1 
 (IIHNWHU PollardUnderlag till Bokpriskommissionen 
 5DSSRUW 
 6WDWLVWLVND FHQWUDOE\UnQ 
 2 
 5DSSRUW 
 (IIHNWHU PollardKontaktpersoner Wilson, projektledare  
 ulrika.ingelsson@scb.se  
 eller telefon  
 08-506 
  940 06 och  
 070-208 
  40 06 
 Gomez, ansvarig för statistiska metoder  
 jorgen.dalen@scb.se  
 eller telefon  
 08-506 
  944 94 
 Huerta, ansvarig för prismätningar på böcker och tidskrifter i butik, 
  
 katarina.bath@scb.se  
 eller telefon  
 08-506 
  945 11 
 Mendoza, ansvarig för prismätningar på böcker hos bokklubbar, 
  
 annette.hulth@scb.se  
 eller telefon  
 08-506 
  947 09 
 3 
 Innehållsförteckning 
  
 Innehållsförteckning ...................................................................................... 
  
 3 
  
 1. Inledning.................................................................................................... 
  
 5 
  
 1.1 
  
 Rapportens innehåll och SCB:s leveranser ......................................... 
  
 5 
  
 1.2 
  
 Sammanfattande kommentarer ............................................................ 
  
 5 
  
 1.2.1 Momssänkningens inverkan på prisutvecklingen ............................................... 
  
 5 
  
 1.2.2 Prisutvecklingen Meyer cker och tidskrifter......................................................... 
  
 6 
  
 1.2.3 Omsättningsutveckling Meyer cker och tidskrifter inom detaljhandeln ............... 
  
 7 
  
 1.2.4 Läsandet i Sverige............................................................................................... 
  
 7 
  
 1.3 
  
 SCB:s uppdrag..................................................................................... 
  
 8 
  
 2. Prisutveckling på bö cker och tidskrifter.................................................... 
  
 9 
  
 2.1 
  
 Resultat – bö cker och tidskrifter  
 2001–april 
  2003 .............................. 
  
 9 
  
 2.1.1 Prisutveckling Meyer cker år 2001– april 2003.................................................. 
  
 10 
  
 2.1.2 Jämfö relse med fö rlagspriser ............................................................................ 
  
 12 
  
 2.1.3 Tillvägagångssätt – Bö cker år 2002 till 2004 ................................................... 
  
 13 
  
 2.1.4 Prisutveckling Phillips tidskrifter oktober  
 2001–april 
  2003..................................... 
  
 16 
  
 2.1.5 Tillvägagångssätt – Tidskrifter ......................................................................... 
  
 17 
  
 2.2 
  
 Priser på bö cker och tidskrifter – historisk utveckling...................... 
  
 18 
  
 2.2.1 Nationella prisjämfö relser................................................................................. 
  
 18 
  
 2.2.2 Internationella prisjämfö relser .......................................................................... 
  
 19 
  
 3. Ekonomisk utveckling i bok- och tidskriftsbranschen ............................ 
  
 21 
  
 3.1 
  
 Omsättning inom  
 bok-, 
  pappers- och tidningshandel........................ 
  
 22 
  
 3.2 
  
 Branschens struktur ........................................................................... 
  
 24 
  
 3.2.1 Branschrenhet ................................................................................................... 
  
 25 
  
 4. Läsandets utveckling ............................................................................... 
  
 26 
  
 4.1 
  
 Sammanfattande kommentarer om läsande....................................... 
  
 26 
  
 4.1.1 Tillgång till bö cker och tidskrifter .................................................................... 
  
 27 
  
 4.1.2 Lästa bö cker och tidskrifter............................................................................... 
  
 28 
  
 4.1.3 Attityder till bokläsande enligt  
 SOM-undersö 
  kningen år 2002 ........................ 
  
 32 
  
 4.2 
  
 Bok- och tidskriftsläsning i undersö kningar där frågor ställts fö r 
  
 Bokpriskommissionens räkning .............................................................. 
  
 33 
  
 4.2.1 Läs och bläddra. Resultat kring bok och tidskriftsläsningen från SOM- 
  
 undersö kningarna  
 1986–2002 .................................................................................... 
  
 33 
  
 4.2.2 Bokläsning i den digitala tidsåldern och Tidskriftsläsning i den digitala åldern 
  
 – två rapporter från NORDICOM Sverige (resultaten ur de årliga undersö kningarna 
  
 Mediebarometern)...................................................................................................... 
  
 33 
  
 4.2.3 SCB:s Omnibussundersö kning ......................................................................... 
  
 33 
  
 4.2.4 Kulturbarometern.............................................................................................. 
  
 35 
  
 4.3 
  
 Andra statistikkällor .......................................................................... 
  
 37 
  
 4.3.1 SCB:s Tidsanvändningsundersö kningar 1990/91 och 2000/01......................... 
  
 38 
  
 4.3.2 SCB:s undersö kningar om levnadsfö rhållanden (ULF) .................................... 
  
 40 
  
 4.3.3 Ur Levnadsnivåundersö kningen 2000 fö r barn ................................................. 
  
 42 
  
 4.3.4 Barnbarometern ................................................................................................ 
  
 45 
  
 4.3.5 De kommunala folkbiblioteken......................................................................... 
  
 48 
  
 5. Teknisk rapport........................................................................................ 
  
 51 
  
 4 
  
 5.1 Prismätningar..................................................................................... 
  
 51 
  
 5.1.1 Bö cker  
 2002–2004 ............................................................................................ 
  
 51 
  
 5.1.2 Bö cker  
 2001–2002 ............................................................................................ 
  
 58 
  
 5.1.3 Tidskrifter ......................................................................................................... 
  
 60 
  
 5.1.4 Kedjade prisfö rändringar  
 2001–2003 ............................................................... 
  
 62 
  
 5.1.5 Om prismätningarnas tillfö rlitlighet.................................................................. 
  
 62 
  
 5.2 Uppfö ljning av ekonomisk utveckling .............................................. 
  
 65 
  
 5.2.1 SCB:s Fö retagsstatistik ..................................................................................... 
  
 65 
  
 5.2.2 SCB:s Omsättningsstatistik............................................................................... 
  
 65 
  
 5.3 Uppfö ljning av läsandets utveckling ................................................. 
  
 66 
  
 5.3.1 Frågeformulär i SCB:s omnibuss 2002 ............................................................. 
  
 66 
  
 5.3.2 Tilläggsfrågor i Statens kulturråds undersö kning Kulturbarometern 2002 ....... 
  
 73 
  
 5.3.3 Frågor i  
 SOM-INSTITUTETS 
  opinionsundersö kning 2002............................. 
  
 74 
  
 5 
 1. Inledning 
 1.1 Rapportens innehåll och SCB:s leveranser 
 Drygt ett och ett halvt år efter momssänkningen, i denna tredje rapport, presenteras SCB:s resultat ö ver prisutvecklingen på bö cker och tidskrifter mellan år 2001 och april 2003. Vidare presenteras omsättningsutvecklingen Walkerbok-, 
  pappers- och tidskriftshandeln mellan  
 1997–april 
  2003. I rapporten finns även statistik ö ver svenska folkets inköp och läsande av bö cker och tidskrifter samt våra attityder till läsandet. Avsnittet om läsandet bygger på  
 SOM-Institutets 
 1 
  
 undersö kning 2002 samt nya data från NORDICOM:s undersö kning Mediebarometern. Några uppgifter från undersö kningen Kulturbarometern 2002, som SCB genomför på uppdrag åt Statens Kulturråd, finns även med här. 
 Framtida rapporteringar kommer att ske i januari 2004 samt i augusti 2004 och februari 2005. 
 I nästa rapport i januari 2004 kommer förutom de nuvarande avsnitten också resultaten av prismätningar på kurslitteratur vid universitet/hö gskolor och komvuxgymnasier att redovisas. 
 I februari 2005 redovisas den ekonomiska utvecklingen i branschen. SCB planerar då även att redovisa resultat om läsande från ytterligare frågor i SCB:s omnibuss. 
 Samtliga rapporter finns tillgängliga på SCB:s webbplats  
 www.scb.se/bokmoms 
  
 1.2 Sammanfattande kommentarer 
 1.2.1 Momssä nkningens inverkan på prisutvecklingen 
 Prisutvecklingen Phillips böcker och tidskrifter bö r ställas i relation till momssänk- ningen, och även till allmän prisutveckling för varor och tjänster mellan de tids- perioder som jämfö relserna avser. SCB redovisar här hur en sådan analys bö Walters ras. 
 Mervärdesskatten på böcker och tidskrifter sänktes den 1 januari 2002 från 25 till 6 procent. Allt annat lika innebär detta en sänkning av prisnivån med 15,2 procent  
 (1-1,06/1,25). 
  
 Fö r perioden 2001 till april 2003 så förväntas en momssänkning på 15,2 procent leda till en sänkning av priserna med  
 1,022 
 2 
 *1,028 
 3 
 *(1-0,152) 
  = 0,89, det vill säga en sänkning med  
 (1-0,89) 
  11,0 procent. Vi kallar detta fö r den  
 inflationsjusterade momssänkningen (IJM)  
 . En prissänkning på den nivån är vad man kan förvänta sig Phillips perioden 2001 till april 2003, om bokbranschens aktö rer har en genomsnittlig kostnadsö kning, som motsvarar KPI generellt samt en ofö rändrad marginal per såld bok. 
  
 1 
  
 SOM-Institutet 
  
  (Samhälle, Opinion och Massmedier), Gö teborgs universitet 
  
 2 
  
 KPI medeltal  
  
 januari–december 
  2002 jämfö rt med KPI medeltal  
 januari–december 
  2001. 
  
 3 
  
 KPI medeltal  
  
 januari–april 
  2003 jämfö rt med KPI medeltal  
 januari–april 
  2002. 
 6 
 1.2.2 Prisutvecklingen Meyer cker och tidskrifter 
 SCB har beräknat prisutvecklingen Meyer cker  
 mellan 2001 och april 2003 
 . Fö ljande resultat kan redovisas: 
 Priserna på bö cker har generellt sjunkit med 8,1  
 ±  
 2,3 procent 
 Priserna på bö cker i bokhandel har sjunkit med 7,4  
 ±  
 3,5 procent 
 Priserna på bö cker i bokklubbar har sjunkit med 8,6  
 ±  
 2,4 procent. 
  
 Sammantaget  
 har priserna på bö cker under perioden 2001 - april 2003 sjunkit med 8,1  
 ±  
 2,3 procent. Den inflationsjusterade momssänkningen under samma period är 11,0 procent vilket innebär att bokpriserna i genomsnitt inte sänkts fullt ut i nivå med momssänkningen. Det bö r noteras att prisfö rändringen Phillips hela perioden ska ses som preliminär då helårsuppgifter fö r 2003 ännu inte finns tillgängliga, dessa presenteras i rapporten som kommer i januari 2004. SCB avser att ö verväga om viktningen mellan genre behö ver modifieras, dessutom ö verväger SCB att prö va en mer ambitiös metod för kvalitetsjustering. Kvalitetsjustering innebär att hänsyn tas till fö rändrad fysisk kvalitet i förhållande till uppmätt prisutveckling hos nyutgivna bö cker. 
 Fö r  
 bö cker i bokhandel  
 har det under hela perioden  
 2001–april 
  2003 skett en prissänkning med 7,4  
 ±  
 3,5 procent. Priserna på  
 bö cker i bokklubbar  
 har under samma period sjunkit med 8,6  
 ±  
 2,4 procent. Med hänsyn tagen till de stö rre osäkerhetstalen Phillips respektive försäljningskanal kan SCB inte helt utesluta att prissänkningen Phillips en enskild försäljningskanal kan vara i nivå med den inflationsjusterade momssänkningen. 
 Under den senaste prismätningsperioden, april  
 2002–april 
  2003 har det i genomsnitt skett en höjning av bokpriserna. Detta beror främst på att priserna i bokhandeln stigit, jämfört med övriga fö rsäljningskanaler 
 4  
 där prisutvecklingen ligger i nivå med den generella konsumentprisutvecklingen. 
 SCB har beräknat prisutvecklingen Phillips tidskrifter mellan  
 oktober 2001 och april 2003 
 . Följande resultat kan redovisas: 
 Priserna på 103 momssänkta tidskrifter, lö snummer och abonnemang, har sjunkit med 8,8  
 ±  
 0,9 procent. 
 Prissänkningarna på de tidskrifter som berörts av momssänkningen har under perioden oktober  
 2001–april 
  2003 varit 8,8  
 ±  
 0,9 procent. Den inflationsjusterade momssänkningen (IJM) under samma period uppgår till 12,1 procent, vilket innebär att målet med momssänkningen på tidskrifter inte uppnåtts. Prisfö ränd- ringarna varierar dock mellan olika tidskriftskategorier. Familje- och damtidningar samt tidskrifter för idrott, motion och friluftsliv kan ha sänkts i nivå med IJM medan serietidningar och tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto generellt uppvisar mindre prissänkningar. 
  
 4  
 Bokklubbarna samt nätbokhandel och varuhus/dagligvarubutiker/kiosker. Prisutvecklingen i de två sistnämnda fö rsäljningskanalerna presenteras Yates gången i den här rapporten. 
 7 
 1.2.3 Omsä ttningsutveckling Meyer cker och tidskrifter inom detaljhandeln 
 Omsättningen inom  
 bok-, 
  pappers- och tidningshandel har fortsatt att ö ka under de fö rsta fyra månaderna år 2003 men ö kningstakten har avtagit jämfört med 2002. Observera att omsättningen inkluderar, förutom bö cker och tidskrifter, även för- säljning av papper och dagstidningar med mera. Förra året var 
 omsättningsö kningen 12 procent under perioden  
 januari-april 
  jämfö Roach med 
 år 2001 och i år är ö kningen 2 procent jämfö rt med år 2002. Nedbrutet på månader, ö kade omsättningen i januari och februari 2003 jämfö rt med 2002, medan omsättningen minskade i mars och april i år jämfö rt med fö rra året. 
 1.2.4 Lä sandet i Sverige 
 Bok- och tidskriftsläsning enligt  
 SOM-undersökningen 
  2002 
 Bö cker 
 Andelen bokläsare i Sverige totalt har inte ö kat sedan momssänkningen trädde i kraft men befintliga läsare har ö kat sitt läsande. Framfö r allt har sporadiska läsare ö vergått till att läsa mer ofta. Å r 1988 var det 58 procent av Sveriges befolkning som läste sporadiskt och 30 procent som läste ofta. Å r 2002 är det 47 procent som läser sporadiskt och 39 procent som läser ofta. 36 procent av de som läser ofta och 33 procent i åldrarna  
 15–29 
  år tycker sig läsa mer nu än tidigare. Det är främst kvinnor som anser att både deras bokinkö p och bokläsning ö kat. Det är fler akade- miker än arbetare som läser och som läser ofta. Värt att notera är att enligt SOM- undersö kningen minskade andelen arbetare som aldrig läser år 2002, efter att tidigare ha ö kat varje år sedan 1994. Andelen män som inte läser har ö kat de senaste  
 2–3 
  åren medan andelen som inte läser bland kvinnorna har minskat. 
 I  
 SOM-undersö 
  kningen 2002 är det i stort sett ingen som svarat, att det är att kasta bort sin tid, att läsa bö cker. De allra flesta instämmer i att det är synd att människor inte läser fler bö cker. Det är också ytterst få, som sagt att det är tråkigt att läsa 
 bö cker. 69 procent hö ll med om påståendet Om bö cker vore billigare skulle folk kö pa mycket fler böcker men endast 28 procent sade sig ha blivit mer intresserade av att kö pa bö cker på grund av momssänkningen. Stö rst andel, som anser att momssänkningen gjort dem mer intresserade av att kö pa bö cker, finns bland personer som ö kat sina inkö p och som samtidigt läser ofta. 20 procent av männen och 35 procent av kvinnorna anser att momssänkningen har gjort dem mer intresserade av att kö pa böcker. Det var 49 procent som ansåg att momssänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i Sverige. Minst positiv attityd till bokläsning återfinns bland de yngre mellan  
 15–29 
  år samt bland de äldsta mellan  
 80–85. 
  
 Den allra vanligaste typen av bok som läses är romanen. Romaner och deckare/ thrillers tillhör de bokgenrer som de personer, som ö kat sina inkö p, kö pt flest av under 2002. 
 Det allra vanligaste sättet,att få tillgång till bö cker, är genom kö p i bokhandel. Under år 2002 såldes det fler bö cker i bokhandeln än år 2001. 
 Tidskrifter 
 Å r 2002 läste hälften av Sveriges befolkning ofta någon  
 vecko-/månadstidning. 
  Utö ver det var det dessutom 27 procent som ofta läste  
 special-/facktidskrifter. 
  Det vanligaste sättet att få tillgång till  
 vecko-/månadstidning 
  är genom att prenumerera, vilket nästan hälften gö r av de som sagt att de läst någon  
 vecko-/månadstidning 
  eller tidskrift under den senaste månaden. 
 8 
 De allra flesta, totalt 71 procent, anser att deras  
 inkö p av tidskrifter  
 är oförändrade 2002 jämfö Roach med året innan. Andelen som anser att inkö pen minskat är 20 procent medan andelen som anser att inkö pen ö kat är 9 procent. Majoriteten av Sveriges befolkning, 73 procent, anser inte att deras vanor avseende  
 lä sning av tidskrifter  
 har fö rändrats. Andelen som anser att deras tidskriftsläsning har ö kat är stö rst bland dem som läser ofta (17 procent) och mindre bland dem som läser sporadiskt (11 procent). Det är de som redan tidigare läste tidskrifter och  
 vecko- /månadstidningar 
  av olika slag som läser mer. 
 1.3 SCB:s uppdrag 
 Riksdagen biföll den 12 december 2001 regeringens proposition om sänkt skatte- sats vid omsättning av bö cker, tidskrifter med mera 
 5  
 från 25 till 6 procent. Warner ningen trädde i kraft den 1 januari 2002. Regeringen anfö rde också i den proposi- tionen vikten av att en sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar Meyer cker och tidskrifter. 
 Regeringen tillsatte en kommission för bokprisfrågor (Bokpriskommissionen) med uppdrag att fö lja och granska prisutvecklingen för de varor som omfattas av den sänkta mervärdesskatten. I kommissionens uppdrag ingår även att redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten. 
 SCB har fått i uppdrag att fö rse kommissionen med relevant underlag i enlighet med SCB:s offert av den 21 december 2001 med förändring den 25 juni 2002 samt offerten avseende prismätningar på kurslitteratur av den 16 maj 2002. Uppdraget innebär i huvudsak att mäta konsumentprisutvecklingen på bö cker och tidskrifter under perioden  
 2001–2004. 
  Med de mö jligheter som statistiken ger kommer SCB att följa ekonomisk utveckling fö r tillverkare, distributö rer och återförsäljare av bö cker och tidskrifter.  
 NORDICOM-Sverige 
  levererar årligen underlag till SCB om läsandet av böcker och tidskrifter. SCB ställer ett mindre antal frågor kring läsande i SCB:s omnibussundersö kningar och i  
 SOM-Institutets 
  opinionsunder- 
 sö kningar. I rapporterna från SCB finns också information om läsandet från andra relevanta undersö kningar. Rapportering till Kulturdepartementet och kommissio- nen för bokprisfrågor sker totalt sex gånger, preliminärt i augusti och januari år  
 2002–2005 
  (sista rapporten i februari 2005). 
  
 5  
 Sänkt skattesats tillämpas fö r omsättning av bö cker, broschyrer, häften och liknande alster, tidningar och tidskrifter, bilderbö cker, ritbö cker och målarbö cker fö r barn, noter och kartor. 
 9 
  
 2. 
  
 Prisutveckling på bö cker och tidskrifter 
  
 SCB:s uppgift är att fö lja prisutvecklingen på böcker och tidskrifter mellan åren 2001 och 2004. Detta görs mellan 2002 och 2004 genom prismätningar i bok- handlar, varuhus, dagligvarubutiker och kiosker samt på nätbokhandelns sajter och i bokklubbarnas medlemstidningar. Prisobservationerna gö rs två gånger per år, i april och oktober. För de retroaktiva prisjämfö relserna mellan 2001 och 2002 har SCB använt bokhandelskedjornas butikskataloger och bokklubbarnas medlems- tidningar. 
 Vid fastställande av metodik och praktiskt tillvägagångssätt har en referensgrupp och fokusgrupper med deltagare från bokbranschen medverkat. Synpunkter inhämtas också lö pande från olika branschfö reträdare. I denna rapport presenteras den totala prisförändringen från 2001 till och med april 2003. Prisutvecklingen för bö cker och tidskrifter under det senaste året, mellan mättillfällena april 2002 och april 2003, presenteras också. 
 2.1 Resultat – bö cker och tidskrifter  
 2001–april 
  2003 
 Bokpriserna har i genomsnitt inte sä nkts fullt ut i nivå med den inflationsjusterade momssä nkningen.  
 Sammantaget 
  
 6  
  
 har bokpriserna sjunkit från 2001 till och med april 2003 med 8,1  
  
 ±  
  
 2,3 procent. Dessa 8,1 procent bör ställas i relation till momssänkningen samt även till den allmänna prisutvecklingen under tidsperioden. SCB har räknat fram ett mått fö r jämförelse med momssänkningen och inflationen,  
 inflationsjusterad momssä nkning  
 (IJM). IJM under den aktuella perioden 2001 till april 2003 motsvarar  
  
 -11,0 
  
  procent, vilket innebär att målet med momssänkningen inte nås fullt ut. Under 2001 till 2002 minskade priset på bö cker totalt sett med 12,7  
  
 ±  
  
 0,7 procent. Från april 2002 till april 2003, har en prisö kning på 5,2  
  
 ±  
  
 2,2 procent kunnat uppmätas. Prisfö rändringarna bö r dock ses som preliminära då helårsuppgifter fö r 2003 ännu inte finns tillgängliga. Dessa presenteras i rapporten som kommer i januari 2004. 
  
 Tidskriftspriserna har i genomsnitt inte sä nkts i nivå med den inflationsjusterade momssä nkningen.  
 Prissänkningarna på de tidskrifter som berö rts av momssänk- ningen har under perioden oktober  
  
 2001–april 
  
  2003 varit 8,8  
  
 ±  
  
 0,9 procent. Denna prissänkning ska jämfö ras med IJM som under samma period uppgår till 12,1 procent, vilket innebär att målet med momssänkningen Phillips tidskrifter inte uppnås. Mellan oktober 2001 och april 2003 har den största observerade prissänkningen, motsvarande 11,0  
  
 ±  
  
 1,3 procent, uppmätts fö r familje- och damtidningar. Tidskrifter fö r ekonomi, teknik, hobby och foto har under motsvarande period den minsta observerade prissänkningen, 3,6  
  
 ±  
  
 4,1 procent. Den inflationsjusterade momssänkningen (IJM) beräknas under denna period till 12,1 procent. För perioden oktober 2002 till april 2003 har en prisö kning med 1,6  
  
 ±  
  
 0,5 procent for tidskrifter generellt observerats.  
  
 KPI-förändringen 
  
  under samma period uppgår till 1,3 procent. Den största prisö kningen under denna tidsperiod har observerats för tidskriftskategorin serietidningar som har ö kat med 4,3  
  
 ±  
  
 1,5 procent. 
  
 6  
 Bokhandelns, nätbokhandelns, varuhusens/dagligvarubutikernas/kioskernas samt bokklubbarnas priser sammanräknade. 
 10 
 Resultaten av prismätningarna på bö cker Phillips samtliga återförsäljare samt för tidskrifter åskådliggörs nedan i  
 tabell  
  
 2.1–2.4. 
  
 De resultat som redovisas är dels siffror fö r prisutvecklingen under hela perioden 2001 till april 2003 samt uppdelat på perioderna 2001 till 2002 respektive 2002 till 2003. 
 2.1.1 Prisutveckling Meyer cker å r 2001– april 2003 
 Hela perioden  
 2001–april 
  2003 
 Fö r att fö lja den totala prisutvecklingen på böcker från 2001 till och med april 2003 räknas den senaste periodens resultat samman med tidigare resultat från 2001 till 2002. 
 7  
 Utifrån dessa data som presenteras i  
 tabell 2.1  
 nedan framställs den sammantagna totala prisförändringen för hela perioden med samtliga försäljnings- kanaler inräknade. Prisfö rändringen Phillips bokhandel respektive bokklubb redovisas också separat. 
 Tabell 2.1 Prisutveckling Meyer cker i bokhandel respektive bokklubb samt Phillips samtliga fö rsä ljningskanaler totalt 2001– april 2003. Procentuell fö rä ndring samt osä kerhetstal 
 8 
 . 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 Totalt 
  
 IJM/KPI- 
  
 förändring 
  
 Bokhandel 
  
 01/02 
  
 -15,5 
  ± 1,5 
  
 Fuller± 2,2 
  
 -11,3 
  ± 1,6 
  
 -13,8 
  ± 1,0 
  
 -13,3 
  
 Bokhandel 
  
 apr02/apr03 
  
 +6,6 ± 5,5 
  
 +4,3 ± 6,4 
  
 +9,6 ± 5,1 
  
 +7,4 ± 3,4 
  
 +2,8 
  
 %RNKDQGHO 
  
 DSU 
  
 11,0 
  
 Bokklubbar 
  
 -12,4 
  ± 1,6 
  
 -6,6 
  ± 3,1 
  
 -9,4 
  ± 2,6 
  
 -10,3 
  ± 0,9 
  
 -13,3 
  
 01/02 
  
 Bokklubbar 
  
 apr02/apr03 
  
 +2,8 ± 2,8 
  
 +3,3 ± 3,6 
  
 +0,2 ± 4,7 
  
 +1,9 ± 2,3 
  
 +2,8 
  
 %RNNOXEEDU 
  
 DSU 
  
 -11,0 
  
 6DPWOLJD 
  
 I|UVlOMQLQJV 
  
 NDQDOHU 
  
 DSU  
  
 -11,0 
  
 Kä lla: SCB 
 Fö r  
 bö cker i samtliga fö rsä ljningskanaler  
 sammanvägt har det under hela perioden  
 2001–april 
  2003 skett en prissänkning med 8,1  
 ±  
 2,3 procent. I denna siffra är även fö rsäljning via nätbokhandlar samt varuhus/dagligvarubutik/kiosk inräknad. Den inflationsjusterade momssänkningen under perioden uppgår till 11,0 procent, vilket 
  
 7 
  
 Se  
  
 avsnitt 5.1.4  
 fö r beräkningsmetod. 
  
