARTERNA OM DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R F¶RHANDLINGARNA Smith MED DENNA INNEB¶RD B¶R F¶RAS IN I  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  INSTRUKTION 
 ) DELBET¤NKANDET L¤MNADE UTREDNINGEN ETT F¶RSLAG TILL INSTRUKTION F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  %FTERSOM INSTITUTETS UPPGIFTER OCH BEFOGENHETER UT VECKLAS I F¶RELIGGANDE BET¤NKANDE BEH¶VER DET TIDIGARE F¶RSLAGET TILL IN STRUKTION KOMPLETTERAS ¤VEN I ANDRA AVSEENDEN ¤N DET SOM R¶R UPPGIFTEN ATT VERKA F¶R EN Bender L¶NEBILDNING %TT NYTT F¶RSLAG TILL INSTRUKTION ING¥R S¥LEDES BLAND F¶RFATTNINGSF¶RSLAGEN ) INSTRUKTIONEN ANGES ATT INSTITUTET AKTIVT SKALL MEDVERKA TILL ATT L¶SA ARBETSTVISTER OCH MEDVERKA TILL ATT PARTERNA AVST¥R FR¥N ATT ANV¤NDA STRIDS¥TG¤RDER $ET SKALL VARA  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  UPPGIFT ATT S¤KERST¤LLA TILLG¥NGEN P¥ KOMPETENTA MEDLARE SKILJEM¤N OCH ANDRA UTOMST¥ENDE PERSONER SOM KAN MEDVERKA TILL L¶SNING AV INTRESSETVISTER )NSTRUKTIONEN ANGER OCKS¥ ATT INSTITUTET SKALL HA EN GOD ¶VERBLICK ¶VER F¶RH¥LLANDEN P¥ ARBETSMARKNADEN SAMMANST¤LLA OCH TOLKA STATISTIK SAMMANST¤LLA OCH ANALYSERA TR¤FFADE KOLLEKTIVAVTAL F¶LJA F¶RH¥LLANDENA P¥ ARBETSMARKNADEN I 3VERIGE OCH I OMV¤RLDEN S¤RSKILT I %UROPA OCH HA ERFORDERLIG KOMPETENS I J¤MST¤LLDHETSFR¥GOR 6IDARE ANGES ATT INSTITUTET ¥RLIGEN SKALL PRESENTERA VISSA RAPPORTER $¤RUT¶VER ING¥R BEST¤MMELSER SOM R¶R MYNDIGHETENS STYRELSE LEDNING EXPERTR¥D OCH SKILJEN¤MND SAMT VERKSF¶RORDNINGENS TILL¤MPNING 3LUTLIGEN ANGES ATT BESLUT I FR¥GOR SOM R¶R MEDLING MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER INTE F¥R ¶VERKLAGAS 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R Frost DEN JANUARI ¥R  
 $ET ¤R ENLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING L¤MPLIGT ATT Taylor I GOD TID F¶RE N¤STA AVTALSR¶RELSE (UVUDDELEN AV AVTALEN G¥R UT I B¶RJAN AV ¥R  
  
 MEN DET FINNS DOCK EN M¶JLIGHET ATT S¤GA UPP VISSA AVTAL REDAN UNDER ¥R 
 3AMTIDIGT ¤R DET VIKTIGT ATT TILLR¤CKLIGT MED TID AVS¤TTS F¶R REMISSBEHANDLING OCH BEHANDLING I RIKSDAGEN S¥ ATT BESLUTET BLIR V¤L F¶RANKRAT OCH HAR F¶RUTS¤TTNINGAR ATT BEST¥ Howard MANDATPERIODER 
 5TREDNINGEN HAR INTE ANSETT ATT DET ING¥R I UPPDRAGET ATT TA ST¤LLNING TILL FR¥GOR SOM R¶R STRIDS¥TG¤RDER OCH SAMH¤LLSFARLIGHET ELLER SOM HAR SAMBAND MED BEREDSKAPSFR¥GOR 
  
 7.3 
  
 Agera tidigt 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 - 
  
 BEFOGENHET ATT P¥ ETT TIDIGT STADIUM KALLA PARTER TILL ¶VERL¤GGNINGAR BL A F¶R ATT INFORMERA SIG OM TIDSPLANER OCH YRKANDEN INF¶R KOMMANDE F¶RHANDLINGAR 
  
 - 
  
 TILL UPPGIFT ATT P¥ ETT TIDIGT STADIUM ¶VERV¤GA K¶RSCHEMA F¶R F¶RHANDLINGAR OCH SAMORDNING AV AVTALSPERIODER 
  
 - 
  
 TILL UPPGIFT ATT SAMR¥DA MED PARTERNA OM DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R Merritt 
  
 - 
  
 TILL UPPGIFT ATT ERBJUDA PARTER SOM S¥ ¶NSKAR MEDLARE F¶RHANDLINGSLEDARE ELLER ANNAN EXPERTMEDVERKAN 
  
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 %NLIGT DIREKTIVEN B¶R UTREDAREN L¤MNA F¶RSLAG OM MEDLARENS ROLL OCH BEFOGENHETER INOM DE AVTALSOMR¥DEN D¤R PARTERNA INTE Moore HAND F¶RM¥R ENAS OM ¤NDRADE F¶RHANDLINGSFORMER 6IDARE ANGES I DIREKTIVEN ATT DET ¤R ANGEL¤GET ATT PARTERNA Phillips S¥ ATT NYTT AVTAL KAN TR¤FFAS INNAN DET Williamson L¶PT UT ¶R ATT FR¤MJA DETTA B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ENLIGT DIREKTIVEN GES BEFOGENHET ATT I SAMR¥D MED PARTERNA S¤KERST¤LLA ATT EN S¥DAN TIDSPLANERING SAMT ORDNING F¶R F¶RHANDLING OCH TVISTEL¶SNING KOMMER TILL ST¥ND MELLAN PARTERNA %N TIDSPLAN KAN ¤VEN GE  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ST¶RRE M¶JLIGHETER ATT I GOD TID IDENTIFIERA PRINCIPIELLA TVISTEFR¥GOR MELLAN PARTERNA !V INTRESSE I DET SAMMANHANGET ¤R )NDUSTRIAVTALET D¤R PARTERNA HAR FASTST¤LLT S¥DANA TIDSPLANER 
 0ARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN HAR Whitney SOM BER¶R DENNA FR¥GA %XEMPELVIS HAR ,/ F¶RESLAGIT ATT F¶RLIKNINGSMANNEN I GOD TID F¶RE EN AVTALSR¶RELSE I SAMR¥D MED PARTERNA SKALL UPPR¤TTA EN TIDS OCH AKTIVITETSPLAN F¶R DEN KOMMANDE AVTALSR¶RELSEN OCH D¥ S¤RSKILT KARTL¤GGA VILKA PROBLEM OCH KRAV P¥ F¶R¤NDRINGAR I G¤LLANDE AVTAL SOM PARTERNA REDAN KAN SE 3! HAR Fritz AVTALSF¶RHANDLINGARNA B¶R KONCENTRERAS P¥ ETT S¥ BEGR¤NSAT ANTAL FR¥GOR SOM M¶JLIGT ¶RHANDLINGSMETODER OCH RUTINER B¶R D¤RF¶R UTFORMAS S¥ ATT PARTERNA UNDER AVTALSPERIODEN GEMENSAMT BEST¤MMER DE TVISTEFR¥GOR SOM SKALL PRIORITERAS I KOMMANDE F¶RHANDLINGAR OCH ATT DESSA BLIR V¤L F¶RBEREDDA 
 %NLIGT NU G¤LLANDE g I  
 -", 
  SKALL F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN F¶LJA UTVECKLINGEN P¥ ARBETSMARKNADEN /M EXPEDITIONEN HAR F¥TT K¤NNEDOM OM ARBETSTVIST SOM HOTAR ELLER REDAN HAR MEDF¶RT STRIDS¥T G¤RD SKALL DEN UTSE F¶RLIKNINGSMAN ATT MEDLA I TVISTEN N¤R MEDVERKAN AV F¶RLIKNINGSMAN KAN ANSES ¤GNAD ATT FR¤MJA EN L¶SNING AV DENNA $¤REMOT FINNS DET INTE ST¶D I  
 -", 
  F¶R ATT 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN P¥ ETT MER AKTIVT S¤TT SKULLE KUNNA VERKA P¥ ETT TIDIGT STADIUM F¶R ATT Carr MEDVERKA I AVTALSF¶RHANDLINGARNA Hardy S¤TT SOM DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA Wolf OMR¥DE HAR GJORT I ¥RS AVTALSF¶RHANDLINGAR 
 5TREDNINGEN MENAR ATT DET FINNS SK¤L F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT AGERA TIDIGARE OCH P¥ FLER S¤TT ¤N VAD SOM LIGGER INOM F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONENS UPPGIFTER $ET F¶REBYGGANDE ARBETET TJ¤NAR FLERA SYFTEN $ET KAN BIDRA TILL ATT SKAPA F¶RV¤NTNINGAR OCH SAMSYN OM UTFALL I DEN KOMMANDE AVTALSR¶RELSEN SOM ¤R F¶RENLIGA MED DE SAMH¤LLSEKONOMISKA M¥LEN OM ¶KAD TILLV¤XT OCH SYSSELS¤TTNING SAMT FALLANDE ARBETSL¶SHET $ET KAN OCKS¥ BIDRA TILL ATT PARTERNA FASTST¤LLER TIDSPLANER F¶R F¶RHANDLINGARNA SOM GAGNAR ETT RIMLIGT UTFALL 3LUTLIGEN KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  GENOM ATT TIDIGT TA KONTAKT MED PARTER INOM ETT AVTALSOMR¥DE BIDRA TILL ATT L¶SA BESV¤RLIGA TVISTEFR¥GOR T EX GENOM ATT ERBJUDA F¶RHANDLINGSLEDARE MEDLARE ELLER ANNAN EXPERTMEDVERKAN 
  
 -¶JLIGHETEN 
  F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT AGERA TIDIGT KAN HA EN POSITIV EFFEKT Medina $ET ¤R BRA F¶R ARBETSFREDEN OM Reynolds F¶RS Jenkins $ET KAN DOCK VARA Zimmerman ATT P¥ EGEN HAND SKAPA TILLR¤CKLIGT TRYCK I F¶RHANDLINGARNA N¤R DET ¤R L¥NG TID KVAR TILL DESS ATT DET G¥R ATT S¤TTA KRAFT BAKOM YRKANDENA GENOM ATT VARSLA OM STRIDS¥TG¤RDER (¤R KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HJ¤LPA TILL ATT F¥ IG¥NG F¶RHANDLINGARNA GENOM ATT FR¥GA EFTER TIDSPLANER OCH PARTERNAS YRKANDEN 'ENOM ATT TIDSPLANER OCH YRKANDEN L¤GGS P¥ BORDET MINSKAR OS¤KERHETEN I F¶RHANDLINGARNA VILKET OCKS¥ UNDERL¤TTAR F¶R PARTERNA ATT KOMMA FRAM TILL AVTAL ¶RSLAGET HAR OCKS¥ F¥TT ST¶D AV FLERA AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR Moore OM BED¶MNINGARNA AV HUR STOR EFFEKT DET KAN GE VARIERAR 
 3TATSVETAREN .ILS %LVANDER ANSER ATT MEDLARNA B¶R GES BEFOGENHET ATT I SAMR¥D MED PARTERNA S¤KERST¤LLA ATT EN S¥DAN TIDSPLANERING SAMT ORDNING F¶R F¶RHANDLINGAR OCH TVISTEL¶SNING KOMMER TILL ST¥ND I SAMARBETE MELLAN PARTERNA SOM FR¤MJAR ATT NYA AVTAL TR¤FFAS INNAN DE Williamson G¥TT UT )NDUSTRIAVTALETS OPARTISKE ORDF¶RANDE ¤R ENLIGT %LVANDER DEN VIKTIGASTE INNOVATIONEN BLAND ARBETSMARKNADSPARTERNAS INITIATIV TILL F¶RB¤TTRINGAR $EN OPARTISKE ORDF¶RANDEN KAN TR¤DA IN P¥ ETT TIDIGT STADIUM OCH AKTIVT VERKA F¶R EN FREDLIG UPPG¶RELSE )NDUSTRIAVTALETS PARTER HAR ENLIGT %LVANDER VIDAREUTVECKLAT DEN INFORMELLA F¶RST¤RKNING AV F¶RLIKNINGSMANNAINSTITUTET SOM HAR SKETT UNDER SENARE ¥R ,AGEN B¶R GENOM ALLM¤NT H¥LLNA FORMULERINGAR ERBJUDA S¥DANA L¶SNINGAR SOM SKALL VARA DISPOSITIVA I F¶RH¥LLANDE TILL KOLLEKTIVAVTALSL¶SNINGAR 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA FLERA BEFOGENHETER OCH UPPGIFTER ATT AGERA TIDIGT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA BEFOGENHET ATT P¥ ETT TIDIGT STADIUM KALLA PARTER TILL ¶VERL¤GGNINGAR BL A F¶R ATT INFORMERA SIG OM TIDSPLANER INF¶R KOMMANDE F¶RHANDLINGAR OCH VILKA YRKANDEN SOM HAR ELLER KOMMER ATT PRESENTERAS TILL UPPGIFT ATT P¥ ETT TIDIGT STADIUM ¶VERV¤GA K¶RSCHEMA F¶R F¶RHANDLINGAR OCH SAMORDNING AV AVTALSPERIODER TILL UPPGIFT ATT SAMR¥DA MED PARTERNA OM DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R F¶RHANDLINGARNA BASERADE Tyler OM L¶NEUTVECKLING M M OCH SAMH¤LLSEKONOMI SAMT TILL UPPGIFT ATT ERBJUDA PARTER SOM S¥ ¶NSKAR F¶RHANDLINGSLEDARE MEDLARE ELLER ANNAN EXPERTMEDVERKAN 
 $ET F¶RSTA F¶RSLAGET SYFTAR BL A TILL ATT STIMULERA PARTERNA ATT KOMMA I G¥NG MED SINA F¶RHANDLINGAR I S¥ GOD TID ATT NYA AVTAL KAN TR¤FFAS INNAN DE Williamson L¶PT UT ¶RSLAGET G¶R OCKS¥ ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Davis ¶VERBLICK AV PARTERNAS F¶RBEREDELSER INF¶R AVTALSF¶RHANDLINGARNA VILKET UNDERL¤TTAR  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  Mitchell 'ENOM ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶RESL¥S Simmons ATT KALLA PARTER P¥ HELA ARBETSMARKNADEN ¤VEN S¥DANA SOM HAR KOLLEKTIVAVTAL OM ANNAN F¶RHANDLINGSORDNING F¥R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  EN F¶RST¤RKT ST¤LLNING 
 "EFOGENHETEN ATT KALLA PARTERNA TILL ¶VERL¤GGNINGAR B¶R EMELLERTID TILL¤MPAS MED URSKILJNING !LLA AVTALSOMR¥DEN BEH¶VER INTE T¤CKAS OCH IBLAND FINNS DET B¤TTRE S¤TT ATT INFORMERA SIG $ET ¤R OCKS¥ VIKTIGT ATT RESPEKTERA VAD PARTERNA ANSER SIG KUNNA INFORMERA OM P¥ OLIKA STADIER Mullen I F¶RHANDLINGARNA 
 $ET ANDRA F¶RSLAGET SYFTAR TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL KUNNA VERKA F¶R ETT K¶RSCHEMA F¶R F¶RHANDLINGARNA OCH EN SAMORDNING AV AVTALSPERIODERNA OM S¥ BED¶MS M¶JLIGT OCH L¤MPLIGT $ETTA Hammond N¤RMARE I AVSNITT 3AMORDNING AV TIDSPLANER 'ENOM BEFOGENHETEN ATT KALLA PARTERNA TILL ¶VERL¤GGNINGAR P¥ ETT TIDIGT STADIUM ¶PPNAS F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT F¥ INFORMATION F¶R ATT BED¶MA BEHOVET AV ATT S¶KA P¥VERKA PARTERNA ATT KOMMA ¶VERENS OM ETT K¶RSCHEMA RESPEKTIVE ATT SAMORDNA AVTALSPERIODERNA 6IDARE GES DET TILLF¤LLE F¶R INSTITUTET ATT H¶RA OM PARTERNA ¤R INTRESSERADE AV ATT EN SAMORDNING KOMMER TILL ST¥ND 
 $ET TREDJE F¶RSLAGET SYFTAR TILL ATT SKAPA EN SAMSYN OM DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R F¶RHANDLINGARNA %TT UNDERLAG F¶R DESSA DISKUSSIONER ¤R DE RAPPORTER OM L¶NEUTVECKLING M M OCH SAMH¤LLSEKONOMI SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R SKALL PUBLICERAS ¥RLIGEN VILKET UTVECKLAS I AVSNITT 2APPORTER OM L¶NEUTVECKLING M M OCH SAMH¤LLSEKONOMI 'ENOM ATT AGERA TIDIGT KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  P¥VERKA DET BESLUTSUNDERLAG SOM KOMMER ATT LIGGA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 TILL GRUND F¶R PARTERNAS YRKANDEN I EN KOMMANDE AVTALSR¶RELSE ¶RV¤NTNINGAR OM DEN SAMH¤LLSEKONOMISKA UTVECKLINGEN SPELAR EN V¤SENTLIG ROLL N¤R PARTERNA FASTST¤LLER SINA YRKANDEN %N SAMSYN I DESSA FR¥GOR UNDERL¤TTAR F¶RHANDLINGARNA 
 $ET FJ¤RDE F¶RSLAGET SYFTAR TILL ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL F¥ EN MER F¶REBYGGANDE OCH ST¶DJANDE ROLL 'ENOM ATT ERBJUDA PARTER SOM S¥ ¶NSKAR MEDLARE F¶RHANDLINGSLEDARE ELLER ANNAN EXPERTMEDVERKAN KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  BIST¥ PARTERNA I F¶RHANDLINGSARBETET $¤RMED KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  OCKS¥ STIMULERA PARTERNA ATT INTENSIFIERA F¶RHANDLINGARNA I GOD TID INNAN AVTALEN L¶PER UT VILKET MINSKAR RISKEN F¶R KONFLIKTER $E PERSONER SOM  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ST¤LLER TILL F¶RFOGANDE B¶R HA GOD KUNSKAP OM ALTERNATIVA AVTALSL¶SNINGAR OCH KUNNA BIDRA MED KONSTRUKTIVA ID©ER TILL ATT HITTA L¶SNINGAR P¥ PARTERNAS PROBLEM 
  
 -", 
  B¶R ¤NDRAS S¥ ATT DET FRAMG¥R ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Dunlap VERKA F¶R EN Bender L¶NEBILDNING $E UPPGIFTER I DETTA SYFTE SOM N¤MNS OVAN B¶R EMELLERTID F¶RAS IN I  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  INSTRUKTION INTE I SJ¤LVA LAGTEXTEN 6IDARE F¶RESL¥S ATT g  
 -", 
  ¤NDRAS S¥ ATT DET FRAMG¥R ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KAN KALLA PARTER TILL ¶VERL¤GGNINGAR F¶R ATT INFORMERA SIG OM KOMMANDE ELLER P¥G¥ENDE AVTALSF¶RHANDLINGAR OCH ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  EFTER SAMTYCKE FR¥N BER¶RDA PARTER KAN ST¤LLA EN F¶RHANDLINGSLEDARE TILL PARTERNAS F¶RFOGANDE ELLER UTSE EN ELLER FLERA MEDLARE  
 -EDLINGSIN 
  STITUTET B¶R HA M¶JLIGHET ATT VITESF¶REL¤GGA EN PART SOM INTE RESPEKTERAR EN KALLELSE 0ARTERNA B¶R DOCK SJ¤LVA KUNNA V¤LJA VILKEN INFORMATION DE ¤R BEREDDA ATT Krause 
  
 "EHOVET AV ATT FINNA FORMER F¶R ATT NYA AVTAL SLUTS INNAN DE Randolph UPPM¤RKSAMMATS AV TIDIGARE UTREDNINGAR ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN LADE I SITT BET¤NKANDE 3/5  
  
 FRAM F¶RSLAG OM ¤NDRINGAR I  
 -", 
  VILKA BL A INNEBAR ATT EN RIKSMEDLARE SKULLE INR¤TTAS %TT AV DE PROBLEM SOM L¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN ¶VERV¤GDE VAR HUR MAN SKULLE UTFORMA F¶RHANDLINGSREGLER F¶R ATT PARTERNA I ST¶RRE UTSTR¤CKNING SKULLE KUNNA TR¤FFA NYA AVTAL I ANSLUTNING TILL ATT DE Moreno UT Cameron DOCK INTE N¥GON L¶SNING I UTREDNINGEN 
 ¶RH¥LLANDENA I ANDRA L¤NDER SER V¤LDIGT OLIKA UT ) $ANMARK SVARAR PARTERNA F¶R SAMVERKAN $ET SKER T EX GENOM ATT HUVUDORGANISATIONERNA I DEN PRIVATA SEKTORN ¶VERENSKOMMER OM RIKTLINJER F¶R F¶RHANDLINGARNA S K K¶RPLANER )NOM DEN PRIVATA SEKTORN HAR F¶RHANDLINGARNA Rodriguez OMR¥DE STOR BETYDELSE F¶R L¶NEUTVECKLINGEN 'ENOM PRINCIPEN OM SAMMANL¤GGNING F¶RHINDRAS 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 ATT MINDRE ORGANISATIONER KAN ANV¤NDA KONFLIKTVAPNET F¶R ATT Moore HAND DRIVA IGENOM V¤SENTLIGT B¤TTRE VILLKOR ¤N ¶VRIGA PARTER 
 6ISSA L¤NDER HAR Torres SOM ¤GNAR EN STOR DEL AV SIN TID ¥T F¶REBYGGANDE ¥TG¤RDER %XEMPEL Henderson S¥DANA L¤NDER ¤R 3TORBRITANNIEN )RLAND OCH 53! %N VIKTIG UPPGIFT I DESSA L¤NDER ¤R ATT UTVECKLA FORMER F¶R KONFLIKTL¶SNING P¥ DE ENSKILDA ARBETSPLATSERNA ) 
 .EDERL¤NDERNA OCH  
 –STERRIKE 
  SKER SAMVERKAN Conley I SAMBAND MED TREPARTSSAMVERKAN ) INLAND F¶REKOMMER RELATIVT OFTA SAMVERKAN INOM RAMEN F¶R INKOMSTPOLITISKA UPPG¶RELSER 
 .¤RMARE OM F¶RSLAGETS UTFORMNING 
 I de uppgifter som berör normbildning och samordning av förhandlingarna bör, enligt utredningen, expertråden involveras. Expertrådet för lönesta- tistik bör ha till uppgift att bedöma utfallet av föregående avtalsrörelse. Expertrådet för samhällsekonomi bör ha till uppgift att diskutera de sam- hällsekonomiska rapporter, som Medlingsinstitutet beställer av utomstå- ende institut. Expertrådet för avtalsförhandlingar bör ha till uppgift att utvärdera föregående avtalsrörelse och diskutera vilka slutsatser, som bör dras för de kommande förhandlingarna mot bakgrund av bedömningar av utvecklingen av samhällsekonomin, utvecklingen på arbetsmarknaden i Sverige och omvärlden och annat, som kan vara av betydelse för förhand- lingarna. Vidare bör expertrådet för avtalsförhandlingar diskutera kör- planer för de kommande förhandlingarna. De tidpunkter, som anges i Industriavtalet, kan vara lämpliga riktmärken för Medlingsinstitutet. Enligt Industriavtalet skall förhandlingarna inledas tre månader före utlöpnings- dagen genom att parterna framställer sina krav. En månad före utlöpnings- dagen skall parterna biträdas av en opartisk ordförande, som på eget initiativ skall inträda i förhandlingarna och efter egen bedömning inom förhandlingsavtalets ram vidta de åtgärder som behövs för att slutföra 
 förhandlingarna i rätt tid. 
 'ENOM ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  TIDIGT INLEDER SAMTAL MED PARTERNA INOM ETT AVTALSOMR¥DE FR¤MJAS ATT NYA AVTAL TR¤FFAS INNAN DE Williamson L¶PT UT $ET KAN OCKS¥ H¶JA KVALITETEN I F¶RHANDLINGARNA GENOM ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Richardson STADIUM KOMMER ATT EFTERH¶RA PARTERNAS YRKANDEN OCH RESONERA MED PARTERNA HUR MAN L¤MPLIGEN G¥R TILL V¤GA F¶R ATT BEHANDLA YRKANDENA ) DET FALL PARTERNA ¤ND¥ INTE LYCKAS MED F¶RESATSEN ATT KOMMA FRAM TILL ETT NYTT AVTAL UTAN VARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER KOMMER MEDLARNA ATT VARA B¤TTRE F¶RBEREDD ATT L¤GGA ETT V¤L UTFORMAT AVTALSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 $ET KAN INTE BORTSES FR¥N RISKEN ATT PARTERNA TAR MINDRE ANSVAR OM  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  G¥R IN P¥ ETT TIDIGT STADIUM $ET ¤R D¤RF¶R VIKTIGT ATT PARTERNA HAR M¶JLIGHET ATT EFTER ETT INLEDANDE SAMTAL AVST¥ FR¥N MEDVERKAN FR¥N  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  OCH FR¥N ATT DELTA I AKTIVITETER SOM ORDNAS AV INSTITUTET  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R RESPEKTERA DE ORDNINGAR SOM FINNS ENLIGT KOLLEKTIVAVTAL OCH INTE AGERA P¥ ETT S¤TT SOM KAN ST¶RA DESSA F¶RHANDLINGAR  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R INTE KUNNA UTSE MEDLARE ELLER F¶RHANDLINGSLEDARE TILL PARTER Flynn D¤R DET FINNS KOLLEKTIVAVTAL OM ETT MOTSVARANDE F¶RFARANDE $ET INLEDANDE SAMTALET B¶R DOCK VARA OBLIGATORISKT EFTERSOM DET ¤R VIKTIGT ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HAR EN ¶VERBLICK ¶VER Davis$E INLEDANDE KONTAKTERNA MED PARTERNA B¶R TAS AV RIKSMEDLAREN ELLER N¥GON AV DE ANDRA ANST¤LLDA MEDLARNA %FTER DENNA F¶RSTA SONDERANDE KONTAKT KAN PARTERNA BE OM BITR¤DE I F¶RHANDLINGEN ELLER I N¥GON DELF¶RHANDLING "ITR¤DET KAN SKE AV EN MEDLARE EN F¶RHANDLINGSLEDARE ELLER ANNAN EXPERT  
 -ED 
  EN F¶RHANDLINGSLEDARE AVSES EN PERSON SOM PARTERNA GER I UPPDRAG ATT LEDA Tucker ATT PARTERNA I SAMF¶RST¥ND SKALL S¶KA L¶SNINGAR P¥ FR¥GOR SOM ¤R AKTUELLA I F¶RHANDLINGARNA  
 -ED 
  EN MEDLARE AVSES EN PERSON SOM FR¤MST HAR TILL UPPGIFT ATT S¶KA ¶VERBRYGGA MOTS¤TTNINGAR MELLAN PARTERNA F¶R ATT Simpson ATT F¥ EN ¶VERENSKOMMELSE TILL ST¥ND UTAN STRIDS¥TG¤RDER $E BEFOGENHETER SOM MEDLARE F¶RSL¥S F¥ GENTEMOT PARTERNA ENLIGT F¶RSLAG OM ¤NDRING I  
 -", 
  TILLKOMMER INTE F¶RHANDLINGSLEDARE )NSTITUTET SKALL VIDARE HA R¤TT ATT NEKA ATT ST¤LLA MEDLARE ELLER F¶RHANDLINGSLEDARE TILL F¶RFOGANDE OM MAN INTE ANSER ATT DET ¤R MENINGSFULLT 
  
 -¶JLIGHETEN 
  ATT BIST¥ PARTERNA MED EN F¶RHANDLINGSLEDARE SOM OPARTISK ORDF¶RANDE HAR FUNNITS TIDIGARE ) DEN LAGSTIFTNING SOM G¤LLDE F¶RE  
 -", 
  FANNS EN BEST¤MMELSE OM M¶JLIGHET F¶R F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN ATT P¥ FRAMST¤LLNING AV PARTERNA UTSE L¤MPLIG PERSON ATT S¥SOM OPARTISK ORDF¶RANDE LEDA F¶RHANDLINGAR D¥ F¶RLIKNINGSMANS MEDVERKAN INTE KAN L¤MNAS ELLER ANSES INTE B¶RA P¥KALLAS %FTERSOM DEN M¶JLIGHETEN INTE HADE UTNYTTJATS Warren OCH Alexander AV OPARTISKA ORDF¶RANDE TILLGODOS¥GS GENOM ATT EN S¥DAN KALLADES IN OCH BEKOSTADES AV PARTERNA ANS¥G !RBETSR¤TTSKOMMITT©N SOM UTARBETADE F¶RSLAG TILL  
 -", 
  ATT DEN BEST¤M MELSEN SKULLE UTG¥ UR LAGSTIFTNINGEN 
 %NLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING INNEB¤R )NDUSTRIAVTALET ATT PARTERNA HAR PEKAT P¥ ETT BEHOV AV OPARTISKA ORDF¶RANDEN %RFARENHETERNA UNDER DEN F¶RSTA AVTALSR¶RELSEN VISAR ATT DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA HAR SPELAT EN VIKTIG ROLL VILKET MOTIVERAR ATT DET ¤VEN INOM DET STATLIGA SYSTEMET 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 B¶R FINNAS F¶RHANDLINGSLEDARE SOM ALTERNATIV TILL MEDLARE %N VIKTIG SKILLNAD F¶RELIGGER DOCK /PARTISK ORDF¶RANDE INOM )NDUSTRIAVTALET HAR L¥NGTG¥ENDE BEFOGENHETER MEDAN BEFOGENHETERNA I DET STATLIGA SYSTEMET F¶RESL¥S F¶RBEH¥LLAS MEDLARNA OCH  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
 7.4 
  
 Samordning av tidsplaner 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA BEFOGENHET ATT VERKA F¶R EN SAMORDNING AV TIDSPLANER F¶R KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR SAMT GILTIGHETSPERIODER F¶R KOLLEKTIVAVTAL 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 $IREKTIVEN ANGER ATT UTREDNINGEN SKALL ¶VERV¤GA OM AVTALSPROCESSEN TIDSM¤SSIGT KAN SAMORDNAS B¤TTRE OCH L¤MNA F¶RSLAG P¥ REGEL¤NDRINGAR SOM B¶R G¶RAS F¶R ATT ¥STADKOMMA DETTA 
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  N¤R DET ¤R L¤MPLIGT SKALL VERKA F¶R EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING AV Merritt F¶R EN SAMORDNING AV GILTIGHETSTIDER F¶R KOLLEKTIVAVTAL 3AMORDNINGEN BEH¶VER DOCK INTE INNEB¤RA ATT ALLA F¶RHANDLINGAR F¶RS PARALLELLT ELLER ATT ALLA AVTALSPERIODER ¤R LIKA L¥NGA OCH L¶PER UT P¥ SAMMA DATUM 
 $ET FINNS B¥DE F¶RDELAR OCH NACKDELAR MED EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING AV AVTALSPERIODERNA $EN FR¤MSTA F¶RDELEN MED EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING ¤R ATT DET UNDERL¤TTAR EN KOORDINERING AV INNEH¥LLET I AVTALEN OCH ATT DET UNDERL¤TTAR F¶R ORGANISATIONERNA ATT KOMMA ¶VERENS OM L¶NEAVTAL SOM ¤R F¶RENLIGA MED L¥G Perry ST¤RKER F¶RETAGENS KONKURRENSKRAFT OCH FR¤MJAR STIGANDE REALL¶NER ¶KANDE SYSSELS¤TTNING OCH FALLANDE ARBETSL¶SHET 3AMORDNING KAN VIDARE MINSKA RISKEN F¶R KONFLIKTER OCH F¶R ATT KONFLIKTSTARKA ORGANISATIONER F¥R AVTAL SOM INTE ACCEPTERAS AV ¶VRIGA ORGANISATIONER OCH SOM D¤RMED KOMMER ATT LIGGA TILL GRUND F¶R KOMPENSATIONSKRAV I LOKALA F¶RHANDLINGAR ELLER I N¤STA AVTALSR¶RELSE 2ISKEN F¶R ATT VERKSAMHETEN DRABBAS AV SYMPATI¥TG¤RDER MINSKAR OCKS¥ GENOM SAMORDNING 
 I flera andra länder är avtalsperioderna koordinerade mellan avtalsområ- dena. I Danmark är avtalen tvååriga, och på den privata sektorn löper i regel alla avtal ut samma år den 1 mars eller den 1 april. De flesta avtalen i Norge löper ut under andra kvartalet. Avtalen är i regel tvååriga men med möjlighet till ny central förhandling under det mellanliggande året. I Finland och Irland följer avtalsperioderna de inkomstpolitiska uppgörel- serna. I Tyskland sker avtalsförhandlingarna samordnat efter en informell 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 turordning som både innefattar avtalsparter och delstater. I Österrike fastställs ordningen för avtalsförhandlingarna i en särskild underkommitté i samverkanssystemet. Även i Nederländerna sker en samordning och avtalsperioderna är i regel ett- eller tvååriga. Inte i något land är emellertid avtalsperioderna reglerade i lag. Koordineringen bygger i stället på tradi- 
 tion. 
 $ET FINNS ¤VEN NACKDELAR MED EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING $ET KAN F¶RSV¥RA F¶R PARTERNA ATT L¶SA S¤RSKILT BESV¤RLIGA FR¥GOR SOM KR¤VER EN AVVIKANDE AVTALSPERIOD $ET KAN OCKS¥ LEDA TILL INFLEXIBLA OCH SAMMANPRESSADE L¶NESTRUKTURER %N ANNAN NACKDEL KAN VARA OM SAMORDNINGEN ¤R S¥ STEL ATT ALLA AVTAL L¶PER UT P¥ SAMMA DATUM $¥ KAN DET BLI SV¥RT ATT KLARA UT VEM SOM SKALL G¥ UT F¶RST I N¤STA AVTALSR¶RELSE ) $ANMARK D¤R MAN I PRINCIP HAR GEMENSAMMA UTL¶PNINGSDATUM F¶R ALLA AVTAL P¥ DEN PRIVATA SEKTORN HAR PARTERNA I REGEL ACCEPTERAT ATT VERKSTADSINDUSTRIN SKALL VARA L¶NELEDANDE I DEN MENINGEN ATT F¶RHANDLINGARNA F¶RST AVSLUTAS INOM DET OMR¥DET %N KONSEKVENS AV DE GEMENSAMMA UTL¶PNINGSDATUMEN I $ANMARK ¤R DOCK ATT SAMTLIGA ORGANISATIONER VARSLAR OM STRIDS¥TG¤RDER FR¥N DET DATUM AVTALEN L¶PER UT OAVSETT OM F¶RHANDLINGAR HAR INLETTS ELLER INTE P¥ ALLA AVTALSOMR¥DEN 
 $ET G¥R INTE ATT UTIFR¥N TILLG¤NGLIG FORSKNING DRA N¥GRA S¤KRA SLUTSATSER OM HURUVIDA SAMORDNING AV AVTALSPERIODER ¤R EN F¶RDEL ELLER INTE F¶R DEN SAMH¤LLSEKONOMISKA UTVECKLINGEN LERA AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN ANLITAT FRAMH¥LLER EMELLERTID ATT DET KAN FINNAS F¶RDELAR MED EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING .¥GRA FORSKARE MENADE ATT EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING ¤R BRA OM DET LEDER TILL INNEH¥LLSLIG SAMORDNING MEN ATT DET ANNARS RISKERAR ATT LEDA TILL H¶GRE NOMINELLA L¶NER %TT ALTERNATIV SOM OCKS¥ SKULLE FUNGERA ¤R EN MYCKET STOR SPRIDNING AV AVTALSPERIODERNA 
 $ET ¤R INTE M¶JLIGT ATT LAGSTIFTA OM FASTA AVTALSPERIODER %TT S¥DANT F¶RSLAG ¤R OF¶RENLIGT MED REGERINGSFORMEN OCH MED INTERNATIONELLA KONVENTIONER $ET SKULLE INSKR¤NKA AVTALSFRIHETEN ALLTF¶R MYCKET %N SAMORDNING F¶RUTS¤TTER D¤RMED ATT DEN ¥STADKOMS Sellers V¤G $ET ¤R DOCK INTE ALLA PARTER P¥ ARBETSMARKNADEN SOM ¶NSKAR EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING RAMF¶RALLT KAN DET VARA SV¥RT ATT F¥NGA IN S¥DANA GRUPPER SOM HAR ST¶RRE KRAV P¥ L¶NE¶KNINGAR ¤N ¶VRIGA 6ISSA F¶RBUND KAN VARA OROLIGA F¶R ATT BLI ¶VERK¶RDA AV ANDRA F¶RBUND OM Reynolds F¶RS PARALLELLT 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 ¶RSLAGETS N¤RMARE INNEB¶RD 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R SOM N¤MNTS HA I UPPGIFT ATT VERKA F¶R EN SAMORDNING AV TIDSPLANER F¶R KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR OCH AV GILTIGHETSPERIODER F¶R KOLLEKTIVAVTAL )NSTITUTET B¶R TILL DEN ¤NDEN SAMR¥DA MED PARTERNA INF¶R EN AVTALSR¶RELSE F¶R ATT DISKUTERA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R SAMORDNING 3AMTALEN KAN G¤LLA HUR SAMORDNINGEN SKULLE KUNNA UTFORMAS HUR L¥NG DEN KOMMANDE AVTALSPERIODEN B¶R VARA I VILKEN ORDNING AVTALEN B¶R F¶RHANDLAS FRAM OCH VILKA F¶RUTS¤TTNINGAR DET FINNS ATT N¥ EN SAMSYN MELLAN PARTERNA OM EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING /M SAMTALEN MED PARTERNA LEDER FRAM TILL EN GEMENSAM K¶RPLAN B¶R DETTA BEAKTAS I MEDLINGSARBETET OCH I EVENTUELLA MEDLARBUD /M DET INTE FINNS N¥GON GEMENSAM SYN B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ¤ND¥ PR¶VA OM DET FINNS ANLEDNING F¶R INSTITUTET ATT S¶KA P¥VERKA PARTERNA I N¥GON SPECIELL RIKTNING OCH OM EVENTUELLA MEDLINGSBUD B¶R KONSTRUERAS F¶R ATT Huber SAMORDNING I N¤STA AVTALSR¶RELSE 
 Samordningen bör syfta till att avtalen förhandlas i en ordning som underlättar för parterna att komma överens om avtal, som är förenliga med de samhällsekonomiska målsättningarna. Målet bör inte vara att alla avtalsområden skall förhandlas samtidigt och ha exakt samma avtalspe- riod. I stället bör eftersträvas att det första avtalet, som sluts avser något avtalsområde inom den konkurrensutsatta sektorn, och som inte har en betydande arbetskraftsbrist. Den offentliga sektorn bör slutförhandla sina avtal när flertalet områden på den privata sektorn har slutit avtal. Med en samordning kan parterna komma överens om att vissa mer komplicerade förhandlingar bör slutföras först när flertalet övriga avtalsområden redan 
 är klara. Det förekommer att vissa större frågor inom ett avtalsområde kan fordra en annan avtalsperiod än vad som har etablerats på den övriga arbetsmarknaden. Ambitionerna när det gäller samordning bör i dessa fall 
 underordnas behovet av att få en bra lösning på en sakfråga. 
 %N GOD SAMORDNING AV EN AVTALSR¶RELSE UNDERL¤TTAR SAMORDNING ¤VEN I N¤STA AVTALSR¶RELSE $ET ¤R EN F¶RDEL OM AVTALEN F¥R S¥DANA UTL¶PNINGS DATUM S¥ ATT FRAMTAGANDET AV EN ¤NDAM¥LSENLIG K¶RPLAN UNDERL¤TTAS I N¤STA AVTALSR¶RELSE VEN MOTSATSEN G¤LLER ATT N¤R PARTERNA EN G¥NG HAR SPLITTRAT AVTALSPERIODERNA S¥ KAN DET VARA ETT HINDER F¶R ATT ¥TERG¥ TILL MER SAMORDNADE AVTALSPERIODER $ET KAN OCKS¥ UPPST¥ SITUATIONER D¥ DET AVTALSOMR¥DE SOM ¤R F¶RST I TUR ATT SLUTA AVTAL INTE B¶R LIGGA F¶RST I K¶RPLANEN VILKET MOTIVERAR ETT EXTRA KORT AVTAL F¶R ATT ANDRA OMR¥DEN SKALL HINNA F¶RE MED SINA F¶RHANDLINGAR 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 7.5 
  
 Rätt att uppskjuta varslade stridsåtgärder 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¥R P¥ MEDLARES BEG¤RAN MEDDELA BESLUT VARIGENOM EN PART ¥L¤GGS ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD MEN ¤NNU INTE P¥B¶RJAD STRIDS¥TG¤RD I H¶GST DAGAR %N STRIDS¥TG¤RD SOM VIDTAS I STRID MOT ETT S¥DANT BESLUT ¤R OLOVLIG 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 %NLIGT UTREDNINGENS DIREKTIV B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¥ EN BETYDLIGT STARKARE ST¤LLNING ¤N VAD F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN HAR IDAG %N M¶JLIGHET SOM N¤MNS ¤R ATT GE INSTITUTET M¶JLIGHET ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD 
 5TREDNINGEN F¶RSL¥R ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R F¥ DENNA BEFOGENHET $ET KAN Fernandez ATT N¥ AVTAL UTAN KONFLIKT )NTRESSETVISTER MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER B¶R I F¶RSTA HAND L¶SAS GENOM F¶RHANDLINGAR UNDER FREDLIGA F¶RH¥LLANDEN 3TRIDS¥TG¤RDER ST¤LLER TILL SKADA B¥DE F¶R DE DIREKT INBLANDADE PARTERNA OCH TREDJE MAN $AGENS PRODUKTIONSTEKNIK G¶R ATT SKADORNA KAN BLI MYCKET STORA REDAN VID EN KORTVARIG KONFLIKT $EN UTSEDDE MEDLAREN B¶R D¤RF¶R VERKA F¶R ATT PARTERNA UTT¶MMER ALLA M¶JLIGHETER TILL F¶RHANDLINGSL¶SNING INNAN EN KONFLIKT BRYTER UT ) DET SAMMANHANGET ¤R DET EN F¶RDEL ATT INSTITUTET HAR M¶JLIGHET ATT UNDER EN KORTARE TID SKJUTA UPP EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD OCH FORTS¤TTA MEDLINGSARBETET $ET FINNS VISSERLIGEN ERFARNA MEDLARE SOM ANSER ATT M¶JLIGHETEN ATT SKJUTA P¥ STRIDS¥TG¤RDER INTE B¶R FINNAS EFTERSOM PARTERNA INTE Anderson N¤RMAR SIG  
 -EN 
  DET FINNS ANDRA ERFARNA MEDLARE SOM ANSER ATT DET I VISSA FALL ¤R EN F¶RDEL OM M¶JLIGHETEN FINNS 
 6IDARE FINNS DET F¶RESLAGNA SYSTEMET ETABLERAT P¥ EN V¤SENTLIG DEL AV DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN 0ARTERNA INOM INDUSTRINS OMR¥DE HAR FUNNIT DET L¤MPLIGT ATT GE EN OPARTISK ORDF¶RANDE BEFOGENHET ATT SKJUTA UPP STRIDS¥TG¤RDER $EN S K )NDUSTRIKOMMITT©N HAR R¤TT ATT G¥ L¤NGRE ¤N TILL ATT SKJUTA UPP ICKE P¥B¶RJADE STRIDS¥TG¤RDER /M EN ARBETSKONFLIKT HAR BRUTIT UT KAN )NDUSTRIKOMMITT©N T O M F¶RESKRIVA ATT EN PARTS 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 STRIDS¥TG¤RDER SKALL AVBRYTAS OM DET KAN GAGNA F¶RHANDLINGSL¤GET $ET SKULLE ENLIGT UTREDNINGENS MENING EMELLERTID VARA ALLTF¶R L¥NGTG¥ENDE ATT GE  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  R¤TT ATT AVBRYTA EN REDAN P¥B¶RJAD STRIDS¥TG¤RD SOM HAR VARSLATS I LAGA ORDNING /M DEN TYPEN AV BEFOGENHETER SKALL FINNAS S¥ B¶R PARTERNA SJ¤LVA HA TR¤FFAT AVTAL OM DETTA %TT BESLUT OM UPPSKOV MED EN STRIDS¥TG¤RD B¶R ENDAST KUNNA AVSE TIDEN FR¥N VARSEL FRAM TILL DET ATT STRIDS¥TG¤RDEN HAR P¥B¶RJATS 
 $ET KAN OCKS¥ N¤MNAS ATT DET FINNS M¶JLIGHETER ATT SKJUTA P¥ STRIDS¥TG¤RDER I ANDRA NORDISKA L¤NDER "EST¤MMELSER OM TEMPOR¤R FREDSPLIKT I SAMBAND MED F¶RLIKNINGSF¶RHANDLINGAR HAR SEDAN L¤NGE FUNNITS I LAGSTIFTNINGEN I $ANMARK INLAND OCH .ORGE 
  
