Avgifter 
 Till statsrådet och chefen för 
 Finansdepartementet 
 Regeringen beslutade den 8 december 2005 att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att klargöra vissa frågor som gäller gräns- dragningen mellan offentligrättsliga avgifter och andra avgifter av liknande karaktär som staten tar ut. 
 Chefen för Finansdepartementet förordnande samma dag re- geringsrådet Patton som särskild utredare. Patton avled i augusti 2006. Den 7 december 2006 förordnades regerings- rådet Cooper som särskild utredare. 
 Som experter i utredningen förordnades den 25 januari 2006 rådmannen Sloan, departementssekreteraren Wright, Finansdepartementet, departementsrådet Harris, Finansdepartementet, avdelningschefen Barnett, Ekonomistyrningsverket, numera regeringsrådet Evans, generaldirektören Rodriguez, Lantmäteriverket, chefs- controllern Smith, Patent- och registreringsverket, avdel- ningsdirektören Moss, 
  Statskontoret och depar- tementsrådet Rios, Finansdepartementet. 
 Evans, Sloan, Keller 
  och Wright har entledigats, Evans fr.o.m. den 14 december 2006, Sloan och Keller 
  fr.o.m. den 1 februari 2007 samt Wright fr.o.m. den 30 september 2007. Den 29 januari 2007 förordnades departementsrådet Castro, Schmidt, som expert i utredningen. Hon entledigades fr.o.m. den 31 augusti 2007 och ersattes av ämnesrådet Fitzgerald, Justitiedepartementet. 
 Som sekreterare i utredningen anställdes den 1 januari 2006 hov- rättsassessorn Morris och den 20 februari 2006 direktö- ren Holt. Den 31 december 2006 entledigades Morris. Numera hovrättsrådet Thomas anställdes som sek- reterare i utredningen fr.o.m. den 5 mars 2007. 
 Till statsrådet och chefen för Finansdepartementet SOU 2007:96 
 Utredningen har antagit namnet Avgiftsutredningen (Fi 2005:11). 
 Utredningen överlämnar härmed betänkandet Avgifter (SOU 2007:96). Uppdraget är härmed slutfört. 
 Stockholm i december 2007 
  
 Cooper 
  
 /Maria Powell 
  
 Thomas 
  
 Innehåll 
  
 Förkortningar..................................................................... 
  
 11 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 13 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 19 
  
 1 
  
 Utredningsuppdraget och dess genomförande ............... 
  
 21 
  
 1.1 
  
 Direktiven................................................................................. 
  
 21 
  
 1.2 
  
 Bakgrund .................................................................................. 
  
 22 
  
 1.3 
  
 Utredningsarbetet.................................................................... 
  
 23 
  
 2 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter ..... 
  
 25 
  
 2.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 25 
  
 2.2 
  
 Regelverket............................................................................... 
  
 26 
  
 2.3 
  
 Gränsen skatt – avgift .............................................................. 
  
 28 
  
 2.3.1 
  
 Förarbetsuttalanden m.m............................................. 
  
 28 
  
 2.3.2 
  
 Lagstiftningspraxis........................................................ 
  
 31 
  
 2.3.3 
  
 Rättspraxis..................................................................... 
  
 46 
  
 2.4 
  
 Gränsen belastande avgift – frivillig avgift ............................. 
  
 48 
  
 2.4.1 
  
 Förarbetsuttalanden m.m............................................. 
  
 48 
  
 2.4.2 
  
 Avsaknad av praxis........................................................ 
  
 50 
  
 2.5 
  
 Sanktionsavgifter...................................................................... 
  
 50 
  
 2.6 
  
 Gränsen frivilla avgifter – priser.............................................. 
  
 51 
  
 2.7 
  
 Sammanfattning av rättsläget .................................................. 
  
 52 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2007:96 
  
 3 
  
 Finansmakten m.m. .................................................... 
  
 57 
  
 3.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 57 
  
 3.2 
  
 Vem ska disponera avgiftsinkomsterna?................................. 
  
 57 
  
 3.2.1 
  
 Regeringsformen m.m. ................................................. 
  
 57 
  
 3.2.2 Regeringens beslut om avgiftsintäkter ........................ 
  
 59 
  
 3.3 
  
 Hur ska avgifter budgeteras och redovisas? ........................... 
  
 60 
  
 3.3.1 Riksdagens budgetering och regeringens 
  
 redovisning till riksdagen.............................................. 
  
 60 
  
 3.3.2 
  
 Utgiftstaket ................................................................... 
  
 63 
  
 3.3.3 Regeringens styrning och myndigheternas 
  
 redovisning .................................................................... 
  
 64 
  
 3.4 
  
 Flera källor för ekonomisk information om avgifter ............. 
  
 66 
  
 3.4.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 66 
  
 3.4.2 
  
 Statsbudgeten ................................................................ 
  
 68 
  
 3.4.3 
  
 Statens resultaträkning ................................................. 
  
 68 
  
 3.4.4 ESV:s årliga rapport om avgiftsbelagd verksamhet..... 
  
 69 
  
 3.4.5 
  
 Nationalräkenskaperna ................................................. 
  
 70 
  
 3.5 
  
 Olika klassificeringar och olika begrepp................................. 
  
 71 
  
 4 
  
 Avgifter i statens finanser ............................................ 
  
 73 
  
 4.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 73 
  
 4.2 
  
 Utvecklingen av avgiftsintäkter............................................... 
  
 75 
  
 4.3 
  
 Allt större del av avgiftsintäkterna disponeras av 
  
 myndigheterna.......................................................................... 
  
 77 
  
 4.4 
  
 På statsbudgeten redovisas endast vissa belastande 
  
 avgifter ...................................................................................... 
  
 80 
  
 4.5 
  
 Svårt att se omfattningen av de inkomster som redovisas 
  
 netto mot anslag ....................................................................... 
  
 82 
  
 4.6 Belastande avgifter utanför statens redovisning..................... 
  
 83 
  
 4.7 
  
 Sammanfattande slutsatser av den ekonomiska 
  
 redovisningen............................................................................ 
  
 84 
  
 6 
 Innehåll SOU 2007:96 
  
 5 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter?............ 
  
 87 
  
 5.1 
  
 Utredningens uppdrag till Ekonomistyrningsverket............. 
  
 87 
  
 5.2 
  
 Indelning i kategorier .............................................................. 
  
 88 
  
 5.3 
  
 De viktigaste avgiftskategorierna............................................ 
  
 89 
  
 5.3.1 
  
 Ansöknings- och expeditionsavgifter.......................... 
  
 89 
  
 5.3.2 
  
 Tillsyns- och kontrollavgifter ...................................... 
  
 90 
  
 5.3.3 Avgifter för kopior, bevis och registerutdrag ............. 
  
 91 
  
 5.3.4 
  
 Näringsreglerande avgifter........................................... 
  
 93 
  
 5.4 
  
 Kommentarer till några av de i kartläggningen upptagna 
  
 avgifterna .................................................................................. 
  
 94 
  
 5.4.1 
  
 Avgifter till statliga fonder........................................... 
  
 94 
  
 5.4.2 
  
 Sanktionsavgifter ........................................................ 
  
 100 
  
 5.4.3 
  
 Skade- och kompensationsavgifter............................ 
  
 102 
  
 5.4.4 
  
 Arbetslöshetskassornas finansieringsavgifter ........... 
  
 105 
  
 5.4.5 
  
 Avgifter som erläggs av det allmänna ........................ 
  
 106 
  
 5.4.6 
  
 Garantiavgifter ............................................................ 
  
 108 
  
 5.4.7 
  
 Avgifter till Affärsverket svenska kraftnät................ 
  
 109 
  
 5.4.8 
  
 Avgifter till Luftfartsverket ....................................... 
  
 111 
  
 5.4.9 
  
 Patientavgifter vid tandläkarutbildningen................. 
  
 114 
  
 5.4.10 
  
 Jordbrukstullar och sockeravgifter............................ 
  
 114 
  
 5.4.11 
  
 Vägavgifter .................................................................. 
  
 114 
  
 5.4.12 
  
 Återbetalning av lån.................................................... 
  
 115 
  
 5.5 
  
 Marknadskonkurrens föreligger inte vid uttag av 
  
 belastande avgifter.................................................................. 
  
 115 
  
 6 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla 
  
 för redovisning av avgifter ......................................... 
  
 117 
  
 6.1 
  
 Uppdraget i denna del............................................................ 
  
 117 
  
 6.2 
  
 För- och nackdelar med specialdestination .......................... 
  
 118 
  
 6.3 
  
 Bruttoredovisning är numera inte huvudprincip ................. 
  
 120 
  
 6.4 
  
 Regeringen bör ställa krav på särredovisning i de fall en 
  
 myndighet disponerar avgiftsinkomster............................... 
  
 123 
  
 6.5 Regeringen bör besluta avgiftsnivåer .................................... 
  
 124 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2007:96 
  
 6.6 
  
 Riksdagen bör få ett bättre beslutsunderlag ......................... 
  
 125 
  
 6.7 
  
 Korrekt benämning och tydlig redovisning.......................... 
  
 128 
  
 6.8 
  
 Utgiftstaket bör justeras vid ändrad redovisning................. 
  
 131 
  
 7 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter 
  
 om avgifter............................................................... 
  
 133 
  
 7.1 
  
 Uppdraget i denna del............................................................ 
  
 133 
  
 7.2 
  
 Bemyndiganden som lämnats i lag ........................................ 
  
 134 
  
 7.3 
  
 Bemyndiganden av riksdagen som lämnats i annan form 
  
 än lag 
  
 ....................................................................................... 
  
 135 
  
 7.3.1 
  
 Inledning ...................................................................... 
  
 135 
  
 7.3.2 
  
 Domstolar och inskrivningsmyndigheter .................. 
  
 136 
  
 7.3.3 ............................... 
  
 Statliga förvaltningsmyndigheter 
  
 137 
  
 7.3.4 .............................................. 
  
 Lantmäteriförrättningar 
  
 139 
  
 7.3.5 ..........................Andra bemyndiganden av riksdagen 
  
 140 
  
 7.4 Oklarheter .........................................kring bemyndiganden 
  
 140 
  
 7.4.1 Avgifter för vilka inget bemyndigande angivits i 
  
 ............................................................. 
  
 kartläggningen 
  
 140 
  
 7.4.2 .......Flera bemyndiganden beträffande samma avgift 
  
 141 
  
 7.4.3 Oklarheter kring bemyndigandens giltighet i 
  
 ............................................................................. 
  
 tiden 
  
 142 
  
 7.5 
  
 Alla riksdagens avgiftsbemyndiganden bör beslutas 
  
 genom lag................................................................................ 
  
 143 
  
 7.6 
  
 Avgiftsbemyndiganden bör vara preciserade........................ 
  
 144 
  
 7.7 
  
 Bättre förutsättningar att följa bemyndigandekedjor .......... 
  
 145 
  
 7.8 
  
 En genomgång av kartläggningen bör göras i 
  
 Regeringskansliet.................................................................... 
  
 146 
  
 8 
  
 Ett register för belastande avgifter .............................. 
  
 149 
  
 8.1 
  
 Uppdraget i denna del............................................................ 
  
 149 
  
 8.2 
  
 Tidigare avgiftsregister........................................................... 
  
 149 
  
 8.3 
  
 Tidigare bemyndiganderegister ............................................. 
  
 150 
  
 8 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2007:96 
  
 8.4 
  
 Rättsinformationssystemet ................................................... 
  
 154 
  
 8.5 
  
 Behovet av ett avgiftsregister ................................................ 
  
 158 
  
 9 
  
 Särskild bemyndigandelag......................................... 
  
 165 
  
 9.1 
  
 Uppdraget i denna del............................................................ 
  
 165 
  
 9.2 
  
 Förarbetsuttalanden............................................................... 
  
 165 
  
 9.3 
  
 Det bör inte införas en särskild bemyndigandelag för 
  
 hela avgiftsområdet ................................................................ 
  
 166 
  
 10 
  
 Avgiftsförordningen .................................................. 
  
 169 
  
 10.1 
  
 Uppdraget i denna del............................................................ 
  
 169 
  
 10.2 
  
 Avgiftsförordningens tillämpningsområde m.m.................. 
  
 169 
  
 11 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt 
  
 med  
 PSI-direktivet ................................................... 
  
 175 
  
 11.1 
  
 Uppdraget i denna del............................................................ 
  
 175 
  
 11.2 
  
 PSI-direktivet ......................................................................... 
  
 175 
  
 11.3 
  
 Gällande ordning.................................................................... 
  
 176 
  
 11.4 
  
 Åtgärder med anledning av  
 PSI-direktivet ........................... 
  
 177 
  
 11.5 
  
 Tidigare undersökningar........................................................ 
  
 178 
  
 11.5.1 Lantmäteriutredningen............................................... 
  
 178 
  
 11.5.2 Statskontoret............................................................... 
  
 179 
  
 11.6 
  
 Genomförande av utredningsuppdraget............................... 
  
 180 
  
 11.7 
  
 Resultat och slutsatser av enkätundersökningen ................. 
  
 181 
  
 11.8 
  
 Vilka kostnader kan ingå vid avgiftssättningen? .................. 
  
 183 
  
 12 
  
 Konsekvensbeskrivningar .......................................... 
  
 187 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. 
  
 189 
  
 9 
 Innehåll SOU 2007:96 
  
 Bilaga 2 
  
 Tilläggsdirektiv ................................................................. 
  
 199 
  
 Bilaga 3 
  
 Kartläggning av offentligrättsliga avgifter....................... 
  
 201 
  
 1 
  
 Uppdraget..................................................................... 
  
 203 
  
 2 
  
 Omfattning, kvalitet och genomförande.................... 
  
 205 
  
 3 
  
 Statligt reglerade avgifter ............................................. 
  
 206 
  
 4 
  
 Avgifter i bolag............................................................. 
  
 206 
  
 5 
  
 Avgifter/ersättningar för överväganden ..................... 
  
 206 
  
 6 
  
 Offentligrättsliga avgifter under anslag ...................... 
  
 207 
  
 7 
  
 Sammanställning av avgifter eller avgiftsområden ..... 
  
 210 
  
 7.1 Avgifter per departement och övriga avgifter ... 
  
 211 
  
 Finansdepartementet........................................... 
  
 211 
  
 Försvarsdepartementet ....................................... 
  
 274 
  
 Jordbruksdepartementet..................................... 
  
 276 
  
 Justitiedepartementet.......................................... 
  
 320 
  
 Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet ..... 
  
 336 
  
 Näringsdepartementet ........................................ 
  
 356 
  
 Socialdepartementet ............................................ 
  
 402 
  
 Utbildnings- och kulturdepartementet.............. 
  
 414 
  
 Utrikesdepartementet ......................................... 
  
 428 
  
 Avgifter som inte har hänförts till särskilt 
  
 departement................................................ 
  
 435 
  
 Avgifter som inte kan hänföras till särskild 
  
 myndighet................................................... 
  
 442 
  
 7.2 
  
 Statligt reglerade avgifter..................................... 
  
 445 
  
 7.3 
  
 Avgifter i bolag..................................................... 
  
 447 
  
 7.4 
  
 Avgifter/ersättningar för överväganden ............. 
  
 450 
  
 Bilaga 4 Enkät till departementen rörande myndigheternas 
  
 avgiftssättning vid tillhandahållande av information ..... 
  
 469 
  
 10 
 Förkortningar 
  
 a. 
  
 anförd, anförda 
  
 AF 
  
 avgiftsförordningen 
  
 bet. 
  
 betänkande 
  
 BeU 
  
 bevillningsutskottet 
  
 BoU 
  
 bostadsutskottet 
  
 CU 
  
 civilutskottet 
  
 Ds 
  
 Departementsserien 
  
 ESV 
  
 Ekonomistyrkningsverket 
  
 FiU 
  
 finansutskottet 
  
 FT 
  
 Förvaltningsrättslig tidskrift 
  
 förs. 
  
 förslag 
  
 JoU 
  
 jordbruksutskottet 
  
 JuU 
  
 justitieutskottet 
  
 KU 
  
 konstitutionsutskottet 
  
 LU 
  
 lagutskottet 
  
 MJU 
  
 miljö- och jordbruksutskottet 
  
 mot. 
  
 motion 
  
 NJA 
  
 Nytt juridiskt arkiv 
  
 NU 
  
 näringsutskottet 
  
 prop. 
  
 proposition 
  
 RF 
  
 regeringsformen 
  
 rskr. 
  
 riksdagsskrivelse 
  
 RRV 
  
 Riksrevisionsverket 
  
 RÅ 
  
 Regeringsrättens årsbok 
  
 s. 
  
 sidan, sidorna 
  
 SB 
  
 Statsrådsberedningen 
  
 SfU 
  
 socialförsäkringsutskottet 
  
 skr. 
  
 skrivelse 
  
 SkU 
  
 skatteutskottet 
  
 SOU 
  
 Statens offentliga utredningar 
  
 StvTS 
  
 Statsvetenskaplig tidskrift 
  
 u. 
  
 upplaga 
  
 UO 
  
 utgiftsområde 
  
 11 
 Sammanfattning 
 Uppdraget 
 Mitt uppdrag har varit att klargöra vissa frågor som gäller gräns- dragningen mellan offentligrättsliga avgifter och andra avgifter av liknande karaktär som staten tar ut. Oklarheterna gäller bl.a. var gränsen ska dras mellan s.k. tvingande avgifter och frivilliga sådana samt om avgiftsinkomsterna ska redovisas på statsbudgeten eller om de ska disponeras av myndigheterna. 
 Uppdraget skulle inledas med en kartläggning av de offentlig- rättsliga avgifterna och andra avgifter av motsvarande karaktär. Den har på utredningens uppdrag genomförts av Ekonomistyrnings- verket. 
 I uppdraget har ingått att överväga vilka principer som ska gälla när en avgift ska redovisas mot inkomsttitel respektive netto mot anslag eller utanför statsbudgeten. 
 Min uppgift har också varit att överväga behovet av och, om jag bedömer det lämpligt, föreslå former för upprättandet av ett regis- ter för offentligrättsliga avgifter och hur ett sådant register ska för- valtas och finansieras. 
 Jag har också övervägt behovet och lämpligheten av att riksda- gen i en särskild lag bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter om vissa sådana avgifter som faller under det s.k. lagområdet i 8 kap. 3 § regeringsformen (RF) och avgifter av liknande karaktär. 
 Det har vidare ingått i mitt uppdrag att bedöma behovet av änd- ringar i avgiftsförordningen (1992:191) och även lämna de övriga förslag till åtgärder som översynen ger anledning till. 
 I utredningsuppdraget har slutligen också ingått att kartlägga om det finns beslut om finansiering av myndigheters verksamhet rörande informationstjänster som står i konflikt med Europaparla- mentets och rådets direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn, det s.k.  
 PSI-direktivet. 
  