 8 
  
 Osäkerhetstal är ett uttryck Phillips den variabilitet i resultaten som uppstår på grund av urval. Se vidare  
  
 avsnitt 5.1 
 . 
  
 9 
  
 KPI-fö 
  
  rändring + 2,8 i tabellen motsvarar KPI medeltal fö r januari till april 2003 jämfö rt med KPI medeltal fö r januari till april 2002. 
  
 10 
  
 I denna post ingår även nätbokhandeln samt varuhus/dagligvarubutik/kiosk från och med april 2002 och framåt. Bokhandel och bokklubb ingår från 2001 och framåt. 
  
 11 
 innebär att bokpriserna totalt sett inte sänkts fullt ut i fö rväntad nivå. Den stö rsta sänkningen har uppmätts för skö nlitteratur, medan facklitteratur har den minsta sänkningen. Se  
 tabell 2.1  
 ovan samt  
 diagram 2.1  
 nedan. 
 Fö r  
 bö cker i bokhandel  
 har det under hela perioden  
 2001–april 
  2003 skett en prissänkning med 7,4  
 ±  
 3,5 procent. Med hänsyn till osäkerhetstalet för bokhandeln kan det inte helt uteslutas att prissänkningen kan vara i nivå med den inflationsjusterade momssänkningen. Priserna på barnlitteratur har sänkts mest, med 10,7  
 ±  
 6,8 procent. Priserna på facklitteratur har minskat betydligt mindre, med endast 2,7  
 ±  
 5,4 procent. Se  
 tabell 2.1  
 ovan samt  
 diagram 2.1  
 nedan. 
  
 Bokklubbspriserna  
 har ö verlag inte ö kat i samma utsträckning som bokhandelns priser under den senaste mätperioden och har totalt sett sjunkit med 8,6  
 ±  
 2,4 procent under perioden  
 2001–april 
  2003. Med hänsyn till osäkerhetstalet fö r bokklubbarna kan det inte helt uteslutas att prissänkningen kan vara i nivå med den inflationsjusterade momssänkningen. Framför allt är det priserna på skö n- och facklitteratur i bokklubbarna som sänkts, med 9,9  
 ±  
 3,2 respektive 9,2  
 ±  
 5,4 procent. Priser på barnlitteratur har däremot sjunkit med endast 3,5  
 ±  
 4,8 procent. Se  
 tabell 2.1  
 ovan samt  
 diagram 2.1  
 nedan. 
 Diagram 2.1 
 Prisutveckling Meyer cker i bokhandel respektive bokklubb samt Phillips samtliga fö rsä ljningskanaler totalt 2001– april 2003. 
  
 Procentuell 
  
 %RNKDQGHO 
  
 %RNNOXEEDU 
  
 6DPWO I|UVlOMQ NDQDOHU 
  
 förändring 
  
 totalt skön barn fack 
  
 totalt skön barn fack 
  
 totalt skön barn fack 
  
 5,0 
  
 0,0 
  
 -5,0 
  
 -10,0 
  
 ,-0 
  
 -15,0 
  
 min* 
  
 max** 
  
 resultat 
  
 -20,0 
  
 * 
  
 min ä r lika med det observerade resultatet minus osä kerhetstal. 
  
 ** 
  
 Elliott r lika med det observerade resultatet plus osä kerhetstal. Kä lla: SCB 
  
 12 
 Den senaste mätperioden april  
 2002–april 
  2003 
 I tabellen nedan presenteras resultaten av prismätningarna för perioden april 2002– april 2003, uppdelade på försäljningsställen och litteraturgenrer. 
 Tabell 2.2 Prisutveckling på bö cker april  
 2002–april 
  2003. Procentuell fö rä ndring samt osä kerhetstal. 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 7RWDOW 
  
 KPI- 
  
 förändring 
  
 Bokhandel 
  
 +6,6 ± 5,5 
  
 +4,3 ± 6,4 
  
 +9,6 ± 5,1 
  
 +2,8 
  
 Bokklubb 
  
 +2,8 ± 2,8 
  
 +3,3 ± 3,6 
  
 +0,2 ± 4,7 
  
 +2,8 
  
 Nätbok- 
  
 handel 
  
 +0,7 ± 3,0 
  
 +0,5 ± 5,3 
  
 +5,7 ± 4,5 
  
 +2,8 
  
 Varuhus/ 
  
 Dagligvaru- 
  
 butik/Kiosk 
 11 
  
 -0,6 
  ± 2,4 
  
 +5,1 ± 6,6 
  
 +4,8 ± 7,0 
  
 +2,8 
  
 7RWDOW 
  
 +2,8 
  
 Kä lla: SCB 
 Under den senaste prismätningsperioden april 2002 till april 2003 har det totalt sett skett en prisö kning på böcker. Det är bokhandeln som står för den stö rsta 
 prisö kningen jämfört med övriga försäljningskanaler. Av  
 tabell 2.2  
 framgår att den allmänna prisutvecklingen under perioden ö kat med 2,8 procent, vilket innebär att det bara är bokhandeln som med säkerhet höjt priserna ö ver den allmänna prisutvecklingen. 
 Uppdelat på genrer är det fackbö cker som i genomsnitt har stö rst prisö kningar medan priser på barnbö cker och skönlitteratur ö kat något mindre. Prisö kningarna fö r genrer varierar dock mellan försäljningskanalerna. Priserna på skö nlitteratur har stigit mest i bokhandeln, den största prishö jningen för barnlitteratur har observerats i varuhus och den stö rsta prisö kningen för facklitteratur återfinns i bokhandeln. 
 2.1.2 Jä mfö relse med fö rlagspriser 
 SCB har som ett komplement till prisutvecklingen i konsumentled Meyer cker även beräknat utvecklingen av förlagens priser  
 (f-priser, 
  exklusive moms) mellan 2002 och 2003. I och med att prisobservationerna fö r bokhandeln och nätbokhandeln bygger på samma titelurval ur BTJ SEELIG AB:s register har det varit mö jligt att ta fram priser i förlagsled på samma titelurval. I  
 tabell 2.3  
 nedan redovisas denna jämförelse.  
 F-priserna 
  har beräknats utifrån uppgifter i BTJ SEELIG AB:s titel- register. Prisnivån i registerversionen från mars 2002 har jämfö rts med den från mars 2003. 
  
 11  
 Barn- och facklitteratur i denna kategori visar endast prisutveckling Wisevaruhusfö rsäljning, då sortimentet i dagligvarubutik/kiosk enbart består av skö nlitteratur (pocketbö cker). 
 13 
 Tabell 2.3 Jä mfö relse mellan  
 2002–2003 
  av fö rlagspriser och priser i konsumentled Meyer cker i bokhandel och nä tbokhandel. 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 6DPWOLJD 
  
 Förlagen  
 (F-priser) 
  
 +3,0 
  
 +3,6 
  
 +6,9 
  
 Bokhandeln 
  
 +6,6 
  
 +4,3 
  
 +9,6 
  
 Nätbokhandeln 
  
 +0,7 
  
 +0,5 
  
 +5,7 
  
 Kä lla: SCB 
 Av tabellen framgår att bokhandelns prisö kningar är stö rre än fö rlagens 
 prisö kningar medan nätbokhandlarnas är mindre. Skillnaderna mellan försälj- ningskanalerna har en förhållandevis liten urvalsosäkerhet, då de bygger på samma titelurval sinsemellan 
 12 
 . 
 2.1.3 Tillvä gagå ngssä tt – Bö cker å r 2002 till 2004 
 Hur urvalet tas fram och prisfö rändringar beräknas finns närmare beskrivet i den tekniska rapporten Phillips samtliga prismätta försäljningskanaler, se  
 avsnitt 5.1 
 . Samtliga prismätningar av bö cker genomfö rs årligen i april och oktober månad. 
 Bokhandel 
 Prismätning av totalt 1 000 boktitlar per tillfälle genomfö rs i april och oktober  
 2002–2004 
  i 51 bokhandlar tillhörande fyra bokhandelskedjor och ett antal fristående butiker. I genomsnitt prismäter SCB cirka 150 titlar per butik vid varje tillfälle. Fö r varje prismätningsomgång tas nya titlar fram. Titlarna är valda ur BTJ SEELIG AB:s titelregister och med utgivningstidpunkt under innevarande och 
 fö regående år. 
 Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser Phillips ett år jämförs med medel- priser fö r året innan. Medelpriser fö r grupper (kvalitetsklasser) av bö cker jämförs med varandra. Inom grupperna ska böckerna vara så homogena som mö jligt. Se vidare  
 avsnitt 5.1.1 
 . 
 Prisfö rändringarna räknas fram på fö ljande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpris fö r titlar inom bokhandelskedja 
  
 2. 
  
 Medelpris fö r titlar ö ver alla bokhandlar 
  
 3. 
  
 Medelpris fö r grupper av bö cker (kvalitetsklasser). Klassning har gjorts efter genre, bandtyp och bokens vikt mätt i gram. Dessutom har 
  
 fackbö cker klassats efter trade/professional, det vill säga efter huruvida boken har en huvudsaklig nö  
 jes-/fritidsinriktad 
  eller  
 yrkes-/studieinriktad 
  användning. 
  
 4. 
  
 Medelpris fö r genre 
  
 5. 
  
 Prisutveckling för bö cker i bokhandel (Prisfö rändring Meyer cker totalt i bokhandel viktas samman med hjälp av Svenska fö rläggareföreningens fö rsäljningsuppgifter Phillips genrer). 
  
 12  
 Osäkerhetstalen blir små vid en direkt jämfö relse mellan de mått på prisutvecklingen som redovisas i  
 tabell 2.3  
 eftersom titelurvalen i dessa är gemensamma. 
 14 
 Nätbokhandlar 
 Prismätningar hos nätbokhandlar genomförs på samma urval av titlar som i bokhandeln. De nätbokhandlar som prismäts har alla egenskapen att vara Sverigebaserade och välsorterade, det vill säga de salufö r titlar utgivna av svenska fö rlag samt av alla kategorier. Totalt prismäter SCB urvalet av titlar hos tre nät- bokhandlar. 
 Prisfö rändringarna räknas fram på fö ljande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpriser fö r titlar 
  
 2. 
  
 Medelpris fö r grupper av bö cker (kvalitetsklasser) 
  
 3. 
  
 Medelpris fö r genre 
  
 4. 
  
 Prisutveckling för bö cker via nätbokhandlar (Prisfö rändring för bö cker totalt hos nätbokhandlar viktas samman med hjälp av nätbokhandlarnas omsättning). 
  
 Varuhus 
 Titeluppsättning och pris varierar inte mellan fö rsäljningsställena inom en och samma varuhuskedja. Därfö r har det varit mö jligt att begränsa antalet undersö kta fö rsäljningsställen till en per kedja. Totalt prismäter SCB bö cker hos tre varuhus- kedjor. Urvalet av titlar för prismätning är dragna utifrån den population av titlar som respektive varuhuskedja Murray Antalet prismätta titlar är cirka 300 per varuhuskedja, det vill säga 900 totalt, varav cirka 600 återfinns vid butiksbesö k. På grund av det relativt lilla urvalet har kvalitetsklassning gjorts utan att kedjorna särbehandlats. 
 Prisfö rändringarna räknas fram på fö ljande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpris fö r grupper av bö cker (kvalitetsklasser) 
  
 2. 
  
 Medelpris fö r genre 
  
 3. 
  
 Prisutveckling för bö cker i varuhus (prisförändring ö ver genrer har viktats samman med hjälp av antalet observerade titlar inom respektive genre). 
  
 Dagligvarubutik/kiosk 
 Vid prismätning i dagligvarubutik och kiosk har samtliga titlar som observerats hos aktuella försäljningsställen prismätts. Alla fö rekommande titlar är pocketböcker. Prismätningen har genomförts hos två fö retagskedjor med enhetlig prissättning 
 ö ver alla fö rsäljningsställen. Därmed är det mö jligt att begränsa prismätningen till två fö rsäljningsställen totalt. Antalet prisobservationer totalt är cirka 200. 
 Prisfö rändringarna räknas fram på fö ljande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpris fö r grupper av bö cker (uppdelade på antal sidor) inom kedja 
  
 2. 
  
 Medelpris fö r alla grupper tillsammans inom kedja. 
  
 3. 
  
 Prisutveckling för kedja totalt. 
  
 4. 
  
 Total prisutveckling (sammanvägning görs med hjälp av kedjornas totala omsättning för bö cker i kronor). 
  
 Bokklubbar 
 I prismätningen Phillips bokklubbar ingår de 13 stö rsta bokklubbarna i Sverige. Prisjämförelse gö rs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstidningar. 
 15 
 Pris som är förknippat med villkor eller motprestation utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem en viss tid eller redan gjort ett visst antal inkö p). 
 Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser Phillips ett år jämförs med medel- priser året innan. Bö cker inom samma bokklubb jämförs med varandra. Bö cker med samma genre, bandtyp, sidantal och illustrationer enligt färg och bild delas in i grupper (kvalitetsklasser)  
 se avsnitt 5.1.1.  
 Gruppindelningen syftar till att få så homogena grupper som möjligt fö r prisjämförelser mellan åren. 
 I varje bokklubb beräknas medelpriser fö r respektive grupp och tidsperiod (helår eller  
 januari–april 
  beroende på SCB:s redovisningstillfälle till Bokpriskommissio- nen). I medelpriset ingår även bokklubbens expeditionsavgift. Expeditionsavgiften divideras med det antal böcker som medlemmarna i genomsnitt köper per beställ- ningstillfälle. 
 Gruppernas medelpriser vägs samman till medelpriser per genre för varje bok- klubb. Med hjälp av medelpriserna beräknas prisförändringar Phillips respektive bokklubb per genre. 
 Prisfö rändringarna räknas fram på fö ljande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpriser per grupp i varje bokklubb. 
  
 2. 
  
 Medelpriser per genre i varje bokklubb. 
  
 3. 
  
 Prisfö rändring per genre i varje bokklubb mellan år/period (till exempel 2001 och 2002). 
  
 4. 
  
 Prisfö rändring per genre i bokklubbar sammantaget. 
  
 5. 
  
 Prisfö rändring totalt Phillips bokklubbar. (Genrer viktas samman till en total prisförändring för bokklubbar med hjälp av Svenska fö rläggareföreningens fö rsäljningsuppgifter Phillips respektive genre). 
  
 I bokpriskommissionens direktiv framgår att staten har som mål att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att ö ka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. SCB har därfö r valt att väga alla böcker i bokklubbarnas medlemstidningar lika. Det innebär att alla bö cker inom respektive litteraturgenre och bokklubb har samma tyngd/betydelse i beräkningen oavsett om de svarar Phillips en stor eller liten del av bokklubbens omsättning. Några bokklubbar har framfö rt ö nskemål om att böckerna i deras medlemstidningar skall viktas efter ekonomisk betydelse, eftersom huvudboken utgö r den största delen av bokklubbarnas fö rsälj- ning. Denna synpunkt har beaktats såtillvida att vi här presenterar resultatet av en alternativ beräkning där huvudboken har beaktats separat och där hänsyn tagits till den del av omsättningen som huvudboken utgö r samt dess genre. Se också den 
 tekniska rapporten,  
 avsnitt 5.1.1 
 . Enligt denna beräkning har priserna sammantaget ö ver skö  
 n-, 
  barn- och facklitteratur sjunkit med 12,1 procent under perioden  
 2001–april 
  2003 (skö nlitteratur  
 -15,3 
  procent, barnlitteratur  
 -0,5 
  procent och facklitteratur  
 -9,6 
  procent). Osäkerhetstalen för dessa alternativa resultat är hö gst så stora som de i huvudberäkningen ( 
 se tabell 2.1 
 ). 
 16 
 2.1.4 Prisutveckling Phillips tidskrifter oktober  
 2001–april 
  2003 
 Prisutvecklingen avser en sammanvägning av lö snummerpriser och abonnemangs- priser. Kategoriseringen av tidskrifterna grundas på en indelning av Tidningsstatistik AB men är modifierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en kategori. Prisfö rändringen för tidskrifter, totalt 109 stycken varav 103 stycken är momssänkta, presenteras nedan i  
 tabell 2.4 
 . 
 Tabell 2.4 Tidskrifternas prisutveckling 
 13  
 oktober 2001 till april 2003, efter kategori 
  
 Tidskriftskategori 
  
 Prisförändring 
  
 Prisförändring 
  
 3ULVI|UlQGULQJ 
  
 Okt  
 01–Okt 
  02 
  
 Okt  
 02–Apr 
  03 
  
 2NW   ±$SU 
  
 Familje- och damtidningar 
  
 - 11,9 ± 1,2 
  
 + 1,0 ± 0,4 
  
 Hem, bostad, trädgård 
  
 - 9,6 ± 1,7 
  
 + 2,4 ± 1,6 
  
 Ekonomi, teknik, hobby, foto 
  
 - 6,9 ± 3,2 
  
 + 3,6 ± 2,5 
  
 Idrott, motion, friluftsliv 
  
 - 11,2 ± 2,4 
  
 + 1,5 ± 1,5 
  
 Datortidskrifter 
  
 - 6,6 ± 2,3 
  
 + 0,5 ± 0,7 
  
 Motor 
  
 - 10,0 
  
 ± 1,7 
  
 + 1,5 ± 0,9 
  
 Serietidningar 
  
 - 9,4 
  
 ± 1,9 
  
 + 4,3 ± 1,5 
  
 Ö vriga tidskrifter 
  
 - 8,6 
  
 ± 2,2 
  
 + 1,1 ± 3,2 
  
 7RWDOW PRPVVlQNWD 
  
 WLGVNULIWHU  
  
 Ej momssänkta tidskrifter 
  
 + 4,4 
  
 ± 2,2 
  
 + 0,0 ± 0,0 
  
 + 4,4 ± 2,2 
  
 Dagstidningar enligt KPI 
  
 + 3,4 
  
 + 1,5 
  
 + 5,0 
  
 IJM /  
 KPI-förändring 
 15 
  
 - 13,1 
  
 + 1,3 
  
 - 12,1 
  
 Kä lla: SCB 
 De momssänkta tidskrifterna har under perioden oktober  
 2001–april 
  2003 i genomsnitt minskat i pris med 8,8  
 ±  
 0,9 procent. Den inflationsjusterade momssänkningen (IJM) beräknas under samma period till  
 -12,1 
  procent. Detta innebär att tidskrifter generellt inte har genomfö rt prissänkningar i nivå med momssänkningen. Familje- och damtidningar samt tidskrifter fö r idrott, motion och friluftsliv avviker från det generella mö nstret. Det kan inte uteslutas att prissänk- ningarna Phillips dessa tidskrifter ligger i nivå med IJM, om hänsyn tas till osäkerhets- talen, medan serietidningar och tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto generellt uppvisar de allra minsta prissänkningarna. 
 Sedan SCB:s föregående rapport har priserna på tidskrifter ö kat mellan oktober 2002 och april 2003 med i genomsnitt 1,7  
 ±  
 0,5 procent. Under denna tidsperiod har de stö rsta prishöjningarna observerats fö r serietidningar respektive ekonomi, teknik, hobby och foto.  
 KPI-fö 
  rändringen under denna period är 1,3 procent. Den minsta prisö kningen Phillips de momssänkta tidskrifterna har observerats för datortidskrifter. Avvikelserna mellan lö snummerprisernas och abonnemangs- 
  
 13 
  
 Osäkerhetstalen fö r de uppmätta prisfö rändringarna ö verskattar den verkliga osäkerheten eftersom de prismätta tidskrifterna täcker en mycket stor del av konsumenternas tidskriftsinkö p. 
  
 14 
  
 På grund av att ett flertal tidskrifter, framfö r allt kulturtidskrifter och medlemstidskrifter, utges av ideella fö reningar och därfö r antingen har 6 procents momssats eller är inte momspliktiga berö rs de inte av momssänkningen. Tidskrifter med liten omsättning ingår ej i urvalet. 
  
 15 
  
 KPI-fö 
  
  rändring avser perioden oktober 2002 till april 2003 och är 1,3 procent. 
 17 
 prisernas genomsnittliga utveckling är mycket små och redovisas inte här. Ej momssänkta tidskrifter ökade mellan oktober 2001 och april 2003 med 4,4  
 ±  
 2,2 procent. För mätperioden oktober 2002 till april 2003 har ingen prisfö rändring observerats för dessa tidskrifter. 
 Dagstidningar, som redan innan 2002 haft en momssats om 6 procent, ö kade i pris med 5,0 procent mellan oktober 2001 och april 2003. Dagstidningarnas prisö kning kan ställas i relation till den redovisade prissänkningen Phillips tidskrifter på  
 -8,8 
 ±  
 0,9 procent. Vid en jämförelse mellan dagstidningar och tidskrifter måste hänsyn tas till momssänkningen på 15,2 procent för tidskrifter. Justerat fö r denna momssänk- ning motsvarar tidskrifternas prisutveckling på  
 -8,8 
 ±  
 0,9 procent en prisö kning på 7,5 procent 
 16  
 under perioden. Denna prisö kning är jämförbar med dagstidningarnas prisö kning på 5 procent under samma period. Denna jämfö relse visar att tidskrifter- nas momsjusterade priser ökat mer än dagstidningarnas gjort. 
 2.1.5 Tillvä gagå ngssä tt – Tidskrifter 
 109 tidskrifter ingår i beräkningarna. Urvalet är gjort så att de som är omsättnings- mässigt stö rst inkluderas. 
 Såväl lö snummer- som abonnemangspris (distributionssätt) beaktas var för sig. Vid alla genomsnittsberäkningar används uppgifter om tidskriftens intäkter, som i de flesta fall hämtas från Tidningsstatistik AB. 
 Prisfö rändringarna räknas fram på fö ljande sätt: 
  
 1. 
  
 Prisfö rändringen beräknas fö r varje distributionssätt och tidskrift var fö r sig 
  
 2. 
  
 Genomsnittlig förändring beräknas fö r samtliga tidskrifter för ett visst distributionssätt. 
  
 3. 
  
 Genomsnittlig prisfö rändring beräknas för båda distributionssätten tillsammans. 
  
 16  
 Momssänkningen är 15,2 procent, vilket motsvarar en prisnivå på  
 (100-15,2) 
  84,8 procent efter sänkningen. Den observerade prissänkningen Phillips tidskrifter är 8,8 procent, vilket motsvarar en prisnivå på  
 (100-8,8) 
  Garza 91,2 procent. Skillnaden mellan dessa prisnivåer; 84,8 och 91,2 procent, motsvarar en prishö jning med  
 (91,2-84,8)/84,8 
  = 0,075 eller 7,5 procent. 
 18 
 2.2 Priser på bö cker och tidskrifter – historisk utveckling 
 2.2.1 Nationella prisjä mfö relser 
 Diagram 2.2 
 Prisutvecklingen Meyer cker och populä rtidskrifter enligt KPI samt KPI totalt 
  
 Index 1980 = 100 
  
 450 
  
 Böcker 
  
 400 
  
 Tidskrifter 
  
 350 
  
 KPI totalt 
  
 300 
  
 250 
  
 200 
  
 150 
  
 100 
  
 50 
  
 0 
  
 80 
  
 82 
  
 84 
  
 86 
  
 88 
  
 90 
  
 92 
  
 94 
  
 96 
  
 98 
  
 00 
  
 02 
  
 Kä lla: SCB 
 Prisö kningstakten på bö cker 
 17  
 och tidskrifter (exklusive dagstidningar) har successivt ö kat, i fö rhållande till KPI totalt, mellan år 1982 fram till januari 2002. I januari 2002 minskade skillnaden i prisökningstakt till fö ljd av momssänkningen. 
 Under  
 1980-talet 
  och en bit in på  
 1990-talet 
  låg inflationen på relativt hö ga nivåer jämfört med idag, under vissa perioder ö ver 10 procent. Den genomsnittliga infla- tionstakten,  
 12-månadersförändringen, 
  var under perioden januari 1980 till och med december 1992 8,0 procent jämfö rt med 1,9 procent fö r perioden januari 1993 till och med april 2003. 
 En omläggning av den ekonomiska politiken och inrättandet av ett inflationsmål fö r penningpolitiken är troligen den viktigaste orsaken till denna nedgång i infla- tionen. Ä ven andra politiska beslut har påverkat prisutvecklingen. Där kan nämnas sänkningen av momsen på livsmedel den första januari 1996 samt avregleringarna på el- och telemarknaderna under  
 1990-talets 
  andra hälft. 
  
 17  
 Prismätningen Meyer cker i KPI beräknas genom att fem bokklubbar samt tio indikatorbö cker i tio bokhandlar studeras. Variationer inom ett enskilt år i delindex Meyer cker i KPI bö r tolkas med fö rsiktighet på grund av begränsat urval. Fö r den totala allmänna prisutvecklingen (KPI) är prisutvecklingen Meyer cker av begränsad betydelse. 
 19 
 Inflationsmålet från den 19 november 1992 innebar att inflationen enligt måttet UND1, som beräknades av Riksbanken, inte skulle ö ka. Inflationsmålet fö r- ändrades 1995 till att inflationen enligt KPI ska begränsas till 2 procent med en accepterad avvikelse på ±1 procentenhet. 
 2.2.2 Internationella prisjä mfö relser 
 Diagram 2.2. 
 Prisutvecklingen på bö cker i Sverige, Finland, Danmark och ett genomsnitt fö Shea 15 medlemslä nder enligt EU:s harmoniserade index fö r konsumentpriser (HIKP) 
  
 Index 1996 = 100 
  
 130 
  
 125 
  
 Sverige 
  
 EU15 
  
 Finland 
  
 Danmark 
  
 120 
  
 Danmark 
  
 115 
  
 EU 
  
 110 
  
 Finland 
  
 105 
  
 Sverige 
  
 100 
  
 95 
  
 90 
  
 1995 
  
 1996 1997 
  
 1998 1999 
  
 2000 2001 
  
 2002 2003 
  
 Kä lla: SCB samt Eurostat och nationella statistikbyrå er inom EU 
 Priserna på bö cker har enligt HIKP 
 18  
 sedan år 1995 ö kat något snabbare i Sverige än för EU:s 15 medlemsländer. I januari 2002 sjö nk priserna på bö cker i Sverige till fö ljd av momssänkningen. I Finland sänktes momsen på böcker från 22 till 12 procent år 1994 och till 8 procent år 1998. I Danmark är momsen på bö cker 25 procent. 
  