 -¶JLIGHETEN 
  F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT SKJUTA P¥ EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD B¶R EMELLERTID INTE FINNAS OM DET FINNS AVTAL OM F¶RHANDLINGSORDNINGAR VILKA INNEFATTAR BEST¤MMELSER OM MEDLING ELLER MOTSVARANDE ORDNINGAR %TT EXEMPEL P¥ ETT S¥DANT AVTAL ¤R )NDUSTRINS F¶RHANDLINGSAVTAL $ET ¤R VIKTIGT ATT PARTER SOM ING¥R S¥DANA AVTAL INTE DRABBAS AV DEN NEGATIVA EFFEKTEN ATT DE F¥R Perry STRIDS¥TG¤RDER F¶RST ENLIGT KOLLEKTIVAVTALETS OCH SEDAN ENLIGT LAGENS BEST¤MMELSER 'ENOM ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ENLIGT UTREDNINGENS F¶RSLAG INTE MOT PARTERNAS VILJA HAR M¶JLIGHET ATT UTSE MEDLARE P¥ OMR¥DEN MED S¥DANA AVTAL S¥ FINNS DET HELLER INTE M¶JLIGHET F¶R INSTITUTET ATT SKJUTA P¥ EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD 
 VEN ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN ANS¥G I SITT BET¤NKANDE 3/5 
 ATT EN M¶JLIGHET TILL UPPSKOV VAR BEH¶VLIG )NNAN ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN LADE FRAM SITT F¶RSLAG HADE FR¥GAN BEHANDLATS AV FLERA TIDIGARE UTREDNINGAR $EN .OTHINSKA KOMMITT©N3/5 MENADE ATT DET INTE BEH¶VDES N¥GON FORMELL R¤TT ATT UPPSKJUTA VARSLADE STRIDS¥TG¤RDER EFTERSOM PARTERNA FRIVILLIGT BRUKADE G¥ MED Heath UPP ¥TG¤RDERNA ,IKNANDE ARGUMENT LADES FRAM AV +ONFLIKTUTREDNINGEN 3/5 SOM INTE HELLER F¶RORDADE LAGSTIFTNING +ONFLIKTUTREDNINGEN FRAMF¶RDE ¤VEN ANDRA SK¤L SOM TALADE MOT EN R¤TT ATT UPPSKJUTA STRIDS¥TG¤RDER %TT VAR ATT PARTERNA SKULLE VARA MINDRE BEN¤GNA ATT Gonzalez %TT ANNAT VAR ATT MEDLARNAS OPARTISKHET SKULLE KUNNA IFR¥GAS¤TTAS OCH ETT TREDJE ATT UPPSKOV KUNDE INNEB¤RA EN RISK F¶R ATT PARTERNA SKULLE STRANDA Reynolds TIDIGARE F¶R ATT KOMPENSERA F¶R UPPSKOVSPERIODEN 
 ,¥NG TIDS ERFARENHET AV L¶NE¶KNINGAR ¶VERSTIGANDE DEM I OMV¤RLDEN DAGENS PROBLEM MED H¶G ARBETSL¶SHET OCH EN ALLT KRAFTIGARE BINDANDE INFLATIONSRESTRIKTION GER EMELLERTID ANLEDNING ATT ¶VERV¤GA ¥TG¤RDER SOM KAN F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN ¤VEN I FALL D¥ S¥DANA ¥TG¤RDER TIDIGARE INTE HAR ANSETTS VARA MOTIVERADE +ONFLIKTUTREDNINGENS MOTIV ATT DET SKULLE 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 G¶RA PARTERNA MINDRE BEN¤GNA ATT ANLITA MEDLARE OCH ATT MEDLARNAS OPARTISKHET SKULLE KUNNA IFR¥GAS¤TTAS MOTS¤GS AV ATT PARTERNA I )NDUSTRIAVTALET HAR VALT ATT AVTALA OM R¤TT F¶R DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA ATT SKJUTA UPP STRIDS¥TG¤RDER $¤RTILL B¶R DET BEAKTAS ATT DET ENDAST ¤R UNDER EN BEGR¤NSAD TIDSPERIOD SOM ETT BESLUT OM UPPSKOV KAN KOMMA ATT G¤LLA OCH ATT B¥DA PARTER GYNNAS AV ATT AVTAL KAN UPPN¥S UTAN ATT STRIDS¥TG¤RDER TR¤DER I KRAFT $ET F¥R F¶RUTS¤TTAS ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KOMMER ATT EFTERSTR¤VA ATT Preston F¶RTROENDE OCH ATT MAN D¤RF¶R KOMMER ATT TILL¤MPA BEFOGENHETEN P¥ ETT V¤L AVV¤GT S¤TT $ET TREDJE ARGUMENTET ATT PARTERNA SKULLE KALKYLERA MED ATT VARSLADE STRIDS¥TG¤RDER SKULLE KOMMA ATT SKJUTAS UPP MOTVERKAS OM  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Allen 'ENOM ATT INTE REGELM¤SSIGT UPPSKJUTA VARSLADE KONFLIKTER OCH GENOM ATT VARIERA TIDSFRISTEN F¶R UPPSKOV KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  MOTVERKA ATT UPPSKOVSM¶JLIGHETEN BLIR ETT LED I EN F¶RHANDLINGSTAKTIK 
 ) FR¥GA OM UPPSKOVSTIDENS L¤NGD KAN MAN SE TILL VAD SOM G¤LLER I $ANMARK .ORGE OCH INLAND ) $ANMARK KAN F¶RLIKNINGSMANNEN UPPSKJUTA STRIDS¥TG¤RDER I TV¥ OMG¥NGAR OM VARDERA DAGAR ) .ORGE S¤TTS DET INTE UT Bonilla I BESLUTET MEN BEST¤MMELSERNA ¤R S¥DANA ATT EN PART KAN TVINGAS TILL ETT UPPSKOV P¥ CA DAGAR VEN I INLAND ¤R DEN Green DAGAR VEN Ramirez OMR¥DE HAR PARTERNA VALT ATT BEGR¤NSA UPPSKOVSTIDEN TILL DAGAR 
 ¶RSLAGET STRIDER INTE MOT REGERINGSFORMEN !TT STRIDS¥TG¤RDER F¥R SKJUTAS UPP UNDER EN KORT TID MEDAN MEDLING P¥G¥R TORDE HELLER INTE VARA OF¶RENLIGT MED BEST¤MMELSERNA I DEN EUROPEISKA SOCIALA STADGAN OCH DE OLIKA ),/ KONVENTIONER SOM REGLERAR DEN KOLLEKTIVA F¶RHANDLINGSR¤TTEN OCH R¤TTEN TILL FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER $ET ¤R EMELLERTID VIKTIGT ATT TIDSPERIODEN ¤R KORT %TT BESLUT OM FREDSPLIKT UNDER EN L¤NGRE TID SKULLE KUNNA BETRAKTAS SOM ETT OTILL¥TET INGREPP I PARTERNAS R¤TT TILL STRIDS¥TG¤RDER %N M¶JLIGHET ATT AVBRYTA STRIDS¥TG¤RDER SOM REDAN HAR BRUTIT UT SKULLE OCKS¥ KUNNA KOMMA I KONFLIKT MED KONVENTIONERNA 
 .¤RMARE OM F¶RSLAGETS UTFORMNING 
 "EFOGENHETEN ATT BESLUTA OM ATT ¥L¤GGA PART ATT UPPSKJUTA EN STRIDS¥TG¤RD B¶R VARA F¶RBEH¥LLEN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SOM ETT LED I DESS MYNDIG HETSUT¶VNING $ET G¤LLER ¤VEN EFTER DET ATT EN MEDLARE HAR UTSETTS "ESLUTET B¶R D¤RF¶R FATTAS AV INSTITUTET P¥ BEG¤RAN AV DEN UTSEDDE MEDLAREN .ORMALT B¶R CHEFEN F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  VARA DEN SOM FORMELLT FATTAR BESLUTET "ESLUTSBEFOGENHETEN B¶R OCKS¥ KUNNA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 DELEGERAS TILL N¥GON AV DE ¶VRIGA TV¥ ANST¤LLDA MEDLARNA "ESLUTET SKALL INTE KUNNA ¶VERKLAGAS 
 5PPSKOVSM¶JLIGHETEN B¶R UTFORMAS S¥ ATT EN STRIDS¥TG¤RD SOM VIDTAS I STRID MOT  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  BESLUT BLIR EN OLOVLIG STRIDS¥TG¤RD $EN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN B¶R D¤RF¶R KOMPLETTERAS MED EN ¤NDRING I 
 g  
 -", /M 
  UPPSKOVSM¶JLIGHETEN I ST¤LLET UTFORMADES SOM EN F¶RESKRIFT MED SKADEST¥NDSSANKTION SKULLE DEN INTE BLI TILLR¤CKLIGT INGRIPANDE F¶R ATT F¥ VERKAN 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R KUNNA TILLF¤LLIGT F¶RBJUDA STRIDS¥TG¤RDER P¥ ALLA AVTALSOMR¥DEN OCH F¶RHANDLINGSNIV¥ER $ET SAKNAS ANLEDNING ATT BEGR¤NSA BEFOGENHETEN TILL VISSA TYPER AV AVTALSF¶RHANDLINGAR ELLER TILL VISSA TYPER AV SITUATIONER 
 /M M¶JLIGT B¶R BESLUTET F¶REG¥S AV SAMR¥D MED PARTERNA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R NORMALT INTE MEDDELA BESLUT UTAN ATT F¶RST HA Moore MED PARTERNA VID ETT S¤RSKILT SAMMANTR¤DE ANG¥ENDE FR¥GAN OM UPPSKOV 6ID SAMMANTR¤DET B¶R DEN UTSEDDE MEDLAREN VARA N¤RVARANDE  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R VID SAMR¥DET REDA UT VAD TVISTEN G¤LLER VILKA F¶RUTS¤TTNINGARNA ¤R F¶R EN L¶SNING AV DEN SAMT VILKA F¶LJDER DE VARSLADE STRIDS¥TG¤RDERNA KOMMER ATT F¥ %NDAST OM DET INTE ¤R M¶JLIGT ATT F¥ KONTAKT MED EN PART B¶R BESLUT KUNNA MEDDELAS UTAN ATT PARTERNA P¥ N¥GOT S¤TT HAR H¶RTS 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R KUNNA MEDDELA BESLUT VARIGENOM EN PART ¥L¤GGS ATT SKJUTA UPP STRIDS¥TG¤RD UNDER EN SAMMANH¤NGANDE TID OM H¶GST DAGAR ) DEN PRAKTISKA TILL¤MPNINGEN B¶R TIDEN S¤TTAS EFTER VAD SOM ¤R RIMLIGT I DET ENSKILDA FALLET $ET ¤R VIKTIGT ATT DET P¥ ETT TYDLIGT S¤TT FRAMG¥R AV BESLUTET VILKEN DAG F¶RBUDET UPPH¶R .¥GON Small EFTER F¶RBUDSTIDEN B¶R INTE FINNAS 
 "EFOGENHETEN F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT MEDDELA BESLUT VARIGENOM EN PART ¥L¤GGS ATT SKJUTA P¥ EN STRIDS¥TG¤RD B¶R VIDARE ENDAST ANV¤NDAS OM INSTITUTET BED¶MER ATT DET ¤R MENINGSFULLT 6ID UTREDNINGENS BES¶K I $ANMARK .ORGE OCH INLAND HAR MEDLARNA I DESSA L¤NDER FRAMH¥LLIT ATT V¤RDET AV EN BEST¤MMELSE OM UPPSKOV I STOR UTSTR¤CKNING BEROR P¥ HUR DEN TILLL¤MPAS 3LENTRIANM¤SSIGA UPPSKOV F¶R S¤LLAN F¶RHANDLINGARNA FRAM¥T $E KAN I ST¤LLET LEDA TILL ATT DET DR¶JER L¤NGRE TID INNAN ETT AVTAL KOMMER TILL ST¥ND 
 $ET B¶R INTE VARA EN F¶RUTS¤TTNING F¶R UPPSKOV ATT EN PART HAR BEG¤RT DET VEN I FALL D¥ PARTERNA Atkins SIDOR ANSER ATT DE HAR F¶RHANDLAT F¤RDIGT B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  P¥ MEDLARENS BEG¤RAN HA M¶JLIGHET ATT SKJUTA P¥ STRIDS¥TG¤RDER 
 6IDARE B¶R ETT BESLUT OM ¥L¤GGANDE ATT SKJUTA P¥ EN STRIDS¥TG¤RD BARA KUNNA FATTAS EN G¥NG F¶R VARJE VARSLAD STRIDS¥TG¤RD OCH EN G¥NG F¶R VARJE 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 VARSLAD UTVIDGNING AV EN STRIDS¥TG¤RD ¶R EN SVARS¥TG¤RD G¤LLER DETSAMMA SOM F¶R DEN URSPRUNGLIGA ¥TG¤RDEN DVS ATT DEN KAN BLI F¶REM¥L F¶R ETT UPPSKOVSBESLUT S¥ SNART ETT VARSEL HAR LAGTS FRAM /M EN STRIDS¥TG¤RD VARSLAS P¥ S¥ S¤TT ATT DEN SKALL BRYTA UT EN DAG OCH UTVIDGAS P¥ VISST S¤TT VID SENARE TIDPUNKTER KAN ETT OCH SAMMA BESLUT OM FREDSPLIKT OMFATTA B¥DE DEN URSPRUNGLIGA ¥TG¤RDEN OCH UTVIDGNINGARNA 6ARJE VARSLAD S¥DAN ¥TG¤RD KAN SKJUTAS UPP FR¥N DEN DAG DEN SKULLE HA BRUTIT UT OCH UPPSKOVET KAN G¤LLA H¶GST DAGAR FR¥N DEN DAGEN 
 En sympatiåtgärd kan ha varslats så att den skall bryta ut samtidigt med primäråtgärden eller en tid därefter. Den bör då, på samma sätt som pri- märåtgärden, kunna uppskjutas under en viss tidsperiod. Enligt MBL är en sympatiåtgärd otillåten, om den som den vidtas till förmån för inte själv får vidta en stridsåtgärd. Om den primära åtgärden skjuts upp genom ett beslut om fredsplikt, blir därmed även sympatiåtgärden otillåten utan att det anges i beslutet. Det kan ändå finnas behov av att ett beslut om upp- Keller skall kunna fattas även beträffande sympatiåtgärden. Medlings- institutet bör alltid kunna hantera frågan om uppskov med sympatiåtgärder åtskilt från frågan om uppskov med primäråtgärden. 
  
 7.6 
  
 Längre varseltid 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
 6ARSELTIDEN F¶R EN ORGANISATION ELLER EN ENSKILD ARBETSGIVARE SOM HAR F¶R AVSIKT ATT VIDTA EN STRIDS¥TG¤RD ELLER ATT UTVIDGA EN P¥G¥ENDE STRIDS¥TG¤RD F¶RL¤NGS FR¥N TILL DAGAR $EN SOM UNDERL¥TER ATT VARSLA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KAN BLI SKYLDIG ATT BETALA VARSELAVGIFT TILL STATEN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¥R VIDARE ¥L¤GGA EN PART ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR P¥B¶RJATS UTAN ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HAR VARSLATS DAGAR I F¶RV¤G %N STRIDS¥TG¤RD SOM VIDTAS I STRID MOT ETT S¥DANT BESLUT ¤R OLOVLIG 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 6ARSELPERIODENS L¤NGD 
 Enligt 45 § MBL är en part skyldig att skriftligen varsla motparten minst 7 dagar i förväg om en förestående stridsåtgärd. Det gäller dock inte om giltigt hinder föreligger. Varselskyldigheten omfattar alla typer av strids- åtgärder utom indrivningsblockad. Även sympatiåtgärder måste varslas. Skyldigheten att varsla gäller både när avsikten är att påbörja en ny stridsåtgärd och när den är att utvidga en redan pågående stridsåtgärd. Det 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 möter inget hinder att en part i ett och samma varselbesked varslar både om en inledande stridsåtgärd och om en utvidgning av åtgärden vid en 
 senare tidpunkt. 
 %NLIGT DIREKTIVEN SKALL UTREDNINGEN PR¶VA OLIKA M¶JLIGHETER ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN 5TG¥NGSPUNKTEN SKALL TAS BL A I DE F¶RSLAG SOM PARTERNA HAR FRAMF¶RT TILL REGERINGEN !RBETSGIVARPARTERNA INOM DEN KOMMUNALA SEKTORN HAR F¶RESLAGIT ATT VARSELTIDEN SKALL F¶RL¤NGAS TILL 
 DAGAR VEN ¶VRIGA ARBETSGIVARPARTER HAR FRAMF¶RT ¶NSKEM¥L OM ¤NDRINGAR I VARSELREGLERNA SOM G¶R DET SV¥RARE ATT UTL¶SA EN STRIDS¥TG¤RD 
 ¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN HAR I SITT YTTRANDE ¶VER UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE PEKAT P¥ PROBLEM MED TILL¤MPNINGEN AV NUVARANDE VARSELREGLER 5NDER TALET HAR MEDLINGSARBETET ENLIGT EXPEDITIONENS MENING F¶RSV¥RATS 0ARTERNA HAR I ¶KANDE UTSTR¤CKNING MOTSATT SIG MEDLING UNDER VARSELTIDEN  
 -INST 
  DAGAR BEH¶VS F¶R MEDLINGSARBETE INNAN EN KONFLIKT TILL¥TS BRYTA UT 5NDER L¥NG TID TILL¤MPADES MEDLINGSREGLERNA S¥ ATT EN ELLER FLERA BER¶RDA PARTER KONTAKTADE EXPEDITIONEN OCH BEG¤RDE ATT MEDLARE SKULLE UTSES  
 -ED 
  Oconnor PARTERNA F¥ IG¥NG MEDLING S¥ SNART SOM M¶JLIGT 0ARTERNA RESPEKTERADE MEDLARNAS BEHOV AV ATT F¥ ¥TMINSTONE VARSELTIDEN TILL F¶RFOGANDE INNAN EN KONFLIKT BR¶T UT 5NDER SENARE ¥R HAR DET H¤NT ATT VARSELTIDEN HAR UTNYTTJATS SOM EN DEL I F¶RHANDLINGSTAKTIKEN OCH ATT PARTER P¥ OLIKA S¤TT HAR F¶RS¶KT HINDRA ATT MEDLING KOMMER IG¥NG %TT S¤TT HAR VARIT ATT Cain SENT P¥ EN FREDAG VARA OANTR¤FFBAR UNDER HELGEN OCH D¤REFTER HA Young Valenzuela F¶R ¶VERL¤GGNINGAR OM MEDLING UNDER DE KOMMANDE VARDAGARNA 
 5TREDNINGEN ANSER ATT VARSELTIDEN B¶R F¶RL¤NGAS FR¥N TILL DAGAR $ET ¤R VIKTIGT ATT MEDLAREN GES RIMLIG TID F¶R SITT ARBETE /M MEDLAREN F¥R M¶JLIGHET ATT Blake I PROBLEMST¤LLNINGARNA OCH ATT SAMTALA MED PARTERNA INNAN STRIDS¥TG¤RDER BRYTER UT ¶KAR F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R EN FREDLIG L¶SNING AV KONFLIKTEN 3OM FRAMG¥R AV F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONENS UPPGIFTER HAR MEDLINGSARBETET UNDER SENARE ¥R F¶RSV¥RATS ¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONENS KRAV ¤R ATT DET SKALL FINNAS DAGAR F¶R SJ¤LVA MEDLINGSARBETET 'ENOM F¶RL¤NGNING AV VARSELTIDEN TILL DAGAR B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  TILLF¶RS¤KRAS TILLR¤CKLIG TID F¶R MEDLING %TT ALTERNATIV TILL ATT F¶RL¤NGA VARSELTIDEN TILL DAGAR KUNDE VARA ATT BEST¤MMA DEN TILL DAGAR FR¥N DET ATT MEDLARE HAR UTSETTS MEN DET SKULLE SKAPA F¶R STOR OS¤KERHET OM DEN FAKTISKA VARSELTIDENS L¤NGD EFTERSOM DET KAN UPPST¥ OKLARHET OM N¤R MEDLARE KAN UTSES 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 $ET ¤R ETT SAMH¤LLSINTRESSE ATT ALLA M¶JLIGHETER ATT N¥ FRAM TILL ETT AVTAL SKALL PR¶VAS INNAN STRIDS¥TG¤RDER BRYTER UT 'ENOM EN F¶RL¤NGNING AV VARSELTIDEN ¶KAR F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R ATT PARTERNA SKALL KUNNA KOMMA FRAM TILL EN AVTALSL¶SNING UTAN ATT STRIDS¥TG¤RDERNA VIDTAS $ET GER MER TID F¶R MEDLARE ATT ST¤MMA AV ATT ALLA M¶JLIGHETER TILL EN F¶RHANDLINGSL¶SNING ¤R UTT¶MDA $ET ¤R OCKS¥ EN F¶RDEL ATT MEDLARE F¥R L¤NGRE TID F¶R ATT UTARBETA ETT F¶RSLAG TILL AVTAL $¤RMED ¶KAR F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R ATT PARTERNA ANTAR BUDET OCH RISKEN F¶R ATT DET SKALL UPPST¥ TOLKNINGSPROBLEM SENARE VID TILL¤MPNINGEN AV Barrett VARA MINDRE OM MEDLARE SLIPPER ARBETA FRAM SINA F¶RSLAG UNDER STR¤NG TIDSPRESS 
 %N L¤NGRE VARSELTID KAN VIDARE ¶KA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R ATT PARTERNA G¶R EN REALISTISK BED¶MNING AV DET SANNOLIKA UTFALLET I EN KONFLIKT 
 .¥GRA AV FORSKARNA HAR P¥TALAT BETYDELSEN AV ATT D¤MPA EVENTUELLA ¶VERDRIVNA F¶RV¤NTNINGAR OCH ATT UTJ¤MNA DE SKILLNADER I TILLG¥NG Bennett SOM KAN FINNAS MELLAN PARTERNA %N L¤NGRE VARSELTID G¶R OCKS¥ ATT DET FINNS MER TID ATT KLARL¤GGA INNEB¶RDEN AV ETT VARSEL OCH ATT KLARA UT VAD EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD KAN KOMMA ATT LEDA TILL $ET F¶RB¤TTRAR ¤VEN M¶JLIGHETERNA F¶R DEN SOM VARSLET RIKTAS MOT ATT F¶RBEREDA SIG F¶R ATT MINSKA SKADEVERKNINGARNA AV EN STRIDS¥TG¤RD 
 %N NACKDEL MED L¤NGRE VARSELTID KAN VARA ATT DET KAN TA L¤NGRE TID INNAN Sullivan IG¥NG P¥ ALLVAR 5PPG¶RELSER KAN VANLIGTVIS N¥S F¶RST N¤R VARSELTIDEN L¶PER MOT SITT SLUT OCH RISKEN F¶R EN ¶PPEN KONFLIKT ¤R ¶VERH¤NGANDE %N ANNAN NACKDEL KAN VARA ATT EN L¤NGRE VARSELTID LEDER TILL FLER VARSEL OCH TILL ETT MINSKAT ANSVARSTAGANDE FR¥N PARTERNAS SIDA !V  
 ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGENS  
 BET¤NKANDE 3/5 
 FRAMG¥R ATT VISSA PARTER I SAMBAND MED DEN UTREDNINGEN HADE V¤CKT TANKEN P¥ F¶RL¤NGNING Weaver AV ATT VARSELTIDERNA I ALLT F¶R STOR UTSTR¤CKNING G¥TT Fisher TILL DISKUSSION OM VARSLENS INNEH¥LL OCH OM DISPENSER %NLIGT ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN VERKADE DET EMELLERTID SOM OM VARSELTIDERNA I M¥NGA FALL F¶RL¤NGDES P¥ FRIVILLIG V¤G 6IDARE FRAMH¶LLS RISKEN F¶R ATT EN F¶RL¤NGD Carter LEDA TILL ATT PARTER I ST¶RRE UTSTR¤CKNING Richards ÙF¶R Wagner ELLER P¥ ANNAT S¤TT F¶R TIDIGT %NLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING G¥R DET INTE ATT BORTSE FR¥N ATT DET KAN FINNAS EN RISK F¶R ATT F¶RL¤NGD VARSELTID F¥R S¥DANA EFFEKTER 5TREDNINGEN MENAR DOCK ATT F¶RDELARNA MED EN F¶RL¤NGNING AV VARSELTIDEN ¶VERV¤GER DE EVENTUELLA NACKDELARNA 
 %N J¤MF¶RELSE MED $ANMARK INLAND OCH .ORGE VISAR ATT VARSELTIDEN I DE L¤NDERNA I ALLM¤NHET ¤R DAGAR ) $ANMARK FINNS INTE N¥GON VARSELSKYLDIGHET I LAG UTAN ENDAST I KOLLEKTIVAVTAL 6ARSELPERIODENS L¤NGD VARIERAR MEN VANLIGEN ¤R DEN DAGAR %NLIGT FINSK LAG SKALL VARSEL 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 L¤MNAS DAGAR INNAN EN STRIDS¥TG¤RD BRYTER UT ) .ORGE ¤R VARSELTIDEN FYRA DAGAR FR¥N DET ATT 2IKSF¶RLIKNINGSMANNEN HAR UNDERR¤TTATS OM ATT PARTERNA INTE F¶RHANDLAR (AN HAR TV¥ DAGAR P¥ SIG ATT BESLUTA OM MEDLING 3¥ L¤NGE MEDLING P¥G¥R F¥R STRIDS¥TG¤RDER INTE VIDTAS %FTER TIO DAGAR KAN EN PART DOCK FORDRA ATT MEDLINGEN AVBRYTS $ET SKALL SKE SENAST FYRA DAGAR SENARE VARVID STRIDS¥TG¤RDER F¥R VIDTAS 3AMMANTAGET INNEB¤R DET EN Campbell VECKOR I .ORGE 
 6ARSELREGLERNA B¶R LIKSOM I DAG VARA DESAMMA F¶R PRIM¤R¥TG¤RDER OCH SYMPATI¥TG¤RDER %TT ARGUMENT SOM SKULLE KUNNA H¤VDAS F¶R ATT BEH¥LLA DAGENS Malone F¶R SYMPATI¥TG¤RDER ¤R ATT DEN F¶RL¤NGDA VARSELTIDEN INTE SKULLE BEH¶VAS TILL MEDLING EFTERSOM MEDLING MELLAN PARTERNA I SE KUND¤RKONFLIKTEN INTE KAN L¶SA DEN TVIST SOM HAR F¶RANLETT STRIDS¥TG¤R DERNA $ET FINNS EMELLERTID STARKA SK¤L SOM TALAR F¶R ATT DET SKALL VARA SAMMA F¶RL¤NGDA Rivera F¶R PRIM¤R¥TG¤RDER OCH SYMPATI¥TG¤RDER %TT SK¤L ¤R ATT VARSEL OM SYMPATI¥TG¤RDER KAN INNEB¤RA EN V¤SENTLIG UPPTRAPPNING AV STRIDS¥TG¤RDERNA OCH ¶KA BEHOVET AV Kane ATT L¶SA PRIM¤RKONFLIKTEN %TT ANNAT SK¤L ¤R ATT LAGSTIFTNINGEN INTE B¶R GE INCITAMENT TILL PARTERNA ATT VIDTA SYMPATI¥TG¤RDER I ST¤LLET F¶R PRIM¤R¥TG¤RDER /M MAN SKULLE BEH¥LLA EN KORTARE TID F¶R ATT VARSLA OM SYMPATI¥TG¤RD SKULLE DET KUNNA MOTIVERA ORGANISATIONERNA ATT VID EN UTVIDGNING AV EN KONFLIKT V¤LJA ATT VARSLA OM SYMPATI¥TG¤RDER ELLER V¤DJA TILL ANDRA ATT G¶RA DET I ST¤LLET F¶R ATT Griffith6ARSELREGLERNA B¶R VIDARE G¤LLA ¤VEN F¶R OMR¥DEN MED AVTAL OM F¶R HANDLINGSORDNINGAR LIKNANDE )NDUSTRIAVTALETS $ET ¤R VIKTIGT ATT  
 -ED 
  LINGSINSTITUTET ¤R INFORMERAT OM VAD SOM Diaz P¥ S¥DANA OMR¥DEN ¤VEN OM INSTITUTET INTE ¤R INVOLVERAT I MEDLING 
 ¶RSLAGET STRIDER INTE MOT REGERINGSFORMEN OCH ¤R HELLER INTE OF¶RENLIGT MED BEST¤MMELSERNA I DEN EUROPEISKA SOCIALA STADGAN OCH DE ),/ KONVENTIONER SOM REGLERAR DEN KOLLEKTIVA F¶RHANDLINGSR¤TTEN OCH R¤TTEN TILL STRIDS¥TG¤RDER 
 3ANKTION F¶R UNDERL¥TENHET ATT VARSLA  
 -EDLINGSINTITUTET 
  
 $EN SOM ¤R SKYLDIG ATT VARSLA OM EN F¶REST¥ENDE STRIDS¥TG¤RD ¤R ENLIGT 
 g  
 -", 
  OCKS¥ SKYLDIG ATT Cain TILL F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN $EN SOM UNDERL¥TER ATT VARSLA EN MOTPART OM STRIDS¥TG¤RDER KAN BLI SKYLDIG ATT BETALA SKADEST¥ND ¶R UNDERL¥TENHET ATT VARSLA F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN G¤LLER EN ANNAN SANKTION N¤MLIGEN PENNINGB¶TER (ISTORISKT HAR DETTA F¶LJANDE F¶RKLARING 
 Före införandet av MBL var både skyldigheten att varsla motpart och 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 skyldigheten att varsla förlikningsmannaexpeditionen förenade med en bötessanktion. När MBL infördes ändrades sanktionen för underlåtenhet att varsla motparten om stridsåtgärder till skadestånd. Såvitt gällde skyl- digheten att varsla förlikningsmannaexpeditionen ansågs det inte lämpligt att övergå från böter till skadestånd, eftersom förlikningsmannaexpedi- tionen inte borde försättas i den situationen att den skulle behöva uppträda som part i ett tvistemål för att få ut skadeståndet. Därför blev bötessank- tionen i den delen bestående. Fram till 1991 var påföljden böter, högst 300 kr. Därefter har den varit penningböter. Sådana böter kan enligt 25 kap 3 § 
 brottsbalken bestämmas till lägst 100 och högst 2 000 kr. 
 %NLIGT UTREDNINGENS MENING B¶R SANKTIONEN SK¤RPAS OCH G¶RAS OM S¥ ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KAN REAGERA MOT F¶RSUMMELSER ATT Cain TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  "¶TESP¥F¶LJDEN ENLIGT G¤LLANDE R¤TT ¤R S¥ INEFFEKTIV ATT MAN MED FOG KAN P¥ST¥ ATT DET I PRAKTIKEN INTE EXISTERAR N¥GON SANKTION F¶R F¶RPLIKTELSEN ATT VARSLA F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN /M DET I ENLIGHET MED UTREDNINGENS F¶RSLAG INR¤TTAS ETT NYTT  
 -EDLINGSINSTITUT 
  OCH FASTARE RUTINER F¶R MEDLING B¶R DET L¤GGAS VIKT VID DEN AKTUELLA VARSELREGELN $E VIDGADE BEFOGENHETERNA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  OCH MEDLARNA F¥R MED UTREDNINGENS F¶RSLAG OCH DEN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN OM KRAV P¥ PROPORTIONALITET VID STRIDS¥TG¤RDER G¶R DET ¤N VIKTIGARE ¤N TIDIGARE ATT SKYLDIGHETEN ATT VARSLA INSTITUTET EFTERLEVS 
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT DET I ST¤LLET F¶R DAGENS B¶TER INF¶RS EN VARSELAVGIFT "¶TER ¤R AV FLERA SK¤L INTE N¥GON L¤MPLIG SANKTION $E SOM ¤R VARSELSKYLDIGA ¤R ARBETSGIVARORGANISATIONER ELLER ARBETSGIVARE OCH ARBETSTAGARORGANISATIONER $ET ¤R ALLTS¥ OFTAST JURIDISKA PERSONER SOM HAR SKYLDIGHET ATT VARSLA OCH D¤RMED KAN BRYTA MOT BEST¤MMELSEN *URIDISKA PERSONER KAN INTE ST¤LLAS TILL ANSVAR F¶R BROTT %NDAST FYSISKA PERSONER KAN D¶MAS TILL EN STRAFFR¤TTSLIG P¥F¶LJD .¤R DEN NU G¤LLANDE B¶TESSANKTIONEN SKALL TILL¤MPAS M¥STE EN ALLM¤N Turner V¤CKA ¥TAL MOT EN F¶RETR¤DARE F¶R DEN ORGANISATION ELLER ARBETSGIVARE SOM HADE SKYLDIGHET ATT VARSLA OM STRIDS¥TG¤RDEN R¥GAN PR¶VAS D¤REFTER I ETT BROTTM¥L AV ALLM¤N DOMSTOL %N SANKTION F¶R UNDERL¥TENHET ATT VARSLA B¶R ENLIGT UTREDNINGENS MENING RIKTAS MOT DEN ORGANISATION ELLER ARBETSGIVARE SOM HADE SKYLDIGHET ATT VARSLA OCH INTE EN ENSKILD F¶RETR¤DARE 
 6ARSELAVGIFTEN B¶R VARA L¤GST OCH H¶GST KR ,IKNANDE AVGIFTER F¶REKOMMER I ANNAN LAGSTIFTNING T EX I LAGEN OM ANST¤LLNINGS FR¤MJANDE ¥TG¤RDER OCH ARBETSTIDSLAGEN ¶R ATT VARA EFFEKTIV B¶R AVGIFTEN VARA ST¶RRE ¤N B¶TERNA ¤R I DAG $ET H¶GSTA B¶TESBELOPP SOM KAN UTD¶MAS MED DAGENS REGLER ¤R KR %N VARSELAVGIFT KAN FASTST¤LLAS TILL EN BETYDLIGT H¶GRE SUMMA "ELOPPETS STORLEK B¶R 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 BEST¤MMAS MOT BAKGRUND AV OMST¤NDIGHETERNA I DET ENSKILDA FALLET $ET B¶R D¤RVID BEAKTAS OM DET ¤R EN STOR ELLER EN LITEN ORGANISATION ELLER ENSKILD ARBETSGIVARE SOM HAR GJORT SIG SKYLDIG TILL F¶RSUMMELSEN (¤NSYN B¶R OCKS¥ TAS TILL OMFATTNINGEN OCH ARTEN AV DEN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR VARSLATS ELLER INLETTS UTAN ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HAR UNDERR¤TTATS /M DET FINNS S¤RSKILDA SK¤L B¶R VARSELAVGIFTEN KUNNA BEST¤MMAS TILL L¤GRE BELOPP ¤N KR ELLER BORTFALLA HELT !VGIFTEN B¶R TILLFALLA STATEN R¥GOR OM VARSELAVGIFT B¶R PR¶VAS AV !RBETSDOMSTOLEN EFTER ANS¶KAN AV  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  %N S¥DAN ANS¶KAN B¶R F¥ G¶RAS Cabrera TID AV SEX M¥NADER FR¥N DEN DAG D¥ VARSEL SKULLE HA L¤MNATS 
 2¤TT F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR P¥B¶RJATS UTAN VARSEL 
 $ET NYSS REDOVISADE F¶RSLAGET OM VARSELAVGIFTER TORDE NORMALT R¤CKA SOM SANKTION MOT F¶RSUMMELSEN ATT Cain TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  5TREDNINGEN HAR ¤ND¥ VALT ATT DESSUTOM F¶RESL¥ ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL KUNNA MEDDELA BESLUT VARIGENOM EN PART ¥L¤GGS ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR P¥B¶RJATS UTAN ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HAR VARSLATS 3K¤LEN F¶R DETTA ¤R F¶LJANDE 
 "LAND UTREDNINGENS F¶RSLAG FINNS TV¥ SOM MEDF¶R INGRIPANDE M¶JLIGHETER ATT HINDRA ELLER SKJUTA UPP EN STRIDS¥TG¤RD $ET ENA FINNS I AVSNITT OCH GER  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  R¤TT ATT TVINGA EN PART ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD $ET ANDRA ¤R F¶RSLAGET I AVSNITT SOM GER !RBETSDOMSTOLEN R¤TT ATT F¶RKLARA EN OPROPORTIONERLIG STRIDS¥TG¤RD OLOVLIG ¶R B¥DA DESSA F¶RSLAG HAR EN Smith VARA EN F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT BESLUT SKALL KUNNA FATTAS INNAN STRIDS¥TG¤RDERNA I FR¥GA BRYTER UT 
 Det skulle vara stötande om det blev möjligt för en part att kringgå beslut om uppskov eller olovligförklaring genom att helt enkelt avstå från varsel. Utredningen kan inte utesluta att det kan uppstå situationer när sanktioner, som består i skadeståndsskyldighet till motparten och skyldig- het att betala varselavgift till Medlingsinstitutet, inte är tillräckliga för att en part skall välja att följa varselreglerna, när det finns risk för att stridsåt- 
 gärden inte kan genomföras om varselreglerna följs. 
 ¶RSLAGET ¤R T¤NKT F¶R FALL D¥ DEN ANGRIPANDE PARTEN INTE HAR VARSLAT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ALLS VID EN TIDPUNKT SOM LIGGER DAGAR F¶RE DEN DAG D¥ ¥TG¤RDEN BRYTER UT OCH  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  D¤RMED HELT HAR BETAGITS SIN M¶JLIGHET ATT REAGERA OCH P¥B¶RJA MEDLING I GOD TID $ET ¤R INTE Aguilar FALL D¥ DET KAN VARA DISKUTABELT OM VARSELMEDDELANDET SVARAR 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 MOT DEN VIDTAGNA ¥TG¤RDEN /M DEN ANGRIPANDE PARTEN HAR VARSLAT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  OM EN STRIDS¥TG¤RD VID EN ARBETSPLATS OCH MERA OMFATTANDE ¥TG¤RDER SEDAN BRYTER UT VID DEN ARBETSPLATSEN B¶R ¥TG¤RDERNA INTE KUNNA AVBRYTAS MED ST¶D AV DEN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN 
 5TREDNINGEN HAR ¶VERV¤GT EN REGEL SOM S¤GER ATT EN STRIDS¥TG¤RD SOM INTE HAR VARSLATS SKALL VARA OLOVLIG "¥DE I $ANMARK OCH I .ORGE LEDER UTEBLIVET ELLER BRISTF¤LLIGT GENOMF¶RT VARSEL TILL ATT EN STRIDS¥TG¤RD BLIR OLOVLIG %TT SK¤L TILL ATT ¤ND¥ INTE L¤GGA FRAM ETT S¥DANT F¶RSLAG ¤R ATT OENIGHET OM INNEH¥LLET I VARSELMEDDELANDEN D¥ SKULLE KUNNA BLI F¶REM¥L F¶R TVIST I DOMSTOL OM HURUVIDA EN STRIDS¥TG¤RD ¤R LOVLIG ELLER INTE ) $ANMARK OCH .ORGE ¤R DET GANSKA VANLIGT ATT PARTER TVISTAR OM S¥DANT 5TREDNINGEN VILL UNDVIKA F¶RSLAG SOM KAN LEDA TILL EN V¤SENTLIG ¶KNING AV M¥L I DOMSTOL VILKA HANDLAR OM DEN FORMELLA PROCEDUREN F¶R STRIDS¥TG¤RDER OCH HAR D¤RF¶R AVST¥TT FR¥N ATT F¶RESL¥ ATT Williams VARA EN F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT EN STRIDS¥TG¤RD SKALL VARA LOVLIG 
 $ET FINNS SK¤L ATT ¥TERKNYTA TILL DE RESONEMANG SOM HAR F¶RTS I B¶RJAN AV DETTA AVSNITT ANG¥ENDE VIKTEN AV ATT VARSELTIDEN FULLT UT KAN UTNYTTJAS F¶R MEDLING 3¥ SNART  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HAR F¥TT K¤NNEDOM OM EN F¶REST¥ENDE ELLER P¥G¥ENDE STRIDS¥TG¤RD SOM INTE HAR VARSLATS DAGAR I F¶RV¤G TILL INSTITUTET B¶R INSTITUTET TA KONTAKT MED DEN ANGRIPANDE PARTEN OCH Jackson VARF¶R VARSEL INTE HAR L¤MNATS I TID /M Cook HAR FUNNITS KAN PARTEN GE BESKED TILL INSTITUTET OM DETTA ) ANNAT FALL KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  V¤DJA TILL PARTEN ATT AVST¥ FR¥N ¥TG¤RDEN OCH IST¤LLET L¤MNA VARSEL ENLIGT VARSELREGLERNA F¶R EN NY STRIDS¥TG¤RD SOM KAN VIDTAS L¤NGRE FRAM I TIDEN /M DET INTE G¥R ATT F¥ KONTAKT MED PARTEN ELLER OM PARTEN INTE VILL AVST¥ FR¥N ¥TG¤RDEN F¥R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  TA ST¤LLNING TILL OM PARTEN SKALL ¥L¤GGAS ATT AVBRYTA ¥TG¤RDEN ELLER INTE $ET M¶TER INGET HINDER ATT BESLUT FATTAS INNAN ¥TG¤RDEN BRYTER UT OCH B¶RJAR G¤LLA VID DEN TIDPUNKTEN 
 5TREDNINGEN HAR VALT ATT G¶RA F¶RSUMMELSEN ATT VARSLA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  OCH INTE F¶RSUMMELSEN ATT VARSLA MOTPARTEN TILL EN F¶RUTS¤TTNING F¶R ETT BESLUT ENLIGT F¶RSLAGET %FTERSOM DET ¤R VIKTIGARE ATT MOTPARTEN F¥R VARSEL OM STRIDS¥TG¤RDEN ¤N ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¥R DET KAN DET SYNAS MER NATURLIGT ATT KNYTA R¤TTEN ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD TILL F¶RSUMMELSEN ATT VARSLA MOTPARTEN 3K¤LET TILL ATT UTREDNINGEN HAR VALT ATT UTG¥ FR¥N VARSELSKYLDIGHETEN TILL INSTITUTET ¤R ATT INSTITUTET INTE B¶R KUNNA F¶RS¤TTAS I EN SITUATION D¤R BESLUT INTE KAN FATTAS UTAN UTREDNING I FR¥GAN OM VARSEL HAR ¶VERL¤MNATS TILL MOTPARTEN ELLER INTE $ET B¶R R¤CKA MED ATT VARSEL INTE HAR L¤MNATS TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶R ATT INSTITUTET SKALL HA R¤TT ATT ¥L¤GGA PARTEN ATT AVBRYTA STRIDS¥TG¤RDEN 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 5TREDNINGEN HAR S¥LEDES F¶RESLAGIT TV¥ SANKTIONER F¶R UNDERL¥TENHET ATT VARSLA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  OM STRIDS¥TG¤RDER %NLIGT UTREDNINGENS MENING B¶R UNDERL¥TENHET ATT VARSLA INTE LEDA TILL B¥DE ¥L¤GGANDE ATT AVBRYTA ¥TG¤RDEN OCH VARSELAVGIFT ¶R DET FALL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ¥L¤GGER EN PART ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD B¶R INSTITUTET INTE HA R¤TT ATT KR¤VA UT N¥GON VAR SELAVGIFT 
 ¶RSLAGET STRIDER INTE MOT REGERINGSFORMEN OCH INTE HELLER MOT INTERNATIONELLA KONVENTIONER $EN PART SOM ¥L¤GGS ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD HAR FRIHET ATT VIDTA S¥DANA ¥TG¤RDER EFTER IAKTTAGANDE AV VARSELTIDEN 
 /TYDLIGA VARSELMEDDELANDEN 
 Utredningen är medveten om att otydliga varselmeddelanden redan i dag ställer till problem vid konflikter. Flera av utredningens förslag kan komma att öka behovet av att varslen är tydligt utformade. Det gäller t.ex. förslagen om rätt att uppskjuta stridsåtgärder och möjligheten att olovlig- förklara stridsåtgärder som inte uppfyller kraven på proportionalitet. Det är tänkbart att utredningens förslag i förlängningen kan leda till ett ökat antal tvister i domstol om vilka krav som skall kunna ställas på utform- ningen av varsel. Redan idag anges dock i lagen att varsel skall innehålla uppgift om anledningen till stridsåtgärden och om stridsåtgärdens omfatt- ning. Utredningen anser att denna regel är tillräcklig och menar att det förslag som läggs om varselavgift för försummelse att varsla Medlingsin- stitutet bör vara en tillräckligt effektiv sanktion för att bestämmelsen om innehållet i varsel skall efterlevas bättre i framtiden. 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 7.7 
  
 Obligatorisk medling 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
 /M DET F¶RELIGGER RISK F¶R STRIDS¥TG¤RDER B¶R  
 -ED 
  LINGSINSTITUTET HA BEFOGENHET ATT UTSE MEDLARE OCH VID VITE KALLA PARTERNA TILL F¶RHANDLING ¤VEN UTAN SAMTYCKE AV PARTERNA  
 -EDLARE 
  B¶R EMELLERTID INTE KUNNA UTSES VID TVIST MELLAN PARTER SOM ¤R BUNDNA AV ETT KOLLEKTIVAVTAL SOM INNEFATTAR EN SAMSYN OM UTVECKLINGEN P¥ OMR¥DET OCH INNEH¥LLER REGLER OM TIDSRAMAR F¶R F¶RHANDLINGAR OCH MEDLING  
 -EDLINGSINSTIUTET 
  B¶R HA TILL UPPGIFT ATT GE F¶RHANDSBESKED I FR¥GAN OM EN VISS F¶RHANDLINGSORDNING UPPFYLLER DE D¤RMED AVSEDDA VILLKOREN $EN BEST¤MMELSE I  
 -", 
  ENLIGT VILKEN REGERINGEN HAR M¶JLIGHET ATT UTSE F¶RLIKNINGSKOMMISSION ELLER S¤RSKILD F¶RLIKNINGSMAN B¶R TAS BORT 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 Utredningen föreslår att det klargörs att Medlingsinstitutet har rätt att utse en eller flera medlare även utan parternas samtycke. Det har varit oklart huruvida förlikningsmannaexpeditionen kan utse medlare mot parts eller parternas vilja och nuvarande bestämmelser har både tolkats och tillämpats olika över åren. De bör därför förtydligas. Skyldigheten att komma till förhandling bör b yggas under med skärpta sanktioner. 
 Utredningen utvecklar dessa resonemang nedan. 
 $ET ¤R INTE F¶RSTA G¥NGEN SOM F¶RSLAG OM OBLIGATORISK MEDLING L¤GGS FRAM  
 -ED 
  OBLIGATORISK Stark I DETTA SAMMANHANG ATT  
 -ED 
  LINGSINSTITUTET HAR R¤TT ATT UTSE MEDLARE ¤VEN UTAN PARTERNAS SAMTYCKE OCH ATT PARTERNA ¤R TVUNGNA ATT FULLG¶RA SIN F¶RHANDLINGSSKYLDIGHET N¤R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
  KALLAR PARTERNA TILL F¶RHANDLING ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN ANS¥G I SITT BET¤NKANDE 3/5  
  