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:96 
  
 Specialdestinering och redovisningsprinciper 
 Riksdagen har vid ett flertal tillfällen betonat att bruttoredovisning ska vara huvudprincipen för redovisning av avgiftsintäkter. Avgifts- intäkterna tas då upp under statsbudgetens inkomsttitlar, vilket innebär att riksdagen förfogar över dem på samma sätt som över skatteinkomster. 
 Om riksdagen bestämmer att medel får tas i anspråk i annan ordning innebär det att intäkterna specialdestineras till viss verk- samhet och att den myndighet som svarar för verksamheten dispo- nerar intäkterna för att täcka kostnaderna i den verksamheten. In- täkter och kostnader framgår då inte av statsbudgeten. 
 Kartläggningen och redogörelsen för avgiftsintäkternas utveck- ling visar dock att en mycket stor del av de belastande avgifterna specialdestineras, dvs. intäkterna disponeras av myndigheterna. Bruttoredovisning kan således inte sägas vara huvudprincipen. 
 Mycket talar för att effektiviteten i den statliga verksamheten och möjligheten att på ett bra sätt möta efterfrågan inom de flesta områden främjas av att avgiftsintäkter specialdestineras och därmed disponeras av myndigheterna. 
 Regeringen bör mot denna bakgrund föreslå riksdagen att den lägger fast nya riktlinjer för när specialdestinering ska ske. I rikt- linjerna bör anges vilka kriterier som ska vara uppfyllda för att det ska vara lämpligt med specialdestination. Bl.a. bör det finnas ett tydligt samband mellan avgiften och kostnaden. Vidare bör en för- utsättning vara att kostnader och intäkter i den aktuella verksam- heten särredovisas. Specialdestinering bör dock inte alltid väljas. Bl.a. passar denna ordning mindre väl när det gäller avgifter i till- synsverksamhet. 
 I normalfallet bör det vara regeringen som beslutar om avgifts- nivåerna på belastande avgifter, eftersom det kan medföra risk för mindre effektivitet om en myndighet alltid kan kompensera sina kostnader genom att ta ut högre avgifter. 
 Ökade möjligheter för myndigheterna att disponera avgifts- intäkterna innebär att redovisningen över statsbudgeten minskar. Det blir då svårare att på ett bra sätt följa upp de bemyndiganden riksdagen lämnat. Riksdagen behöver därför på annat sätt få en fullgod redovisning av de avgiftsfinansierade verksamheterna. 
 Inför sina beslut såväl om statsbudgeten som i andra, enskilda frågor, bör riksdagen få en bättre helhetsbild och bättre bild av den statliga verksamheten på olika områden än vad den får idag. Samti- 
 14 
  
 SOU 2007:96 
  
 Sammanfattning 
  
 digt bör finansieringen visas så att bl.a. avgiftsintäkterna på respek- tive område framgår. 
 När det gäller verksamhet finansierad med belastande avgifter behöver det på ett tydligt sätt samlat framgå område för område vilka belastande avgifter som tas ut av enskilda och vilka verksam- heter de finansierar, deras omfattning och hur den finansiella ut- vecklingen ser ut för dem. 
 Skatter och avgifter bör benämnas på ett korrekt sätt. De stats- rättsliga benämningarna bör återspeglas i redovisningen. 
 Vissa förtydliganden bör göras i avgiftsförordningen. 
 Närmare om avgiftsbemyndiganden 
 Såväl genomgången av gällande rätt som kartläggningen visar att gränsdragningen mellan olika statliga inkomster som skatter, olika typer av avgifter och andra ersättningar inte alltid är helt klar. 
 Kartläggningen visar också att det finns oklarheter beträffande flera riksdagsbemyndiganden som lämnats i annan form än lag, främst vad gäller räckvidden på bemyndigandet och dess giltighet i tiden. Det finns även bemyndiganden i lagform som inte är till- räckligt preciserade, vilket leder till en osäkerhet kring grunden för avgiftsuttaget och en risk för alltför extensiva tolkningar av läm- nade bemyndiganden. 
 Det skulle bidra till en betydligt bättre överskådlighet på av- giftsområdet om riksdagen alltid beslutade avgiftsbemyndiganden genom lag. Det skulle då vara lättare att finna bemyndigandena. Den möjlighet som ges i 8 kap. 9 § andra stycket RF att besluta bemyndiganden på annat sätt än genom lag bör därför enligt min mening i fortsättningen inte utnyttjas utan alla bemyndiganden – såväl nya som redan befintliga – bör få lagform. Om det inte finns några materiella föreskrifter på området bör bemyndigandena sam- las ämnesvis i särskilda bemyndigandelagar. 
 Avgiftsbemyndiganden bör vara så preciserade att det klart framgår hur långt regeringens respektive myndighetens beslutande- rätt sträcker sig. Det bör vidare undvikas att riksdagens generellt utformade bemyndiganden utnyttjas för att införa en avgift efter- som det då inte framgår av själva bemyndigandet att det är avsett att utnyttjas för avgiftsuttag. 
 Till skillnad från vad som gäller för myndigheterna under re- geringen enligt 18 b § författningssamlingsförordningen (1976:725) 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:96 
  
 är regeringen inte skyldig att i förordningar i förekommande fall ange det bemyndigande som en föreskrift stöder sig på. Det försvå- rar sökandet efter bemyndigandet för en avgift. En strävan bör därför vara att det av en förordning där ett avgiftsbemyndigande utnyttjas skall framgå vad bemyndigandet stöder sig på. En sådan ordning skulle ge bättre förutsättningar att följa bemyndigande- kedjor. 
 Jag rekommenderar att varje departement går igenom den del av kartläggningen som rör respektive departement, klarar ut oklarhe- ter och gör eventuella kompletteringar. Om det visar sig att be- myndiganden saknas eller är ofullständiga bör förslag med förtyd- liganden föreläggas riksdagen. 
 Ett register för belastande avgifter 
 Dåvarande Riksrevisionsverket förde tidigare ett avgiftsregister men upphörde med detta vid utgången av år 1991. 
 Det är en brist att det inte finns någon samlad information om vilka avgifter som finns och vilka bemyndiganden de vilar på. Säkert kan ett avgiftsregister i vissa fall vara ett hjälpmedel när det gäller styrning och uppföljning av den statliga verksamheten. Det totalt sett begränsade behov och användningsområde jag ser samt de brister i kvaliteten som ofrånkomligen kommer att vidlåda ett sådant register gör dock att jag inte ser att fördelarna motiverar uppbyggnad och fortlöpande underhåll av ett sådant register. Enligt min mening bör därför något avgiftsregister för närvarande inte tillskapas. 
 Frågan om tillskapandet av ett bemyndiganderegister med sär- skilda sökmöjligheter vad gäller avgifter bör dock uppmärksammas i samband med pågående utvecklingsarbete. Det gäller t.ex. plane- rings- och utvecklingsarbetet rörande rättsinformationssystemet och arbetet med att utveckla ett elektroniskt ärendehanterings- system. 
 Ett funktionellt elektroniskt verksamhetsstöd är sannolikt det enda sättet att tillskapa ett register av tillräckligt hög kvalitet. Framställningen av ett register bör därför vara en integrerad del i arbetet med att ta fram författningar. 
 16 
  
 SOU 2007:96 
  
 Sammanfattning 
  
 Det s.k.  
 PSI-direktivet 
  
 Utredningen har funnit att det endast är för en myndighet som det finns anledning att se över det ekonomiska målet för dess avgifts- uttag för att säkerställa att det ligger i linje med  
 PSI-direktivet. 
  Ett förtydligande behöver också göras av vilka kostnader som kan ingå som underlag för prissättning av informationsuttag. 
 17 
 Författningsförslag 
 Förordning om ändring i avgiftsförordningen (1992:191) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om avgiftsförordningen (1992:191) 
 1  
  
 dels  
 att 14 och 24 §§ ska upphöra att gälla, 
  
 dels  
 att 5 och 6 §§ ska ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i förordningen ska införas en ny paragraf, 32 §, samt närmast före 32 § en ny rubrik av följande lydelse. 
 Nuvarande lydelse 
 Om  
 inget  
 annat ekonomiskt mål för verksamheten  
 beslutats 
 , skall  
 avgifter beräknas  
 så att full kostnadstäckning uppnås. 
 För avgifter som tas ut enligt 4 § får myndigheten själv, inom ramen för full kostnadstäck- ning, besluta om  
 grunderna för avgiftssättningen 
 , om inte reger- ingen har  
 beslutat  
 något annat. 
 Föreslagen lydelse 
 5 § 
 2 
  
 En myndighet får bestämma  
 storleken på andra avgifter än de som avses i 4 §  
 endast efter ett särskilt bemyndigande. 
  
 Om  
 regeringen inte i anslut- ning till bemyndigandet meddelat föreskrifter  
 om  
 något  
 annat eko- nomiskt mål för verksamheten skall  
 myndigheten beräkna av- giften  
 så att full kostnadstäck- ning uppnås. 
  
 6 § 
  
 En myndighet får bestämma 
  
 avgiftens storlek  
 endast efter sär- 
  
 skilt bemyndigande. 
  
 Myndigheten får dock själv 
  
 För avgifter som tas ut enligt 
  
 1 
  
 Senaste lydelse av 
  
 14 
  
 § 2003:596 
  
 24 
  
 § 2003:596 
  
 2 
  
 Senaste lydelse 1993:431 
  
 19 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2007:96 
  
 besluta om storleken av de avgif- ter som tas ut enligt 4 §. 
 4 § får myndigheten själv, inom ramen för full kostnadstäckning besluta om  
 storleken på avgiften  
 om inte regeringen har  
 föreskri- vit  
 något annat. 
 Överklagande 
 32 § 
 I 22 a § förvaltningslagen (1986:223) finns bestämmelser om överklagande hos allmän för- valtningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt  
 9–13 
  §§ om att ta ut ansökningsavgift får dock inte överklagas. 
 Beslut enligt 23 § får överkla- gas hos Skatteverket. Verkets be- slut får inte överklagas. 
 Denna förordning träder i kraft den .. 
 20 
  
 1 
  
 Utredningsuppdraget och dess genomförande 
  
 1.1 
  
 Direktiven 
  
 Mina uppgifter är enligt direktiven (dir. 2005:141 och 2006:126), se bilagorna 1 och 2, att klargöra vissa frågor som gäller gränsdrag- ningen mellan offentligrättsliga avgifter och andra avgifter av lik- nande karaktär som staten tar ut. Oklarheterna gäller bland annat var gränsen ska dras mellan s.k. tvingande avgifter och frivilliga sådana samt om avgiftsinkomster ska redovisas på statsbudgeten eller om de ska disponeras av myndigheterna. 
 Uppdraget ska inledas med en kartläggning av de offentligrätts- liga avgifterna och andra avgifter av motsvarande karaktär. Jag har uppfattat uppdraget så att det är avgifter som tas ut med stöd av föreskrifter som avses i 8 kap. 3 § regeringsformen (RF) som ska kartläggas. 
 Jag ska överväga behovet av och, om jag bedömer det lämpligt, föreslå former för upprättande av ett register för offentligrättsliga avgifter och hur ett sådant register ska förvaltas och finansieras. 
 Jag ska även överväga behovet och lämpligheten av att riksdagen i en särskild lag bemyndigar regeringen att meddela föreskrifter om vissa sådana avgifter som faller under det s.k. lagområdet i 8 kap. 3 § RF och avgifter av liknande karaktär. 
 Jag ska också överväga vilka principer som ska gälla när en avgift ska redovisas mot inkomsttitel respektive netto mot anslag eller utanför statsbudgeten. Vid dessa överväganden ska vägas in å ena sidan vad riksdagen uttalat om redovisning mot inkomsttitel som huvudprincip och å andra sidan de behov av en effektiv styrning av myndigheter som har gjort sig alltmer gällande och som kan moti- vera specialdestination av avgiftsinkomsterna. Jag ska i samman- hanget bedöma om det finns behov av ändringar i lagen (1996:1059) om statsbudgeten eller i någon annan särskild lag och 
 21 
  
 Utredningsuppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2007:96 
  
 beskriva vilka konsekvenser de åtgärder som föreslås får för stats- budgeten. 
 Jag ska också bedöma behovet av ändringar i avgiftsförord- ningen (1992:191) och lämna de övriga förslag till åtgärder som översynen ger anledning till. I uppdraget ingår dock inte att lämna förlag till ändring av grundlag eller andra författningar som rör konstitutionella ämnen. 
 I utredningsuppdraget ingår slutligen också att kartlägga om det finns beslut om finansiering av myndigheters verksamhet rörande informationstjänster som står i konflikt med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av informa- tion från den offentliga sektorn. 
  
 1.2 
  
 Bakgrund 
  
 Bakgrunden till utredningsuppdraget är den rapport Rätt avgifter? 
 – statens uttag av tvingande avgifter (RiR 2004:17) som Riksrevi- sionen lade fram i juni 2004. 
 Riksrevisionen fann att det rådde många oklarheter och brister kring tvingande avgifter. I rapporten konstaterade Riksrevisionen bl.a. att avgiftsbelagd verksamhet inte följs upp och prövas i samma utsträckning som anslagsfinansierad verksamhet, att staten i vissa fall har kunnat öka sina utgifter utan att påverka utgiftstaket, att lagstiftningen är oklar på flera punkter, att gränsen mellan avgifter och skatter liksom mellan tvingande avgifter och avgifter i upp- dragsverksamhet är svår att dra. Vidare påpekade Riksrevisionen att riksdagens bemyndiganden till regeringen och myndigheter att besluta om tvingande avgifter i vissa fall är oprecisa, att det är oklart hur många tvingande avgifter som staten tar ut och hur stora statens totala intäkter från sådana avgifter är. Riksrevisionen kon- staterade också att samma avgifter ibland hanteras som tvingande avgifter och ibland som avgifter i uppdragsverksamhet samt att avgifter i vissa fall har gett överskott under längre tid (RiR 2004:17 s. 7 f.). 
 I betänkandet Offentligrättsliga avgifter (bet. 2004/05:FiU30) behandlade finansutskottet vissa frågor om offentligrättsliga avgif- ter med anledning av förslag till riksdagen från Riksrevisionens sty- relse (förs. 2004/05:RRS8). Förslaget grundade sig på gransknings- rapporten. 
 22 
  
 SOU 2007:96 
  
 Utredningsuppdraget och dess genomförande 
  
 Finansutskottet påpekade att vissa av de frågor som togs upp i rapporten hade behandlats av regeringen i budgetpropositionen för 2005 (prop. 2004/05:1) samt att regeringen förberedde en översyn av statens avgifter. 
 Finansutskottet uttalade vidare att det var angeläget att reger- ingen uppmärksammade och redde ut de oklarheter beträffande offentligrättsliga avgifter som Riksrevisionen hade redogjort för i sin granskningsrapport. Frågan om hur systemet med offentlig- rättsliga avgifter fungerar var, enligt utskottet, av principiellt intresse eftersom det ytterst handlar om hur denna del av riksda- gens finansmakt utövas. Mot bakgrund av de viktiga initiativ som regeringen hade tagit för att komma till rätta med alla de oklarheter som granskningen påvisat fann utskottet för tillfället inte skäl att begära att regeringen skulle vidta ytterligare åtgärder (bet. 2004/05:FiU30 s. 13 ff., rskr. 2004/05:227). 
  
 1.3 
  
 Utredningsarbetet 
  
 Utredningsarbetet påbörjades i januari 2006. Utredningen har haft sammanlagt åtta sammanträden. Därutöver har sekretariatet och några av experterna sammanträtt i en mindre grupp. 
 Ekonomistyrningsverket (ESV) har på utredningens uppdrag genomfört en kartläggning av statliga avgifter. ESV har även i andra delar bistått utredningen. Det gäller särskilt delar av underlaget till avsnitt 4 Avgifter i statens finanser. 
 För diskussioner rörande behovet av ett register för offentlig- rättsliga avgifter har jag tillsammans med sekretariatet besökt granskningsenheten på Justitiedepartementet och där sammanträf- fat med enhetschefen Shaw och ämnesrådet Schaefer. I samma syfte har vi också sammanträffat med före- draganden i konstitutionsutskottet Smith. Vidare har sekretari- atet besökt Verva för en information om det pågående Rättsinfor- mationsprojektet. 
 För att få del av synpunkter från myndigheter främst på frågan om avgiftsinkomster ska redovisas på statsbudgeten eller om de ska disponeras av myndigheterna anordnade utredningen i september 2007 en hearing med företrädare för ett antal myndigheter. Utred- ningen ville även höra myndigheternas uppfattning vad gäller möj- ligheterna till överblick av lämnade avgiftsbemyndiganden och behovet av eventuella förbättringar för att underlätta överblicken. 
 23 
  
 Utredningsuppdraget och dess genomförande 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vid hearingen medverkade företrädare för Läkemedelsverket, Läns- styrelsen i Stockholms län, Post- och telestyrelsen, Statens jord- bruksverk, Statens kärnkraftsinspektion, Tullverket och Vägverket. 
 Utredningen har också sänt ut en enkät till budgetcheferna på samtliga departement för att få klarlagt om det finns beslut om myndigheters prissättning av informationstjänster som står i strid med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG. Inför utformandet av enkäten förde utredningen särskilda diskussioner med representanter för Statskontoret och Finansdepartementet för att få en uppfattning om vilka åtgärder som vidtagits med anled- ning av direktivet. 
 Utredningen har yttrat sig över Utbildnings- och kulturdepar- tementets PM Bemyndiganden att ta ut avgifter vid viss uppdrags- utbildning, m.m. (U2006/4904/SV). 
 24 
  
 2 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 2.1 
  
 Inledning 
  
 Enligt direktiven syftar mitt uppdrag till ett klargörande av vissa frågor som gäller gränsdragningen mellan offentligrättsliga avgifter och andra avgifter av liknande karaktär som staten tar ut. Oklarhe- terna gäller bl.a. var gränsen ska dras mellan s.k. tvingande avgifter och frivilliga sådana. 
 Först bör vissa terminologiska frågor klaras ut. 
 I direktiven används begreppen offentligrättsliga avgifter och tvingande avgifter omväxlande för sådana avgifter som tas ut med stöd av föreskrifter enligt 8 kap. 3 § regeringsformen (RF). Även i statsbudgeten används begreppet offentligrättsliga avgifter för sådana avgifter. I den statsrättsliga litteraturen används ofta be- greppet belastande (ibland också betungande) avgifter för dessa. För de frivilliga avgifterna, alltså de som tas ut med stöd av före- skrifter enligt 8 kap. 13 § RF, förekommer också begreppet avgif- ter i uppdragsverksamhet. Jag anser att begreppet offentligrätts- liga avgifter är mindre lämpligt som beteckning på de tvingande avgifterna eftersom även de frivilliga avgifterna som påförs med stöd av föreskrifter enligt 8 kap. 13 § RF måste anses vara offentlig- rättsliga. 
 Jag kommer i betänkandet att använda begreppet belastande avgifter för de avgifter som grundar sig på föreskrifter enligt 8 kap. 3 § RF och begreppet frivilliga avgifter för de avgifter som grundar sig på föreskrifter enligt 8 kap. 13 § RF. 
 25 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 2.2 
  
 Regelverket 
  
 Skyldigheten att erlägga skatt och betala vissa avgifter till staten regleras genom normgivning (prop. 1973:90 s. 212). Med normgiv- ning menas beslutandet av föreskrifter som blir bestämmande för myndigheters och enskildas handlande (a. prop. s. 201). Bestäm- melser om normgivningsmakten finns i 8 kap. RF. 
 Enligt 8 kap. 3 § RF ska föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmänna, som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhål- landen, meddelas genom lag. Föreskrifter om skatt till staten och om belastande avgifter faller in under denna bestämmelse. 
 Bestämmelsen är begränsad till åligganden för enskilda i förhål- lande till det allmänna. Föreskrifter som enbart innebär ett ålig- gande för någon annan än en enskild, t.ex. en kommun eller en myndighet, att betala en avgift omfattas inte av 8 kap. 3 § RF. Före- skrifter som innebär åligganden för en kommun ska dock enligt 8 kap. 5 § RF meddelas i lag. 
 Enligt 8 kap. 7 § första stycket RF kan regeringen utan hinder av 8 kap. 3 §, efter bemyndigande i lag, genom förordning meddela föreskrifter om annat än skatt inom vissa uppräknade ämnesområ- den. Bestämmelsen medger således att riksdagen delegerar till regeringen att meddela föreskrifter om belastande avgifter, däremot inte föreskrifter om skatt. Delegationsutrymmet är begränsat även på så sätt att det inte medför rätt att meddela föreskrifter om annan rättsverkan av brott än böter. Det bör noteras att bestämmelsen i 8 kap. 7 § RF tillåter delegation endast till regeringen, inte till kommun. 
 Enligt 8 kap. 9 § andra stycket RF däremot kan regeringen eller kommun efter riksdagens bemyndigande meddela sådana före- skrifter om avgifter, som på grund av 8 kap. 3 § annars ska medde- las av riksdagen. Till skillnad från vad som gäller enligt 8 kap. 7 § RF kan riksdagens bemyndigande enligt denna bestämmelse ha annan form än lag, i praktiken en hemställan i ett utskottsbetän- kande som riksdagen ansluter sig till. Denna delegationsmöjlighet avser avgifter generellt – med undantag för sanktionsavgifter (se vidare avsnitt 2.5) – och är inte som i 8 kap. 7 § begränsad till vissa sakområden. Bestämmelsen tillåter också – till skillnad från 8 kap. 7 § – delegation såväl till regeringen som till kommun. 
 Med stöd av 8 kap. 11 § RF kan regeringen överlåta sin norm- givningsmakt till förvaltningsmyndigheter eller kommuner, s.k. 
 26 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 subdelegation. Regeringen kan alltså genom bemyndigande från riksdagen få normgivningskompetens inom ett visst område och sedan föra kompetensen vidare till förvaltningsmyndigheter och kommuner. 
 Regeringen har dessutom enligt 8 kap. 13 § första stycket 2 RF rätt att meddela föreskrifter, däribland föreskrifter om avgifter som inte enligt grundlagen ska meddelas av riksdagen. Som exempel på sådana frivilliga avgifter kan nämnas avgifter för statistik- och registerbearbetningar och inträdesavgifter vid museer (prop. 1975:8 s. 46). Denna rätt för regeringen att direkt med stöd av grundlagen meddela föreskrifter brukar kallas för regeringens restkompetens. Restkompetensen omfattar alltså den normgivningsmakt som grundlagen inte uttryckligen har förbehållit riksdagen. 
 Därutöver har regeringen enligt 8 kap. 13 § första stycket 1 RF rätt att meddela föreskrifter om verkställighet av lag. 
 Från egentliga normgivningsbemyndiganden måste man skilja s.k. kvasibemyndiganden, dvs. bestämmelser som erinrar om regeringens rätt att med stöd av 8 kap. 13 § första stycket 1 med- dela verkställighetsföreskrifter 
 1 
 . Sådana bestämmelser innebär inte något bemyndigande i egentlig mening. KU beskriver kvasidelege- ring som bestämmelser som till formen är delegationsregler men som faktiskt endast markerar att utfyllnad av lagregleringen på en särskilt angiven punkt ska göras genom verkställighetsföreskrifter (KU 1980/81:25 s. 14). Ibland kallas de informationsbestämmelser. 
 Enligt 8 kap. 14 § RF utgör behörighet för regeringen att besluta föreskrifter i ett visst ämne inte hinder för riksdagen att genom lag meddela föreskrifter i samma ämne. Detta gäller oavsett om regeringen är behörig på grund av ett bemyndigande från riks- dagen eller direkt enligt 8 kap. 13 § RF 
 2 
 . 
 Om riksdagen beslutar lag inom ett område där regeringen i och för sig är behörig innebär det att regeringen inte får utnyttja sin behörighet så länge lagstiftningen gäller eftersom lag enligt 8 kap. 17 § RF bara får ändras eller upphävas genom lag. 
 Enligt 11 kap. 14 § RF får en föreskrift inte tillämpas om en domstol eller något annat offentligt organ anser att föreskriften strider mot grundlag eller annan överordnad författning. Om riks- dagen eller regeringen har beslutat föreskriften krävs dock att felet är uppenbart. Detta kallas lagprövning. 
  