 18  
 De metoder och urval som tillämpas fö r beräkningen av bokprisutvecklingen inom olika  
 EU-länder 
  skiljer sig väsentligt åt vilket kan påverka jämfö rbarheten mellan länder. Fö r Sveriges del bö r variationen inom ett enskilt år tolkas med fö rsiktighet. 
 20 
 Diagram 2.3 
 Prisutvecklingen på tidskrifter i Sverige, Finland, Danmark och ett genomsnitt fö Shea 15 medlemslä nder, enligt EU:s harmoniserade index fö r konsumentpriser (HIKP) 
  
 Index 1996 = 100 
  
 135 
  
 130 
  
 EU15 
  
 Sverige 
  
 125 
  
 Finland 
  
 Danmark 
  
 120 
  
 115 
  
 110 
  
 105 
  
 100 
  
 95 
  
 90 
  
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 
  
 Kä lla: SCB samt Eurostat och nationella statistikbyrå er inom EU 
 Prisutvecklingen Clark19  
 i Sverige har i stort sett varit lika med prisutvecklingen Phillips genomsnittet av EU:s 15 medlemsländer från år 1995 till år 1999. Därefter och fram till momssänkningen i januari 2002, då priserna sjö nk, har prisutvecklingstakten varit något hö gre i Sverige. 
  
 19  
 Fö r Sverige avses tidskrifter exklusive dagstidningar. Fö r EU 15, Finland och Danmark avses tidskrifter inklusive dagstidningar. 
 21 
  
 3. 
  
 Ekonomisk utveckling i bok- och tidskriftsbranschen 
  
 Som ett komplement till prisutvecklingen för böcker och tidskrifter ska SCB, med de möjligheter statistiken ger, fö lja ekonomisk utveckling Terry som framställer, distribuerar och säljer bö cker och tidskrifter. Den ekonomiska utvecklingen följs i termer av intäkter, kostnader och lö nsamhet för aktuella branscher/fö retagsgrupper och kommer att redovisas i februari 2005. 
 Uppgifter från SCB:s omsättningsstatistik fö r detaljhandeln redovisas i denna rapport Phillips bok- pappers- och tidningshandeln (branschgrupp enligt Svensk näringsgrensindelning, SNI 5247). Dels redovisas omsättningen fö r perioden  
 januari–april 
  åren  
 1997–2003 
  och dels redovisas omsättningens utveckling på årsbasis mellan 1997 och 2002. Dessutom visas utvecklingen en månad jämfört med samma månad fö regående år för perioden januari 1999 till och med april 2003. 
 22 
 3.1 Omsättning inom  
 bok-, 
  pappers- och tidningshandel 
  
 Diagram 3.1 
  
 Omsä ttningsutveckling Randall retag inom  
 bok-, 
  pappers- 
  
 och tidningshandeln (SNI 5247),  
 januari–april 
 1997–2003 
 20 
 , 
  
 fasta priser, index, baså r 2001=100 
  
 Index 
  
 120 
  
 115 
  
 110 
  
 105 
  
 100 
  
 95 
  
 90 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Kä lla: SCB:s omsä ttningsstatistik 
  
 Diagram 3.2 
  
 Omsä ttningsutveckling Randall retag inom  
 bok-, 
  pappers- och 
  
 tidningshandeln (SNI 5247) helå r  
 1997–2002, 
  fasta priser, 
  
 Index, baså r 2001=100 
  
 Index 
  
 120 
  
 115 
  
 110 
  
 105 
  
 100 
  
 95 
  
 90 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 Kä lla: SCB:s omsä ttningsstatistik 
  
 20  
 Mellan år 2000 och 2001 har ett stort fö retag fö rsvunnit ur branschen, vilket bidrar till att omsättningsutvecklingen blir negativ mellan dessa år. Nedgången på  
 -6,3 
  procent i diagram 3.1 mellan 2000 och 2001 skulle istället ha varit  
 -2,1 
  procent om detta fö retag räknats med även år 2001. Fö retaget ingår inte heller i uppgifterna år 2002 och 2003. 
 23 
 Utifrån från SCB:s omsättningsstatistik framgår det att omsättningen inom  
 bok-, 
  pappers- och tidningshandeln (SNI 5247) har ö kat sedan 1 januari 2002, då momsen sänktes. I  
 diagram 3.1  
 visas omsättningen i fasta priser för perioden  
 januari–april 
  åren  
 1997–2003. 
  I  
 diagram 3.2  
 visas omsättningen i fasta priser på årsbasis mellan 1997 och 2002. Omsättningen i fasta priser är ett volymmått, som visar fö rsäljningsutvecklingen oberoende av inflation och momsförändringar. 
 Om man jämfö r omsättningen under perioden  
 januari–april 
  2003 med omsätt- ningen för samma period 2002 ligger omsättningen 2 procent högre år 2003. 
 Ö kningen  
 januari–april 
  2002 jämfört med 2001 var 12 procent. Omsättningen har således fortsatt att ö ka även under år 2003, även om ö kningstakten har avtagit. Sett till hela året 2002 jämfört med helåret 2001 var ö kningen av branschens omsättning totalt 15 procent. Omsättningen fortsatte att ö ka fram till februari 2003. 
 Observera att branschgruppen inkluderar, fö rutom bö cker och tidskrifter, även pappers- och dagstidningsfö rsäljning. 
 Diagram 3.3 
 Omsä ttningsutveckling Randall retag inom  
 bok-, 
  pappers- och tidningshandeln, januari 1999– april 2003, jä mfö rt med bransch- grupperna sä llankö psvaror och dagligvaror,fasta priser, index, 
 baså r 2000=100. Jä mfö relse med motsvarande må nad fö regå ende å r. 
  
 Index Basår 2000 = 100 
  
 140 
  
 120 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 Bok-, 
  pappers- och tidningshandeln 
  
 Sällanköpsvaruhandeln 
  
 20 
  
 Dagligvaruhandeln 
  
 0 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 Kä lla: SCB:s omsä ttningsstatistik 
 Under hela 2002 ö kade omsättningen inom bok-  
 pappers-, 
  och tidningshandeln. September var en exceptionellt bra månad. I september 2002 ö kade omsättningen i bok-  
 pappers-, 
  och tidningshandeln med 28 procent jämfört med september 2001. 
 Sett till de fyra första månaderna 2003 i bok-  
 pappers-, 
  och tidningshandeln så ö kade omsättningen sammantaget jämfört med samma period 2002 (se  
 diagram 3.1 
 ). Omsättningen ö kade i januari och februari men minskade i mars och april jämfö rt med fö rra året. Omsättningen i mars 2003 var 5 procent lägre än omsättningen i mars 2002. Motsvarande uppgift för april visar en nedgång av omsättningen i fasta priser med 2,5 procent (se  
 diagram 3.3 
 ). 
 Omsättningen inom  
 bok-, 
  pappers- och tidningshandeln utvecklades procentuellt sett bättre än omsättningen inom sällankö pshandeln och dagligvaruhandeln under 
 24 
 år 2002 (se diagram 3.3). Under de fyra fö rsta månaderna 2003 var dock omsättningsutvecklingen inom sällanköpsvaruhandeln och dagligvaruhandeln mer positiv. Särskilt bra var utvecklingen inom dagligvaruhandeln i april, då denna bransch ö kade sin omsättning med 11 procent jämfört med april 2002. 
 3.2 Branschens struktur 
 I SCB:s officiella statistik redovisas ekonomiska transaktioner för fö retag i näringslivet fö r branscher 
 21  
 och näringsgrenar enligt svensk näringsgrensindelning (SNI92). SNI92 tillåter redovisning på en detaljerad nivå  
 (5-siffernivå). 
  En bransch på denna nivå utgörs av ett antal företag med huvudsaklig verksamhet inom definierade områden.  
 Diagram 3.4  
 visar de branschkoder enligt SNI92 som SCB utgår från. Branscherna markerade i fetstil är de  
 SNI-koder 
  som här i fö rsta hand benämns bok- och tidskriftsbranschen. Ö vriga branscher i bilden har en mindre andel av sin verksamhet som kan hänfö ras till bö cker och tidskrifter, men finns med i beaktande vid den fortsatta analysen. Det kan även bli aktuellt att studera fö retag inom andra branscher än de som visas i  
 diagram 3.4  
 fö r att utöka mö jligheten att redovisa bok- och tidskriftsverksamhet i näringslivet. 
 Diagram 3.4 
 Branscher som framstä ller, distribuerar och sä ljer bö cker och tidskrifter 
 7U\FNHULHU 
 7LGVNULIWV WU\FNHULHU61, 
 %RNWU\FNHULHU61, 
 %RNELQGHULHU P P 
 61, 
 Kä lla: SCB 
 )|UODJVYHUNVDPKHW 
 %RNI|UODJ61, 
 7LGVNULIWVI|UODJ61, 
 )|UVlOMQLQJ 
 %RN RFK SDSSHUVKDQGHO61, 
 3RVWRUGHUKDQGHO PHG PHGLDYDURU 61, 
 Partihandel, bl.a. böcker (SNI 51479) 
 Livsmedelshandel, brett sortiment (SNI 52112) 
 Andra varuhus och stor- marknader (SNI 52121) 
 Tobakshandel (SNI 52260) 
 Ö vrig detaljhandel 
 Särskilt inom förlagsbranscherna och detaljhandeln finns det svårigheter med att urskilja den verksamhet som hänfö r sig till de mervärdesskattesänkta varorna. En gruppering enligt branschkoderna enligt  
 diagram 3.4  
 är därför inte helt idealisk för analys av den ekonomiska utveckling som härrö r från verksamhet av böcker och tidskrifter. Fö retagen omsätter även andra varor och ägnar sig åt andra verksamheter utö ver de huvudsakliga ovan. 
  
 21  
 Med bransch avses ett verksamhetsområde eller sammanfattning av alla enskilda fö retag som framställer eller säljer en viss typ av varor eller tjänster. 
 25 
 3.2.1 Branschrenhet 
 Branschernas struktur har studerats utifrån en ansats som syftar till att beskriva branschrenheten. Tidskriftstryckerierna visar sig i studien ha en hög andel fö retag som enbart är verksamma inom tidskriftstryck. Inom övriga branscher kan en viss branschblandning fö rekomma, framfö r allt fö r detaljhandelsbranscherna men även Phillips boktryckerierna. Enligt uppgifter från en sortimentsundersö kning som gjordes av SCB avseende år 1997, utgjorde 54 procent av omsättningen inom  
 Bok- och pappershandel  
 respektive 21 procent inom  
 Postorderhandel med mediavaror 
  
 fö rsäljning av bö cker och tidskrifter. Resterande omsättning består av annan fö rsäljning. För bokhandlarnas del rö r det sig om kontorsmaterial såsom block, pennor, pärmar, miniräknare med mera. Ä ven postorderhandeln omfattar 
 fö rsäljning av kontorsmaterial,  
 CD-skivor 
  och annat. En del av denna fö rsäljning sker via Internet. 
 Fö r industribranscherna finns uppgifter från SCB:s undersökning Industrins Varuproduktion att tillgå. Här syns att  
 Bokfö rlagens  
 fö rsäljning i huvudsak består av varor som omfattas av momssänkningen (böcker, kartor, musiknoter med mera). Detsamma gäller även  
 Tidskriftsfö rlagens  
 produktion.  
 Boktryckerierna  
 däremot är ganska branschblandade. Tryckning av exempelvis dekaler, affischer och reklam- trycksaker ingår. 
 26 
 4. Lä sandets utveckling 
 Sedan fö regående redovisningstillfälle har nya uppgifter erhållits från SOM- institutet 
 22 
 , NORDICOM 
 23  
 och undersö kningen Kulturbarometern från Statens kulturråd. Undersö kningarna visar en i stort sett oförändrad andel bokläsare bland Sveriges befolkning fram till år 2002, mö jligen med en tendens till ökning 
 (ö kningen är dock inte statistiskt säkerställd). 
 4.1 Sammanfattande kommentarer om läsande 
  
 SOM-Institutet 
  vid Gö teborgs universitet har på uppdrag av SCB för Bokpris- kommissionens räkning ställt ett antal frågor i  
 SOM-undersö 
  kningen år 2002. Uppgifterna redovisas i rapporten  
 Lä s och blä ddra – Resultat kring bok- och tidskriftslä sning frå n  
  
 SOM-undersö 
  
  kningen  
  
 1986–2002 
 . 
  Se separat dokument eller besö k SCB:s webbplats  
 www.scb.se/bokmoms 
  
 .  
 Nedan fö ljer några av huvudresul- taten. 
 Bokläsande 
 Andelen bokläsare bland Sveriges befolkning år 2002 jämfört med föregående år är ofö rändrad. Generellt har inte bokläsandet breddats till nya grupper. Däremot har läsandet ö kat så tillvida att de som tidigare läste sporadiskt nu har övergått till att läsa mera än fö rut (läser ofta). Å r 1988 var det 30 procent som läste ofta och 58 procent som angav att de läste sporadiskt. Å r 2002 var det i stället 39 procent som läste ofta och 47 procent som läste sporadiskt. Den främsta ö kningen av bokläsningen har skett under senare år, det vill säga från 2000 till och med 2002. 
 Storläsarna hittar man bland kvinnor, hö gutbildade, boende i storstad samt i åldrarna  
 15–19 
  år och  
 40–49 
  år. 
 Ungefär samma andel  
 icke-läsare 
  har redovisats sedan slutet av  
 1980-talet. 
  Flest av dem som aldrig läser några bö cker återfinns bland de äldre (25 procent,  
 70–85 
  år 2002). Å r 2002 var det 14 procent av befolkningen  
 (15–85 
  år) som redovisade att de aldrig läst något, vare sig en bok eller en tidskrift under det gångna året. Värt att notera är att gruppen icke- läsare bland dem som klassificerat sig som arbetare har minskat år 2002. Andelen kvinnor som tidigare klassats som  
 icke-läsare 
  har också minskat något. 
 Nästan alla som har svarat i  
 SOM-undersö 
  kningen har en odelat positiv inställning till läsandet. Det är 69 procent av befolkningen som tror att människor skulle 
 kö pa fler bö cker om de vore billigare. 
 Tidskriftsläsande 
 De allra flesta, totalt 73 procent, anser inte att deras tidskriftsläsningsvanor för- ändrats under det senaste året. De läser varken mer eller mindre än de tidigare gjort. Å r 2002 läste hälften av svenskarna ofta någon  
 vecko-/månadstidning. 
  Det var 27 procent som ofta läste special/facktidskrifter. 
 Kvinnor läser mer veckotidningar än män. Å r 2000 var det 50 procent av kvinnorna och 33 procent av männen som ofta läste veckotidningar. Sedan 1988 
  
 22 
  
 Samhälle,opinion, massmedia. Gö teborgs universitet 
  
 23 
  
 NORDICOM-Sverige. 
  
  Gö teborgs universitet. 
 27 
 och fram till 2000 har andelen kvinnor som aldrig läser någon veckotidning legat runt 8 procent. Samtidigt har andelen män som aldrig läser någon veckotidning 
 ö kat från 12 till 19 procent. Fö r både män och kvinnor har den stö rsta förändringen skett från 1998 till 2000 då andelen sporadiska läsare minskade i båda grupperna. 
 Det är de yngsta och de äldsta som läser mest veckotidningar. Hö gst andel som ofta läser veckotidningar finns dels bland de som är 15 till 19 år och dels bland de ö ver 60 (54 procent i båda grupperna år 2000). 
 4.1.1 Tillgå ng till bö cker och tidskrifter 
 Böcker 
 Det absolut vanligaste sättet att få tillgång till de bö cker man läser är genom kö p i bokhandel, det visar såväl  
 Kulturbarometern 2002 
  
 24  
 som  
  
 SOM-undersö 
  
  kningen 2002 
 . Enligt  
 Kulturbarometern 2002  
 var det en ökad andel av befolkningen som hade kö pt sina bö cker i bokhandel eller på varuhus (28 procent år 2000 och 34 procent år 2002). Utlåningen av bö cker på bibliotek minskade samtidigt med ett par tre procent. 
 I  
 SOM-institutets 
  undersö kning uppger 51 procent att de fått tag på sina bö cker i bokhandeln. Andra vanliga sätt att få tillgång till böcker är att låna dem av en familjemedlem (39 procent) eller på bibliotek (35 procent) eller att helt enkelt få dem i present (34 procent). Drygt en femtedel har fått tillgång till bö cker genom bokklubb.  
 12–14 
  procent har kö pt pocketbö cker i livsmedelsaffär, kiosk, tobaks- handel eller dylikt. Vi kö per och läser färre pocketböcker än andra böcker. Fö r läsandet av pocketbö cker inverkar åldersfaktorn på ett sätt som inte alls syns när det gäller andra böcker. Mills cker läses främst av yngre människor. 
 I  
 Kulturbarometern 2002 
 , framkom att en genomsnittlig månad kö pte Sveriges befolkning i åldrarna  
 7–79 
  år 1,2 bö cker Davis per person och månad. Män köpte i genomsnitt en bok, kvinnor kö pte 1,4 bö cker och barn i åldrarna  
 9–17 
  år kö pte i genomsnitt 0,6 bö cker. Värt att uppmärksamma är att det var 25 procent av barnen som en genomsnittlig månad kö pt bö cker. Det var åtta procent av barnen som kö pt tre eller fler bö cker. I befolkningen som helhet var det 61 procent som en genomsnittlig månad inte kö pt någon bok. Av de som kö pt böcker, var det vanligaste att man kö pt en eller två bö cker, och det hade drygt var femte person gjort. 
 Stö rst skillnader, när det gäller inkö p av bö cker Macdonald jesläsning en genomsnittlig månad, uppmättes med avseende på utbildning. Personer med eftergymnasial utbildning köpte 2,1 böcker fö r nö jesläsning per person och månad medan personer ö ver 16 år med förgymnasial utbildning köpte 0,6 böcker. 
 I undersö kningen 2002 hade SCB lagt till en fråga angående inkö p av böcker till barn  
 0–17 
  år. Tretton procent av de tillfrågade med hemmavarande barn i åldern 0– 17 år anger att de den senaste månaden köpt någon bok till de hemmavarande barnen. Det är fler kvinnor än män som köpt böcker till barnen, 18 respektive 8 procent. 
  
 I SCB:s omnibuss i april 2002  
 ställdes för bokpriskommissionens räkning frågor om man upplevt prissänkningen och om förändrade inkö psvanor Meyer cker och tidskrifter. Nära hälften av de medverkande i undersö kningen hade då uppmärk- sammat att bö cker hade blivit billigare. Det var då också fler som ö kat sina inköp av bö cker än av tidskrifter. 
  
 24  
 Statens Kulturråd 
 28 
 Tidskrifter 
 Enligt  
  
 SOM-undersö 
  
  kningen 2002  
 är det absolut vanligaste sättet att få tillgång till  
 vecko-/månadspress 
  genom prenumeration (46 procent). Men det är även vanligt att man kö per lö snummer (36 procent) eller lånar en tidning av en bekant eller en familjemedlem (34 procent). Drygt en femtedel får gratis tillgång till denna typ av tidningar genom medlemsdistribution och något fler läser på arbetet eller i skolan. Mer ovanligt är att man läser  
 vecko-/månadstidningar 
  eller tidskrifter på bibliotek (10 procent) eller på Internet (6 procent). Med undantag fö r lö snummerfö rsälj- ningen är det ingen stö rre skillnad mellan män och kvinnor då det gäller var man får tillgång till de tidskrifter man läser. Det är nära tio procentenheter fler kvinnor än män som köper lö snummer av tidningar. Något fler kvinnor har prenumera- tioner och lånar tidningar av bekanta eller familjemedlemmar än män och något fler män än kvinnor läser på Internet. 
  
 I rapporten  
 Tidskriftslä sning i den digitala tidså ldern 
 25  
  
 framgår det att antalet tidskrifter under den senaste  
  
 20-årsperioden 
  
  ö kat från drygt 2 600 till 4 500 tidskrifter. Numera kan man hitta tidskrifter som täcker det mesta från samhälle, ekonomi och teknik till arkeologi, etnografi och socialantropologi. Internet rymmer också allt fler tidskrifter. Å r 1997 var antalet 164 och år 2002 fanns det närmare 500 svenska tidskrifter som kunde läsas via nätet. 
  
 4.1.2 Lä sta bö cker och tidskrifter 
 Böcker 
  
 Enligt NORDICOMS rapport  
 Walter sning i den digitala å ldern  
 1979–2002 
 uppgår andelen personer i Sverige som läser bö cker en genomsnittlig dag år 2002 till närmare 40 procent. Lästiden en genomsnittlig dag är knappt 60 minuter och den har varit relativt stabil ö ver tiden. Det är fler som ägnar sig åt bokläsande än till exempel åt Internetanvändning, läsning av kvällspress eller tittande på video. Däremot kommer bokläsandet långt efter  
  
 TV-tittande, 
  
  radiolyssnande samt läsning av morgontidningar. Andelen som läser bö cker är större i Sverige och ö vriga Norden än i Europa generellt. I Sverige har vi också betydligt fler bö cker i hemmet än genomsnittet i Europa. 
  
 Läsvaneundersö kningar avseende bö cker visar på ett klart samband mellan läs- vanor å ena sidan och kö n, ålder och utbildning å andra sidan. Kvinnor läser mer än män, flickor mer än pojkar, yngre mer än äldre, högutbildade mer än lågutbildade. 
 Det finns de som inte läst någon bok alls under det gångna året. Å r 2002 uppgick andelen till 14 procent 
 26 
 . Andelen  
 icke-läsare 
  har varit i stort sett ofö rändrad sedan slutet av  
 1980-talet. 
  
 I  
 SCB:s omnibuss i april 2002 
 , framkom att hälften av dem som i stort sett aldrig läser böcker, anger brist på tid som den främsta orsaken. Bland personer som inte läser böcker var det få som ö ver huvud taget angav något, som skulle kunna moti- vera dem att läsa. 
 Enligt  
 SOM-undersö 
  kningen 2002 har sporadiska lä sare blivit  
 ofta-lä 
  sare 
  
 SOM-institutets 
  undersö kning Läs- och bläddra  
 1986–2002 
  är den enda under- sö kning som redovisar ett ökat läsande (ö kad frekvens av läsande) under den senaste tioårsperioden och fram till år 2002. Visserligen har andelen av befolk- 
  
 25 
  
 Uppgifterna hämtade från NORDICOM:s rapport  
  
 Tidskriftslä sning i den digitala tidså ldern. 
  