 ATT DET BORDE BLI M¶JLIGT ATT I ST¶RRE UTSTR¤CKNING MEDLA MOT B¥DA PARTERNAS VILJA ¶RSLAGET TOG SIKTE P¥ SITUATIONER D¥ Holmes L¤MNATS 
 3! HAR VIDARE F¶RESLAGIT ATT DET SKALL H¥LLAS EN ¶VERL¤GGNING HOS F¶RLIKNINGSMANNAINSTITUTET S¥ SNART EN PART VARSLAR OM EN STRIDS¥TG¤RD 6ID DENNA ¶VERL¤GGNING SKALL DET KLARL¤GGAS VILKA FR¥GOR SOM ¤R DE HUVUDSAKLIGA TVISTEFR¥GORNA VILKA F¶RUTS¤TTNINGAR SOM FINNS F¶R EN UPPG¶RELSE SAMT OM MEDLING KAN BIDRA TILL EN L¶SNING AV TVISTEN %NLIGT 3! S MENING B¶R DET KUNNA FATTAS BESLUT OM Mcmillan OM N¥GON 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 PART SKULLE MOTS¤TTA SIG DET %N PART B¶R I S¥ FALL HA SKYLDIGHET ATT MEDVERKA I MEDLINGSF¶RHANDLINGAR %NLIGT 3! S F¶RSLAG SKULLE S¥DAN Stevens BLI AKTUELL D¥ Sparks SIG ELLER D¥ STRIDS¥TG¤RDER SKULLE KUNNA MEDF¶RA STORA SKADOR VEN EN AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT HAR UTTALAT ATT M¶JLIGHETEN TILL OBLIGATORISK MEDLING B¶R LAGF¤STAS I F¶RTYDLIGAD FORM 
 .¤R EN PART HAR VARSLAT OM STRIDS¥TG¤RDER FINNS DET ETT ALLM¤NT INTRESSE AV ATT PARTERNA RESPEKTERAR  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  BESLUT OM MEDLING ¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN HAR UNDER TALET B¶RJAT TILL¤MPA DE NU G¤LLANDE BEST¤MMELSERNA OM MEDLING I  
 -", 
  S¥ ATT MEDLARE UTSES S¥ SNART ETT VARSEL BLIR K¤NT $ET HAR F¶REKOMMIT ATT MEDLARE HAR UTSETTS MOT EN PARTS VILJA 
 5TREDNINGEN ANSER ATT Davis I FRAMTIDEN B¶R KUNNA UTSES ¤VEN OM ENDERA ELLER B¥DA PARTERNA ¤R NEGATIVT INST¤LLDA TILL MEDLING OCH ATT DET B¶R KLARG¶RAS I LAGEN %N STRIDS¥TG¤RD BER¶R I REGEL INTE BARA DE INBLANDADE PARTERNA UTAN F¥R Powers F¶R TREDJE MAN 3AMH¤LLET HAR D¤RF¶R EN UPPGIFT N¤R DET G¤LLER ATT BEVAKA F¶LJDERNA AV S¥DANA ¥TG¤RDER %N PART SOM HAR L¤MNAT VARSEL HAR ETT ANSVAR F¶R ATT TVISTEN L¶SES OCH B¶R INTE HA M¶JLIGHET ATT V¤LJA OM MEDLINGSVERKSAMHET SKALL BEDRIVAS ELLER INTE 
 $ET HAR F¶REKOMMIT ATT PARTER INTE HAR VELAT MEDVERKA TILL MEDLING $E NU G¤LLANDE REGLERNA OM HUR EN PART VID VITE KAN F¶RM¥S ATT FULLG¶RA SIN F¶RHANDLINGSSKYLDIGHET ¤R B¥DE OMST¤NDLIGA OCH TIDS¶DANDE ATT TILL¤MPA ) PRAKTIKEN ¤R DE S¥ INEFFEKTIVA ATT DE N¤STAN ALDRIG HAR ANV¤NTS TROTS ATT DET IBLAND HAR FUNNITS BEHOV AV ATT UTNYTTJA DEM 2EGLER SOM GER  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  MAKT ATT VID BEHOV KALLA EN ELLER B¥DA PARTERNA VID VITE TILL F¶RHANDLING KAN White EN PART ATT ¥TERG¥ TILL F¶RHANDLINGSBORDET ¤VEN OM Pham KOMMIT IN I L¥STA L¤GEN 
 .¤R DET F¶RELIGGER HOT OM STRIDS¥TG¤RDER B¶R MEDLING D¤RF¶R KUNNA INITIERAS ¤VEN OM INTE N¥GON AV PARTERNA ¤R INTRESSERAD AV MEDLARES MEDVERKAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA TV¥NGSMEDEL TILL SITT F¶RFOGANDE F¶R ATT F¶RM¥ PARTER ATT KOMMA TILL F¶RHANDLING N¤R MEDLARE KALLAR %NLIGT NU G¤LLANDE LAG KAN F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN INTE SJ¤LVST¤NDIGT INITIERA ETT VITESF¶REL¤GGANDE $ET KAN BARA ¥STADKOMMAS MOT EN PART P¥ DEN ANDRA PARTENS BEG¤RAN %XPEDITIONEN HAR INTE HELLER R¤TT ATT UTF¤RDA F¶REL¤GGANDE UTAN KAN BARA G¶RA EN ANM¤LAN TILL !RBETSDOMSTOLEN $ET ¤R !RBETSDOMSTOLEN SOM HAR R¤TT ATT F¶REL¤GGA PARTEN VID VITE ATT FULLG¶RA SIN F¶RHANDLINGSSKYLDIGHET 
 %NLIGT UTREDNINGEN B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SJ¤LVST¤NDIGT HA R¤TT ATT P¥ EGET INITIATIV UTF¤RDA VITESF¶REL¤GGANDE TILL EN PART ATT KOMMA TILL 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 F¶RHANDLING F¶R MEDLING 5TD¶MANDE AV VITET B¶R P¥ SAMMA S¤TT SOM I DAG SKE I !RBETSDOMSTOLEN 
 ) V¥RA NORDISKA GRANNL¤NDER ANSES DET ATT MEDLING SKALL KUNNA VARA OBLIGATORISK ) $ANMARK ¤R PARTERNA SKYLDIGA ATT KOMMA N¤R F¶RLIKNINGSMANNEN KALLAR DEM TILL F¶RHANDLING $ET FINNS DOCK INTE N¥GON SANKTION MOT EN PART SOM INTE KOMMER $ET FINNS DET I .ORGE MEN SANKTIONEN UTNYTTJAS INTE !TT SANKTIONERNA INTE BEH¶VS KAN HA SAMBAND MED ATT MEDLARNA I $ANMARK OCH .ORGE HAR ANDRA MEDEL F¶R SITT AGERANDE ) B¥DA DESSA L¤NDER INGRIPER MEDLARNA I F¶RHANDLINGARNA Reid $ERAS FR¤MSTA MAKTMEDEL ¤R ATT DE KAN UPPSKJUTA STRIDS¥TG¤RDER OCH TVINGA PARTERNA TILL MEDLING UNDER TIDEN ) INLAND F¥R Long N¤R DET HAR UPPST¥TT EN ARBETSTVIST SOM HOTAR ARBETSFREDEN $ET ¤R INTE T¤NKT ATT SKE MOT B¥DA PARTERNAS VILJA OM VARSEL INTE HAR LAGTS .¤R DET HAR SKETT SKALL F¶RLIKNINGSMANNEN DOCK OMEDELBART VIDTA ¥TG¤RDER SOM ¤R ¤NDAM¥LSENLIGA OCH D¥ ¤R PARTERNA SKYLDIGA ATT DELTA I F¶RHANDLINGARNA 
 3YFTET MED DE F¶RTYDLIGADE OCH SK¤RPTA BEST¤MMELSERNA ¤R ATT BEFOGENHETERNA SKALL F¥ EN PREVENTIV BETYDELSE GENOM ATT ALLA BER¶RDA K¤NNER TILL ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HAR EN STARK POSITION OCH I ETT ALLVARLIGT L¤GE KAN ¥STADKOMMA Hanson ¤VEN D¥ PARTERNA INTE VISAR VILJA ATT SAMARBETA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R EMELLERTID I SIN VANLIGA VERKSAMHET S¥ L¥NGT M¶JLIGT UNDVIKA ATT UTNYTTJA TV¥NGSMEDEL $ET FINNS EN L¥NG OCH V¤RDEFULL TRADITION AV ANSVARSTAGANDE HOS PARTERNA P¥ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN OCH DEN B¶R VIDMAKTH¥LLAS ¤VEN I FRAMTIDEN 
 %TT VIKTIGT UNDANTAG I DE Murray F¶RESL¥S F¶R DET FALL MEDLING REDAN P¥G¥R ENLIGT EN F¶RHANDLINGSORDNING I KOLLEKTIVAVTAL $ET ¤R ENLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING ALLM¤NT SETT B¤TTRE MED AVTALSL¶SNINGAR OM MEDLING ¤N MED LAGSTIFTNING $E PARTER SOM HAR ING¥TT KOLLEKTIVAVTAL SOM INNEFATTAR EN SAMSYN OM UTVECKLINGEN P¥ OMR¥DET KLARA TIDSRAMAR F¶R F¶RHANDLINGARNA OCH N¥GON FORM AV MEDLINGSVERKSAMHET B¶R D¤RF¶R VARA UNDANTAGNA FR¥N DEN OBLIGATORISKA MEDLING SOM  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶RESL¥S Simmons ATT BESLUTA OM /M EN PART SOM HAR VARSLAT OM STRIDS¥TG¤RDER REDAN ¤R F¶REM¥L F¶R MEDLING SOM SKER ENLIGT ETT S¥DANT KOLLEKTIVAVTAL B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  INTE HA BEFOGENHET ATT UTSE MEDLARE OCH D¤RMED INTE HELLER HA R¤TT ATT VID VITE KALLA PARTERNA TILL F¶RHANDLING $¤RMED UNDVIKS ATT DET KAN BLI DUBBLA F¶RHANDLINGSPROCESSER P¥ S¥DANA OMR¥DEN F¶RST INOM RAMEN F¶R AVTALEN OCH SEDAN I ENLIGHET MED LAGEN 
 $ET B¶R VARA M¶JLIGT F¶R PARTER ATT F¥ PR¶VAT OM ETT AVTAL OM F¶RHAND LINGSORDNING UPPFYLLER DE KRAV SOM G¶R ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  INTE HAR BEFOGENHET ATT UTAN MEDGIVANDE FR¥N PARTERNA UTSE MEDLARE  
 -EDLINGS 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 INSTITUTET B¶R HA BEFOGENHET ATT G¶RA DEN PR¶VNINGEN %N S¥DAN PR¶VNING SKALL KUNNA SKE I GOD TID F¶RE EN AVTALSR¶RELSE /M AVTALET UPPFYLLER KRAVEN B¶R DET REGISTRERAS HOS  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
 5TREDNINGEN ANSER SLUTLIGEN ATT DEN BEST¤MMELSE I  
 -", 
  
  ENLIGT VILKA REGERINGEN I EN ARBETSTVIST AV ST¶RRE BETYDENHET KAN UTSE EN F¶RLIK NINGSKOMMISSION ELLER EN S¤RSKILD F¶RLIKNINGSMAN B¶R TAS BORT ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN F¶RESLOG I BET¤NKANDET 3/5  
  
 ATT BEST¤MMELSERNA OM F¶RLIKNINGSKOMMISSION OCH S¤RSKILD F¶RLIKNINGSMAN SKULLE UPPH¤VAS 5TREDNINGEN DELAR DEN UPPFATTNINGEN "EST¤MMELSEN HAR TIDIGARE GIVIT UPPHOV TILL PROBLEM GENOM ATT DET HAR R¥TT OS¤KERHET I FR¥GAN OM HURUVIDA DET B¶R VARA REGERINGEN ELLER F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN SOM UTSER F¶RLIKNINGSMAN I TVISTER AV STOR BETYDELSE $EN HAR D¤RF¶R INTE TILL¤MPATS UNDER L¥NG TID $Wright  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA TILLR¤CKLIG KAPACITET ATT HANTERA ¤VEN ARBETSTVISTER AV ST¶RRE BETYDENHET $ET ¤R MOT DENNA BAKGRUND INTE MENINGSFULLT ATT BEH¥LLA DEN BEST¤MMELSEN I  
 -", 
  ¶R ¶VRIGT KAN REGERINGEN TILLS¤TTA KOMMISSIONER ¤VEN UTAN ST¶D I  
 -", 
  3¥ SKEDDE EXEMPELVIS MED DEN S K ¶RHANDLINGSGRUPPEN UNDER "ERTIL 2EHNBERGS LEDNING 
  
 7.8 
  
 Sammanläggning 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R INTE GES BEFOGENHET ATT KR¤VA ATT PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN SKALL FATTA SAMORDNADE BESLUT OM ATT ACCEPTERA ELLER F¶RKASTA EN MEDLARES SAMMANLAGDA F¶RSLAG TILL AVTAL 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 Utredningen skall enligt direktiven överväga om medlingsinstitutet bör kunna kräva att parterna fattar samordnade beslut om att acceptera eller avvisa förslag till avtal. Ett sådant förfarande skisseras något i direktiven. Där anges att sådana krav i så fall skall framföras i nära samråd med parterna och att en förutsättning bör vara att förlikningsmannen i dessa fall ges rätt att skjuta på varslade konflikter under en begränsad tid. Direktiven anger också vissa begränsningar för hur eventuella regler kan utformas. Utredningen bör t.ex. inte lägga förslag, som ger förlikningsmannen rätt att gripa in i redan träffade kollektivavtal. Vidare bör regeländringar i detta sammanhang endast avse förhandlingar mellan en arbetsgivar- organisation och en central arbetstagarorganisation om nya riksavtal om löner och allmänna anställningsvillkor. 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 %NLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING ¤R DET INTE MENINGSFULLT ATT L¤GGA FRAM ETT F¶RSLAG OM ATT GE  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  BEFOGENHET ATT KR¤VA ATT PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN SKALL FATTA SAMORDNADE BESLUT OM ATT ACCEPTERA ELLER F¶RKASTA EN MEDLARES F¶RSLAG TILL AVTAL S K SAMMANL¤GGNING 5TREDNINGEN ANSER VISSERLIGEN ATT SAMMANL¤GGNING SKULLE KUNNA VARA VERKSAMT F¶R ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN 3AMMANL¤GGNING TJ¤NAR FR¤MST DET SYFTET ATT DET G¶R DET Miller ORGANISATIONER ATT DRIVA KRAV OM ATT F¥ V¤SENTLIGT B¤TTRE AVTAL ¤N ¶VRIGA GRUPPER 'ENOM ATT BESLUT FATTAS GEMENSAMT F¶R FLERA AVTALSOMR¥DEN HINDRAS S¥DANA ORGANISATIONER FR¥N ATT ANV¤NDA STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT DRIVA SINA KRAV ) REGEL TVINGAS DE ATT ACCEPTERA AVTAL SOM LIGGER I NIV¥ MED VAD SOM ACCEPTERAS AV DE ¶VRIGA ORGANISATIONERNA $¤RIGENOM UNDERL¤TTAS F¶R ¶VRIGA ORGANISATIONER ATT KOMMA FRAM TILL AVTAL SOM ¤R F¶RENLIGA MED L¥G INFLATION OCH SOM GYNNAR TILLV¤XT OCH SYSSELS¤TTNING 
 $ET M¶TER DOCK AVSEV¤RDA SV¥RIGHETER ATT INF¶RA ETT S¥DANT REGELSYSTEM $ET F¶RSTA Garcia ST¤LLNINGSTAGANDE ¤R ATT ETT INF¶RANDE AV SAMMANL¤GGNING F¶RUTS¤TTER ATT EN STOR MAJORITET AV ORGANISATIONERNA P¥ ARBETSMARKNADEN KAN ACCEPTERA ETT S¥DANT SYSTEM OCH S¥ ¤R INTE FALLET 
 $ET ANDRA SK¤LET ¤R ATT SAMMANL¤GGNING ¤R F¶RENAT MED STORA PRAKTISKA PROBLEM 3AMMANL¤GGNING F¶RUTS¤TTER ETT KOMPLICERAT OCH I DETALJ FASTLAGT REGELSYSTEM SOM INGRIPER I ORGANISATIONERNAS R¤TT ATT REGLERA BESLUTSFATTANDE OCH MEDLEMSINFLYTANDE I DEN EGNA ORGANISATIONEN OCH D¤R MEDLEMSOMR¶STNING P¥ N¥GOT S¤TT B¶R ING¥ SOM ETT LED %N S¤RSKILD KOMPLIKATION ¤R ATT MEDLEMSOMR¶STNING I 3VERIGE TILL SKILLNAD FR¥N I $ANMARK OCH .ORGE NORMALT INTE TILL¤MPAS I FR¥GA OM ATT ANTA ELLER F¶RKASTA EN MEDLARES BUD %TT ANNAT PROBLEM ¤R HUR MAN P¥ ETT HANTERBART OCH R¤TTVIST S¤TT SKALL KUNNA VIKTA SAMMAN OMR¶STNINGSRESULTAT MELLAN ORGANISATIONERNA 
 $ET TREDJE SK¤LET ¤R ATT SAMMANL¤GGNING SKULLE INNEB¤RA EN BEGR¤NSNING I AVTALS OCH KONFLIKTR¤TTEN SOM KAN KOMMA ATT STRIDA MOT DE INTERNATIONELLA KONVENTIONERNA P¥ OMR¥DET $ET DANSKA SYSTEMET MED SAMMANL¤GGNING HAR EXEMPELVIS UTSATTS F¶R KRITIK FR¥N ),/ OCH HAR MODIFIERATS SOM SVAR P¥ KRITIKEN 
 $ET UPPDRAG SOM HAR GIVITS I DIREKTIVEN HAR SITT URSPRUNG I ,)3! PROJEKTET ,¶NEBILDNING )NFLATION 3YSSELS¤TTNING OCH !RBETSMARKNAD SOM ¤R ETT GEMENSAMT PROJEKT MELLAN ,/ OCH ,/ F¶RBUNDEN F¶R ATT UTREDA OCH F¶RESL¥ F¶R¤NDRINGAR P¥ ARBETSMARKNADEN OCH Kelly ,/ HAR F¶RESLAGIT ATT EN STATLIG UTREDNING SKALL ¶VERV¤GA OM F¶RLIKNINGSMANNEN KAN GES R¤TT ATT BEG¤RA ATT PARTERNA FATTAR GEMENSAMMA BESLUT OM ATT ACCEPTERA ELLER F¶RKASTA F¶RSLAG TILL AVTAL %N 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 SLUTLIG UPPG¶RELSE MELLAN TV¥ PARTER B¶R DOCK INTE KUNNA L¤GGAS SAMMAN MED ANDRA AVTALSF¶RSLAG $¤REMOT B¶R PARTERNA ENLIGT ,/ HA M¶JLIGHET ATT ENAS OM ETT TEMPOR¤RT AVTAL OCH D¥ DELTA I EN EVENTUELL SAMMANL¤GGNING /M EN PART HAR F¶RHINDRAT MEDLING B¶R F¶RLIKNINGSMANNEN ENLIGT ,/ VID EN SAMMANL¤GGNING L¤GGA ETT BEGR¤NSAT F¶RLIKNINGSBUD %TT S¥DAN BEGR¤NSAT F¶RLIKNINGSBUD B¶R ENDAST F¥ INNEH¥LLA EN H¶JNING AV L¶NER OCH ANDRA ERS¤TTNINGAR OCH INTE F¶R¤NDRINGAR AV L¶NEPRINCIPER ELLER ALLM¤NNA VILLKOR 
 %FTERSOM F¶RSLAGET OM GEMENSAMMA BESLUT OM AVTAL INNEB¤R BETYDANDE F¶R¤NDRINGAR I DET SVENSKA F¶RHANDLINGSSYSTEMET ANSER ,/ ATT UTREDNINGEN B¶R Griffin AV ETT S¥DANT F¶RSLAG $ET Peterson M¥STE ANALYSERAS NOGA %N ¶VERG¥NG M¥STE SKE SUCCESSIVT EFTERSOM DE NUVARANDE AVTALEN HAR OLIKA L¤NGD OCH SLUTDATUM 3LUTLIGEN M¥STE DET FINNAS TID F¶R ATT SYSTEMET SKALL BLI ACCEPTERAT OCH GE LEGITIMA AVTAL SOM RESULTAT 5TREDNINGEN B¶R ENLIGT ,/ ¤VEN PR¶VA OM DET FINNS ALTERNATIVA METODER F¶R SAMMANL¤GGNING SOM GER SAMMA M¶JLIGHETER ATT N¥ FULL SYSSELS¤TTNING OCH SOM SAMTIDIGT GER ¤N ST¶RRE M¶JLIGHETER TILL LEGITIMA AVTAL INOM ALLA OMR¥DEN 
 $E DANSKA ERFARENHETERNA AV SAMMANL¤GGNING ¤R I STOR UTSTR¤CKNING POSITIVA 3AMMANL¤GGNING ¤R D¤R REGLERAT I LAG OCH HAR FUNGERAT UNDER L¥NG TID 3AMMANL¤GGNING ACCEPTERAS SOM METOD AV ALLA DE STORA ORGANISATIONERNA OCH HAR VARIT ETT VERKSAMT MEDEL ATT N¥ FRAM TILL AVTAL P¥ EN RIMLIG NIV¥ 3ETT ¶VER M¥NGA ¥R BAK¥T I TIDEN HAR LEGITIMITETEN I DET DANSKA KONFLIKTL¶SNINGSSYSTEMET ENDAST TILLF¤LLIGTVIS IFR¥GASATTS N¤R DEN DANSKA F¶RLIKNINGSMANNEN INTE HAR LYCKATS F¥ PARTERNA ATT ACCEPTERA MEDLARBUD OCH LAGSTIFTNING HAR TILLGRIPITS F¶R ATT F¥ AVTAL TILL ST¥ND VILKET EXEMPELVIS INTR¤FFADE V¥REN 
 $E DANSKA ERFARENHETERNA TYDER OCKS¥ P¥ ATT SAMMANL¤GGNING KAN MEDVERKA TILL EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING OCH EN GOD EKONOMISK UTVECKLING $ANMARK HAR UNDER TALET I GENOMSNITT HAFT PROCENTS L¶NE¶KNINGAR PROCENTS INFLATION OCH PROCENTS REALL¶NE¶KNINGAR PER ¥R $E SENASTE ¥REN HAR SYSSELS¤TTNINGEN STIGIT P¥TAGLIGT OCH ARBETSL¶SHETEN FALLIT KRAFTIGT 3TORKONFLIKTEN P¥ DEN DANSKA ARBETSMARKNADEN V¥REN INTR¤FFADE N¤R ARBETSL¶SHETEN HADE KOMMIT NER TILL EN NIV¥ SOM ¤R N¤STAN H¤LFTEN AV VAD DEN ¤R I 3VERIGEOM MAN M¤TER P¥ ETT INTERNATIONELLT STANDARDISERAT S¤TT 
 !TT SAMMANL¤GGNING EMELLERTID ENSAM INTE KAN GE EN GYNNSAM UTVECKLING DEMONSTRERAS AV ATT DETTA SYSTEM FANNS I $Vaughn N¤R LANDET TIDIGARE HADE EN OGYNNSAM UTVECKLING $ET SOM HAR TILLKOMMIT SEDAN MITTEN AV TALET OCH SOM OCKS¥ HAR MEDVERKAT TILL DEN GODA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 UTVECKLINGEN ¤R DELS VISSA ARBETSMARKNADSPOLITISKA REFORMER DELS EN SAMSYN MELLAN PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN OM F¶RDELARNA MED EN L¶NEBILDNING SOM ¤R F¶RENLIG MED L¥G INFLATION $ANMARK HAR OCKS¥ SEDAN B¶RJAN AV TALET F¶RT EN VALUTAPOLITIK MED EN FASTARE KOPPLING TILL $ MARKEN ¤N VAD EXEMPELVIS 3VERIGE HAR HAFT 
 %N NACKDEL MED SAMMANL¤GGNING KAN VARA ATT DET KAN GE STELHETER I L¶NEBILDNINGEN ) $ANMARK HAR DOCK UTRYMMET F¶R LOKALA ANPASSNINGAR TILLGODOSETTS GENOM DET ALLTMER UTBREDDA L¤GSTL¶NESYSTEMET $E CENTRALA AVTALEN AVSER SOCIALA FR¥GOR ARBETSTIDER SEMESTER L¤GSTL¶NER M M MEDAN L¶NERNA BEST¤MS Hernandez NIV¥ $ET INNEB¤R ATT ETT KOLLEKTIVAVTAL INNEH¥LLER EN L¤GSTL¶NESATS SOM UTG¶R DEN UNDRE GR¤NSEN I TIML¶NEN ¶R DEN SOM HAR EN TIML¶N SOM ¶VERSTIGER DET BELOPPET F¥R H¶JNINGAR I KOLLEKTIVAVTAL INGET OMEDELBART GENOMSLAG 
 %TT SK¤L TILL ATT $ANMARK HAR SAMMANL¤GGNING KAN VARA DEN ANNORLUNDA ORGANISATIONSSTRUKTUREN Sims $ANMARK HAR FLER YRKESF¶RBUND Garrison MED 3VERIGE 3KULLE 3VERIGE G¥ MOT EN H¶GRE GRAD AV ORGANISATIONSSPLITTRING Ó S¥DANA TENDENSER FINNS BL A P¥ DET STATLIGA OMR¥DET Ó KOMMER MOTIVEN F¶R SAMMANL¤GGNING ATT ST¤RKAS 3M¥ ORGANISATIONER MED STOR KONFLIKTSTYRKA KAN N¤MLIGEN HA S¤RSKILT L¤TT ATT UPPN¥ F¶RDELAR Murphy Hansen ,¶NE¶KNINGAR F¶R SM¥ GRUPPER KOSTAR ARBETSGIVARNA RELATIVT LITE OCH B¶RDAN F¥R B¤RAS AV ANDRA ORGANISATIONER GENOM MINSKAT L¶NEUTRYMME ELLER ¶KADE PRISER 
 ) .ORGE OCH I INLAND TILL¤MPAR MAN ANDRA METODER ¤N SAMMANL¤GGNING F¶R ATT UPPN¥ EN SAMORDNING $EN NORSKA RIKSMEDLAREN FYLLER EN VIKTIG ROLL VID KOLLEKTIVAVTALENS TILLKOMST $EN MEDLINGSVERKSAMHET SOM HAN BEDRIVER F¥R OCKS¥ INDIREKT ETT ST¶D AV DET TRADITIONELLA TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE SOM KAN V¤NTA L¤NGRE FRAM F¶R PARTER SOM KR¤VER BETYDLIGT MER ¤N ANDRA ) INLAND HAR MAN Juarez SOM TJ¤NAR SAMMA SYFTE 
 5TREDNINGEN ANSER ATT DE ¶VRIGA F¶R¤NDRINGAR SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R GER GODA M¶JLIGHETER ATT ¥STADKOMMA EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING TROTS ATT DE INTE INNEH¥LLER M¶JLIGHETEN TILL SAMMANL¤GGNING +OMBINATIONEN AV ETT NYTT OCH STARKARE MEDLINGSINSTITUT UT¶KADE BEFOGENHETER F¶R INSTITUTET OCH MEDLARNA EN ST¤RKT NORMBILDNING OCH STRAMARE KONFLIKTREGLER B¶R Estrada SAMORDNING I L¶NES¤TTNINGEN SOM SAMMANL¤GGNINGEN SYFTAR TILL OCH D¤RMED MEDVERKA TILL EN H¶GRE TILLV¤XT STIGANDE REALL¶NER OCH SYSSELS¤TTNING OCH FALLANDE ARBETSL¶SHET 0ARTERNAS EGNA ANSTR¤NGNINGAR I SAMMA SYFTE ¤R NATURLIGTVIS OCKS¥ V¤SENTLIGA 
 /M M¶JLIGHETERNA I ETT SENARE SKEDE SKULLE BLI ST¶RRE ATT INF¶RA N¥GON FORM AV SAMMANL¤GGNING AV MEDLINGSBUD SKULLE F¶LJANDE SKISS KUNNA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 TJ¤NA SOM UTG¥NGSPUNKT $ET B¶R EMELLERTID SAMTIDIGT P¥PEKAS ATT SAMMANL¤GGNING SOM METOD ¤R F¶RKNIPPAD MED STORA PRINCIPIELLA OCH PRAKTISKA PROBLEM 
 $ET SKULLE KUNNA ANGES I  
 -", 
  ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HAR BEFOGENHET ATT L¤GGA FRAM MEDLINGSBUD F¶R FLERA AVTALSOMR¥DEN SAMTIDIGT OCH ATT BEG¤RA ATT PARTERNA SKALL FATTA ETT GEMENSAMT BESLUT "EFOGENHETEN B¶R AVGR¤NSAS TILL ATT G¤LLA SAMMANL¤GGNING INOM ETT HUVUDAVTALSOMR¥DE OM INTE CENTRALORGANISATIONERNA AVTALAR OM ANNAT 0ARTERNA B¶R HA BEFOGENHET ATT AVTALA B¥DE OM MINDRE OCH ST¶RRE OMR¥DEN F¶R SAMMANL¤GGNING MEN SAMTLIGA SOM ING¥R I SAMMANL¤GGNINGSOMR¥DET B¶R VARA PARTER I ETT S¥DANT AVTAL 
 'EMENSAMT BESLUT OM ATT GODK¤NNA ELLER F¶RKASTA DET SAMMANLAGDA MEDLINGSBUDET SKULLE FATTAS AV F¶RBUNDSPARTERNA P¥ DE AKTUELLA AVTALSOMR¥DENA /M EN MAJORITET AV L¶NTAGARNA ELLER ARBETSGIVARNA S¤GER NEJ TILL DET SAMMANLAGDA BUDET S¥ ¤R DET F¶RKASTAT "ESLUTSREGLER M¥STE PRECISERAS INNAN SYSTEMET MED SAMMANL¤GGNING KAN GENOMF¶RAS  
 -EDLEMSOMR¶STNING 
  KAN Duncan MEN DET B¶R OCKS¥ VARA M¶JLIGT ATT HITTA BESLUTSORDNINGAR F¶R ATT VIKTA SAMMAN BESLUT SOM HAR FATTATS AV ORGANISATIONERNAS STYRELSER F¶RHANDLINGSDELEGATIONER ELLER MOTSVARANDE 
 3AMMANL¤GGNING SKULLE INTE M¶TA N¥GRA HINDER N¤R DET R¶R ORGANISATIONER SOM ¤R MEDLEMMAR I HUVUDORGANISATIONER SOM HAR TILLSTYRKT ATT SAMMANL¤GGNING F¥R SKE %N ORDNING SOM GER  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  R¤TT ATT ¤VEN SAMMANL¤GGA ORGANISATIONER SOM INTE P¥ N¥GOT S¤TT HAR GETT SITT SAMTYCKE ST¥R I STRID MED GRUNDLAG OCH INTERNATIONELLA KONVENTIONER $ET G¤LLER T EX OM  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  GENOM SAMMANL¤GGNING SKULLE VILJA F¶RHINDRA ATT EN LITEN ORGANISATION SOM INTE ¤R MEDLEM I N¥GON Santiago STRIDS¥TG¤RDER 3AMMANL¤GGNING MELLAN HUVUDAVTALSOMR¥DEN KAN INTE HELLER SKE UTAN SAMTYCKE FR¥N BER¶RDA OMR¥DEN 
 %N F¶RDEL MED SAMMANL¤GGNING ¤R ATT PARTERNA BEH¥LLER BESLUTANDER¤TTEN ¶VER KOLLEKTIVAVTALEN /M EN TILLR¤CKLIGT STOR ANDEL AV ARBETSGIVARNA ELLER ARBETSTAGARNA OGILLAR ETT SAMMANLAGT MEDLARBUD FINNS M¶JLIGHET ATT AVVISA BUDET OCH VIDTA STRIDS¥TG¤RDER $¤REMOT HAR INTE VARJE ENSKILD ORGANISATION M¶JLIGHET ATT Moore HAND AVVISA ETT AVTALSF¶RSLAG %N KONSEKVENS AV SAMMANL¤GGNINGEN KAN S¥LEDES BLI ATT DET STIMULERAR SAMVERKAN BLAND DEM SOM ING¥R I ETT SAMMANL¤GGNINGSOMR¥DE $ET RISKERAR EMELLERTID SAMTIDIGT ATT LEDA TILL ATT ORGANISATIONER BRYTER SIG LOSS UR HUVUDORGANISATIONERNA ELLER ATT DET SKER EN SPLITTRING AV F¶RBUNDEN OCH ATT DE NYA F¶RBUNDEN INTE KOMMER ATT TILLH¶RA N¥GON HUVUDORGANISATION 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 7.1 
  
 Samordning av avtalsförhandlingar 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA BEFOGENHET ATT N¤R DET ¤R L¤MPLIGT VERKA F¶R EN SAMORDNING AV F¶RHANDLINGAR OM L¶NER OCH ALLM¤NNA ANST¤LLNINGSVILLKOR 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 Enligt direktiven skall förlikningsmannainstitutet ges en mer aktiv roll i de enskilda avtalsförhandlingarna. Vidare nämns att förslag har framförts 
 som rör olika former av samordning av avtalsprocessen. 
 5TREDNINGEN ANSER ATT ¶VERV¤GANDE SK¤L TALAR F¶R EN H¶GRE GRAD AV SAMORDNING AV AVTALSINNEH¥LLET I F¶RHANDLINGAR OM L¶NER OCH ALLM¤NNA AVTALSVILLKOR OCH ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA I UPPGIFT ATT VERKA F¶R EN S¥DAN SAMORDNING $ET ¤R EMELLERTID INGEN SJ¤LVKLAR SLUTSATS EFTERSOM DET FINNS B¥DE F¶RDELAR OCH NACKDELAR MED EN ¶KAD GRAD AV SAMORDNING ) ALLA H¤NDELSER B¶R SAMORDNINGEN BYGGA P¥ EN BRED UPPSLUTNING FR¥N PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN OCH INTE Rosales 5TREDNINGEN UTVECKLAR I DET F¶LJANDE RESONEMANGEN P¥ DENNA PUNKT 
 $ET FINNS VISSA SAMH¤LLSEKONOMISKA STUDIER SOM TYDER P¥ ATT DET ¤R EN F¶RDEL ATT ANTINGEN G¥ MOT MER SAMORDNADE AVTALSF¶RHANDLINGAR ELLER MOT MER LOKAL L¶NEBILDNING Gould OCH $RIFFILL HAR I EN UPPM¤RKSAMMAD STUDIE REDOVISAT RESULTAT SOM TYDER P¥ ATT GRADEN AV SAMORDNING AV Pham BETYDELSE F¶R AVTALENS INNEH¥LL ¶RETAGSVISA AVTAL RESPEKTIVE SAMORDNADE CENTRALA AVTAL GER DET B¤STA RESULTATET I BEM¤RKELSEN ATT ARBETSL¶SHET HAR KUNNAT KOMBINERAS MED L¥G INFLATION  
 -OTSATT 
  G¤LLER ATT OKOORDINERADE BRANSCHVISA F¶RHANDLINGAR TENDERAR ATT GE H¶GRE ARBETSL¶SHET 3ENARE SKATTNINGAR HAR INTE VISAT STABILA RESULTAT MEN DET FINNS OCKS¥ TEORETISKA SK¤L F¶R ATT DET FINNS ETT SAMBAND MELLAN F¶RHANDLINGSSYSTEM OCH L¶NEBILDNING SOM ¤R V¤LGRUNDADE ) SAMORDNADE F¶R HANDLINGAR FINNS DET B¤TTRE F¶RUTS¤TTNINGAR ATT UTFORMA AVTALEN S¥ ATT DE TAR H¤NSYN TILL SYSSELS¤TTNINGEN P¥ ARBETSMARKNADEN I STORT LERA AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT HAR TAGIT UPP F¶RDELARNA MED ATT SAMORDNA AVTALSINNEH¥LLET %N SAMORDNING GER ST¶RRE F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R PARTERNA ATT KOMMA ¶VERENS OM L¶NE¶KNINGAR SOM ¤R F¶RENLIGA MED FALLANDE ARBETSL¶SHET OCH STIGANDE SYSSELS¤TTNING 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 VEN OM B¥DE F¶RETAGSVISA F¶RHANDLINGAR OCH SAMORDNADE F¶RHANDLINGAR I SLUT¤NDAN KAN F¶RV¤NTAS MEDVERKA TILL EN GOD SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING S¥ SKILJER SIG DE SANNOLIKA EFFEKTERNA Wells  
 -EDAN 
  SAMORDNADE F¶RHANDLINGAR TENDERAR ATT LEDA TILL Nguyen L¶NEUTVECKLING Miller F¶RHANDLINGAR P¥ F¶RETAGSNIV¥N ATT LEDA TILL EN ST¶RRE L¶NESPRIDNING 
 3AMORDNING AV AVTALSINNEH¥LL F¶REKOMMER I FLERA L¤NDER SOM UNDER SENARE ¥R HAR HAFT EN GOD EKONOMISK UTVECKLING MED FALLANDE AR BETSL¶SHET ) INLAND OCH )RLAND Nelson MED NATIONELLA INKOMSTPOLITISKA UPPG¶RELSER ) $ANMARK OCH .ORGE SKER EN SAMORDNING GENOM MEDLINGEN $ET ¤R DOCK INTE S¥ ATT MEDLARNA HAR I UPPDRAG ATT SE TILL ATT AVTALEN ANPASSAS TILL DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA 3AMORDNINGEN BYGGER I ST¤LLET P¥ ATT MEDLARNA S¶KER F¥ PARTERNA ATT ACCEPTERA ATT ALLA HAR ATT VINNA P¥ ATT NIV¥ERNA I AVTALEN S¤TTS MED UTG¥NGSPUNKT I EXPORTSEKTORNS KONKURRENSKRAFT OCH ATT F¶R¤NDRINGAR AV Bates STEGVIS "¥DE .EDERL¤NDERNA OCH  
 –STERRIKE 
  HAR EN VALUTAPOLITIK MED EN STARK KNYTNING AV VALUTAN TILL DEN TYSKA $ MARKEN VILKET ST¤LLER STORA KRAV P¥ L¶NEBILDNINGEN 3AMORDNINGEN Hunter D¤RMED GENOM ATT ALLA PARTER HAR ATT UTG¥ FR¥N SAMMA NORM 
 $ET Jones OCKS¥ L¤NDER SOM HAR G¥TT MOT MER LOKAL L¶NEBILDNING OCH HAR HAFT EN GOD EKONOMISK UTVECKLING MED FALLANDE ARBETSL¶SHET UNDER SENARE ¥R ) %UROPA G¤LLER DET FR¤MST 3TORBRITANNIEN 5TANF¶R %UROPA G¤LLER DET BLAND ANNAT !USTRALIEN OCH .YA :EELAND  
 -AN 
  KAN OCKS¥ PEKA P¥ ATT 53! SOM HAR EN I HUVUDSAK OREGLERAD ARBETSMARKNAD I H¶G GRAD HAR KLARAT AV ATT KOMBINERA EN GOD TILLV¤XT STIGANDE SYSSELS¤TTNING FALLANDE ARBETSL¶SHET OCH L¥G INFLATION UNDER SENARE ¥R 
 $ET ¤R M¶JLIGT ATT ¥STADKOMMA EN SAMORDNING AV AVTALEN INOM RAMEN F¶R OLIKA F¶RHANDLINGSSYSTEM )  
 –STERRIKE 
  BEST¤MS ANST¤LLNINGSVILLKOREN F¶R ARBETARE I HUVUDSAK Garza NIV¥ VEN I 
 .ORGE OCH INLAND INNEH¥LLER DE CENTRALA AVTALEN BEST¤MMELSER OM L¶NE¶KNINGAR 3AMORDNINGEN Garza NIV¥ KAN SKE ¤VEN OM L¶NE¶KNINGARNA F¶R DE ANST¤LLDA BEST¤MS P¥ DE ENSKILDA F¶RETAGEN ) $ANMARK G¤LLER SAMORDNINGEN ENDAST MINIMIL¶NER OCH ALLM¤NNA ANST¤LLNINGSVILLKOR ,¶NE¶KNINGARNA F¶R HUVUDDELEN AV DE ANST¤LLDA BEST¤MS P¥ F¶RETAGSNIV¥ ) .EDERL¤NDERNA HAR VISSA STORF¶RETAG L¤MNAT BRANSCHF¶RHANDLINGARNA MEN ING¥R I ORGANISATIONER SOM DELTAR I DEN ¶VERGRIPANDE SAMORDNINGEN ) )RLAND SLUTS DE INKOMSTPOLITISKA UPPG¶ RELSERNA Garza NIV¥ MEN EVENTUELLA KOLLEKTIVAVTAL SLUTS P¥ 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 RESPEKTIVE F¶RETAG  
 -¥NGA 
  AV DE INTERNATIONELLA F¶RETAGEN I )RLAND ¤R INTE PARTER I KOLLEKTIVAVTAL 
 5TREDNINGENS SAMLADE BED¶MNING ¤R ATT DET FINNS B¥DE SAMH¤LLSEKONOMISKA SK¤L OCH ERFARENHETER FR¥N ANDRA L¤NDER SOM TALAR F¶R ATT EN H¶GRE GRAD AV SAMORDNING KAN GE ETT B¤TTRE RESULTAT ¤N OKOORDINERADE BRANSCHVISA L¶NEF¶RHANDLINGAR !LTERNATIVET ATT ¶VERG¥ TILL EN LOKAL L¶NEBILDNING SKULLE TROLIGEN OCKS¥ GE ETT B¤TTRE RESULTAT MEN TORDE INTE VARA M¶JLIGT ATT GENOMF¶RA MED DEN H¶GA ORGANISATIONSGRADEN OCH DEN INTERNATIONELLT SETT STARKA INRIKTNINGEN Palmer INKOMSTSKILLNADER I DET SVENSKA SAMH¤LLET ) DET PERSPEKTIVET F¶REFALLER I OCH F¶R SIG DET DANSKA SYSTEMET ATTRAKTIVT MED SIN KOMBINATION AV SAMORDNING VAD G¤LLER SOCIALA FR¥GOR ARBETSTIDER SEMESTER MINIMIL¶NER M M OCH LOKAL BEST¤MNING AV SJ¤LVA L¶NE¶KNINGARNA 
 5TREDNINGEN KONSTATERAR VIDARE ATT SAMH¤LLSEKONOMISKA H¤NSYN HAR F¥TT EN ST¶RRE ROLL I MEDLINGEN UNDER TALET ¤N TIDIGARE $Wright ARBETSS¤TTET UTVECKLADES F¶RST I DEN S K 2EHNBERG GRUPPEN ) RIKTLINJERNA TILL GRUPPEN ANF¶RDES ATT DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN MED SNABBA KOSTNADSSTEGRINGAR INNEB¤R ETT ALLVARLIGT HOT MOT DEN FULLA SYSSELS¤TTNINGEN I LANDET OCH D¤RMED OCKS¥ MOT V¤LF¤RDSPOLITIKEN 6IDARE N¤MNDES ATT STATSMINISTERN EFTER KONTAKTER MED F¶RETR¤DARE F¶R ARBETSMARKNADENS PARTER HADE KONSTATERAT ATT DET FANNS F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R ATT PR¶VA S¤RSKILDA INSATSER F¶R ATT V¤XLA NED L¶NE¶KNINGARNA $EN S¤RSKILDE F¶RHANDLAREN FICK I UPPDRAG ATT MEDVERKA TILL UPPG¶RELSER MELLAN DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA OCH TILL ATT AVTALEN SKULLE VARA AV DEN KARAKT¤REN ATT DE LEDDE TILL EN RADIKAL D¤MPNING AV DE TOTALA L¶NE¶K NINGARNA INKLUSIVE L¶NEGLIDNINGEN UNDER ) ETT TILL¤GGSUPPDRAG I SEPTEMBER FICK 2EHNBERG GRUPPEN I UPPDRAG ATT UNDERS¶KA F¶RUTS¤TTNINGARNA ATT TR¤FFA STABILISERINGSAVTAL F¶R I F¶RSTA HAND 
 2EHNBERGGRUPPEN L¤MNADE ETT F¶RSLAG TILL STABILISERINGSAVTAL I DECEMBER !LLA ARBETSGIVARE SVARADE JA 0¥ DEN FACKLIGA SIDAN VAR BILDEN MER SPLITTRAD R¥N ,/ KOM POSITIVA SVAR FR¥N F¶RBUND MOTSVARANDE PROCENT AV MEDLEMMARNA FR¥N 4#/ PROCENT OCH FR¥N 3!#/ PROCENT 3AMTLIGA PARTER SOM SVARAT JA F¶RUTSATTE ATT HELA ARBETSMARKNADEN SKULLE SVARA JA ¶RHANDLINGAR INLEDDES OCH TILL SLUT HADE PRAKTISKT TAGET HELA ARBETSMARKNADEN TR¤FFAT AVTAL MED SAMMA INNEH¥LL OCH F¶R SAMMA TIDSPERIOD 
 ) Pena UNDER TALET HAR DE MEDLARE SOM HAR UTSETTS AV F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN NORMALT STR¤VAT EFTER ATT F¥ PARTERNA ATT TA SAMH¤LLSEKONOMISKA H¤NSYN $ET FRAMG¥R BL A AV F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONENS REMISSYTTRANDE ¶VER UTREDNINGENS 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 DELBET¤NKANDE ) MEDLARNAS F¶RSLAG TILL AVTAL HAR OFTA INFOGATS TEXTER OM DET SAMH¤LLSEKONOMISKA L¤GET !TT MEDLARNA HAR INF¶RT ETT S¥DANT ARBETSS¤TT D¤R MAN SJ¤LVA F¶RT IN TEXTER SOM INTE BYGGER Wiley SOM ¤R PARTER I F¶RHANDLINGEN HAR ACCEPTERATS 
 ) ¥RETS AVTALSF¶RHANDLINGAR HAR RIKTNINGEN G¥TT MOT H¶GRE GRAD AV SAMORDNING FR¤MST GENOM DE AVTAL SOM HAR TR¤FFATS P¥ INDUSTRINS OMR¥DE )NDUSTRINS SAMARBETSAVTAL SYFTAR TILL ATT FR¤MJA INDUSTRIELL UTVECKLING L¶NSAMHET OCH KONKURRENSKRAFT F¶R ATT D¤RIGENOM L¤GGA EN GRUND F¶R GOD L¶NEUTVECKLING OCH GODA VILLKOR I ¶VRIGT F¶R DE ANST¤LLDA ) AVTALET ANGES ¤VEN ATT )NDUSTRIKOMMITT©N SKALL UTSE ETT EKONOMISKT R¥D $ETTA R¥D SKALL KUNNA L¤MNA UTL¥TANDEN OCH REKOMMENDATIONER I EKONOMISKA FR¥GOR P¥ UPPDRAG AV F¶RBUNDSPARTER GEMENSAMT ELLER AV EN OPARTISK ORDF¶RANDE ELLER AV )NDUSTRIKOMMITT©N 
 )NF¶R ¥RETS AVTALSF¶RHANDLINGAR SAMORDNADES VIDARE UTG¥NGSPUNKTERNA F¶R ,/ F¶RBUNDEN GENOM MEDVERKAN FR¥N ,/ CENTRALT $ET F¶REKOMMER ¤VEN INFORMELL SAMVERKAN I N¤TVERK B¥DE P¥ ARBETSGIVARSIDAN OCH P¥ DEN FACKLIGA SIDAN 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R MOT DENNA BAKGRUND HA I UPPGIFT ATT MEDVERKA TILL EN SAMORDNING AV AVTALSF¶RHANDLINGARNA $ENNA SAMORDNING B¶R DOCK BYGGA P¥ FRIVILLIGHET %N TV¥NGSSAMORDNING SKULLE RISKERA ATT STRIDA MOT INTERNATIONELLA KONVENTIONER 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KAN VERKA F¶R SAMORDNING P¥ FLERA S¤TT %TT S¤TT ¤R GENOM NORMBILDNING  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KAN T EX VERKA F¶R ATT PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN F¥R EN GEMENSAM SYN P¥ DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA $EN S K %UROPANORMEN VAR ETT S¤TT ATT SKAPA EN SAMSYN $ET HAR DISKUTERATS OM UTFORMNINGEN HADE KUNNAT G¶RAS P¥ N¥GOT ANNAT S¤TT F¶R ATT F¶RHINDRA ATT DEN BLEV ETT GOLV I F¶RHANDLINGARNA )NDUSTRINS EKONOMISKA R¥D HAR IST¤LLET F¶R ATT ANGE EN VISS SIFFRA GJORT VISSA K¤NSLIGHETSBER¤KNINGAR AV KONSEKVENSERNA F¶R SYSSELS¤TTNING Clayton OLIKA L¶NEANTAGANDEN 
  