 1  
 Sullivan, Roberts, Grundlagarna, 2 u., 2006 (fortsättningsvis Krueger, Garrett), s. 354 
  
 2  
 Krueger, Garrett, s. 379 
 27 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 2.3 
  
 Gränsen skatt – avgift 
  
 2.3.1 
  
 Förarbetsuttalanden m.m. 
  
 Som framgått av föregående avsnitt ska såväl skatter som belas- tande avgifter primärt beslutas av riksdagen. Den avgörande skill- naden mellan de båda åliggandena ligger däri att befogenheten att besluta om avgifter är möjlig att delegera till regeringen medan någon sådan möjlighet inte finns beträffande skatter. Riksdagen är alltså ensam behörig att besluta om skatter. 
 Eftersom olika delegationsregler således gäller för skatter och avgifter måste i alla lagstiftningsärenden i vilka riksdagen avser att delegera normgivningsmakt klargöras om det är fråga om en skatt eller en belastande avgift. 
 Det kan till att börja med konstateras att valet av benämning på en pålaga saknar betydelse för den statsrättsliga definitionen (prop. 1973:90 s. 219 f.). Socialavgifterna t.ex. är skatter fastän de beteck- nas som avgifter. 
 RF innehåller inte någon definition av begreppen skatt och avgift utan gränsdragningen får i första hand göras med utgångs- punkt i uttalandena i förarbetena till RF. De definitioner som ligger till grund för skatte- och avgiftsbegreppen i RF, formulerades redan av Författningsutredningen (SOU 1963:17 s. 374). Av för- arbetena till RF framgår att en skatt kan karaktäriseras som ett tvångsbidrag till det allmänna utan direkt motprestation (prop. 1973:90 s. 213, jfr även s. 140). Detta gäller inte bara när pålagan har motiverats med behovet av en inkomstförstärkning utan också när den främst fullföljer ett stabiliseringspolitiskt, försörjnings- politiskt eller annat sådant syfte (a. prop. s. 220). Med avgift menas vanligen en penningprestation som betalas för en specificerad mot- prestation från det allmänna (a. prop. s. 213, jfr även s. 140). På ett annat ställe sägs att man i allmänhet har att göra med en avgift i RF:s bemärkelse endast om ett specificerat vederlag utgår för den erlagda penningprestationen (a. prop. s. 219). I förarbetena uttalas emellertid också följande: I den mån enskilda skall förpliktas att erlägga en avgift för vilken någon direkt motprestation från det allmänna inte utgår – jag förutsätter härvid att pålagan inte i själva verket utgör en skatt – har man otvivelaktigt att göra med ett åliggande som i princip bör kräva riksdagsbeslut (a. prop. s. 218). 
 En penningpålaga anses alltså i vissa fall ha karaktär av avgift och inte av skatt även om någon preciserad motprestation inte utgår. 
 28 
 SOU 2007:96 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
 Detta gäller t.ex. om pålagan tas ut endast i näringsreglerande syfte och i sin helhet tillförs näringsgrenen i fråga. Som kännetecken för dessa avgifter anges i förarbetena att de och de motsvarande utgif- terna ofta inte redovisas i statsbudgeten. Som exempel nämns pris- regleringsavgifterna inom jordbruket och fisket (a. prop. s. 219). Dessa är numera avskaffade. Motsvarande avgifter finns dock i 8 och 9 §§ samt 11 § andra stycket ransoneringslagen (1978:268) (prop. 1977/78:75 s. 73). 
 Att den enskilde får en särskild motprestation för den penning- prestation som han betalar till det allmänna anses dock normalt vara det primära kännetecknet för en avgift i förhållande till skatt. Emellertid har motprestationen ofta inte något egenvärde för den enskilde, annat än i förhållande till en tvingande statlig reglering. Motprestationen utgörs t.ex. av ett tillstånd, utan vilket den enskilde inte straffritt kan företa eller underlåta en viss handling, t.ex. ett körkortstillstånd. Motprestationen kan dock även i ett sådant fall ha ett självständigt värde t.ex. avgift för obligatorisk kontrollbesiktning. Att motprestationen har ett värde endast i för- hållande till en tvingande statlig reglering fråntar dock inte pålagan dess karaktär av (belastande) avgift. 
 Avgifterna ska täcka statens kostnader (helt eller delvis) för motprestationen och får således inte sättas i relation till det eko- nomiska värde för den enskilde som motprestationen från det all- männa har 
 3 
 . 
 Författningsutredningen uttalade att en avgift kan sättas så högt att den framstår som oskälig i jämförelse med motprestationen – framför allt på de områden där det allmänna har monopolställning 
 – och att medborgaren ofta kan stå i en sådan tvångssituation att han måste betala en avgift. Där detta var uppenbart förelåg enligt 
  
 Författningsutredningen 
  
 i själva 
  
 verket en skatt (SOU 1963:16 
  
 s. 366). 
  
 Departementschefen 
  
 uttalade 
  
 i grundlagsärendet (a. prop. 
  
 s. 218) att det kom an på riksdagen att besluta om avgifter där intäkterna klart överstiger statens kostnader. Därmed måste han rimligen ha åsyftat att det blev fråga om en skatt 
 4 
 . 
 Ekonomistyrningsverket (ESV) har i en rapport pekat på att om avgiften syftar till att helt eller delvis finansiera en specificerad eller avgränsad statlig verksamhet, detta talar för att ersättningen är en avgift i statsrättslig bemärkelse. Om penningprestationen däremot 
  
 3 
  
 Reed, Skatter och avgifter, FT 1982 (fortsättningsvis Case), s. 30 
  
 4 
  
 Jfr dock Case, s. 31 
  
 29 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 syftar till att styra eller på annat sätt reglera organisationers eller personers beteende talar det för att den inte bör betraktas som en avgift utan som punktskatt eller någon annan statsrättslig inkomst 
 5 
 . Enligt ESV är det dock ett indicium och inte något kriterium 
 6 
 . 
 Som framgår av avsnitt 2.3.2 har bedömningen av huruvida en motprestation föreligger i lagstiftningspraxis också gjorts i förhål- lande till syftet med lagstiftningen (prop. 2001/02:31 s. 136 och prop. 2003/04:145 s. 35). 
 Ytterligare en bedömningsgrund för gränsdragningen mellan skatt och avgift som anknyter till avgiftens storlek är refinansiering eller överkompensation. 
 I det lagstiftningsärende som gällde införande av trängselskatt i Stockholm och där frågan om det rörde sig om en skatt eller en avgift behandlades, fäste regeringen avseende vid att det aktuella gatunätet redan en gång hade betalats med skattemedel (prop. 2003/04:145 s. 35, se vidare avsnitt 2.3.2). Pålagan ansågs därför vara en skatt. 
 Också ESV har pekat på att avgifter som införs för verksamhe- ter eller tillgångar som redan har finansierats kan falla utanför avgiftsbegreppet i statsrättslig bemärkelse, t.ex. vägavgifter som föreslås införas för en vägsträckning som redan har finansierats med anslag eller på annat sätt. Om en vägavgift däremot tas ut för att täcka kostnader för underhåll av den statliga vägbanan kan er- sättningen betraktas som en avgift 
 7 
 . 
 Gränsen mellan skatter och avgifter är alltså flytande (prop. 1973:90 s. 213). Departementschefen anförde också att det i vissa fall kan vara tveksamt om en penningpålaga ska betecknas som en skatt eller avgift (a. prop. s. 219). Redan Grundlagberedningen konstaterade att gränsen mellan vad som är skatt och var som är avgift är oskarp men ansåg det acceptabelt eftersom det kommer an på riksdagen att göra gränsdragningen (a prop. s. 149 och SOU 1972:15 s. 110). Frågan om den närmare gränsdragningen mellan skatt och avgift har diskuterats i ett flertal lagstiftningsärenden och i rättspraxis (se vidare avsnitt 2.3.2 och 2.3.3). 
  
 5  
 Ekonomistyrningsverkets rapport Att avgränsa avgifter – Kartläggning och problem- inventering, ESV 2004:17 (fortsättningsvis ESV 2004:17), s. 16 
  