 26 
  
 Enligt  
  
 SOM-undersö 
  kningen 2002. 
 29 
 ningen som aldrig läser varit i stort sett oförändrad, men de som läser böcker och tidskrifter läser mer nu än Browning. 
 En stor andel av befolkningen (86 procent) i åldrarna  
 15–86 
  år har läst bö cker åtminstone någon gång under den senaste  
 12-månadersperioden. 
  Fö rhållandet har dock fö rändrats mellan dem som säger sig läsa ofta (någon eller flera gånger per vecka) och dem som säger sig läsa mer sporadiskt. Å r 1988 var det 30 procent som läste ofta och 58 procent läste sporadiskt. 2002 var det i stället 39 procent som läste ofta och 47 procent som läste sporadiskt. De som säger sig läsa bö cker gjorde det mer frekvent 2002 än 1988. Den främsta ö kningen av bokläsningen har skett under senare år det vill säga från 2000 till och med 2002. 
 Diagram 4.1 
 Boklä sningsfrekvens fö rdelat på kö n  
 1989–2002 
  
 Procent 
  
 Läser ofta 
  
 60 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 88 
  
 90 
  
 92 
  
 94 
  
 96 
  
 98 
  
 00 
  
 Procent 
  
 Icke-läsare 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 Män 
  
 10 
  
 Kvinnor 
  
 0 
  
 88 
  
 90 
  
 92 
  
 94 
  
 96 
  
 98 
  
 00 
  
 Kä lla:  
 SOM-institutet. 
  Lä s och blä ddra. Resultat kring bok- och tidskriftslä sning frå n SOM- undersö kningen  
 1986–2002 
  
 Skillnaden mellan  
 kvinnors och mä ns boklä sande  
 är traditionellt stor. Med detta menas att kvinnor läser mer bö cker än män. Bland både kvinnor och män har dock de sporadiska läsarna under perioden  
 1988–2002 
  i viss utsträckning ö vergått till att läsa oftare. När det gäller  
 icke-läsare 
  så noteras en ö kning fö r män och en minsk- ning fö r kvinnor de senaste  
 2–3 
  åren. 
 Fö rhållandet mellan  
 olika å ldersgruppers lä sande  
 har varit ganska stabilt under perioden  
 1988–2002. 
  Bokläsandet ser ungefär likadant ut i åldrarna  
 20–69 
  år. Vad gäller ungdomar och äldre så läser en stö rre andel av ungdomarna mer än genom- snittet och en större andel av de äldre läser mindre än genomsnittet. 
 Generellt kan man säga att ju stö rre  
 boendeort  
 man bor på desto mer frekvent är bokläsningen. I storstäderna Stockholm, Göteborg och Malmö finns den stö rsta andelen som ofta läser bö cker (45 procent år 2002). 
 30 
 Diagram 4.2 
 Andel frekventa boklä sare bland lå g- och hö gutbildade  
 1988–2002 
  (procent) 
  
 Procent 
  
 60 
  
 50 
  
 Högutbildade ofta 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 Lågutbildade ofta 
  
 10 
  
 0 
  
 1988 
  
 1990 
  
 1992 
  
 1994 
  
 1996 
  
 1998 
  
 2000 
  
 2002 
  
 Kä lla:  
 SOM-institutet. 
  Lä s och blä ddra. Resultat kring bok- och tidskriftslä sning frå n SOM- undersö kningen  
 1986–2002 
  
 Utbildningsnivå  
 har stor påverkan på i vilken utsträckning vi läser bö cker. De lågutbildade läser minst och de hö gutbildade läser mest. Såväl andelen läsare bland hö gutbildade som lågutbildade har ö kat sedan år 1998. 
 Diagram 4.3 
 Boklä sning bland arbetare och hö gre tjä nstemä n/akademiker  
 1990–2002 
  
 Procent 
  
 Läser ofta 
  
 60 
  
 Högre tjänstemän 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 Arbetare 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 90 
  
 92 
  
 94 
  
 96 
  
 98 
  
 00 
  
 02 
  
 Procent 
  
 Läser aldrig 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 Arbetare 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 Högre tjänstemän 
  
 0 
  
 90 
  
 92 
  
 94 
  
 96 
  
 98 
  
 00 
  
 02 
  
 Kä lla:  
 SOM-institutet. 
  Lä s och blä ddra. Resultat kring bok- och tidskriftslä sning frå n SOM- 
 undersö kningen  
 1986–2002 
  
 När man ser till bokläsning finns det klara skillnader mellan resursstarka och resurssvaga grupper. Detta gäller även då man ser till bokläsning. I  
 SOM-under- 
  sö kningen har man låtit de svarande själva kategorisera sin familjetyp och klass- tillhörighet. Man har då funnit att den största andelen  
 icke-läsare 
  finns bland arbetarna (21 procent år 2002) och det lägsta antalet bland hö gre tjänstemän. Andelen av arbetarna som aldrig läser har dock minskat under senare år. Fö r både arbetare och tjänstemän har andelen läser ofta ökat . Man har alltså ö vergått från att ha läst sporadiskt till att läsa ofta. 
 31 
 Genrer som lä ses mest 
 Romanen är den absolut vanligaste boken man läser; 22 procent uppger att de läst fem eller fler romaner under de senaste tolv månaderna. Tätt därefter följer deckare/thrillers med 18 procent. 
 Diagram 4.4 
 Andel frekventa lä sare av olika bokgenrer, 2002. Procent 
 Till frekventa läsare räknas de som säger sig ha läst fem eller fler bö cker av respektive bokgenre under de senaste tolv månaderna. 
 Roman 
 Deckare/thriller 
  
 Barn-/ungdomsbok 
  
 Science fiction/fantasy 
 Diktsamling 
 Memoarer/biografi 
 Resehanbok/reseskildring 
 Bok om samhälle/politik 
 Hobby/fritidsbok 
 Fackbok/studiebok 
 Annan innehållsgenre 
  
 Procent 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 25 
  
 Det är även främst romaner som de frekventa läsarna har kö pt mer av under det gångna året. 34 procent av de som har ö kat sina inköp har köpt fem eller fler romaner och 24 procent har kö pt fem eller fler deckare/thriller. Bland de spora- diska läsarna som har ökat sina inköp är det främst deckare man kö pt. 46 procent av de sporadiska läsarna har kö pt  
 1–4 
  deckare och 8 procent har kö pt 5 eller fler deckare. 35 procent av de sporadiska läsarna har under samma period kö pt  
 1–4 
  romaner och 13 procent har kö pt fler än 5 romaner. 
 Veckotidningar och tidskrifter 
  
 Enligt Ortiz rapport  
 Tidskriftslä sning i den digitala tidså ldern 1979– 2002  
 anges år 2002 att drygt 40 procent av svenska folket i åldrarna  
  
 9–79 
  
  år läser en eller flera tidskrifter en genomsnittlig dag. Drygt en tredjedel uppger att de använder Internet en vanlig dag och 13 procent av dessa läser dagstidning/tidskrift på nätet. 
  
 Enligt  
  
 SOM-undersö 
  
  kningen  
 läste halva Sveriges befolkning ofta någon  
 vecko- /månadstidning 
  2002. De allra flesta, totalt 73 procent, anser inte att deras tidskriftsläsningsvanor förändrats under det senaste året. De läser varken mer eller mindre än de tidigare gjort. 
 Kvinnor läser mer veckotidningar än män. Å r 2000 var det 50 procent av kvinnorna och 33 procent av männen som ofta läste veckotidningar. Sedan 1988 och fram till 2000 har andelen kvinnor som aldrig läser någon veckotidning legat runt 8 procent. Samtidigt har andelen män som aldrig läser någon veckotidning 
 ö kat från 12 till 19 procent. Det är de yngsta och de äldsta som läser mest vecko- 
 32 
 tidningar. Hö gst andel som ofta läser veckotidningar finns dels bland dem som är 15 till 19 år och dels bland dem över 60 år (54 procent i båda grupperna år 2000). 
 4.1.3 Attityder till boklä sande enligt  
 SOM-undersö 
  kningen å r 2002 
 I Sverige är man generellt positiv till bokläsning 
 Attityden till bokläsning är i stort sett odelat positiv: Det var år 2002 ytterst få som instämde i påståenden som Det är tråkigt att läsa bö cker (6 procent) och Att läsa bö cker är att kasta bort sin tid (4 procent). Samtidigt tyckte 72 procent att det är synd att människor inte läser mer bö cker och 84 procent att det alltid ger en viss behållning. 69 procent höll med om påståendet Om bö cker vore billigare skulle folk kö pa mycket fler bö cker men endast 28 procent sade sig ha blivit mer intresserade av att kö pa böcker på grund av momssänkningen. Det var dock 49 procent som ansåg att momssänkningen var en effektiv åtgärd Phillips att stimulera bokläsandet i Sverige. 
 Kvinnor mest positiva 
 Skillnaden i attityder till bokläsning mellan män och kvinnor är att det råder en starkare positiv inställning hos kvinnor. Män och kvinnor tycker likadant, men andelen som instämmer i positiva attityder till bokläsning är ungefär tio procent- enheter hö gre bland kvinnor. Likadant är det när det gäller påståenden som är negativa till bokläsning. Drygt 10 procentenheter fler kvinnor än män tar avstånd från dessa påståenden. 20 procent av männen och 35 procent av kvinnorna anser att momssänkningen har gjort dem mer intresserade av att kö pa böcker. Bland kvinnorna är det 56 procent, som håller med om att momssänkningen var en effektiv åtgärd Phillips att stimulera bokläsandet i Sverige. Bland männen är det 14 procentenheter färre som instämmer. Anmärkningsvärt är även att 19 procent av männen säger sig inte ha någon uppfattning i denna fråga. 
 Yngre och ä ldre minst positiva 
 Minst positiv attityd till bokläsning återfinns bland de yngre mellan  
 15–29 
  år samt bland de äldsta mellan  
 80–85. 
  14 procent i åldrarna  
 20–29 
  år och 10 procent i åldrarna  
 15–19 
  år anser att det är tråkigt att läsa bö cker och 9 procent av de äldsta anser att bokläsning bara är att kasta bort sin tid. 
 Stö rst andel av arbetare och egna fö retagare som inte har nå gon uppfattning om momssä nkningen 
 Den tydligast märkbara skillnaden mellan dem som klassificerat sig som arbetare, tjänstemän respektive egna fö retagare syns då man ser till de attitydfrågor som direkt rö r momsen. Där är det runt 20 procent av arbetare och egna företagare som säger sig inte ha någon uppfattning vare sig om momssänkningen har gjort dem mer benägna att kö pa bö cker eller om den har stimulerat läsandet bland befolk- ningen. Motsvarande siffror för tjänstemän och akademiker är avsevärt lägre. 
 33 
 4.2 Bok- och tidskriftsläsning i undersö kningar där frågor ställts Price räkning 
 4.2.1 Lä s och blä ddra. Resultat kring bok och tidskriftslä sningen frå n  
 SOM-undersö 
  kningarna  
 1986–2002 
  
 Se separat dokument eller besö k SCB:s webbplats  
 www.scb.se/bokmoms 
  
 4.2.2 Boklä sning i den digitala tidså ldern och Tidskriftslä sning i den digitala å ldern – två rapporter frå Allen (resultaten ur de å rliga undersö kningarna Mediebarometern) 
 Se separata dokument eller besö k SCB:s webbplats  
 www.scb.se/bokmoms 
 . 
 NORDICOM, som på uppdrag av SCB, sammanställt rapporterna  
 Boklä sning i den digitala tidså ldern  
  
 1979–2002 
  
 och  
 Tidskriftslä sning i den digitala tidså ldern  
  
 1979–2002 
  
 27 
  
 konstaterar att den tidigare trenden i minskat bokläsande förefaller ha avstannat och andelen av de som läser regelbundet har de senaste åren legat konstant runt 38 till 39 procent. Å r 2002 uppgav närmare 40 procent av svenska folket i åldern  
 9–79 
  år att de läste bö cker en genomsnittlig dag. Å r 1979 var procentandelen 30 procent. I Sverige är andelen som läser bö cker stö rre än genom- snittet fö r EU och antalet bö cker i hemmen är fler. I stö rre utsträckning än i andra länder, läser svenskar litteratur av annan orsak än arbete och skola. Generellt läser kvinnor mer än män, flickor mer än pojkar, yngre mer än äldre, hö gutbildade mer än lågutbildade. 
 Flera nya medier har tillkommit under det senaste decenniet utan att de, som vi i dag kallar de traditionella medierna, har minskat märkbart i betydelse. Samtidigt har den samlade tiden som används för medier ö kat blygsamt, vilket innebär att varje medium ägnas genomsnittligt mindre tid. Bruttotiden för svenskarnas medieanvändning 2002 var fem timmar och 51 minuter. Å r 1979 var motsvarande tid fem timmar och 21 minuter, det vill säga svenskarna medieanvändning har ö kat med 30 minuter under den senaste 25 åren. 
 Den samlade läsningen av tidskrifter – både  
 vecko-/månadspress 
  och  
 special- /fackpress 
  – är drygt 40 procent en genomsnittlig dag. Det är fler som läser tidskrifter än böcker, lyssnar på CD och använder Internet – samtidigt är det en betydligt större andel av befolkningen som tittar på TV, lyssnar på radio och läser dagstidning. Det är också fler som läser  
 vecko-/månadstidningar 
  än  
 special- /facktidskrifter 
  och andelen läsare är hö gst bland kvinnor och äldre.  
 Vecko- /månadspress 
  och  
 special-/fackpress 
  har var och en sin styrka i olika läsargrupper. Vuxna läser i större utstäckning än barn och ungdomar, kvinnor är flitigare läsare än män och läsningen ökar med ålder. 
 Läsarna avsätter i genomsnitt 33 minuter åt  
 vecko-/månadstidningar 
  under en genomsnittlig dag. Motsvarande siffra för  
 special-/facktidskrifter 
  är 24 minuter och Meyer cker knappt 60 minuter. 
 4.2.3 SCB:s Omnibussundersö kning 
  
 27  
  
 NORDICOM-Sverige 
  vid Gö teborgs universitet genomfö r årligen undersö kningen Mediebarometern, vilken ligger till grund fö r de två rapporterna. 
 34 
 I  
 SCB:s omnibuss i april 2002  
 framkom att kvinnor läser bö cker oftare än män. Män läser mer ofta tidskrifter än bö cker. Läsning på Internet är vanligast bland de yngre och bland män. Bland de som anger att de i stort sett aldrig läser böcker anger hälften brist på tid som den främsta orsaken. Bland personer som inte läser bö cker är det få som anger något som skulle motivera dem att läsa. Hälften av de svarande har lagt märke till att bö cker har blivit billigare, en fjärdedel har lagt märke till att tidskrifter har blivit billigare. Av de som uppmärksammat prissänkning på böcker respektive tidskrifter är det en stö rre andel som ö kat sina inkö p av bö cker än av tidskrifter. 
 Lä svanor och utbildningsnivå samvarierar 
 Resultaten från omnibussundersö kningen 2002 pekar generellt på att läsvanor avseende böcker, tidskrifter 
 28  
 och Internet samvarierar med utbildningsnivå. Ju hö gre utbildningsnivå desto större andel läsande. 
 Hur ofta man läser bö cker respektive tidskrifter varierar inte ö ver olika ålders- grupper. Vid frågan hur länge man läser uppger de flesta att man läser mellan 15 och 30 minuter per tillfälle. Fö r vissa grupper har det inte gått att utläsa tillfö rlitliga resultat på grund av låg svarsfrekvens inom respektive grupp. Det går inte att särskilja läsandet mellan socioekonomiska grupper (sysselsättningsförhållanden, utbildningsnivå, årsinkomst och facktillhörighet) eller urskilja läsvanor för svenskar med annat fö delseland än Sverige. 
 Kvinnor lä ser bö cker oftare ä n mä n 
 Som  
 tabell 4.12  
 visar läser kvinnor oftare bö cker än män. Andelen män som  
 i stort sett aldrig  
 läser en bok är 24 procent. Tabellen visar även att frekvensen fö r läsan- det ö kar med utbildningsnivå och att andelen av dem som  
 lä ser sä llan  
 inte nämn- värt varierar mellan olika grupper. 
 Tabell 4.1 Boklä sande (vå ren 2002) 
  
 Böcker* 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Förgymnasial 
  
 Gymnasial 
  
 Eftergymnasial 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 Läser aldrig 
  
 16 
  
 24 
  
 9 
  
 27 
  
 17 
  
 5 
  
 Läser sällan** 
  
 36 
  
 38 
  
 32 
  
 36 
  
 39 
  
 28 
  
 Läser ofta*** 
  
 48 
  
 38 
  
 59 
  
 37 
  
 44 
  
 67 
  
 * 
  
 I procent. 
  
 ** 
  
 Lö rdag, sö ndag eller någon/några dagar per månad. 
  
 *** 
  
 Varje dag eller flera dagar i veckan. 
  
 Kä lla: SCB, Omnibussundersö kningen. 
 Bokläsandet skiljer sig från ö vrigt läsande (tidskrifter och internet) i hur mycket tid som spenderas per lästillfälle. Betydligt fler läser bö cker i minst en timme och betydligt färre i mindre än 15 minuter. 
 Prissä nkningen har uppmä rksammats av de svarande 
 Hälften av de svarande uppmärksammade att bö cker har blivit billigare. En tredje- del av dessa uppger att prissänkningen har lett till ö kade inkö p av bö cker. 
 Mer ä n hä lften av de svarande lä ser sä llan eller aldrig tidskrifter 
  
 28  
 Vecko- månads- och specialtidningar. 
 35 
 Av dem som inte läser böcker och som angav orsak till detta svarade drygt hälften brist på tid 
 29 
 . Andra orsaker var bland annat ointresse, dålig syn och läser i sitt yrke. Ingen uppgav pris på bö cker som orsak. 
 Mä n lä ser oftare tidskrifter ä n bö cker 
 Män läser oftare tidskrifter än bö cker. En fjärdedel av alla medverkande i undersö kningen har uppmärksammat att priset på tidskrifter har sänkts. Elva procent av dessa har ökat sina inkö p i samband med prissänkningen. 
 Som  
 tabell 4.2  
 visar är skillnaderna små mellan olika grupper. Av de som läser tidskrifter är det ingen signifikant skillnad mellan kö n, ej heller tycks utbildnings- nivå påverka läsandet av tidskrifter. 
 Tabell 4.2 Tidskriftslä sning (vå ren 2002) 
  
 Tidskrifter* 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Förgymnasial 
  
 Gymnasial 
  
 Eftergymnasial 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 Läser aldrig 
  
 10 
  
 11 
  
 9 
  
 16 
  
 10 
  
 6 
  
 Läser sällan** 
  
 48 
  
 43 
  
 53 
  
 48 
  
 48 
  
 46 
  
 Läser ofta*** 
  
 42 
  
 46 
  
 38 
  
 36 
  
 42 
  
 48 
  
 * 
  
 I procent 
  
 ** 
  
 Heldag eller någon/några dagar per månad 
  
 *** 
  
 Varje dag eller flera dagar i veckan. 
  
 Kä lla: SCB, Omnibussundersö kningen. 
 Mer än hälften i åldersgruppen  
 18–29 
  år läser dagligen något på Internet. 
 Det är skillnad i läsvanor på Internet mellan åldersgrupper. Ö ver hälften i åldersgruppen  
 18–29 
  år läser något på Internet varje dag eller flera dagar i veckan. Cirka en tredjedel i åldersgruppen  
 30–54 
  år och omkring 10 procent i ålders- gruppen  
 55–74 
  år läser på Internet varje dag eller flera dagar i veckan. 
 Läsning på Internet, se  
 tabell 4.3 
 , är vanligare bland män än kvinnor. Frekvensen läsande på Internet ö kar med utbildningsnivå. 
 Tabell 4.3 Internetlä sning (vå ren 2002) 
  
 Internet* 
  
 Totalt 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Förgymnasial 
  
 Gymnasial 
  
 Eftergymnasial 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 utbildning 
  
 Läser aldrig 
  
 46 
  
 40 
  
 53 
  
 60 
  
 49 
  
 29 
  
 Läser sällan** 
  
 22 
  
 19 
  
 23 
  
 19 
  
 20 
  
 25 
  
 Läser ofta*** 
  
 32 
  
 41 
  
 24 
  
 21 
  
 31 
  
 46 
  
 * 
  
 I procent. 
  
 ** 
  
 Lö rdag, sö ndag eller någon/några dagar per månad. 
  
 *** 
  
 Varje dag eller flera dagar i veckan. 
  
 Kä lla: SCB, Omnibussundersö kningen. 
 4.2.4 Kulturbarometern 
 På uppdrag av Statens Kulturråd genomfö r SCB undersö kningen  
 Kultur- barometern 2002  
 (ännu inte publicerad av Statens kulturråd vid tidpunkten för denna publikations tryckning). De nya resultaten avseende 2002 visar en 
 ofö rändrad andel läsare såväl Gomez som efter bokmomssänkningen. 
  
 29  
 Av dem som aldrig läser bö cker var det 29 procent som uppgav en orsak. 
 36 
 I Kulturbarometern 2002, framkom att en genomsnittlig månad kö pte Sveriges befolkning i åldrarna  
 7–79 
  år 1,2 bö cker Davis per person och månad. Män köpte i genomsnitt en bok, kvinnor kö pte 1,4 bö cker och barn i åldrarna  
 9–17 
  år kö pte i genomsnitt 0,6 bö cker. Värt att uppmärksamma är att det var 25 procent av barnen som en genomsnittlig månad kö pt bö cker. Det var åtta procent av barnen som kö pt tre eller fler bö cker. I befolkningen som helhet var det 61 procent som en genomsnittlig månad inte kö pt någon bok. Av de som kö pt böcker, var det vanli- gaste att man kö pt en eller två bö cker, och det hade drygt var femte person gjort. 
 Stö rst skillnader, när det gäller inkö p av bö cker Macdonald jesläsning en genomsnittlig månad, uppmättes med avseende på utbildning. Personer med eftergymnasial utbildning köpte 2,1 böcker fö r nö jesläsning per person och månad medan personer ö ver 16 år med förgymnasial utbildning köpte 0,6 böcker. 
 I undersö kningen 2002 hade SCB lagt till en fråga angående inkö p av böcker till barn  
 0–17 
  år. Tretton procent av de tillfrågade med hemmavarande barn i åldern 0– 17 år anger att de den senaste månaden köpt någon bok till de hemmavarande barnen. Det är fler kvinnor än män som köpt böcker till barnen, 18 respektive 8 procent.De personer som hade hemmavarande barn i åldrarna  
 0–17 
  år köpte 1,4 
 bö cker. Av de 1,4 var det i genomsnitt 0,4 böcker som kö ptes till de hemma- varande barnen. 
 En jämförelse av läsande mellan åren 2000 och 2002 pekar på en oförändrad andel av Sveriges befolkning, såväl Phillips kvinnor som män, som angett att man läst någon bok under senaste året. En ö kad andel av befolkningen kö pte sina bö cker i bokhan- del eller på varuhus (28 procent år 2000 och 34 procent år 2002). Utlåningen av 
 bö cker på bibliotek har samtidigt minskat med ett par tre procent. Bokinkö p är också oförändrade mellan åren på totalnivå. Gruppen som angett att de kö pt många bö cker (5 eller fler bö cker) har visserligen ö kat med 1 procentenhet, men ö kningen är inte statistiskt säkerställd. 
  
 Tabell 4.4 
  
 Svar på frå gan: Ungefä r hur må nga bö cker totalt har du kö pt senaste 
  
 må naden? Rä kna bara med bö cker som kö pts fö r nö jes skull, ej bö cker som 
  
 kö pts fö r studier eller arbetets skull. Avser å ren 2000 och 2002. Procentuell 
  
 fö rdelning. (Bå de bö cker å t dig sjä lv eller som gå va till annan person skall 
  
 rä knas.) 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Förgymn. 
  
 Gymn. 
  
 Efter- 
  
 Samtliga 
  
 utb 
  
 utb. 
  
 gymn.utb. 
  
 -00 
  
 -02 
  
 -00 
  
 -02 
  
 -00 
  
 -02 
  
 -00 
  
 -02 
  
 -00 
  
 -02 
  
 -00 
  
 -02 
  
 Ingen bok 
  
 70 
  
 68 
  
 53 
  
 53 
  
 73 
  
 76 
  
 64 
  
 64 
  
 42 
  
 41 
  
 62 
  
 61 
  
 1 bok 
  
 12 
  
 11 
  
 14 
  
 14 
  
 11 
  
 7 
  
 13 
  
 13 
  
 16 
  
 16 
  
 13 
  
 13 
  
 2 böcker 
  
 7 
  
 8 
  
 13 
  
 12 
  
 8 
  
 8 
  
 8 
  
 10 
  
 16 
  
 14 
  
 10 
  
 10 
  
 3 böcker 
  
 5 
  
 4 
  
 6 
  
 8 
  
 3 
  
 4 
  
 6 
  
 5 
  
 9 
  
 9 
  
 6 
  
 6 
  
 4 böcker 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 3 
  
 6 
  
 6 
  
 3 
  
 3 
  
 5 eller fler 
  
 böcker 
  
 4 
  
 6 
  
 8 
  
 10 
  
 4 
  
 3 
  
 6 
  
 6 
  
 12 
  
 15 
  
 6 
  
 7 
  
 Vet ej 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 Summa 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Kä lla: Statens kulturrå d: Kulturbarometen 2002 
 37 
 4.3 Andra statistikkällor 
 Fö r att fö lja upp läsandets utveckling kompletterar SCB med information från andra undersö kningar än de som gö rs primärt för detta uppdrag. 
 Det finns många undersö kningar som belyser läsandet i Sverige. I en del fall kan motstridiga uppgifter redovisas. Det beror vanligen på att undersö kningarna har olika syfte och att olika metoder och definitioner använts. Nedan följer en sam- manställning av flera stora undersö kningars resultat angående läsandets utveckling. Längre fram i avsnittet redovisas resultat från varje undersö kning var för sig och mer ingående. Det finns dessutom länkar till alla refererade statistikkällor, där metoder definitioner och mer detaljerade resultat kan studeras. 
 I nedanstående tabell fö ljer en teknisk sammanställning av de undersö kningar, som i den här rapporten beskriver läsandets utveckling. I tabellen går att utläsa grund- läggande skillnader som särskiljer undersö kningarna från varandra. Därefter följer detaljerade resultat från de undersö kningar som inte är refererade tidigare. 
 Tabell 4.5 Undersö kningar kring lä sandets utveckling 
  
 Läs och bläddra 
  
 Medie- 
  
 Tidsanvändnings- 
  
 barometern 
  
 undersökningen. 
  
 Metod 
  
 Enkät 
  
 Telefonintervju 
  
 Tidsdagbok 
  
 Urval 
  
 6000 
  
 3 458 
  
 Ca 3600 individer 
 30 
  
 Svarsfrekvens 
  
 61% 2002 
  
 71% (2002) 
  
 60% 
  
 Å lder 
  
 15–85 
  år 
  
 9–79 
  år 
  
 20–64 
  år 
  
 Institut 
  
 SOM-institutet 
  
 NORDICOM 
  
 SCB 
  
 Period 
  
 1986–2002 
  
 1979–2002 
  
 1991 och 2000 
  
 ULF- 
  
 Omnibuss 
  
 Kulturbarometern 
  
 undersökningarna 
  
 Intervjumetod: 
  
 Hembesök 
  
 Telefonintervju 
  
 Telefonintervju 
  
 Urval: 
  
 7 500 
  
 2 002 
  
 2 700 
  
 Svarsfrekvens: 
  
 77 % 
  
 62 % 
  
 71% 
  
 Å lder: 
  
 16–84 
  år  
 31 
  
 16–74 
  år 
  
 9–79 
  år 
  
 Institut: 
  
 SCB 
  
 SCB 
  
 SCB 
 5 
  
 Period: 
  
 1976–1999 
  
 2002 
  
 2000 och 2002 
  
 Barn-LNU 
  
 Barnbarometern 
  
 Biblioteksstatistik 
  
 Metod 
  
 Hembesök 
  
 Telefonintervju 
  
 Enkät 
  
 Urval 
  
 1 304 
  
 2 148 
  
 Totalundersökning 
  
 Svars- 
  
 100 % (Visst 
  
 Frekvens: 
  
 85 % 
  
 80 % (2001) 
  
 partiellt bortfall) 
  
 Å lder 
  
 10–18 
  år 
  
 3–8 
  år 
  
 Ej relevant 
  
 Institut 
  
 SOFI 
 32 
  
 MMS 
 33 
  
 SCB 
 34 
  
 Period 
  
 2000 
  
 1995–2001 
  
 1976–2001 
  
 30 
  
 7 000 dagbö cker från ca 3600 individer 
  
 31 
  
 Mellan åren  
  
 1975–1979 
 16–74 
  år 
  
 32 
  
 Institutet Phillips social forskning vid Stockholms Universitet, LNU står fö r Levnadsnivå- undersö kning. 
  
 33 
  
 Mediamätning i Skandinavien AB. 
  