 -EDLARNA 
  KAN VIDARE MEDVERKA TILL SAMORDNING GENOM UTFORMNINGEN AV F¶RSLAG TILL AVTALSL¶SNING  
 -EDLAREN 
  B¶R HA R¤TT ATT S¶KA P¥VERKA INNEH¥LLET I ETT AVTAL $ET KAN T EX HANDLA OM ATT F¶RS¶KA F¥ PARTER ATT TA H¤NSYN TILL REDAN TR¤FFADE AVTAL ELLER ATT F¶RS¶KA F¥ TILL ST¥ND AVTAL SOM INTE I ON¶DAN F¶RSV¥RAR UPPG¶RELSER F¶R DE PARTER SOM ¤NNU INTE HAR SLUTIT AVTAL ) VILKEN UTSTR¤CKNING DET ¤R L¤MPLIGT ATT MEDLAREN S¶KER P¥VERKA AVTALSINNEH¥LLET B¶R AVG¶RAS I VARJE MEDLINGSSITUATION  
 -EDLAREN 
  Harper HITTA EN BALANSPUNKT MELLAN INTRESSET AV ATT ¥STADKOMMA SAMORDNING OCH VAD ETT MEDLINGSBUD M¥STE INNEH¥LLA F¶R ATT DEN AKTUELLA TVISTEN SKALL F¥ EN L¶SNING 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 %N S¤RSKILD Wyatt ATT F¥ MEDLARE ATT S¶KA P¥VERKA AVTALSINNEH¥LLET SKULLE KUNNA VARA ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  GER MEDLAREN EN INSTRUKTION OM INRIKTNINGEN P¥ ETT AVTALSBUD OCH ATT DEN INSTRUKTIONEN OFFENTLIGG¶RS 4EKNIKEN MED INSTRUKTION KAN Taylor S¤TT %N M¶JLIGHET ¤R ATT ANV¤NDA INSTRUKTIONEN F¶R ATT UNDVIKA ATT PARTER INTE AGERAR ANSVARSFULLT I F¶RHANDLINGARNA  
 -¶JLIGHETEN 
  AV EN INSTRUKTION SKULLE KUNNA GE PARTERNA INCITAMENT ATT SK¶TA F¶RHANDLINGARNA P¥ ETT SERI¶ST S¤TT %TT ANNAT SK¤L SKULLE VARA ATT P¥VERKA F¶RV¤NTNINGARNA BLAND ORGANISATIONENS MEDLEMMAR OM VILKET RESULTATET KAN BLI AV EN MEDLINGSF¶RHANDLING 
 0ROBLEM KAN EMELLERTID UPPST¥ OM EN PART SOM OGILLAR EN INSTRUKTION V¤LJER ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT UNDANR¶JA INSTRUKTIONEN $¥ RISKERAR F¶RHANDLINGSL¤GET ATT BLI L¥ST EFTERSOM STRIDS¥TG¤RDERNA RIKTAR SIG LIKA MYCKET MOT INSTITUTET SOM MOT MOTPARTEN 6¤LJER  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT ¤NDRA INSTRUKTIONEN KAN DET UPPFATTAS SOM ATT DET L¶NAR SIG ATT OBSTRUERA MOT INSTITUTET 3KULLE  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  IST¤LLET V¤LJA ATT LIGGA KVAR MED DEN URSPRUNGLIGA INSTRUKTIONEN KAN MOTPARTEN TVINGAS ATT L¤MNA MEDLINGEN F¶R ATT F¥ EN L¶SNING AV KONFLIKTEN 5TREDNINGEN SER D¤RF¶R INTE DETTA SOM N¥GON TEKNIK SOM B¶R F¥ EN MER ALLM¤N TILL¤MPNING MEN VILL INTE HELLER UTESLUTA ATT DET KAN VARA ¤NDAM¥LSENLIGT MED EN V¤LFORMULERAD INSTRUKTION I VISSA SITUATIONER 
  
 7.9 
  
 Skiljeförfarande och skiljenämnd 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
 $ET B¶R INTE INF¶RAS EN ALLM¤N M¶JLIGHET F¶R  
 -ED 
  LINGSINSTITUTET ATT F¶RORDNA OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE $¤REMOT B¶R DET FIN NAS EN SKILJEN¤MND KNUTEN TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  VILKEN KAN AVG¶RA EN TVIST N¤R ALLA M¶JLIGHETER TILL MEDLING ¤R UTT¶MDA OM N¶DV¤NDIGT EFTER ETT S¤RSKILT BESLUT AV RIKSDAGEN 6IDARE B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HA EN R¥DGIVANDE OCH ST¶DJANDE ROLL VID KONFLIKTL¶SNING BLAND ANNAT GENOM ATT ERBJUDA HJ¤LP MED OLIKA FORMER AV SKILJEF¶RFARANDE  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R KUNNA UPPMANA PARTER ATT AVG¶RA EN TVIST GENOM SKILJEF¶RFARANDE /M UPPMANINGEN INTE F¶LJS B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HA TILL UPPGIFT ATT INFORMERA REGERINGEN OCH EVENTUELLT AVGE EN REKOMMENDATION OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 Dessa frågor berörs inte i direktiven utan behandlas av utredningen dels 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 mot bakgrund av ett förslag från SAF, enligt vilket en medlare bör kunna använda tvångsskiljedom, när det föreligger särskilda skäl, dels på initiativ av utredningen som en metod att lösa konflikter på arbetsmarknaden. 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 4V¥NGSSKILJEN¤MND 
 %NLIGT F¶RSLAGET FR¥N 3! SKULLE TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE KUNNA ¤GA RUM D¥ Camacho SAMTLIGA F¶RHANDLINGSFR¥GOR ELLER ENBART VISSA $ET SKULLE D¤RMED VARA M¶JLIGT ATT AVSKILJA S¤RSKILT SV¥RL¶STA TVISTEFR¥GOR F¶R SKILJEDOM 3KILJEM¤N SKULLE ENLIGT 3! KUNNA UTSES MED ST¶D AV BEST¤MMELSERNA I SKILJEMANNALAGEN ELLER AV MEDLARNA OM EN PART INTE VILL MEDVERKA 5NDER SKILJEF¶RFARANDET SKULLE FREDSPLIKT G¤LLA )NNAN SKILJEF¶RFARANDE TILLGRIPS SKULLE PARTERNA F¥ TILLF¤LLE ATT YTTRA SIG /M INGENDERA PARTEN SKULLE VILJA HA FR¥GAN AVGJORD GENOM SKILJEDOM SKULLE DETTA RESPEKTERAS ) UNDANTAGSFALL SKULLE MEDLARNA DOCK KUNNA F¶RORDNA OM SKILJEDOM MOT B¥DA PARTERS VILJA TILL EXEMPEL I FALL D¥ STRIDS¥TG¤RDER MEDF¶R STORA SKADOR F¶R TREDJE MAN 
 %TT ALTERNATIV TILL DET NYSS BESKRIVNA F¶RFARANDET SKULLE ENLIGT 3! KUNNA VARA ATT INF¶RA TVINGANDE SLUTBUDSMEDLING  
 -EDLAREN 
  SKULLE D¥ KUNNA V¤LJA DET AV PARTERNAS SLUTBUD SOM MEDLAREN ANSER L¤MPLIGAST %N SV¥RIGHET MED SLUTBUDSMEDLING SOM 3! HAR BER¶RT ¤R ATT AVTALSF¶RHANDLINGAR ¤R KOMPLEXA OCH R¶R M¥NGA FR¥GOR SOM ¤R SV¥RA ATT V¤RDERA INB¶RDES $ET KAN D¤RF¶R VARA BESV¤RLIGT F¶R PARTERNA ATT FORMULERA ETT SLUTBUD OCH VANSKLIGT F¶R MEDLAREN ATT V¤RDERA OCH J¤MF¶RA SLUTBUDEN $OCK B¶R DET ENLIGT 3! BEAKTAS ATT TVINGANDE SLUTBUDSMEDLING ENDAST SKULLE KOMMA I FR¥GA VID SYNNERLIGA SK¤L 
 2ISK F¶R TV¥NGSSKILJEDOM ELLER TVINGANDE SLUTBUDSMEDLING SKULLE ENLIGT 3! SANNOLIKT ¶KA KONSTRUKTIVITETEN I F¶RHANDLINGARNA 0ARTERNA SKULLE ALLTID HA M¶JLIGHET ATT TR¤FFA UPPG¶RELSE OCH D¤RMED UNDVIKA TV¥NGSMODELLERNA $E SKULLE F¥ ETT STARKT INCITAMENT ATT AV EGEN KRAFT SLUTA AVTAL UTAN ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER 
 %NLIGT NU G¤LLANDE REGLER KAN EN F¶RLIKNINGSMAN F¶RESL¥ PARTER SOM INTE KAN ENAS OM ETT AVTAL ATT Gardner AVG¶RAS AV SKILJEM¤N ¶RLIKNINGSMANNEN KAN OCKS¥ MEDVERKA TILL UTSEENDE AV SKILJEM¤N (UR SJ¤LVA SKILJEF¶RFARANDET SKALL G¥ TILL ¤R INTE LAGREGLERAT ) SKILJEMANNALAGEN FR¥N FINNS DET REGLER OM SKILJEF¶RFARANDE MEN DE KAN INTE UTAN VIDARE TILL¤MPAS Stevens UTAN ¤R SKRIVNA F¶R R¤TTSTVISTER DVS TVISTER SOM KAN L¶SAS P¥ R¤TTSLIG V¤G I SISTA HAND GENOM EN R¤TTEG¥NG %NLIGT  
 -", 
  KAN EN F¶RLIKNINGSMAN INTE UTAN VIDARE ¥TA SIG SKILJEMANNAUPPDRAG I EN ARBETSTVIST $ET F¥R BARA SKE OM F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN I S¤RSKILT FALL MEDGER DET $ET HAR ALDRIG FUNNITS BEST¤MMELSER OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE I DEN SVENSKA KOLLEKTIVAVTALSR¤TTEN 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 5TREDNINGEN ANSER ATT DET INTE ¤R M¶JLIGT ATT INF¶RA ETT TV¥NGSSKILJEF¶RFA RANDE P¥ DET S¤TT SOM 3! HAR F¶RESLAGIT 3KILJEF¶RFARANDE SOM KONFLIKT L¶SNINGSMETOD I AVTALSTVISTER HAR VARIT F¶REM¥L F¶R UTREDNING I 3VERIGE MEN DET VAR L¤NGE SEDAN DESSA UTREDNINGAR GJORDES ¶RSLAG OM ATT G¶RA EN F¶RLIKNINGSMANS MEDLINGSF¶RSLAG TILL BINDANDE KOLLEKTIVAVTAL VAR UPPE TILL DISKUSSION UNDER OCH TALET MEN HAR D¤REFTER I PRINCIP INTE ¥TERKOMMIT 
 %TT SK¤L SOM STARKT TALAR EMOT INF¶RANDE AV LAGSTIFTNING OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE ¤R ATT DET Ó MED EN GENERELL TILL¤MPNING INTE KAN ANSES F¶RENLIGT MED GRUNDLAGSSKYDDET F¶R FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER I REGERINGSFORMEN $ET KAN OCKS¥ KOMMA I KONFLIKT MED DE INTERNATIONELLA KONVENTIONERNA P¥ OMR¥DET %NLIGT DEN EUROPEISKA SOCIALA STADGAN OCH ),/ S PRAXIS ¤R SLUTBUDSMETOD SKILJEF¶RFARANDE OCH TV¥NGSF¶RLIKNING ENDAST TILL¥TNA INOM S K  
 ESSENTIAL SERVICES  
 T EX SJUKHUSV¥RD ELF¶RS¶RJNING VATTENF¶RS¶RJNING TELETJ¤NSTER OCH FLYGTRAFIKKONTROLL .ORGE HAR FLERA G¥NGER ANM¤LTS AV DE FACKLIGA ORGANISATIONERNA F¶R P¥ST¥DDA KONVENTIONSBROTT OCH HAR OCKS¥ UPPREPADE G¥NGER F¥TT KRITIK AV KONVENTIONSORGANEN %NDAST F¶R KORTVARIGA INGREPP ELLER INGREPP INOM OMR¥DET F¶R VAD SOM BEN¤MNS hESSENTIAL SERVICESh ANSES DET GODTAGBART ATT KOLLEKTIVAVTAL KOMMER TILL Hill S¤TT ¤N GENOM FRIA F¶RHANDLINGAR SOM F¶RS UNDER STREJKR¤TT 
 %TT TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE KAN OCKS¥ HA NACKDELAR F¶R L¶NEBILDNINGENS LEGITIMITET 'ENOM ATT ANSVARET F¶R UTFALLET AV Howell FR¥N PARTERNA TILL SKILJEDOMAREN FINNS DET SOM FLERA AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT HAR P¥PEKAT EN RISK F¶R OREALISTISKA L¶NEBUD ) F¶RL¤NGNINGEN KAN DET LEDA TILL AVTAL SOM INTE ¤R F¶RENLIGA MED EN STABIL UTVECKLING P¥ ARBETSMARKNADEN 
 .ORGE ¤R DET ENDA AV DE L¤NDER SOM UTREDNINGEN HAR UNDERS¶KT D¤R SKILJEF¶RFARANDE TILL¤MPAS MOT PARTERNAS VILJA $ET SKER GENOM ATT STATS MAKTERNA LAGSTIFTAR OM OBLIGATORISK SKILJEDOM EFTER ETT SKILJEF¶RFARANDE SOM Anderson I DEN FAST INR¤TTADE  
 2IKSL¸NNSNEMNDA  
 $ET FINNS DOCK INTE N¥GON LAG SOM P¥ F¶RHAND MEDGER SKILJEF¶RFARANDE MOT PARTERNAS VILJA UTAN EN S¤RSKILD LAG M¥STE UTF¤RDAS VARJE G¥NG ) .ORGE HAR ERFARENHETERNA AV Williams VARIT ¶VERV¤GANDE Cardenas OM DET HAR VARIT M¥NGA KONFLIKTER OCH PERIODVIS EN FREKVENT ANV¤NDNING AV F¶RFARANDET ¶RH¥LLANDENA I 
 .ORGE VISAR ATT OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE FINNS ATT TILLG¥ SOM EN L¶SNING I N¶DFALL KAN DET HA EN D¤MPANDE VERKAN B¥DE P¥ F¶RHANDLINGSKRAVEN OCH P¥ KONFLIKTVILJAN 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 3KILJEN¤MND 
 Utredningen föreslår däremot att det bör finnas en skiljenämnd knuten till Medlingsinstitutet, vilken kan avgöra en tvist när alla möjligheter till medling är uttömda. Det förslaget skall ses i ljuset av att utredningen inte finner det möjligt att få gehör för förslaget om sammanläggning (se avsnitt 7.8). Sammanläggning fungerar i Danmark som ett sätt att främja arbets- fred på hela huvudavtalsområdet. I Norge uppnås en motsvarande effekt genom användning av obligatoriskt skiljeförfarande. Utredningens förslag innebär att man bör utveckla en ordning, som gör att det sätts stark press på parterna att själva nå fram till ett avtal och som samtidigt b ygger på att ansvaret både för stridsåtgärder och avtal skall ligga kvar på parterna 
 själva. 
 $EN FASTA SKILJEN¤MNDEN VID  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R BEST¥ AV Espinoza M¶TER VARAV TV¥ UTSES Davis AV Rivera OCH TV¥ P¥ F¶RSLAG AV Barker %N AV LEDAM¶TERNA FR¥N ARBETSTAGARORGANISATIONERNA B¶R REPRESENTERA ARBETARE OCH EN TJ¤NSTEM¤N 0¥ ARBETSGIVARSIDAN B¶R EN REPRESENTERA PRIVAT SEKTOR OCH EN OFFENTLIG SEKTOR 4RE LEDAM¶TER B¶R VARA OBEROENDE 6ARJE LEDAMOT B¶R HA EN PERSONLIG SUPPLEANT 
 $ET FINNS FLERA MOTIV TILL ATT DEN FASTA SKILJEN¤MNDEN B¶R HA EN SAMMANS¤TTNING SOM SPEGLAR HELA ARBETSMARKNADEN %TT SK¤L ¤R ATT N¤R EN KONFLIKT HAR F¥TT S¥DANA KONSEKVENSER ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  FINNER DET MOTIVERAT ATT UPPMANA PARTERNA ATT L¥TA TVISTEFR¥GAN AVG¶RAS I SKILJEN¤MND S¥ ¤R KONFLIKTEN INTE ENBART EN FR¥GA F¶R DE BER¶RDA PARTERNA (UR L¶SNINGEN AV EN S¥DAN KONFLIKT UTFORMAS KAN F¥ KONSEKVENSER ¤VEN F¶R DEN ¶VRIGA ARBETSMARKNADEN OCH SAMH¤LLET I STORT %TT ANNAT SK¤L ¤R ATT N¤R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  INTE L¤NGRE FINNER DET MENINGSFULLT ATT MEDLA MELLAN PARTERNA KAN DET VARA S¥ ATT PARTERNA SKULLE HA STORA SV¥RIGHETER ATT ENAS OM EN SKILJEN¤MND .¤R STRIDS¥TG¤RDER HAR P¥G¥TT EN TID ¤R DET INTE BRA OM MAN F¥R EN YTTERLIGARE TIDSF¶RDR¶JNING TILL F¶LJD AV ATT PARTERNA INTE KAN ENAS OM VILKEN SKILJEN¤MND SOM B¶R KOPPLAS IN I DET AKTUELLA FALLET $ET B¶R H¶RA TILL UNDANTAGEN ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  TVINGAS ATT UPPMANA PARTERNA ATT L¶SA FR¥GOR I SKILJEN¤MND VARF¶R DET INTE B¶R FINNAS MER ¤N EN N¤MND 
 $EN AV UTREDNINGEN F¶RESLAGNA N¤MNDEN HAR L¥NAT DRAG FR¥N  
 2IKSL¸NNSNEMNDA  
 I .ORGE $ENNA N¤MND TR¤DER I FUNKTION N¤R DEN NORSKA STATEN HAR UTF¤RDAT EN S¤RSKILD LAG OM ATT DEN SKALL AVG¶RA EN TVIST .¤MNDEN BEST¥R AV SJU LEDAM¶TER VARAV TRE ¤R OPARTISKA OCH TV¥ KOMMER FR¥N VARDERA ARBETSTAGAR RESPEKTIVE ARBETSGIVARSIDAN ) .ORGE ¤R DET VANLIGT ATT ARBETSMARKNADSKONFLIKTER LEDER TILL BESLUT OM ATT TVISTEN SKALL AVG¶RAS I  
 2IKSL¸NNSNEMNDA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 .¤R M¶JLIGHETEN TILL FRIVILLIGA L¶SNINGAR HAR UTT¶MTS OCH SAMH¤LLET INTE KAN ACCEPTERA KONSEKVENSERNA AV STRIDS¥TG¤RDERNA FINNS DET ALLTID M¶JLIGHET F¶R RIKSDAGEN ATT BESLUTA OM HUR EN TVIST SKALL L¶SAS $EN M¶JLIGHETEN HAR S¤LLAN UTNYTTJATS I 3VERIGE 3ENAST GJORDES DET I SAMBAND MED EN KONFLIKT MED 3!#/ P¥ STATENS OMR¥DE $¤REMOT SKER DET IBLAND I $ANMARK OCH Boyle I .ORGE 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶RESL¥S Barber PARTERNA ATT L¥TA EN TVIST AVG¶RAS AV SKILJEN¤MNDEN I FALL D¥ STRIDS¥TG¤RDER HAR B¶RJAT VIDTAS OCH INSTITUTET BED¶MER ATT ALLA M¶JLIGHETER TILL MEDLING ¤R UTT¶MDA %N S¥DAN M¶JLIGHET FINNS SOM REDAN HAR N¤MNTS ¤VEN I DAG MEN DEN F¶RST¤RKS NU GENOM DEN SKILJEN¤MND SOM KNYTS TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET /M 
  EN PART V¤GRAR ATT F¶LJA EN S¥DAN UPPMANING B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  INFORMERA REGERINGEN )NSTITUTET B¶R SAMTIDIGT KUNNA REKOMMENDERA REGERINGEN ATT DEN SKALL F¶RESL¥ RIKSDAGEN ATT BESLUTA OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE 2IKSDAGEN KAN D¥ Smith S¤TT SOM I 
 .ORGE BESLUTA ATT DEN SKILJEN¤MND SOM ¤R KNUTEN TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¥R AVG¶RA TVISTEN OCH ATT STRIDS¥TG¤RDER D¤REFTER ¤R OLOVLIGA 
 ¶RSLAGET ANSLUTER DELVIS TILL DEN LAGSTIFTNING SOM FANNS F¶RE TILLKOMSTEN AV  
 -", 
  %NLIGT DEN KUNDE EN F¶RLIKNINGSMAN UPPMANA DE TVISTANDE PARTERNA ATT UTNYTTJA SKILJEF¶RFARANDE ELLER SKILJEDOMARE I ARBETSTVISTER $ET FANNS OCKS¥ M¶JLIGHET F¶R REGERINGEN ATT F¶RORDNA PERSONER SOM KUNDE TJ¤NSTG¶RA SOM SKILJEDOMARE ELLER ORDF¶RANDE I SKILJEN¤MNDER .¤R  
 -", 
  Brown DE BER¶RDA BEST¤MMELSERNA INTE N¤MNV¤RD BETYDELSE EFTERSOM DET S¤LLAN FANNS BEHOV AV SKILJEF¶RFARANDE $¤RF¶R UPPH¤VDES B¥DE BEST¤MMELSEN OM EN UPPMANING TILL PARTERNA ATT UTNYTTJA SKILJEF¶RFARANDE OCH BEST¤MMELSERNA OM SKILJEDOMARE 
 5TREDNINGENS Mcdaniel L¤NGRE ¤N DE LAGREGLER SOM FANNS F¶RE  
 -", 
  $Martinez ¤VEN DET FALLET ATT EN PART INTE F¶LJER EN UPPMANING FR¥N  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT AVG¶RA EN TVIST I SKILJEF¶RFARANDE /M DET INTE ANSES MENINGSFULLT ATT ¥TERUPPTA MEDLINGEN B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ENLIGT F¶RSLAGET INFORMERA REGERINGEN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R D¤RVID KUNNA REKOMMENDERA REGERINGEN ATT F¶RESL¥ RIKSDAGEN ATT FR¥GAN SKALL AVG¶RAS GENOM SKILJEF¶RFARANDE %N REKOMMENDATION AV S¥DANT SLAG FR¥N  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  SIDA KAN Mejia PRESS P¥ PARTERNA ATT KOMMA TILL ETT AVG¶RANDE $ET B¶R TILL¤GGAS ATT ETT TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE HITTILLS ALDRIG HAR F¶REKOMMIT I 3VERIGE OCH DET F¶RUTS¤TTER ATT RIKSDAGEN STIFTAR EN S¤RSKILD LAG VARJE G¥NG D¥ DET SKALL ANV¤NDAS $ET B¶R ¤VEN I FORTS¤TTNINGEN H¶RA TILL 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 UNDANTAGSFALLEN ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  AVST¥R FR¥N ATT FULLF¶LJA SITT ARBETE MED EN P¥G¥ENDE TVIST 
  
 -¶JLIGHETEN 
  ATT UPPMANA PARTERNA ATT L¥TA EN TVIST AVG¶RAS AV SKILJE N¤MNDEN B¶R OCKS¥ FINNAS SOM YTTERSTA Turner F¶R DET FALL AVTALSF¶R HANDLINGAR INTE KAN SLUTF¶RAS INOM ETT OMR¥DE SOM T¤CKS AV F¶RHANDLINGSAVTAL LIKNANDE )NDUSTRIAVTALET ¶R ATT DET INTE SKALL FINNAS TV¥ NIV¥ER AV F¶RHANDLINGAR GES  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  INTE BEFOGENHET ATT UTSE MEDLARE INOM S¥DANA OMR¥DEN /M PARTERNA EMELLERTID TROTS INTENTIONER OCH EGNA ANSTR¤NGNINGAR INTE KAN UPPN¥ EN ¶VERENSKOMMELSE M¥STE SAMH¤LLET HA EN M¶JLIGHET ATT INGRIPA GENOM ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Carroll ATT FR¥GAN AVG¶RS AV SKILJEN¤MND 3KULLE PARTERNA INTE R¤TTA SIG EFTER  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  UPPMANING ¥TERST¥R BARA F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT Mullins TILL REGERINGEN F¶R EVENTUELLT RIKSDAGSBESLUT 
 2¥DGIVNING 
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R VIDARE ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA EN R¥DGIVANDE OCH ST¶DJANDE ROLL VID KONFLIKTL¶SNING )NSTITUTET B¶R BL A KUNNA BIST¥ PARTERNA MED ATT UTVECKLA EGNA F¶RHANDLINGSORDNINGAR 3¥DANA AVTAL KAN INNEH¥LLA BEST¤MMELSER OM ATT INTRESSETVISTER L¶SES GENOM SKILJEF¶RFARANDE 5TREDNINGEN MENAR ATT DET ¤R EN F¶RDEL OM PARTERNA SJ¤LVA I KOLLEKTIVAVTAL UTFORMAR REGLER F¶R N¤R OMF¶RHANDLING AV AVTAL SKALL SKE OCH HUR DET SKALL G¥ TILL 5TREDNINGEN ANSER OCKS¥ ATT SKILJEF¶RFARANDE KAN VARA EN EFFEKTIV METOD F¶R ATT KOMMA FRAM TILL AVTAL /M  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  FINNER DET L¤MPLIGT B¶R INSTITUTET OCKS¥ KUNNA VERKA F¶R SKILJEF¶RFARANDE I P¥G¥ENDE TVISTER )NSTITUTET B¶R KUNNA F¶RESL¥ PARTER ATT L¥TA EN TVIST AVG¶RAS P¥ DET S¤TTET /M PARTERNA SAMTYCKER B¶R INSTITUTET OCKS¥ KUNNA ST¤LLA SKILJEM¤N TILL PARTERNAS F¶RFOGANDE 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA RELATIVT FRIA M¶JLIGHETER ATT I SAMR¥D MED PARTERNA ORGANISERA SKILJEF¶RFARANDE I P¥G¥ENDE TVISTER N¤R PARTERNA HAR SAMTYCKT TILL EN S¥DAN L¶SNING 0¥ SAMMA S¤TT SOM INSTITUTET SER TILL ATT HA ETT ANTAL MEDLARE TILLG¤NGLIGA B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KUNNA ERBJUDA PARTERNA EN SKILJEN¤MND SOM EN SERVICE F¶R ATT Hanson  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  SERVICE TILL PARTERNA B¶R INNEB¤RA ATT DET G¥R SNABBT ATT F¥ ETT AVG¶RANDE I EN TVIST GENOM ATT INSTITUTET HAR F¶RBERETT EN SKILJEN¤MND SOM KAN SAMMANKALLAS MED KORT VARSEL 6IDARE B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  MEDVERKAN MINSKA RISKEN F¶R ATT PARTERNA KOMMER ATT VARA OENIGA OM N¤MNDENS SAMMANS¤TTNING VILKET 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 ANNARS SKULLE KUNNA G¶RA ATT UTN¤MNANDET AV SKILJEN¤MNDEN DRAR UT P¥ TIDEN 
 Det bör inte vara en och samma skiljenämnd för alla tvister. Det är rimligt att Medlingsinstitutet efter samråd med parterna anpassar nämn- dens storlek och sammansättning till vilken fråga som behandlas och till vilka parter som berörs. En flexibel sammansättning gör det också enklare att sammankalla nämnden med kort varsel. Medlingsinstitutet bör ha en lista på personer som är vidtalade att ingå i skiljenämnd. Parterna bör kunna föreslå personer som de önskar skall ingå i nämnden. Det bör vara upp till parterna att själva besluta om de vill vara företrädda i skiljenämn- 
 den eller om den enbart bör bestå av opartiska ledamöter. 
  
 -EDLARNA 
  I 3TORBRITANNIEN OCH 53! D¤R L¶NEBILDNINGEN Martinez UPPMUNTRAR SKILJEF¶RFARANDE OCH UNDERL¤TTAR TILL¤MPNINGEN AV S¥DAN KONFLIKTL¶SNING P¥ M¥NGA OLIKA S¤TT BL A GENOM ATT TILLHANDAH¥LLA LISTOR MED NAMN P¥ L¤MPLIGA SKILJEDOMARE OCH GENOM ATT ORDNA UTBILDNING F¶R S¥DANA PERSONER $ET ¤R DEN VERKSAMHET SOM Decker I DESSA L¤NDER SOM HAR INSPIRERAT UTREDNINGEN TILL F¶RSLAGET OM ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA EN R¥DGIVANDE OCH ST¶DJANDE ROLL VID KONFLIKTL¶SNING MED HJ¤LP AV SLUTBUDSMETODEN ELLER ANDRA FORMER AV SKILJEF¶RFARANDE ¶R ATT DENNA ROLL SKALL KUNNA UT¶VAS ¤R DET N¶DV¤NDIGT ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKAFFAR SIG S¤RSKILD KOMPETENS P¥ OMR¥DET +OMPETENSEN B¶R ¤VEN ANV¤NDAS F¶R UTBILDNING OM HUR SKILJEF¶RFARANDE KAN G¥ TILL 
 ¶R MEDLARE SOM UTSES AV  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R FR¥GAN OM SKILJEUPPDRAG VARA N¥GOT SOM P¥ SAMMA S¤TT SOM ENLIGT DAGENS REGLER Ó F¶RUTS¤TTER INSTITUTETS MEDGIVANDE %NLIGT DEN MEDLINGSLAG SOM G¤LLDE F¶RE  
 -", 
  FICK EN F¶RLIKNINGSMAN INTE SJ¤LV ¥TA SIG SKILJEMANNAUPPDRAG I ARBETSTVISTER 0¥ F¶RSLAG AV !RBETSR¤TTSKOMMITT©N GJORDES DET I  
 -", 
  EN UPPMJUKNING AV DET F¶RBUDET S¥ ATT F¶RLIKNINGSMAN F¥R VARA SKILJEMAN OM F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN MEDGER DET 
  
 7.10 
  
 Bättre lönestatistik 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
 $E F¶RSLAG SOM L¤MNADES I DELBET¤NKANDET ANG¥ENDE F¶RB¤TTRINGAR AV L¶NESTATISTIKEN B¶R GENOMF¶RAS 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 Utredningen föreslog i delbetänkandet förändringar av lönestatistiken när det gäller produktionsansvar och finansiering, utformningen av den sta- 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 tistik som publiceras månadsvis respektive den statistik som publiceras årsvis samt att forskningsdatabasen LINDA bör kompletteras med indivi- 
 duella lönestatistiska data. 
 "ETR¤FFANDE PRODUKTIONSANSVAR OCH FINANSIERING F¶RESLOGS ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R BLI STATISTIKANSVARIG MYNDIGHET F¶R OFFICIELL L¶NESTATISTIK 3TATISTIKEN B¶R FINANSIERAS GENOM ANSLAG TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SOM I SIN TUR B¶R UPPHANDLA STATISTIKEN EFTER SAMR¥D MED 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N OCH +ONJUNKTURINSTITUTET OCH EFTER BEHANDLING I EXPERTR¥DET F¶R L¶NESTATISTIK 5TREDNINGEN BED¶MDE ATT HUVUDDELEN AV DEN OFFICIELLA L¶NESTATISTIKEN LIKSOM IDAG KOMMER ATT PRODUCERAS AV 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N 
 5TREDNINGEN F¶RESLOG ATT DEN M¥NADSVISA L¶NESTATISTIKEN B¶R F¶RB¤TTRAS I TRE AVSEENDEN M¥NADSVIS STATISTIK ¤VEN F¶R STATEN FULL T¤CKNING AV KOMMUN OCH LANDSTINGSSEKTORERNA SAMT B¤TTRE REDOVISNING AV RETROAKTIVA L¶NEUTBETALNINGAR $EN ¥RSVISA L¶NESTATISTIKEN STRUKTURSTATISTIKEN F¶RESLOGS UTVIDGAS S¥ ATT STATISTIK REDOVISAS F¶R ETT TAL BRANSCHER MED F¶RDELNING P¥ K¶N OCH I F¶REKOMMANDE FALL ARBETARE OCH TJ¤NSTEM¤N 3TATISTIKEN B¶R VIDARE SNABBAS UPP S¥ ATT DEN PUBLICERAS S¥ TIDIGT SOM M¶JLIGT ¥RET EFTER DET ¥R SOM STATISTIKEN AVSER ORSKNINGSDATABASEN ,).$! B¶R KOMPLETTERAS MED INDIVIDUELLA L¶NESTATISTISKA DATA 
 ¶RSLAGEN OM F¶RB¤TTRING AV L¶NESTATISTIKEN HAR REMISSBEHANDLATS !R BETSLIVSINSTITUTET ,/ (ANDELSANST¤LLDAS F¶RBUND +OMMUNALARBETAREF¶RBUNDET OCH +OOPERATIONENS ARBETSGIVARORGANISATION HAR INGA INV¤NDNINGAR MOT ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  BLIR ANSVARIG MYNDIGHET F¶R ALL STATLIG L¶NESTATISTIK ACKEN Cross OCH 226 ANSER ATT DET FINNS SK¤L ATT G¶RA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  TILL STATISTIKANSVARIG MYNDIGHET LERA REMISSINSTANSER ANSER DOCK ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  INTE B¶R VARA STATISTIKANSVARIG MYNDIGHET $ET G¤LLER T EX 3TATENS F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITION !RBETSGIVARALLIANSEN .¤RINGSLIVETS N¤MND F¶R REGELGRANSNING 3! 6) 3!#/ 4#/ 3#" OCH !G6 )NV¤NDNINGAR KOMMER OCKS¥ FR¥N 3OCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET OCH )NSTITUTET F¶R ARBETSMARKNADSPOLITISK UTV¤RDERING 
 3#" TILLSTYRKER D¤REMOT UTREDNINGENS F¶RSLAG OM UT¶KAD STATISTIKPRODUKTION "ETR¤FFANDE DEN M¥NADSVISA STATISTIKEN REDOVISAS INGA INV¤NDNINGAR MOT F¶RSLAGEN 5TBYGGNADEN AV ¥RSSTATISTIKEN TILL FLER BRANSCHER KRITISERAS AV .¤RINGSLIVETS N¤MND F¶R REGELGRANSKNING OCH AV 3! %NLIGT KOMMUNF¶RBUNDET ¤R M¥LET ATT HA ¥RSSTATISTIKEN KLAR I JANUARI FEBRUARI EN OM¶JLIGHET OM INTE M¤TTIDPUNKTEN ¤NDRAS 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 ¶RSLAGET OM UTBYGGNADEN AV DATABASEN ,).$! M¶TER INGA INV¤NDNINGAR 
 5TREDNINGEN VIDH¥LLER SINA TIDIGARE F¶RSLAG $ET FINNS F¥ SAKER SOM ¤R S¥ VIKTIGA F¶R UTVECKLINGEN I 3VERIGE SOM EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING %N F¶RB¤TTRING AV L¶NESTATISTIKEN ¤R EN V¤SENTLIG DEL I DE ¥TG¤RDER SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R F¶R ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN 0ARTERNA M¥STE HA Mcclure $E M¥STE OCKS¥ HA GODA M¶JLIGHETER ATT P¥VERKA UTFORMNINGEN OCH UTVECKLINGEN AV STATISTIKEN $ET KAN DE F¥ GENOM ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  BLIR STATISTIKANSVARIG MYNDIGHET OCH GENOM ATT ETT EXPERTR¥D F¶R L¶NESTATISTIK KNYTS TILL INSTITUTET 
 5TREDNINGEN MENAR ATT DEN NUVARANDE ¥RLIGA L¶NESTATISTIKEN HAR ETT BEGR¤NSAT V¤RDE EFTERSOM PARTERNA IFR¥GAS¤TTER KVALITETEN OCH ANV¤NDBARHETEN I STATISTIKEN $ET ¤R ENLIGT UTREDNINGEN INTE M¶JLIGT ATT GE PARTERNA TILLR¤CKLIGT INFLYTANDE P¥ 3#" S STATISTIKPRODUKTION MED DEN NUVARANDE ORDNINGEN 'ENOM ATT FLYTTA STATISTIKANSVARET TILL N¥GON ANNAN MYNDIGHET D¤R PARTERNA HAR ETT STARKT INFLYTANDE FINNS F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R EN STATISTIK SOM PARTERNA KOMMER ATT HA ST¶RRE F¶RTROENDE F¶R .¥GOT ALTERNATIV TILL ATT GE  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  DEN UPPGIFTEN KAN UTREDNINGEN INTE SE 
 $ET HAR VIDARE FRAMF¶RTS SYNPUNKTER OM ATT UTREDNINGEN I ENLIGHET MED DIREKTIVEN BORDE HA PRESENTERAT F¶RSLAG OM EN AVTALSOMR¥DESINDELAD STATISTIK $ET G¤LLER T EX ,/ OCH FLERA ,/ F¶RBUND $ET HAR OCKS¥ FR¥N FLERA H¥LL FRAMH¥LLITS ATT DET ¤R B¤TTRE MED STATISTIKAVTAL MELLAN PARTERNA 5TREDNINGEN REDOVISADE I DELBET¤NKANDET MOTIVEN F¶R ATT INTE F¶RESL¥ EN AVTALSOMR¥DESINDELAD STATISTIK OCH SER FORTFARANDE INGA M¶JLIGHETER ATT TILLGODOSE S¥DANA ¶NSKEM¥L 6¤RDET AV STATISTIKAVTAL PO¤NGTERADE UTREDNINGEN REDAN I DELBET¤NKANDET 5TREDNINGEN HAR VIDARE NOTERAT ATT F¶RHANDLINGAR OM S¥DANA STATISTIKAVTAL SEDAN DELBET¤NKANDET PRESENTERADES HAR P¥B¶RJATS P¥ INDUSTRINS OMR¥DE 
  
 7.11 
  
 Rapporter om löneutveckling m.m. och samhällsekonomi 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R Hicks DET ¥RLIGEN PUB LICERAS TV¥ RAPPORTER OM L¶NEUTVECKLING M M OCH SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R L¶NEF¶RHANDLINGAR 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 !V DIREKTIVEN FRAMG¥R ATT MEDLINGSINSTITUTET B¶R GES TILLR¤CKLIGA RESURSER F¶R ATT KUNNA F¶LJA OCH ANALYSERA UTVECKLINGEN Kelly )NSTITUTET SKALL HA EN GOD ¶VERBLICK ¶VER REGELVERKET P¥ ARBETSMARKNADEN OCH DE OLIKA KOLLEKTIVAVTALEN $ET SKALL HA TILLG¥NG TILL KVALIFICERADE EKONOMISKA UTREDNINGAR OCH KOMPETENS ATT SAMMANST¤LLA OCH TOLKA STATISTIK SOM ¤R RELEVANT F¶R L¶NEBILDNINGEN %N UPPGIFT I DET SAMMANHANGET SKALL VARA ATT F¶LJA UTVECKLINGEN P¥ DEN EUROPEISKA ARBETSMARKNADEN N¤R DET G¤LLER UTVECKLING AV L¶NEKOSTNAD AVTALSKONSTRUKTIONER OCH F¶RHANDLINGSFORMER ) MEDLINGSINSTITUTETS UPPGIFTER B¶R ¤VEN LIGGA ATT SAMMANST¤LLA REDAN TR¤FFADE AVTAL OCH HUR DESSA OMS¤TTS LOKALT 
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R Hicks DET ¥RLIGEN PUBLICERAS EN RAPPORT OM L¶NEUTVECKLING M M 2APPORTEN B¶R BESKRIVA OCH ANALYSERA F¶R¤NDRINGEN AV L¶NER F¶RHANDLINGSSYSTEM OCH ARBETSMARKNADSLAGSTIFTNING I 3VERIGE OCH OMV¤RLDEN !VSIKTEN ¤R ATT RAPPORTEN SKALL INNEH¥LLA EN FYLLIG REDOVISNING AV DEN SENASTE UTVECKLINGEN I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER 'ENOM DEN ¶KADE INTEGRATIONEN MELLAN L¤NDERNA FINNS BEHOV AV Swanson OM AVTALSSYSTEM OCH ARBETSR¤TT F¶R ATT B¤TTRE BED¶MA F¶R¤NDRINGEN AV KONKURRENSKRAFTEN F¶R OLIKA BRANSCHER OCH YRKESGRUPPER ,¶NESTATISTIKEN BEH¶VER OCKS¥ REDOVISAS F¶R BRANSCHER YRKESGRUPPER ETC OCH Turner MED Wright G¶RA EN R¤TTVISANDE BESKRIVNING FORDRAS DOCK ING¥ENDE K¤NNEDOM OM STATISTIKK¤LLOR OCH TOLKNINGSPROBLEM 
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R OCKS¥ ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R Hicks DET ¥RLIGEN PUBLICERAS EN RAPPORT OM DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R L¶NEF¶RHANDLINGARNA $ENNA RAPPORT SKALL VARA FRAMTIDSINRIKTAD OCH INNEH¥LLA BED¶MNINGAR AV HUR DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN KAN F¶RV¤NTAS SE UT UNDER DEN KOMMANDE AVTALSPERIODEN I 3VERIGE OCH OMV¤RLDEN 3¤RSKILT VIKTIGT ¤R DET ATT BESKRIVA DEN OMV¤RLD SOM 3VERIGE HAR ATT VERKA I OCH KONKURRERA MED "ESKRIVNINGARNA B¶R VARA M¥NGFACETTERADE SNARARE ¤N ATT F¶RS¶KA L¤GGA FAST EN NORM F¶R L¶NE¶KNINGSTAKTEN I FORM AV ETT ENDA PROCENTTAL 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 $ET FINNS FLERA SK¤L F¶R DESSA F¶RSLAG ¶R DET F¶RSTA FINNS DET PRINCIPIELLA SK¤L SOM TALAR F¶R ATT EN GEMENSAM VERKLIGHETSBILD UNDERL¤TTAR F¶R PARTERNA ATT KOMMA FRAM TILL UPPG¶RELSER UTAN KONFLIKT LERA AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT LYFTER FRAM SAMORDNING SOM ETT S¤TT ATT G¶RA PARTERNA MER BEN¤GNA ATT I AVTALSF¶RHANDLINGARNA TA H¤NSYN TILL ¶VERGRIPANDE V¤RDEN S¥SOM T EX KONSEKVENSER F¶R SYSSELS¤TTNING OCH ARBETSL¶SHET ) RAPPORTEN AV (OLDEN OCH  
 -OENE 
  DISKUTERAS T¤NKBARA F¶RKLARINGAR TILL VARF¶R PARTERNA IBLAND TAR TILL STRIDS¥TG¤RDER OCH IBLAND G¶R UPP I GODO 3TUDIER VISAR ATT TILLG¥NGEN P¥ INFORMATION ¤R EN F¶RKLARINGSFAKTOR /M B¥DA PARTER HAR SAMMA FAKTAUNDERLAG S¥ MINSKAR RISKEN F¶R ATT PARTERNA INTE KAN KOMMA ¶VERENS UTAN KONFLIKT 0¥ MOTSVARANDE S¤TT G¤LLER ATT OM B¥DA PARTER VET VILKET FAKTAUNDERLAG MEDLAREN HAR S¥ GER DET INCITAMENT F¶R PARTERNA ATT TR¤FFA AVTAL Moore HAND 
 $ET ¤R ¤VEN VIKTIGT ATT PARTERNA P¥ LOKAL NIV¥ F¥R TILLG¥NG TILL DE FAKTA OCH ANALYSER SOM HAR UTGJORT ETT Manning F¶RHANDLINGARNA Garza NIV¥ ,¶NEBILDNINGEN SKER I DAG I BETYDANDE UTSTR¤CKNING P¥ DE ENSKILDA ARBETSPLATSERNA I SAMBAND MED DE LOKALA F¶RHANDLINGARNA 'ENOM ATT PUBLICERA RAPPORTER KAN EN INTRESSERAD ALLM¤NHET TA DEL AV FAKTA OCH ANALYSER $ET ¤R ENLIGT UTREDNINGEN V¤RDEFULLT ATT F¥ TILL ST¥ND EN BRED DEBATT OM F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R L¶NEBILDNINGEN EFTERSOM DET ANNARS FINNS RISK F¶R ATT RESULTATET AV L¶NEF¶RHANDLINGARNA INTE UPPFATTAS SOM LEGITIMT 
 ¶R DET ANDRA HAR ANDRA L¤NDER GODA ERFARENHETER AV ATT PARTERNA SAM VERKAR KRING RAPPORTER OM SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GOR M M 5TREDNINGEN HAR FUNNIT ATT MAN HAR Mcdonald I T EX .ORGE 
 .EDERL¤NDERNA  
 –STERRIKE 
  OCH )RLAND AV ATT S¶KA SKAPA SAMSYN MELLAN PARTERNA I F¶R L¶NEBILDNINGEN CENTRALA SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GOR 3AMVERKAN OM ANALYSER AV DE SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GORNA TYCKS HA F¶RB¤TTRAT SAMF¶RST¥NDSANDAN MELLAN PARTERNA I DESSA L¤NDER 
 ) .ORGE SKER SAMVERKAN INOM RAMEN F¶R  
 $ET TEKNISKE BEREGNINGSUTVALG  
 ) DETTA ORGAN ING¥R ARBETSMARKNADENS PARTER INTRESSEORGANISATIONER F¶R LANTBRUK OCH FISKE SAMT F¶RETR¤DARE F¶R REGERINGSKANSLIET 3YFTET ¤R ATT UTVECKLA EN GEMENSAM UPPFATTNING OM HUR DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN HAR VARIT OCH G¶RA EN Crawford BED¶MNING AV DEN KOMMANDE PRISUTVECKLINGEN !RBETET HAR ALLTID RESULTERAT I EN Pierce SOM SAMTLIGA LEDAM¶TER HAR VARIT ENIGA OM 'ENOM  
 BEREGNINGSUTVALGET  
 FOKUSERAS BL A P¥ L¶NEBILDNINGENS Ross OCH SYSSELS¤TTNINGEN $ET GER OCKS¥ PARTERNA EN Pierce ATT UTG¥ FR¥N VID INFORMATIONEN TILL DE EGNA MEDLEMMARNA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 ¶RHANDLINGSSYSTEMET I .EDERL¤NDERNA HAR STARKT KORPORATIVA DRAG  
 ,ABOUR OUNDATION  
 ¤R ETT FORUM F¶R REGELBUNDNA M¶TEN MELLAN ARBETS GIVAR OCH ARBETSTAGARSIDAN 4V¥ G¥NGER VARJE ¥R SAMMANTR¤DER STIFTELSENS STYRELSE MED REGERINGSREPRESENTANTER %TT ANNAT ORGAN ¤R  
 3OCIAL %CONOMIC #OUNCIL 3%2  
 SOM BEST¥R AV ELVA LEDAM¶TER VILKA F¶RETR¤DER ARBETSMARKNADENS PARTER OCH LIKA M¥NGA SOM UTSES AV REGERINGEN $E SISTN¤MNDA ¤R VANLIGEN ORDF¶RANDEN I CENTRALBANKEN CHEFEN F¶R  
 .ETHERLANDS "UREAU FOR %CONOMIC 0OLICY !NALYSES #0"  
 N¥GRA PROFESSORER I NATIONALEKONOMI OCH ETT PAR POLITIKER )NOM 3%2 DISKUTERAS REGELBUNDET SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GOR 6IDARE FUNGERAR 3%2 SOM REMISSORGAN F¶R REGERINGEN OCH PARTERNA L¤MNAR OFTA GEMENSAMMA YTTRANDEN 
 ) )RLAND SPELAR SAMH¤LLSEKONOMISKA BED¶MNINGAR STOR ROLL I DE INKOMSTPOLITISKA UPPG¶RELSERNA $E EKONOMISKA UTG¥NGSPUNKTERNA F¶R F¶RHANDLINGARNA UTARBETAS Oconnor VETENSKAPLIGT R¥D UNDER LEDNING AV STATEN PARTERNA OCH  
 .ATIONAL %CONOMIC AND 3OCIAL Johnson .%3#  
 2¥DET PUBLICERAR EN EKONOMISK RAPPORT SOM PARTERNA HAR ST¤LLT SIG BAKOM 2APPORTEN INNEH¥LLER BED¶MNINGAR OM BL A FINANSPOLITIK OCH SKATTER L¶NEBILDNING ARBETSMARKNADSPOLITIK OCH UTBILDNING SAMT OM BEHOVET AV STRUKTUROMVANDLING I N¤RINGSLIV OCH OFFENTLIG SEKTOR 
  