 6 
  
 A.a. s. 7 
  
 7 
  
 A.a. s. 16 
  
 30 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 2.3.2 
  
 Lagstiftningspraxis 
  
 Frågan om gränsdragning mellan skatt och avgift har varit föremål för överväganden i flera lagstiftningsärenden efter införandet av regeringsformen. 
 Dåvarande bankinspektionens (numera Finansinspektionens) tillsynsverksamhet m.m. 
 Frågan huruvida avgifter som utgår för att finansiera en myndig- hets kontroll eller tillsyn över en viss näringsverksamhet utgör skatt eller avgift diskuterades i prop. 1978/79:170 med förslag till lagen (1980:2) om finansbolag. Förslaget innebar att finansbolagen skulle bidra till kostnaderna för dåvarande bankinspektionens verk- samhet och att dessa avgifter skulle fastställas av regeringen efter bemyndigande i lagen om finansbolag. Bidraget var begränsat till fem tusendels procent av nettovärdet av tillgångarna i bolagets finansieringsverksamhet närmast föregående verksamhetsår. Av intresse i sammanhanget är att bidragen till bankinspektionen till- kom redan 1906. I de förarbetena angavs det som naturligt att ban- kerna bar kostnaderna för bankinspektionen, som väl finge anta- gas lända bankerna till gagn genom ökad kredit hos allmänheten och även delägaren till trygghet genom kontroll å förvaltningen (prop. 1906:21 s. 27). 
 Lagrådets majoritet fann i 1978/79 års lagstiftningsärende att bidragen måste anses utgöra avgifter i RF:s mening och att det därmed inte fanns något hinder mot att låta regeringen meddela närmare föreskrifter beträffande bidraget (prop. 1978/79:170 s. 132). I anslutning till uttalandet hänvisade ledamöterna till propositionen om följdlagstiftning med anledning av regerings- formens bestämmelser om normgivning (prop. 1975:8 s. 45 och 46). Där hänvisade departementschefen till att de då gällande avgifterna uttogs med stöd av ett bemyndigande i lag. 
 En ledamot i Lagrådet ansåg det svårt att beta bidragen deras skattenatur och förordade att riksdagen skulle meddela de grund- läggande reglerna om bidragets beräknande och om dess uttaxering (prop. 1978/79:170 s.  
 132–136). 
  Han konstaterade att den omstän- digheten att finansbolagen hade intresse av att det fanns ett väl fungerande kreditväsen knappast kunde föranleda att inspektionens verksamhet kunde ses som en motprestation och fortsatte: 
 31 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 Frågan blir då om bidragen ska anses utgöra ett sådant annat fall då penningpålaga utgör en avgift i stället för en skatt som departements- chefen allmänt omnämner i sitt citerade uttalande. Härför skulle kunna tala att de betalningsskyldiga är en relativt begränsad grupp per- soner och att bidraget är specialdestinerat. Ingendera grunden kan dock åberopas med särskild styrka. Om en specialskatt läggs på få eller många förändrar ej själva pålagans karaktär. Automobilskatten var spe- cialdestinerad men trots detta otvivelaktigt en skatt även enligt 1974 års RF. Viktigt är enligt min mening att bidragets storlek är direkt relaterad till rörelsens omslutning. Den ligger därmed systematiskt nära arbetsgivaravgifterna, vilkas skattekaraktär aldrig ifrågasatts och som flera gånger höjts för att skaffa medel till bestämda allmänna ändamål. De i propositionen anförda undantagsfallen och de över- väganden som redovisas i anslutning till dessa kan knappast åberopas som grund för att den nu ifrågavarande pålagan skulle trots huvudre- geln böra statsrättsligt rubriceras icke som skatt utan som avgift. 
 Emellertid förefinns redan ett ställningstagande i saken från stats- makterna. I prop. 1975:8 behandlades frågan om bemyndiganden för regeringen att jämlikt 1974 års RF besluta om avgifter. Departements- chefen utgick därvid (s.  
 46–47) 
  som självklart från att bidragen till bank- och försäkringsinspektionernas verksamhet är avgifter i den mening termen används i 1974 års RF. Riksdagen anmälde icke någon avvikande mening (se KU 1975:10 s. 11), men något beslut fattades ej i saken. Med regeringens ståndpunkt behövdes inget sådant. 
 Huruvida med vad som sålunda förevarit dessa tvångsbidrags stats- rättsliga karaktär skall anses fastställd, synes mig dock tveksamt. Grundlagstolkning ankommer, liksom annan lagtolkning, i sista hand på domstolarna. Spörsmålet blir därvid betydelsen av 1975 års händel- ser. Självfallet är det ett synnerligen tungt vägande tolkningsdatum om både regering och riksdag utgått från bidragens avgiftskaraktär. Grundlagberedningen tänkte sig just att riksdagen skulle från fall till fall dra upp gränserna. Häremot kan invändas att själva skattebegrep- pet på ett betänkligt sätt undermineras om pålagor av denna art, som klart fyller kriterierna för en skatt, inordnas under avgiftsbegreppet. Det förefaller mig från principiella utgångspunkter svårt att betaga bi- dragen deras skattenatur. Någon egentlig sakprövning av spörsmålet har ej heller redovisats utan statsmakterna har utan egentlig motivering tagit en viss ståndpunkt för god. 
 Departementschefen ansåg i likhet med majoriteten i Lagrådet att bidragen utgjorde en form av avgift. Enligt departementschefen hade frågan redan prövats av regering och riksdag, varvid han hän- visade till prop. 1975:8 s. 46 och 47, KU 1975:10 och rskr. 1975:62 (prop. 1978/79:170 s. 148). Departementschefen hänvisade också till att en liknande bestämmelse förekom i 43 § förslaget till fond- kommissionslag (prop. 1978/79:9). 
 32 
 SOU 2007:96 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
 Riksdagen antog regeringens förslag till avgiftsreglering (NU 1979/80:23, rskr. 1979/80:139). 
 Av lagstiftningsärendet framgår således att tillsynsavgifter an- sågs omfattade av avgiftsbegreppet. Avgörande vikt fästes vid att riksdagen tidigare hade godtagit ett bemyndigande för regeringen om aktuella avgifter för bankinspektionens verksamhet. Det bör dock noteras att det i det ärendet utan närmare motivering hänvi- sades till ett tidigare bemyndigande. 
 Avgifterna regleras numera i 6 kap. 11 § lagen (1991:981) om värdepappersrörelse. I det lagstiftningsärendet (prop. 1990/91:142, 1990/91:NU37, rskr. 1990/91:349) berördes inte frågan. 
 Finansinspektionens tillsyn av börs- och clearingverksamheten behandlades i prop. 1991/92:113. Förslaget till ny börs- och clear- inglag innebar – såvitt gällde avgifter – att en sökande skulle betala ansökningsavgift för Finansinspektionens prövning av ansökan om auktorisation av börs eller marknadsplats eller tillstånd till clearing- verksamhet och att företag som hade fått auktorisation eller till- stånd skulle bekosta Finansinspektionens tillsyn genom årliga avgifter (a. prop. s. 138 ff. och 209 f.). Regeringen skulle meddela föreskrifter om de aktuella avgifterna. Lagrådet ansåg att avgifterna var av sådant slag att rätten att föreskriva om dem kunde delegeras till regeringen (a. prop. s. 467). Förslaget antogs av riksdagen (1991/92:NU26, rskr. 1991/92:321). 
 Avgifter avseende foderkontroll 
 Enligt förslaget till lagen (1985:295) om foder (prop. 1984/85:149) skulle den statliga foderkontrollen i framtiden även omfatta bl.a. jordbruksföretagen och regeringen skulle få föreskriva att särskilda avgifter skulle tas ut för den tillsyn som skulle utövas enligt lagen. Enligt den tidigare lagen skulle tillverkare och importörer betala avgift för foderkontrollen enligt taxa som på förslag av kontroll- myndigheten fastställdes av regeringen. Kostnaden för analys av fodermedelsprover betalades av varje företagare direkt till den institution som utfört analysen medan övriga kostnader fördelades på tillverkare av foderblandningar i förhållande till tillverknings- volymen. Avsikten var att kostnaderna även i framtiden skulle tas ut enligt samma principer. 
 33 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 Lagrådet anförde: 
 Det må här erinras om att den statsrättsliga karaktären av ersättningar som schablonmässigt tas ut av en bransch eller annat kollektiv för att täcka kostnaderna för en myndighets kontroll av kollektivet, varit föremål för riksdagens bedömande i tidigare sammanhang. Därvid har riksdagen intagit den ståndpunkten att sådana ersättningar är att betrakta som avgifter i regeringsformens mening och inte som skatter (jfr ex. vis prop. 1978/79:170 s. 131 f. och 148). Riksdagen kan följakt- ligen delegera frågor om sådana ersättningar till regeringen enligt 8 kap. 7 § regeringsformen. 
 Den ordning som föreslås i nu förevarande fall väcker emellertid betänkligheter i ett visst avseende. Såsom tidigare redovisats är avsik- ten att fodervaruhandeln skall belastas inte bara med de kontrollkost- nader som rör branschens egen verksamhet utan även med kostna- derna för den kontroll som riktar sig mot jordbruksföretagen och andra subjekt i förbrukningsledet. De kostnader som föranleds av kontrollverksamheten i sistnämnda hänseende avser således – i vart fall till den del kontrollen gäller annat än produkter som härstammar från fodervarubranschen – förhållanden som inte har något samband med branschens egen verksamhet. Att på detta sätt belasta ett visst kollek- tiv med för detta främmande kostnader strider enligt lagrådets mening mot de principer som annars tillämpas i fråga om avgifter. En avgift av sådant slag torde i realiteten vara att betrakta som en punktskatt. 
 Enligt vad som anförs i remissprotokollet kan kostnaderna för den kontrollverksamhet som inte har samband med fodervaruhandeln för- väntas bli förhållandevis obetydliga. Denna omständighet utgör dock knappast ett godtagbart motiv för en sådan övervältring varom här är fråga. Enligt lagrådets mening är det nämligen från konstitutionell synpunkt av väsentlig betydelse att områdena för skatt och avgift hålls i sär med största möjliga noggrannhet eftersom riksdagen enligt regeringsformen i fråga om avgifter har möjlighet att i vissa fall be- myndiga regeringen att meddela föreskrifter medan beträffande skatter sådan möjlighet inte föreligger (a. prop. s. 59). 
 Departementschefen framhöll med anledning av Lagrådets syn- punkter att foderhandeln enbart borde belastas med de kontroll- kostnader som rörde branschens egen verksamhet (a. prop. s. 65). 
 Riksdagen antog förslaget (JoU 1984/85:29, rskr. 1984/85:276). 
 Miljöavgift 
 I syfte att minska utsläppen av kväveoxider föreslog regeringen att en miljöavgift skulle införas på utsläpp av kväveoxider från stora pannor som används för energiproduktion (prop. 1989/90:141). 
 34 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 Enligt förslaget till lagen (1990:613) om miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion skulle avgiften betalas av den som framställer elektrisk kraft eller värme (4 §) i produktions- enheter av viss storlek. Avgiften skulle enligt 5 § i lagförslaget tas ut med 40 kr per kg utsläppt kväveoxid. 
 Eftersom avgiften bara skulle avse stora pannor var det enligt departementschefen nödvändigt att kompensera de pannägare som omfattades av avgiftssystemet. Avgiftsmedlen – med avdrag för de administrativa kostnaderna för Naturvårdsverkets hantering av avgiftssystemet – skulle därför enligt förslaget årligen återbetalas till de avgiftsskyldiga. Avgiftsmedlen skulle tillgodoföras de av- giftsskyldiga genom ett bidrag. Bidraget skulle motsvara den avgiftsskyldiges andel av den samlade energiproduktionen i de av- giftspliktiga produktionsenheterna. Det föreslagna systemet bestod således av två komponenter: en avgift som skulle grundas på utsläppen av kväveoxider och en tillgodoföring som skulle grundas på den avgiftsskyldiges produktion av energi (prop. 1989/90:141 s. 18). 
 Vad gäller pålagans karaktär konstaterade departementschefen endast i en mening – i samband med övervägandena kring vilken myndighet som skulle hantera avgiftssystemet – att den inte har karaktären av skatt (prop. 1989/90:141 s. 23). 
 Beträffande pålagans karaktär anförde Lagrådet: 
 Den i remissen föreslagna pålagan betecknas som avgift och inte som skatt. Av förarbetena till regeringsformen framgår att till kategorin avgift kan hänföras även vissa penningprestationer utan specificerat vederlag, bl.a. sådana som tas ut endast i näringsreglerande syfte och som i sin helhet tillförs näringsgrenen i fråga enligt särskilda regler (se prop. 1973:90 s. 219). De belopp som betalas in enligt förevarande för- slag skall, frånsett kostnaderna för administrationen, årligen tillgodo- föras kollektivet av betalande. Lagrådet anser att det får godtas att pålagan betecknas som avgift (prop. 1989/90:141). 
 Riksdagen antog regeringens förslag till avgiftsreglering (1989/90:JoU24, rskr. 1989/90:349). 
 Kontrollavgifter för genetiskt modifierade organismer 
 Enligt förslaget till lagen (1994:900) om genetiskt modifierade organismer (prop. 1993/94:198) skulle den kostnadsökning som lagförslaget innebar för det allmänna finansieras med avgifter för 
 35 
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter SOU 2007:96 
 myndigheternas kontrollverksamhet, t.ex. för tillsynen av lagens efterlevnad. Regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämde skulle få föreskriva skyldighet för den, som bedrev verk- samhet enligt lagen eller ansökte om tillstånd till eller gjorde en anmälan om sådan verksamhet, att betala avgifter för myndigheters verksamhet enligt lagen (a. prop. s. 47). 
 Lagrådet konstaterade att rättsläget beträffande gränsdrag- ningen mellan skatt och avgift inte är helt entydigt. Beträffande de aktuella avgifterna fann Lagrådet att avgiftskriterierna torde vara uppfyllda i den mån avgiften utgjorde vederlag för en myndighets kostnader i samband med myndighetsutövning som är riktad direkt mot den avgiftsskyldige. Detta gäller t.ex. avgifter som tas ut för kostnader för handläggningen av en ansökan eller anmälan eller för provtagning eller inspektion. Delegationsbestämmelserna gav emellertid också möjlighet att föreskriva en generell avgift för företag som bedriver verksamhet som avses i lagen, dvs. en avgift som utgår även om företaget inte varit föremål för någon direkt åtgärd från myndigheternas sida. Lagrådet ansåg att en sådan avgift fick anses ha karaktären av skatt. Det innebar att delegations- bestämmelsen i den delen stod i strid med RF. Om avsikten var att en sådan avgift skulle tas ut måste alltså avgiften regleras i lagen, i vart fall måste grunderna för avgiftsuttaget anges (a. prop. s. 163). 
 Regeringen anförde att bemyndigandet gav stöd för att reger- ingen bestämde avgifter – utöver för en myndighets verksamhet med anmälan och prövning av ansökningar – även för tillsynsverk- samhet, t.ex. skyldighet att ersätta kostnader för provtagning och undersökning av prov som hade tagits i samband med en tillsyns- myndighets tillträde till lokaler och att sådana avgifter skulle beta- las av den vars verksamhet prövades eller var föremål för tillsyn. Som Lagrådet hade anfört fick däremot avgift inte tas ut generellt för företag som bedrev sådan verksamhet som avsågs i lagen (a. prop. s. 64). 
 Riksdagen antog förslaget (bet. 1993/94:JoU29, rskr. 1993/94:391). 
 Allmän fiskevårdsavgift 
 I ett förslag till ändring i fiskelagen (1993:787) föreslog regeringen att en allmän fiskevårdsavgift skulle införas (prop. 1994/95:231). Den föreslagna avgiften skulle omfatta allt fiske. Avgiftsskyldig- 
 36 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 heten skulle omfatta alla fiskande som var 18 år eller äldre. Enligt förslaget bemyndigades regeringen eller den myndighet regeringen bestämde att meddela föreskrifter för den som fiskade inom Sveriges sjöterritorium eller från svenska fartyg utanför sjöterrito- riet att betala en allmän fiskevårdsavgift. Avgiftsmedlen skulle användas som bidrag för bildande och ombildande av fiskevårds- områden, för fiskevård och utsättningar av fisk, för information och tillsyn samt för administrativ hantering av avgiften (prop. 1994/95:231 s. 1 och 11). 
 Regeringen konstaterade att den föreslagna fiskevårdsavgiften, som företedde stora likheter med jaktvårdsavgiften (se 41 § jaktla- gen [1987:259]) hade till syfte att finansiera åtgärder för fiskevår- den. Avgiften skulle betalas av den fiskande som ett bidrag till sta- tens kostnader på området. Avgiftsmedlens användning skulle komma de fiskande till del i form av åtgärder som på olika sätt be- främjar fiskevården och som därmed skapade goda fiskemöjligheter för den enskilde. Intäkterna från avgiften, som borde disponeras av Fiskeriverket, skulle inte användas för annat än det avsedda ända- målet. Regeringen fann att fiskevårdsavgiften var en avgift i lagtek- nisk mening (a. prop. s. 13 f.). 
 Jordbruksutskottet inhämtade Lagrådets yttrande över försla- get. I frågan om gränsdragning mellan skatt och avgift anförde Lagrådet bl.a. följande (Jordbruksutskottet den 31 oktober 1995, dnr 14). 
 Lagrådet konstaterar att fiskevårdsavgiften inte kan hänföras till en sådan typ av avgift för vilken det lämnas en direkt motprestation till den enskilde avgiftsbetalande. Det står emellertid klart att avgiftsbe- greppet sedan länge ansetts kunna inbegripa även vissa fall där vederla- get inte är individuellt bestämt utan i stället utgörs av en s.k. kollektiv motprestation. Berörda förarbeten [anm. prop. 1973:90] nämner som ett exempel prisregleringsavgifter inom viss näringsgren. Utvecklingen har sedermera visat på ytterligare avgifter med tvångskaraktär som ansetts falla utanför skatteområdet trots att koppling saknats till ett direkt vederlag för den enskilde betalande. I detta avseende kan hänvisas till vad som anförts i förvaltningsrättslig litteratur (bl.a. Case i Förvaltningsrättslig Tidskrift 1982 s. 12 f. 
 Vad särskilt angår den i propositionen [anm. prop. 1994/95:231] åbe- ropade jaktvårdsavgiften kan nämnas följande. Bestämmelser om jakt- vårdsavgift fanns redan i 1938 års lag om rätt till jakt och innefattade ett bemyndigande för Konungen (sedermera regeringen) att meddela närmare föreskrifter om jaktvårdsavgifter. Avgiftsskyldighet före- skrevs ursprungligen enbart vid jakt på annans mark, men avgiftsplik- ten utsträcktes i början av  
 1950-talet 
  till alla jagande (prop. 1951:274, 
 37 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 3 LU 14, rskr. 290). Jaktvårdsavgiften fördes till en särskild fond för jaktvårdsändamål. Vid tillkomsten av 1987 års jaktlag upptogs i lagen motsvarigheter till äldre bestämmelser, dock utan att frågan om jakt- vårdsavgiftens statsrättsliga karaktär belystes genom uttalanden i för- arbetena (SOU 1983:21, prop. 1986/87:58, JoU 15). 
 Mot bakgrund av den vidgning av avgiftsområdet som sålunda kan an- ses ha skett genom konstitutionell praxis får det enligt Lagrådets bedömning godtas att fiskevårdsavgiften, sådan den beskrivits i propo- sitionen, rättsligt betraktas som en avgift för vilken lagreglering i över- ensstämmelse med RF kan begränsas till ett bemyndigande så som föreslagits. 
 Regeringen återkallade senare propositionen (skr. 1995/96:114). Det kan nämnas att Utredningen om fiskevårdens finansiering 
 därefter på nytt har föreslagit att det införs en statlig fiskevårdsav- gift för fiske i havet, längs kusten och i de fem stora sjöarna (SOU 2005:76). Förslaget innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för den som fiskar att betala avgift (fiskevårdsavgift) med belopp som regeringen bestämmer för att främja fiskevården. De uttagna av- gifterna ska enligt förslaget bilda en fond (fiskevårdsfonden). 
 Förslaget bereds fortfarande inom Regeringskansliet (dnr Jo2005/2290/JFS). 
 Tillsynsavgifter m.m. enligt miljöbalken 
 Enligt 27 kap. 1 § första stycket i förslaget till miljöbalk (prop. 1997/98:45) bemyndigades regeringen eller den myndighet som regeringen bestämde att meddela föreskrifter om avgifter för en myndighets kostnader för prövning och tillsyn. Bemyndigandet avsåg hela balkens tillämpningsområde. 
 Beträffande gränsdragningen mellan skatt och avgift hänvisade regeringen till förarbetena till RF och lagstiftningsärendena som gällde avgifter till dåvarande bankinspektionen, avgifter enligt lagen om genetiskt modifierade mekanismer och allmän fiskevårdsavgift samt två lagprövningsärenden (NJA 1980 s. 718 och RÅ 1991 ref. 87). 
 Enligt regeringen borde självfallet avgifternas utformning enligt miljöbalken vara sådan att delegeringen till regeringen eller myn- dighet stämde överens med RF. Regeringen konstaterade att rätts- läget var oklart vad gäller gränsdragningen mellan skatter och av- 
 38 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 gifter. De aktuella avgifterna skulle omfatta myndigheternas kost- nader i samband med prövning och tillsyn och kostnader i anmäl- ningsärenden. Enligt regeringen var det särskilt viktigt att beakta de begränsningar som finns i RF när det gällde bedömningen av vilka kostnader för verksamhet av förebyggande och stödjande karaktär 
 – t.ex. rådgivning, information och liknande verksamhet – som kunde finansieras genom avgifter, dvs. verksamhet som inte kunde hänföras till direkt myndighetsutövning. En viss schablonisering vid utformningen av avgiftsförordningarna var enligt regeringen nödvändig. Förordningarna måste dock utformas så att avgifterna kom att stå i rimlig proportion till de kostnader som den avgifts- betalande åsamkade myndigheten (a. prop. del 2 s. 288). 
 Lagrådet framförde inte några synpunkter på bestämmelsen. Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 
 1997/98:JoU20, rskr. 1997/98:278). 
 Vissa avgifter enligt livsmedelslagen och lagen om provtagning på djur 
 I prop. 1997/98:48 föreslogs att myndigheternas tillsynsområde enligt livsmedelslagen (1971:511) och lagen (1992:1683) om prov- tagning på djur m.m. skulle vidgas. 
 Enligt förslaget till ändring av livsmedelslagen skulle regeringen eller den myndighet som regeringen bestämde få föreskriva avgifter för en myndighets eller ett enskilt kontrollorgans verksamhet en- ligt livsmedelslagen eller vissa andra författningar. 
 Lagrådet hänvisade till förarbetena till RF och framhöll att det var tveksamt om en pålaga rättsligt kunde betraktas som en avgift när vederlaget inte var individuellt bestämt utan i stället utgjordes av en s.k. kollektiv motprestation. Lagrådet konstaterade att avsik- ten i förarbetena till RF varit att vissa avgifter av detta slag skulle kunna betraktas som avgifter i statsrättslig bemärkelse, bl.a. avgif- ter som tas ut endast i näringsreglerande syfte och i sin helhet till- förs näringsgrenen i fråga. Lagrådet fortsatte: 
 Av förarbetena framgår inte i vilka andra fall det kan vara motiverat att frångå huvudprincipen att en avgiftsklassificering förutsätter ett speci- ficerat vederlag. Det är dock enligt Lagrådets mening tydligt att något mer omfattande avsteg från denna princip inte varit avsett bortsett från prisregleringsavgifter o.d. 
 39 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 Delegationsbestämmelsen i förevarande paragraf synes enligt sin lydelse ge möjlighet att föreskriva en generell avgift för livsmedelsföre- tag, dvs. en avgift som utgår även om företaget inte varit föremål för någon direkt åtgärd från myndigheternas sida. En sådan avgift har en- ligt Lagrådets mening karaktären av skatt (jfr RÅ 1991 ref. 87 och Lag- rådets yttrande i prop. 1993/94:198 s. 162 f.). Det anförda innebär att delegationsbestämmelsen i både nuvarande och föreslagen lydelse står i strid med RF. Grunderna för finansieringen av myndigheternas verk- samhet måste enligt Lagrådets uppfattning preciseras (a. prop. s. 43 f.). 
 Regeringen beaktade Lagrådets synpunkter. Den aktuella bestäm- melsen preciserades så att avgifter fick föreskrivas för en myndig- hets och ett enskilt kontrollorgans kostnader för tillsyn enligt livsmedelslagen eller vissa andra författningar. Dessutom gjordes tillägget att sådana avgifter också fick avse en myndighets kostna- der för prövning enligt lagen eller de andra författningarna (a. prop. s. 29 f.). 
 Enligt förslaget till ändring i lagen om provtagning på djur, m.m. skulle regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämde få föreskriva om avgifter för en myndighets verksamhet en- ligt lagen. I den då gällande avgiftsbestämmelsen var de åtgärder som kunde föranleda avgift uppräknade. Lagrådet hänvisade till sina synpunkter på förslaget till ändring i livsmedelslagen och för- ordade att bestämmelsen formulerades så att det framgick att avgift fick tas ut endast för specificerade motprestationer (a. prop. s. 46). 
 Också i denna del beaktade regeringen Lagrådets synpunkter. Till följd av det kompletterades uppräkningen i den vid den tiden gällande lagtexten av de åtgärder för vilka ersättning fick tas ut med de nya åtgärderna (a. prop. s. 42). 
 Riksdagen antog regeringens förslag (bet. 1997/98:JoU21, rskr. 1997/98:179). 
 Tillsynsavgift m.m. enligt lagen om allmän kameraövervakning 
 Enligt förslaget till lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning (prop. 1997/98:64) skulle anmälan eller ansökan om tillstånd till allmän kameraövervakning göras hos länsstyrelse som också skulle utöva tillsyn enligt lagen. Regeringen skulle enligt det till Lagrådet remitterade lagförslaget få föreskriva om avgift för länsstyrelsens handläggning. 
 40 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 Beträffande kravet på motprestation anförde Lagrådet: 
 För att en avgift ska föreligga i RF:s mening förutsätts sålunda enligt förarbetena normalt att ett specificerat vederlag utgår. Är denna förut- sättning uppfylld torde en penningpålaga ha karaktären av avgift även om denna – som i förevarande fall – är obligatorisk och tas ut i sam- band med myndighetsutövning. Utgör avgiften vederlag för en myn- dighets kostnader i samband med myndighetsutövning som är riktad direkt mot den avgiftsskyldige torde avgiftskriteriet således vara upp- fyllt. Det gäller t.ex. avgifter som tas ut för kostnader för handlägg- ningen av en ansökan eller anmälan eller för provtagning eller inspek- tion. 
 Däremot är det tveksamt i vad mån en pålaga rättsligt kan betraktas som en avgift i fall då vederlaget inte är individuellt bestämt utan i stället utgörs av en s.k. kollektiv motprestation. Som har framgått av de redovisade förarbetsuttalandena har avsikten varit att vissa avgifter av detta slag skall kunna betraktas som avgifter i statsrättslig bemär- kelse, nämligen bl.a. avgifter som tas ut endast i näringsreglerande syfte och i sin helhet tillförs näringsgrenen i fråga. Av förarbetena framgår inte i vilka andra fall det kan vara motiverat att frångå huvud- principen att en avgiftsklassificering förutsätter ett specificerat veder- lag. Det är dock enligt Lagrådets mening tydligt att något mer omfat- tande avsteg från denna princip inte varit avsett bortsett från pris- regleringsavgifter o.d. 
 Delegationsbestämmelsen i förevarande paragraf torde ge möjlighet att föreskriva en generell avgift för dem som använder övervakningskame- ror, dvs. en avgift som utgår även om användaren inte varit föremål för någon direkt åtgärd från länsstyrelsens sida. Av den allmänna moti- veringen framgår att meningen är att en generell avgift ska tas ut för att finansiera länsstyrelsernas verksamhet för tillsyn m.m. En sådan avgift har enligt Lagrådets mening karaktären av skatt (jfr RÅ 1991 ref. 87 och Lagrådets yttrande i prop. 1993/94:198 s. 162 f.). Det anförda innebär att delegationsbestämmelsen står i strid med RF. Grunderna för finansieringen av länsstyrelsens handläggning bör därför regleras i lagen (a. prop. s. 102 f.). 
 Regeringen beaktade Lagrådets synpunkter. Till den aktuella be- stämmelsen gjordes tillägget att sådana föreskrifter endast fick in- nebära rätt att ta ut avgifter för en ansökan, anmälan eller tillsyns- åtgärd. Regeringen förklarade att generella avgifter, dvs. avgifter som utgår även om den avgiftsskyldige inte varit föremål för någon direkt åtgärd från länsstyrelsens sida, inte fick tas ut (a. prop. s. 68). 
 Riksdagen antog regeringens förslag såvitt gällde avgifts- reglering (bet. 1997/98:Hoover, rskr. 1997/98:170). 
 41 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 Avgifter för hållbarhetskontroller av motorfordon 
 Enligt förslaget till lagen (2001:1080) om motorfordons avgasre- ning och motorbränslen (prop. 2001/02:31) skulle regeringen få föreskriva att särskilda avgifter skulle tas ut för tillsyn och pröv- ning. Som exempel på tillsynsåtgärder nämndes hållbarhetskon- troller (a. prop. s. 68). 
 Hållbarhetskontrollerna hade dittills finansierats genom att till- verkaren eller generalagenten betalade en kontrollavgift för varje nyproducerad bil. Naturvårdsverket fick meddela närmare före- skrifter om kontrollavgiften. Enligt förslaget skulle samma finansi- eringsmetod tillämpas för s.k. kartläggande undersökningar, dock att avgiften skulle betalas av bilägaren. I lagrådsremissen diskutera- des om denna kontrollavgift var en skatt eller en avgift. 
 Regeringen anförde i lagrådsremissen (Miljödepartementet, dnr M2001/2547/R) följande: 
 Av lagförarbeten och praxis kan slutsatser dras om gränsdragningen mellan skatter och avgifter. Om en tillsynsavgift eller en kontrollavgift tas ut, måste intäkterna gå till tillsyn eller hållbarhetskontroller. Av- giften måste motsvaras av en motprestation från myndighetens sida för att den skall anses vara en avgift och inte en skatt. Motprestationen kan dock vara kollektiv, dvs. motprestationen behöver inte vara indivi- duellt bestämd. Frågan om motprestation är avgörande för om verk- samheten kan finansieras med avgifter. De kontroller som är tänkta att finansieras av en avgift behöver inte utföras enligt något  
 EG-direktiv. 
  Dock verkar det vara förutsatt i direktiv 98/69/EG att sådana kon- troller görs, eftersom det föreskrivs att resultat från dessa kan anmälas till vederbörande typgodkännandemyndighet i ett annat land som kan vidta tvingande åtgärder mot tillverkaren. Det är också förutsägbart vad avgiften skall användas till. Om en avgift för tillsyn tas ut för att finansiera hållbarhetskontroller, motsvaras avgiften av en motpresta- tion från undersökande myndighet som genomför kontroller. I prakti- Larson är det i dag bilköparna som är med och betalar för detta i form av ett mindre tillägg på bilpriset. Bilägarna drar också fördel av att håll- barhetskontroller genomförs, då detta är ägnat att bidra till en förbätt- rad kvalitet på bilarna. Hållbarhetskontrollerna kommer således bil- köparkollektivet till nytta. Regeringen gör med hänsyn till det anförda den bedömningen att kostnaden bör kunna finansieras genom avgifter. Det bör vara den som ansöker om registrering av bilen som skall be- kosta avgiften, som lämpligen kan administreras i samband med regi- strering av fordonet (s. 68 f.). 
 Lagrådet ansåg att den föreslagna avgiften var en skatt. Lagrådet konstaterade att avgaslagstiftningens syfte var att skydda männi- skors hälsa och miljön. Det var alltså inte bilägarnas intresse av en 
 42 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 god kvalitet hos bilarna som stod i fokus utan bilarnas påverkan på hälsan. Enligt Lagrådet motsvarades den föreslagna avgiften därför inte av någon direkt motprestation vare sig till bilägarna eller bil- ägarkollektivet som sådant (a. prop. s. 136). 
 Regeringen förklarade att syftet med att bilägarna skulle betala avgiften framför allt var att underlätta administrationen eftersom avgiften kunde betalas i samband med registrering av fordon. Mot bakgrund av Lagrådets yttrande bedömde regeringen att avgiften skulle behållas som den hittills varit utformad, dvs. den skulle be- talas av tillverkaren (a. prop. s. 69). 
 Riksdagen antog regeringens förslag (bet. 2001/02:MJU6, rskr. 2001/02:82). 
 Trängselskatt 
 I förarbetena till lagen (2004:629) om trängselskatt (prop. 2003/04:145) sammanfattades de bedömningar som gjorts i frågan om gränsdragning mellan skatt och avgift i lagstiftningsärendena om genetiskt modifierade mekanismer, livsmedelslagstiftningen och allmän kameraövervakning på följande sätt (a. prop. s. 33 f.): 
 En pålaga kan godtas som avgift i den mån den utgör vederlag för åt- gärder i myndighetsutövning som riktar sig direkt mot den avgifts- skyldige. En pålaga som utkrävs av alla som utför en viss verksamhet, oavsett om och i vilken mån de varit föremål för någon direkt åtgärd från berörd myndighets sida, utgör däremot en skatt. 
 Det kan diskuteras i vilken utsträckning en avgift ska vara enbart kost- nadstäckande för att inte förlora sin karaktär av avgift. Det har påpe- kats att en viss schablonisering ofta är nödvändig. Avgifterna måste dock utformas så att de står i rimlig proportion till de kostnader som uppkommer för det allmänna, den s.k. självkostnadsprincipen (jfr prop. 1997/98:45 s. 288). 
 Vid bedömning av om den aktuella pålagan skulle bedömas som skatt eller avgift anförde regeringen att det gatu- och vägnät som skulle omfattas av pålagan redan hade finansierats med skattemedel. Syftet med pålagan var inte att uppföra och underhålla gator och vägar utan att, av miljöskäl och för att minska trängseln, reglera trafiken med motorfordon. Det gick inte att urskilja något direkt vederlag från det allmännas sida gentemot den som betalade pålagan. De motprestationer som skulle kunna komma i fråga hade redan utförts i och med att de aktuella gatorna hade uppförts och 
 43 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 ställts till medborgarnas förfogande. Enligt regeringens mening fanns det inte något utrymme för att bedöma den aktuella pålagan som något annat än en skatt och då som en punktskatt. Det var alltså uteslutet att försöka konstruera något slags bild av konkret och direkt motprestation för pålagan (a. prop. s. 35). 
 Lagrådet konstaterade att, genom att pålagan betraktas som en skatt och beslutas i den för skatter gällande ordningen, de invänd- ningar undveks som skulle ha kunnat aktualiseras, om pålagan hade konstruerats som en kommunalt beslutad avgift (a. prop. s. 160). 
 Skatteutskottet – som hade inhämtat yttrande från konstitu- tionsutskottet – redovisade inte någon annan bedömning i gräns- dragningsfrågan (bet. 2003/04:SkU35 s. 10 och 12). 
 Riksdagen antog förslaget (rskr. 2003/04:35). 
 Avgifter för annonsering i Post- och Inrikes Tidningar 
 Regeringens förslag till lagen (2006:385) om avgift för annonsering i Post- och Inrikes Tidningar (PoIT) (prop. 2005/06:96) innebar att en s.k. annonsavgift för kungörelser i Liu skulle betalas till den som publicerade tidningen. Regeringen skulle bemyndigas att meddela föreskrifter om avgiftens storlek. Tidigare fanns det inte några bestämmelser om att den som annonserade i Liu var skyldig att betala avgift. Trots det ansågs det finnas en sådan skyldighet. Avgiften bestämdes av regeringen. 
 Svenska Akademien har sedan 1791 rätt att ge ut Liu. Enligt ett avtal mellan Bolagsverket och Svenska Akademien får Bolags- verket ge ut Liu mot en årlig avgift till Svenska Akademien. En- ligt förslaget skulle såväl avgiften till Svenska Akademien liksom andra kostnader som Bolagsverket hade för utgivningen beaktas vid fastställandet av avgiften. Regeringen bedömde att det inte var fråga om något överuttag om avgiften fastställdes så att den täckte Bolagsverkets kostnader för rätten att ge ut Liu och ver- kets övriga kostnader för utgivningen (a. prop. s. 10). 
 Lagrådet konstaterade att avgiften var avsedd att täcka kostna- derna för utgivningen av Liu och att den i så måtto fick anses hänförlig till avgiftsområdet. En förutsättning var dock enligt Lag- rådet att avgifterna i realiteten inte blev högre än vad som stod i rimlig proportion till de kostnader som uppkom för utgivningen av tidningen; som en sådan kostnad måste även anses den avgift som skulle betalas till Svenska Akademien för rätten att publicera tid- 
 44 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 ningen. Lagrådet ansåg att då några begränsningar i detta avseende inte angetts i den föreslagna lagtexten, denna borde kompletteras så att i vart fall grunderna för avgiftsuttaget angavs (a. prop. s. 24). 
 Trots Lagrådets påpekande ansåg regeringen det inte nödvändigt att ange grunderna för avgiftsuttaget i lag eftersom det var fråga om avgifter som i konstitutionellt hänseende inte till någon del har karaktären av skatt. Det fanns därför inget hinder mot att riksda- gen till regeringen delegerade befogenheten att fastställa avgifternas storlek. Mot bakgrund av detta och med beaktande av att Bolags- verkets kostnader för utgivningen av Liu kunde variera över tiden, vilket kunde medföra behov av att ändra avgiften, ansåg re- geringen att den föreslagna ordningen var lämplig (a. prop. s. 11). 
 Lagutskottet anslöt sig till regeringens bedömning (bet. 2005/06:LU24 s. 7). Till betänkandet fogades en reservation. Reservanterna vände sig emot överuttaget av en tvingande avgift för att finansiera Svenska Akademiens ordbok. De ansåg också att det fanns andra lämpliga lösningar som tillgodosåg Svenska Akademiens behov av medel (bet. 2005/06:LU24 s. 9). 
 Riksdagen antog utskottets förslag (rskr. 2005/06:229). 
 Kärnavfallsfonden 
 I prop. 2005/06:183 lämnades förslag till lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärntek- nisk verksamhet som skulle ersätta lagen (1992:1537) om finansie- ring av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. Enligt den nya lagen skulle kärnavfallsavgifter få tas ut för i huvudsak de kost- nader som angavs i den tidigare lagen med vissa förtydliganden och tillägg. T.ex. omfattades tillståndshavarnas kostnader för en säker hantering och slutförvaring av restprodukter, tillståndshavarnas kostnader för en säker avveckling och rivning av kärntekniska an- läggningar, men även tillståndshavarnas, statens och kommunernas kostnader för information till allmänheten i frågor som rör han- tering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall samt kostnader för stöd till ideella föreningar för insatser i samband med frågor om lokalisering av anläggningar för hantering och slutförva- ring an använt kärnbränsle. Den föreslagna lagen skulle fastställa huvudprinciperna för regleringen på området och innehålla bemyn- diganden för regeringen eller de myndigheter som regeringen be- stämde att meddela närmare materiella föreskrifter. 
 45 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 I sitt yttrande diskuterade Lagrådet framför allt lagstiftnings- tekniken med omfattande normgivningsdelegation men berörde på en punkt även gränsdragningen skatt – avgift. Lagrådet konstate- rade att behovet av understöd till ideella förningar normalt till- godoses genom skattemedel och inte genom avgifter avsedda för att täcka specifika kostnader i samband med industriell eller kommersiell verksamhet. Lagrådet förordade därför att denna punkt i 4 § i förslaget utgick (prop. 2005/06:183 s. 72 f.). 
 Möjligheterna att använda avgiftsmedel för information till all- mänheten och visst stöd till ideella organisationer borde, enligt regeringen, inte ändras utan den försöksperiod som pågick skulle fullföljas och utvärderas. Regeringen delade inte Lagrådets uppfatt- ning att det kunde ifrågasättas om stödet var förenligt med lagens syfte då en allsidig belysning av frågorna om kärnavfallets slutför- varing ingår i en reaktorinnehavares skyldigheter vad gäller utveck- lingsverksamhet enligt 11 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verk- samhet (prop. 2005/06:183 s. 24 f.). 
 Trots motionsyrkanden i linje med Lagrådets uppfattning anslöt sig utskottet till regeringens bedömning. Riksdagen beslutade anta lagen om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet (bet. 2005/06:MJU, rskr. 2005/06:287). 
 Kärnavfallsfonden behandlas utförligare under avsnitt 5.4.1. 
  