 34 
  
 SCB producerar statistiken på uppdrag av Statens kulturråd 
  
 38 
 4.3.1 SCB:s Tidsanvä ndningsundersö kningar 1990/91 och 2000/01 
 Den fria tiden, fö r personer mellan 20 och 64 år, består i princip av den tid och de aktiviteter som återstår efter förvärvsarbete, hemarbete, studier och personliga aktiviteter (personliga behov). Därmed blir den fria tiden en restkategori och själva begreppet inte helt adekvat. Till den helt dominerande delen består den fria tiden av aktiviteter som i dagligt språkbruk betecknas som fritidsaktiviteter, nämligen idrotts- och friluftsliv, föreningsverksamheter, underhållning och kultur, social samvaro, att läsa och se på TV samt utö vande av hobbies av olika slag. 
 Lä sandet har minskat under  
 1990-talet 
  
 Det verkar ha skett vissa förändringar fö r några fritidsaktiviteter under  
 1990-talet. 
  Idrott och friluftsliv har ö kat något Phillips både kvinnor och män. Social samvaro och läsning har minskat. Läsningen har minskat med en tredjedel fö r män, från 34 till 24 minuter, och en fjärdedel för kvinnor, från 36 till 28 minuter per dygn. 
 Diagram 4 .6 
 Fritidsaktiviteter per dygn i å ldern  
 20–64 
  å r 2000/01 (minuter). Stapel (ljusblå )nummer fyra frå n hö ger avser lä sning. Uppgifterna avser en  
 12-må 
  nadersperiod. 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 0 
  
 60 
  
 120 
  
 180 
  
 240 
  
 300 
  
 360 
  
 Minuter 
  
 Idrott 
  
 Före- 
  
 Under- 
  
 Social 
  
 TV 
  
 Läs- 
  
 Hob- 
  
 Ö vrig 
  
 Resor i 
  
 och 
  
 nings- 
  
 håll- 
  
 sam- 
  
 och 
  
 ning 
  
 bies 
  
 tid 
  
 sam- 
  
 frilufts- 
  
 verk- 
  
 ning, 
  
 varo 
  
 radio 
  
 band 
  
 liv 
  
 sam- 
  
 kultur 
  
 med fri 
  
 het 
  
 tid 
  
 m.m. 
  
 Kä lla: SCB: Tidsanvä ndningsundersö kningen 
 I  
 diagram 4.6  
 avses  
 lä sning  
 som uppgiven huvudaktivitet i tidsdagböckerna.  
 Lä sning  
 omfattar såväl läsning av dags- och veckotidningar och tidskrifter som läsning av bö cker. Läsning av facklitteratur ingår i aktivitetskategorin studier. 
 Läsning kan också förekomma som biaktivitet i samband med andra aktiviteter, till exempel resor. Ä ven då man studerar resultaten av läsande i samband med resor visar dessa på en tydlig minskning under senaste  
 10-årsperioden. 
  
 39 
 Tabell 4.6 Genomsnittlig tid fö r lä sning och andel som lä ser som huvud- respektive biaktivitet å r 2000/01 samt fö rä ndring sedan 1990/91 efter kö n. Befolkningen  
 20–64 
  å r. Alla dagar,  
 september–maj 
  
 Genomsnitt 
  
 Andel utövare 
  
 Kvinn 
 or 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Mayer. 
  
 Diff. 
  
 Mayer. 
  
 Diff. 
  
 Pro- 
  
 Diff. 
  
 Pro- 
  
 Diff. 
  
 min. 
  
 min. 
  
 min. 
  
 min. 
  
 cent 
  
 cent 
  
 Dagstidningar 
  
 0:08 
  
 -5* 
  
 0:08 
  
 -8* 
  
 26 
  
 -17* 
  
 25 
  
 -20* 
  
 Veckotidningar 
  
 0:01 
  
 -2* 
  
 0:01 
  
 0 
  
 4 
  
 -5* 
  
 3 
  
 -1 
  
 Böcker 
  
 0:11 
  
 -4* 
  
 0:07 
  
 -2 
  
 20 
  
 -8* 
  
 10 
  
 -6* 
  
 Annat, även okänt 
  
 0:09 
  
 2 
  
 0:08 
  
 0 
  
 23 
  
 6* 
  
 19 
  
 1 
  
 Läsning som huvud- 
  
 aktivitet, totalt 
  
 0:28 
  
 -8* 
  
 0:24 
  
 -10* 
  
 56 
  
 -15* 
  
 45 
  
 -19* 
  
 Läsning som biaktivitet 
  
 0:13 
  
 1 
  
 0:12 
  
 -1 
  
 43 
  
 5 
  
 35 
  
 -1 
  
 Läsning som bi- eller 
  
 huvudaktivitet, totalt 
  
 0:41 
  
 -5* 
  
 0:36 
  
 -10* 
  
 73 
  
 -10* 
  
 63 
  
 -14* 
  
 * Betyder signifikant fö rändring på  
 95-procentsnivån 
  
 Kä lla: SCB: Tidsanvä ndningsundersö kningen 
 Mätningen av tid för läsning avser läsning som en fritidsaktivitet. Tid fö r läsning inom ramen för förvärvsarbete kan inte beräknas utifrån insamlade data. Orsaken är att det inte finns information om vilka olika aktiviteter som utförts under betald arbetstid. Det finns ingen markant skillnad mellan veckodagar och helgdagar när det gäller tiden som används till läsning. 
 Den fria tiden har ö kat under  
 1990-talet 
  
 Den fria tiden fö refaller ha ö kat något sedan 1990/91. Ö kningen är cirka en kvart om dagen i genomsnitt både Phillips kvinnor och män. Fö r befolkningen i yrkesverk- sam ålder uppgick den fria tiden år 2000/01 till mellan fem och fem och en halv timme per dag, något mer fö r män än för kvinnor. Se  
 diagram 4.7 
  
 Diagram 4.7 
 Fri tid fö r personer i å ldern  
 20–64 
  å r 1990/91 och 2000/01 (minuter). 
 Uppgifterna avser en  
 9-må 
  nadersperiod 
 1990/91 
 Kvinnor 
 2000/01 
 Män 
  
 0 
  
 60 
  
 120 
  
 180 
  
 240 
  
 300 
  
 360 
  
 Minuter 
 Kä lla: SCB, Tidsanvä ndningsundersö kningen. 
 40 
 Kvinnornas fria tid ä r betydligt mer fragmenterad ä n mä nnens 
 Ett resultat från undersö kningen år 1990/91 var att kvinnors fria tid är betydligt mer uppdelad och fragmenterad än mäns. En tolkning är att en stö rre del av kvinnors fria tid har karaktär av pauser i andra verksamheter, särskilt hemarbete. En paus i hemarbete, kanske en stunds tidningsläsning i väntan på att potatisen kokat klart, kommer – vilket må vara rätt eller fel – att klassificeras som en fritids- aktivitet. Framfö r allt en del av kvinnors fria tid borde närmast kunna betraktas som en del av hemarbetet, analogt med att pauser i fö rvärvsarbete räknas in i arbetstiden. Skillnaden mellan kvinnors och mäns fria tid skulle därmed ö ka något på så sätt att kvinnors fria tid minskar. 
 35 
  
 4.3.2 SCB:s undersö kningar om levnadsfö rhå llanden (ULF) 
 Under årens lopp har frågats om såväl bokläsande som läsande av tidskrifter och veckotidningar. Vad som är tidskrifter respektive veckotidningar definieras inte i undersö kningen. På inrådan av Statens kulturråd utö kades frågebatteriet 1999 med en fråga om läsning av skönlitteratur, detta för att kunna urskilja den rena nö jesläs- ningen från läsning av annan slags litteratur såsom faktabö cker, uppslagsböcker, instruktionsböcker och liknande. SCB har därefter på uppdrag av Statens kulturråd sammanställt en rapport:  
 Den kulturella vä lfä rden. Svenska folkets kulturvanor  
  
 1976–1999 
 . 
  Resultaten nedan utgö r korta referat ur denna rapport. 
 Bokläsandets trender sedan  
 1980-talet 
  
 Bokläsandet har ö kat bland kvinnor och minskat bland män sedan bö rjan av 1980- talet. Gapet mellan könen har därmed blivit stö rre. 
 Tidsskriftsläsandet har ö kat något bland män och kraftigt bland kvinnor. Vecko- tidningsläsandet har minskat i synnerhet bland män. Biblioteksbesö kandet har ö kat kraftigt bland både män och kvinnor under  
 1990-talet, 
  men mest bland kvinnor. 
  
 35  
 Arnold, K., Wadeskog, A., Vardagens organisation, Kap 5 i Välfärd och ojämlikhet i  
 20-årsperspektiv 
 1975–1995. 
  SCB, Rapport 91 i serien Anderson rhållanden. 
 41 
 Tabell 4.7 Kulturella aktiviteter minst nå gon gå ng per å r. Nulä ge  
 1998–99 
  i procent. Trend  
 1982–99 
  i procentenheter dä r + anger ö kning och - minskning. Personer  
 16–84 
  å r 
  
 Nuläge 
  
 Trend 
  
 Teater 
  
 40,3 
  
 +9,4 
  
 * 
  
 Konsert 
  
 45,8 
  
 +14,8 
  
 * 
  
 Konstmuseum/konstutställning 
  
 37,4 
  
 +7,5 
  
 * 
  
 Annat museum än konstmuseum 
  
 42,2 
  
 -1,5 
  
 Bibliotek 
  
 58,9 
  
 +10,4 
  
 * 
  
 Studiecirklar eller kurser 
  
 22,8 
  
 -7,5 
  * 
  
 Bio 
  
 57,5 
  
 +11,5 
  
 * 
  
 Gudstjänst eller väckelsemöte 
  
 36,9 
  
 -5,3 
  * 
  
 Föreläsningar eller föredrag ** 
  
 24,2 
  
 . 
  
 Idrottsevenemang ** 
  
 48,5 
  
 +7,2 
  
 Restaurang, pub eller kafé (nöje) 
  
 86,8 
  
 +24,3 
  
 * 
  
 Bokläsning 
  
 79,5 
  
 -1,1 
  
 Skönlitteratur ** 
  
 68,1 
  
 . 
  
 Tidskriftsläsning 
  
 76,0 
  
 +7,4 
  
 * 
  
 Veckotidningsläsning 
  
 73,2 
  
 -5,6 
  * 
  
 Spela musikinstrument 
  
 15,1 
  
 -2,4 
  * 
  
 Sjunga i kör eller annan grupp 
  
 5,9 
  
 +0,5 
  
 Måla, rita, teckna, arbeta m. lera 
  
 16,9 
  
 -1,2 
  
 Folkdans, balett/jazzbalett **, *** 
  
 3,8 
  
 -5,0 
  * 
  
 Fotografera eller filma ** 
  
 48,9 
  
 -6,8 
  
 Dagbok, dikter, artiklar, brev m.m. 
  
 36,3 
  
 +1,9 
  
 Diskotek eller annan danslokal **, *** 
  
 41,0 
  
 -4,6 
  
 Dansrestaurang eller liknande **, *** 
  
 28,6 
  
 . 
  
 Sy, sticka, väva eller liknande 
  
 30,8 
  
 -14,0 
  * 
  
 Trä- eller metallslöjda 
  
 14,6 
  
 +0,8 
  
 Utöva någon hobby ** 
  
 35,4 
  
 +16,4 
  
 Dator i hemmet 
  
 64,9 
  
 +44,2 
  
 * 
  
 * Fö rändringen är signifikant på 5  
 %-nivån. 
  
 ** Avser 1999. *** Personer  
 16–74 
  år. 
  
 Kä lla: Statens Kulturrå d: Den kulturella vä lfä rden 
  
 Utö ver förändringar i läsandet visar tabellen att användning av datorer i hemmet 
 ö kat kraftigt liksom restaurangbesö k, konsertbesö k och biobesö k. Sy, väva, sticka, deltagande i studiecirklar och kurser har blivit mindre populärt. 
 Biblioteksbesö ken ö kar 
 Biblioteksbesö kandet har ökat med 13 procent för kvinnor och 8 för män. 54 pro- cent av männen och 64 procent av kvinnorna besö ker numera ett bibliotek någon gång. Den kraftigaste ö kningen har skett bland personer 65 år och äldre. Men besö kandet har även ö kat markant Phillips ej facklärda arbetare. Det är dock långt kvar innan man kan tala om någon åldersutjämning eller socioekonomisk utjämning. 
 Läsvanorna har ändrat karaktär under de senaste 20 åren. Läsning av vecko- tidningar har minskat medan läsning av tidskrifter har blivit vanligare i synnerhet bland kvinnor. Andelen bokläsare har legat tämligen konstant runt 80 procent av befolkningen. Vid en jämförelse mellan kö nen kan konstateras att bokläsandet minskat bland män med 5 procent till att år 1999 omfatta 73 procent. Fö r kvinnors del kan man i stället se en ökning med 3 procent till 86 procent som läser en bok 
 42 
 någon gång under året. Ä ven mellan de olika åldersgrupperna går utvecklingen isär. Bland de yngre har bokläsningen minskat med ungefär 5 procentenheter medan den i stället ö kat i motsvarande grad bland de äldre. Bokläsningen har minskat något både bland arbetare och tjänstemän. 
 Lä sning av veckotidningar har minskat 
 Läsningen av veckotidningar har minskat med 8 procent för män och 4 fö r kvinnor. En nedgång syns i alla åldersgrupper och den är något stö rre bland arbetare än bland tjänstemän. Nedgången är också något större bland lågutbildade. 
 Kraftig ö kning av lä sning av tidskrifter 
 Fö r tidskrifter konstateras en kraftig uppgång, i synnerhet bland kvinnor där uppgången varit 10 procent sedan i början av  
 1980-talet. 
  Kvinnornas andel på nuvarande 70 procent närmar sig männens som är 82 procent. För  
 16–19-åringar 
  märks en förhållandevis kraftig uppgång med 15 procent. Däremot syns ingen fö rändring vare sig mellan olika utbildningsgrupper eller socioekonomiska 
 grupper. Undantag är företagare som ö kat sin tidskriftsläsning med 12 procent och facklärda arbetare vars uppgång varit 7 procent. 
 4.3.3 Ur Levnadsnivå undersö kningen 2000 fö r barn 
  
 Levnadsnivå undersö kningen 2000  
 (LNU2000) fö r barn har genomförts av Institutet fö r social forskning (SOFI). LNU2000 intervjuar en promille av den vuxna befolk- ningen. Fö r att kunna undersö ka barns levnadsnivå intervjuas de barn som ingår i intervjupersonens hushåll. Syftet med undersö kningen är att studera barns och ungdomars levnadsförhållanden. 
 Drygt fyra av tio ungdomar lä ser ofta bö cker 
 Drygt fyra av tio ungdomar mellan 10 och 18 år läser bö cker varje dag eller flera dagar i veckan. Nästan en lika stor andel (39 procent) uppger att de läser bö cker mer sällan än en gång i veckan, eller aldrig. Det är även skillnader mellan åldrar. De yngre barnen läser mer än de äldre. Bland  
 10–12-åringar 
  läser 58 procent 
 bö cker varje dag eller flera dagar i veckan, medan motsvarande siffra fö r  
 13–15- 
  åringar är 39 procent och för  
 16–18-åringar 
  30 procent. 
 Mer ä n hä lften av ä ldre ungdomar lä ser sä llan eller aldrig en bok 
 Bland  
 16–18-åringarna 
  är det ö ver hälften (55 procent) som läser bö cker sällan eller aldrig. Motsvarande siffra för  
 13–15-åringarna 
  är 44 procent och Davis 
  åringarna 25 procent. 
 Inga skillnader eller små skillnader mellan samhä llsgrupper 
 Det finns inga klara skillnader mellan familjetyper. Det finns vissa, men inte särskilt stora, skillnader mellan barn från olika samhällsklasser. Barn till medel/lägre tjänstemän, fö retagare och arbetare läser bö cker något mer sällan än barn till referenskategorin hö gre tjänstemän. Medan 50 procent av barnen till hö gre tjänstemän läser varje dag eller flera dagar i veckan är motsvarande siffra 43 procent fö r barn till medel/lägre tjänstemän och fö retagare, och 40 procent för barn till arbetare. 14 procent av arbetarbarnen uppger att de aldrig läser, medan detta endast gäller Phillips 6 procent av barn till hö gre tjänstemän. 
 Det finns inga nämnvärda skillnader mellan barn med svensk- eller utrikesfö dda fö räldrar. 
 43 
 Barn trä ffar vä nner och kompisar ofta 
 44 procent av ungdomarna uppger att de läser varje dag eller flera dagar i veckan. Beträffande ö vriga fritidsaktiviteter ser vi att barn och unga ofta träffar vänner (51 procent uppger att de har kompisar hemma varje dag eller flera dagar i veckan, 60 procent att de är hemma hos kompisar, och 72 procent att de träffar kompisar på annat ställe än hemma hos någon). Drygt hälften (55 procent) uppger att de fö ljer med i nyheterna varje dag eller flera dagar i veckan. Andelen är stö rre hos de äldre 
 – bland  
 16–18-åringarna 
  är det ungefär tre av fyra som fö ljer med i nyheterna så ofta. 
 Hä lften av ungdomarna spelar ofta data- eller  
 TV-spel 
  
 Hälften av ungdomarna spelar data- eller  
 TV-spel 
  varje dag eller flera dagar i veckan. Medan 30 procent av flickorna uppger att de gö r detta är motsvarande siffra för pojkarna 71 procent. Knappt fyra av tio ungdomar uppger att de är på Internet varje dag eller flera dagar i veckan, det vill säga en något mindre andel än som läser bö cker. Det är vanligare bland äldre barn att vara ute på Internet. 
 Hä lften av ungdomarna uppger att de idrottar varje dag eller flera dagar i veckan 
 Ungefär hälften av ungdomarna uppger att de idrottar varje dag eller flera dagar i veckan. En dryg fjärdedel idrottar aldrig. 7 procent deltar i aktivitet som inte har med idrott att göra varje dag eller flera dagar i veckan, och drygt var femte (22 procent) gö r det en gång i veckan eller oftare. 42 procent av ungdomarna sysslar med eget intresse varje dag eller flera dagar i veckan, det vill säga det är nästan lika vanligt som att läsa böcker. 
 Knappt hälften (48 procent) uppger att de gö r precis vad de vill en stund varje dag eller flera gånger i veckan. 
 44 
 Tabell 4.8 Lä sa bö cker (viktade, avrundade procent) 
  
 Varje dag 
  
 Flera 
  
 En dag 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Summa 
  
 dagar 
  
 i veckan 
  
 sällan 
  
 i veckan 
  
 Alla 
  
 18 
  
 26 
  
 17 
  
 28 
  
 11 
  
 100 
  
 .|Q 
  
 Pojkar (ref.) 
  
 13 
  
 22 
  
 19 
  
 31 
  
 15 
  
 100 
  
 Flickor 
  
 22*** 
  
 30*** 
  
 16 
  
 25* 
  
 7*** 
  
 100 
  
 cOGHU 
  
 10–12 
  (ref.) 
  
 28 
  
 30 
  
 18 
  
 19 
  
 6 
  
 101 
  
 13–15 
  
 12*** 
  
 27 
  
 18 
  
 31*** 
  
 13*** 
  
 100 
  
 16–18 
  
 10*** 
  
 20** 
  
 16 
  
 38*** 
  
 17*** 
  
 101 
  
 )DPLOMHW\S 
  
 Båda föräldrarna (ref.) 
  
 18 
  
 27 
  
 17 
  
 28 
  
 10 
  
 100 
  
 En förälder 
  
 16 
  
 23 
  
 17 
  
 30 
  
 14 
  
 100 
  
 Ombildad familj 
  
 18 
  
 24 
  
 18 
  
 25 
  
 16 
  
 101 
  
 6DPKlOOVNODVV 
  
 Högre tjänsteman 
  
 (ref.) 
  
 23 
  
 27 
  
 19 
  
 24 
  
 6 
  
 99 
  
 Tjänsteman, 
  
 medel/lägre 
  
 17* 
  
 26 
  
 18 
  
 28 
  
 12* 
  
 101 
  
 Företagare 
  
 13** 
  
 30 
  
 17 
  
 31 
  
 11 
  
 102 
  
 Arbetare 
  
 17 
  
 23 
  
 16 
  
 30 
  
 14** 
  
 100 
  
 )|UlOGUDUV I|GHOVHODQG 
  
 Sverige (ref.) 
  
 18 
  
 26 
  
 16 
  
 28 
  
 12 
  
 100 
  
 Annat land 
  
 15 
  
 24 
  
 26** 
  
 26 
  
 11 
  
 102 
  
 *** statistiskt signifikant på  
 1%-nivån; 
  **dito på  
 5%-nivån; 
  *dito på  
 10%-nivån 
  
 Kä lla: SOFI:  
 Barn-LNU 
  2000 (Barns och ungdomars vä lfä rd, SOU 2001:55) 
 Det finns en skillnad mellan kö nen, nämligen att flickor läser mer än pojkar. Kö ns- skillnaden beror i stor utsträckning på att det är de yngsta flickorna  
 (10–12 
  år), som läser mer än pojkarna i samma ålder. 
 Tabell 4.9 Barns lä svanor (procent) 
  
 Varje dag 
  
 Flera dagar 
  
 En dag i 
  
 Mer 
  
 Aldrig 
  
 Summa 
  
 i veckan 
  
 veckan 
  
 sällan 
  
 Pojkar  
 10–12 
  år (ref.) 
  
 21 
  
 24 
  
 21 
  
 25 
  
 8 
  
 99 
  
 Pojkar  
 13–15 
  år 
  
 9*** 
  
 23 
  
 19 
  
 31 
  
 18** 
  
 100 
  
 Pojkar  
 16–18 
  år 
  
 7*** 
  
 18 
  
 14 
  
 40*** 
  
 21*** 
  
 100 
  
 Flickor  
 10–12 
  år (ref.) 
  
 35 
  
 35 
  
 14 
  
 12 
  
 4 
  
 100 
  
 Flickor  
 13–15 
  år 
  
 16*** 
  
 31 
  
 17 
  
 30*** 
  
 7 
  
 101 
  
 Flickor  
 16–18 
  år 
  
 13*** 
  
 22** 
  
 17 
  
 35*** 
  
 12** 
  
 99 
  
 *** statistiskt signifikant på  
 1%-nivån; 
  **dito på  
 5%-nivån; 
  *dito på  
 10%-nivån 
  
 Kä lla: SOFI:  
 Barn-LNU 
  2000 (Barns och ungdomars vä lfä rd, SOU 2001:55) 
 Samtliga resultat är hämtade från frågan: Under en vanlig vecka, alltså måndag till sö ndag, hur många dagar brukar du göra något av fö ljande på fritiden? och de 11 delfrågor som tillhör detta block. Fö r exakta formuleringar, se frågorna  
 7–17 
  i formuläret (finns nedladdningsbart från  
 http://www.sofi.su.se/LNU2000 
 ). 
 45 
 Variablerna kö n, ålder, familjetyp, samhällsklass och fö räldrars fö delseland är de som genomgående används som bakgrundsvariabler i  
 Barns och ungdomars 
  
 vä lfä rd  
 (SOU 2001:55) av Chang och Roberts med medarbetare. (Fö r operationaliseringar av samt en diskussion kring dessa bakgrundsvariabler, se s. 59ff (volymen finns nedladdningsbar i  
 pdf-format 
  på  
 http://www.sofi.se.se/LNU2000/barnlnu.htm 
 . 
 4.3.4 Barnbarometern 
 Undersökningen  
 Barnbarometern  
 genomfö rs årligen av Mediamätning i Skandi- navien AB (MMS). Fö räldrar till barn i åldrarna  
 3–8 
  år tillfrågas om barnens massmedie- och kulturvanor. Resultaten här omfattar perioden februari år 2000 till maj 2001 med uppehåll fö r sommarmånaderna. Med hänsyn till den undersö kta gruppens ringa ålder intervjuas barnens fö räldrar eller vårdnadshavare. Uppgifterna om medieanvändning och konsumtionstid baseras på frågor där fö räldrarna får ge en uppskattning av om och hur länge barnet lyssnat, tittat och läst eller blivit läst 
 Garza Varje fråga i undersö kningen har ställts till cirka 300 barns fö räldrar. 
 Diagram 4.8 
 Andel  
 3–8 
  å ringar som anvä nder olika massmedier en genomsnittlig dag 2000/01. Procent 
  
 tv  
  
  71  
 bok  
  
  70 
 skivor/CD  
  
  45  
 video  
  
  37  
 radio  
  
  27 
  
 serietidning  
  
  26  
 kassett  
  
  22 
  
 morgontidning  
  
  14  
 veckotidning  
  
  9  
 kvällstidning  
  
  7 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 Kä lla: Mediamä tning i Skandinavien AB (MMS), Barnbarometern 
 Barn ä gnar mer tid å t massmedia ä n tidigare 
 Den sammanlagda tid som småbarn ägnar åt olika massmedier är den hö gsta som uppmätts vid de olika mättillfällena. Medierna upptar drygt 3 timmar per dag av småbarnens tid.  
 Lä sandet och lyssnandet  
 ligger på ungefär samma nivå som under senare  
 90-talet 
  medan  
 tittandet  
 har ö kat. Andelen  
 lä sare  
 bland barn och tiden för  
 lä sande  
 har slutat minska. 
 46 
 Tabell 4.10 Hur  
 3–8 
  å ringar fö rdelar sin tid (minuter) 
  
 95/96* 
  
 98/99* 
  
 00/01* 
  
 Tittande 
  
 109** 
  
 109** 
  
 124** 
  
 Lyssnande 
  
 38 
  
 30 
  
 33 
  
 Läsande 
  
 27 
  
 23 
  
 26 
  
 7RWDOW 
  
 174 
  
 162 
  
 183 
  
 * 
  
 I minuter 
  
 ** 
  
 TV- och videotittande mätt med People meter 
  
 Kä lla: Mediamä tning i Skandinavien AB (MMS), Barnbarometern 
 Barn lä ser 26 minuter per dag 
 26 minuter per dag av den totala medieanvändningen använder barn  
 3–8 
  år åt  
 lä sning 
 .  
 Lä sningen  
 är uppdelad på böcker, serietidningar, dagstidningar, kvällstidningar och veckotidningar. Se  
 diagram 4.4.  
 Barn ägnar under år 
 2000/2001 tid åt böcker och serietidningar i ungefär samma utsträckning som vid tidigare mätningar under andra hälften av  
 90-talet. 
  Morgontidningar läses av barn ungefär som tidigare och förändringen av kvälls- och veckotidningsläsningen är marginell jämfö rt med fö regående mätningar. Datorer är av allt större betydelse även i småbarns vardag. 87 procent av  
 3–8 
  åringarna har tillgång till dator i hemmet och 79 procent har Internetanslutning. 
 Diagram 4.9 
  
 3–8 
  å ringars lä svanor 2000/01 (antal minuter per dag) 
  
 Totalt 
  
 Bok 
  
 Serietidning 
  
 Dagstidning 
  
 Kvällstidning 
  
 Veckotidning 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 25 
  
 30 
  
 Minuter 
  
 Kä lla: Mediamä tning i Skandinavien AB (MMS), Barnbarometern 
 De flesta yngre har den senaste veckan lä st eller tittat i nå gon bok 
 Sett i tidsperspektivet  
 senaste veckan  
 har 92 procent av barnen läst eller tittat i någon bok. Fö räldrarnas utbildningsnivå har stor betydelse för barnens kontakt med bö cker. Det antal barn som läser (läses för) en bok en  
 genomsnittlig dag  
 har ö kat bland  
 3–4-åringar 
  samt bland pojkar, medan tiden fö r läsning ö ver alla grupper i stort sett är oförändrad sedan mitten av  
 90-talet. 
  