 –STERRIKE 
  K¤NNETECKNAS OCKS¥ AV EN Paul  
 -AN 
  HAR VALT ATT INR¤TTA SAMVERKANSORGAN SOM HAR GETT STABILITET OCH FASTA FORMER F¶R ATT HANTERA MOTS¤TTNINGAR MELLAN OLIKA INTRESSEN %KONOMISKA BED¶MNINGAR SPELAR STOR ROLL I L¶NEF¶RHANDLINGARNA  
 7)/  
  
 –STERREISCHES 
  
  )NSTITUT F¼R 7IRTSCHAFTSFORSCHUNG  
 TAR FRAM UNDERLAG F¶R B¥DA PARTER Reid F¶RHANDLINGARNA Miller PARTERNA SKALL F¥ REALISTISKA F¶RV¤NTNINGAR OM ETT RIMLIGT F¶RHANDLINGSRESULTAT 
 ¶R DET TREDJE FINNS DET ¤VEN I 3VERIGE Mcdonald FR¥N 2EHNBERG KOMMISSIONEN OCH FRAM¥T AV RAPPORTER OM SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R AVTALSF¶RHANDLINGAR $ET G¤LLER ¤VEN I DEN SENASTE AVTALSR¶RELSEN I VILKEN )NDUSTRINS EKONOMISKA R¥D HADE DENNA FUNKTION $E OPARTISKA ORDF¶RANDENA TILLM¤TER )NDUSTRINS EKONOMISKA R¥D EN UTOMORDENTLIG VIKT I SIN UTV¤RDERING AV ¥RS F¶RHANDLINGAR 'ENOM R¥DET HAR DET VARIT M¶JLIGT ATT P¥ ETT EFFEKTIVARE S¤TT ¤N TIDIGARE F¥ UTL¥TANDEN OCH REKOMMENDATIONER I EKONOMISKA FR¥GOR OCH DET BLEV M¶JLIGT ATT INTEGRERA DE EKONOMISKA BED¶MNINGARNA DIREKT I AVTALSR¶RELSENS BESLUTSPROCESSER 4RE RAPPORTER L¤MNADES UNDER F¶RHANDLINGARNA  
 .YA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R L¶NEBILDNINGEN ,¶NEKOSTNADSUTVECKLINGENS BETYDELSE F¶R SYSSELS¤TTNINGEN  
 OCH  
 !SIENKRISENS EFFEKTER P¥ DEN SVENSKA EKONOMIN 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 2APPORTEN OM L¶NEUTVECKLING M M B¶R UTARBETAS AV  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  $EN Morris VID  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT UTARBETA EFTER SAMR¥D MED BER¶RDA EXPERTR¥D %TT SK¤L ¤R ATT DEN RAPPORTEN KOMMER ATT INNEH¥LLA BESKRIVNINGAR AV DEN HISTORISKA UTVECKLINGEN OCH AV AKTUELLA F¶RH¥LLANDEN I 3VERIGE OCH ANDRA L¤NDER MEN D¤REMOT INGA FRAMTIDSBED¶MNINGAR $¤RMED B¶R DET VARA M¶JLIGT ATT UTFORMA DEN P¥ ETT NEUTRALT S¤TT SOM INTE ¤VENTYRAR  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  ST¤LLNING I F¶RH¥LLANDE TILL PARTERNA $ET HAR ¤VEN ETT V¤RDE F¶R INSTITUTETS KOMPETENSUPPBYGGNAD OM DENNA RAPPORT UTARBETAS AV INSTITUTETS EGEN PERSONAL 
 $EN SAMH¤LLSEKONOMISKA RAPPORTEN B¶R D¤REMOT INTE SKRIVAS AV  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  PERSONAL UTAN BEST¤LLAS AV  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  EFTER SAMR¥D MED EXPERTR¥DET F¶R AVTALSFR¥GOR OCH EXPERTR¥DET F¶R SAMH¤LLSEKONOMI $EN KOMMER ATT INNEH¥LLA BED¶MNINGAR AV DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R AVTALSF¶RHANDLINGARNA /M  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKULLE SVARA F¶R S¥DANA BED¶MNINGAR SKULLE DET KUNNA BLI ALLTF¶R STYRANDE F¶R MEDLARNAS ARBETE $ET ¤R VIKTIGT ATT DET SKAPAS EN ORGANISATORISK BALANS SOM G¶R ATT MEDLARNA HAR N¤RA TILL SAMH¤LLSEKONOMISK KOMPETENS MEN SAMTIDIGT INTE BLIR BUNDNA AV DE SAMH¤LLSEKONOMISKA BED¶MNINGARNA !V SAMMA SK¤L B¶R EXPERTR¥DET F¶R SAMH¤LLSEKONOMI VARA SJ¤LVST¤NDIGT OCH INTE HA Rivera ATT FATTA BESLUT SOM ¤R TVINGANDE F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R KUNNA UPPHANDLA SAMH¤LLSEKONOMISKA RAPPORTER FR¥N OLIKA INSTITUT %N M¶JLIGHET ¤R ATT BEST¤LLA ANALYSER AV +ONJUNKTURINSTITUTET ELLER AV )NDUSTRINS EKONOMISKA R¥D  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KAN OCKS¥ V¤NDA SIG TILL %KONOMISKA R¥DET SOM ¤R ETT R¥D BEST¥ENDE AV AKADEMISKA FORSKARE SOM TILLS¤TTS AV REGERINGEN OCH SOM F¶R N¤RVARANDE LEDS AV PROFESSOR ,ARS #ALMFORS  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R OCKS¥ HA R¤TT ATT ANLITA N¥GOT ANNAT SVENSKT ELLER UTL¤NDSKT INSTITUT 
 Medlingsinstitutet bör därutöver ha möjlighet att beställa rapporter, som specialbelyser någon frågeställning. Initiativet till en sådan specialanalys skulle kunna tas av medlare, på motsvarande sätt som opartiska ordförande inom Industriavtalet kan beställa underlag från Industrins ekonomiska råd. Expertrådet för samhällsekonomi bör också ha rätt att föreslå Medlingsin- stitutet att beställa någon specialrapport. Vidare bör Expertrådet för av- talsfrågor kunna aktualisera att en fråga bör ges en samhällsekonomisk belysning. 
  
 7.12 
  
 Sympatiåtgärder 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
 2¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER B¶R INTE TAS BORT $¤R EMOT INNEB¤R UTREDNINGENS ¶VRIGA F¶RSLAG VISSA BEGR¤NSNINGAR I M¶JLIG HETERNA TILL SYMPATI¥TG¤RDER 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 5TREDNINGEN BEHANDLAR FR¥GAN OM R¤TT TILL SYMPATI¥TG¤RDER MOT BAKGRUND AV F¶RSLAG FR¥N 3! OM ATT M¶JLIGHETEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER B¶R TAS BORT R¥GAN FINNS INTE N¤MND I DIREKTIVEN 
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER INTE Wright BORT %TT BORTTAGANDE AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER SKULLE VISSERLIGEN KUNNA LEDA TILL EN MER D¤MPAD L¶NEUTVECKLING OCH EN ¶KAD L¶NESPRIDNING VILKET SKULLE VARA GYNNSAMT UR EN SN¤VT SAMH¤LLSEKONOMISK SYNVINKEL 3AMTIDIGT ¤R R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER EN DEL I EN NORDISK TRADITION OCH EN V¤SENTLIG GRUNDVAL F¶R KOLLEKTIVAVTALSSYSTEMET 5TREDNINGEN BED¶MER DET D¤RF¶R SOM OM¶JLIGT ATT F¥ EN BRED UPPBACKNING F¶R ETT PAKET MED ¥TG¤RDER SOM INKLUDERAR ETT BORTTAGANDE AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER $¤REMOT KOMMER N¥GRA ANDRA AV UTREDNINGENS F¶RSLAG ATT INDIREKT INNEB¤RA VISSA BEGR¤NSNINGAR I M¶JLIGHETERNA TILL SYMPATI¥TG¤RDER .EDAN UTVECKLAR UTREDNINGEN DETTA RESONEMANG 
 Enligt den grundläggande bestämmelsen om sympatiåtgärder i MBL får den som är bunden av ett kollektivavtal vidta en sympatiåtgärd när den primära stridsåtgärden är lovlig. Det är däremot inte tillåtet att vidta en sympatiåtgärd till stöd för en olovlig stridsåtgärd. Sympatiåtgärder kan avse alla typer av tillåtna stridsåtgärder och kan ha betydligt större omfatt- ning än den primära stridsåtgärden. De får inte innefatta krav på den egna 
 arbetsgivaren utan får enbart vidtas till stöd för den primära åtgärden. 
 "ETR¤FFANDE INTERNATIONELLA SYMPATI¥TG¤RDER ¤R R¤TTSL¤GET I KORTHET S¥DANT ATT SYMPATI¥TG¤RDER F¶R UTL¤NDSK PART ¤R TILL¥TNA OM DEN PRIM¤RA STRIDS¥TG¤RDEN ¤R LOVLIG ENLIGT LAGEN I DET LAND D¤R DEN VIDTAS 2¤TTSL¤GET ¤R MER OKLART N¤R DEN UTL¤NDSKA PRIM¤RKONFLIKTEN ¤R OLOVLIG R DEN UTL¤NDSKA R¤TTSORDNINGEN LIK DEN SVENSKA TORDE SYMPATI¥TG¤RDEN VARA OLOVLIG MEN BED¶MNINGEN KAN BLI DEN MOTSATTA OM PRIM¤R¥TG¤RDEN VIDTAS I ETT LAND MED EN F¶R OSS FR¤MMANDE R¤TTSORDNING 
 )NOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN FINNS DET VISSA BEGR¤NSNINGAR I R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER $E ¤R INTE TILL¥TNA N¤R DET G¤LLER MYNDIGHETSUT¶VNING %NLIGT EN BEST¤MMELSE I ,/! F¥R STRIDS¥TG¤RDER F¶R ARBETE SOM BEST¥R I MYNDIGHETSUT¶VNING ELLER SOM ¤R OUNDG¤NGLIGEN N¶DV¤NDIGT F¶R ATT Garza MYNDIGHETSUT¶VNING INTE GENOMF¶RAS Weaver AV ANNAT ¤N Thomas OCH ARBETSTAGARE SOM OMFATTAS AV ,/! $EN SOM HAR S¥DANT ARBETE KAN ALLTS¥ INTE VIDTA SYMPATI¥TG¤RDER TILL ST¶D F¶R ARBETSTAGARE UTANF¶R DEN OFFENTLIGA SEKTORN 
 %NLIGT F¶RSLAGET FR¥N 3! B¶R STRIDS¥TG¤RDER ENDAST F¥ VIDTAS MELLAN DE PARTER SOM DIREKT ¤R INVOLVERADE I F¶RHANDLINGARNA $ET ¤R ENLIGT 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 3! INTE RIMLIGT ATT F¶RETAG SOM REDAN HAR TECKNAT KOLLEKTIVAVTAL SKALL KUNNA UTS¤TTAS F¶R STRIDS¥TG¤RDER TILL ST¶D F¶R N¥GON ANNAN PART ELLER F¶R ATT DEN FACKLIGA MOTPARTEN VILL UT¶VA P¥TRYCKNING P¥ ETT ANNAT AVTALSOMR¥DE D¤R F¶RHANDLINGAR ¤NNU P¥G¥R $E NUVARANDE M¶JLIGHETERNA TILL STRIDS¥TG¤RDER B¶R D¤RF¶R ENLIGT 3! S MENING TAS BORT $ETTA SKULLE G¤LLA ¤VEN ARBETSGIVARENS M¶JLIGHET ATT VIDTA SYMPATILOCKOUT OCH D¤RMED BEFRIA SIG FR¥N L¶NEKOSTNADER 
 3YMPATI¥TG¤RDER HAR VARIT ETT P¥TRYCKNINGSMEDEL I F¶RHANDLINGAR UNDER HELA TALET ) UTREDNINGSARBETE P¥ OCH TALEN S¶KTE MAN DRA UPP L¤MPLIGA GR¤NSER F¶R TILL¥TLIGHETEN AV SYMPATI¥TG¤RDER I 3VERIGE )NF¶R KOLLEKTIVAVTALSLAGENS TILLKOMST IFR¥GASATTES DET OM INTE ETT ALLM¤NT F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤RDER BORDE G¤LLA N¤R SYFTET L¥G UTANF¶R ANGRIPARENS OCH DEN ANGRIPNES INB¶RDES F¶RH¥LLANDEN "¥DE ARBETSGIVAR OCH ARBETSTAGARSIDAN MOTSATTE SIG ETT F¶RBUD MOT SYMPATI¥TG¤RDER 0¥ TALET GJORDES F¶RS¶K ATT ST¤LLA UPP GRUNDREGLER OM F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤RDER I VISSA SYFTEN OCH MOT VISSA ANGREPPSM¥L ¶RS¶KEN FULLF¶LJDES INTE 
 3YMPATI¥TG¤RDER KAN BL A ANV¤NDAS F¶R ATT F¥ TILL ST¥ND ETT KOLLEKTIVAV TALSF¶RH¥LLANDE MED EN ENSKILD ARBETSGIVARE SOM INTE ¤R MEDLEM I N¥GON ARBETSGIVARORGANISATION $ET ¤R OCKS¥ I VISS UTSTR¤CKNING M¶JLIGT ATT ANV¤NDA Shaffer ATT F¶RM¥ EN ARBETSGIVARE ATT SLUTA KOLLEKTIVAVTAL MED DEN EGNA ORGANISATIONEN F¶R DEN EGNA ORGANISATIONENS MEDLEMMAR ¤VEN OM ARBETSGIVAREN REDAN HAR ETT AVTAL MED EN ANNAN ARBETSTAGARORGANISATION VILKET F¶RETAGET VILL Allen F¶R DEN STRIDANDE ORGANISATIONENS MEDLEMMAR 3YMPATI¥TG¤RDER KAN ¤VEN ANV¤NDAS VID BRANSCHF¶RHANDLINGAR OM F¶RNYELSE AV KOLLEKTIVAVTAL OM L¶NER /RGANISATIONER MED MER EFFEKTIVA KONFLIKTVAPEN KAN P¥ S¥ S¤TT ST¶DJA ORGANISATIONEN I PRIM¤RKONFLIKTEN 
 3YMPATI¥TG¤RDER Brown ¶VER DE NATIONELLA GR¤NSERNA $ET HAR VARIT AKTUELLT MED S¥DANA ¥TG¤RDER B¥DE TILL ST¶D F¶R FACKLIGA ORGANISATIONER I GRANNL¤NDERNA OCH I ANDRA L¤NDER %TT MOTIV F¶R ATT TILL¥TA SYMPATI¥TG¤RDER MED PARTER FR¥N ANDRA L¤NDER KAN VARA ATT UNDVIKA SOCIAL DUMPNING %TT ANNAT KAN VARA M¶JLIGHETEN ATT DELTA I INTERNATIONELLA Hayes GENOM STRIDS¥TG¤RDER MOT FARTYG UNDER BEKV¤MLIGHETSFLAGG $ESSA FR¥GOR HAR VARIT F¶REM¥L F¶R OMFATTANDE UTREDNINGSARBETE 
 4IDIGARE ANV¤NDES SYMPATI¥TG¤RDER OFTA AV ARBETSGIVARPARTEN F¶R ATT SVARA P¥ DE FACKLIGA ORGANISATIONERNAS VARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER 3YMPATI¥TG¤RDER KUNDE VARA ETT S¤TT F¶R EN ARBETSGIVARORGANISATION ATT ¶KA DE FACKLIGA ORGANISATIONERNAS KONFLIKTKOSTNADER .UMERA ANSER 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 F¶RETAGEN I REGEL ATT EN LOCKOUT KOSTAR F¶R MYCKET $ET ¤R D¤RMED INTE L¤NGRE N¥GOT VERKSAMT KONFLIKTMEDEL F¶R ARBETSGIVARSIDAN 
 $ET FINNS TV¥ SK¤L SOM TALAR F¶R ATT F¶REKOMSTEN AV SYMPATI¥TG¤RDER KAN KOMMA ATT ¶KA $ET ENA ¤R ATT DEN ¶KANDE INTERNATIONALISERINGEN OCH MEDLEMSKAPET I %5 G¶R ATT INTRESSET F¶R ATT ENGAGERA SIG I UTL¤NDSKA KONFLIKTER KAN KOMMA ATT ¶KA $ET KAN Williams VANLIGARE ATT FACKLIGA ORGANISATIONER I UTLANDET BER OM ST¶D FR¥N SVENSKA FACKLIGA ORGANISATIONER $ET ANDRA SK¤LET ¤R ATT ANTALET AVTALSOMR¥DEN ¶KAR VILKET G¶R ATT DET KAN BLI FLER TILLF¤LLEN ATT VIDTA SYMPATI¥TG¤RDER $ET G¤LLER S¤RSKILT OM DET INTE SKER N¥GON TIDSM¤SSIG SAMORDNING AV Reynolds  
 -ED 
  M¥NGA AVTALSOMR¥DEN OCH STOR SPRIDNING I AVTALSPERIODER ¶KAR RISKEN F¶R ATT EN PART Hardy INTE I F¶RSTA Jones ATT ST¶DJA DEN ORGANISATION SOM ¤R INBLANDAD I PRIM¤RKONFLIKTEN UTAN SOM EN P¥TRYCKNING MOT DEN EGNA ARBETSGIVAREN I EN F¶RHANDLINGSFR¥GA %N S¥DAN ¥TG¤RD ¤R INTE TILL¥TEN MEN KAN ¤ND¥ F¶REKOMMA EFTERSOM DET KAN VARA SV¥RT ATT BEVISA ATT ¥TG¤RDEN VIDTAS I OTILL¥TET SYFTE 
 3YMPATI¥TG¤RDER KAN S¤GAS VARA EN DEL I EN NORDISK TRADITION ) .ORGE OCH INLAND ¤R R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER I STORT SETT DENSAMMA SOM I 3VERIGE ) $ANMARK ¤R DEN N¥GOT MER INSKR¤NKT D¥ DET I PRAXIS FINNS VISSA KRAV P¥ N¥GON FORM AV INTRESSEGEMENSKAP MELLAN DEN PART SOM VIDTAR SYMPATI¥TG¤RDEN OCH DEN PART I PRIM¤RKONFLIKTEN SOM SYMPATI¥TG¤RDEN SYFTAR TILL ATT ST¶DJA .¤R DESSA B¥DA PARTER ¤R MED I SAMMA HUVUDORGANISATION FINNS DET DOCK ETT STORT UTRYMME F¶R SYMPATI¥TG¤RDER ) PRAKTIKEN HAR R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER EN MYCKET ST¶RRE BETYDELSE I DE DANSKA AVTALSF¶RHANDLINGARNA ¤N I DE SVENSKA $ET BEROR BL A P¥ ATT R¤TTEN ATT TILLGRIPA SYMPATI¥TG¤RDER UTNYTTJAS ¤VEN Castillo 
 5TANF¶R .ORDEN ¤R R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER I ALLM¤NHET MERA INSKR¤NKT 3YMPATI¥TG¤RDER ¤R TILL¥TNA I )RLAND MEN KAN INTE F¶REKOMMA I 3TORBRITANNIEN ) 4YSKLAND FINNS DET KNAPPAST N¥GOT UTRYMME ALLS F¶R SYMPATI¥TG¤RDER ) DEN M¥N DE F¥R F¶REKOMMA M¥STE DET FINNAS N¥GON FORM AV SAMH¶RIGHET MELLAN DEN ST¶DJANDE PARTEN OCH DEN PART SOM F¥R ST¶D ) .EDERL¤NDERNA OCH  
 –STERRIKE 
  ¤R DET OKLART VAD SOM G¤LLER ,AGSTIFTNING SAKNAS OCH DET FINNS INTE HELLER N¥GON V¤GLEDANDE R¤TTSPRAXIS ) 53! TILL¥TS SYMPATI¥TG¤RDER ENDAST UNDER VISSA F¶RUTS¤TTNINGAR %N S¥DAN ¤R ATT DE STREJKANDE I SITT ARBETE HAR F¶RBINDELSE MED DE ARBETSTAGARE SOM DELTAR I PRIM¤R¥TG¤RDEN 3YMPATI¥TG¤RDER TILL F¶RM¥N F¶R EN HELT UTOMST¥ENDE PART ¤R OTILL¥TNA 
 %N BEGR¤NSNING AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER I LAG SKULLE INTE STRIDA MOT REGERINGSFORMEN $EN SKULLE D¤REMOT KUNNA KOMMA I KONFLIKT 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 MED %UROPAR¥DETS SOCIALA STADGA %UROPAR¥DET HAR NYLIGEN RIKTAT EN REKOMMENDATION TILL 4YSKLAND MED UPPMANING ATT TILL¥TA SYMPATI¥TG¤RDER 
 $EN NATIONALEKONOMISKA FORSKNINGEN HAR INTE GIVIT N¥GOT ENTYDIGT SVAR P¥ HUR R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER P¥VERKAR L¶NEUTVECKLING OCH SYSSELS¤TTNING  ENA SIDAN TORDE KOLLEKTIVAVTALENS H¶GA T¤CKNINGSGRAD SOM S¤KERST¤LLS VIA R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER VARA DEN MEST AVG¶RANDE F¶RKLARINGEN TILL ATT L¶NERNA LIGGER ¶VER DEN MARKNADSKLARERADE NIV¥N INOM BRANSCHER OCH Solomon MED H¶G ARBETSL¶SHET 2¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER ST¤RKER DESSUTOM L¶NTAGARNAS F¶RHANDLINGSPOSITIONER I EN AVTALSF¶RHANDLING VILKET TENDERAR ATT PRESSA UPP L¶NE¶KNINGSTAKTEN $ET ¤R D¤RF¶R RIMLIGT ATT F¶RV¤NTA SIG ATT EN BEGR¤NSNING AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER SKULLE INNEB¤RA ATT L¶NE¶KNINGSTAKTEN BLIR L¤GRE OCH D¤RMED SYSSELS¤TTNINGEN H¶GRE Robertson OCH Solomon MED H¶G ARBETSL¶SHET 
  ANDRA SIDAN FINNS DET FORSKNING SOM TYDER P¥ ATT ETT HELT MARKNADSBASERAT L¶NESYSTEM INTE BEH¶VER LEDA TILL EN B¤TTRE SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING !RBETSGIVARE KAN I VISSA SITUATIONER TJ¤NA P¥ ATT BETALA L¶NER SOM LIGGER UNDER DEN MARKNADSKLARERADE NIV¥N ¤VEN OM DETTA INNEB¤R VISSA SV¥RIGHETER I NYREKRYTERINGEN AV ARBETSKRAFT %N F¶RST¤RKNING AV L¶NTAGARNAS F¶RHANDLINGSPOSITION KAN I ETT S¥DANT L¤GE Shaffer TILL S¥V¤L H¶GRE L¶NER SOM H¶GRE SYSSELS¤TTNING $EN ¶KADE L¶NESKILLNADEN MELLAN OLIKA BRANSCHER SOM EN BEGR¤NSNING AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER TROLIGEN SKULLE KUNNA LEDA TILL Mack KUNNA MEDF¶RA SAMH¤LLSEKONOMISKA EFFEKTIVITETSF¶RLUSTER ¶R ATT UPPN¥ OPTIMAL ALLOKERING AV DEN UNGA ARBETSKRAFTEN B¶R ENLIGT EKONOMISK TEORI ING¥NGSL¶NERNA VARA DESAMMA I OLIKA BRANSCHER F¶R PERSONER MED SAMMA KVALIFIKATIONER %N MER ENHETLIG L¶NES¤TTNING KAN Johnson TILL EN SNABBARE TILLV¤XT Wong OCH EXPANSIVA BRANSCHER 
 5TREDNINGEN ANSER SOM REDAN HAR N¤MNTS ATT R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER B¶R VARA KVAR MEN SAMTIDIGT ATT M¶JLIGHETERNA ATT ANV¤NDA SYMPATI¥TG¤RDER B¶R BEGR¤NSAS N¥GOT $ET FINNS EN RELATIVT BRED KRITIK MOT HUR SYMPATI¥TG¤RDER HAR ANV¤NTS I VISSA FALL .¥GRA AV DE F¶RSLAG SOM UTREDNINGEN L¤GGER FRAM KOMMER ATT F¥ INDIREKT EFFEKT F¶R ANV¤NDNINGEN AV SYMPATI¥TG¤RDER 5TREDNINGEN MENAR ATT DET ¤VEN FINNS ANLEDNING F¶R PARTERNA ATT BEAKTA DEN KRITIK SOM HAR RIKTATS MOT ANV¤NDNINGEN AV SYMPATI¥TG¤RDER 
 ¶R DET F¶RSTA HAR UTREDNINGEN F¶RESLAGIT ¥TERINF¶RANDE AV DET F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤RDER MOT ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG VILKET G¤LLDE 
 SE AVSNITT ¶RBUDET INNEFATTAR ¤VEN SYMPATI¥TG¤RDER SOM VIDTAS I S¥DANT SYFTE 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 ¶R DET ANDRA HAR UTREDNINGENS F¶RSLAG OM F¶RL¤NGD VARSELTID EN INVERKAN Webster TILL SYMPATI¥TG¤RDER %FTER TILLKOMSTEN AV  
 -", 
  SKALL SYMPATI¥TG¤RDER F¶REG¥S AV Jackson S¤TT SOM ANDRA STRIDS¥TG¤RDER $EN F¶RESLAGNA F¶RL¤NGNINGEN AV VARSELTIDEN FR¥N TILL 
 DAGAR INNEB¤R ATT ¤VEN SYMPATI¥TG¤RDER SENAREL¤GGS 
 ¶R DET TREDJE B¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ENLIGT UTREDNINGENS F¶RSLAG GES M¶JLIGHET ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD I H¶GST Gonzalez EN SYMPATI¥TG¤RD SKALL KUNNA BLI F¶REM¥L F¶R ETT S¥DANT BESLUT $ET M¶TER ENLIGT F¶RSLAGET INGET HINDER ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  BESLUTAR ATT UPPSKJUTA ENDAST SYMPATI¥TG¤RDEN OCH INTE DEN PRIM¤RA STRIDS¥TG¤RDEN /M SYMPATI¥TG¤RDEN SKALL TR¤DA I KRAFT SENARE ¤N DEN PRIM¤RA STRIDS¥TG¤RDEN KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶RST BESLUTA ATT UPPSKJUTA DEN PRIM¤RA STRIDS¥TG¤RDEN UNDER H¶GST DAGAR OCH D¤REFTER SYMPATI¥TG¤RDEN DAGAR FR¥N DEN TIDPUNKT N¤R DEN SKULLE TR¤DA I KRAFT 
 ¶R DET FJ¤RDE HAR UTREDNINGEN LAGT F¶RSLAG TILL EN REGEL SOM INNEH¥LLER KRAV P¥ PROPORTIONALITET F¶R VISSA TYPER AV STRIDS¥TG¤RDER BL A BLOCKADER OCH ANDRA TYPER AV SYMPATI¥TG¤RDER 'ENOM DET F¶RSLAGET TILLGODOSES BEHOVET AV ATT KOMMA TILL R¤TTA MED STITUATIONER D¤R EN VARSLAD SYMPATI¥TG¤RD ST¥R I ETT UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL OMFATTNINGEN AV DEN PRIM¤R¥TG¤RD SOM DEN ¤R AVSEDD ATT VIDTAS TILL ST¶D F¶R 
  
 7.13 
  
 Proportionalitet 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
 %TT PROPORTIONALITETSKRAV B¶R INF¶RAS F¶R STRIDS¥T G¤RDER SOM VIDTAS VID F¶RHANDLINGAR MELLAN PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL I F¶RH¥LLANDE TILL VARANDRA %N STRIDS¥TG¤RD B¶R P¥ YRKANDE AV DEN PART MOT VILKEN ¥TG¤RDEN RIKTAS KUNNA F¶RKLARAS OLOVLIG AV !RBETSDOMSTOLEN I F¶LJANDE SITUATIONER 
  
 - 
  
 När en stridsåtgärd, som är partiell eller på annat sätt begränsad, kan förväntas leda till skada eller annan olägenhet, som står i uppenbart missförhållande till åtgärdens omfattning. 
  
 - 
  
 När en stridsåtgärd, som har varslats som svar på en annan stridsåtgärd, är väsentligt mer omfattande än vad som är rimligt med hänsyn till den åtgärd, som har orsakat svarsåtgärden. 
  
 - 
  
 När en sympatiåtgärd, som har varslats till stöd för en part i dennes tvist om förnyande av kollektivavtal, kan förväntas leda till skada eller 
  
 annan olägenhet som står i ett uppenbart missförhållande till 
 åtgärdens eller primäråtgärdens omfattning. 
 !RBETSMARKNADENS PARTER B¶R KUNNA AVTALA OM AVVIKELSE FR¥N DE Nelson 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 Frågan om proportionalitet nämns inte i direktiven. Enligt direktiven skall utredningen dock pröva olika förslag att förbättra lönebildningen och 
 därvid utgå bl.a. från de förslag, som parterna har framfört till regeringen. 
 3! MENAR ATT R¤TTEN TILL STRIDS¥TG¤RDER B¶R BEGR¤NSAS MED UTG¥NGSPUNKT FR¥N TV¥ OLIKA PRINCIPER OM PROPORTIONALITET $EN ENA PRINCIPEN SKULLE INNEB¤RA KRAV P¥ RIMLIG PROPORTION MELLAN EN STRIDS¥TG¤RD OCH DESS SYFTE DET VILL S¤GA VAD MAN ¶NSKAR UPPN¥ MED STRIDS¥TG¤RDEN  
 -ED 
  EN S¥DAN PRINCIP SKULLE DET T EX INTE VARA TILL¥TET ATT VIDTA INGRIPANDE STRIDS¥TG¤RDER MOT EGENF¶RETAGARE OCH RENA FAMILJEF¶RETAG $ETSAMMA SKULLE G¤LLA F¶R STRIDS¥TG¤RDER MOT F¶RETAG D¤R DEN FACKLIGA ORGANISATIONEN INTE HAR Ellis $ET SKULLE INTE HELLER VARA TILL¥TET MED SYMPATI¥TG¤RDER 
 %NLIGT DEN ANDRA PRINCIPEN SOM 3! VILL INF¶RA SKULLE DET FINNAS ETT RIMLIGT F¶RH¥LLANDE MELLAN OMFATTNINGEN AV DEN STRIDS¥TG¤RD SOM VIDTAS OCH DE ST¶RNINGAR OCH SKADOR SOM UPPKOMMER F¶R MOTPARTEN  
 -ED 
  EN S¥DAN PRINCIP SKULLE DET INTE VARA TILL¥TET F¶R DE FACKLIGA ORGANISATIONERNA ATT GENOM SM¥ BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDERN¥LSTICKS¥TG¤RDER ¥STADKOMMA ATT F¶RETAGENS VERKSAMHET MER ELLER MINDRE SL¥S UT MED STORA EKONOMISKA SKADOR SOM F¶LJD ) SIN YTTERSTA FORM SKULLE DEN PRINCIPEN INNEB¤RA ATT DE ENDA STRIDS¥TG¤RDER SOM SKULLE VARA TILL¥TNA SKULLE VARA TOTAL STREJK OCH TOTAL LOCKOUT $ET KAN ENLIGT 3! I OCH F¶R SIG FINNAS RISK F¶R ATT EN S¥DAN PRINCIP TVINGAR FRAM EN TOTAL STREJK MOT ETT F¶RETAG I ST¤LLET F¶R BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER  
 -OT 
  DETTA HAR 3! ANF¶RT DELS ATT BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER SL¥R H¥RT MOT F¶RETAGEN DELS ATT MAN TORDE KUNNA UTG¥ FR¥N ATT MAN I EN DEL FALL AVST¥R FR¥N ATT TILLGRIPA TOTAL STREJK N¤R BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER INTE L¤NGRE ST¥R TILL BUDS 
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT ETT KRAV P¥ PROPORTIONALITET INF¶RS I LAGSTIFT NINGEN $ET SKULLE GE EN RIMLIGARE BALANS MELLAN PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN BEGR¤NSA M¶JLIGHETEN TILL ¥TG¤RDER SOM KOSTAR LITE F¶R DEN EGNA ORGANISATIONEN MEN ORSAKAR STORA Sanchez ELLER TREDJE MAN "EST¤MMELSEN SKALL G¤LLA STRIDS¥TG¤RDER SOM VIDTAS VID EN TVIST MELLAN PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL LERA FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT ST¶DER F¶RSLAGET OM ATT INF¶RA ETT LAGSTADGAT KRAV P¥ PROPORTIONALITET 3¥DANA KRAV FINNS I R¤TTSTRADITIONEN I FLERA L¤NDER I +ONTINENTALEUROPA ¶RSLAGET OM ETT LAGSTADGAT KRAV P¥ PROPORTIONALITET ¤R ENLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING ¤VEN V¤SENTLIGT F¶R ATT F¥ ETT BRETT ST¶D F¶R ETT PAKET AV ¥TG¤RDER SOM SKULLE KUNNA F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN 5TREDNINGEN UTVECKLAR I DET F¶LJANDE F¶RSLAGET OCH MOTIVEN F¶R DET 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 5TREDNINGEN ANSER ATT EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD B¶R KUNNA F¶RKLARAS OLOVLIG I TRE SITUATIONER $EN F¶RSTA ¤R N¤R EN STRIDS¥TG¤RD SOM ¤R PARTIELL ELLER P¥ ANNAT S¤TT BEGR¤NSAD KAN F¶RV¤NTAS LEDA TILL SKADA SOM ST¥R I UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL ¥TG¤RDENS OMFATTNING $EN ANDRA ¤R N¤R EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR VARSLATS SOM SVAR P¥ EN ANNAN STRIDS¥TG¤RD ¤R V¤SENTLIGT MER OMFATTANDE ¤N VAD SOM ¤R RIMLIGT MED H¤NSYN TILL DEN ¥TG¤RD SOM ORSAKAT SVARS¥TG¤RDEN $EN TREDJE G¤LLER SYMPATI¥TG¤RDER SOM HAR VARSLATS TILL ST¶D F¶R EN PART I DENNES TVIST MED EN MOTPART SOM HAN BRUKAR VARA BUNDEN AV KOLLEKTIVAVTAL MED OCH N¤R EN S¥DAN ¥TG¤RD KAN F¶RV¤NTAS LEDA TILL SKADA SOM ST¥R I ETT UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL ¥TG¤RDENS ELLER PRIM¤R¥TG¤RDENS OMFATTNING 
 $ET FINNS FLERA SK¤L ATT INF¶RA EN BEST¤MMELSE AV DEN NYSS BESKRIVNA INNEB¶RDEN ¶R DET F¶RSTA SKULLE DET SOM REDAN HAR N¤MNTS GE EN RIMLIGARE BALANS MELLAN PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN $EN Anderson UTVECKLINGEN AV DEN SVENSKA EKONOMIN DE SENASTE DECENNIERNA OCH DEN NUVARANDE H¶GA ARBETSL¶SHETEN G¶R DET MER ANGEL¤GET ¤N TIDIGARE ATT ¶VERV¤GA ¥TG¤RDER SOM SKULLE KUNNA F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN OCH RESULTERA I EN B¤TTRE UTVECKLING AV SYSSELS¤TTNINGEN OCH EN NEDG¥NG I ARBETSL¶SHETEN $ET G¤LLER ¤VEN S¥DANA ¥TG¤RDER SOM P¥VERKAR BALANSEN MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER 
 $E F¶R¤NDRINGAR SOM HAR INTR¤FFAT DE SENASTE DECENNIERNA HAR ST¤RKT DE FACKLIGA ORGANISATIONERNA RELATIVT ARBETSGIVARNA $ET ¤R FLER AKT¶RER ¤N TIDIGARE SOM FATTAR BESLUT OM STRIDS¥TG¤RDER $ET SKER MINDRE SAMORDNING INOM HUVUDORGANISATIONERNA (UVUDORGANISATIONERNAS ROLL I L¶NEF¶RHANDLINGARNA HAR ¶VER HUVUD TAGET MINSKAT !NTALET AVTALSOMR¥DEN HAR ¶KAT OCH SAMARBETET MELLAN F¶RBUND SOM ¤R MED LEMMAR I OLIKA CENTRALORGANISATIONER HAR UTVECKLATS 5PPDELNINGEN AV ARBETSMARKNADEN I ALLT FLER AVTALSOMR¥DEN HAR LETT TILL ATT F¶RHANDLINGARNA INOM ETT AVTALSOMR¥DE L¤TTARE F¥R F¶LJDVERKNINGAR INOM ANDRA OMR¥DEN 'ENOM OMSTRUKTURERINGEN AV N¤RINGSLIVET UTG¶R TJ¤NSTEM¤NNEN EN ALLT ST¶RRE ANDEL AV ARBETSTAGARNA /RGANISATIONSGRADEN BLAND DEM HAR V¤XT !NST¤LLDA Jackson SEKTOR HAR F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTR¤TT 
 $EN TEKNISKA UTVECKLINGEN OCH INTERNATIONALISERINGEN HAR GJORT F¶RETAGEN MER S¥RBARA 0RODUKTIONSTEKNIK MED hJUST IN TIME LEVERANSERh OCH SM¥ LAGER G¶R F¶RETAGEN K¤NSLIGA F¶R PRODUKTIONSSTOPP 2ISKEN HAR ¶KAT F¶R ATT ETT F¶RETAG SOM INTE KLARAR ATT LEVERERA ENLIGT AVTAL F¥R PROBLEM ATT Brown ORDER 0RODUKTIONSTEKNIKEN HAR SAMTIDIGT INNEBURIT ATT FLER ARBETSTAGARE HAR NYCKELPOSITIONER I DEN MENINGEN ATT DE ¤R S¥ 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 VIKTIGA F¶R VERKSAMHETEN ATT HELA PRODUKTIONEN AVBRYTS OM DE TAS UT I STREJK "EROENDET MELLAN OLIKA LED I PRODUKTIONEN HAR ¶KAT 
 $E FACKLIGA F¶RBUNDEN HAR OLIKA F¶RHANDLINGSSTYRKA %N DEL F¶RBUND KAN ARGUMENTERA F¶R H¶GRE L¶NER MED ST¶D I MARKNADSKRAFTERNA /M DET R¥DER BRIST P¥ ARBETSKRAFT SOM HAR DE ORGANISERADE MEDLEMMARNAS KOMPETENS GER DET ORGANISATIONEN STARKA ARGUMENT I Reynolds /M DET ¤R STOR Luna PRODUKTER GER DET OCKS¥ EN STARK F¶RHANDLINGSPOSITION ¶RHANDLINGSSTYRKAN KAN EMELLERTID ¤VEN BERO P¥ ATT F¶RBUNDET F¶RFOGAR ¶VER EFFEKTIVA STRIDS¥TG¤RDER $ET G¤LLER S¤RSKILT F¶RBUND SOM ORGANISERAR NYCKELPERSONER SOM OM DE TAS UT I STREJK KAN ORSAKA ETT MYCKET STORT PRODUKTIONSBORTFALL TILL EN LITEN KOSTNAD F¶R DEN EGNA KONFLIKTFONDEN 
 .¤R F¶RHANDLINGARNA VAR MER SAMORDNADE KUNDE KONSEKVENSERNA AV ATT F¶RBUNDEN HADE OLIKA F¶RHANDLINGSSTYRKA V¤GAS AV MELLAN HUVUDORGANISATIONERNA Foster FASTST¤LLAS UR ETT HELHETSPERSPEKTIV OCH F¶RBUNDEN KUNDE TILLSAMMANS BEST¤MMA VILKA MEDLEMMAR SOM SKULLE TAS UT F¶R ATT ST¶DJA AVTALSKRAV SOM G¤LLDE HELA HUVUDAVTALSOMR¥DET ELLER KARTELLEN 3AMTIDIGT INNEBAR SAMORDNINGEN ATT LOCKOUTER KUNDE ANV¤NDAS MER EFFEKTIVT SOM SVAR Weber 
  