 2.3.3 
  
 Rättspraxis 
  
 Gränsen mellan skatt och avgift har varit föremål för prövning i ett fall från Högsta domstolen och ett fall från Regeringsrätten. 
 Högsta domstolens avgörande, NJA 1980 s. 718 
 Enligt den numera upphävda läkemedelsförordningen (1962:701) skulle den som sökte eller hade erhållit registrering av farmacev- tiska specialiteter betala avgifter för finansiering av den statliga läkemedelskontrollen. Socialstyrelsen skulle kontrollera de regi- strerade specialiteterna. Riksdagen hade bemyndigat regeringen eller den myndighet som regeringen bestämde att meddela före- skrifter om sådana avgifter. Regeringen meddelade bestämmelser om avgifter. 
 46 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 Riksdagen beslutade därefter om höjning av kostnadstäckningen för den statliga läkemedelskontrollen. Till följd av det höjde reger- ingen den årliga avgiften och beslutade att tillverkare som redan hade betalat avgiften för aktuell period skulle debiteras en tilläggs- avgift. 
 Högsta domstolen konstaterade att de aktuella avgifterna var att hänföra till sådana avgifter som omfattas av 8 kap. 3 § och 9 § andra stycket RF och att de beslut som fattats av riksdagen och reger- ingen – även beslut om tilläggsavgifter – innefattade normgivning enligt 8 kap. RF. Riksdagsbeslutet hade inte sådant innehåll att regeringsbeslutet kunde anses gå utöver detsamma eller på annat sätt strida mot det. 
 Regeringsrättens avgörande, RÅ 1991 ref. 87 
 Målet gällde lagprövning. Frågan var om kemikalieavgift enligt för- ordningen (1986:199) om avgifter för finansiering av Kemikalie- inspektionen var att betrakta som skatt eller avgift. 
 Enligt bemyndigande i lagen (1985:426) om kemiska produkter fick regeringen eller den myndighet som regeringen bestämde före- skriva om avgifter för myndighets verksamhet enligt lagen. Reger- ingen hade meddelat sådana föreskrifter i förordningen om finansi- ering av Kemikalieinspektionens verksamhet. Avgiftsskyldigheten grundade sig på skyldigheten att anmäla produkter till produktre- gister. 
 Ett bolag som debiterats kemikalieavgifter överklagade debite- ringen och yrkade återbetalning av avgiften. Som skäl för överkla- gandet anförde bolaget att kemikalieavgifterna inte var grundlags- enligt fastställda eftersom de i själva verket utgjorde skatt. 
 Regeringsrätten konstaterade att kemikalieavgiften utgick som en allmän produktavgift utan direkt anknytning till någon presta- tion från Kemikalieinspektionens sida. Det kunde därför inte anses att något specificerat vederlag utgick för prestationen. Enligt Regeringsrätten uppfyllde kemikalieavgiften således inte detta avgiftskriterium. Mot bakgrund av förarbetena till RF måste det enligt Regeringsrätten starkt ifrågasättas om kemikalieavgiften var att betrakta som en avgift. 
 Domstolen konstaterade att det saknas uttryckliga föreskrifter i RF om skatte- och avgiftsbegreppens innebörd och att departe- mentschefen hade framhållit att gränsen dem emellan är flytande. 
 47 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 Regeringsrätten kunde därför inte utesluta att det fanns visst ut- rymme för en vidare bestämning av det statsrättsliga avgiftsbegrep- pet. 
 Regeringsrätten pekade på att kemikalieavgifternas karaktär av avgift eller skatt hade behandlats i förarbetena till lagen och för- ordningen om kemiska produkter. Departementschefen var av uppfattningen att det var fråga om en avgift och inte någon skatt. Lagrådet berörde inte frågan i sitt yttrande och i riksdagen anmäl- des inte heller någon avvikande mening. 
 Vidare hänvisade Regeringsrätten till behandlingen av de avgif- ter som finansierade den dåvarande bankinspektionens verksamhet och konstaterade att dessa avgifter i princip var reglerade efter samma mönster som kemikalieavgiften. Domstolen anmärkte också att Högsta domstolen bedömt att avgifter enligt läkemedelsförord- ningen för finansiering av den statliga läkemedelskontrollen var att hänföra till avgifter (NJA 1980 s. 718). 
 Mot bakgrund av det anförda fann Regeringsrätten att författ- ningsregleringen av kemikalieavgiften i vart fall inte var uppenbart felaktig. Förordningen om avgifter för finansiering av Kemikalie- inspektionens verksamhet skulle därför tillämpas enligt sin lydelse. 
 Frågan har behandlats av Garcia i Skattenytt 2001 s. 103. 
  
 2.4 
  
 Gränsen belastande avgift – frivillig avgift 
  
 2.4.1 
  
 Förarbetsuttalanden m.m. 
  
 Eftersom olika kompetensregler gäller för belastande och frivilliga avgifter är det också nödvändigt att belysa gränsen mellan dessa båda avgiftstyper. 
 Det finns inte någon närmare definition av vad som anses vara en belastande avgift, förutom vad som framgår direkt av lagtexten i 8 kap. 3 § RF, nämligen att det ska vara fråga om ett förhållande mellan enskilda och det allmänna, som gäller åliggande för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden. 
 Enligt uttalanden i förarbetena avses med ingrepp sådana åtgär- der från normgivarens sida som allmänt innebär inskränkningar i den enskildes dittillsvarande handlingsfrihet, möjligheter att för- foga över egendom etc. (prop. 1973:90 s. 210). Innebörden av ut- 
 48 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 trycket ingrepp kan enligt uttalanden i litteraturen skifta över tiden 
 8 
 . 
 Vid gränsdragningen mellan en belastande och en frivillig avgift bör enligt förarbetena avgörande vikt fästas vid om de enskilda befinner sig i en sådan situation att de rättsligt eller faktiskt kan anses tvingade att erlägga avgiften. Enligt motiven till RF får graden av tvång avgöras från fall till fall efter en helhetsbedömning (prop. 1973:90 s. 218). 
 Även om det inte klart framgår av lagtexten, får enligt Hanson uttrycket åligganden för enskilda tolkas så att det avser ensidigt dikterade förpliktelser, däremot inte förpliktelser som den enskilde kan anses ha frivilligt underkastat sig 
 9 
 . Principen att 8 kap. 3 § RF inte avser förpliktelser som den enskilde frivilligt har underkastat sig bör dock enligt honom inte drivas för långt. Ofta kan den enskilde sägas frivilligt ha givit sig in i en situation som träffas av en föreskrift eller avgift, utan att han för den skull kan sägas ha frivilligt underkastat sig föreskriften eller avgiften. Hanson anser t.ex. att det inte har varit lagstiftarens mening att den, som frivilligt ger sig ut för att köra bil och därmed blir underkastad trafikreglerna i trafikförordningen, ska anses fri- villigt ha underkastat sig trafikreglerna och att dessa därför inte skulle omfattas av 8 kap. 3 § RF 
 10 
 . 
 Förarbetena till RF anger vidare att när avgiften inom ett visst verksamhetsområde betalas frivilligt som ersättning för en vara eller prestation och avser att bidra till eller helt täcka statens kost- nader inom ifrågavarande verksamhetsområde avgiftssättningen bör falla inom regeringens kompetensområde (prop. 1973:90 s. 218). Det har också uttryckts så att avgiften ska utgöra ett rimligt vederlag för en frivilligt ianspråktagen tjänst (prop. 1975:8 s. 46). När avgiftssättningen däremot syftar till intäkter som klart översti- ger statens kostnader bör avgiftssättningen enligt förarbetena anses falla inom riksdagens kompetensområde även om den avser en avgift för en vara eller tjänst som är frivilligt efterfrågad (prop. 1973:90 s. 218). Som nämnts i avsnitt 2.3.1 måste med uttalandet rimligen ha avsetts att det blev fråga om en skatt. 
 Avgiftssättningen inom ett verksamhetsområde bör vidare enligt motiven betraktas som en helhet. Departementschefen ute- 
  
 8 
  
 Escobar, Carr, Ny regeringsform – ny riksdagsordning, 1973, s. 102 
  
 9 
  
 Gray, Normgivningsmakten enligt 1974 års regeringsform, 3 u., 1999, (fortsätt- ningsvis Reed), s. 75 
  
 10 
  
 Reed, s. 76 
  
 49 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 sluter alltså inte att en avgift inom ett verksamhetsområde får inne- bära ett överuttag och ändå tillhöra regeringens kompetensområde, om andra avgifter inom samma verksamhetsområde lämnar motsva- rande underuttag (prop. 1973:90 s. 218). 
 I praktiken är det inte alltid lätt att skilja mellan en belastande avgift och en avgift för en frivilligt efterfrågad vara eller tjänst. Enligt förarbetena har riksdagens befogenheter att delegera be- slutskompetens den fördelen att någon strikt gränsdragning mellan avgifter som primärt ligger inom regeringens kompetensområde och övriga avgifter inte är behövlig. I fall då det är tveksamt om regeringen har en egen rätt att besluta om avgifter kan den nämli- gen utverka riksdagens bemyndigande för sin befogenhet. (a. prop. s. 219). 
  