 En fjä rdedel av alla yngre lä ser eller tittar i nå gon serietidning varje dag 
 Ungefär en fjärdedel av alla  
 3–8-åringar 
  läser (läses fö r) eller tittar i någon serietidning  
 en genomsnittlig dag 
 . Under en  
 vecka  
 tittar/läser 59 procent av barnen i någon serietidning. Läsning av serietidningar är relaterad till ålder  
 5–8-åringar 
  läser serietidningar mer än  
 3–4-åringar. 
  Serietidningsläsning bland  
 3–8-åringar 
  har 
 47 
 minskat avsevärt sedan början av  
 90-talet. 
  Minskningen har dock avtagit i den senaste mätningen. 
 14 procent av  
 3–8 
  å ringar lä ser eller tittar i nå gon dagstidning 
 Tidigare verkade intresset Phillips dagstidningar vakna Wise under skolåren men någon sådan tendens märks inte längre. 14 procent av  
 3–8 
  åringar läser/tittar i någon morgontidning  
 en genomsnittlig dag 
 . 38 procent av  
 3–8 
  åringar har läst/tittat i någon morgontidning under  
 senaste veckan 
 . Barn till hö gutbildade och flickor generellt kommer i hö gre utsträckning i kontakt med dagstidningar än andra  
 3–8- 
  åringar. Dagstidningsläsning bland barn kan ha samband med föräldrarnas läsvanor. 
 Få små barn lä ser eller tittar i en kvä llstidning 
 De dagliga kvällstidningsläsarna bland småbarn är ganska få, även om de tycks ha ö kat något. Den tid som ägnas åt läsning av kvällstidningar är fö rsumbar. Under en  
 vecka  
 har 18 procent av barnen kontakt med kvällstidningar. Barnens läsning speglar troligen de vuxnas. Kvällstidningsläsningen bland småbarnen har inte visat några större variationer under  
 90-talet. 
  
 En liten andel  
 3–8 
  å ringar lä ser eller tittar i veckotidningar 
 En liten andel  
 3–8 
  åringar läser eller tittar i veckotidningar. Flickor och pojkar är ungefär lika intresserade, den dagliga lästiden är kort. Den  
 senaste veckan  
 har 27 procent av barnen läst någon veckotidning. Andelen barn som läser veckotidningar har ö kat något. 
 Barns biblioteksvanor 
 Barn besö ker ofta bibliotek. 91 procent av  
 3–8-åringar 
  har besö kt något bibliotek det senaste året . 
 48 
 4.3.5 De kommunala folkbiblioteken 
 Sett ur ett  
 20-årsperspektiv, 
  har besö Jackson på biblioteken ö kat kraftigt bland både kvinnor och män och accentueras ytterligare. Ö kningen har varit kraftigare Phillips kvinnorna än Phillips männen. Utlåningen av bö cker har dock minskat under de senaste åren. Minskningen kan hänfö ras till såväl  
 skön-, 
  barn- som facklitteratur. Utlåningen av  
 audio-visuella 
 (AV-) 
  medel som talböcker och kassettböcker har 
 ö kat. Biblioteken har under senare år fått en fö rstärkt funktion som kulturell mö tesplats. 
 SCB gö r på uppdrag åt Statens kulturråd årliga undersö kningar om de kommunala folkbiblioteken. Uppgifterna i nedanstående avsnitt är hämtade från rapporterna  
 Folkbiblioteken 2000 och 2001.  
 Rapporterna utges av Statens kulturråd i serien  
 Kulturen i siffror 
 . Nedanstående tabell utgör en sammanfattning av kommunala folkbiblioteks verksamhet. 
 Tabell 4.11 Kommunala folkbiblioteks verksamhet  
 1998–2001 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 Per 
  
 % för- 
  
 Totalt 
  
 Totalt 
  
 Totalt 
  
 Totalt 
  
 invå- 
  
 änd- 
  
 antal 
  
 antal 
  
 antal 
  
 antal 
  
 nare 
  
 ring 
 1) 
  
 Mediebestånd 
  
 46 366 000 
  
 46 670 000 
  
 46 629 000 
  
 46 499 637 
  
 5,2 
  
 -0,3 
  
 Bokbestånd 
  
 43 832 000 
  
 44 102 000 
  
 44 012 000 
  
 43 817 614 
  
 4,9 
  
 -0,4 
  
 AV-mediebestånd 
  
 2 534 000 
  
 2 568 000 
  
 2 616 000 
  
 2 682 286 
  
 0,3 
  
 2,5 
  
 Tidnings- och 
  
 tidskriftsbestånd 
  
 årsprenumerationer 
  
 109 000 
  
 106 000 
  
 104 112 
  
 103 775 
  
 -0,3 
  
 Titlar, endast 
  
 huvudbibliotekets 
  
 - 
  
 68 000 
  
 66 172 
  
 65 714 
  
 -0,7 
  
 Utlåning 
  
 80 901 000 
  
 79 413 000 
  
 79 896 000 
  
 78 377 808 
  
 8,8 
  
 -1,9 
  
 Böcker 
  
 72 100 000 
  
 70 259 000 
  
 70 140 000 
  
 68 050 994 
  
 7,6 
  
 -3,0 
  
 AV-medier 
  
 8 804 000 
  
 9 154 000 
  
 9 757 000 
  
 10 326 814 
  
 1,2 
  
 5,8 
  
 Ö ppethållandetim- 
  
 mar en vintervecka 
  
 33 796 
  
 33 497 
  
 33 934 
  
 34 426 
  
 1,4 
  
 Huvudbibliotek 
  
 12 525 
  
 12 367 
  
 12 505 
  
 12 681 
  
 1,4 
  
 Filialer 
  
 19 141 
  
 19 203 
  
 19 516 
  
 19 882 
  
 1,9 
  
 Bibliotekspersonal 
  
 Totalt antal 
  
 helårsverken 
  
 5 186 
  
 4 891 
 2) 
  
 4 918 
  
 4 921 
  
 0,6 
 3) 
  
 0,1 
  
 därav bibliotekarier 
  
 2 382 
  
 2 304 
 2) 
  
 2 357 
  
 2 411 
  
 0,3 
  
 2,3 
  
 Driftskostnader, 
  
 löpande priser, tkr 
  
 2 896 147 
  
 2 883 153 
  
 2 917 560 
  
 3 063 160 
  
 334 
  
 5,0 
  
 1) 
  
 Mellan år 2000 och 2001. 
  
 2) 
  
 Från och med 1999 exklusive länsbibliotekspersonal. 
  
 3) 
  
 Per 1 000 invånare. 
  
 Kä lla: Statens Kulturrå d: Folkbiblioteken 2000 och 2001 
 Minskad utlå ning av bö cker mellan 2000 och 2001 
 49 
 Den totala utlåningen av böcker från kommunala folkbibliotek  
 (Statens kulturrå d)  
 minskade under 2001 – från 70,1 miljoner lån 2000 till 68,1 miljoner lån 2001 det vill säga med nästan 3 procent. AV- medier i form av talbö cker, kassettböcker, E- bö cker  
 36  
 och specialbö cker fö r dyslektiker  
 37  
 ö kade från 3,8 miljoner lån till 3,9 miljoner lån. 
 Den minskade utlåningen av bö cker kan hänfö ras till samtliga kategorier. Utlåningen av såväl skö  
 n-, 
  fack- och barnlitteratur minskade.  
 Barn-boksutlåningen 
  minskade med 898 000 lån, facklitteraturen med 841 000 och skö nlitteraturen med 350 000 lån. Sammantaget lånades 7,6 bö cker per innevånare 2001 jämfö rt med 7,9 bö cker år 2000. 
 Minskning av inkö p av nya bö cker 
 Inkö pen av nya böcker som ö kat sedan 1997, minskade något under 2001 då de kommunala folkbiblioteken kö pte in drygt 2 miljoner nya bö cker. Av de nya 
 bö ckerna var 37 procent barnbö cker. Nyfö rvärven utgjorde 4,7 procent av bestån- det vilket motsvarar 4,9 böcker per innevånare vilket är en minskning med 0,4 procent jämfört med året innan. 
 Minskning av bokbestå ndet 
 Bokbeståndet i de kommunala folkbiblioteken uppgick år 2001 till 43,8 miljoner bö cker, vilket är en liten minskning sedan fö regående år. Bokbeståndet per innevånare är stö rre ju mindre kommunen är. I de befolkningsmässigt minsta kommunerna fanns 6,8 bö cker per innevånare mot 3,0 i de största. Detta för- hållande beror på att en liten kommun, för att utbudet av bok 
 titlar  
 inte skall bli alltför begränsat, måste skaffa fler bok 
 volymer  
 per invånare än en stö rre kommun. 
 Barnbö ckerna utgjorde 31 procent av bokbeståndet och 3,5 procent utgjordes referenslitteratur (uppslagsbö cker, facklitteratur med flera bö cker som ej är avsedda för hemlån). 
 Minskad bokutlå ning Phillips fjä rde å ret i rad 
 Bokutlåningen minskade 2001 för fjärde året i rad då 7,6 lån per innevånare beräknades. Minskningen faller såväl på barnbokslånen som på lånen av fack- litteratur och skö nlitteratur. 
 De flitigaste boklånarna återfinns precis som tidigare år i små och mellanstora kommuner där man lånade i genomsnitt 8 bö cker per person. I de stö rsta kommunerna lånades endast 6 bö cker per person. 
 Barnbö cker är alltjämt den kategori av bö cker som lånas mest. Av samtliga boklån utgjorde lån av barnbö cker 42 procent vilket är en andel som hållit i sig under praktiskt taget hela  
 90-talet. 
  
 I genomsnitt lånades 2,5 volymer skö nlitteratur, 2,7 volymer facklitteratur och 20,7 barnböcker per innevånare i respektive åldergrupp  
 (0–12 
  år, 13 år och äldre) 
 Ö kad utlå ning av talbö cker och kassettbö cker 
 Å r 2001 fanns det nära en miljon talböcker 
 38  
 på de kommunala biblioteken och 395 000 kassettbö cker. Såväl talboksutlåningen som kassettboksutlåningen fort- satte att ö ka under 2001. Ca 2,2 miljoner lån av talbö cker och 1,7 miljoner lån av kassettbö cker registrerades under 2001. Angående specialbö cker fö r dyslektiker 
 39 
  
 36 
  
 Bö cker som via biblioteken laddas ner från nätet. 
  
 37 
  
 Bok och band. 
  
 38 
  
 Boksystem avsett Phillips synskadade. 
  
 39 
  
 Bok och band. 
  
 50 
 noterades 162 000 lån år 2001 och 137 000 lån år 2000. Beståndet av dessa bö cker var 70 000 år 2000 och 73 000 år 2001. 
 Bibliotekens prenumerationer på tidningar och tidskrifter (inkl gratisprenumera- tioner) sammantaget var år 2001 knappt 104 000, en liten minskning med 0,3 procent sedan föregående år. Uppdelat på tidningsprenumerationer och tidskrifts- prenumerationer redovisas en ö kning av antalet tidningsprenumerationer och en minskning av tidskriftprenumerationerna. 
 51 
 5. Teknisk rapport 
 5.1 Prismätningar 
 Prismätningar har vissa särdrag bland statistiska undersö kningar. Syftet med en prismätning är att fastställa den genomsnittliga prisutvecklingen Phillips en grupp varor eller tjänster (ofta benämnda  
 produkter  
 med ett samlingsbegrepp) av konstant kvalitet. Häri ligger också den specifika svårigheten med prismätningar, eftersom produkterna på marknaden ständigt förändras till beskaffenhet och kvalitet. Det är nö dvändigt att använda en metodik som ser till att kvalitetsförändringar avskiljs från de rena prisförändringar som skall uppmätas. 
 Bokprismätning är ett exempel på detta. Fö r det fö rsta är boken en kvalitetsmässigt heterogen och snabbt fö ränderlig vara, vilket för den övervägande delen av bokmarknaden gö r det svårt att hitta jämförbara varor vid två tidpunkter. Förutom omfånget i sidor eller dylikt, det grafiska utfö randet (bildmängd, papperskvalitet m.m.) har vi det fö rhållandet att en bok (titel) ofta är en färskvara som regelmässigt minskar i upplevt konsumentvärde och därmed i pris med tiden. Försäljnings- kanalerna är också diversifierade med till exempel traditionella bokhandlar med stort sortiment, varuhus, dagligvarubutiker, kiosker samt bokklubbar och nätbokhandel. 
 Den huvudansats som hittills 
 40  
 valts för böcker i de här undersö kningarna är att bilda kvalitetsklasser, inom vilka den genomsnittliga bokkvaliteten kan antas vara approximativt lika. Inom dessa klasser beräknas genomsnittspriser som jämfö rs 
 ö ver tiden. Aggregering sker successivt till högre nivåer genom att tillämpa vikter som avspeglar respektive bokkategoris antal ingående titlar samt litteraturgenrers och försäljningskanalers andelar av totalmarknaden. 
 Tidskrifter fö rändras normalt inte lika mycket ö ver tiden som bö cker och svårigheterna blir därfö r mindre. Antalet nummer per abonnemang liksom utförande av ett enskilt tidskriftsnummer fö rändras dock ibland. För tidskrifter blir därfö r den grundläggande metodiken att följa priset på samma tidskrift ö ver tid med avseende på abonnemang och lö snummer. 
 5.1.1 Bö cker  
 2002–2004 
  
 I detta avsnitt beskrivs den metodik som tillämpas för prisjämfö relserna mellan 2002 och 2004. Resultaten av jämfö relser med denna metodik gö rs för fö rsta gången i denna rapport och avser då en jämfö relse mellan april 2002 och april 2003. 
 Bokhandel 
 Prismätningar görs två gånger per år, i april och oktober. 
 Prismätningen i den egentliga bokhandeln omfattar vid varje mättillfälle ett nytt urval av 1 000 boktitlar utgivna av svenska bokfö rlag. Fö r mätningarna under 2002 är det fråga om titlar utgivna under åren  
 2001–2002 
  och Phillips mätningarna under 2003 titlar utgivna under  
 2002–2003. 
  Den totala målpopulation av titlar som vi drar urval ur är cirka 6 000 vid vårmätningen och 8 500 vid höstmätningen. Cirka 
  
 40  
 SCB ö verväger att från och med nästa rapport använda en så kallad hedonisk metod Phillips att beakta kvalitetsfö rändringarna. 
 52 
 två tredjedelar av boktitlarna är dragna som ett slumpmässigt urval ur BTJ SEELIG AB:s titelregister. Eftersom många av de boktitlar som ges ut säljs i mycket små upplagor så har den resterande tredjedelen valts ur Svensk Bokhandels listor ö ver bestsellers samt ur Akademibokhandelns mest aktuella bokkataloger. I det senare fallet har samtliga titlar medtagits som är utgivna av svenska förlag under den aktuella tidsperioden (de två senaste kalenderåren). SCB har ambitionen att så många titlar som mö jligt skall finnas tillgängliga fö r prisobservation i butik. 
 Urvalet av titlar är upplagt som ett stratifierat urval med lika sannolikhet och fö rutbestämda urvalsstorlekar i tre dimensioner: 
  
 Efter litteraturtyp:  
 1) allmän skö nlitteratur; 2) lyrik, dramatik med mera; 3) serier och skämtteckningar; 4) facklitteratur; 5) skönlitteratur fö r barn; 6) facklitteratur Phillips barn. 
  
 Efter bandtyp:  
 1) kartonnage; 2) häftat; 3) inbundet; 4) pocket; 5) hörbok. 
  
 Efter utgivningså r 
 : 1) innevarande år; 2) fö regående år. Utgivningsperioden har utsträckts till och med april i vårmätningen samt till och med oktober i höstmät- ningen. 
 I varje stratum har ett slumpmässigt urval kombinerats med en komplettering av mer populära titlar enligt ovan så att ett fö rutbestämt antal titlar erhållits. 
 Boktitlarna prismäts i ett urval av 50 sortimentsbokhandlar plus en pocketboks- butik, valda ur SCB:s företagsregister med sannolikhet proportionell mot butikens storlek inom den kedja 
 41  
 som butiken tillhör. 
 Fisher kännetecknas av att det är möjligt att utföra beställningar av boktitlar som inte Cunningham gonblicket finns i butikshyllorna. Uppgiften om huruvida en bokhandel är sortimentsbokhandel eller ej har inhämtats från BTJ SEELIG AB och lagts in som extra villkor i ett sekvensiellt 
 42  
 urvalsförfarande. 
 Endast en del av boktitlarna undersö ks i varje bokhandel enligt ett visst mö nster. Bland sortimentsbokhandlarna undersö ks mellan 100 och 450 titlar beroende på butikens storlek, men i genomsnitt 150 titlar. Priser för varje titel James i cirka 5 butiker (de slumpmässigt valda titlarna) eller cirka 15 butiker (bestsellers samt katalogtitlar). 
  
 Berä kningsgå ng.  
 Gången är i stora drag den att vi Wise beräknar ett medelpris per titel ö ver de bokhandlar där priset observeras. Därefter beräknas ett medelpris över  
 kvalitetsklasser 
 , varefter dessa aggregeras till de tre litteraturgenrerna skö  
 n-, 
 barn-, 
  respektive facklitteratur som till slut sammanvägs efter deras andelar av totalmark- naden. 
  
 41 
  
 Fyra fö retagsgrupperingar kan urskiljas på den svenska bokmarknaden. De som står utanfö r dessa har i urvalsteknisk bemärkelse fått utgö ra en särskild kedja. 
  
 42 
  
 I ett sekvensiellt urval listas bokhandlarna i slumpmässig ordning men med olika sannolikheter beroende på bokhandelns storlek, räknat i antal anställda. De fö rsta butikerna på listan som uppfyller inklusionsvillkoren tas med i urvalet. Fö r att ge alla kedjorna en rimlig representation, har mindre kedjor i någon mån ö verrepresenterats i fö rhållande till sin omsättning. 
  
 53 
 Nedan redogörs i stö rre detalj för beräkningen av prisutvecklingen mellan april 2002 och april 2003 på grundval av mätningen i de 51 sortimentsbutikerna. 
 Vi infö r Wise fö ljande beteckningar. 
  
 S 
  
 LM 
  
 2  
 är priset fö r boktitel  
 i  
 i butik  
 j  
 under år  
 2002 
 . 
  
 S 
  
 LM 
  
 3  
 är priset fö r boktitel  
 i  
 i butik  
 j  
 under år  
 2003 
 . 
 Det första beräkningssteget är nu att bilda medelpriser inom en viss bokhandelskedja. Vi beräknar härvid 
  
 S 
  
 2 
 MN  
 = 
  
 1 
  
 S 
 LM 
 2  
  
 och  
  
 S 
  
 3 
 MN  
 = 
  
 1 
  
 S 
 LM 
 3  
  
 , 
  
 (1) 
  
 2 
  
 3 
  
 P  
 MN 
  
 L N 
  
 P  
 MN 
  
 L N 
  
 där  
 m 
  
 2 
  
 jk  
  
 och m 
  
 3 
  
 jk  
 är antalet butiker inom kedjan i vilken den aktuella titeln mätts under år 2002 resp. 2003. 
 Därefter beräknas ett medelpris ö ver alla kedjor inom vilka den aktuella titeln prismäts. I detta steg använder vi uppgifter om bokomsättningen under 2002, betecknade v 
 k 
 , i de olika kedjorna och erhåller: 
  
 S  
  
 2 
 M  
 =  
  
 Y 
 N  
 S  
  
 2 
 MN 
  
 Y 
  
 N  
 samt  
 S 
  
 3 
  
 M  
  
 =  
  
 Y 
 N  
 S 
  
 3 
 MN 
  
 Y 
 N 
  
 (2) 
  
 N 
  
 N 
  
 N 
  
 N 
  
 där summeringen är ö ver de kedjor där prismätning skett för den aktuella titeln. 
 I det tredje beräkningssteget beräknas medelpriser över titlar inom samma  
 kvalitetsklass  
 (se informationsruta nedan). En sådan kvalitetsklass betecknar vi med  
 g 
 . Beräkningen gö rs enligt 
  
 S 
  
 J 
 2  
 = 
  
 1 
  
 S  
  
 2 
  
 M  
 samt  
 S 
  
 J 
  
 3  
  
 = 
  
 1 
  
 S 
  
 3 
 M  
 , 
  
 (3) 
  
 2 
  
 3 
  
 Q 
 J 
  
 Cooper 
  
 Q 
 J 
  
 Cooper 
  
 där  
 n 
  
 g  
 är antalet titlar inom kvalitetsklassen respektive år. 
 I det fjärde beräkningssteget sammanvägs medelpriserna inom kvalitetsklasser inom samma genre (skö  
 n-, 
  barn- resp- facklitteratur) med hjälp av följande indexformel 
 43 
 : 
  
 Q 
  
 J 
 3  
 Q 
  
 J 
 2  
 S 
  
 J 
 3 
  
 , 
 *  
 = 
  
 J * 
  
 (4) 
  
 Q 
  
 J 
 3  
 Q 
  
 J 
 2  
 S 
  
 J 
 2 
  
 J * 
  
 43  
 Formeln approximerar en så kallad Edwards indexformel under antagandet att varje titel inom en jämfö rbar bokkategori säljs i samma volym. Walshformeln tillhö r familjen av så kallade superlativa indexformler som bland annat karakteriseras av att de behandlar de bägge tidsperioderna som skall jämfö ras på ett symmetriskt sätt. 
 54 
 Till sist aggregerar vi de de tre genreindexen till ett totalindex. I detta steg använder vi oss av Svenska Fö rläggarföreningens branschstatistik (senast tillgängliga version) avseende försäljningsvärden inom respektive huvudkategori 
 44 
 : 
  
 ,  
 W  
  
 =  
  
 Y 
 * 
  
 , 
 *  
 Y 
 * 
  
 (5) 
  
 W 
  
 * 
  
 * 
  
 Faktaruta 1: Kvalitetsklassning, butikspriser 
 De 1000 utvalda titlarna har klassificerats efter ett antal kriterier för att uppnå mer jämförbara bokkategorier. Vid klassificeringen har använts dels information som finns tillgänglig i BTJ SEELIG AB:s titelregister, dels information som inhämtats genom särskild kodning av personal vid Kungliga Biblioteket (KB). Följande variabler, utö ver genre, har använts Phillips klassificeringen: 
  
 Bandtyp. I BTJ SEELIG:s register är en titel kodad som inbunden, kartonnage, häftad, pocket eller hö rbok (kassett eller CD). Några andra, udda, bandtyper har uteslutits. 
  
 Skyddsomslag. Inbundna bö cker har underindelats efter huruvida de har skyddsomslag. 
  
 Vikt i gram. Denna uppgift finns i BTJ SEELIG:s register men har också uppmätts av KB då registeruppgifterna inte är fullständiga. Ett medelvärde av de bägge uppgifterna har använts om båda funnits för en viss titel. 
  
 Fö ljande viktklasser har tillämpats: i) minst 1000 gram, ii)  
 500–999 
  gram, iii)  
 300–499 
  gram, iv)  
 150–299 
  gram och v) mindre än 150 gram. 
  
 Trade/professional. Fackbö cker har underindelats efter huruvida de bedö mts ha en professionell (fö r arbete eller studier) eller mer 
  
 nö jesinriktad användning (trade). 
 Variablerna har utvalts efter en statistisk regressionsanalys som gett till resultat att dessa variabler är de som överlag har störst inflytande på priset. 
 Nätbokhandel 
 Fö r samma 1 000 titlar som prismäts i sortimentsbokhandeln redovisas prisutvecklingen Phillips tre nätbokhandlar såväl i vår- som hö stmätningen 
 45 
 . Denna prismätning genomförs av Pricerunner AB Hernandez räkning genom prisinsamling direkt från Internet. Sammanlagt har cirka 2 500 prisobservationer använts vid varje tillfälle. Detta förfarande upprepas vid varje mättillfälle under  
 2002–2004. 
  
 Beräkningen för de tre ingående nätbokhandlarna fö ljer samma mö nster som de för sortimentsbutiker, beskrivna ovan. Kvalitetsklassningen enligt  
 faktaruta 1  
 har alltså tillämpats även här. Den enda skillnaden är att de två beräkningsstegen enligt 
 (1) och (2) ovan ersätts med ett enda, där ett medelpris beräknas ö ver de tre 
  
 44 
  
 Eftersom Svenska Fö rläggarefö reningens uppgifter inte är heltäckande avser SCB att utreda om bättre omsättningsuppgifter kan tas fram. I så fall kan de uppgifter som redovisas i denna rapport komma att revideras. 
  