 -ED 
  F¶RHANDLINGAR BRANSCHVIS OCH UTAN SAMORDNING FINNS DET ST¶RRE M¶JLIGHETER ATT PLOCKA UT NYCKELPERSONER I EN STREJK UTAN ATT MOTPARTEN KAN SVARA MED EN EFFEKTIV LOCKOUT $EN INTERNATIONELLA KONKURRENSEN G¶R OCKS¥ ATT ENSKILDA F¶RETAG OG¤RNA DELTAR I EN LOCKOUT 3TRIDS¥TG¤RDER FR¥N ARBETSGIVARSIDAN HAR BLIVIT S¤LLSYNTA ) ST¤LLET F¶REKOMMER UTTALANDEN OM ATT PRODUKTIONEN I ETT F¶RETAG KAN FLYTTAS TILL ETT ANNAT LAND 3ETT UR ETT SAMH¤LLSEKONOMISKT PERSPEKTIV OCH MED M¥LET ATT ¶KA SYSSELS¤TTNINGEN OCH MINSKA ARBETSL¶SHETEN I 3VERIGE ¤R DET EN SVARS¥TG¤RD SOM INTE Sullivan I LANDET 
 ¶R DET ANDRA HAR UTREDNINGEN FUNNIT ST¶D I FORSKNINGEN F¶R ATT INF¶RA ETT KRAV P¥ PROPORTIONALITET LERA FORSKARE HAR FRAMH¥LLIT ATT F¶RHANDLINGSTAKTIKEN ATT ANV¤NDA STRIDS¥TG¤RDER SOM INTE KOSTAR S¤RSKILT MYCKET F¶R DEN EGNA KONFLIKTFONDEN MEN SOM ST¤LLER TILL V¤LDIGT STORA EKONOMISKA SKADOR F¶R MOTPARTEN LEDER TILL NEGATIVA EFFEKTER P¥ SAMH¤LLSEKONOMIN $E HAR VARIT POSITIVA TILL F¶RSLAGET ATT INF¶RA KRAV P¥ ATT STRIDS¥TG¤RDER SKALL HA RIMLIGA PROPORTIONER .¥GRA FORSKARE HAR ANSETT ATT DET FINNS STARKA SK¤L F¶R ETT S¥DANT KRAV 
 ORSKARE FR¥N .ORGE HAR P¥PEKAT ATT PARTERNA I 3VERIGE HAR ST¶RRE M¶JLIGHETER B¥DE N¤R DET G¤LLER ATT V¤LJA STRIDS¥TG¤RD OCH ATT F¶RL¤GGA ¥TG¤RDEN I TIDEN ¤N VAD PARTERNA HAR I $ANMARK OCH .ORGE $E HAR FUNNIT DET SANNOLIKT ATT DETTA P¥VERKAR F¶RHANDLINGSRESULTATET P¥ FLERA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 S¤TT +OSTNADERNA F¶R EN KONFLIKT ¤R EN VIKTIG FAKTOR I Reynolds /M EN FACKF¶RENING HAR M¶JLIGHET ATT V¤LJA EN METOD SOM KOSTAR LITE F¶R ARBETSTAGARNA OCH SAMTIDIGT LEDER TILL STOR KOSTNAD F¶R ARBETSGIVAREN ¤R DET EN STOR F¶RDEL I F¶RHANDLINGARNA $ET VERKAR ENLIGT DESSA FORSKARE RIMLIGT ATT ANTA ATT EN TOTAL STREJK ELLER LOCKOUT MEDF¶R ST¶RRE OS¤KERHET BETR¤FFANDE F¶LJDERNA ¤N VAD BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER G¶R %N S¥DAN OS¤KERHET F¶RSVAGAR DEN VARSLANDE PARTEN /M OS¤KERHETEN ¤R STOR FORDRAS DET INTE S¥ STORT TILLM¶TESG¥ENDE FR¥N MOTPARTEN I F¶RHAND LINGARNA F¶R ATT DEN VARSLANDE PARTEN SKALL AVST¥ FR¥N SIN ¥TG¤RD 
 %TT PAR FORSKARE HAR EMELLERTID F¶RUTSETT PROBLEM MED EN PROPORTIONALITETSREGEL D¥ DEN ¤R FR¤MMANDE F¶R SVENSK TRADITION OCH KAN VARA SV¥R ATT TILL¤MPA %N FORSKARE HAR SKRIVIT ATT EN S¥DAN BEST¤MMELSE LEDER TILL EN RAD SV¥RAVV¤GDA BED¶MNINGAR OCH ATT DEN EXEMPELVIS VID TILL¤MPNING Lane B¶R F¶RUTS¤TTA ATT ¥TG¤RDENS OMFATTNING OCH VERKNINGAR ¤R UPPENBART OCH OSTRIDIGT ORIMLIGA I F¶RH¥LLANDE TILL PRIM¤RKONFLIKTENS OMFATTNING OCH BETYDELSE %TT ALTERNATIV TILL KRAV P¥ PROPORTIONALITET SKULLE KUNNA VARA EN RAD PRECISERADE F¶RBUD MOT VISSA TYPER AV STRIDS¥TG¤RDER $ET FINNS TV¥ SK¤L TILL ATT S¥DANA BEST¤MMELSER INTE F¶RESL¥S I ST¤LLET $ET ENA ¤R ATT DET ¤R SV¥RT ATT MED RIKTADE F¶RBUD HINDRA PARTER FR¥N ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER SOM UPPFATTAS SOM ORIMLIGA UTAN ATT SAMTIDIGT F¶RBJUDA S¥DANA ¥TG¤RDER SOM ANSES RIMLIGA $ET ANDRA ¤R ATT DET ¤R SV¥RT ATT F¶RUTSE ALLA DE STRIDS¥TG¤RDER SOM DET KAN KOMMA ATT VARSLAS OM I FRAMTIDEN 
 ¶R DET TREDJE FINNS KRAV P¥ ATT STRIDS¥TG¤RDER SKALL VARA RIMLIGA I R¤TTS SYSTEMEN I FLERA ANDRA EUROPEISKA L¤NDER 3OM NYSS N¤MNTS HAR MAN I $ANMARK EN N¥GOT MER RESTRIKTIV INST¤LLNING TILL STRIDS¥TG¤RDER ¤N I 3VERIGE $EN HAR UPPKOMMIT GENOM ATT DET I DANSK R¤TTSPRAXIS HAR ST¤LLTS UPP ETT KRAV P¥ ATT FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER M¥STE HA ETT  
 RIMELIGT FAGLIGT FORM¥L  
 $ET HAR OCKS¥ UTTRYCKTS S¥ ATT DET SKALL FINNAS ETT RIMLIGT F¶RH¥LLANDE MELLAN M¥L OCH MEDEL /M DETTA KRAV INTE ¤R UPPFYLLT KAN DEN SOM HAR VIDTAGIT STRIDS¥TG¤RDEN BLI SKADEST¥NDSSKYLDIG $ET B¶R FRAMH¥LLAS ATT KRAVET I FR¥GA TILL¤MPAS MED F¶RSIKTIGHET %TT EXEMPEL SOM BRUKAR ANV¤NDAS F¶R ATT BELYSA N¤R EN STRIDS¥TG¤RD INTE UPPFYLLER RIMLIGHETSKRAVET ¤R N¤R EN STRIDS¥TG¤RD MOT EN ARBETSGIVARE LEDER TILL ATT DENNE INTE KAN FORTS¤TTA ATT DRIVA R¶RELSE ) NORSK R¤TT HAR MAN EN LIKNANDE BEST¤MMELSE I EN ALLM¤NT TILL¤MPLIG LAG R¶RANDE  
 BOIKOTT  
 $ET SKALL F¶RELIGGA ETT RIMLIGT F¶RH¥LLANDE MELLAN DET INTRESSE SOM SKALL FR¤MJAS OCH DEN SKADA SOM ¥TG¤RDEN KAN MEDF¶RA 
 ) N¥GRA L¤NDER Lewis F¶REKOMMER KRAV P¥ PROPORTIONALITET N¤R DET G¤LLER STRIDS¥TG¤RDER ) 4YSKLAND D¤R DET HELT SAKNAS LAGREGLER OM R¤TTEN ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER TILL¤MPAS DET I R¤TTSPRAXIS EN 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 PROPORTIONALITETSPRINCIP SOM G¥R UT P¥ ATT VISSA F¶RUTS¤TTNINGAR SKALL VARA UPPFYLLDA F¶R ATT STRIDS¥TG¤RDEN INTE SKALL ANSES G¥ F¶R L¥NGT I F¶RH¥LLANDE TILL VAD DEN SYFTAR TILL ATT ¥STADKOMMA %N S¥DAN F¶RUTS¤TTNING ¤R ATT ¥TG¤RDEN HAR F¶REG¥TTS AV EN MEDLEMSOMR¶STNING %N ANNAN ¤R ATT F¶RHANDLINGSM¶JLIGHETERNA HAR UTT¶MTS OCH ATT ¥TG¤RDEN ¤R EN SISTA UTV¤G F¶R ATT F¥ IGENOM ST¤LLDA KRAV /M Foley INTE ¤R UPPFYLLDA KAN ¥TG¤RDEN LEDA TILL SKADEST¥ND $ET FINNS OCKS¥ M¶JLIGHET ATT F¶RBJUDA DEN VEN I .EDERL¤NDERNA KAN DOMSTOLAR G¶RA EN PROPORTIONALITETSBED¶MNING AV EN STRIDS¥TG¤RD $E KAN OCKS¥ F¶RBJUDA EN ¥TG¤RD HELT ELLER DELVIS 
 %N BEST¤MMELSE OM PROPORTIONALITET I ENLIGHET MED UTREDNINGENS F¶RSLAG ¤R F¶RENLIG MED GRUNDLAGEN $EN SVENSKA R¤TTEN TILL FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER ¤R GRUNDLAGSSKYDDAD )NSKR¤NKNINGAR I R¤TTEN TILL STRIDS¥TG¤RDER F¥R DOCK ENLIGT KAP g REGERINGSFORMEN G¶RAS I LAG OCH M¥STE ALLTS¥ F¶REG¥S AV BESLUT I RIKSDAGEN 2EGERINGSFORMEN HINDRAR ATT DET UTVECKLAS DOMSTOLSPRAXIS SOM BEGR¤NSAR STRIDSR¤TTEN UTAN ATT DET FINNS ST¶D I LAG ELLER AVTAL $EN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN SKULLE GENOMF¶RAS I LAG OCH SKULLE D¤RF¶R UPPFYLLA DET KRAV SOM ST¤LLS I REGERINGSFORMEN 
 Utredningen anser sig kunna utgå från att de föreslagna kraven på pro- portionalitet även är förenliga med de internationella konventionerna på området. De tyska rättssystemet har inte ansetts ge tillräckligt utrymme för strejker och har därför fått kritik av både ILO och Europarådet. Kritiken har dock inte uttryckts så att proportionalitetskrav inte skulle få före- komma. De proportionalitetskrav som ställs i Tyskland förefaller vidare att vara betydligt mera långtgående än det krav på proportionalitet, som utredningen föreslår. Det nu framlagda förslaget har inte samma innebörd som den praxis, som har utvecklats i Tyskland. Den skälighetsprövning av stridsåtgärder som föreslås är främst tänkt att ha förebyggande och balan- serande effekt, genom att parterna blir mer angelägna om att inte varsla om stridsåtgärder, som kan uppfattas som orimliga i sitt sammanhang. Det är inte utredningens avsikt att proportionalitetskraven skall leda till att ar- betstagare berövas den rätt att strejka, som garanteras i konventionerna på 
 området. 
 !RBETSMARKNADENS PARTER B¶R KUNNA AVTALA OM AVVIKELSE FR¥N DE Nelson ,AGSTIFTNINGEN B¶R Hamilton PUNKT S¥LEDES VARA DISPOSITIV !LLM¤NT SETT ¤R DET B¤TTRE OM PARTERNA I AVTAL KOMMER ¶VERENS OM VILKA REGLER SOM SKALL G¤LLA $ET GER NORMALT EN ST¶RRE STABILITET OCH LEGITIMITET $ETTA ¤R ETT OMR¥DE D¤R UTREDNINGEN MENAR ATT DET B¶R VARA M¶JLIGT ATT UTFORMA EGNA ¶VERENSKOMMELSER OM VILKA REGLER SOM SKALL G¤LLA 3¥DANA REGLER KAN G¥ I B¥DE F¶RST¤RKANDE 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 OCH F¶RSVAGANDE RIKTNING $ET B¶R EXEMPELVIS VARA M¶JLIGT ATT AVTALA OM ATT NUVARANDE REGLER SKALL G¤LLA ¤VEN FORTS¤TTNINGSVIS 
 %TT ALTERNATIV TILL UTREDNINGENS F¶RSLAG SKULLE KUNNA VARA ATT INR¤TTA EN S¤RSKILD N¤MND DIT FR¥GOR OM EN STRIDS¥TG¤RDS PROPORTIONALITET KUNDE H¤NSKJUTAS %N S¥DAN N¤MND SKULLE T EX KUNNA VARA PLACERAD VID  
 -ED 
  LINGSINSTITUTET $EN KAN EMELLERTID BARA HA EN R¥DGIVANDE ROLL I F¶RH¥LLANDE TILL PARTERNA  
 -OT 
  BAKGRUND AV BEST¤MMELSERNA I %UROPAKONVENTIONEN OM R¤TT TILL DOMSTOLSPR¶VNING ¤R DET INTE M¶JLIGT ATT L¥TA EN S¥DAN N¤MND VARA BEH¶RIG ATT AVG¶RA FR¥GOR OM STRIDS¥TG¤RDERS TILL¥TLIGHET .¤MNDENS BESLUT SKULLE ¤VEN F¥ BETYDELSE F¶R HUR STRIDS¥TG¤RDER UPPFATTAS AV Tucker $EN SKULLE F¥ EN OPINIONSBILDANDE ROLL 
 ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN LADE I SITT BET¤NKANDE 3/5 S 
 FRAM F¶RSLAG OM EN N¤MND SOM P¥ BEG¤RAN AV PART SKULLE KUNNA PR¶VA OM EN KONFLIKT VAR SAMH¤LLSFARLIG $EN AV ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN Lawson SKULLE T¤CKA HELA ARBETSMARKNADEN $EN SKULLE BEST¥ AV SJU LEDAM¶TER VARAV SEX SKULLE UTSES AV REGERINGEN EFTER F¶RSLAG AV ORGANISATIONER MED R¤TT TILL REPRESENTATION 2EGERINGEN SKULLE UTSE ORDF¶RANDE I Evans ¥R I TAGET OCH ORDF¶RANDEN SKULLE P¥ SAMMA S¤TT SOM I FR¥GA OM !RBETSDOMSTOLENS ORDF¶RANDE VARA EN PERSON SOM HADE PARTERNAS F¶RTROENDE "EH¶RIGA ATT G¶RA ANM¤LAN TILL Trevino I F¶RSTA HAND VARA PARTERNA I KONFLIKTEN 6IDARE F¶RESLOGS ATT Harris ORGANI SATIONER INOM VARS OMR¥DE KONFLIKTEN KUNDE F¥ BETYDELSE SKULLE F¥ BEH¶RIGHET ATT G¶RA EN ANM¤LAN ¶R DET FALL N¤MNDENS FLERTAL SKULLE FINNA ATT STRIDS¥TG¤RDEN VAR SAMH¤LLSFARLIG SKULLE N¤MNDEN UPPMANA DEN PART SOM VARSLAT ATT ¥TERKALLA VARSLET ELLER ATT UPPH¶RA MED STRIDS¥TG¤RDEN 
 $ET KAN FINNAS INTRESSE BLAND PARTERNA ATT INR¤TTA EGNA N¤MNDER F¶R ATT BED¶MA VILKA STRIDS¥TG¤RDER SOM B¶R F¶REKOMMA %N S¥DAN N¤MND KAN PARTERNA I ETT KOLLEKTIVAVTAL GE I UPPDRAG ATT FATTA TVINGANDE BESLUT $ET FINNS D¤RMED M¶JLIGHET ATT ANPASSA PR¶VNINGEN TILL DE F¶RUTS¤TTNINGAR OCH TRADITIONER SOM G¤LLER F¶R DEN EGNA BRANSCHEN %TT KOLLEKTIVAVTAL KAN OCKS¥ INNEH¥LLA ANDRA KRITERIER OCH BED¶MNINGSGRUNDER F¶R DEN AVTALADE N¤MNDEN ¤N DE SOM F¶RESL¥S G¤LLA F¶R PR¶VNINGEN ENLIGT  
 -", 
  
 5TREDNINGEN F¶RORDAR VIDARE ATT PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN SLUTER KOLLEKTIVAVTAL OM VILKA STRIDS¥TG¤RDER SOM B¶R F¥ VIDTAS INOM DET EGNA AVTALSOMR¥DET 3¥DANA AVTAL FINNS I VISS UTSTR¤CKNING REDAN I DAG ) 3ALTSJ¶BADSAVTALET ¥TAR SIG PARTERNA EXEMPELVIS ATT AVST¥ FR¥N STRIDS¥TG¤RDER SOM INNEB¤R F¶RF¶LJELSE P¥ RELIGI¶S POLITISK ELLER 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 Banks VIDTAS F¶R ATT HINDRA N¥GON ATT F¶RA Moore DOMSTOL ELLER ANNAN MYNDIGHET VITTNA ELLER UT¶VA VEDERG¤LLNING MOT DEN SOM GJORT N¥GOT S¥DANT 
 RIKTAS MOT RENA FAMILJEF¶RETAG ELLER SOM RIKTAS MOT NEUTRAL TREDJE MAN G¤LLER DOCK INTE Shaffer ATT F¥ KOLLEKTIVAVTAL 
 6ISSA YTTERLIGARE BEGR¤NSNINGAR I KONFLIKTR¤TTEN FINNS P¥ DET OFFENTLIGA OMR¥DET %NLIGT EN BEST¤MMELSE I ,/! F¥R STRIDS¥TG¤RDER ENDAST GENOMF¶RAS I FORM AV LOCKOUT STREJK ¶VERTIDSV¤GRAN ELLER NYANST¤LLNINGSBLOCKAD %N MOTSVARANDE BEGR¤NSNING I  
 -", 
  MED TILL¤MPLIGHET ¶VER HELA ARBETSMARKNADEN HAR INTE AKTUALISERATS MEN SKULLE SANNOLIKT VARA F¶RENLIG MED DE INTERNATIONELLA KONVENTIONER P¥ OMR¥DET SOM 3VERIGE RATIFICERAT $ET SKULLE DOCK INTE MEDF¶RA N¥GOT EFFEKTIVT SKYDD MOT S¥DANA STRIDS¥TG¤RDER SOM UTREDNINGEN VILL KOMMA TILL R¤TTA MED GENOM F¶RSLAGET 
 ) DE STATLIGA HUVUDAVTALEN SOM !Potts HAR MED 3!#/ 3 OCH 4#/ / HAR PARTERNA ENATS OM ATT AVST¥ FR¥N ANDRA STRIDS¥TG¤RDER ¤N LOCKOUT STREJK V¤GRAN ATT ARBETA P¥ ¶VERTID ELLER MERTID V¤GRAN ATT UTF¶RA TJ¤NSTERESA UTANF¶R ORDINARIE ARBETSTID SAMT NYANST¤LLNINGSBLOCKAD %NLIGT AVTALET F¥R STRIDS¥TG¤RDER INTE Hamilton OCH VISSA ANDRA PERSONER ENLIGT S¤RSKILD F¶RTECKNING %N BAKGRUND TILL INSKR¤NKNINGARNA ¤R DEN NYSS REDOVISADE BEST¤MMELSEN I ,/! !VTALET OMFATTAR INTE 3%+/ 
 VEN I DE KOMMUNALA HUVUDAVTALEN HAR PARTERNA ENATS OM ATT BEGR¤NSA STRIDS¥TG¤RDERNA 3OM P¥TRYCKNINGSMEDEL I EGNA KONFLIKTER OCH VID SYMPATI¥TG¤RDER TILL ST¶D F¶R STRIDS¥TG¤RD INOM HUVUDAVTALENS TILL¤MPNINGSOMR¥DE ¤R INGA ANDRA STRIDS¥TG¤RDER TILL¥TNA ¤N LOCKOUT STREJK V¤GRAN ATT ARBETA ¶VERTID ELLER MERTID V¤GRAN ATT UTF¶RA TJ¤NSTERESA UTANF¶R ORDINARIE ARBETSTID OCH NYANST¤LLNINGSBLOCKAD 6ID SYMPATI¥TG¤RD TILL ST¶D F¶R STRIDS¥TG¤RD UTANF¶R AVTALENS TILL¤MPNINGSOMR¥DE ¤R ¤VEN ANDRA TYPER AV STRIDS¥TG¤RDER TILL¥TNA $ET FINNS DOCK INGET G¤LLANDE HUVUDAVTAL MED 3!#/ F¶RBUNDEN I KOMMUNER OCH LANDSTING 
 +RAV P¥ ATT EN STRIDS¥TG¤RD SKALL HA RIMLIGA PROPORTIONER ¤R N¥GOT NYTT I DEN SVENSKA ARBETSR¤TTEN .¥GOT S¥DANT F¶RSLAG HAR INTE TIDIGARE UTRETTS $EN BEST¤MMELSE SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R SKULLE KOMMA ATT LEDA TILL EN HELT NY TYP AV INV¤NDNINGAR I M¥L OM STRIDS¥TG¤RDERS LOVLIGHET  
 -ED 
  Peterson VISSA R¤TTSFALL SOM HAR R¶RT LOVLIGHETEN AV INTERNATIONELLA SYMPATI¥TG¤RDER HAR !RBETSDOMSTOLEN INTE HAFT TILL UPPGIFT ATT G¶RA GRUNDL¤GGANDE BED¶MNINGAR I FR¥GA OM VAD SOM B¶R VARA EN TILL¥TEN STRIDS¥TG¤RD P¥ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 .¤RMARE OM F¶RSLAGETS UTFORMNING 
 0ROPORTIONALITETSPRINCIPEN B¶R ENDAST G¤LLA I TVISTER MELLAN PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL MED VARANDRA $ENNA AVGR¤NSNING ¤R VIKTIG F¶R ATT INTE GRUNDVALARNA F¶R KOLLEKTIVAVTALSSYSTEMET SKALL HOTAS $ET ¤R S¥LEDES RIMLIGT ATT PARTERNA SKALL HA R¤TT ATT VIDTA KRAFTFULLARE STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT F¥ ETT F¶RSTA KOLLEKTIVAVTAL TILL ST¥ND ¤N VAD SOM B¶R ACCEPTERAS MELLAN PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL 
 %N INV¤NDNING ¤R ATT DET F¶REKOMMER SITUATIONER N¤R ARBETSGIVAREN ¤R BUNDEN AV KOLLEKTIVAVTAL MED EN ELLER FLERA ORGANISATIONER OCH D¤RF¶R INTE ¶NSKAR KOLLEKTIVAVTAL MED YTTERLIGARE ORGANISATIONER $ET KAN T EX G¤LLA OM ETT AVTAL MED YTTERLIGARE EN ORGANISATION SKULLE ST¥ I STRID MED INDUSTRIF¶RBUNDSPRINCIPEN ELLER OM DET SKULLE LEDA TILL ST¶RNINGAR I SAMVERKAN MED DE ¶VRIGA ORGANISATIONER SOM ARBETSGIVAREN HAR SLUTIT KOLLEKTIVAVTAL MED $ET HAR MOT DEN BAKGRUNDEN FRAMST¤LLTS ¶NSKEM¥L OM ATT PROPORTIONALITETSPRINCIPEN ¤VEN B¶R Johnson BED¶MNING AV STRIDS¥TG¤RDER SOM SYFTAR TILL ATT ETABLERA ETT KOLLEKTIVAVTALSF¶RH¥LLANDE 
 %NLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING ¤R EN PROPORTIONALITETSPRINCIP ETT OL¤MPLIGT INSTRUMENT F¶R ATT REGLERA VILKA PARTSF¶RH¥LLANDEN SOM B¶R ETABLERAS P¥ ARBETSMARKNADEN 3KULLE ETT KRITERIUM VARA ATT STRIDS¥TG¤RDER INTE F¥R Patterson ATT TVINGA FRAM KOLLEKTIVAVTAL OM DET REDAN FINNS ETT ETABLERAT KOLLEKTIVAVTALSF¶RH¥LLANDE SKULLE DET KUNNA F¥ O¶NSKADE EFFEKTER $ET SKULLE I PRAKTIKEN INNEB¤RA ATT EN FACKLIG ORGANISATIONS KONFLIKTR¤TT BLIR BEROENDE AV OM DET REDAN FINNS KOLLEKTIVAVTAL MED EN ANNAN ORGANISATION ) F¶RL¤NGNINGEN SKULLE DET KUNNA LEDA TILL EN KONKURRENS MELLAN ORGANISATIONER OM ATT ARBETSGIVAREN SKALL ACCEPTERA DEM SOM KOLLEKTIVAVTALSPART OCH D¤R DEN ORGANISATION SOM ERBJUDER SIG ATT TECKNA AVTAL MED DE S¤MSTA L¶NE OCH ANST¤LLNINGSVILLKOREN HAR ST¶RST CHANS ATT BLI KOLLEKTIVAVTALSPART 
 ) GRUNDLAGEN OCH I DE INTERNATIONELLA KONVENTIONER SOM 3VERIGE HAR UNDERTECKNAT G¶RS INGEN SKILLNAD I F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTR¤TTEN MELLAN OM DET REDAN FINNS KOLLEKTIVAVTAL ELLER INTE Jones TAS INTE HELLER TILL OM DET G¤LLER STORA ELLER SM¥ FACKLIGA ORGANISATIONER ¶R DEN OFFENTLIGA SEKTORN GJORDES VISSA ¶VERV¤GANDEN OM ORGANISATIONSSTRUKTUREN I SAMBAND MED ATT F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTR¤TTEN INF¶RDES I MITTEN AV TALET MEN DET RESULTERADE INTE I N¥GRA LAGBEST¤MMELSER /M REGERINGEN BED¶MER ATT S¤RSKILDA LAGREGLER SKULLE BEH¶VAS P¥ DEN OFFENTLIGA SEKTORN B¶R EN SAMLAD ¶VERSYN SKE AV Hatfield KONFLIKTR¤TTEN P¥ DEN OFFENTLIGA SEKTORN 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 Det är framför allt vissa stridsåtgärder, som har varslats eller vidtagits under senare år som utredningen anser bör begränsas. Dessa stridsåtgärder kan hänföras till någon av följande kategorier: 
  
 - 
  
 3TRIDS¥TG¤RDER D¤R EN I SIG MYCKET BEGR¤NSAD ¥Taylor KONSEKVENSER F¶R MOTPARTEN 
  
 - 
  
 3TRIDS¥TG¤RDER SOM F¥R MYCKET STORA EFFEKTER F¶R TREDJE MAN T EX I FORM AV STOPPADE TRANSPORTER ELF¶RS¶RJNING M M OCH D¤RMED ¥STADKOMMER EN ORIMLIG PRESS P¥ MOTPARTEN 
  
 De förhållanden, som utredningen vill ge en möjlighet att reagera mot, kan variera starkt. Utredningen förespråkar därför relativt allmänt hållna bestämmelser för de situationer, som enligt utredningens uppfattning bör omfattas av proportionalitetskrav. Genom att kravet på proportionalitet inte föreslås gälla annat än för ett fåtal situationer anser utredningen att det nya rättsläge, som förslaget är tänkt att leda till, kan bli tillräckligt avgränsat och förutsebart, för att bestämmelserna skall kunna tillämpas. Längre fram förklaras innebörden av den föreslagna regeln och ges 
 exempel på stridsåtgärder, som inte bör vara tillåtna. 
 4ALAN B¶R Brown I DOMSTOL OM OLOVLIGF¶RKLARING AV ¥TG¤RDEN !RBETSDOMSTOLEN ¤R ENLIGT KAP g LAGEN OM R¤TTEG¥NGEN I ARBETSTVISTER ALLTID BEH¶RIG ATT AVG¶RA TVIST OM STRIDS¥TG¤RD SOM AVSES I 
 g  
 -", 
  $ET B¶R ¤VEN G¤LLA STRIDS¥TG¤RDER SOM PR¶VAS Weaver AV DEN NU F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN %N V¤SENTLIG F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT EN PROPORTIONALITETSREGEL SKALL KUNNA FYLLA EN FUNKTION ¤R ATT PR¶VNINGEN AV ¥TG¤RDENS TILL¥TLIGHET KAN SKE INNAN ¥TG¤RDEN VERKST¤LLS 6ID TIDEN N¤R EN STRIDS¥TG¤RD BRYTER UT B¶R DET ST¥ KLART OM DEN ¤R LOVLIG ELLER INTE !TT PARTERNA INVOLVERAS I EN SV¥RBED¶MD SKADEST¥NDSTVIST SOM AVG¶RS V¤SENTLIGT L¤NGRE FRAM I TIDEN SKULLE ENLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING INTE VARA TILL GAGN F¶R F¶RHANDLINGSKLIMATET 
 $ET KAN ENLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING INTE KOMMA I FR¥GA ATT ANDRA ¤N DEN PART MOT VILKEN STRIDS¥TG¤RDEN RIKTAS F¥R Campbell OM OLOVLIGF¶RKLARING %NDAST DEN ARBETSGIVARE ELLER ORGANISATION SOM ¥TG¤RDEN RIKTAS MOT B¶R KUNNA V¤CKA EN S¥DAN Montgomery FREDA SIG MOT ORIMLIGA STRIDS¥TG¤RDER 
 %N TALAN OM OLOVLIGF¶RKLARING B¶R Brown FR¥N DET ATT ¥TG¤RDEN HAR VARSLATS OCH B¶R P¥ SAMMA S¤TT SOM ¤R FALLET MED S K FREDSPLIKTSINV¤NDNINGAR KUNNA PR¶VAS INTERIMISTISKT 6ARSELTIDEN ¤R ENLIGT G¤LLANDE LAG DAGAR MEN HAR AV UTREDNINGEN F¶RESLAGITS F¶RL¤NGD TILL DAGAR ¶R ATT VARSELREGLERNA INTE SKALL KUNNA KRINGG¥S HAR UTREDNINGEN VIDARE F¶RESLAGIT ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL KUNNA ¥L¤GGA EN PART ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD SOM INTE Estrada Williamson I F¶RV¤G TILL INSTITUTET /M DESSA F¶RSLAG L¤GGS TILL GRUND F¶R EN LAG¤NDRING Marshall ATT F¥ ETT SLUTLIGT ST¤LLNINGSTAGANDE FR¥N 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 DOMSTOL I FR¥GA OM STRIDS¥TG¤RDENS LOVLIGHET INNAN STRIDS¥TG¤RDEN BRYTER UT 
 !TT EN STRIDS¥TG¤RD F¶RKLARAS OLOVLIG B¶R F¥ SAMMA EFFEKT SOM DET HAR N¤R FREDSPLIKT G¤LLER F¶R EN PART ENLIGT NU G¤LLANDE LAG 3KULLE EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR F¶RKLARATS OLOVLIG ¤ND¥ VIDTAS B¶R DET VIDARE KUNNA SANKTIONERAS P¥ SAMMA S¤TT SOM G¤LLER F¶R STRIDS¥TG¤RDER SOM ¤R OLOVLIGA ENLIGT g  
 -", 
  
 %NLIGT DEN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN B¶R EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD KUNNA F¶RKLARAS OLOVLIG I TRE FALL $ET F¶RSTA FALLET TAR SIKTE P¥ OLIKA TYPER AV BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER %N TYP AV STRIDS¥TG¤RDER SOM KAN HA EN EFFEKT SOM B¶R F¶RHINDRAS MED DEN BEST¤MMELSEN ¤R S K N¥LSTICKS¥TG¤RDER  
 -ED 
  DET MENAS ATT ETT F¥TAL PERSONER TAS UT I STREJK OCH ATT DEN ANGRIPANDE PARTEN D¤RMED UPPN¥R ATT VIKTIGA VERKSAMHETER ST¤NGS AV  
 -AN 
  KAN T¤NKA SIG STRIDS¥TG¤RDER D¤R EN VARSLANDE FACKLIG ORGANISATION KAN ST¤LLA TILL MYCKET STOR SKADA OCH D¤R KOSTNADEN F¶R ORGANISATIONEN SAMTIDIGT ¤R S¥ L¥G ATT ¥TG¤RDEN SKULLE KUNNA P¥G¥ UNDER MYCKET L¥NG TID ) S¥DANA SITUATIONER HAR ARBETSGIVAREN INTE MYCKET ATT S¤TTA EMOT UTAN TVINGAS ATT ACCEPTERA DE VILLKOR SOM DEN FACKLIGA ORGANISATIONEN HAR BEG¤RT 
 VEN PARTIELLA STRIDS¥TG¤RDER KAN UTFORMAS S¥ ATT DE INNEB¤R EN MYCKET LITEN KOSTNAD F¶R DEN SOM VIDTAR ¥TG¤RDEN MEN S¥ ATT DE ¥SAMKAR MOTPARTEN S¥ STORA KOSTNADER ATT DE BLIR OACCEPTABELT OPROPORTIONERLIGA 0ARTIELLA STRIDS¥TG¤RDER ¤R ¥TG¤RDER SOM INNEB¤R ATT ETT VISST ELLER VISSA ARBETSMOMENT INTE UTF¶RS 3¥DANA FALL KAN VARA N¤R ARBETSTAGARE V¤GRAR ATT ANV¤NDA TELEFONEN F¶R ING¥ENDE ELLER Cooper ATT Hobbs ATT G¶RA RESOR I TJ¤NSTEN ATT K¶RA BIL I TJ¤NSTEN ATT ARBETA P¥ VISSA TIDER ETC 
 6ID BED¶MNINGEN AV OM DET F¶RELIGGER ETT UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE MELLAN ¥TG¤RDEN OCH DEN F¶RV¤NTADE SKADAN M¥STE DET ST¥ KLART VILKEN SKADA SOM B¶R V¤GAS IN OCH VAD SOM B¶R LIGGA I BEGREPPET F¶RV¤NTAD SKADA 5TREDNINGEN MENAR ATT DET INTE BARA ¤R S¥DAN SKADA SOM KAN DRABBA MOTPARTEN SOM B¶R V¤GAS IN VID BED¶MNINGEN VEN S¥DAN SKADA SOM KAN F¶RV¤NTAS UPPST¥ HOS TREDJE MAN B¶R KUNNA LEDA TILL ATT STRIDS¥TG¤RDEN ANSES OLOVLIG ¶RV¤NTAD SKADA F¶R TREDJE MAN KAN S¤TTA EN MYCKET STARK PRESS P¥ EN PART ATT G¥ MED Hernandez I F¶RHANDLINGARNA $ET BEH¶VER HELLER INTE ENBART VARA FR¥GA OM EKONOMISK SKADA 3¥V¤L EKONOMISK SKADA SOM IDEELL SKADA I FORM AV OBEHAG OCH LIDANDE B¶R KUNNA BEAKTAS VID BED¶MNINGEN  
 -ED 
  ANNAN OL¤GENHET AVSES S¥DANA F¶LJDER AV ST¶RNINGAR ELLER AVBROTT I VERKSAMHETEN SOM NORMALT INTE BRUKAR INBEGRIPAS I BEGREPPET SKADA $ET KAN T EX VARA AKTUELLT INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 "EST¤MMELSEN B¶R INTE TOLKAS SOM ETT GENERELLT F¶RBUD MOT ATT TA UT EN VISS BEGR¤NSAD GRUPP I STREJK ELLER ATT VIDTA PARTIELLA STRIDS¥TG¤RDER %N S¥DAN ¥TG¤RD KAN JU OCKS¥ VARA ETT S¤TT ATT S¤KERST¤LLA ATT EN STREJK INTE LEDER TILL SAMH¤LLSFARA ELLER TILL ORIMLIGA EFFEKTER F¶R TREDJE MAN 6ID BED¶MNING KAN H¤NSYN OCKS¥ BEH¶VA TAS TILL OM ¥TG¤RDEN ¤R VARSLAD AV ETT YRKESF¶RBUND ELLER AV ETT S K VERTIKALF¶RBUND 4ILL¤MPNINGEN AV BEST¤MMELSEN M¥STE SKE P¥ ETT S¤TT S¥ ATT ALLA ORGANISATIONER OAVSETT ORGANISATIONSPRINCIP I PRAKTIKEN HAR KONFLIKTR¤TT 
 $ET ANDRA FALLET G¤LLER SVARS¥TG¤RDER /M EN STREJK AV MINDRE OMFATTNING LEDER TILL EN LOCKOUT SOM UTEST¤NGER V¤LDIGT M¥NGA FLER ARBETSTAGARE FR¥N ARBETET ¤N VAD SOM ¤R RIMLIGT VID EN J¤MF¶RELSE MED DEN URSPRUNGLIGA ¥TG¤RDEN B¶R ¥TG¤RDEN KUNNA F¶RKLARAS OLOVLIG *¤MF¶RELSEN B¶R INTE BARA G¶RAS MED UTG¥NGSPUNKT FR¥N STREJKENS OMFATTNING UTAN ¤VEN MED H¤NSYN TILL DEN SKADA SOM ¥TG¤RDEN KAN LEDA TILL B¥DE F¶R ARBETSGIVAREN OCH F¶R TREDJE MAN %TT MOTIV F¶R ARBETSGIVARE ATT VARSLA OM EN OMFATTANDE LOCKOUT KAN VARA ATT T¤CKA UPP F¶R ETT VARSEL FR¥N DEN FACKLIGA ORGANISATIONEN SOM INNEB¤R ATT ETT F¥TAL Barker ATT DET INTE FINNS ARBETSUPPGIFTER F¶R ETT V¤SENTLIGT ST¶RRE ANTAL AV DE ANST¤LLDA $ET ¤R EMELLERTID S¥DANA SITUATIONER SOM DET F¶RSTA FALLET AV F¶RBUD MOT BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER TAR SIKTE P¥ OCH I DE FALLEN BORTFALLER BEHOVET F¶R ARBETSGIVAREN ATT ANV¤NDA LOCKOUT SOM EN SVARS¥TG¤RD 
 ¶R ATT UTREDNINGENS F¶RSLAG OM EN PROPORTIONALITETSPRINCIP SKALL F¥ BRETT ST¶D BLAND PARTER OCH POLITISKA PARTIER B¶R DEN UTFORMAS S¥ ATT DEN SL¥R R¤TTVIST MOT ALLA OPROPORTIONERLIGA ¥TG¤RDER VARE SIG DE BESLUTAS AV ARBETSGIVAR ELLER ARBETSTAGARSIDAN  
 -OT 
  DEN BAKGRUNDEN MENAR UTREDNINGEN ATT DET ¤R ANGEL¤GET ATT ¤VEN INSKR¤NKA OPROPORTIONERLIGA LOCKOUTER OCH ANDRA SVARS¥TG¤RDER 
 $ET TREDJE FALLET AVSER SYMPATI¥TG¤RDER %N SYMPATI¥TG¤RD KAN ORGANISERAS S¥ ATT DEN LEDER TILL EN ORIMLIG P¥TRYCKNING P¥ EN PART I EN L¶NEF¶RHANDLING $ET HAR F¶REKOMMIT VARSLADE SYMPATI¥TG¤RDER D¤R ETT F¥TAL PERSONER I STREJK SKULLE HA ST¤NGT AV VERKSAMHETEN VID ETT K¤RNKRAFTVERK %N S¥DAN ¥TG¤RD F¥R I ALLM¤NHET ANSES LEDA TILL EN OPROPORTIONERLIG SKADA %N S¥DAN ¥TG¤RD B¶R VARA OTILL¥TEN OAVSETT OM DEN GENOMF¶RS SOM PRIM¤R¥TG¤RD ELLER SOM SYMPATI¥TG¤RD !NNARS FINNS RISK ATT MAN KRINGG¥R F¶RBUDET MOT OPROPORTIONERLIGA STRIDS¥TG¤RDER GENOM ATT BE N¥GOT N¤RST¥ENDE F¶RBUND VIDTA EN BEGR¤NSAD ¥TG¤RD I SYMPATI MED PARTERNA I PRIM¤RKONFLIKTEN $EN SKADLIGA EFFEKTEN P¥ L¶NEBILDNINGEN ¤R DENSAMMA VARE SIG ¥TG¤RDEN VIDTAS SOM PRIM¤R¥TG¤RD ELLER SYMPATI¥TG¤RD 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 $ET B¶R OCKS¥ VARA S¥ ATT EN SYMPATI¥TG¤RD INTE SKALL LEDA TILL EN SKADA SOM ST¥R I ETT UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL PRIM¤R¥TG¤RDENS OMFATTNING $EN V¤GLEDANDE PRINCIPEN VID BED¶MNINGEN B¶R VARA ATT DEN ORGANISATION SOM ST¤LLER YRKANDENA I F¶RHANDLINGEN SOM MOTIVERAR PRIM¤R¥TG¤RDEN OCKS¥ SKALL B¤RA EN V¤SENTLIG DEL AV KONFLIKTKOSTNADEN $ET B¶R DOCK FORTFARANDE FINNAS ETT BETYDANDE UTRYMME F¶R ORGANISATIONER ATT ST¶DJA PARTER SOM ¤R I KONFLIKT 
 !LLM¤NT B¶R M¶JLIGHETEN ATT OLOVLIGF¶RKLARA EN STRIDS¥TG¤RD ANV¤NDAS RESTRIKTIVT $ET B¶R SKE EFTER EN SAMLAD AVV¤GNING AV OM DEN STRIDS¥TG¤RD SOM VARSLET G¤LLER ¤R RIMLIG MOT BAKGRUND AV DE F¶RESLAGNA BEST¤MMELSERNA 
 %TT AVG¶RANDE VARIGENOM EN STRIDS¥TG¤RD F¶RKLARAS OLOVLIG B¶R KUNNA AVSE ALLA TYPER AV VARSLADE STRIDS¥TG¤RDER %TT BESLUT OM OLOVLIGF¶RKLARING B¶R ALLTS¥ KUNNA FATTAS S¥V¤L F¶R EN URSPRUNGLIG PRIM¤R STRIDS¥TG¤RD SOM F¶R EN UTVIDGNING AV EN STRIDS¥TG¤RD ELLER EN SYMPATI¥TG¤RD /M ETT OCH SAMMA VARSELMEDDELANDE INNEFATTAR B¥DE EN URSPRUNGLIG PRIM¤R¥TG¤RD EN UTVIDGNING OCH SYMPATI¥TG¤RDER B¶R DE VARSLADE ¥TG¤RDERNA ¤ND¥ KUNNA PR¶VAS VAR OCH EN F¶R SIG $ET B¶R ALLTS¥ BLI M¶JLIGT ATT TILL¥TA DEN URSPRUNGLIGA ¥TG¤RDEN SAMTIDIGT SOM UTVIDGNING OCH SYMPATI¥TG¤RDER F¶RKLARAS OLOVLIGA D¤RF¶R ATT DE ANSES UTFORMADE P¥ ETT S¤TT SOM INTE Patton P¥ PROPORTIONALITET 
 %N S¤RSKILD FR¥GA ¤R OM EN OLOVLIGF¶RKLARING ALLTID M¥STE TA SIKTE P¥ HELA DEN ¥TG¤RD SOM VARSLET OMFATTAR ELLER OM EN STRIDS¥TG¤RD ¤VEN TILL VISS DEL B¶R KUNNA F¶RKLARAS OLOVLIG %NLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING TALAR ¶VERV¤GANDE SK¤L F¶R ATT EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD INTE B¶R KUNNA F¶RKLARAS DELVIS OLOVLIG $OMSTOLENS AVG¶RANDE B¶R TA SIKTE P¥ STRIDS¥TG¤RDEN I DESS HELHET VEN OM ENDAST VISSA MOMENT I ¥TG¤RDEN G¶R ATT DEN F¥R ANSES ORIMLIG B¶R ¥TG¤RDEN F¶RKLARAS OLOVLIG I SIN HELHET $ET ¤R INTE L¤MPLIGT ATT DOMSTOLEN G¶R N¥GOT ANNAT ¤N EN HELHETSPR¶VNING $ET ¤R OCKS¥ MED EN S¥DAN UTFORMNING SOM BEST¤MMELSEN KAN F¥ DEN PREVENTIVA EFFEKT SOM EFTERSTR¤VAS 
 $ET ¤R EN STOR F¶RDEL OM PR¶VNINGEN KAN G¶RAS INNAN STRIDS¥TG¤RDEN BRYTER UT %FTERSOM DET KAN VARA SV¥RT ATT Taylor EN SLUTLIG PR¶VNING UNDER DEN TID SOM ST¥R TILL BUDS INNAN ¥TG¤RDEN VERKST¤LLS ¤R M¶JLIGHETEN TILL INTERIMISTISKT BESLUT AV CENTRAL BETYDELSE F¶R TILL¤MPNINGEN 3¥DANA M¶JLIGHETER FINNS VID PR¶VNING AV FREDSPLIKTSINV¤NDNINGAR ENLIGT !RBETSDOMSTOLENS PRAXIS %FTERSOM OLOVLIGF¶RKLARING INTE F¶REKOMMER I DAG F¶RESL¥R UTREDNINGEN EN S¤RSKILD BEST¤MMELSE SOM KLARG¶R ATT INTERIMISTISKA BESLUT SKALL KUNNA FATTAS ¤VEN I EN S¥DAN FR¥GA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 $ET SKULLE VARA OLYCKLIGT OM ETT YRKANDE OM OLOVLIGF¶RKLARING INGES VID EN TIDPUNKT D¥ VARSELTIDEN N¤RMAR SIG SITT SLUT EFTERSOM !RBETSDOMSTOLEN D¥ INTE Conrad F¥ TILLR¤CKLIGT Sweeney ATT PR¶VNINGEN AV ETT INTERIMISTISKT YRKANDE SKALL HINNAS MED INNAN STRIDS¥TG¤RDEN VERKST¤LLS B¶R DEN PART SOM ¥TG¤RDEN RIKTAS MOT S¥ SNART SOM M¶JLIGT TA ST¤LLNING TILL OM DET FINNS SK¤L ATT Campbell OCH YRKA ATT ¥TG¤RDEN F¶RKLARAS OLOVLIG ¶R ATT TALAN INTE Rodriguez SENT F¶RESL¥R UTREDNINGEN EN PRESKRIPTIONSBEST¤MMELSE ENLIGT VILKEN YRKANDE OM OLOVLIGF¶RKLARING OCH INTERIMISTISKT BESLUT SKALL FRAMST¤LLAS INOM EN VECKA FR¥N MOTTAGANDET AV VARSELMEDDELANDET /M TALAN INTE Kaufman INTERIMISTISKT YRKANDE INTE FRAMST¤LLS INOM DEN TIDEN B¶R R¤TTEN ATT Wilson FRAMST¤LLA INTERIMISTISKT YRKANDE Mitchell $ET B¶R TILL¤GGAS ATT DETTA F¶RUTS¤TTER ATT VARSELTIDEN F¶RL¤NGS FR¥N TILL DAGAR ENLIGT UTREDNINGENS F¶RSLAG I AVSNITT 
 /M EN STRIDS¥TG¤RD VIDTAS I STRID MOT ETT DOMSTOLSAVG¶RANDE VARIGENOM ¥TG¤RDEN HAR F¶RKLARATS OLOVLIG B¶R SKADEST¥NDSBEST¤MMELSERNA I  
 -", 
  BLI TILL¤MPLIGA P¥ SAMMA S¤TT SOM OM DET SKETT ETT BROTT MOT BEST¤MMELSERNA OM FREDSPLIKT 
  