 2.4.2 
  
 Avsaknad av praxis 
  
 I de fall regeringen gör bedömningen att en avgift är frivillig regle- ras den direkt i en förordning. Ett sådant ärende passerar således varken Lagrådet eller riksdagen. Det har dock förekommit att Lag- rådet vid sin granskning har markerat att det saknades möjlighet att bedöma om det var fråga om belastande eller frivilliga avgifter och om något bemyndigande krävdes 
 11 
 . Gränsdragningen mellan belas- tande och frivilliga avgifter skulle dock kunna aktualiseras i en domstolsprövning. Såvitt känt har detta inte förekommit. 
  
 2.5 
  
 Sanktionsavgifter 
  
 Sanktionsavgifter berördes inte särskilt i förarbetena till RF. Det kan förklaras med att de utgör ett relativt nytt inslag i den svenska rättsordningen. Sanktionsavgifter har kommit att användas i större omfattning och har tilldragit sig större uppmärksamhet först efter RF:s ikraftträdande (prop. 1983/84:192 s. 30). 
 Det som utmärker sanktionsavgifter är att de betalas till det all- männa och utgör en form av ekonomisk påföljd för överträdelse av särskilda författningsbestämmelser (prop. 1983/84:192 s. 9, se även s. 35). Som exempel på sanktionsavgifter kan nämnas överlastav- 
  
 11  
 Brown, Lagrådet och den offentliga rätten  
 1999–2001, 
  2001 (fortsättningsvis Dyer), s. 100, jfr prop. 2000/01:33 s. 331 
 50 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 gifter, marknadsstörningsavgifter, skattetillägg och förseningsav- gifter enligt skatteförfattningar. 
 Frågan om sanktionsavgifternas förhållande till avgifter i RF:s mening aktualiserades i samband med behandlingen av ett lagstift- ningsärende om sanktionsavgifter vid överträdelser av import- och exportregleringar (prop. 1983/84:192, SkU 1983/84:46, rskr. 1983/84:357) och har varit föremål för diskussion i den juridiska litteraturen 
 12 
 . Numera torde det vara klart att sanktionsavgifterna intar en mellanställning mellan egentliga avgifter och brottspå- följder 
 13 
 . 
 Av lagstiftningsärendet om sanktionsavgifter vid överträdelser av import- och exportregleringar framgår att sanktionsavgifter inte anses kunna delegeras enligt 8 kap. 9 § RF (prop. 1983/84:192 s. 31, 37 och 43; se även Lagrådet i prop. 1993/94:68 s.  
 71–73). 
  
 Däremot kan delegation vara möjlig enligt 8 kap. 7 § RF, om föreskrifterna ryms inom något av de där uppräknade ämnesområ- dena. Det förutsätter dock att sanktionsavgiften inte kan betecknas som rättsverkan av brott, dvs. att överträdelsen som ligger till grund för sanktionsavgiften inte är belagd med straff. Flertalet sanktionsavgifter förutsätter emellertid inte att något brott är be- gånget 
 14 
 . 
 Sanktionsavgifter tas således visserligen ut med stöd av före- skrifter enligt 8 kap. 3 § RF och kallas avgifter men anses inte vara avgifter i RF:s mening. 
  
 2.6 
  
 Gränsen frivilla avgifter – priser 
  
 En avgift i RF:s mening är en betalning av offentligrättslig karaktär. Normalt är det en betalning till staten eller en kommun. Också en betalning till ett annat offentligrättsligt reglerat organ, som hand- har myndighetsutövning, kan vara en avgift. Betalning till Aktie- bolaget Svensk Bilprovning för obligatorisk kontrollbesiktning är t.ex. en avgift. 
 15 
  
 12 
  
 Gray, Wall 1984 s. 227, Carr, Wall 1983 s. 386, Harris, Sanktions- avgifter  särskilt om deras statsrättsliga ställning, FT 1984 (fortsättningsvis Ray), s. 
  
 359 
  
 f., Krueger, Garrett, Grundlagarna med tillhörande författningar, Stockholm 1980, s. 259 och Lewis  
  
 Warnling-Neerep, 
  Grundlagen och extra fiskeavgift några reflektioner i 
 anledning av ett  
 JO-beslut, 
  FT 1994 s. 84 ff. 
  
 13 
  
 Reed, s. 81 f., jfr även Krueger, Garrett, s. 339 och Jackson, 
  a.a., s. 
  
 14 
  
 Reed, s. 81 f. och Ray, s. 359 
  
 15 
  
 Krueger, Garrett, s. 339 och Case, s. 3 f. 
  
 51 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 Avgifter i RF:s mening skiljer sig från priser. En inkomst till det allmänna som följer privaträttsliga regler kan betecknas som pris. 
 Det finns således betalningar till staten eller en kommun som inte är avgifter – och inte heller skatter – i RF:s mening. Det är t.ex. inte fråga om någon avgift om staten säljer skrot, avfall eller över- skottsmaterial på den öppna marknaden. 
 16 
  
 En betalning till ett privat organ för en motprestation, som inte utgör myndighetsutövning, räknas inte heller som en avgift i RF:s mening, även om avgiften är offentligrättsligt reglerad (t.ex. tand- vårdstaxa). 
 17 
  
 Också gränsen mellan frivilliga avgifter och priser flyter. Från normgivningssynpunkt är det dock inte problematiskt eftersom såväl frivilliga avgifter som priser faller inom regeringens – eller kommunens – kompetensområde. 
 18 
  
 2.7 
  
 Sammanfattning av rättsläget 
  
 Som framgått av redovisningen är det två gränsdragningar som är aktuella i lagstiftningsärenden rörande avgifter, dels den mellan skatt och belastande avgift, dels den mellan belastande och frivilliga avgifter. Som också har redovisats anses sanktionsavgifterna inte vara avgifter i RF:s mening även om de tas ut med stöd av före- skrifter enligt 8 kap. 3 § RF. 
 Såvitt gäller gränsdragningen mellan skatt och belastande avgif- ter sägs i motiven till RF endast att skatt är ett tvångsbidrag till det allmänna utan direkt motprestation (prop. 1973:90 s. 213) medan en avgift är en penningprestation som betalas för en specificerad motprestation från det allmänna (a. prop. s. 213). Å andra sidan sägs också följande: I den mån enskilda skall förpliktas att erlägga en avgift för vilken någon direkt motprestation från det allmänna inte utgår – jag förutsätter härvid att pålagan inte i själva verket utgör en skatt – har man otvivelaktigt att göra med ett åliggande som i princip bör kräva riksdagsbeslut (a. prop. s. 218). Med kräva riksdagsbeslut måste i alla fall rimligen avses att det krävs ett bemyndigande av riksdagen, dvs. det är fråga om en belastande avgift. Det är alltså förutsatt att det inte alltid krävs en direkt mot- prestation för att det ska vara fråga om en belastande avgift och 
  
 16 
  
 Krueger, Garrett, s. 339 och Case, s. 3 f. 
  
 17 
  
 Krueger, Garrett, s. 339 och Case, s. 3 
  
 18 
  
 Krueger, Garrett, s. 340 
  
 52 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 inte en skatt. Längre fram påpekas dock att man i allmänhet har att göra med en avgift i RF:s bemärkelse endast om ett specificerat vederlag utgår för en erlagd penningprestation (a. prop. s. 219), dvs. om det inte utgår något specificerat vederlag är det fråga om en skatt. Begreppen motprestation och vederlag får väl anses vara synonyma. Vidare sägs att det är fråga om en avgift om en pen- ningprestation tas ut endast i näringsreglerande syfte och i sin hel- het tillförs näringsgrenen i fråga enligt särskilda regler, dvs. i detta fall krävs inte att ett specificerat vederlag eller en motprestation utgår till just den som betalat pålagan utan det räcker att den utgår till kollektivet. Detta undantag från regeln om specificerat vederlag torde främst ha tagit sikte på den jordbruksprisreglering som gällde vid tiden för RF:s införande. Utmärkande för dessa avgifter var att näringsgrenen, dvs. jordbruksföretagen, fick tillbaka de pengar som betalats in. Det var alltså fråga om en omfördelning av pengar inom en viss näringsgren. Som exempel på andra sådana avgifter för vilka ingen motprestation krävs har i doktrinen, utöver prisregleringsavgifterna, nämnts jaktvårdsavgifter och bankernas avgifter till Finansinspektionen. 
 19  
 Frågan har diskuterats i ett stort antal lagrådsyttranden. 
 Såvitt gäller gränsdragningen belastande avgift – frivillig avgift sägs att avgörande vikt ska fästas vid om de enskilda befinner sig i en sådan situation att de rättsligt eller faktiskt kan anses tvingade att erlägga avgiften (a. prop. s. 218). En avgift är frivillig om den utgör ett rimligt vederlag för en frivilligt ianspråktagen tjänst (prop. 1975:8 s. 46). Praxis är i denna del sparsam, vilket inte är förvånande eftersom ett sådant ärende varken passerar Lagrådet eller riksdagen. Däremot skulle frågan kunna aktualiseras i en dom- stolsprövning. Som nämnts har detta – såvitt känt – inte förekom- mit. 
 Om man utgår från allmänt språkbruk vad gäller begreppet vederlag framstår det som främmande att säga att den som driver en viss verksamhet och i den blir föremål för tillsyn och kontroll har erhållit ett vederlag från det allmänna. Möjligen ger det högre legitimitet för verksamheten, vilket kan sägas vara en fördel för den som driver den men det är främmande att beteckna detta som ett vederlag. I praxis har det dock tydligt lagts fast att pålagor som ut- gör ersättning för åtgärder i myndighetsutövning som riktar sig direkt mot den avgiftsskyldige är att bedöma som avgifter. Detta 
  
 19  
 Krueger, Garrett s. 340 
 53 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 gäller t.ex. individuella tillsyns- och kontrollavgifter som tas ut av dem vars verksamhet prövas eller är föremål för tillsynsåtgärd (t.ex. kontrollavgiften för gentekniskt modifierade mekanismer och till- synsavgiften enligt lagen om kameraövervakning). Detsamma gäller avgifter för provtagning eller inspektion (t.ex. avgift för provtag- ning eller undersökning på djur). 
 Likaså har pålagor som tas ut för kostnader för handläggningen av en ansökan eller anmälan (t.ex. ansökningar enligt lagen om genetiskt modifierade mekanismer, ansökningsavgifter hos Finans- inspektionen och ansökningar enligt lagen om kameraövervakning) bedömts vara avgifter. I dessa fall är det i och för sig naturligare att anse att den enskilde erhåller ett vederlag. Han får ju möjligheten att bedriva en viss verksamhet. Å andra sidan har motprestationen inte något värde annat än i förhållande till en tvingande statlig reglering. 
 Som exempel på avgifter som ska anses belastande därför att motprestationen har ett värde enbart i förhållande till en tvingande reglering brukar anses avgifter för obligatoriska registreringar, för pass eller körkort och för tullförrättningar. Som exempel på avgif- ter som mycket väl har ett självständigt värde men som ändå ska anses belastande därför att de är obligatoriska nämns avgifter för lotsning och besiktning. 
 Otydligare blir det när motprestationen inte är individuellt bestämd utan i stället utgörs av en s.k. kollektiv motprestation. Utöver de prisregleringsavgifter som nämns i förarbetena till RF har i några fall tillsyns- och kontrollavgifter ansetts falla in under avgiftsbegreppet även om de varit generella för alla företag med avsedd verksamhet (t.ex. avgifterna till dåvarande bankinspektionen och till Finansinspektionen samt avgifterna för foderkontroll). Ett kollektiv får dock inte avgiftsvägen belastas med främmande kost- nader, t.ex. kontrollkostnader som ligger utanför den egna bran- schen (se prop. 1984/85:149 s. 59). 
 I senare praxis har dock bedömningen av tillsyns- och kon- trollavgifter skärpts. Dessa har inte avgiftsvägen fått tas ut generellt av alla dem som bedriver den avsedda verksamheten utan endast av dem vars verksamhet prövas eller är föremål för tillsynsåtgärd (se prop. 1993/94:198 s. 163 och prop. 1997/98:64 s. 102 f.). Detta synsätt får anses återge gällande rätt. Detta innebär dock att t.ex. vissa av de avgifter som utgår enligt förordningen (2002:1042) om årliga avgifter för finansiering av Finansinspektionens verksamhet kan ifrågasättas från konstitutionella utgångspunkter. 
 54 
  
 SOU 2007:96 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 Går det inte att urskilja någon direkt motprestation från det allmännas sida i förhållande till den betalande är det således fråga om skatt (prop. 2003/04:145). En generell avgift för tillsyn m.m. har alltså karaktär av skatt. Bedömningen av huruvida en mot- prestation föreligger görs även i förhållande till syftet med lagstift- ningen (prop. 2001/02:31 s. 136 och prop. 2003/04:145 s. 35). 
 Sammanfattningsvis kan konstateras att motivuttalandena är ganska motstridiga. Skulle man luta sig enbart mot de definitioner som anges på s. 213 i prop. 1973:90 skulle mycket av det som i dag behandlas som avgift vara att se som en skatt. Tillämpningen är dock betydligt liberalare och en viss stabilitet har uppnåtts genom åren. Det finns från rättssäkerhetssynpunkt knappast anledning att ifrågasätta detta. Det skulle framstå som ytterst otympligt om storleken på alla koncessions- och tillsynsavgifter skulle beslutas genom lag. Den nuvarande ordningen torde också stämma ganska väl med vad som gällde på den gamla regeringsformens tid och motivuttalandena i 1973 års prop. tyder inte på att någon skärpning var avsedd. Det var endast fråga om en anpassning till de nya prin- ciperna för fördelning av normgivningskompetens. 
 55 
  
 Normgivningsmakten – rätten att besluta om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 Diagram 2.1 Rätten att besluta om skatt och statliga avgifter 
  
 8 kap. RF 
  
 tvång 
  
 ej tvång 
  
 riksdagen ska besluta om 
  
 regeringens 
  
 åligganden för enskilda och 
  
 restkompetens 
  
 ingrepp i enskildas ekonomi 
  
 13 § första stycket 2 
  
 3 § 
  
 ingen 
  
 kollektiv 
  
 motprestation 
  
 motprestation 
  
 motprestation 
  
 motprestation 
  
 ej delegeringsbart 
  
 delegeringsbart 
  
 delegeringsbart 
  
 delegeringsbart 
  
 delegeringsbart 
  
 näringsreglerande avgift 
  
 bemyndigande i lag 
  
 i lag 
  
 bemyndigande i lag 
  
 bemyndigande i lag 
  
 bemyndigande i 
  
 eller annan form 
  
 3 § 
  
 7 § 
  
 eller annan form 
  
 förordning 
  
 9 § andra stycket 
  
 9 § andra stycket 
  
 skatt 
  
 sanktionsavgift 
  
 belastande avgift 
  
 frivillig avgift 
  
 riksdagen 
  
 riksdag, regering 
  
 riksdag, regering 
  
 regering eller 
  
 beslutar 
  
 eller myndighet beslutar 
  
 eller myndighet beslutar 
  
 myndighet beslutar 
  
 56 
 3 Finansmakten m.m. 
  
 3.1 
  
 Inledning 
  
 Rätten att bestämma om inkomster till staten och att förfoga över statens tillgångar, främst genom beslut om utgifter, brukar sam- manfattas under beteckningen finansmakten. Finansmakten är ett av statsmakternas viktigaste instrument för att styra samhällsut- vecklingen. Med dess hjälp fördelas resurser mellan skilda ändamål, påverkas inkomstfördelningen och främjas tillväxt och balans i samhällsekonomin (prop. 1973:90 s. 212). 
 Redan av första kapitlet regeringsformen (RF) framgår att riks- dagen ska bestämma hur statens medel ska användas (1 kap. 4 §). I 9 kap. behandlas finansmakten närmare och där anges bl.a. vad som gäller för användningen av statens medel. 
 Hur statens inkomster ska redovisas har riksdagen angett i lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen). Det finns flera olika källor som visar avgiftsintäkternas omfattning och utveckling. 
  
 3.2 
  
 Vem ska disponera avgiftsinkomsterna? 
  
 3.2.1 
  
 Regeringsformen m.m. 
  
 I 9 kap. 2 § RF anges att statens medel inte får användas på något annat sätt än riksdagen har bestämt. Om användningen av statsme- del för skilda behov bestämmer riksdagen huvudsakligen genom budgetreglering enligt 9 kap.  
 3–5 
  §§. 
 Enligt 9 kap. 3 § RF företar riksdagen budgetreglering för när- mast följande budgetår eller, om särskilda skäl föranleder det, för annan budgetperiod. Med budgetreglering avses enligt samma bestämmelse att riksdagen bestämmer till vilka belopp statsin- komster ska beräknas och anvisar anslag till angivna ändamål. Be- sluten tas därefter upp i statsbudgeten. 
 57 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 SOU 2007:96 
  
 Av 9 kap. 6 § RF framgår att regeringen ska lämna förslag till statsbudget till riksdagen. De statliga inkomsterna beräknas på inkomsttitlar under olika rubriker. Skatter är den helt dominerande inkomstgruppen. Belastande avgifter återfinns under rubriken Inkomster av statens verksamhet med underrubriken Offentlig- rättsliga avgifter. 
 I motiven till RF beskrivs statsbudgeten som ett instrument för riksdagens fördelning av de ekonomiska resurserna (prop. 1973:90 s. 223). (Statsbudgeten beskrivs närmare i avsnitt 3.4.2). Huvud- delen av användningen av statens inkomster bestäms således genom beslutet om statsbudgeten. De olika inkomsterna på statsbudgeten är inte öronmärkta för något visst ändamål utan de samlade inkomsterna används till att finansiera de totala utgifterna. Detta gäller även om riksdagen i sitt beslut om införandet av en viss avgift angivit att den satts till en nivå för att finansiera vissa kostnader och på så sätt motiverat och förklarat varför avgiften införs. I 5 kap. 12 § riksdagsordningen (RO) anges ordningen för riksda- gens beslut under budgetprocessen. Där framgår att riksdagen i ett tidigt skede med ett enda beslut fastställer utgiftsområdesramarna och beräkningen av inkomsterna på statsbudgeten. 
 Av 9 kap. 2 § andra stycket andra meningen RF framgår att riksdagen kan bestämma att medel tas i anspråk i annan ordning än genom budgetreglering. Man brukar här tala om specialdestination. Med specialdestination avses att inkomster, vanligen från avgifter, direkt används för att täcka utgifter. 
 1  
 Inkomsterna beräknas då inte av riksdagen och de tas inte upp på inkomsttitel. I stället beslutar riksdagen att regeringen eller myndighet som regeringen bestäm- mer får disponera avgiftsintäkterna. 
 När det gäller inkomster från frivilligt efterfrågade varor och tjänster får regeringen enligt 19 § budgetlagen besluta om disposi- tionen, om inkomsterna helt eller delvis ska täcka statens kostnader för verksamheten. Det innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får behålla inkomsterna för att finansi- era den verksamhet avgiften gäller. Det är i dessa fall fråga om fri- villiga avgifter, dvs. avgifter som regeringen med stöd av restkom- petensen (se avsnitt 2.2) har rätt att besluta om. Från restkompe- tensen kan dock inte härledas någon rätt för regeringen att besluta hur försäljningsinkomsterna ska disponeras (prop. 1995/96:220 
  
 1  
 Krueger, Garrett s. 408. 
 58 
  
 SOU 2007:96 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 s. 95). Genom bestämmelsen bemyndigas regeringen att disponera inkomsterna. (Budgetlagen behandlas närmare i avsnitt 3.3.1) 
  