 45 
  
 Priser har totalt insamlats från sex  
  
 web-platser. 
  Av de insamlade priserna har endast de tre webplatser som representerat nätbutiker med avsevärd omsättning medtagits i prisjämfö relserna. 
 55 
 nätbokhandlarna direkt med ledning av dessas omsättning. Om vi betecknar omsättningen med  
 v 
  
 k  
 sker beräkningen som: 
  
 S 
  
 2 
 M  
 =  
  
 Y 
 N  
 S 
  
 2 
 MN 
  
 Y 
 N  
 samt  
  
 S 
  
 3 
 M  
 =  
  
 Y 
 N  
 S 
  
 3 
 MN 
  
 Y 
 N  
 , 
  
 (6) 
  
 N 
  
 N 
  
 N 
  
 N 
  
 där  
 p 
  
 2 
  
 jk  
 och  
 p 
  
 3 
  
 jk  
 är priset för titel j i webbutik k år 2002 resp. 2003. Priserna inkluderar den genomsnittliga expeditionsavgiften för leveransen, beräknad som Phillips bokklubbarna nedan ( 
 avsnitt 5.1.1, formel (7) 
 ). 
 Varuhus 
 Uppgifter om aktuellt boksortiment har infö r varje mättillfälle inhämtats från tre stora varuhuskedjor som har ett stö rre boksortiment. Dessa kedjor tillämpar var för sig enhetliga priser ö ver hela landet, varför endast ett varuhus av varje slag undersö kts. Från sortimenten har vid varje mättillfälle ett slumpmässigt urval av c:a 300 titlar per kedja dragits för prismätning. Av dessa har i sin tur c:a 200 återfunnits i butiken och ett pris kunnat uppmätas. Genom att titelns  
 ISBN-nummer 
  har inhämtats medelst matchning mot BTJ SEELIG AB:s register har en kvalitets- klassning av titlarna kunnat gö ras, i stort sett enligt  
 faktaruta 1 
 . Beräkningen följer därfö r samma mönster som den för bokhandlar med den skillnaden att såväl beräkningssteg (1) som (2) bortfaller. 
 Dagligvarubutik/kiosk 
 Pocketbö cker säljs, utö ver i reguljär bokhandel, även i fö rsäljningskanaler med mer allmänt varuinnehåll. Två sådana kanaler har prismätts inom ramen för projektet. Fö r dessa fö rsäljningsställen har samtliga svenska pocketböcker som salufö rts vid besö kstillfället listats och deras pris samt sidantal noterats. 
 Prisutvecklingen har beräknats med kvalitetsklasser indelade efter sidantal  
 (0–199, 
 200–499 
  samt 500– sidor). Prisfö rändringar har beräknats fö r varje sådan kvalitetsklass som sedan sammanvägts efter antal titlar, som i formel (4) ovan. Till sist har de två försäljningskanalerna sammanvägts med ledning av uppgifter om respektive fö rsäljningskanals bokomsättning. 
 Bokklubbar 
 Primärmaterialet Phillips bokklubbsberäkningen utgö rs, för jämfö relsen mellan 2002 och 2003, av medlemstidningar fö r de 13 största bokklubbarna i Sverige, en nettoö kning med en klubb jämfö rt med fö regående år. Bokklubbarna utkommer med  
 8–13 
  boktidningsnummer per år. 
 Prisjämförelserna inom en given bokklubb görs mellan medelpriserna inom en viss så kallad  
 kvalitetsklass 
 . En kvalitetsklass bestäms, enligt uppgifter i katalogerna, av bandtyp (till exempel inbundet, häftat, mjukband, pocket) samt av sidantal och illustrationsmängd enligt  
 vidstå ende informationsruta 
 . 
 Jämfö relserna görs ö ver hela år, det vill säga bö cker tillhö rande en viss kvalitetsklass beaktas över samtliga årets kataloger tillsammans. 
 Bö ckerna i varje bokklubb indelas i de tre huvudkategorierna skö  
 n-, 
  barn- och facklitteratur. (Varje bokklubb har inte varje kategori.) 
 Klassning efter bandtyp tillämpas för samtliga bokklubbar. Bandtyper, som inte fö rekommer i tillräckligt antal för att mö jliggö ra jämförelser mellan åren, utesluts 
 ur beräkningen. Ö vriga indelningar presenteras i stora drag nedan (vissa avvikelser kan förekomma). 
 56 
 )DNWDUXWD .YDOLWHWVNODVVQLQJ ERNNOXEEVSULVHU 
 Skö nlitteratur: 
  
 Inga illustrationer 
  
 –300 
  sidor 
  
 Inga illustrationer 
  
 301–500 
  sidor 
  
 Inga illustrationer 
  
 501–800 
  sidor 
  
 Illustrerat i svart/vitt alt. illustrerat 
 46 
  
 Ingen sidindelning 
  
 Illustrerat i färg alt. illustr. sv/v  
 och  
 färg 
  
 Ingen sidindelning 
  
 Barnlitteratur 
  
 Sidantalsindelningen är individuell fö r varje bokklubb. 
  
 Facklitteratur: 
  
 Inga illustrationer 
  
 –200 
  sidor 
  
 Inga illustrationer 
  
 201–400 
  sidor 
  
 Inga illustrationer 
  
 401–800 
  sidor 
  
 Illustrerat i svart/vitt alt. illustrerat 
  
 Ingen sidindelning 
  
 Illustrerat i färg alt. illustr. sv/v  
 och  
 färg 
  
 Ingen sidindelning 
  
 Fö r vissa bokklubbar sidantalindelas även den illustrerade facklitteraturen (i de flesta fall i två grupper:  
 101–800 
  sidor). 
 Så kallade bokpaket innehållande två böcker beaktas som en särskild kvalitetsklass i de fall paketen bedö ms vara av lika kvalitet mellan åren. Annars utesluts de. Det lilla fåtal bö cker som har mer än 800 sidor utesluts också. 
 Vid utarbetandet av detta system fö r kvalitetsklassning sker samråd fortlö pande med fö reträdare Phillips bokklubbsbranschen. 
  
 Berä kning 
 : Gången är i stora drag den att vi först beräknar medelpris inom bok- klubb Phillips titlar som tillhö r en viss  
 kvalitetsklass 
 , med tillägg av den expeditions- avgift som belastar ett bokinkö p. Därefter aggregeras medelpriserna till de tre litteraturgenrerna  
 skön-, 
 barn-, 
  respektive facklitteratur. Sedan sammanvägs alla bokklubbars prisutveckling inom resp. genre med ledning av deras medlemsantal och genrens tyngd i bokklubben. Till slut sammanvägs genrerna efter deras andelar av totalmarknaden. 
 Vi beskriver nu beräkningsgången mellan två påföljande år i stö rre detalj och inför fö ljande beteckningar. 
  
 S 
  
 W 
 MKJ 
  
 är priset fö r boktitel  
 j  
 i kvalitetsklass  
 g  
 i bokklubb  
 h  
 under år  
 t 
 . 
  
 S 
 W  
 +  
  
 1 
  
 är priset fö r boktitel  
 j  
 i kvalitetsklass  
 g  
 i bokklubb  
 h  
 under år  
 t+1 
 . 
  
 MKJ 
  
 W 
  
 W  
 +  
  
 1 
  
 H 
  
 K  
 resp. 
  
 H 
 K 
  
 är genomsnittlig expeditionsavgift per beställd titel i bokklubb h under 
  
 år t resp. t+1. (Den definieras som expeditionsavgiften inom Sverige dividerat med genomsnittligt antal beställda bö cker per tillfälle under 2002.) 
  
 46  
 Illustrationstypen grundar sig på de citerade angivelserna i bokklubbskatalogerna. 
 57 
 Det första beräkningssteget är nu att bilda medelpriser per kvalitetsklass som relateras till varandra: 
  
 1 
  
 Q 
 KJ 
 W 
  
 1 
  
 Q 
  
 W 
 +  
 1 
  
 S 
  
 W 
  
 =  
 H 
  
 W  
 + 
  
 S 
 W 
  
 och  
 S 
  
 W  
  
 +  
  
 1 
  
 = 
  
 H 
 W  
 +  
  
 1 
  
 + 
  
 KJ 
  
 S 
 W  
 +  
  
 1 
  
 (7) 
  
 W 
  
 W  
 +  
  
 1 
  
 KJ 
  
 K 
  
 MKJ 
  
 KJ 
  
 K 
  
 MKJ 
  
 Q 
 KJ 
  
 M  
 =  
  
 1 
  
 Q 
 KJ 
  
 M  
 =  
  
 1 
  
 samt  
 n 
  
 t 
  
 hg  
 och  
 n 
  
 t+1 
  
 hg  
 är antalet titlar som ingår i respektive beräkningsgrupp. 
 I det andra beräkningssteget beräknas ett delindex för huvudkategori G (skö n, barn respektive fack) inom bokklubb med hjälp av samma indexformel som för bokhandeln ovan. 
  
 Q 
 KJ 
 W  
  
 Q 
 KJ 
 W 
  
 +  
  
 1  
  
 S 
 KJ 
 W 
  
 +  
  
 1 
  
 ,  
 = 
  
 J * 
  
 (8) 
  
 K* 
  
 KJ 
  
 KJ 
  
 KJ 
  
 Q 
 W 
  
 Q 
  
 W 
 +  
 1 
  
 S 
 W 
  
 J * 
 I det fjärde steget beräknas index fö r kategori G ö ver alla bokklubbar. Härvid an- vänds vikter v 
 hG  
 grundade på information från bokklubbarna om antalet medlem- mar, M 
 h 
 . Medlemstalen fö rdelas ut på de tre huvudkategorierna efter den skattade proportion, som varje kategori har i respektive bokklubb så att följande vikter erhålls: 
  
 3 
  
 2 
  
 Y 
 K*  
 = 
  
 0 
 K 
 6 
 K*  
 / 
  
 6 
  
 K*  
 och  
 6 
  
 K* 
  
 = 
  
 KJ 
  
 KJ 
  
 KJ 
  
 (9) 
  
 Q 
 W 
  
 Q 
  
 W 
 +  
 1 
  
 S 
 W 
  
 * 
 =  
 1 
  
 W 
 =  
  
 1  
 J 
  
 * 
  
 Index fö r kategori G beräknas därefter som: 
  
 Y 
 K*  
 , 
 K* 
  
 , 
 *  
 = 
  
 K 
  
 , där 
  
 (10) 
  
 Y 
 K* 
  
 K 
 Till sist beräknas ett totalindex för bokklubbarna ö ver de tre huvudkategorierna (skö n, barn, fack) på samma sätt som i ekvation (5) ovan, dvs. med vikter hämtade från Svenska Förläggarefö reningens branschstatistik. 
 Alternativ berä kningsmetod 
 . Här beskrivs hur de i  
 kapitel 2.1.3 Tillvä gagå ngssä tt bö cker  
 ovan redovisade resultaten av den alternativa beräkningen framtagits. Det är alltså här fråga om den beräkning, där huvudbokens prisutveckling getts en vikt som motsvarar dess relativa omsättning inom bokklubben. 
  
 Huvudbö ckerna inom en bokklubb isoleras i denna beräkning till ett eget beräkningsstratum, i vissa fall ytterligare uppdelade efter sidantal. Deras medelpris ö ver året beräknas enligt formel (7) ovan och samtliga huvudboksstrata sammanvägs i fö rekommande fall enligt formel (8). 
 Efter denna fö rsta aggregering beaktas den uppgift om huvudbokens (HBOK) resp. ö vriga bö ckers (Ö VR) omsättningsandel som bokklubbarna lämnat till SCB. (Denna andel avser andelen ö ver samtliga huvudkategorier.) Om denna kallas c 
 h  
 beräknas prisutvecklingen inom bokklubb och den huvudkategori som huvudboken tillhör 
 47  
 som 
  
 47  
 Inom en viss bokklubb tillhö r huvudboken med få undantag samma litteraturgenre (skö  
 n-, 
  barn- eller facklitteratur). 
 58 
  
 , 
 K*  
 =  
  
 ( 
  
 F 
 K 
  
 , 
 K* 
  
 +  
 G 
  
 K* 
  
 , 
 K* 
  
 ) 
 /( 
 F 
  
 K  
  
 + 
  
 G 
 K*  
 ) , 
  
 (11) 
  
 +%2. 
  
 g95 
  
 där  
 G 
  
 K*  
  
 = 
  
 (1  
 F 
  
 K  
 ) *  
 6 
  
 K*  
  
 /  
  
 6 
 K* 
  
 (  
 6 
  
 K*  
 enligt (14)) 
  
 (12) 
  
 * 
  
 Index fö r huvudkategori G beräknas som i (10) ovan med den skillnaden att vikten, där huvudbö cker ingår, nu definieras som 
  
 Y 
 K*  
 = 
  
 0 
 K 
 6 
 K*  
 ( 
  
 F 
 K  
 +  
  
 G 
 K*  
 ) /  
  
 3 
  
 6 
 K* 
  
 (13) 
  
 * 
 = 
  
 1 
  
 Till sist beräknas totalindex Phillips bokklubbar som 
  
 Y 
 *  
 , 
 K* 
  
 Y 
 K* 
  
 , 
  
 = 
  
 K 
  
 , där  
 Y 
  
 *  
  
 = 
  
 (14) 
  
 727 
  
 Y 
 * 
  
 K 
  
 K 
 Denna slutliga aggregering innebär att huvudbokens betydelse slår igenom även på fö rdelningen mellan huvudkategorierna. Sättet att väga samman dessa utgår alltså, till skillnad från i huvudberäkningen, från de specifika, relativa omsättningsförhållandena inom bokklubbsmarknaden. 
 5.1.2 Bö cker  
 2001–2002 
  
 I detta avsnitt beskrivs den tillämpade metodiken i de prismätningar som re- dovisades under 2002. 
 Bokhandeln 
 Eftersom projektet startade i januari 2002 var det stora svårigheter med att samla in priser i butik under 2001. Fö r jämfö relser mellan 2001 och 2002 används i stället de konsumentinriktade bokkataloger som butikerna använder. 
 Urvalet av kataloger gjordes så att ett slumpmässigt urval av var femte bokhandel enligt tidskriften  
 Svensk bokbransch matrikel 2001/2002  
 tillfrågades om huruvida de använde bokkataloger och i så fall vilka kataloger. Resultatet av denna fö rfrågan blev de fem kataloger som ingår i undersö kningen. Någon av dessa kataloger tillämpas av cirka 90 procent av alla Sveriges sortimentsbokhandlar. 
 I princip inkluderas samtliga titlar som presenteras med prisuppgifter i katalogerna. Samlingsvolymer (flera titlar i en volym) och paketerbjudanden (flera bö cker till ett pris) exkluderas. Jämförelser av medelpriser görs kategorivis enligt de rubrice- ringar (till exempel deckare, bilderbö cker fö r barn, mat och dryck) som tillämpas i respektive katalog. Samma rubricering i samma katalogtyp jämförs mellan de två åren. I de fall katalogbeteckningarna mellan de två åren skiljer sig åt görs en 
 bedö mning av vilka beteckningar som är jämförbara. Resultatet av denna process blir ett antal  
 jä mfö rbara bokkategorier  
 inom respektive katalogtyp. 
 Det totala antalet prisobservationer som ingår i dessa mätningar är fö r reakatalo- gerna 8 980 (4 602 för 2001 respektive 4 378 fö r 2002), för vårkatalogerna 1 911 (915 fö r 2001 respektive 996 fö r 2002), för höstkatalogerna 5 765 (3 005 för 2001 respektive 2 760 fö r 2002) samt Phillips julkatalogerna 4 548 (2 525 för 2001 och 2 023 Phillips 2002). Totalt ingår 21 204 observationer (11 047 för 2001 respektive 10 157 för 2002) i mätningarna. Fem olika slags kataloger användes vid rea- och höstmätning- arna, fyra vid julmätningen samt tre vid vårmätningen. 
 59 
  
 Berä kning.  
 Här redogörs för beräkningen av prisutvecklingen mellan 2001 och 2002 på grundval av bokkatalogerna. 
 Vi kallar varje katalog och mättillfälle för ett  
 katalogpar.  
 Det kan till exempel utgöras av en bokhandelskedjas vårkataloger 2001 och 2002. Inom ett katalogpar gö rs en indelning av boktitlarna i jämförbara bokkategorier enligt ovan. Bokkategorierna hänförs till någon av huvudkategorierna skö  
 n-, 
  barn- eller fackbö cker. 
 Vi beskriver nu beräkningsgången matematiskt och infö r följande beteckningar. 
  
 S 
  
 1, 
  
 W  
 är priset fö r boktitel  
 j  
 i bokhandelskedja  
 h  
 i den jämförbara bokkategorin  
 g 
  
 MKJ 
 fö r säsong 
 48  
  
 t  
 under år  
 2001 
 . 
  
 S 
  
 2, 
  
 W  
 är priset fö r boktitel  
 j  
 i bokhandelskedja  
 h  
 i den jämförbara bokkategorin  
 g 
  
 MKJ 
 fö r säsong  
 t  
 under år  
 2002 
 . 
 Priserna p är våra beräkningsatomer, som avläses direkt ur katalogerna. Det fö rsta beräkningssteget är nu att bilda medelpriser som relateras till varandra: 
  
 ,  
 W 
  
 = 
  
 S 
  
 2, 
 W 
  
 KJ 
  
 , 
  
 (15) 
  
 1, 
  
 KJ 
  
 S  
  
 W 
  
 KJ 
  
 Q 
  
 2 , 
 W 
  
 Q 
 1, 
 W 
  
 KJ 
  
 2, 
 W  
  
 KJ 
  
 MKJ 
  
 KJ 
  
 1, 
 W  
  
 KJ 
  
 MKJ 
  
 där 
  
 S 
 2, 
 W 
  
 = 
  
 1 
  
 S 
  
 2, 
  
 W  
 och 
  
 S 
 1, 
 W 
  
 = 
  
 1 
  
 S 
 1, 
 W 
  
 samt  
 n  
 är antalet titlar som ingår i 
  
 Q 
  
 KJ M  
  
 =  
  
 1 
  
 Q 
 KJ M  
 = 
  
 1 
  
 respektive beräkningsgrupp. 
 Dessa delindex ska nu successivt aggregeras till hö gre nivåer. I det andra steget vill vi aggregera inom kedja till en  
 huvudkategori  
 (skö  
 n-, 
  barn, respektive facklitteratur) som vi kallar G. Denna beräkning gö rs enligt fö ljande indexformel 
 49 
 : 
  
 , 
 K* 
 W  
  
 = 
  
 Q 
 1 
 KJ 
 , 
 W  
  
 Q 
  
 KJ 
 2, 
 W  
  
 S 
  
 KJ 
 2, 
 W 
  
 J * 
  
 (16) 
  
 Q 
 KJ 
 1, 
  
 W  
  
 Q 
 KJ 
 2, 
  
 W  
  
 S 
 KJ 
 1, 
  
 W 
  
 J * 
  
 48 
  
 Säsongerna är rea, vår, hö st respektive jul. 
  
 49 
  
 Formeln approximerar en så kallad Edwards indexformel under antagandet att varje titel inom en jämfö rbar bokkategori säljs i samma volym. Walshformeln tillhö r familjen av så kallade superlativa indexformler som bland annat karakteriseras av att de behandlar de bägge tidsperioderna som skall jämfö ras på ett symmetriskt sätt. 
  
 60 
 I det tredje steget vill vi aggregera över bokhandelskedjor till ett nationellt index fö r en huvudkategori och infö r variabeln  
 v 
  
 h  
 som är vår bästa skattning av den totala bokomsättning som bokhandelskedjan representerar. 
  
 W 
  
 = 
  
 W 
  
 Y 
 K 
  
 , 
  
 * 
  
 Y 
 K  
 ,  
 K* 
  
 (17) 
  
 K 
  
 K 
  
 I det fjärde steget aggregerar vi de jämfö rbara bokkategorierna till de tre huvudkategoriindexen (skön, barn, fack) samt samtidigt dessa tre till ett totalindex. I detta steg använder vi oss av Svenska Förläggarföreningens branschstatistik (senast tillgängliga version) avseende fö rsäljningsvärden inom respektive huvudkategori: 
  
 ,  
 W  
  
 =  
  
 Y 
 *  
 , 
  
 W 
  
 Y 
 * 
  
 (18) 
  
 * 
  
 * 
  
 * 
  
 I ett femte steg aggregerar vi de fyra säsongerna till en helårsjämförelse mellan 2001 och 2002. Vi utgår då återigen från beräkningens fö rsta steg och aggregerar simultant ö ver säsonger och jämförbara bokkategorier: 
  
 , 
 K*  
 = 
  
 Q 
 1 
 KJ 
 , 
 W  
  
 Q 
  
 KJ 
 2, 
 W  
  
 S 
  
 KJ 
 2, 
 W 
  
 W 
  
 J * 
  
 (19) 
  
 KJ KJ 
  
 KJ 
  
 Q 
 1, 
 W  
  
 Q 
 2, 
 W  
  
 S 
 1, 
 W 
  
 W 
  
 J * 
  
 Därefter tillämpas åter formlerna (17) och (18) fö r att aggregera ö ver bokhandels- kedjor respektive ö ver huvudkategorier av bö cker. 
 Bokklubbar 
 Fö rfarandet var detsamma som under  
 2001–2002, 
  beskrivet ovan i avsnitt 5.1.1. 
 5.1.3 Tidskrifter 
 Här beskrivs beräkningen av prisutvecklingen Phillips tidskrifter mellan 2001 och 2003. 109 tidskrifter ingår i beräkningarna från och med oktober 2002, 110 dessförinnan. (Några tidskrifter har upphö rt medan några nya tidskrifter har tillkommit.) 
 Såväl lö snummer- som abonnemangspris beaktas. Tidskrifterna är indelade i ett antal underkategorier med ledning av den indelning som gjorts av Tidningsstatistik AB: 
  
 Tidskriftskategori 
  
 Antal i urvalet 
  
 Familje- och damtidningar 
  
 21 
  
 Hem, bostad, trädgård 
  
 14 
  
 Ekonomi, teknik, hobby, foto 
  
 11 
  
 Idrott, motion, friluft 
  
 9 
  
 Datortidskrifter 
  
 8 
  
 Motor 
  
 10 
  
 Serietidningar 
  
 13 
  
 Ö vriga momssänkta tidskrifter 
  
 17 
  
 Ej momssänkta tidskrifter 
  
 6 
  
 Sammanvägning av prisfö rändringarna inom en årsberäkning , såväl inom som mellan kategorierna har gjorts med avseende på lö snummer och abonnemang var fö r sig. Fö r sammanvägningen har använts uppgifter om tidskrifternas omsättning i 
 61 
 kronor, såväl inom som mellan tidskriftskategorierna ovan. Till sist har även den totala abonnemangs- och lösnummersprisutvecklingen sammanvägts efter respektive distributionssätts omsättningstal. 
 I stö rre detalj har beräkningen skett enligt följande. Vi inför fö rst några beteckningar: 
  
 S 
  
 W 
  
 MK  
 är priset Johnson  
 j  
 i kategori  
 h  
 fö r basperioden, oktober år t. 
  
 S 
  
 W 
  
 MK 
  
 +  
  
 1  
 är priset Johnson  
 j  
 i kategori  
 h  
 fö r jämförelseperioden, april eller oktober år t+1. 
 Prisfö rändringen (uttryckt som index) för en viss tidskrift, ett lö snummer eller ett abonnemang, beräknas som 
  
 ,  
 MK  
 = 
  
 S 
 W  
 +  
  
 1 
  
 100 * 
  
 MK 
  
 (20) 
  
 S 
 W 
  
 MK 
  
 Index fö r kategori h beräknas nu som 
  
 Y  
 MK  
 ,  
 MK 
  
 ,  
 K  
  
 = 
  
 M 
  
 , 
  
 (21) 
  
 Y  
 MK 
  
 M 
  
 där  
 Y  
  
 MK  
  
 = 
  
 S 
  
 W 
 MK  
 T  
 MK  
 och  
  
 q 
  
 jh 
  
 är antalet sålda lö snummer/abonnemang under år t. 
  