 7.14 
  
 Stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ETT DET F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤R DER MOT ENMANS ELLER FAMILJEF¶RETAG SOM G¤LLDE ¥TERINF¶RS 
 3K¤LEN F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 5TREDNINGEN HAR INRIKTAT SIG P¥ ATT F¶RESL¥ ARBETSR¤TTSLIGA REGLER SOM KAN KOMMA ATT ACCEPTERAS SOM EN KOMPROMISS AV ARBETSMARKNADENS ORGANISATIONER OCH ANTAS AV EN BRED MAJORITET I RIKSDAGEN 3¥DANA REGLER KAN GE EN STABILITET I RAMARNA F¶R L¶NEBILDNINGEN $ET ¤R EN NACKDEL F¶R L¶NEBILDNINGEN N¤R DET F¶REKOMMER UTDRAGNA POLITISKA STRIDER OM LAGSTIFTNINGEN R¶RANDE F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTR¤TTEN $ET G¤LLER I SYNNERHET N¤R LAGSTIFTNINGEN ¤NDRAS FRAM OCH TILLBAKA SOM EN F¶LJD AV RIKSDAGSVALEN $ET H¤R ¤R EN S¥DAN FR¥GA D¤R MENINGARNA TIDIGARE HAR VARIT STARKT DELADE ¶R ATT N¥ ETT BREDARE ST¶D KOMMER DET FR¥N OLIKA PARTER ATT KR¤VAS OMPR¶VNING AV TIDIGARE ST¥NDPUNKTER 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 R¥GAN OM STRIDS¥TG¤RDER MOT ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG HAR VARIT F¶REM¥L F¶R RIKSDAGSBEHANDLING VID ETT FLERTAL TILLF¤LLEN UNDER TALET %TT F¶RSLAG OM F¶RBUD MOT S¥DANA ¥Jimenez AV ¥RS ARBETSR¤TTSKOMMITT© 2EGERINGEN F¶RESLOG RIKSDAGEN ATT INF¶RA ETT F¶RBUD I ENLIGHET MED KOMMITT©NS F¶RSLAG %TT S¥DANT F¶RBUD INF¶RDES I EN NY BEST¤MMELSE I  
 -", 
  OCH KOM ATT G¤LLA UNDER ¥R $¤REFTER UPPH¤VDES F¶RBUDET MED MOTIVERINGEN ATT DET INTE HADE Rodriguez ALLVARLIGA OL¤GENHETER OCH ATT KONFLIKTR¤TTEN D¤RF¶R INTE Martin DETTA OMR¥DE %FTER UPPH¤VANDET HAR FR¥GAN P¥ NYTT VARIT F¶REM¥L F¶R MOTIONER TILL RIKSDAGEN 
 ¶RBUDET G¤LLDE OCH OMFATTADE STRIDS¥TG¤RDER MED SYFTE ATT TVINGA FRAM KOLLEKTIVAVTAL MED ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG  
 -ED 
  FAMILJEF¶RETAG MENADES I DETTA SAMMANHANG F¶RETAG I VILKA ENDAST MEDLEMMAR I EN OCH SAMMA FAMILJ ¤R ¤GARE OCH ARBETSTAGARE VEN SYMPATI¥TG¤RDER F¶R STRIDS¥TG¤RDER MOT ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG VAR F¶RBJUDNA 5NDANTAG GJORDES F¶R I BEH¶RIG ORDNING BESLUTADE ANST¤LLNINGSBLOCKADER 
 $ET VIKTIGASTE MOTIVET F¶R F¶RBUDET VAR ATT DET INTE ANS¥GS RIMLIGT ATT DET SKULLE F¥ F¶REKOMMA STRIDS¥TG¤RDER MOT ETT ENMANS ELLER FAMILJEF¶RETAG MED DE OMFATTANDE SKADEVERKNINGAR SOM S¥DANA ¥TG¤RDER I F¶RENING MED SYMPATI¥TG¤RDER KUNDE MEDF¶RA F¶R F¶RETAGET OCH TREDJE MAN %N STRIDS¥TG¤RD F¶R ATT UPPN¥ ETT KOLLEKTIVAVTAL SOM I PRAKTIKEN INTE DIREKT KOMMER ATT REGLERA ARBETSVILLKOREN F¶R N¥GON UTANF¶R F¶RETAGARENS EGNA FAMILJ ANS¥GS INTE FYLLA N¥GOT RIMLIGT FACKLIGT SYFTE ¶RETAGET Wolf HA R¤TT ATT UTAN INBLANDNING FR¥N ARBETSTAGARORGANISATIONERNA F¥ BEST¤MMA VILKA INB¶RDES RELATIONER SOM SKALL R¥DA MELLAN DE FAMILJEMEDLEMMAR SOM ARBETAR I F¶RETAGET 
 !RGUMENTET ATT DET SKULLE FINNAS SK¤L ATT HA ETT G¤LLANDE KOLLEKTIVAVTAL F¶R DET FALL N¥GON SKULLE ANST¤LLAS TILLBAKAVISADES )NTRESSET AV ATT ETT F¶RETAG HAR KOLLEKTIVAVTAL DEN DAG DET ¶NSKAR ANST¤LLA N¥GON UTOMST¥ENDE ANS¥GS INTE KUNNA UPPV¤GA DEN SKADA OCH DET INTR¥NG SOM STRIDS¥TG¤RDEN UTG¶R F¶R ETT F¶RETAG SOM INTE HAR N¥GRA UTOMST¥ENDE ARBETSTAGARE N¤R ¥TG¤RDEN FAKTISKT VIDTAS 9TTERLIGARE SK¤L F¶R F¶RBUDET VAR ATT DET ENLIGT UPPGIFT FR¥N +ONKURRENSVERKET F¶REKOM KOLLEKTIVAVTAL SOM BEGR¤NSADE M¶JLIGHETEN F¶R F¶RETAG UTAN ANST¤LLDA ATT ¥TA SIG VISSA ARBETEN %TT F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤RDER KUNDE MEDF¶RA ATT F¶RETAG INTE SKULLE BEH¶VA TECKNA AVTAL MED S¥DAN INNEB¶RD 
 Inom  
 LO-SAF-området 
  ger avtal, som har sin grund i Saltsjöbadsavtalet skydd mot stridsåtgärder riktade mot familjeföretag. Dessa bestämmelser täcker dock inte hela  
 LO-SAF 
  området. Svenska Byggnadsarbetareför- bundet, Svenska Målareförbundet, Svenska Transportarbetareförbundet 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 och Grafiska fackförbundet är exempel på organisationer som inte omfat- tas av dessa bestämmelser. Utredningen har inte funnit exempel på att tjänstemannaorganisationerna tillgriper stridsåtgärder mot enmans- eller 
 familjeföretag. 
 "EGR¤NSNINGAR AV KONFLIKTR¤TTEN VILKA F¶RSV¥RAR ELLER OM¶JLIGG¶R ¥TG¤RDER AV DET NU AKTUELLA SLAGET FINNS I ANDRA NORDISKA L¤NDER $ANSK R¤TTSPRAXIS ST¤LLER KRAV P¥ ATT FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER SKALL HA ETT RIMLIGT FACKLIGT ¤NDAM¥L OCH ETT RIMLIGT F¶RH¥LLANDE MELLAN M¥L OCH MEDEL ) DANSK JURIDISK LITTERATUR HAR DET MED ST¶D I VISSA R¤TTSFALL ANSETTS ATT KRAV P¥ KOLLEKTIVAVTAL MED F¶RETAG SOM INTE SYSSELS¤TTER UTOMST¥ENDE ARBETSTAGARE INTE HAR ETT RIMLIGT ¤NDAM¥L OCH D¤RF¶R INTE F¥R ST¶DJAS MED STRIDS¥TG¤RDER VEN STRIDS¥TG¤RDER SOM G¶R DET HELT OM¶JLIGT F¶R ETT F¶RETAG ATT UT¶VA VERKSAMHET KAN VARA OTILL¥TNA ) .ORGE G¤LLER EN S¤RSKILD LAG OM  
 BOIKOTT  
 SOM INTE BARA G¤LLER I SAMBAND MED ARBETSTVISTER UTAN ¤VEN HAR EN ALLM¤N TILL¤MPNING 6ID VARJE  
 BOIKOTT  
 SKALL DET R¥DA ETT RIMLIGT F¶RH¥LLANDE MELLAN DET INTRESSE SOM SKALL FR¤MJAS OCH DEN SKADA SOM KAN UPPST¥ 
 3EDAN F¶RBUDET UPPH¤VDES HAR DET P¥ NYTT VIDTAGITS STRIDS¥TG¤RDER MOT ENMANSF¶RETAGARE 3¤TTET ATT ANV¤NDA STRIDS¥TG¤RDER HAR Jimenez OCH RISKERAR ATT SKADA F¶RHANDLINGSSYSTEMETS LEGITIMITET %TT ¥TERINF¶RANDE AV F¶RBUDET F¶REFALLER MOT DEN BAKGRUNDEN VARA George 3AMTIDIGT Villarreal BED¶MNINGEN ATT F¶RSLAGET I DENNA DEL ENDAST KAN HA EN MARGINELL EFFEKT P¥ L¶NEBILDNINGEN ¶RSLAGET SKALL I F¶RSTA HAND SES SOM EN DEL I ETT PAKET SOM SKULLE KUNNA F¥ BRED UPPSLUTNING OCH OM DET GENOMF¶RDES SKULLE KUNNA F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN 
 $ET ¥TERKOMMANDE ARGUMENTET F¶R ATT BEH¥LLA STRIDSR¤TTEN MOT ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG ¤R ATT S¥DANA F¶RETAG KAN KOMMA ATT ANST¤LLA N¥GON OCH ATT ARBETSTAGAREN D¥ INTE OMFATTAS AV ETT KOLLEKTIVAVTAL OCH AV DET GRUNDL¤GGANDE SOCIALA SKYDD F¶R ARBETSTAGARE SOM F¶LJER D¤RAV  
 -OT 
  DETTA KAN ANF¶RAS ATT DE FACKLIGA ORGANISATIONERNA INOM ST¶RRE DELEN AV 3! ,/ OMR¥DET OCH HELA TJ¤NSTESEKTORN AVST¥R FR¥N S¥DANA STRIDS¥TG¤RDER OCH ATT DET INTE HAR FRAMKOMMIT ATT DET LEDER TILL MISSF¶RH¥LLANDEN F¶R NYANST¤LLDA 3¥ SNART N¥GON ANST¤LLS FINNS DET M¶JLIGHET F¶R FACKLIGA ORGANISATIONER ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT DRIVA KRAV P¥ KOLLEKTIVAVTAL ,AGEN HAR Bishop TILL¤MPLIG UNDER ETT ¥R UTAN ATT DET TILL UTREDNINGENS K¤NNEDOM HAR FRAMKOMMIT PROBLEM MED DESS TILL¤MPNING 3KULLE S¥DANA PROBLEM ¤ND¥ HA UPPST¥TT B¶R DET FRAMKOMMA UNDER REMISSBEHANDLINGEN AV UTREDNINGENS F¶RSLAG 6IDARE F¥R DESSA PROBLEM I F¶REKOMMANDE FALL V¤GAS MOT DE PROBLEM AV ANNAT SLAG SOM UPPST¥R VID DENNA TYP AV STRIDS¥TG¤RDER 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 -ED 
  H¤NSYN TILL ATT DET HAR Jacobs I RIKSDAGEN OM EN UTVIDGNING AV DET F¶RBUD SOM G¤LLDE FINNS DET SK¤L ATT DISKUTERA OM F¶RBUDET B¶R F¥ EN VIDARE TILL¤MPNING ¤N VAD SOM D¥ G¤LLDE ¶RBUDET SKULLE EXEMPELVIS KUNNA OMFATTA SM¥F¶RETAG MED ETT F¥TAL ANST¤LLDA SOM INTE H¶R TILL FAMILJEN SAMT F¶RETAG SOM INTE HAR ARBETSTAGARE SOM ¤R MEDLEMMAR I DEN ORGANISATION SOM ST¥R BAKOM STRIDS¥TG¤RDEN 
  
 -OT 
  EN UTVIDGNING AV F¶RBUDET TILL ATT G¤LLA F¶RETAG MED ETT F¥TAL ANST¤LLDA TALAR FRAMF¶R ALLT ATT EN S¥DAN REGEL SKULLE INNEB¤RA EN ALLVARLIG INSKR¤NKNING I DE FACKLIGA R¤TTIGHETERNA F¶R DE ARBETSTAGARE SOM SKULLE KOMMA ATT BER¶RAS AV BEST¤MMELSEN $ET FINNS I DETTA AVSEENDE EN AVG¶RANDE SKILLNAD MELLAN EN S¥DAN REGEL OCH EN REGEL OM F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤RDER MOT F¶RETAG UTAN ANDRA ANST¤LLDA ¤N DE EGNA FAMILJEMEDLEMMARNA 0¥ SIKT SKULLE EN BEST¤MMELSE OM ATT STRIDS¥TG¤RDER INTE F¥R VIDTAS MOT SM¥F¶RETAG KUNNA LEDA TILL EN URHOLKNING AV KOLLEKTIVAVTALSSYSTEMET OCH AV DET D¤RMED SAMMANH¤NGANDE GRUNDL¤GGANDE SOCIALA SKYDDET $ET SKULLE VIDARE BLI SV¥RT ATT TILL¤MPA EN S¥DAN BEST¤MMELSE EFTERSOM ANTALET ANST¤LLDA KAN VARIERA %TT F¶RBUD MED S¥DAN UTFORMNING SKULLE OCKS¥ KUNNA F¥ DEN EFFEKTEN ATT EN F¶RETAGSLEDNING SKULLE TVEKA ATT NYANST¤LLA N¤R GR¤NSEN F¶R ANTAL ANST¤LLDA ¤R N¥DD VILKET SKULLE MOTVERKA TILLV¤XT OCH ¶KAD SYSSELS¤TTNING 
 Även en utvidgning av förbudet så att stridsåtgärder inte får vidtas av en organisation som saknar medlemmar hos arbetsgivaren är betänklig ur skyddssynpunkt, eftersom en del arbetsgivare skulle ifrågasätta fackligt medlemskap på ett sätt, som inte sker i dag. Fler arbetstagare skulle san- nolikt komma att stå utan det skydd, som ett kollektivavtal ger. Förbudet skulle vidare bli komplicerat att tillämpa, eftersom det kan vara svårt att utreda om en arbetstagare vid en viss tidpunkt var medlem i en facklig organisation eller inte. 
 $EN N¤RMARE UTFORMNINGEN AV F¶RBUDET 
 $EN BEST¤MMELSE SOM G¤LLDE BYGGDE P¥ ETT OMSORGSFULLT UTREDNINGSARBETE $EN HADE BEFUNNITS F¶RENLIG MED REGERINGSFORMEN OCH DE INTERNATIONELLA KONVENTIONER P¥ OMR¥DET SOM 3VERIGE HAR RATIFICERAT $ET HAR INTE KOMMIT FRAM ATT DET UPPSTOD N¥GRA TOLKNINGSPROBLEM UNDER DEN TID SOM BEST¤MMELSEN G¤LLDE 5TREDNINGEN F¶RESL¥R D¤RF¶R ATT BEST¤MMELSEN MED OBETYDLIGA REDAKTIONELLA ¤NDRINGAR F¥R SAMMA ORDALYDELSE OCH INNEB¶RD SOM DEN HADE %N H¤NVISNING G¶RS D¤RF¶R TILL DE F¶RARBETSUTTALANDEN OM 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 UTFORMNINGEN VILKA GJORDES I PROPOSITIONEN OCH BET¤NKANDET !5 "EST¤MMELSEN INNEBAR I KORTHET F¶LJANDE 
 ¶RBUDET OMFATTADE STRIDS¥TG¤RDER MED SYFTE ATT ING¥ KOLLEKTIVAVTAL MED F¶RETAG SOM INTE HAR N¥GRA ARBETSTAGARE ELLER MED F¶RETAG SOM ¤GS AV EN OCH SAMMA FAMILJ OCH I VILKET BARA FAMILJEMEDLEMMAR ¤R ARBETSTAGARE !RBETSTAGARE FICK INTE VIDTA ELLER DELTA I EN STRIDS¥TG¤RD MED S¥DANT ¤NDAM¥L "EST¤MMELSEN OMFATTADE ALLA ARBETSTAGARE S¥V¤L ORGANISERADE SOM OORGANISERADE Ó OCH G¤LLDE OAVSETT ARBETSTAGARENS BUNDENHET AV KOLLEKTIVAVTAL $EN G¤LLDE OCKS¥ F¶R ARBETSTAGARORGANISATIONER VEN SYMPATI¥TG¤RDER F¶R ¥TG¤RDER AV DET NYSS BESKRIVNA SLAGET OMFATTADES 5NDANTAG GJORDES F¶R I BEH¶RIG ORDNING BESLUTADE ANST¤LLNINGSBLOCKADER 
 6ILKA F¶RETAG SOM SKULLE OMFATTAS AV F¶RBUDSREGELN F¶RKLARADES UTF¶RLIGT I PROPOSITIONEN S ) HUVUDSAK VAR DET F¶RETAG I F¶LJANDE KATEGORIER 
  
 1. 
  
 !LLA TYPER AV F¶RETAG SOM INTE HAR N¥GRA ANST¤LLDA 
  
 2. 
  
 ¶RETAG I VILKA F¶RETAGETS ENDA ¤GARE ¤R ENSAM ARBETSTAGARE ¤KTA ENMANSF¶RETAG 
  
 3. 
  
 ¶RETAG MED EN ¤GARE ELLER MED FLERA DEL¤GARE SOM ¤R MEDLEMMAR I SAMMA FAMILJ OCH I VILKET ENDAST MEDLEMMAR I ¤GARFAMILJEN ¤R 
  
 ARBETSTAGARE 
 4ILL FAMILJEMEDLEMMAR SKULLE R¤KNAS S¥V¤L MAKE SOM SL¤KTINGAR I R¤TT UPP OCH NEDSTIGANDE LED OCH AVL¤GSNARE SL¤KTINGAR Ó INKLUSIVE FOSTERBARN MYNDLINGAR OCH STYVBARN Ó SOM LEVER I GEMENSAMT BO ELLER I SAMMA HUSH¥LL +RAVET Aguilar ELLER SAMMA HUSH¥LL G¤LLDE INTE F¶R MAKE OCH SL¤KTINGAR I R¤TT UPP OCH NEDSTIGANDE LED MEN D¤REMOT F¶R T EX SYSKON %N MAN OCH EN KVINNA SOM UTAN ATT VARA GIFTA BOR TILLSAMMANS UNDER ¤KTENSKAPSLIKNANDE F¶RH¥LLANDEN SKULLE LIKSOM HOMOSEXUELLA SAMBOR J¤MST¤LLAS MED MAKAR 
 Det angavs uttryckligen i bestämmelsen att stridsåtgärder, som hade vidtagits i strid mot bestämmelsen, var olovliga. Anställnings- eller ägar- förhållanden kan ändras sedan en stridsåtgärd har varslats eller inletts. 
 Sådana förändringar skulle inte beaktas vid bedömningen av om en strids- åtgärd var lovlig eller olovlig. Hade en lovlig stridsåtgärd väl en gång varslats eller inletts, skulle den få fullföljas och utvidgas med sympati- åtgärder utan hinder av att det angripna företaget t.ex. väljer att låta en utomståendes anställning upphöra eller förändrar sina interna angelägen- heter. 
 Ett företag, som har drabbats, skulle vara berättigat till skadestånd på samma sätt, som gäller i övrigt vid olovliga stridsåtgärder. Mål om för- budsregeln skulle handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister. 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 Vid s.k. fredspliktsinvändning från ett företag, som utsatts för en stridsåt- gärd, skulle domstol, på företagets begäran, i enlighet med gällande praxis, kunna meddela interimistiskt beslut rörande stridsåtgärdens lovlighet. 
  
 7.15 
  
 Medlemsomröstning vid stridsåtgärder 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG  
 $ET B¶R INTE INF¶RAS Nelson SKALL F¶REG¥S AV MEDLEMSOMR¶STNING 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 %NLIGT DIREKTIVEN SKALL UTREDNINGEN PR¶VA OLIKA S¤TT ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN R¥GAN OM MEDLEMSOMR¶STNING N¤MNS INTE I DIREKTIVEN UTAN HAR LAGTS FRAM SOM ETT F¶RSLAG FR¥N 3! TILL REGERINGEN OCH H¶R TILL DE FR¥GOR SOM UTREDNINGEN HAR ANALYSERAT 
 %NLIGT 3! B¶R DE SOM N¤RMAST BER¶RS AV EN STRIDS¥TG¤RD GENOM MEDLEMSOMR¶STNING OCKS¥ F¥ ETT REELLT INFLYTANDE ¶VER BESLUT OM ¥TG¤RDEN 3! FINNER DET NATURLIGT ATT ETT S¥DANT KRAV G¤LLER B¥DE F¶R ORGANISATIONERNA P¥ ARBETSTAGAR OCH ARBETSGIVARSIDAN 'ENOM ATT ST¤LLNINGSTAGANDE INH¤MTAS INNAN BESLUT FATTAS OM ATT VARSLA OM STRIDS¥TG¤RDER F¥R MEDLEMMARNA M¶JLIGHET ATT BED¶MA F¶RHANDLINGSKRAVEN I RELATION TILL STRIDS¥TG¤RDERNAS EFFEKTER P¥ DEN EGNA ARBETSPLATSEN 
 5TREDNINGEN MENAR ATT DET INTE B¶R INF¶RAS ETT KRAV P¥ ATT BESLUT OM STRIDS¥TG¤RD SKALL F¶REG¥S AV MEDLEMSOMR¶STNING $ET FINNS FLERA SK¤L EMOT ATT INF¶RA ETT S¥DANT KRAV $Herrera OCH VIKTIGASTE ¤R ATT ETT KRAV P¥ MEDLEMSOMR¶STNING ENLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING INTE SKULLE BIDRA TILL EN B¤TTRE L¶NEBILDNING 5TREDNINGEN HAR INTE FUNNIT BEL¤GG F¶R ATT EN S¥DAN BEST¤MMELSE SKULLE LEDA TILL F¤RRE VARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER )NGENTING HAR FRAMKOMMIT SOM TYDER P¥ ATT DE FACKLIGA LEDARNA SKULLE VARA MER VILLIGA TILL STREJK ELLER ANDRA STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT GE TYNGD ¥T F¶RHANDLINGSKRAVEN ¤N VAD MEDLEMMARNA ¤R 
 Krav på medlemsomröstning är dessutom främmande för svensk lag- stiftning och tradition. I svensk rätt har det aldrig ställts krav på att en stridsåtgärd skall föregås av en omröstning bland medlemmarna i den organisation som vidtar åtgärden. En sådan regel skulle inte heller bekräfta en vedertagen praxis. Under de senaste 50 åren har det tvärtom varit sällsynt med medlemsomröstningar i arbetstagar- och arbetsgivarorganisa- tionerna. Frågan om i vilken ordning beslut skall fattas i ideella föreningar har betraktats som en intern angelägenhet, som regleras i föreningarnas 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 stadgar. Det finns inte någon lagstiftning för hur det skall gå till i ideella föreningar, så som det finns för ekonomiska föreningar och bostadsrätts- föreningar. Lagstiftning om hur beslut skall fattas inför en konflikt kan därför inte utformas genom hänvisning till bestämmelser i en redan be- fintlig lag. Frågan om krav på medlemsomröstning har heller inte utretts 
 tidigare. 
 6IDARE SKULLE KRAV P¥ MEDLEMSOMR¶STNING I LAG VARA PRAKTISKT KOMPLI CERAT $ET SKULLE FORDRA ING¥ENDE REGLER OM SJ¤LVA OMR¶STNINGSF¶RFARANDET F¶R ATT GARANTERA DE DEMOKRATISKA FORMERNA VID OMR¶STNINGEN ¶RST OCH FR¤MST M¥STE DET ST¥ KLART VILKA SOM SKALL VARA R¶STBER¤TTIGADE 2EDAN FR¥GAN OM VILKA SOM SKALL R¤KNAS SOM MEDLEMMAR OCH HUR MEDLEMSF¶RTECKNINGAR SKALL F¶RAS OCH KONTROLLERAS INNEH¥LLER KOMPLICERADE SP¶RSM¥L 6IDARE M¥STE DET ANGES I LAGEN HUR DE R¶STBER¤TTIGADE SKALL F¥ INFORMATION OM STRIDS¥TG¤RDEN OCH OMR¶STNINGEN $¤RTILL KOMMER FR¥GORNA OM HUR RESULTATET AV OMR¶STNINGEN SKALL BED¶MAS OCH HUR M¥NGA SOM M¥STE HA DELTAGIT I OMR¶STNINGEN F¶R ATT DEN SKALL HA BETYDELSE SOM BESLUTSUNDERLAG 
 6ILL MAN INF¶RA EN ST¶RRE TR¶GHET N¤R DET G¤LLER ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER FINNS DET DESSUTOM ENKLARE S¤TT ATT G¥ TILL V¤GA ¤N ATT INF¶RA KRAV P¥ MEDLEMSOMR¶STNING %TT KRAV P¥ ATT MEDLEMSOMR¶STNING SKALL H¥LLAS INNAN EN STRIDS¥TG¤RD F¥R VIDTAS SKULLE MEDF¶RA EN VISS F¶RDR¶JNING AV ¥TG¤RDEN J¤MF¶RT MED VAD SOM G¤LLER I DAG %N MEDLEMSOMR¶STNING ¤R EN OMST¤NDLIG PROCEDUR OCH OMR¶STNING M¥STE RIMLIGEN SKE P¥ ETT STADIUM N¤R DEN PLANERADE ¥TG¤RDEN HAR BLIVIT N¥GORLUNDA PRECISERAD 5TREDNINGEN L¤GGER EMELLERTID FRAM ANDRA F¶RSLAG SOM KAN LEDA TILL EN F¶RDR¶JNING AV PLANERADE STRIDS¥TG¤RDER BL A ETT F¶RSLAG OM F¶RL¤NGNING AV VARSELTIDEN TILL DAGAR  
 -ED 
  EN S¥DAN VARSELPERIOD SKULLE F¶RDR¶JNINGSEFFEKTEN AV DET F¶RFARANDE SOM KR¤VS F¶R MEDLEMSOMR¶STNING INTE BLI S¤RSKILT STOR $ET SKULLE DOCK INTE VARA OF¶RENLIGT MED REGERINGSFORMEN ELLER MED DE INTERNATIONELLA KONVENTIONERNA P¥ OMR¥DET ATT INF¶RA KRAV P¥ MEDLEMSOMR¶STNING Lewis 3¥DANA BEST¤MMELSER F¶REKOMMER I ANDRA L¤NDER ) 3TORBRITANNIEN OCH 4YSKLAND ¤R DET EN F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT STRIDS¥TG¤RD P¥ ARBETSTAGARSIDAN SKALL VARA LOVLIG ATT DEN F¶REG¥S AV EN OMR¶STNING BLAND MEDLEMMARNA I DEN FACKLIGA ORGANISATION SOM VIDTAR ¥TG¤RDEN ) 3TORBRITANNIEN D¤R Williams I LAG G¤LLER EN RAD DETALJERADE BEST¤MMELSER OM HUR OMR¶STNING SKALL G¥ TILL  
 -EDLEMMARNA 
  M¥STE VARA POSITIVA TILL EN STRIDS¥TG¤RD F¶R ATT DEN SKALL F¥ VIDTAS $ERAS ST¤LLNINGSTAGANDE ¤R DOCK INTE BINDANDE I DEN MENINGEN ATT DEN D¤RF¶R OCKS¥ M¥STE VIDTAS $E FACKLIGA F¶RTROENDEM¤NNEN F¥R INTE BER¶VAS FRIHETEN ATT AVST¥ FR¥N 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 STRIDS¥TG¤RDERNA (¤NSYN M¥STE EMELLERTID TAS TILL ATT DEN FACKLIGA HISTORIEN OCH ORGANISATIONSSTRUKTUREN I 3TORBRITANNIEN ¤R ANNORLUNDA ¤N I 3VERIGE MED ETT ST¶RRE INSLAG D¤R AV MILITANTA FACKLIGA LEDARE ) 4YSK LAND FINNS INGA LAGREGLER OM STRIDS¥TG¤RDER +RAVET P¥ MEDLEMSOMR¶STNING ¤R ETT LED I DET KRAV P¥ PROPORTIONALITET SOM HAR ST¤LLTS UPP I DOMSTOLSPRAXIS 
 ) $ANMARK .ORGE OCH INLAND HAR DET AV Hanna VANLIGT ATT DE FACKLIGA ORGANISATIONERNAS MEDLEMMARNA I OMR¶STNING TAR ST¤LLNING TILL OM ETT AVTAL SKALL ANTAS ELLER OM DET SKALL BLI KONFLIKT .¥GRA KRAV I LAGSTIFTNINGEN P¥ ATT MEDLEMSOMR¶STNING SKALL H¥LLAS HAR DOCK INTE FUNNITS 
 %N AV DE FORSKARE SOM HAR UTTALAT SIG OM F¶RSLAGET HAR Morales ATT MEDLAREN SKULLE KUNNA F¥ EN R¤TT ATT BEORDRA ORGANISATIONER ATT F¶RANSTALTA OM MEDLEMSOMR¶STNING 3J¤LVA F¶RANSTALTANDET SKULLE D¤REFTER VILA HELT P¥ PARTERNA SJ¤LVA "ROTT MOT SKYLDIGHETEN KUNDE F¶RSLAGSVIS LEDA TILL EN K¤NNBAR EKONOMISK SANKTION OCH BORDE INTE P¥VERKA STRIDS¥TG¤RDENS LAGLIGHET %TT OMR¶STNINGSF¶RFARANDE SOM INTE UPPFYLLER VEDERTAGNA DEMOKRATISKA KRAV SKULLE ENLIGT FORSKAREN I FR¥GA KUNNA LIKST¤LLAS MED UNDERL¥TENHET ATT F¶RANSTALTA OM OMR¶STNING 
 %NLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING SKULLE OCKS¥ ETT KRAV P¥ MEDLEMSOMR¶STNING P¥ DE NYSS N¤MNDA PREMISSERNA KUNNA LEDA TILL OENIGHET I FR¥GAN OM TILLV¤GAG¥NGSS¤TTET F¶R BESLUTET P¥ ETT S¤TT SOM INTE SKULLE VARA TILL NYTTA F¶R F¶RHANDLINGSARBETET 4VISTER I FR¥GAN OM OMR¶STNING HAR H¥LLITS ELLER INTE SKULLE DESSUTOM KUNNA BLI MER KOMPLICERADE ATT BED¶MA OM LAGSTIFTNING F¶R F¶RFARANDET SAKNAS 5TREDNINGEN VILL D¤RF¶R INTE F¶RESL¥ N¥GON REGEL OM OMR¶STNING ¶VER HUVUD TAGET 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 7.16 
  
 Förslagen om jämställdhet mellan kvinnor och män 
  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG 
 $E F¶RB¤TTRINGAR AV DEN ¥RSVISA L¶NESTATISTIKEN SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R KOMMER ATT F¶RB¤TTRA M¶JLIGHETEN ATT F¶LJA OCH ANALYSERA L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N 
 $EN KOMPLETTERING AV FORSKNINGSDATABASEN ,).$! SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R GER F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R EN NY TYP AV FORSKNING OM L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N 
 $E ¥RLIGA RAPPORTER OM L¶NEUTVECKLING M M I 3VERIGE OCH OMV¤RLDEN VILKA UTREDNINGEN F¶RESL¥R B¶R INNEH¥LLA ETT S¤RSKILT KAPITEL SOM ANALYSERAR L¶NEUTVECKLINGEN UR ETT J¤MST¤LLDHETSPERSPEKTIV 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R S¤KERST¤LLA ATT DET HAR ERFORDERLIG KOMPETENS P¥ J¤MST¤LLDHETSOMR¥DET 
 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 R¥GAN OM J¤MST¤LLDHET MELLAN KVINNOR OCH M¤N N¤MNS INTE I DIREKTIVEN P¥ ANNAT S¤TT ¤N ATT UTREDNINGEN VID UTFORMNINGEN AV F¶RSLAGEN SKALL BEAKTA INNEH¥LLET I REGERINGENS KOMMITT©DIREKTIV TILL SAMTLIGA UTREDNINGAR OM REDOVISNING AV DE J¤MST¤LLDHETSPOLITISKA KONSEKVENSERNA AV F¶RSLAGEN DIR %NLIGT DIREKTIVEN SKALL UTREDNINGEN DOCK BEAKTA DE F¶RSLAG SOM PARTERNA HAR F¶RT FRAM I SINA SVAR TILL REGERINGEN 5TREDNINGEN HAR VIDARE STOR FRIHET ATT BEAKTA OCH VIDAREUTVECKLA F¶RSLAG SOM KOMMER FRAM Watts G¥NG 
 Utredningen har eftersträvat att utforma förslagen om lönebildning och medling så att de kan främja en positiv utveckling av jämställdheten mellan könen. Utredningen har noterat att jämställda löner är en central del av jämställdhetspolitiken. Lönefrågor har getts särskild uppmärksam- het i jämställdhetslagen och i Jämställdhetsombudsmannens arbete. Med- lingsinstitutet bör inte ges sådana uppgifter på jämställdhetsområdet, som kan försvaga institutets förmåga att lösa konflikter mellan parterna. Det finns emellertid vissa möjligheter för Medlingsinstitutet att bidra till en 
 ökad jämställdhet, utan att det leder till några rollkonflikter. 
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT BESKRIVNINGEN AV L¶NEUTVECKLINGEN UR ETT J¤MST¤LLDHETSPERSPEKTIV F¶RB¤TTRAS %N UPPGIFT ¤R ATT BEVAKA ATT 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 L¶NESTATISTIKEN GES EN S¥DAN UTFORMNING ATT DET F¶RB¤TTRAR M¶JLIGHETEN ATT F¶LJA OCH ANALYSERA L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N 'ENOM ATT Owens SKAPAS B¤TTRE ANALYSM¶JLIGHETER %TT ANNAT F¶RSLAG FR¥N DELBET¤NKANDET MED KOPPLING TILL L¶NESTATISTIK ¤R ATT F¶RSE DATABASEN ,).$! MED L¶NEUPPGIFTER $¤RMED ¶PPNAS M¶JLIGHETER ATT Lutz ANALYSER AV UTVECKLINGEN AV L¶NESKILLNADER MELLAN KVINNOR OCH M¤N 5TREDNINGEN F¶RESL¥R OCKS¥ ATT DEN S¤RSKILDA RAPPORTEN OM L¶NEUTVECKLING M M SKALL INNEH¥LLA ETT S¤RSKILT KAPITEL SOM ANALYSERAR L¶NEUTVECKLINGEN UR ETT J¤MST¤LLDHETSPERSPEKTIV 
 5TREDNINGEN F¶RESL¥R VIDARE ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R S¤KERST¤LLA ATT DET HAR ERFORDERLIG KOMPETENS P¥ J¤MST¤LLDHETSOMR¥DET $ET G¤LLER INTE MINST KOMPETENS P¥ DET JURIDISKA OMR¥DET INKLUDERANDE DEN P¥ DETTA OMR¥DE ALLT MER BETYDELSEFULLA %' R¤TTEN $ET B¶R D¤REMOT VARA ARBETSMARKNADENS PARTERS UPPGIFT ATT V¤RDERA L¶NERNA F¶R OLIKA YRKESGRUPPER OCH BRANSCHER MOT VARANDRA $ET ¤R EMELLERTID SAMTIDIGT ANGEL¤GET ATT B¥DE PARTER OCH MEDLARE ¤R MEDVETNA OM DEN LAGSTIFTNING SOM G¤LLER OCH VILKA KOMPLIKATIONER SOM KAN UPPTR¤DA OM DET UPPST¥R EN MOTS¤TTNING MELLAN LAGSTIFTNING OCH KOLLEKTIVAVTAL 
 !RBETSGIVARORGANISATIONERNA INOM DEN KOMMUNALA SEKTORN HAR I SITT SVAR TILL REGERINGEN UPPM¤RKSAMMAT EN FR¥GA SOM G¤LLER TILL¤MPNING AV LAGSTIFTNINGEN OM J¤MST¤LLDHET P¥ ANST¤LLNINGSVILLKOR SOM HAR REGLERATS I KOLLEKTIVAVTAL MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER $E KOMMUNALA ARBETSGIVARNA HAR FRAMH¥LLIT ATT J¤MST¤LLDHETSLAGEN ST¤LLER KRAV P¥ ARBETSGIVARNA MEN INTE Hernandez TROTS ATT DESSA HAR FULL KONFLIKTR¤TT F¶R ATT DRIVA IGENOM SINA KRAV %N DEL ARBETSTAGARORGANISATIONER HAR MYCKET STARK KVINNODOMINANS MEDAN ANDRA N¤STAN ENBART HAR MANLIGA MEDLEMMAR $ET KAN LEDA TILL L¶NEGLIDNING OM ¶NSKV¤RDA RELATIONSF¶R¤NDRINGAR MELLAN MEDLEMMARNA I ORGANISATIONERNA M¥STE FINANSIERAS AV ARBETSGIVARNA UT¶VER AVTALEN %N OMF¶RDELNING MELLAN KVINNOR OCH M¤N INOM SEKTORN LEDER ENBART TILL MARGINELLA F¶R¤NDRINGAR TILL F¶LJD AV ATT ANDELEN KVINNOR ¤R S¥ STOR /M EN ALLM¤N UPPV¤RDERING AV L¶NERNA F¶R KVINNLIGT DOMINERADE YRKESGRUPPER INOM SAMH¤LLET I STORT SKALL ¥STADKOMMAS KR¤VS EN OMF¶RDELNING AV L¶NEUTRYMMET MELLAN OLIKA ARBETSMARKNADSSEKTORER 
 $EN ¥R TILLSATTA +VINNOMAKTSUTREDNINGEN HAR VIDARE LAGT FRAM F¶RSLAG SOM HAR MED L¶NEBILDNING ATT G¶RA ) BET¤NKANDET 3/5 
 4Y MAKTEN ¤R DIN Þ  
 -YTEN 
  OM DET RATIONELLA ARBETSLIVET OCH DET J¤MST¤LLDA 3VERIGE  
 HAR +VINNOMAKTSUTREDNINGEN F¶RESLAGIT ATT DET AV DEN H¤R UTRED NINGEN F¶RESLAGNA  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
  F¥R SOM S¤RSKILD UPPGIFT ATT BEVAKA 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N L¤MNA REGELBUNDNA RAPPORTER OCH DISKUTERA METODER F¶R ATT KOMMA ¥T OMOTIVERADE L¶NESKILLNADER MELLAN KVINNOR OCH M¤N  
 -ED 
  Norman SOM P¥G¥R P¥ L¶NEBILDNINGENS OMR¥DE Ó FR¥N KOLLEKTIVT TILL INDIVIDUELLT FR¥N CENTRALT TILL LOKALT Ó ¤R DET ENLIGT +VINNOMAKTSUTREDNINGEN SPECIELLT ANGEL¤GET ATT STUDERA UTFALLEN F¶R KVINNOR OCH M¤N JUST NU 
 5TREDNINGEN DELAR +VINNOMAKTSUTREDNINGENS BED¶MNING ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  B¶R HA I UPPDRAG ATT BEVAKA L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N OCH REGELBUNDET RAPPORTERA OM UTVECKLINGEN OCH REDOVISA ANALYSER OM L¶NEUTVECKLINGEN UR ETT J¤MST¤LLDHETSPERSPEKTIV +VINNOMAKTSUTREDNINGENS F¶RSLAG I DEN DELEN HAR INARBETATS I UTREDNINGENS F¶RSLAG 
 ¶RETR¤DARE F¶R DET S  
 K ,–6 
  PROGRAMMET VID !RBETSLIVSINSTITUTET HAR KOMMIT IN MED SKRIFTLIGA SYNPUNKTER TILL UTREDNINGEN ENLIGT F¶LJANDE 6ILJAN OCH Archer TILL L¶NEUTJ¤MNING MELLAN KVINNOR OCH M¤N KAN MINSKA HOS PARTERNA OM L¶NEUTRYMMET BLIR MINDRE +¶NSMEDVETENHET ¤R EN F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT KUNNA STYRA I EN ICKE K¶NSDISKRIMINERANDE RIKTNING $¥  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¥R EN VIKTIG ROLL P¥ ARBETSMARKNADEN I L¶NEBILDNINGSFR¥GOR BLIR DET EN AV DE INSTANSER SOM KAN BIDRA TILL EN UTJ¤MNING AV KVINNORS OCH M¤NS L¶NEANDEL  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  ANSVAR F¶R EN K¶NSNEUTRAL L¶NES¤TTNING OCH EN UTJ¤MNING AV KVINNORS OCH M¤NS L¶NEANDELAR B¶R TYDLIGT FRAMG¥ AV  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  INSTRUKTION 
 5TREDNINGEN  
 DELAR ,–6 
  PROGRAMMETS UPPFATTNING ATT DET ¤R ANGEL¤GET ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HAR KOMPETENS I J¤MST¤LLDHETSFR¥GOR $¤REMOT MENAR UTREDNINGEN ATT DET ¤R ATT G¥ F¶R L¥NGT ATT G¶RA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  TILL ANSVARIG F¶R EN K¶NSNEUTRAL L¶NES¤TTNING OCH EN UTJ¤MNING AV KVINNORS OCH M¤NS L¶NEANDELAR !NSVARET F¶R AVTALENS INNEH¥LL B¶R ¤VEN FORTS¤TTNINGSVIS VILA Knight 
  
 7.17 
  
 Generella direktiv 
  
 5TREDNINGENS BED¶MNING  
 5TREDNINGENS F¶RSLAG BED¶MS F¥ VISSA POSITIVA KONSEKVENSER F¶R J¤MST¤LLDHETEN MEN I ¶VRIGT INGA N¤MNV¤RDA KONSEKVENSER VAD AVSER REGERINGENS DIREKTIV TILL SAMTLIGA KOMMITT©ER 
 3K¤LEN F¶R UTREDNINGENS BED¶MNING 
  
 3/5 
  
 ¶RFATTNINGSKOMMENTAR 
  
 5TREDNINGEN HAR BEHANDLAT REGERINGENS DIREKTIV TILL SAMTLIGA KOMMITT©ER 5TREDNINGSF¶RSLAGEN BED¶MS INTE F¥ N¥GRA N¤MNV¤RDA EFFEKTER Kennedy OCH DET BROTTSF¶REBYGGANDE ARBETET $E POSITIVA KONSEKVENSERNA F¶R J¤MST¤LLDHETEN REDOVISAS N¤RMARE I AVSNITT 
 ) DELBET¤NKANDET BEHANDLADE UTREDNINGEN KOSTNADERNA OCH FINANSIERINGEN AV SINA F¶RSLAG OCH I DET SAMMANHANGET BEAKTADES DIREKTIVEN OM ATT PR¶VA OFFENTLIGA ¥TAGANDEN $E F¶RSLAG SOM L¤GGS I SLUTBET¤NKANDET INNEB¤R INGA MERKOSTNADER UT¶VER VAD SOM HAR REDOVISATS I DELBET¤NKANDET 226 GAV I SITT REMISSVAR P¥ UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE F¶LJANDE KOMMENTAR TILL DE MERKOSTNADER Molina KR SOM UTREDNINGEN HAR F¶RESLAGIT Ù5TGIFTSUTFALLET F¶R KONJUNKTURBEROENDE ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDER UNDER UTGIFTSOMR¥DET ARBETSMARKNAD OCH ARBETSLIV UPPGICK TILL CA MILJARDER KR OCH I GENOMSNITT PERSONER VAR D¥ I KONJUNKTURBERO ENDE ¥TG¤RDER  
 -OT 
  
  DENNA BAKGRUND F¶REFALLER DET 226 SOM ATT ¤VEN EN BLYGSAM F¶RB¤TTRING AV L¶NEBILDNINGEN KAN LEDA TILL EN MINSKNING AV STATENS Wilson ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDER MED  
  
 MILJONER KR Ù 
 8 Författningskommentar 
  
 8.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet 
  
 g %TT AVTAL ¤R OGILTIGT I DEN M¥N DET INNEB¤R ATT R¤TTIGHET ELLER SKYLDIGHET ENLIGT DENNA LAG UPPH¤VS ELLER INSKR¤NKS 
 'ENOM ETT KOLLEKTIVAVTAL F¥R DET DOCK G¶RAS AVVIKELSER FR¥N OCH 
 gg g TREDJE MENINGEN gg  
 C g  
 g ANDRA STYCKET SAMT OCH 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 gg +OLLEKTIVAVTALET F¥R INTE INNEB¤RA ATT MINDRE F¶RM¥NLIGA REGLER SKALL TILL¤MPAS F¶R ARBETSTAGARSIDAN ¤N SOM F¶LJER AV %' R¥DETS DIREKTIV %%' AV DEN  
  
 FEBRUARI %%' AV DEN FEBRUARI OCH %%' AV DEN JUNI 
 ) ETT KOLLEKTIVAVTAL F¥R DET OCKS¥ F¶RESKRIVAS L¤NGRE G¥ENDE FREDSPLIKT ¤N SOM ANGES I 
 A  
 B  
 OCH gg ELLER ETT L¤NGRE G¥ENDE SKADEST¥NDSANSVAR ¤N SOM F¶LJER AV DENNA LAG 
 )  
 ANDRA STYCKET  
 G¶RS ETT TILL¤GG SOM MEDF¶R ATT DEN F¶RESLAGNA BE ST¤MMELSEN C g OM KRAV P¥ PROPORTIONALITET VID STRIDS¥TG¤RDER BLIR DISPOSITIV )NNEB¶RDEN ¤R DEN ATT KOLLEKTIVAVTALSPARTER ST¥R HELT FRIA ATT G¶RA AVVIKELSER FR¥N BEST¤MMELSEN SE AVSNITT 
 )  
 TREDJE STYCKET  
 G¶RS ETT TILL¤GG SOM MEDF¶R ATT KOLLEKTIVAVTALSPARTER F¥R ING¥ AVTAL OM L¤NGRE G¥ENDE FREDSPLIKT ¤N VAD SOM ANGES I DEN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN I B g $EN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN I B g HAR SAMMA LYDELSE SOM DEN PARAGRAF MED SAMMA BETECKNING SOM G¤LLDE ¥R SE AVSNITT 2¤TTEN ATT G¶RA AVVIKELSE HAR OCKS¥ UTFORMATS P¥ SAMMA S¤TT SOM D¥ 
 g !RBETSGIVARE OCH ARBETSTAGARE SOM ¤R BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL F¥R INTE VIDTA ELLER DELTA I ARBETSINST¤LLELSE LOCKOUT ELLER STREJK BLOCKAD BOJKOTT ELLER ANNAN D¤RMED J¤MF¶RLIG STRIDS¥TG¤RD OM AVTALET HAR ING¥TTS AV EN ORGANISATION OCH DENNA ORGANISATION INTE I BEH¶RIG ORDNING HAR BESLUTAT ¥TG¤RDEN OM ¥TG¤RDEN STRIDER MOT EN BEST¤MMELSE OM FREDSPLIKT I KOLLEKTIVAVTAL ELLER OM ¥TG¤RDEN HAR TILL ¤NDAM¥L 
 ATT UT¶VA P¥TRYCKNING I EN TVIST OM ETT KOLLEKTIVAVTALS GILTIGHET BEST¥ND ELLER R¤TTA INNEB¶RD ELLER I EN TVIST HURUVIDA ETT VISST F¶RFARANDE STRIDER MOT AVTALET ELLER MOT DENNA LAG 
 ATT ¥STADKOMMA ¤NDRING I AVTALET 
 ATT Garza BEST¤MMELSE SOM ¤R AVSEDD ATT TILL¤MPAS SEDAN AVTALET HAR UPPH¶RT ATT G¤LLA ELLER 
 ATT ST¶DJA N¥GON ANNAN N¤R DENNE INTE SJ¤LV F¥R VIDTA STRIDS¥TG¤RD 
 3TRIDS¥TG¤RDER SOM HAR VIDTAGITS I STRID MOT F¶RSTA STYCKET  
 ¤R  
 OLOVLIGA  
 VEN STRIDS¥TG¤RDER SOM HAR VIDTAGITS I STRID MOT BESLUT SOM  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
  HAR MEDDELAT MED ST¶D AV g TREDJE STYCKET OCH g ¤R OLOVLIGA 
  
 ¶RSTA STYCKET HINDRAR INTE ARBETSTAGARE ATT DELTA I EN BLOCKAD SOM HAR BESLUTATS AV EN ARBETSTAGARORGANISATION I BEH¶RIG ORDNING OCH SOM HAR TILL ¤NDAM¥L ATT UTVERKA BETALNING AV KLAR OCH F¶RFALLEN FORDRAN P¥ L¶N ELLER P¥ N¥GON ANNAN ERS¤TTNING F¶R UTF¶RT ARBETE INDRIVNINGSBLOCKAD %N S¥DAN STRIDS¥TG¤RD ¤R INTE OLOVLIG 
 )  
 ANDRA STYCKET  
 KLARG¶RS ATT STRIDS¥TG¤RDER SOM HAR VIDTAGITS I STRID MOT BESLUT VARIGENOM  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  MED ST¶D AV g TREDJE STYCKET 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 ELLER g HAR ¥LAGT EN PART ATT AVBRYTA ELLER SKJUTA UPP EN STRIDS¥TG¤RD ¤R OLOVLIGA SE AVSNITTEN RESP 
  
 B 
 %N ARBETSTAGARE F¥R INTE VIDTA ELLER DELTA I EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR TILL ¤NDAM¥L ATT KOLLEKTIVAVTAL SKALL TR¤FFAS MED ETT F¶RETAG SOM INTE HAR N¥GRA ARBETSTAGARE ELLER D¤R BARA F¶RETAGAREN ELLER F¶RETAGARENS FAMILJEMEDLEMMAR ¤R ARBETSTAGARE OCH ENSAMMA ¤GARE $ETSAMMA G¤LLER N¤R EN STRIDS¥TG¤RD HAR TILL ¤NDAM¥L ATT ST¶DJA N¥GON SOM VILL TR¤FFA KOLLEKTIVAVTAL MED ETT S¥DANT F¶RETAG 6AD SOM NU SAGTS HINDRAR INTE EN ARBETSTAGARE FR¥N ATT DELTA I EN ANST¤LLNINGSBLOCKAD SOM RIKTAR SIG MOT ETT S¥DANT F¶RETAG OCH SOM HAR BESLUTATS I BEH¶RIG ORDNING AV EN ARBETSTAGARORGANISATION 
 3TRIDS¥TG¤RDER SOM HAR VIDTAGITS I STRID MOT F¶RSTA STYCKET ¤R ATT ANSE SOM OLOVLIGA ¶R¤NDRINGAR I ANST¤LLNINGS ELLER ¤GARF¶RH¥LLANDEN SOM HAR INTR¤FFAT SEDAN EN STRIDS¥TG¤RD HAR VARSLATS ELLER INLETTS SKALL INTE BEAKTAS VID BED¶MNINGEN AV OM EN STRIDS¥TG¤RD ¤R ATT ANSE SOM OLOVLIG ENLIGT F¶RSTA STYCKET 
  
 NDRINGEN INNEB¤R ATT PARAGRAFEN MED OBETYDLIGA REDAKTIONELLA ¤NDRINGAR F¥R DEN LYDELSE DEN HADE UNDER TIDEN DEN JANUARI TILL OCH MED DEN DECEMBER ) FR¥GA OM DEN N¤RMARE INNEB¶RDEN AV PARAGRAFEN H¤NVISAS TILL TIDIGARE F¶RARBETEN PROP OCH BET !5  
  
 För att det inte skall råda tvivel om att tvister om bestämmelsen skall prövas i Arbetsdomstolen görs en följdändring i 2 kap 1 § lagen om rätte- gången i arbetstvister. 
  