 3.2.2 
  
 Regeringens beslut om avgiftsintäkter 
  
 De avgiftsintäkter som riksdagen beslutat att regeringen får disponera, låter regeringen i sin tur en myndighet disponera för berörd verksamhet. Sådana beslut fattar regeringen antingen genom förordning eller i regleringsbreven. 
 I regleringsbreven beslutar regeringen vidare bl.a. budget för intäkter och kostnader för olika resultatområden inom en myndig- hets avgiftsfinansierade verksamhet. En sådan budget utgör dock inte definitiva ramar för en verksamhets omfattning på det sätt som anslag i statsbudgeten gör. 
 I 25 § avgiftsförordningen (1992:191) tydliggör regeringen att en myndighet får disponera avgiftsinkomster endast efter ett sär- skilt bemyndigande. Regeringen ger samtidigt i förordningen myn- digheterna generellt rätt att disponera vissa specificerade avgiftsin- täkter (för publikationer, konferenser m.m. i verksamhet av tillfäl- lig natur eller av mindre omfattning och för kopior, registerutdrag m.m.). 
 Som framgår av direktiven sågs avgifter tidigare i första hand som en inkomstkälla för staten. De belastande avgifternas storlek fastställdes ofta oberoende av kostnaderna i verksamheten. I dag är det ekonomiska målet i normalfallet för avgiftsfinansierade verk- samheter att intäkterna ska täcka kostnaderna, dvs. full kostnads- täckning (prop. 1991/92:100 Bilaga 1 s. 53). 
 I 5 § avgiftsförordningen anges att, om inget annat ekonomiskt mål för verksamheten beslutats, avgifterna ska beräknas så att full kostnadstäckning uppnås. I direktiven till utredningen anförs att det inte framgår av 5 § avgiftsförordningen om principen om full kostnadstäckning ska gälla som ekonomiskt mål även i offentlig- rättslig verksamhet. Med offentligrättslig verksamhet måste rimli- gen åsyftas verksamhet där belastande avgifter tas ut. Avgiftsför- ordningen behandlas närmare i avsnitt 10. 
 Enligt Ekonomistyrningsverkets (ESV:s) föreskrifter (ESV Cir- kulär 1999:6) ska myndigheten för att uppnå full kostnadstäckning beräkna avgiftsnivån så att den långsiktiga självkostnaden täcks. Det innebär att avgifterna ska sättas så att intäkterna på ett eller några års sikt täcker samtliga med verksamheten direkt eller in- 
 59 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 SOU 2007:96 
  
 direkt förenade kostnader. Verksamheten kan således vissa år ge överskott och andra år gå med underskott. 
 När myndigheterna disponerar avgiftsintäkterna och den av- giftsbelagda verksamheten ger överskott, stannar detta hos myn- digheten. Överskottet får dock inte användas för något annat än avsett ändamål. På motsvarande sätt måste myndigheten själv ta igen ett uppkommet underskott. 
 När det gäller inkomster som myndigheten får disponera fram- går vidare av 23 § kapitalförsörjningsförordningen (1996:1158) att myndigheten ska lämna ett förslag till regeringen om hur över- skottet ska disponeras i de fall det ackumulerade överskottet upp- går till mer än tio procent av den avgiftsbelagda verksamhetens omsättningen. På samma sätt ska myndigheten lämna förslag till hur underskott ska täckas om det inte görs av balanserade över- skott från tidigare år. 
 ESV har i några olika sammanhang 
 2  
 behandlat frågan om vilka kostnader som ska inkluderas vid avgiftssättningen och då ansett att full kostnadstäckning exempelvis ska inkludera avkastningskrav och osäkerheter men däremot inte lönsamhetskrav. Här avses avkastningskrav som ska bidra till statens kostnad för t.ex. anslags- finansierad basverksamhet som har bäring på den avgiftsbelagda verksamheten eller ska täcka statens kapitalkostnad för invärde- rade, ursprungligen anslagsfinansierade tillgångar som används i verksamheten. Vid behov ska säkerhetsmarginaler eller riskpåslag också räknas in i underlaget för full kostnadstäckning liksom kost- nader för anbudsgivning. 
  
 3.3 
  
 Hur ska avgifter budgeteras och redovisas? 
  
 3.3.1 
  
 Riksdagens budgetering och regeringens redovisning till riksdagen 
  
 Regeringen angav i prop. 1991/92:100 (Bilaga 1 s. 53 och 54) vilka huvudprinciper som enligt regeringen borde gälla som utgångs- punkt för styrning av avgiftsfinansierad verksamhet. I normalfallet skulle inkomsterna från offentligrättsliga avgifter för reglerande verksamhet föras till statsbudgeten och därmed bruttoredovisas. I propositionen angavs vidare att undantag borde kunna göras från 
  
 2  
 Ekonomiskt mål för konkurrensutsatt verksamhet ESV 2003:21 och handledningen Sätt rätt pris! ESV 2001:11 
 60 
  
 SOU 2007:96 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 bruttoredovisningsprincipen för offentligrättslig verksamhet t.ex. i de fall verksamhetsvolymen var så svår att bedöma på förhand att finansiering över statsbudgeten framstod som mindre ändamålsen- lig. Med reglerande verksamhet måste regeringen ha åsyftat verk- samhet som finansierades med belastande avgifter. För annan av- giftsfinansierad och efterfrågestyrd verksamhet skulle inte brutto- redovisning tillämpas. 
 Vissa av de principer för avgiftsfinansierad verksamhet som för- des fram i prop. 1991/92:100 lades senare fast i avgiftsförordningen (1992:191). Vissa av dem togs senare in i den år 1996 beslutade budgetlagen. 
 I 9 § budgetlagen anges att statsinkomster som beräknas av riksdagen ska redovisas mot inkomsttitlar. 
 I 16 § anges att regeringens förslag till statsbudget ska omfatta alla inkomster och utgifter med de undantag som anges i 17 § andra stycket och 18 §. 
 I 17 § första stycket anges att statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på statsbudgeten. Det innebär att inkomsterna tas upp under statsbudgetens inkomsttitlar. Huvudre- geln enligt lagen är således att avgifterna ska redovisas på statsbud- getens inkomstsida, vilket innebär att riksdagen förfogar över dem på samma sätt som över skatteinkomster (bet. 2004/05:FiU30 s. 6). En konsekvent tillämpning av bruttoprincipen innebär i praktiken att alla inkomster som redovisas mot inkomsttitel används till att täcka alla utgifter som redovisas mot anslag (prop. 1995/96:220 s. 43). 
 Enligt 17 § andra stycket får inkomsterna från avgifterna i en verksamhet – om de endast ska bidra till att täcka verksamhetens utgifter – redovisas netto på anslag. Det gäller bl.a. för många museer i fråga om deras avgiftsintäkter men också för de myndig- heter som har mindre intäkter av tillfällig karaktär, t.ex. för försälj- ning av rapporter och liknande. Verksamheten är i dessa fall finan- sierad med både anslagsmedel och avgiftsintäkter som myndigheten får förfoga över direkt. Detta innebär att verksamhetens hela om- fattning inte framgår av anslaget. Anslaget tar endast sikte på de utgifter som kvarstår sedan den del som finansieras med avgiftsin- täkter räknats bort. 
 I 18 § budgetlagen föreskrivs att en verksamhet där statens kostnader helt ska täckas med verksamhetens intäkter inte ska budgeteras och inte heller redovisas på anslag eller inkomsttitlar. 
 61 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 SOU 2007:96 
  
 Det gäller affärsverken, helt avgiftsfinansierade myndigheter och avgiftsfinansierade delar av myndigheters verksamhet. 
 Riksdagen har efter det att budgetlagen beslutades flera gånger återkommit till frågan om brutto- respektive nettoredovisning. Finansutskottet framhöll t.ex. år 2003 följande (bet. 2003/04:FiU02 s. 37). 
 En grundläggande utgångspunkt bör vara att inkomster och utgifter redovisas brutto på statsbudgeten eftersom det ger en bättre överblick av den statliga verksamheten. Tydligheten, eller transparensen, i redo- visningen ökar. Riksdagen får då också möjlighet att pröva anslagstill- delningen och kan på så sätt varje år ta ställning till vilken omfattning en viss verksamhet ska ha. Redan i dag är det en betydande del av de statliga utgifterna som antingen nettoredovisas mot statsbudgeten eller vid sidan av denna. Stor försiktighet bör emellertid iakttas med nya undantag från huvudregeln, och i de fall detta trots allt förekommer bör åtgärderna vara välmotiverade. 
 Även i sitt betänkande rörande Riksrevisionens rapport Rätt avgif- ter? – statens uttag av tvingande avgifter (RiR 2004:17) framhöll utskottet betydelsen av att huvudprincipen om bruttoredovisning följs (bet. 2004/05:FiU30 s. 14). 
 Tidigare levererades i princip alla belastande avgifter in på inkomsttitel på statsbudgeten. Det har dock – trots riksdagens upprepade uttalanden om bruttoredovisning – blivit vanligare att inkomster från belastande avgifter får disponeras direkt av de myn- digheter som tar ut dem. Avgiftsinkomsterna redovisas då netto eller vid sidan av statsbudgeten. 
 I förarbetena till budgetlagen (prop. 1995/96:220 s. 44) angav regeringen sin avsikt att ge en god presentation av verksamhet som redovisas netto eller utanför statsbudgeten. Utvecklingen har också blivit den att regeringen i samband med att ett anslag tas upp i bud- getpropositionen redogör för hur avgiftsfinansierad verksamhet på ett visst område utvecklats och särredovisar verksamhet finansierad med belastande avgifter. Däremot finns ingen samlad redovisning i budgetpropositionen för vilka områden som ingår i den avgifts- finansierade verksamheten och deras omfattning och inte heller samlat vilka verksamheter som finansieras med belastande avgifter och deras omfattning. 
 Som framgått kommer, i de fall riksdagen beslutat att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får disponera en avgift, denna inte att redovisas på inkomsttitel i statsbudgeten. Den blir således inte föremål för budgetreglering. Enligt 38 § budgetlagen 
 62 
  
 SOU 2007:96 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 ska regeringen varje vår lämna en årsredovisning för staten. Den innehåller bl.a. en redovisning av all statlig verksamhet i form av resultaträkning (se närmare avsnitt 3.4.3). I resultaträkningen läm- nar regeringen en redovisning av de sammanlagda avgiftsintäkterna, dvs. både de avgifter som redovisas brutto och de som redovisas netto eller utanför statsbudgeten. Av resultaträkningen framgår vidare hur stor resursförbrukningen varit under året på så sätt att kostnaderna fördelas på personal, lokaler, transfereringar osv. Det innebär att ändamålen (t.ex. försvaret, barnbidrag eller museer) för de statliga utgifterna endast redovisas samlat till riksdagen för den del av verksamheten som finansieras via anslag, dvs. finns i stats- budgeten. Däremot finns det inte någon samlad redovisning av inom vilka områden statens samtliga intäkter används. 
  
 3.3.2 
  
 Utgiftstaket 
  
 Den allvarliga statsfinansiella situationen i början på  
 1990-talet 
  gjorde att statsmakterna ansåg det nödvändigt att stärka budget- disciplinen. En ny budgetprocess som utgår från restriktioner i form av saldomål och utgiftstak infördes. Budgetlagen beslutades. Redan innan dess hade omfattande besparingar genomförts. Utgiftstaket utgör den övre gränsen för utgifterna på statsbudgeten för alla utgiftsområden, utom statsskuldräntorna, och i ålders- pensionssystemet. 
 Det budgetpolitiska överskottsmålet är att det finansiella spa- randet i offentlig sektor ska vara en procent i genomsnitt över en konjunkturcykel (prop. 2006/07:100 s. 85). Vidare får utgiftstaket, vilket riksdagen beslutar om flera år i förväg, inte överskridas. 
 För att ett utgiftstak ska fylla sin utgiftsbegränsande funktion får inte utgifter omotiverat budgeteras och redovisas på andra sätt i syfte att kringgå denna restriktion. För att understryka utgiftsta- kets funktion som styrmedel för budgetpolitiken har riksdagen som tidigare nämnts återkommande påtalat vikten av att bruttore- dovisning ska gälla som huvudprincip. 
 63 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 SOU 2007:96 
  
 3.3.3 
  
 Regeringens styrning och myndigheternas redovisning 
  
 Utöver de författningar som styr själva avgiftsuttaget styr reger- ingen myndigheternas avgiftsfinansierade verksamhet främst ge- nom regleringsbreven. I dessa beslutar regeringen en budget för myndigheterna. Utformningen av den blir styrande för hur redo- visningen utformas i myndigheternas årsredovisningar och hur de budgetunderlag utformas som myndigheterna lämnar till reger- ingen. 
 Regeringens arbete med regleringsbreven är framför allt inriktat på hur riksdagens beslut om anslag och inkomsttitlar ska verkstäl- las men i regleringsbreven anges också en beräknad budget för den avgiftsfinansierade verksamheten. Den bygger oftast på beräk- ningar från myndigheterna och utsätts sällan för någon närmare prövning. 
 Finansdepartementets budgetavdelning ger ut en handledning för departementens arbete med bl.a. regleringsbreven (Cirkulär Fi 2007:7). I denna anges att budgeten för avgiftsbelagd verksamhet ska vara uppdelad på verksamhet där myndigheten disponerar respektive inte disponerar intäkterna. Budgeten ska även delas in i olika verksamheter när detta är möjligt och relevant för den eko- nomiska styrningen av myndighetens avgiftsbelagda verksamhet. Indelningen i verksamheter i avgiftsbudgeten ska i möjligaste mån inrymmas i den indelning som gjorts av verksamheten i verksam- hetsgrenar. 
 I prop. 1991/92:100 (Bilaga 1 s. 53 och 54) framhölls att den förändrade styrningen av myndigheterna ställde höga krav på upp- följning av den avgiftsfinansierade verksamhetens resultat. Redo- visningskraven behövde skärpas så att resultatet i normalfallet i form av särredovisning av samtliga kostnader och intäkter som be- lastade resp. verksamhetsområde framgick av myndigheternas re- dovisning. 
 I såväl myndigheternas årsredovisningar som budgetunderlag ska intäkter och kostnader för avgiftsfinansierade verksamheter särredovisas. Myndigheternas redovisning och bokföring regleras av föreskrifter som har meddelats med stöd av bl.a. budgetlagen, förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt förordningen (2000:606) om myndigheternas bokföring. 
 Utifrån den indelning regeringen angivit i regleringsbreven redovisar myndigheterna omfattningen av den avgiftsfinansierade verksamheten i sina årsredovisningar. Det görs då ingen skillnad 
 64 
  
 SOU 2007:96 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 mellan avgiftsintäkter som redovisas netto under anslag och av- giftsintäkter vid sidan om statsbudgeten. 
 I myndigheternas redovisningsskyldighet ingår en skyldighet att, i det statsredovisningssystem som finns, rapportera in uppgif- ter beträffande verksamheten. Denna information används som underlag för sammanställningar av resursförbrukningen och den ekonomiska ställningen inom den statliga sektorn på aggregerad nivå. Statsredovisningssystemet kan liknas vid ett redovisnings- system för koncernen staten i vilket alla myndigheter rapporterar redovisningsdata m.m. 
 Utformningen av myndigheternas bokföring avgörs dels av de krav som ställs för den finansiella redovisningen och den icke- finansiella resultatredovisningen, dels av kraven på inrapportering av uppgifter till statsredovisningen. Till detta kommer myndig- hetens eventuella ytterligare egna behov av detaljuppgifter. 
 Myndigheternas bokföringsskyldighet, uppgiftsskyldighet m.m. medför vissa krav på deras redovisning. För att myndigheterna ska kunna fullgöra båda dessa skyldigheter på ett bra sätt har ESV rekommenderat myndigheterna att använda en av verket utformad baskontoplan som utgångspunkt vid utformningen av den egna kontoplanen. Kontona kopplas till de av verket föreskrivna statliga inrapporteringskoderna  
 (S-koder), 
  vilka har samma struktur som baskontoplanen. 
 I ESV:s anvisningar och beskrivningar av baskontoplanen anges beträffande grupperna i intäktsklassen att myndigheterna ska dela in grupperna efter sina behov, men att vissa krav gäller för att de ska kunna uppfylla rapporterings- och redovisningsskyldigheten. Av redovisningsskyldigheten följer att myndigheterna måste kunna särredovisa intäkter av belastande respektive andra avgifter. 
 Redovisningen i årsredovisning och budgetunderlag ska följa den indelning och struktur som framgår av budgeten för avgiftsbe- lagd verksamhet i myndighetens regleringsbrev, se 3 kap. 2 § för- ordningen om årsredovisning och budgetunderlag samt ESV:s före- skrifter i anslutning till bestämmelsen. 
 65 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 SOU 2007:96 
  
 Diagram 3.1 Vem disponerar och hur redovisas avgifter? 
 9 kap. RF 
 2 § riksdagen beslutar hur statens medel 
 får användas 
  
 belastande avgifter 
  
 frivilliga avgifter 
  
 beräknas av 
  
 bemyndigande för 
  
 19 § budgetlagen 
  
 regeringen (myndighet) 
  
 regeringen (myndighet) 
  
 riksdagen 
  
 att 
  
 får 
  
 i statsbudgeten 
  
 disponera intäkterna 
  
 disponera intäkterna 
  
 bidra 
  
 helt 
  
 bidra 
  
 helt 
  
 till att täcka 
  
 täcka 
  
 till att täcka 
  
 täcka 
  
 kostnaderna 
  
 kostnaderna 
  
 kostnaderna 
  
 kostnaderna 
  
 17 § första stycket 
  
 17 § andra stycket 
  
 18 § budgetlagen 
  
 17 § andra stycket 
  
 18 § budgetlagen 
  
 budgetlagen 
  
 budgetlagen 
  
 ska redovisas 
  
 budgetlagen 
  
 ska redovisas 
  
 brutto 
  
 får redovisas netto 
  
 utanför 
  
 får redovisas netto 
  
 utanför 
  
 på statsbudgeten 
  
 på anslag 
  
 statsbudgeten 
  
 på anslag 
  
 statsbudgeten 
  
 3.4 
  
 Flera källor för ekonomisk information om avgifter 
  
 3.4.1 
  
 Inledning 
  
 Information om statens avgiftsinkomster finns i budgetpropositio- nen och den ekonomiska vårpropositionen (i viss mån), i årsredo- visningen för staten, statsredovisningen, regleringsbreven, myndig- heternas budgetunderlag och årsredovisningar. Dessutom finns finansiell information i ESV:s årliga rapport om avgifter och i nationalräkenskaperna. 
 Det är dock värt att notera att det inte finns någon samlad redo- visning av avgifter som statsmakterna beslutat om men som tas ut av företag och organisationer som fått myndighetsuppgifter, s.k. enskilda organ (se 11 kap. 6 § RF). När det gäller omfattningen av enskildas betalning av sådana avgifter måste man veta vad man letar 
 66 
  
 SOU 2007:96 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 efter för att därefter gå in i företagens separata årsredovisningar. Hos en del av företagen finns dessa intäkter särredovisade. 
 Regeringen lämnar i april varje år en årsredovisning för staten till riksdagen. Denna innehåller information i två former rörande hur statens ekonomi utvecklats under det gångna året. Det är dels statsbudgetens utfall på inkomsttitlar och anslag som jämförs med vad som budgeterats, dels statens resultaträkning. Skillnaderna mellan hur avgifter tas upp i statens resultaträkning respektive i statsbudgeten illustreras i nedanstående diagram. 
 Diagram 3.2 Redovisning av avgifter 
  
 Redovisning 
  
 Redovisning i 
  
 i statens 
  
 statsbudgeten: 
  
 resultaträkning: 
  
 regeringen 
  
 frivilliga avgifter 
  
 (myndighet) 
  
 disponerar 
  
 belastande 
  
 disponerar 
  
 avgifter 
  
 disponerar ej 
  
 belastande 
  
 andra 
  
 disponerar ej 
  
 avgifter 
  
 ersättningar 
  
 disponerar 
  
 Till vänster i figuren visas hur mycket som tas upp i statens resul- taträkning som frivilliga avgifter, belastande avgifter respektive andra ersättningar. Av den högra delen av figuren framgår att endast en liten del av detta finns med i statsbudgeten. Det är den del av intäkterna som regeringen inte disponerar. Det är dels en mindre del av de sammanlagda intäkterna av belastande avgifter, dels intäkter som i resultaträkningen inte redovisas som belastande avgifter utan som andra ersättningar. 
 67 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 SOU 2007:96 
  
 3.4.2 
  
 Statsbudgeten 
  
 Av statsbudgeten framgår vilka och hur stora inkomster riksdagen har beräknat. Riksdagen beslutar statsbudgeten för kommande budgetår i december och på våren efter budgetårets utgång får riks- dagen en redovisning av hur utfallet blev. I statsbudgeten tas pos- terna upp i termer av inkomster och utgifter varav en stor del i princip är kassamässiga, dvs. de hänförs till den tidpunkt då betal- ning sker. Inkomsterna specificeras på inkomsttitlar. Huvudgrup- perna bland inkomsttitlarna är följande. 
 Skatter m.m. 
 Inkomster av statens verksamhet 
 Inkomster av försåld egendom 
 Återbetalning av lån 
 Kalkylmässiga inkomster 
 Bidrag m.m. från EU 
 I statsbudgeten tas de avgiftsinkomster upp som härrör från belas- tande avgifter som myndigheterna inte får disponera och som såle- des beräknas av riksdagen. De flesta avgiftsintäkter som bruttore- dovisas på statsbudgeten återfinns under rubriken Inkomster av statens verksamhet. En undergrupp bland dessa är Offentligrätts- liga avgifter, varmed avses belastande avgifter. I statsbudgeten finns under rubriken Skatter m.m. några poster som benämns som av- gifter. En del av dessa har flyttats mellan grupperna efter det att nya bedömningar gjorts. Huvuddelen av de belastande avgifterna beräknas dock inte av riksdagen och är därmed inte upptagna i statsbudgeten. De redovisas utanför statsbudgeten eller netto mot anslag. 
  