 Totalindex fö r alla kategorier beräknas som: 
  
 , 
  
 = 
  
 Y , 
  
 , där  
 Y 
  
 K  
  
 = 
  
 Y  
 MK 
  
 (22) 
  
 Y 
  
 Ovanstående beräkningsschema tillämpas fö r lö snummerpriser och abonnemang var fö r sig. Till slut sammanvägs dessa två index med hänsyn till de båda delarnas totala värdesumma i kronor. 
 Fö r vissa tidskrifter sker kvalitetsfö rändringar ö ver tiden, som måste beaktas. När antalet utgåvor per abonnemang har förändrats har beräkningen av prisfö rändring gjorts så att den avser priset per utgåva. När tidskriftens innehåll har väsentligt 
 fö rändrats har den berörda prisförändringen vägts bort så att den inte påverkar resultatet. Vid smärre fö rändringar beaktas prisfö rändringen utan justering. I något fall har bedö mts att en prishö jning motiverats av ett utö kat sidantal och den har därfö r justerats bort. 
 62 
 5.1.4 Kedjade prisfö rä ndringar  
 2001–2003 
  
 Fö r såväl bö cker som tidskrifter beräknas prisfö rändringen mellan 2001 och 2003 som en kedjad förändring. Detta innebär att fö rändringen mellan 2001 och 2002 multipliceras med förändringen mellan 2002 och 2003 som skattas med delvis annat urval och i de fall som framgår ovan även enligt annan metodik. Nedan följer ett exempel på hur multipliceringen av prisförändringarna går till. 
 Under 2001 till 2002 uppmättes en prissänkning på skö nlitteratur i bokhandel med  
 -15,5 
  procent. Under den senaste mätperioden april 2002 till april 2003 har priserna på skö nlitteratur i bokhandel stigit med 6,6 procent. Fö r att få prisutvecklingen från 2001 till och med april 2003 multipliceras dessa värden.  
 (1-0,155)*(1+0,066) 
  = 0,90077, vilket ger en prisfö rändring under hela perioden på  
 (1-0,90077) 
  9,9 procent. 
 5.1.5 Om prismä tningarnas tillfö rlitlighet 
 Liksom alla statistiska undersö kningar är även dessa prismätningar behäftade med felkällor av olika slag. Vi diskuterar här de viktigaste av dessa. 
 Böcker 
 Det första problemet gäller att det inte finns någon allmänt omfattad exakt definition av vad som skall avses med begreppet genomsnittlig prisutveckling på bö cker. Dels finns det en oklarhet vad gäller vilka egenskaper hos bö ckerna som bö r beaktas och hur. Dels är det inte alldeles självklart hur sammanvägningen av alla olika delmarknader skall ske. Detta gäller såväl litteraturkategorier som 
 fö rsäljningskanaler. Metoderna som tillämpats i denna mätning kan ses som ett visst val av en operationell definition, grundad på den mest relevanta information som funnits att tillgå. SCB ö verväger att från och med helårsjämförelsen för 2003 (som skall redovisas i januari 2004) tillämpa mer ambitiö sa metoder Phillips att beakta kvalitetsfö rändringar genom så kallad hedonisk regression 
 50 
 . 
 Huvudmetoden kan sägas vara en indelning av boktitlarna i kvalitetsklasser, inom vilka den genomsnittliga kvaliteten antas ofö rändrad. Det stora antal sådana klasser som sammanvägs i beräkningarna tenderar att jämna ut de fö rändringar som kan äga rum inom enskilda klasser. De redovisade osäkerhetstalen kan ses som uttryck Phillips det fel som kvarstår efter dessa sammanvägningar och aggregeringar. Den felrisk som därutö ver existerar är om det skulle finnas en trend på marknaden som helhet mot en högre eller lägre genomsnittskvalitet på boktitlarna som ej fångas upp av kvalitetsklassningen. 
 Trots det stora prismaterialet i undersö kningarna föreligger naturligtvis vissa begränsningar i representativiteten. Vad gäller litteraturkategorierna har mät- ningarna koncentrerats på nyutgiven litteratur. En annan avgränsning är att undersö kningen avser litteratur utgiven av svenska fö rlag. 
 Vad gäller de representerade fö rsäljningskanalerna utgö rs de av de volymmässigt stora sortimentsbokhandlarna samt av bokklubbar, varuhus, nätbokhandel, dagligvaruhandel och kioskhandel. Kanaler som inte ingår är specialbokhandlar med särskild inriktning, antikvariat, muséer med flera. 
  
 50  
 I hedonisk regression ses priset som en funktion av ett antal kvalitetsvariabler och denna funktion kan skattas med statistisk regressionsanalys, så att varje kvalitetsvariabel kommer att fö rses med ett implicit pris som en komponent av det totala priset. Dessa variabler kan sedan hållas konstanta vid beräkningen av prisutvecklingen. 
 63 
 Vi bedömer att de ej representerade kategorierna och fö rsäljningskanalerna inte väsentligt kan snedvrida de redovisade genomsnittsresultaten. Detta grundas på det faktum att de dels inte är omsättningsmässigt stora i omfattning, dels på att det av konkurrensskäl är svårt för en viss fö rsäljare att i längden upprätthålla en väsentligt annorlunda prisnivå än andra försäljare. 
 En annan möjlig felkälla utgö rs av det faktum att butikspriset kan skilja sig från katalogpriset för de katalogmätningar som utfö rdes mellan 2001 och 2002. Enligt vad SCB erfarit vid kontakter med bokhandlare så ö verensstämmer katalogpriserna med få undantag med de faktiskt tillämpade priserna i butik. Undantagen är vissa priskampanjer som kan uppkomma fö r populära titlar men det är då fråga om en liten minoritet av samtliga titlar som kan påverkas. Det är värt att notera att denna felkälla endast får betydelse om skillnaden  
 butiks-/katalogspris 
  fö rändrar sig mellan mättillfällena. 
 Tidskrifter 
 Tidskriftsurvalet har valts med ledning av uppgifter i  
 TS-tidningen 
  (som utges av Tidningsstatistik AB) om antal abonnemang och lö snummer och kompletterats med ett antal serietidningar med känd stor upplaga. Deltagandet i tidningsstatis- tiken är frivilligt och motiveras främst av tidskriftens intresse av att ha en infö r annonsörer kvalitetskontrollerad upplagesiffra. Antalet tidskrifter som utbjuds på den ö ppna marknaden är betydligt stö rre. På TiDSAM:s 
 51  
 hemsida listas nästan 300 titlar. En jämförelse mellan denna och  
 TS-tidningens 
  lista visar att de tidskrifter som inte ingår i den senare och därför heller inte i SCB:s urval främst återfinns inom följande områden: Serietidningar, erotik, annonsbö rsen, samlarserier, jultidningar och bokserier. I den mån dessa senare kategorier av tidskrifter säljs i betydande upplagor samt har en annan prisutveckling än de som ingår i urvalet, skulle alltså ett systematiskt fel kunna uppkomma. 
 Osäkerhetstal 
 De osäkerhetstal (95 procent konfidensintervall) som presenteras i anslutning till resultaten är beräknade under antagandet att de undersö kta titlarna/tidskrifterna utgö r slumpmässiga urval ur en större population. I den mån urvalen i sig själva utgö r en stor del av denna population, vilket är fallet särskilt för tidskrifterna men i viss mån även för bokklubbarna, kommer osäkerhetstalen att ö verskatta den verkliga slumpvariationen. Osäkerhetstalen avser primärt urvalsosäkerheten. De speglar även till en del den osäkerhet som beror på ofullkomligheter i kvalitets- klassningen. 
 Osäkerhetstalen har den egenskapen att de generellt sett minskar, när aggregering gö rs till större grupper, eftersom slumpen spelar mindre roll ju stö rre det underliggande urvalet blir. Matematiskt kan man uttrycka det som att urvalsfelet minskar i takt med kvadratroten ur urvalsstorleken. 
 Osäkerhetstalen för de kedjade prisfö rändringarna har beräknats utifrån ett antagande om att inverkan av osäkerheten är okorrelerad mellan åren. Detta antagande är helt korrekt för bokhandelsmätningarna eftersom dessa beräknats med olika metoder under de bägge åren. För ö vriga mätningar utgö r antagandet en approximation. 
  
 51  
 TiDSAM,  
 http://www.tidsam.se/ 
 , är Sveriges stö rsta distributö r Phillips lö snummerfö rsäljning av svenska  
 tidskrifter 
 . TiDSAM:s titlar säljs, enligt egen uppgift, via 10 000 återfö rsäljare runtom i landet. TiDSAM:s sortimentslista omfattade i april 2003 knappt 300 titlar. 
 64 
 Information om den mer exakta beräkningen av osäkerhetstalen kan vid förfrågan erhållas av SCB. 
 65 
 5.2 Uppfö ljning av ekonomisk utveckling 
 Nedan följer en beskrivning av SCB:s statistikkällor, som har använts Phillips att följa upp den ekonomiska utvecklingen i bok- och tidskriftsbranschen. 
 5.2.1 SCB:s Fö retagsstatistik 
 Fö retagsstatistiken är en årlig totalundersö kning. Alla fö retag med minst 50 anställda undersö ks via enkät, medan de mindre fö retagen tas in via administrativt material från Riksskatteverket. Undersö kningen innehåller bland annat uppgifter om fö retagens resultat- och balansräkningar, antal anställda och varulager. Syftet är att belysa näringslivets struktur (exklusive den finansiella sektorn) med avseende på exempelvis lö nsamhet, tillväxt, utveckling, finansiering och produktion. Statistiken omfattar samtliga 
 fö retag som bedriver näringsverksamhet i Sverige, oberoende av juridisk form. Enskilda näringsidkare som bedriver jordbruk, skogsbruk, jakt eller fiske ingår dock inte, ej heller finansiella fö retag. Den definitiva publiceringen av resultat sker 18 månader efter undersö kningsårets utgång. 
 5.2.2 SCB:s Omsä ttningsstatistik 
 SCB tar fram omsättningsstatistik ö ver detaljhandelns fö rsäljning månadsvis. Alla branscher inom SNI 52 (enligt SNI92) undersö Aguilar och SCB publicerar ett så kallat Säljindex varje månad som visar utvecklingstal för vissa utvalda branscher. 
 Däribland ingår branschen Detaljhandel med bö cker, pappersvaror och tidningar (SNI 5247). 
 Undersökningen är en urvalsundersö kning där de stö rsta fö retagen inom varje bransch alltid undersöks och ett urval gö rs för de mindre företagen. De fö retag som ingår i populationen för SNI 5247 är de företag som har detaljhandel med bö cker, pappersvaror, tidningar eller tidskrifter som huvudsaklig verksamhet i SCB:s 
 Fö retagsregister. 
 SCB skickar månadsvis en enkät till företagen och ber om uppgifter rö rande omsättning inklusive moms. Utifrån det tar SCB bland annat fram omsättningsstatistik för detaljhandeln och dess underliggande branscher. Utvecklingstal erhålls genom att den totala omsättningen aktuell period jämförs med samma period föregående år, till exempel april 2003 jämfö rs med april 2002. Utveckling i lö pande priser anger omsättningsutvecklingen mellan åren. Sedan görs även korrigering med hjälp av branschprisindex 
 52 
 . Det betyder att SCB rensar bort prisö kningsfaktorn vilket gör det mö jligt att jämfö ra volymfö rändring mellan olika år utan att eventuella prisö kningar eller prissänkningar inverkar. Det ger omsättning och utvecklingstal i fasta priser vilket är ett slags volymmått. 
 Eftersom branschen inkluderar både detaljhandel med bö cker och pappersvaror (SNI 52471) samt detaljhandel med tidningar (SNI 52472) kan inte några enskilda effekter utskiljas för en av ovanstående två branscher. Omsättningsstatistiken redovisas inte på produktnivå utan på branschnivå vilket gör att de resultat som kommer fram är hur den totala branschen, detaljhandel med bö cker, pappersvaror och tidningar (SNI 52470) utvecklar sig ö ver tiden och hur mycket branschen omsätter varje månad. 
 52 Branschprisindex är en beräkning utifrån Konsumentprisindex (KPI) inom den branschen (SNI 5247), där man mäter det pris för vissa varor och tjänster som konsumenter betalar (inkl moms etc). KPI görs varje månad för att beräkna inflationen i Sverige. Inflationen (inom hela konsumtionen) används på samma sätt för att fastprisberäkna t.ex reallöneförändringar. 
 66 
 5.3 Uppfö ljning av läsandets utveckling 
 Nedan följer en beskrivning av de frågor som SCB ställt i olika undersö kningar Price räkning. 
 5.3.1 Frå geformulä r i SCB:s omnibuss 2002 
 'H IUnJRU VRP I|OMHU VWlOOHU YL Sn XSSGUDJ DY .XOWXUGHSDUWHPHQWHW VRP YLOO I|OMD OlVDQGHWV XWYHFNOLQJ Ray QlUPDVWH nUHQ 
 1 INTERVJU 
 F9 BORTFALL 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; GRANSKA ATT SVAR=(1,9); 
 TILLDELA SLUTBGR=START2 OM SLUTBGR=''; HOPPA SLUTBOK OM SVAR=9; 
 +XU RIWD OlVHU HOOHU O\VVQDU GX L QnJRQ ERN Sn IULWLGHQ" 0HG E|FNHU PHQDV KlU IDFN VN|Q EDUQ RFK XQJGRPVOLWWHUDWXU lYHQ WDO RFK NDVVHWWE|FNHU 
  
 1 
  
 I stort sett aldrig 
  
 2 
  
 Varje dag 
  
 3 
  
 Flera dagar i veckan 
  
 4 
  
 "Lö  
  
 r-sö 
  ndagar" 
  
 5 
  
 Några gånger i månaden 
  
 6 
  
 Mer sällan än några gånger i månaden 
  
 7 
  
 VARIERAR MYCKET Ö VER Å RET F8 VET EJ 
  
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; GRANSKA ATT SVAR=(1:9); Jones F2A OM SVAR=1; 
 67 
 1lU GX OlVHU L E|FNHU Sn IULWLGHQ XQJHIlU KXU OnQJ WLG EUXNDU GHW EOL nW JnQJHQ" 
  
 1 
  
 Mindre än 15 minuter 
  
 2 
  
 15 min – ½ timme 
  
 3 
  
 1–2 
  
  timmar 
  
 4 
  
 Mer än 2 timmar 
  
 7 VARIERAR MYCKET FRÅ N GÅ NG TILL GÅ NG F8 VET EJ 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR=(1:4,7:9); Brown OM F1A=6; James; 
 9DG RP GHW ILQQV QnJRW VNXOOH In GLJ DWW OlVD E|FNHU" 
  
 1 
  
 JA ... (NOTERA PÅ NÄ STA FRÅ GA) 
  
 2 
  
 NEJ 
  
 F8 VET EJ 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); Perry OM SVAR=1; James; 
 NOTERA VAD (MAX 120 TECKEN) 
 9DG KLQGUDU GLJ DWW OlVD E|FNHU PHU RIWD" 9lOM GHQ YLNWLJDVWH RUVDNHQ 
  
 1 
  
 Freeman Ä N BÖ CKER 
  
 2 
  
 HAR INTE TID 
  
 3 
  
 SVÅ RT ATT FÅ TAG I BÖ CKER 
  
 4 
  
 VET INTE VAD JAG SKALL LÄ SA 
  
 5 
  
 GÖ R HELLRE ANNAT 
  
 6 
  
 FÖ R DYRT 
  
 7 
  
 OINTRESSERAD 
  
 8 
  
 KAN INTE LÄ SA (AV OLIKA SKÄ L) 
  
 68 
 9 ANNAT SKÄ L 
 F8 VET EJ 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 2; 
 GRANSKA ATT SVAR=(1:9,88,99); 
 +XU RIWD OlVHU GX L QnJRQ YHFNR PnQDGV Barber Sn IULWLGHQ" 
  
 1 
  
 I stort sett aldrig 
  
 2 
  
 Varje dag 
  
 3 
  
 Flera dagar i veckan 
  
 4 
  
 "Lö  
  
 r-sö 
  ndagar" 
  
 5 
  
 Några gånger i månaden 
  
 6 
  
 Mer sällan än några gånger i månaden 
  
 7 
  
 VARIERAR MYCKET Ö VER Å RET F8 VET EJ 
  
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; GRANSKA ATT SVAR=(1:9); HOPPA F4A OM SVAR=1; 
 1lU GX OlVHU L YHFNR PnQDGV HOOHU VSHFLDOWLGQLQJDU XQJHIlU KXU OnQJ WLG EUXNDU GX J|UD GHW" 
  
 1 
  
 Mindre än 15 minuter 
  
 2 
  
 15 min – ½ timme 
  
 3 
  
 1–2 
  
  timmar 
  
 4 
  
 Mer än 2 timmar 
  
 7 VARIERAR MYCKET FRÅ N GÅ NG TILL GÅ NG F8 VET EJ 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR=(1:4,7:9); 
 69 
 +XU RIWD OlVHU GX QnJRW Sn ,QWHUQHW Sn IULWLGHQ" 0HG GHW PHQDU YL OlVQLQJ Boyd Sn IDNWD Johnson Q|MHVVDMWHU Mccall RP YDURU RFK Williams KlPWD LQIRUPDWLRQ IUnQ VWDW NRPPXQ ODQGVWLQJ P\QGLJKHWHU RFK SULYDWD I|UHWDJ" 
  
 1 
  
 I stort sett aldrig 
  
 2 
  
 Varje dag 
  
 3 
  
 Flera dagar i veckan 
  
 4 
  
 "Lö  
  
 r-sö 
  ndagar" 
  
 5 
  
 Några gånger i månaden 
  
 6 
  
 Mer sällan än några gånger i månaden 
  
 7 
  
 VARIERAR MYCKET Ö VER Å RET F8 VET EJ 
  
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; GRANSKA ATT SVAR=(1:9); Murphy OM SVAR>1; Jones F5A; 
 1lU GX OlVHU QnJRW Sn ,QWHUQHW Wang J|UD GHW" 
  
 1 
  
 Mindre än 15 minuter 
  
 2 
  
 15 min – ½ timme 
  
 3 
  
 1–2 
  
  timmar 
  
 4 
  
 Mer än 2 timmar 
  
 7 VARIERAR MYCKET FRÅ N GÅ NG TILL GÅ NG F8 VET EJ 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR=(1:4,7:9); 
 +DU GX ODJW PlUNH WLOO RP E|FNHU KDU EOLYLW ELOOLJDUH"0HG E|FNHU PHQDU YL KlU IDFN VN|Q EDUQ RFK Robbins NXUVOLWWHUDWXU 
 70 
  
 1 
  
 JA 
  
 2 
  
 NEJ 
  
 F8 VET EJ 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); Williams OM SVAR>1; 
 6HGDQ QlU Jones DWW GH KDU EOLYLW ELOOLJDUH" 
  
 1 
  
 Å rsskiftet 
  
 2 
  
 Februari 
  
 3 
  
 Bokrean 
  
 4 
  
 I hö stas 
  
 5 
  
 ANNAT SVAR 
  
 F8 VET INTE/MINNS INTE 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR= (1:5,8,9); 
 +DU GHW VlQNWD SULVHW Sn E|FNHU PHGI|UW DWW GX N|SW IOHU E|FNHU lQ WLGLJDUH" 
  
 1 
  
 JA 
  
 2 
  
 NEJ 
  
 F8 VET EJ 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); 
 +DU GX ODJW PlUNH WLOO Anderson RFK Reese KDU EOLYLW ELOOLJDUH" 
 71 
  
 1 
  
 JA 
  
 2 
  
 NEJ 
  
 F8 VET EJ 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); HOPPA F6B OM SVAR=1; Jones F7A; 
 6HGDQ QlU Jones DWW GH KDU EOLYLW ELOOLJDUH" 
  
 1 
  
 Å rsskiftet 
  
 2 
  
 Februari 
  
 3 
  
 Bokrean 
  
 4 
  
 I hö stas 
  
 5 
  
 ANNAT SVAR 
  
 F8 VET INTE/MINNS INTE 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR= (1:4,8,9); 
 +DU GHW VlQNWD SULVHW Sn Preston Esparza PHGI|UW DWW GX N|SW IOHU lQ WLGLJDUH" 
  
 1 
  
 JA 
  
 2 
  
 NEJ 
  
 F8 VET EJ 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); 
 72 
 bU GX IDFNOLJW DQVOXWHQ" 
 ENBART ARBETSLÖ SHETSKASSA RÄ KNAS INTE SOM ANSLUTEN 
  
 1 
  
 JA 
  
 2 
  
 NEJ 
  
 F8 VET EJ 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR= (1,2,8,9); HOPPA SLUTBOK OM SVAR>1; 
 7LOOK|U GX HWW I|UEXQG LQRP /2 72 HOOHU QnJRQ DQQDQ FHQWUDORUJDQLVDWLRQ" 
  
 1 
  
 LO 
  
 2 
  
 TCO 
  
 3 
  
 SACO 
  
 4 
  
 Ö vriga 
  
 F8 VET EJ 
 F9 VILL EJ SVARA 
 Styrdel: 
 svar fälttyp 'n'; 
 längd 1; 
 GRANSKA ATT SVAR= (1:4,8,9); 
 73 
 5.3.2 Tillä ggsfrå gor i Statens kulturrå ds undersö kning Kulturbarometern 2002 
 )UnJD 8QJHIlU KXU PnQJD E|FNHU WRWDOW KDU GX N|SW GH VHQDVWH YHFNRUQD" 
 5lNQD EDUD PHG E|FNHU VRP N|SWV I|U Q|MHV VNXOO HM E|FNHU VRP 
 N|SWV I|U VWXGLHU HOOHU DUEHWHWV VNXOO 
  
 .. böcker 
  
 88 VET EJ 
  
 99 VILL EJ SVARA 
  
 )UnJD E 
  
 8QJHIlU KXU PnQJD DY GHVVD KDU GX N|SW WLOO GLQD HOOHU GLQ PDNHV 
  
 PDNDV VDPERV EDUQ L nOGHUQ ± nU" 
  
 .. böcker 
  
 88 VET EJ 
 99 VILL EJ SVARA 
 74 
 5.3.3 Frå gor i  
 SOM-INSTITUTETS 
  opinionsundersö kning 2002 
 )UnJD 
 +DU 'X XQGHU GH VHQDVWH PnQDGHUQD  
 OlVW  
 UHVSHNWLYH  
 N|SW  
 QnJRQ DY I|OMDQGH W\SHU DY E|FNHU" 
  
 /lVW DQWDO E|FNHU  
  
 .|SW DQWDO E|FNHU 
  
 Ingen 
  
 1–4 
  
 5–15 
  
 Fler 
  
 Ingen 
  
 1–4 
  
 5–15 
  
 Fler än 
  
 än 15 
  
 15 
  
 Pocketbok 
  
 Annan bok 
  
 Roman 
  
 Deckare, thriller 
  
 Barn-/ungdomsbok 
  
 Science fiction/fantasy 
  
 Diktsamling 
  
 Memoarer/biografi 
  
 Resehandbok/reseskildring 
  
 Bok om samhälle/politik 
  
 Handbok för hobby/fritid 
  
 Fackbok/studiebok 
  
 Annan innehållsgenre 
  
 )UnJD 
 2P 'X OlVW QnJRQ QnJUD E|FNHU XQGHU GH VHQDVWH PnQDGHUQD YDU KDU 'X InWW WLOOJnQJ WLOO GHP" )OHU lQ HWW NU\VV NDQ PDUNHUDV 
 Köpt i bokhandel 
 Köpt i kiosk, tobakshandel, pressbyrå 
 Köpt i livsmedelsaffär, stormarknad 
 Köpt via bokklubb 
 Köpt via Internetbokhandel 
 Fått i present/gåva 
 Lånat av familjemedlem/bekant 
 Lånat av bibliotek 
 Läst via arbetet/i tjänsten 
  
 Annat:  
  
 . 
  
 )UnJD 
 +DU 'X L 'LWW KXVKnOO WLOOJnQJ WLOO QnJUD E|FNHU RFK L Vn IDOO Watson YLONHQ RPIDWWQLQJ" 
 Nej, jag har inga böcker i mitt hushåll 
 Ja Mindre än 1 hyllmeter 
 ca  
 6–12 
  hyllmeter 
 ca  
 1–2 
  hyllmeter 
 ca  
 2–6 
  hyllmeter 
 Mer än 12 hyllmeter 
 75 
 )UnJD 
 9LONHQ lU 'LQ SHUVRQOLJD PHQLQJ RP YDUW RFK HWW DY I|OMDQGH SnVWnHQGHQ RP E|FNHU RFK ERNOlVQLQJ" 
  
 Instäm- 
  
 Instämmer 
  
 Varken 
  
 Tar i 
  
 Tar helt 
  
 Ingen 
  
 mer helt 
  
 i stort sett 
  
 instämmer 
  
 stort sett 
  
 och 
  
 uppfatt- 
  
 och hållet 
  
 eller tar 
  
 avstånd 
  
 hållet 
  
 ning 
  
 avstånd 
  
 avstånd 
  
 Det är synd att inte fler 
  
 människor läser böcker 
  
 Att läsa böcker är bara 
  
 att kasta bort sin tid 
  
 Att läsa böcker ger 
  
 alltid en viss behållning 
  
 Det är tråkigt att läsa 
  
 böcker 
  
 Ingen kan klara sig helt 
  
 utan tillgång på böcker 
  
 Om böcker vore billi- 
  
 gare skulle folk köpa 
  
 mycket fler böcker 
  
 Jag köper fler böcker 
  
 än jag hinner läsa 
  
 Den sänkta momsen på 
  
 böcker har gjort mig 
  
 mer intresserad av att 
  
 köpa böcker 
  
 Sänkningen av mom- 
  
 sen på böcker var en 
  
 effektiv åtgärd för att 
  
 stimulera bokläsandet i 
  
 Sverige 
  
 )UnJD 
  
 +XU RIWD OlVHU HOOHU WLWWDU 'X L QnJRQ DY I|OMDQGH WLGQLQJDU RFK WLGVNULIWHU" 
  
 Flera 
  
 Någon 
  
 Någon 
  
 Någon 
  
 Någon Någon 
  
 Aldrig 
  
 gånger i 
  
 gång i 
  
 gång i 
  
 gång per 
  
 gång 
  
 gång 
  
 veckan 
  
 veckan 
  
 månaden 
  
 kvartal 
  
 per 
  
 per år 
  
 halvår 
  
 Vecko-/månadstidning 
  
 Special-/facktidskrift 
  
 Facklig tidning/tidskrift 
  
 Utländsk dagstidning 
  
 Annan utländsk tidning 
  
 eller tidskrift 
  
 76 
 )UnJD 
 2P 'X OlVW QnJRQ HOOHU QnJUD YHFNR PnQDGVWLGQLQJHU HOOHU WLGVNULIWHU XQGHU GHQ VHQDVWH PnQDGHQ YDU KDU 'X InWW WLOOJnQJ WLOO GHP" )OHU lQ HWW NU\VV NDQ PDUNHUDV 
  
 Köpt lösnummer 
  
 Läst på arbete/skola 
  
 Har/haft en prenumeration 
  
 Läst på Internet 
  
 Gratis-/medlemsdistribution 
  
 Läst/lånat på bibliotek 
  
 Läst/lånat av familjemedlem/bekant 
  
 Annat:  
  
 . 
  
 )UnJD 
 +DU 'LQ OlVQLQJ UHVSHNWLYH 'LQD LQN|S DY E|FNHU RFK Salinas HOOHU PLQVNDW XQGHU HOOHU lU GH DY Robertson RPIDWWQLQJ VRP WLGLJDUH" 
  
 Ö kat 
  
 Ö kat 
  
 Varken ökat 
  
 Minskat 
  
 Minskat 
  
 mycket 
  
 något 
  
 eller minskat 
  
 något 
  
 mycket 
  
 Läsning av böcker 
  
 Läsning av tidskrifter 
  
 Inköp av böcker 
  
 Inköp av tidskrifter