 41 c §  
 ¶R STRIDS¥TG¤RDER SOM VIDTAS I SAMBAND MED AVTALSF¶RHANDLINGAR MELLAN PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL I F¶RH¥LLANDE TILL VARANDRA SKALL F¶LJANDE G¤LLA 
 /M EN PART HAR VARSLAT OM EN STRIDS¥TG¤RD SOM ¤R PARTIELL ELLER P¥ ANNAT S¤TT BEGR¤NSAD OCH ¥TG¤RDEN KAN F¶RV¤NTAS LEDA TILL SKADA ELLER ANNAN OL¤GENHET SOM ST¥R I UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL ¥TG¤RDENS OMFATTNING KAN ¥TG¤RDEN F¶RKLARAS OLOVLIG 
 %N STRIDS¥TG¤RD SOM HAR VARSLATS SOM SVAR P¥ EN ANNAN STRIDS¥TG¤RD KAN OCKS¥ F¶RKLARAS OLOVLIG OM DEN ¤R V¤SENTLIGT MER OMFATTANDE ¤N VAD SOM ¤R RIMLIGT MED H¤NSYN TILL DEN ¥TG¤RD SOM ORSAKAT SVARS¥TG¤RDEN 
 VEN EN SYMPATI¥TG¤RD SOM HAR VARSLATS TILL ST¶D F¶R EN PART I EN TVIST MELLAN PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL I F¶RH¥LLANDE TILL VARANDRA KAN F¶RKLARAS OLOVLIG $ET KAN SKE OM DEN VARSLADE SYMPATI¥TG¤RDEN KAN F¶RV¤NTAS LEDA TILL SKADA ELLER ANNAN OL¤GENHET SOM ST¥R I ETT UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL ¥TG¤RDENS ELLER PRIM¤R¥TG¤RDENS OMFATTNING 
 4ALAN OM OLOVLIGF¶RKLARING ENLIGT ANDRA TREDJE OCH FJ¤RDE STYCKENA KAN ENDAST F¶RAS AV DEN ARBETSGIVARE ELLER ORGANISATION MOT VILKEN ¥TG¤RDEN RIKTAS 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 -ED 
  ST¶D AV BEST¤MMELSERNA I ANDRA TREDJE ELLER FJ¤RDE STYCKET KAN EN STRIDS¥TG¤RD INTERIMISTISKT F¶RKLARAS OLOVLIG F¶R TIDEN FRAM TILL DESS ETT SLUTLIGT AVG¶RANDE F¶RELIGGER 
 9RKANDE OM OLOVLIGF¶RKLARING ENLIGT ANDRA TREDJE ELLER FJ¤RDE STYCKET OCH YRKANDE OM INTERIMISTISK PR¶VNING ENLIGT FEMTE STYCKET SKALL FRAMST¤LLAS Hunt DAGAR FR¥N DEN DAG D¥ Harris TILL MOTPARTEN ENLIGT g F¶RSTA STYCKET ¶RSUMMAS DET F¥R S¥DANA YRKANDEN INTE FRAMST¤LLAS 
 0ARAGRAFEN INNEH¥LLER DE Murray OM KRAV P¥ PROPORTIONALITET VID STRIDS¥TG¤RDER SE AVSNITT !V  
 F¶RSTA STYCKET  
 FRAMG¥R ATT PARAGRAFEN RIKTAR SIG TILL PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL I F¶RH¥LLANDE TILL VARANDRA 5TTRYCKSS¤TTET ANKNYTER TILL EN RAD ARBETSR¤TTSLIGA BEST¤MMELSER SOM KAN Scott D¥ KOLLEKTIVAVTAL G¤LLER OCH D¥ DET R¥DER TILLF¤LLIGT KOLLEKTIVAVTALSL¶ST TILLST¥ND +RAV P¥ PROPORTIONALITET VID STRIDS¥TG¤RDER F¶RELIGGER I TRE SITUATIONER SOM BESKRIVS I ANDRA TREDJE OCH FJ¤RDE STYCKENA "EST¤MMELSERNA HAR KONSTRUERATS S¥ ATT DEN PART SOM EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD RIKTAS MOT KAN REAGERA MOT STRIDS¥TG¤RDEN GENOM ATT Campbell I !RBETSDOMSTOLEN OCH YRKA ATT ¥TG¤RDEN F¶RKLARAS OLOVLIG !RBETSDOMSTOLEN SKALL D¥ INTERIMISTISKT ELLER SLUTLIGT KUNNA PR¶VA OM ¥TG¤RDEN SKALL VARA LOVLIG ELLER OLOVLIG 0R¶VNINGEN SKALL SKE INNAN STRIDS¥TG¤RDEN BRYTER UT 5TREDNINGEN HAR I g F¶RESLAGIT EN UTVIDGNING AV VARSELTIDEN TILL DAGAR $EN SOM STRIDS¥TG¤RDEN RIKTAS MOT HAR ENLIGT F¶RSLAGET SJU DAGAR P¥ SIG F¶R ATT Fuller FRAMST¤LLA INTERIMISTISKT YRKANDE /M EN ¥TG¤RD SOM F¶RKLARATS OLOVLIG ¤ND¥ VIDTAS KAN DEN ARBETSGIVARE ELLER ORGANISATION SOM HAR VIDTAGIT ¥TG¤RDEN BLI SKADEST¥NDSSKYLDIG ENLIGT g !V g FRAMG¥R ATT EN ENSKILD ARBETSGIVARE ELLER ARBETSTAGARE SOM HAR DELTAGIT I ¥TG¤RDEN INTE KAN BLI SKADEST¥NDSSKYLDIG F¶R DETTA 
 )  
 ANDRA STYCKET  
 BESKRIVS DET F¶RSTA AV DE TRE FALLEN D¥ Baker SKALL F¶RELIGGA /M EN PART HAR VARSLAT OM EN STRIDS¥TG¤RD SOM ¤R PARTIELL ELLER P¥ ANNAT S¤TT BEGR¤NSAD OCH ¥TG¤RDEN KAN F¶RV¤NTAS LEDA TILL SKADA SOM ST¥R I UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL ¥TG¤RDENS OMFATTNING KAN ¥TG¤RDEN F¶RKLARAS OLOVLIG 
 Bestämmelsen tar sikte på stridsåtgärder som är partiella eller på annat sätt begränsade. Därmed avses t.ex. sådana stridsåtgärder där arbetstagare vägrar att utföra vissa arbetsmoment eller där den fackliga organisationen blockerar nyanställningar. På annat sätt begränsade stridsåtgärder kan vara åtgärder där ett begränsat antal medlemmar inom ett avtalsområde är uttagna i en strejk. 
 I begreppet skada innefattas inte bara skada som kan drabba motparten utan även skada som kan uppstå hos tredje man. Såväl ekonomisk skada som ideell skada i form av obehag och lidande som uppstår genom 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 stridsåtgärden skall kunna beaktas. Med annan olägenhet avses sådana följder av störningar eller avbrott i verksamheten, som normalt inte brukar inbegripas i begreppet skada. Det kan t.ex. vara aktuellt inom den offent- 
 liga verksamheten. 
  
 -ED 
  ORDEN UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE AVSES EN SITUATION D¥ DET R¥DER V¤LDIGT STOR OBALANS MELLAN STRIDS¥TG¤RDEN OCH DESS SKADEVERKNINGAR %N TYP AV STRIDS¥TG¤RDER SOM S¤RSKILT N¤MNS I AVSNITT ¤R S K N¥LSTICKS¥TG¤RDER  
 -ED 
  DETTA MENAS ATT ETT F¥TAL PERSONER TAS UT I STREJK OCH ATT DEN FACKLIGA ORGANISATIONEN D¤RMED UPPN¥R ATT VIKTIGA VERKSAMHETER ST¤NGS AV 3TOR SKADA KAN ¥STADKOMMAS SAMTIDIGT SOM DEN FACKLIGA ORGANISATIONENS KOSTNAD F¶R ¥TG¤RDEN BLIR L¥G MED F¶LJD ATT ¥TG¤RDEN KAN P¥G¥ UNDER L¥NG TID 
 )  
 TREDJE STYCKET  
 BESKRIVS DET ANDRA AV DE TRE FALLEN $ET G¤LLER ORIMLIGT OMFATTANDE SVARS¥TG¤RDER %N STRIDS¥TG¤RD SOM HAR VARSLATS SOM SVAR P¥ EN ANNAN STRIDS¥TG¤RD KAN F¶RKLARAS OLOVLIG OM DEN ¤R V¤SENTLIGT MER OMFATTANDE ¤N VAD SOM ¤R RIMLIGT MED H¤NSYN TILL DEN ¥TG¤RD SOM ORSAKAT SVARS¥TG¤RDEN 
 $EN SITUATION SOM AVSES I BEST¤MMELSEN ¤R I REGEL EN LOCKOUT SOM VIDTAS AV EN ARBETSGIVARORGANISATION SOM SVAR P¥ EN STRIDS¥TG¤RD FR¥N EN FACKLIG ORGANISATION /M EN STREJK AV LITEN OMFATTNING LEDER TILL EN LOCKOUT SOM UTEST¤NGER V¤SENTLIGT FLER ¤N VAD SOM ¤R RIMLIGT MED H¤NSYN TILL STREJKEN SKALL LOCKOUTEN KUNNA F¶RKLARAS OLOVLIG 
 )  
 FJ¤RDE STYCKET  
 BESKRIVS DET TREDJE FALLET $ET G¤LLER SYMPATI¥TG¤RDER SOM HAR VARSLATS TILL ST¶D F¶R EN PART I EN TVIST MELLAN PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL MED VARANDRA /LOVLIGF¶RKLARING KAN F¶LJA OM DEN VARSLADE SYMPATI¥TG¤RDEN KAN F¶RV¤NTAS LEDA TILL SKADA SOM ST¥R I ETT UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL ¥TG¤RDENS ELLER PRIM¤R¥TG¤RDENS OMFATTNING 
 Begreppen skada och uppenbart missförhållande har samma innebörd i detta fall som de har enligt andra stycket. Vid bedömningen skall den förväntade skadan jämföras både med omfattningen av den varslade sympatiåtgärden och omfattningen av den primäråtgärd som har utlöst 
 sympatiåtgärden. 
 ¶R ALLA TRE FALLEN G¤LLER ATT DET SKALL G¶RAS EN SAMLAD AVV¤GNING AV OM DEN STRIDS¥TG¤RD SOM VARSLET G¤LLER ¤R RIMLIG MOT BAKGRUND AV DE OMST¤NDIGHETER SOM ANGES I PARAGRAFEN OCH ATT BEST¤MMELSERNA S¤RSKILT MOT BAKGRUND AV ATT R¤TTEN TILL FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER ¤R GRUNDLAGSSKYDDAD SKALL ANV¤NDAS RESTRIKTIVT 
 %NLIGT  
 FEMTE STYCKET  
 KAN EN TALAN OM OLOVLIGF¶RKLARING ENLIGT ANDRA TREDJE OCH FJ¤RDE STYCKENA ENDAST F¶RAS AV DEN ARBETSGIVARE ELLER ORGANISATION MOT VILKEN ¥TG¤RDEN RIKTAS 4ALAN SKALL ALLTS¥ INTE KUNNA 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 F¶RAS AV ANDRA SOM LIDER SKADA ELLER DRABBAS AV OL¤GENHETER Weaver AV ¥TG¤RDEN 
 $EN PR¶VNING SOM ¤R T¤NKT ATT SKE MED ST¶D AV PARAGRAFEN B¶R SKE MYCKET SNABBT $ET KAN UPPST¥ SITUATIONER D¥ EN SLUTLIG PR¶VNING INTE KAN G¶RAS INNAN STRIDS¥TG¤RDEN BRYTER UT $ET KAN D¥ BLI N¶DV¤NDIGT MED INTERIMISTISK PR¶VNING 4ROTS ATT UTTRYCKLIGT LAGST¶D SAKNAS F¶R INTERIMISTISK PR¶VNING AV S K FREDSPLIKTSINV¤NDNINGAR HAR !RBETSDOMSTOLEN I SIN PRAXIS ANSETT SIG KUNNA TA ST¤LLNING INTERIMISTISKT TILL FR¥GOR OM STRIDS¥TG¤RDER STRIDER MOT FREDSPLIKT I LAG ELLER KOLLEKTIVAVTAL %FTERSOM OLOVLIGF¶RKLARING INTE FINNS I G¤LLANDE R¤TT OCH DET D¤RF¶R SKULLE KUNNA IFR¥GAS¤TTAS OM !RBETSDOMSTOLEN KAN FATTA INTERIMISTISKA BESLUT OM EN S¥DAN F¶RKLARING HAR UTREDNINGEN VALT ATT SKRIVA IN I PARAGRAFENS  
 SJ¤TTE STYCKE  
 ATT EN STRIDS¥TG¤RD INTERIMISTISKT KAN F¶RKLARAS OLOVLIG F¶R TIDEN FRAM TILL DESS ETT SLUTLIGT AVG¶RANDE F¶RELIGGER 
 ¶R ATT DET SKALL VARA M¶JLIGT F¶R !RBETSDOMSTOLEN ATT G¶RA ST¤LLNINGSTAGANDET SNABBT F¶RESL¥S I  
 SJUNDE STYCKET  
 EN PRESKRIPTIONSREGEL ENLIGT VILKEN YRKANDE OM OLOVLIGF¶RKLARING ENLIGT ANDRA TREDJE ELLER FJ¤RDE STYCKET OCH YRKANDE OM INTERIMISTISK PR¶VNING ENLIGT FEMTE STYCKET SKALL FRAMST¤LLAS Hunt DAGAR FR¥N DEN DAG D¥ Harris TILL MOTPARTEN ENLIGT g F¶RSTA STYCKET ¶RSUMMAR DEN PART MOT VILKEN STRIDS¥TG¤RDEN RIKTAS ATT F¶RA TALAN OCH FRAMST¤LLA INTERIMISTISKT YRKANDE INOM SJUDAGARSFRISTEN F¥R S¥DANA YRKANDEN INTE FRAMST¤LLAS 
 ¶R ATT DET INTE SKALL KUNNA R¥DA TVIVEL OM ATT TVISTER OM BEST¤MMELSEN ALLTID SKALL KUNNA TAS UPP DIREKT I !RBETSDOMSTOLEN G¶RS EN F¶LJD¤NDRING I KAP g LAGEN OM R¤TTEG¥NGEN I ARBETSTVISTER 
 g !RBETSGIVARORGANISATION ELLER ARBETSGIVARE OCH ARBETSTAGARORGANISATION ¤R SINSEMELLAN SKYLDIGA ATT OM GILTIGT HINDER EJ M¶TER SKRIFTLIGEN VARSLA MOTPARTEN  
 OCH  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
 MINST DAGAR I F¶RV¤G N¤R DE AVSER ATT VIDTAGA STRIDS¥TG¤RD ELLER ATT Jacobson STRIDS¥TG¤RD /MFATTAR STRIDS¥TG¤RD FR¥N ARBETSGIVARSIDAN ¤VEN ARBETSTAGARE SOM EJ ¤R MEDLEMMAR I BER¶RD ARBETSTAGARORGANISATION B¶R DE VARSLAS GENOM ALLM¤NT SYNLIGA ANSLAG P¥ ARBETSPLATSEN ELLER P¥ ANNAT L¤MPLIGT S¤TT  
 3KYLDIGHET ATT VARSLA FINNS INTE I FR¥GA OM STRIDS¥TG¤RD SOM AVSES I g TREDJE STYCKET 
  
 Costa STYCKET SKALL INNEH¥LLA UPPGIFT OM ANLEDNINGEN TILL STRIDS¥TG¤RDEN OCH OM STRIDS¥TG¤RDENS OMFATTNING 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¥R MEDDELA BESLUT VARIGENOM EN PART ¥L¤GGS ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR P¥B¶RJATS UTAN ATT Anderson L¤MNATS DAGAR I F¶RV¤G TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  %TT S¥DANT BESLUT SKALL INTE MEDDELAS OM DET ENLIGT g F¶RSTA STYCKET HAR FUNNITS GILTIGT HINDER MOT VARSEL 
 %TT BESLUT ENLIGT F¶REG¥ENDE STYCKE F¥R INTE ¶VERKLAGAS 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 $EN SOM UPPS¥TLIGEN ELLER AV GROV V¥RDSL¶SHET UNDERL¥TER ATT VARSLA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL ¥L¤GGAS ATT BETALA EN S¤RSKILD VARSELAVGIFT TILL STATEN 6ARSELAVGIFTEN SKALL BEST¤MMAS TILL L¤GST KR OCH H¶GST KR /M DET FINNS S¤RSKILDA SK¤L KAN VARSELAVGIFTEN BEST¤MMAS TILL L¤GRE BELOPP ELLER BORTFALLA HELT 6ARSELAVGIFT ¥L¤GGS AV !RBETSDOMSTOLEN P¥ ANS¶KAN AV  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  3¥DAN ANS¶KAN KAN G¶RAS INOM ETT ¥R FR¥N DEN DAG VARSEL SKULLE HA L¤MNATS ¶RSUMMAS DET F¥R ANS¶KAN INTE G¶RAS %N PART SOM ENLIGT TREDJE STYCKET HAR ¥LAGTS ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD F¥R INTE Johnson Anderson F¶R SIN F¶RSUMMELSE 
 'ENOM EN ¤NDRING I  
 F¶RSTA STYCKET  
 F¶RL¤NGS VARSELTIDEN FR¥N SJU TILL FJORTON DAGAR "EST¤MMELSEN OM ATT EN PART SKALL VARSLA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶RS IN I SAMMA STYCKE 4ILL DETTA STYCKE F¶RS VIDARE BEST¤MMELSEN I DET NUVARANDE TREDJE STYCKET ENLIGT VILKET SKYLDIGHET ATT VARSLA INTE FINNS I FR¥GA OM STRIDS¥TG¤RD SOM AVSES I g TREDJE STYCKET DVS INDRIVNINGSBLOCKAD 
 %NLIGT NU G¤LLANDE R¤TT KAN DEN SOM UNDERL¥TER ATT VARSLA F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN D¶MAS TILL PENNINGB¶TER 3OM N¤RMARE FRAMG¥R AV AVSNITT F¶RESL¥S ATT B¶TESSANKTIONEN AVSKAFFAS ¶RSUMMELSE ATT VARSLA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶RESL¥S I ST¤LLET KUNNA LEDA ANTINGEN TILL ATT STRIDS¥TG¤RDER M¥STE AVBRYTAS ELLER TILL ATT DEN SOM VIDTAR STRIDS¥TG¤RDEN BLIR SKYLDIG ATT BETALA EN VARSELAVGIFT TILL STATEN 
 )  
 TREDJE STYCKET  
 F¶RESL¥S EN R¤TT F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ATT ¥L¤GGA EN PART ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR P¥B¶RJATS UTAN Williamson I F¶RV¤G TILL INSTITUTET %TT S¥DANT BESLUT SKALL INTE MEDDELAS OM DET ENLIGT 
 g F¶RSTA STYCKET HAR FUNNITS GILTIGT HINDER MOT VARSEL ) ¶VRIGT F¶RESL¥S ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¥R AVG¶RA HUR BEST¤MMELSEN SKALL ANV¤NDAS "EST¤MMELSEN ¤R T¤NKT F¶R SITUATIONER D¥ STRIDS¥TG¤RDER INTE HAR VARSLATS ALLS ELLER SITUATIONER D¥ STRIDS¥TG¤RDER HAR VARSLATS P¥ ETT UPPENBART FELAKTIGT S¤TT $EN ¤R INTE AVSEDD F¶R FALL D¥ DET KAN VARA DISKUTABELT OM VARSELMEDDELANDET SVARAR MOT DEN VIDTAGNA ¥TG¤RDEN ) M¶JLIGASTE M¥N B¶R BESLUT F¶REG¥S AV KONTAKT MED DE PARTER SOM TVISTAR %FTERSOM DET KAN VARA FR¥GA OM MYCKET BR¥DSKANDE SITUATIONER HAR N¥GOT Scott MED PART DOCK INTE SKRIVITS IN I LAGF¶RSLAGET %TT BESLUT VARIGENOM EN PART ¥L¤GGS ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD MED ST¶D AV BEST¤MMELSEN B¶R RIMLIGEN LEDA TILL ATT PARTEN OMG¥ENDE VARSLAR OM ¥TG¤RDEN $EN KAN Nguyen UT DAGAR EFTER DET ATT DEN VARSLATS !V ETT TILL¤GG I g ANDRA STYCKET FRAMG¥R ATT EN STRIDS¥TG¤RD SOM VIDTAS I STRID MOT  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  BESLUT ¤R OLOVLIG 
 %NLIGT  
 FJ¤RDE STYCKET  
 SKALL BESLUT ENLIGT TREDJE STYCKET INTE KUNNA ¶VERKLAGAS 
 VEN  
 FEMTE STYCKET  
 INNEH¥LLER EN M¶JLIG REAKTION MOT UTEBLIVET VARSEL TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  $EN SOM UPPS¥TLIGEN ELLER AV GROV V¥RDSL¶SHET UNDERL¥TER ATT VARSLA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL ¥L¤GGAS ATT BETALA EN 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 S¤RSKILD VARSELAVGIFT TILL STATEN ,IKNANDE REGLER FINNS I LAGEN OM ANST¤LLNINGSFR¤MJANDE ¥TG¤RDER OCH I ARBETSTIDSLAGEN 6ARSELAVGIFTEN SKALL BEST¤MMAS TILL L¤GST KR OCH H¶GST KR !VGIFTENS STORLEK B¶R BERO P¥ OMFATTNINGEN OCH ARTEN AV DEN STRIDS¥TG¤RD SOM VARSLATS ELLER INLETTS UTAN ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  HAR UNDERR¤TTATS /M DET FINNS S¤RSKILDA SK¤L KAN VARSELAVGIFTEN BEST¤MMAS TILL L¤GRE BELOPP ELLER BORTFALLA HELT 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL INTE SJ¤LVST¤NDIGT HA BEFOGENHET ATT BEST¤MMA VARSELAVGIFTEN UTAN DET SKALL G¶RAS AV !RBETSDOMSTOLEN P¥ ANS¶KAN AV  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  %N ANS¶KAN SKALL KUNNA G¶RAS INOM ETT ¥R FR¥N DEN DAG VARSEL SKULLE HA L¤MNATS ¶RSUMMAS DET SKALL ANS¶KAN INTE F¥ G¶RAS !V SISTA MENINGEN I FEMTE STYCKET FRAMG¥R VIDARE ATT DE B¥DA SANKTIONERNA MOT BRISTANDE VARSEL TILL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  INTE SKALL ANV¤NDAS PARALLELLT %N PART SOM ENLIGT TREDJE STYCKET HAR ¥LAGTS ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD F¥R INTE Johnson Anderson F¶R SIN F¶RSUMMELSE ATT VARSLA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
 g ¶R MEDLING I ARBETSTVISTER MELLAN ¥ ENA SIDAN ARBETSGIVARE ELLER ARBETSGIVARORGANISATION OCH ¥ ANDRA SIDAN ARBETSTAGARE ELLER ARBETSTAGARORGANISATION FINNS  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
  )NSTITUTET SKALL VERKA F¶R EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL N¤R DET ¤R L¤MPLIGT VERKA F¶R SAMORDNING AV F¶RHANDLINGAR OM L¶NER OCH ALLM¤NNA ANST¤LLNINGSVILLKOR SAMT F¶R EN SAMORDNING AV GILTIGHETSPERIODER F¶R KOLLEKTIVAVTAL 
 0¥ SAMMA S¤TT SOM I DET LAGF¶RSLAG SOM FINNS I DELBET¤NKANDET HAR 3TATENS F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITION I  
 F¶RSTA STYCKET  
 ERSATTS AV  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  VEN UPPGIFTEN ATT VERKA F¶R EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING FANNS MED I DET F¶RSLAG SOM LADES FRAM I DELBET¤NKANDET )NNEB¶RDEN UTVECKLAS N¤RMARE I AVSNITTEN OCH 
 )  
 ANDRA STYCKET  
 BESKRIVS  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  UPPGIFT ATT VERKA F¶R SAMORDNING AV F¶RHANDLINGAR OM L¶NER OCH ALLM¤NNA ANST¤LLNINGSVILLKOR SAMT F¶R EN SAMORDNING AV GILTIGHETSPERIODER F¶R KOLLEKTIVAVTAL ¶RSLAGET UTVECKLAS I AVSNITTEN OCH 
  
 A g  
 0ARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN SKALL P¥ BEG¤RAN TILLST¤LLA  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KOPIOR AV TR¤FFADE KOLLEKTIVAVTAL OCH TILLG¤NGLIG L¶NESTATISTIK AVSEENDE DET EGNA AVTALSOMR¥DET 
 "EST¤MMELSEN LADES FRAM I UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE Ó SE F¶RFATTNINGSKOMMENTAREN S I DELBET¤NKANDET 
  
 g  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KAN KALLA PARTER TILL ¶VERL¤GGNINGAR OCH P¥ ANNAT S¤TT INFORMERA SIG OM KOMMANDE ELLER P¥G¥ENDE AVTALSF¶RHANDLINGAR 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 %FTER SAMTYCKE FR¥N PARTER SOM F¶R KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ST¤LLA EN F¶RHANDLINGSLEDARE TILL PARTERNAS F¶RFOGANDE ELLER UTSE MEDLARE )NSTITUTET KAN OCKS¥ GE R¥D OCH UPPLYSNINGAR TILL PARTER P¥ ARBETSMARKNADEN R¶RANDE F¶RHANDLINGAR OCH KOLLEKTIVAVTAL 
 /M DET ENLIGT  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  BED¶MNING Robbins F¶R STRIDS¥TG¤RDER KAN INSTITUTET UTAN SAMTYCKE FR¥N PARTERNA UTSE MEDLARE F¶R ATT MEDLA I TVISTEN %TT S¥DANT BESLUT F¥R INTE ¶VERKLAGAS 
  
 -EDLARE 
  KAN KALLA PARTERNA TILL F¶RHANDLING ELLER VIDTA ANNAN L¤MPLIG ¥TG¤RD OCH SKALL F¶RS¶KA F¥ TILL ST¥ND EN ¶VERENSKOMMELSE MELLAN PARTERNA /M MEDLINGEN INTE LEDER TILL ATT PARTERNA N¥R EN ¶VERENSKOMMELSE F¥R MEDLARE EFTER SAMR¥D MED PARTERNA L¤GGA FRAM F¶RSLAG TILL L¶SNING AV TVISTEN 
  
 -EDLARE 
  KAN INTE UTSES UTAN SAMTYCKE FR¥N PARTERNA I EN TVIST OM DE ¤R BUNDNA AV ETT KOLLEKTIVAVTAL MED EN F¶RHANDLINGSORDNING SOM INNEFATTAR EN SAMSYN OM UTVECKLINGEN P¥ OMR¥DET OCH INNEH¥LLER REGLER OM TIDSRAMAR F¶R F¶RHANDLINGAR OCH MEDLING 
 %NLIGT UTREDNINGENS F¶RSLAG KAN  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  UPPGIFTER INDELAS I PREVENTIVT OCH EGENTLIGT MEDLINGSARBETE ¶R DET EGENTLIGA MEDLINGSARBETET G¤LLER OLIKA REGLER BEROENDE P¥ OM Warren I EN INLEDANDE FAS ELLER OM TVIST UPPST¥TT OCH DET F¶RELIGGER RISK F¶R STRIDS¥TG¤RDER 
 3OM FRAMG¥R AV AVSNITT HAR UTREDNINGEN LAGT STOR VIKT VID  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  M¶JLIGHETER ATT I FRAMTIDEN AGERA TIDIGT %NLIGT  
 F¶RSTA STYCKET  
 KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KALLA PARTER TILL ¶VERL¤GGNINGAR OCH P¥ ANNAT S¤TT INFORMERA SIG OM KOMMANDE ELLER P¥G¥ENDE AVTALSF¶RHANDLINGAR %N N¤RMARE REDOG¶RELSE F¶R SYFTET MED S¥DANA ¶VERL¤GGNINGAR ¥TERFINNS I DET N¤MNDA AVSNITTET 
 %FTER SAMTYCKE FR¥N PARTER SOM F¶R KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR SKALL  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ENLIGT  
 ANDRA STYCKET  
 KUNNA ST¤LLA EN F¶RHANDLINGSLEDARE TILL PARTERNAS F¶RFOGANDE $ET ¤R T¤NKT ATT KUNNA SKE REDAN VID EN TIDPUNKT N¤R PARTERNA ¤NNU INTE HAR KLARLAGT SINA ST¥NDPUNKTER VEN N¤R S¥ HAR SKETT SKALL EN F¶RHANDLINGSLEDARE KUNNA UTSES F¶R ATT Hahn MELLAN PARTERNA /M PARTERNA HAR B¶RJAT TVISTA I F¶RHANDLINGSFR¥GOR KAN DET I ST¤LLET VARA DAGS ATT UTSE MEDLARE )NSTITUTET KAN OCKS¥ GE R¥D OCH UPPLYSNINGAR TILL PARTER P¥ ARBETSMARKNADEN R¶RANDE F¶RHANDLINGAR OCH KOLLEKTIVAVTAL SAMT ERBJUDA N¥GON FORM AV EXPERTMEDVERKAN I F¶RHANDLINGARNA SE AVSNITT 
 /M DET ENLIGT  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  BED¶MNING Robbins F¶R STRIDS¥TG¤RDER KAN INSTITUTET ENLIGT  
 TREDJE STYCKET  
 UTAN SAMTYCKE FR¥N PARTERNA UTSE MEDLARE F¶R ATT MEDLA I TVISTEN SE AVSNITT %TT S¥DANT BESLUT F¥R INTE ¶VERKLAGAS 
 !V  
 FJ¤RDE STYCKET  
 FRAMG¥R HUR MEDLARE SKALL G¥ TILL V¤GA VID MEDLINGSARBETET *Rodriguez G¤LLANDE LAG ¤R MEDLAREN FRIARE ATT L¤GGA FRAM F¶RSLAG TILL L¶SNING ) PRAKTIKEN INNEB¤R DEN F¶RESLAGNA 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 BEST¤MMELSEN DOCK INTE N¥GON F¶R¤NDRING I F¶RH¥LLANDE TILL HUR F¶RLIKNINGSM¤NNEN ARBETAR I DAG 
 !V  
 FEMTE STYCKET  
 FRAMG¥R ATT MEDLARE INTE KAN UTSES UTAN SAMTYCKE FR¥N PARTERNA I EN TVIST OM DE ¤R BUNDNA AV ETT KOLLEKTIVAVTAL MED EN F¶RHANDLINGSORDNING SOM INNEFATTAR EN SAMSYN OM UTVECKLINGEN P¥ OMR¥DET OCH INNEH¥LLER REGLER OM TIDSRAMAR F¶R F¶RHANDLINGAR OCH MEDLING SE AVSNITT 
  
 48 §  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Johnson¥ MEDLARES BEG¤RAN MEDDELA BESLUT VARIGENOM PARTERNA ¥L¤GGS ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD MEN ¤NNU INTE P¥B¶RJAD STRIDS¥TG¤RD EN UTVIDGNING AV EN S¥DAN ¥TG¤RD ELLER EN ¥TG¤RD TILL ST¶D F¶R ANNAN PARTS STRIDS¥TG¤RD %TT S¥DANT BESLUT F¥R MEDDELAS EN G¥NG F¶R VARJE VARSLAD S¥DAN ¥TG¤RD OCH F¥R AVSE EN VISS SAMMANH¤NGANDE TID OM H¶GST DAGAR 4IDSFRISTEN SKALL R¤KNAS FR¥N DEN DAG D¥ ¥TG¤RDEN ENLIGT VARSELMEDDELANDET SKALL P¥B¶RJAS ELLER UTVIDGAS "ESLUTET SKALL OM M¶JLIGT F¶REG¥S AV SAMR¥D MED PARTERNA 
 %TT BESLUT FR¥N  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ENLIGT F¶REG¥ENDE STYCKE KAN INTE ¶VERKLAGAS 
 %NLIGT  
 F¶RSTA STYCKET  
 F¥R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  James BESLUT VARIGENOM PARTERNA ¥L¤GGS ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD MEN ¤NNU INTE P¥B¶RJAD STRIDS¥TG¤RD EN UTVIDGNING AV EN S¥DAN ¥TG¤RD ELLER EN ¥TG¤RD TILL ST¶D F¶R ANNAN PARTS STRIDS¥TG¤RD ¶RSLAGET UTVECKLAS N¤RMARE I AVSNITT .ORMALT B¶R DET VARA CHEFEN F¶R  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SOM FATTAR BESLUTET MEN BESLUTSBEFOGENHETEN KAN OCKS¥ DELEGERAS TILL N¥GON AV DE ¶VRIGA FAST ANST¤LLDA MEDLARNA 
 Ett beslut, varigenom en part åläggs att uppskjuta en stridsåtgärd, får bara meddelas en gång för varje varslad stridsåtgärd. Beslutet får inte omfatta flera tidsperioder utan skall avse en viss sammanhängande tid om högst 14 dagar. Tidsfristen skall räknas från den dag då åtgärden enligt varselmeddelandet skall påbörjas eller utvidgas. Om möjligt skall beslutet föregås av samråd med parterna. Det kan finnas situationer då det inte går att nå en part inom rimlig tid och i sådana fall kan möter det inget hinder att beslut fattas utan föregående samråd. 
 Enligt gällande lag skall en förlikningsman verka för att part uppskjuter eller inställer en stridsåtgärd. Någon sådan bestämmelse föreslås inte i lagen men däremot i Medlingsinstitutets instruktion. Det ligger i sakens natur att Medlingsinstitutet vid det samråd som skall ske, vädjar till den 
 varslande parten att självmant återta varslet. 
 !V  
 ANDRA STYCKET  
 FRAMG¥R ATT ETT BESLUT FR¥N  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  ENLIGT F¶RSTA STYCKET INTE KAN ¶VERKLAGAS 
 %NLIGT ETT TILL¤GG I g ANDRA STYCKET ¤R EN STRIDS¥TG¤RD SOM VIDTAS I STRID MOT  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  BESLUT OLOVLIG 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 g (AR  
 EN  
 PART SOM ENLIGT g ¤R F¶RHANDLINGSSKYLDIG KALLATS TILL F¶RHANDLING Kim  
 OCH F¶RSUMMAR PARTEN ATT  
 KOMMA  
 ELLER UNDERL¥TER  
 PARTEN Hill S¤TT  
 ATT FULLG¶RA 
 SINA SKYLDIGHETER  
 ENLIGT g  
 F¶RSTA STYCKET  
 KAN  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Walsh AV MEDLARE 
 F¶REL¤GGA PARTEN VID VITE ATT FULLG¶RA SIN F¶RHANDLINGSSKYLDIGHET  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
  KAN ¤VEN VID VITE F¶REL¤GGA EN PART ATT KOMMA TILL EN ¶VERL¤GGNING ENLIGT g F¶RSTA STYCKET !RBETSDOMSTOLEN  
 KAN P¥ ANM¤LAN AV  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
  D¶MA UT  
 VITET 
 .¤R DET F¶RELIGGER RISK F¶R STRIDS¥TG¤RDER SKALL EN PART VARA SKYLDIG ATT RESPEKTERA  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  BESLUT OM MEDLING SE AVSNITT !V PARAGRAFEN FRAMG¥R ATT EN PART SOM V¤GRAR ATT DELTA I MEDLING KAN TVINGAS ATT G¶RA DET GENOM VITESF¶REL¤GGANDE  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶RESL¥S UNDER I VISSA F¶RUTS¤TTNINGAR F¥ R¤TT ATT VITESF¶REL¤GGA EN PART %TT VITESF¶REL¤GGANDE KAN G¶RAS UTAN F¶REG¥ENDE SAMR¥D ELLER SAMTYCKE FR¥N DEN ANDRA PARTEN I TVISTEN $ET M¶TER HELLER INGET FORMELLT HINDER ATT B¥DA PARTERNA I EN TVIST KALLAS TILL MEDLING GENOM VITESF¶REL¤GGANDE 
 En förutsättning för vitesföreläggande är att en part är förhandlingsskyldig enligt 10 § samt att parten har kallats till förhandling inför en medlare och försummat att komma eller på annat sätt har under- låtit att fullgöra sina skyldigheter enligt 15 §. Den paragrafen har den 1 januari 1995 tillförts två nya stycken som inte har betydelse i sammanhanget. Hänvisning görs därför till 15 § första stycket. En annan förutsättning för vitesföreläggande är att en utsedd medlare har begärt att Medlingsinstitutet skall förelägga parten vid vite att fullgöra sin förhandlingsskyldighet. Det förhållandet att ett vitesföreläggande förutsätter initiativ från en utsedd medlare, medför att parter på avtalsområden, för vilka medlare inte kan utses, inte kan bli föremål för 
 obligatorisk medling (se avsnitt 7.7). 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KAN Barker VITE F¶REL¤GGA EN PART ATT KOMMA TILL EN ¶VERL¤GGNING ENLIGT g F¶RSTA STYCKET SE AVSNITT (¤R F¶RESL¥S Hardy SKE P¥ INSTITUTETS EGET INITIATIV VEN PARTER Flynn F¶R VILKA MEDLARE INTE KAN UTSES SKALL GENOM VITES F¶REL¤GGANDE KUNNA KALLAS TILL EN S¥DAN ¶VERL¤GGNING 
 !RBETSDOMSTOLEN KAN P¥ ANM¤LAN AV  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  D¶MA UT ETT F¶RELAGT VITE 
 g  
 %N PARTS  
 SKYLDIGHET ENLIGT g ATT VID F¶RHANDLING H¥LLA SKRIFTLIG HANDLING TILLG¤NGLIG F¶R MOTPARTEN G¤LLER ¤VEN I F¶RH¥LLANDE TILL  
 MEDLARE  
 SOM MEDVERKAR VID F¶RHANDLINGEN 
 Ändringen är redaktionell och innebär att ordet förlikningsman ersätts av ordet medlare. 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 g  
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  KAN F¶RESL¥ PARTER ATT L¥TA EN TVIST AVG¶RAS GENOM SKILJEF¶RFARANDE )NSTITUTET KAN OCKS¥ ST¤LLA SKILJEM¤N TILL PARTERNAS F¶RFOGANDE 
 /M STRIDS¥TG¤RDER HAR P¥B¶RJATS KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  UPPMANA PARTERNA I EN TVIST ATT Gardner AVG¶RAS GENOM SKILJEF¶RFARANDE 
  
 %N MEDLARE  
 får  
 INTE ¥TA  
 sig skiljemannauppdrag i arbetstvist, om  
 INTE  
  
 -ED 
  
  LINGSINSTITUTET  
  
 i särskilt fall medger det  
  
 "EST¤MMELSEN REGLERAR  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  F¶RH¥LLNINGSS¤TT TILL SKILJEF¶RFARANDE SE AVSNITT %NLIGT  
 F¶RSTA STYCKET  
 F¶RSTA MENINGEN KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  F¶RESL¥ PARTER ATT L¥TA EN TVIST AVG¶RAS GENOM SKILJEF¶RFARANDE $ET INNEB¤R INTE N¥GON ¤NDRING I F¶RH¥LLANDE TILL G¤LLANDE R¤TT %NLIGT ANDRA MENINGEN KAN INSTITUTET OCKS¥ ST¤LLA SKILJEM¤N TILL PARTERNAS F¶RFOGANDE $ET INNEB¤R EN ¤NDRING I F¶RH¥LLANDE TILL VAD SOM HITTILLS HAR G¤LLT P¥ S¥ S¤TT ATT  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  SKALL HA FRIARE M¶JLIGHETER ATT I SAMR¥D MED PARTERNA ORGANISERA SKILJEF¶RFARANDE I P¥G¥ENDE TVISTER 
 %NLIGT  
 ANDRA STYCKET  
 KAN  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  OM STRIDS¥TG¤RDER HAR P¥ B¶RJATS UPPMANA PARTERNA I EN TVIST ATT Gardner AVG¶RAS GENOM SKILJEF¶RFARANDE ¶RFARANDET BESKRIVS N¤RMARE I AVSNITT 
 )NNEH¥LLET I  
 TREDJE STYCKET  
 INNEB¤R I SAK INTE N¥GON F¶R¤NDRING I F¶RH¥L LANDE TILL G¤LLANDE R¤TT 
 52 § 
 0ARAGRAFEN REGLERAR REGERINGENS R¤TT ATT UTSE F¶RLIKNINGSKOMMISSION ELLER S¤RSKILD F¶RLIKNINGSMAN SAMT VILKA F¶RESKRIFTER I LAGEN SOM SKALL G¤LLA F¶R DESSA 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT BEST¤MMELSEN UPPH¤VS SE AVSNITT 
 g ) M¥L VARI DENNA LAG SKALL TILL¤MPAS G¤LLER LAGEN OM R¤TTEG¥NGEN I ARBETSTVISTER 
 Förändringen innebär att andra meningen i paragrafen tas bort. I andra me- ningen regleras två fall, då lagen om rättegången i arbetstvister inte skall gälla. Det ena är då någon enligt 47 § skall dömas till penningböter, vilket inte längre skall kunna förekomma enligt utredningens förslag (se avsnitt 7.6). Det andra är vid tillämpning av 53 § som tidigare har upphävts. 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 )KRAFTTR¤DANDE M M 
 Utredningen föreslår inte ett bestämt datum för ikraftträdande. Enligt avsnitt 7.2 bör Medlingsinstitutet dock inrättas senast den 1 januari 2000. Behov av särskilda övergångsbestämmelser har inte ansetts föreligga. 
  
 8.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) 
  
 KAP 
 g 3EKRETESS G¤LLER F¶R UPPGIFT SOM  
 PART P¥ ARBETSMARKNADEN  
 HAR L¤MNAT TILL 
  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  
  ENLIGT A g LAGEN OM MEDBEST¤MMANDE I ARBETS LIVET ELLER SOM  
 PART I ARBETSTVIST HAR L¤MNAT TILL  
 MEDLARE  
 OM UPPGIFTSL¤MNAREN HAR GJORT F¶RBEH¥LL D¤ROM 
 ) FR¥GA OM UPPGIFT I ALLM¤N HANDLING G¤LLER SEKRETESSEN I H¶GST TJUGO ¥R 
 $E F¶RESLAGNA ¤NDRINGARNA G¶RS I  
 F¶RSTA STYCKET  
 OCH ¤R I HUVUDSAK DETSAMMA SOM DE SOM F¶RDES FRAM I UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE SE F¶RFATTNINGSKOMMENTAREN I DELBET¤NKANDET P¥ S %FTERSOM UTREDNINGEN HAR F¶RESLAGIT ATT BEST¤MMELSEN I g  
 -", 
  OM F¶RLIKNINGSKOMMISSION OCH S¤RSKILD F¶RLIKNINGSMAN UPPH¤VS N¤MNS S¥DANA Castaneda INTE L¤NGRE I PARAGRAFEN 
 2EGLERINGEN I KAP g SEKRETESSLAGEN INNEB¤R ATT FRIHETEN ENLIGT TRYCKFRIHETSF¶RORDNINGEN OCH YTTRANDEFRIHETSGRUNDLAGEN ATT MEDDELA OCH OFFENTLIGG¶RA UPPGIFTER F¶R VILKA TYSTNADSPLIKT G¤LLER ENLIGT KAP g ¤R BEGR¤NSAD $ETSAMMA B¶R G¤LLA ¤VEN EFTER DE TILL¤GG SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R I KAP g 
 )Gallagher5TREDNINGEN F¶RESL¥R INTE ETT BEST¤MT DATUM F¶R IKRAFTTR¤DANDE "EST¤MMELSEN B¶R INF¶RAS SAMTIDIGT SOM  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Fisher 
  
 8.3 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i 
  
 3/5 
  
 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG  
  
 arbetstvister 
 KAP 
 g !RBETSDOMSTOLEN SKALL SOM F¶RSTA DOMSTOL UPPTA OCH AVG¶RA TVIST SOM V¤CKS AV ARBETSGIVAR ELLER ARBETSTAGARORGANISATION ELLER AV ARBETSGIVARE SOM SJ¤LV SLUTIT KOLLEKTIVAVTAL OM M¥LET G¤LLER 
 TVIST OM KOLLEKTIVAVTAL ELLER ANNAN ARBETSTVIST SOM AVSES I LAGEN OM MEDBEST¤MMANDE I ARBETSLIVET 
 ARBETSTVIST I ¶VRIGT UNDER F¶RUTS¤TTNING ATT KOLLEKTIVAVTAL G¤LLER MELLAN PARTERNA ELLER ATT ENSKILD ARBETSTAGARE SOM BER¶RS AV TVISTEN SYSSELS¤TTS I ARBETE SOM AVSES MED KOLLEKTIVAVTAL VILKET ARBETSGIVAREN ¤R BUNDEN AV 
 !RBETSDOMSTOLEN ¤R BEH¶RIG DOMSTOL ENLIGT F¶RSTA STYCKET ¤VEN N¤R KOLLEKTIVAVTAL TILLF¤LLIGT INTE G¤LLER 
 'EMENSAMT MED ARBETSTVIST ENLIGT F¶RSTA ELLER ANDRA STYCKET F¥R HANDL¤GGAS ¤VEN ANNAN ARBETSTVIST MELLAN SAMMA ELLER OLIKA PARTER OM DOMSTOLEN MED H¤NSYN TILL UTREDNINGEN OCH ¶VRIGA OMST¤NDIGHETER FINNER S¥DAN HANDL¤GGNING L¤MPLIG .¤R DET F¶RELIGGER SK¤L KAN DOMSTOLEN ¥TER S¤RSKILJA M¥LEN 
 !RBETSDOMSTOLEN ¤R ALLTID BEH¶RIG ATT SOM F¶RSTA DOMSTOL  
 TA UPP  
 OCH AVG¶RA  
 EN  
 TVIST OM STRIDS¥TG¤RD SOM AVSES I  
 B OCH C gg  
 LAGEN OM MEDBEST¤MMANDE I ARBETSLIVET 
 %NLIGT  
 SISTA STYCKET  
 I DESS NUVARANDE LYDELSE ¤R !RBETSDOMSTOLEN ALLTID BEH¶RIG ATT SOM F¶RSTA DOMSTOL TA UPP OCH AVG¶RA TVIST OM STRIDS¥TG¤RD SOM AVSES I g  
 -", 
  %TT TILL¤GG G¶RS S¥ Pierce DE F¶RESLAGNA BEST¤MMELSERNA I B OCH C gg SKALL OMFATTAS AV DENNA BEST¤MMELSE 
 )Gallagher5TREDNINGEN F¶RESL¥R INTE ETT BEST¤MT DATUM F¶R IKRAFTTR¤DANDE "EST¤MMELSEN B¶R INF¶RAS SAMTIDIGT SOM  
 -EDLINGSINSTITUTET 
  Fisher