 3.4.3 
  
 Statens resultaträkning 
  
 Enligt 38 § budgetlagen ska regeringen lämna en årsredovisning för staten till riksdagen. Årsredovisningen ska innehålla resultaträk- ning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutliga utfal- let på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. Årsredovisningen lämnas ungefär samtidigt som den ekonomiska vårpropositionen, dvs. i mitten av april. 
 Till skillnad från statsbudgeten är utgångspunkten i resultaträk- ningen att flödena ska redovisas periodiserade, vilket innebär att de 
 68 
  
 SOU 2007:96 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 hänförs till den period de avser oavsett när betalning sker. I årsre- dovisningen ingår även den verksamhet som finansieras på annat sätt än genom anslag på statsbudgeten. Redovisningen är konsoli- derad, vilket innebär att transaktioner som skett mellan myndig- heter elimineras och den visar därmed statens finanser i förhållande till omvärlden. Här visas vilka typer av intäkter och kostnader sta- ten haft och inte primärt vilka ändamål det gäller. På aggregerad nivå redovisas intäkter av skatter, intäkter av avgifter och andra ersättningar samt intäkter av bidrag. I en not specificeras hur mycket som kommer från belastande avgifter, avgifter från frivilligt efterfrågade varor och tjänster och hur mycket som avser andra ersättningar. 
 Resultaträkningen bygger på inrapportering av uppgifter från myndigheternas årsredovisningar. Kraven och strukturen för inrapporteringen motsvarar en något aggregerad nivå av myndig- heternas kontoplaner. Myndigheternas rapportering utgör statsre- dovisningen och i denna bakomliggande redovisning finns mer detaljerad information än den som framgår av den publicerade års- redovisningen för staten. 
  
 3.4.4 
  
 ESV:s årliga rapport om avgiftsbelagd verksamhet 
  
 ESV ska enligt 6 § i förordningen (2003:884) med instruktion för Ekonomistyrningsverket årligen lämna en redovisning av utveck- lingstendenser för statlig avgiftsbelagd verksamhet. Underlag hämtas i huvudsak från svaren på en enkät som ESV sänder ut till myndigheterna. 
 Rapporten omfattar med något undantag samma myndigheter som de som omfattas av statens resultaträkning. Den skiljer sig från vad som redovisas i statsbudgeten eftersom rapporten har med alla avgiftsintäkter oavsett om myndigheterna disponerar dem eller inte. 
 Rapporten visar avgiftsintäkter per myndighet uppdelat på be- lastande avgifter och avgifter för frivilligt efterfrågade varor och tjänster. Specificeringen av vad avgifterna avser skiljer sig åt mellan olika myndigheter. 
 De redovisade beloppen avser en myndighets samtliga avgifts- intäkter, dvs. även de som andra myndigheter betalar till den rap- porterande myndigheten. Samtidigt finns en uppgift om hur stor del av myndighetens sammanlagda avgiftsintäkter som är inomstat- 
 69 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 SOU 2007:96 
  
 liga. Vidare finns det uppgifter bl.a. om i vilka fall myndigheten har rätt att besluta om avgiften storlek, om den disponerar intäkterna och om kostnadstäckningsgrad. 
 I rapporten finns också en aggregerad redovisning som bl.a. visar summeringar av myndigheternas intäkter av belastande avgif- ter respektive avgifter för frivilligt efterfrågade varor och tjänster och av hur mycket av dessa som myndigheterna disponerar. Dessa summeringar inkluderar inomstatliga transaktioner till skillnad från de i resultaträkningen i årsredovisningen för staten. 
  
 3.4.5 
  
 Nationalräkenskaperna 
  
 Nationalräkenskaperna är ytterligare en källa för information om statens ekonomi. De visar hela landets ekonomi där omslutningen visar ekonomins storlek och där flöden mellan olika sektorer fram- går. Staten utgör en av dessa sektorer. Utgångspunkten för natio- nalräkenskaperna är de internationellt fastställda klassificeringarna i System of National Accounts (SNA) som beslutats av Förenta Nationerna. Vissa tolkningar och preciseringar har gjorts inom EU i vad som kallas European System of Accounts (ESA) eller Euro- peiska Nationalräkenskapssystemet (ENS). Här är flödena till stor del periodiserade men vissa delar är utgiftsmässiga. 
 Nationalräkenskaperna föreläggs inte riksdagen men de används som underlag för den redogörelse av svensk ekonomi som reger- ingen lämnar till riksdagen. 
 Även informationen till nationalräkenskaperna hämtas från myndigheternas inrapportering. När det gäller staten skiljer man i nationalräkenskaperna på skatter och avgifter men specificerar inte belastande avgifter. Nationalräkenskaperna skiljer sig också från resultaträkningen för staten genom att affärsverken inte ingår i staten utan i näringslivssektorn. 
 I nationalräkenskaperna görs en redovisning med fördelning på olika typer av inkomster och utgifter men även en på samma sätt internationellt fastställd fördelning på ändamål (Classification of the Functions of Government/COFOG). Denna ändamålsfördel- ning skiljer sig från budgetpropositionens och statsbudgetens ut- giftsområden och politikområden. 
 70 
  
 SOU 2007:96 
  
 Finansmakten m.m. 
  
 3.5 
  
 Olika klassificeringar och olika begrepp 
  
 Över tiden har redovisningen av de belastande avgifterna varierat. Det gäller både i statsbudgeten och i resultaträkningen för staten. Den sistnämnda togs fram och utvecklades under  
 1990-talet 
  och redovisningen har förfinats successivt. När det gäller avgiftsintäk- ter har särskild information hämtats via enkäter till myndigheterna. Successivt har mer och mer information tagits in genom myndig- heternas inrapportering till statsredovisningen. Vissa intäkter har i resultaträkningen för staten flyttats mellan olika kategorier. I statsbudgeten har en del nya inkomster först tagits upp som belas- tande avgifter för att sedan klassas som skatter. Exempel av bety- delse är skatteutjämningsavgiften och avgiften på bekämpnings- medel och handelsgödsel. I och med statsbudgeten för 2006 har ytterligare förändringar i samma riktning gjorts som en anpassning till klassificeringen i nationalräkenskaperna. Resultaträkningen för staten har i sin tur anpassats till förändringarna i statsbudgeten. 
 I nationalräkenskaperna skiljer man inte på belastande avgifter och andra avgifter. Däremot behöver man göra gränsdragningen mot skatter, eftersom skatter och avgifter redovisas var för sig. I nationalräkenskaperna är i första hand de internationella riktlin- jerna utgångspunkt för klassificeringarna. 
 71 
 4 Avgifter i statens finanser 
  
 4.1 
  
 Inledning 
  
 Statens intäkter utgörs till allra största delen av skatteintäkter. Avgifterna svarade 2006 för 3,4 procent av de sammanlagda intäk- terna. 
 Huvuddelen av statens medel används för transfereringar. Exempel på sådana är pensioner, sjukpenning, barnbidrag, bistånd och bidrag till kommunerna. Den statliga förvaltningen, som också benämns statens egen verksamhet, finansieras till en del genom att avgifter tas ut i verksamheten. Förvaltningen svarar för närmare en femtedel av statens kostnader. 
 Diagram 4.1 Förvaltningens del av statens totala kostnader och finansiering av denna 2006 
  
 transfereringar 
  
 finansiering med 
  
 avgifter 
  
 förvaltning 
  
 statsskuldräntor 
  
 övrig finansiering 
  
 73 
  
 Avgifter i statens finanser 
  
 SOU 2007:96 
  
 Av statens cirka 250 myndigheter redovisade 128 myndigheter intäkter av belastande avgifter och cirka 200 intäkter från frivilligt efterfrågade varor och tjänster år 2006. För många myndigheter är avgiftsintäkterna mycket begränsade. Spridningen visas i tabell 4.1. 
  
 Tabell 4.1 
  
 Antal myndigheter som redovisade avgiftsintäkter 2006 
  
 10–100 
  miljoner 
  
 > 100 miljoner 
  
 totalt 
  
 kronor 
  
 kronor 
  
 kronor 
  
 Belastande avgifter 
  
 89 
  
 22 
  
 17 
  
 128 
  
 Frivilliga avgifter 
  
 129 
  
 46 
  
 29 
  
 204 
  
 Intäkterna av belastande avgifter är störst hos Luftfartsverket och Sjöfartsverket. 
 Affärsverket svenska kraftnät, Luftfartsverket, Vägverket och Banverket har störst avgiftsintäkter från frivilligt efterfrågade varor och tjänster. 
 Redovisningen i detta avsnitt av hur avgifterna utvecklats i eko- nomiska termer utgår, förutom vid angivna undantag, från redovis- ningen av avgiftsintäkter i statens resultaträkning som ingår i årsre- dovisningen för staten (se avsnitt 3.4.3). 
 Avgiftsintäkterna uppgick till sammanlagt 37 miljarder kronor 2006, varav de belastande avgifterna svarade för 12 miljarder kro- nor. 
 1  
 Utöver detta förekommer dock uttag av belastande avgifter som inte ingår i årsredovisningen för staten. Det är bland annat vissa s.k. enskilda organ, som med stöd av 11 kap. 6 § regerings- formen (RF) ålagts att bedriva viss myndighetsutövande verksam- het, som finansieras med belastande avgifter, t.ex. Aktiebolaget Svensk Bilprovning. Det finns ingen samlad information om vilka dessa avgifter är eller om hur stora belopp de enskilda får betala. Tills vidare lämnas de utanför redogörelsen men de behandlas när- mare i avsnitt 4.6. 
  
 1  
 I statens resultaträkning i årsredovisningen för staten anges större poster i varje kategori i not 2. 
 74 
  
 SOU 2007:96 
  
 Avgifter i statens finanser 
  
 4.2 
  
 Utvecklingen av avgiftsintäkter 
  
 Omfattningen och utvecklingen av avgiftsintäkterna framgår av nedanstående diagram som bygger på uppgifter i statens resultat- räkning. 
 2  
 De visar således omfattningen av de avgifter som erläggs till staten. Avgifter mellan myndigheter, s.k. inomstatliga betal- ningar, är eliminerade. 
 I en not till resultaträkningen specificeras först fr.o.m. 1999 intäkterna av belastande avgifter respektive avgifter från frivilliga efterfrågade varor och tjänster. Tidigare redovisades dessa samman- slagna med andra ersättningar. I diagrammen bygger därför upp- gifterna för de första åren under perioden i viss mån på uppskatt- ning. 
 3 
  
 Diagram 4.2 Statens avgiftsintäkter  
 1996 
 – 
 2006 
  
 miljarder kronor 
  
 40 
  
 35 
  
 30 
  
 25 
  
 20 
  
 15 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
  Belastande avgifter  
  
  Frivilliga avgifter 
  
 2 
  
 För att få jämförbarhet med dagens förhållande visas intäkter av frivilliga avgifter exklusive de intäkter SJ hade före bolagiseringen 2001. Dessa uppgick till ca 11 miljarder per år. Efter 2001 tas de enskildas betalningar till SJ inte längre med i statens redovisning. 
  
 3 
  
 När det gäller 1998 har belopp och fördelning för 1998 enligt Årsredovisningen för staten 1999 använts. 
  
 75 
  
 Avgifter i statens finanser 
  
 SOU 2007:96 
  
 Intäkterna av belastande avgifter ligger i stort sett på samma nivå i slutet som i början av perioden. Avgiftsintäkterna från frivilligt efterfrågade varor och tjänster har däremot mer än fördubblats. 
 För att få en uppfattning om den reala utvecklingen kan som jämförelse nämnas att konsumentprisindex ökade med elva procent under perioden. Motsvarande ökning för nettoprisindex (skatteför- ändringar m.m. borträknade) var fem procent. 
 Utvecklingen av avgiftsintäkterna kan också relateras till kost- naderna för statens egen verksamhet som ökade med drygt en tredjedel under perioden. Statens avgiftsintäkter motsvarade i bör- jan av perioden 15 procent av kostnaderna för statens egen verk- samhet. I slutet av perioden motsvarade de 18 procent. 
 År 2003 utmärker sig i diagrammet. Då började Affärsverket svenska kraftnät att redovisa sina nät- och systemintäkter m.m. som avgifter för frivilligt efterfrågade varor och tjänster i stället för som tidigare belastande avgifter. Samma år tog Luftfartsverket upp nästan alla sina intäkter som avgifter i verksamhet med frivillig efterfrågan för att året därpå åter redovisa större delen som belas- tande avgifter. Det gällde t.ex. undervägsavgifter (betalas av alla som flyger i svenskt luftrum), passageraravgifter och startavgifter. Affärsverkens förändrade redovisning återspeglades sedan i årsre- dovisningen för staten. De två förändringarna påverkade påtagligt fördelningen mellan de två typerna av avgifter eftersom dessa två affärsverk svarar för en betydande del av avgiftsintäkterna. Se även avsnitt 5.4.7 och 5.4.8. 
 Klassificeringen är inte alltid självklar och när det gäller just affärsverken har frågan om kategorisering av intäkter tagits upp av Riksrevisionen (RiR 2004:17). Huruvida en avgift är belastande eller ej kan få betydelse för affärsverken i mervärdesskattesamman- hang. Sedan Riksrevisionen uppmärksammat frågan gjorde reger- ingen i budgetpropositionen för 2005 bedömningen att de nätav- gifter och balansersättningar som Affärsverket svenska kraftnät tog ut inte var offentligrättsliga avgifter utan intäkter i kommersiell verksamhet. Intäkterna borde således även fortsättningsvis redovi- sas som uppdragsverksamhet (prop. 2004/05:1 UO21 s.  
 96 
 – 
 98). 
  Näringsutskottet noterade regeringens bedömning i sina över- väganden (bet. 2004/05:NU3 s. 75, rskr. 2004/05:120). 
 Minskningen av de belastande avgifterna 2001 beror på att in- sättningsgarantisystemet var under uppbyggnad fram till dess. Där- efter minskade uttaget av garantiavgifter från kreditinstituten avse- värt för att sedan ligga på en lägre nivå. 
 76 
  
 SOU 2007:96 
  
 Avgifter i statens finanser 
  
 Inför 2006 omdefinierade riksdagen efter förslag från regeringen (prop. 2005/06:1 s. 164, bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34) vissa avgifter till skatter i statsbudgeten. Det gällde bl.a. koncessions- avgiften på televisionens område och lokalradioavgifterna. Motsva- rande ändringar gjordes därefter i statens resultaträkning, vilket visar sig i diagrammet ovan som en liten minskning av de belas- tande avgifterna. 
 När det gäller frivilligt efterfrågade varor och tjänster förklaras den relativt stora intäktsökningen 2005 till en del av att Affärsver- ket svenska kraftnät då ändrade vissa redovisningsprinciper. 
  
 4.3 
  
 Allt större del av avgiftsintäkterna disponeras av myndigheterna 
  
 De avgiftsintäkter som riksdagen medgivit att regeringen dispone- rar, låter regeringen i sin tur olika myndigheter behålla och direkt använda i den verksamhet de avser. 
 Nedan visas utvecklingen dels av de avgiftsintäkter som myn- digheterna disponerar, dvs. som de får behålla för att använda i berörd verksamhet, dels de avgiftsintäkter som redovisas mot in- komsttitel i statsbudgeten. 
 Förutom på statens resultaträkning bygger redovisningen här på ESV:s årliga rapport om avgifter och för de senare åren även på myndigheternas rapportering i statsredovisningssystemet som suc- cessivt utvecklats under perioden. I den årliga avgiftsrapporten redovisas både inomstatliga och utomstatliga avgiftsintäkter som myndigheterna har och det är summan av dessa som finns i de flesta sammanställningar i rapporten. I diagram  
 4.3–4.5 
  nedan redo- visas däremot endast de utomstatliga avgiftsintäkterna, dvs. de av- gifter enskilda och kommuner betalar till staten. För att få en upp- skattning av dessa uppgifter har viss bearbetning gjorts av in- formationen i ESV:s rapport. 
 Av diagram 4.3 framgår att myndigheterna kommit att få dispo- nera allt större del av avgiftsintäkterna. Förklaringen till detta är att intäkterna av frivilligt efterfrågade varor och tjänster som tidigare framgått har ökat kraftigt under perioden. Dessa avgifter dispo- neras i stort sett alltid av myndigheterna. 
 77 
  
 Avgifter i statens finanser 
  
 SOU 2007:96 
  
 Diagram 4.3 Vem disponerar avgiftsintäkterna? miljarder kronor 
  
 40 
  
 35 
  
 30 
  
 25 
  
 20 
  
 15 
  
 10 
  
 5 
  
 0 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
  Myndighet disponerar  
  
  Myndighet disponerar ej 
 För drygt tio år sedan disponerade myndigheterna 79 procent av avgiftsintäkterna. År 2006 disponerade de 93 procent av avgiftsin- täkter som blivit betydligt högre än tio år tidigare. 
 Intäkterna har ökat i verksamhet där myndigheterna redan dis- ponerar dem, däribland frivilligt efterfrågade varor och tjänster. Under samma tid har myndigheterna i större utsträckning även fått disponera intäkter av belastande avgifter. Denna utveckling visas i diagram 4.4. 
 78 
  
 SOU 2007:96 
  
 Avgifter i statens finanser 
  
 Diagram 4.4 Vem disponerar intäkterna av belastande avgifter? miljarder kronor 
  
 16 
  
 14 
  
 12 
  
 10 
  
 8 
  
 6 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
  Myndighet disponerar  
  
  Myndighet disponerar ej 
 Under 2000 och 2001 beslutade riksdagen att Post- och telestyrel- sen, Tullverket, Rikspolisstyrelsen, Centrala studiestödsnämnden, Arbetsmarknadsverket och Vägverket skulle få disponera mer av de belastande avgifterna. I vissa fall angavs i de propositioner som låg till grund för besluten att avgifterna direkt skulle finansiera kost- nader i tidigare anslagsfinansierad verksamhet. I andra fall angavs att orsaken till förändringen bl.a. var svårigheterna att beräkna omfattningen av verksamheten (prop. 1999/2000:100 s. 42 och 43, bet. 1999/2000:FiU27 s. 53 och 54, rskr. 1999/2000:262, prop. 1999/2000:1 UO22 s. 10, bet. 1999/2000:TU1 s. 87, rskr. 1999/2000:85 och prop. 2000/01:1 UO 13 s. 33 och UO 22 s. 40, bet. 2000/01:AU1 s. 55, rskr. 2000/01:103). Finansutskottet konstaterade att kritiken i framförda motioner saknade grund och att det fanns skäl att genomföra dessa förändringar (bet. 1999/2000:FiU20 s.  
 86–89). 
  Samma år skedde såväl höjningar av avgiftsnivåer som volymökningar för avgifter som myndigheter redan disponerade. 
 År 2003 och 2004 framträder i diagrammet först en kraftig minskning och sedan en ökning beroende av de i avsnitt 4.2 nämnda ändringarna av redovisningsprinciper som Affärsverket svenska kraftnät och Luftfartsverket gjorde dessa år. 
 79 
  
 Avgifter i statens finanser 
  
 SOU 2007:96 
  
 År 2005 berodde ökningen av de avgiftsintäkter som myndig- heterna disponerade på att intäkter av befintliga avgifter vuxit, att vissa avgiftsintäkter som tidigare förts till inkomsttitel på statsbud- geten i stället specialdestinerades direkt för finansiering av berörda verksamheter och att nya avgifter infördes som ställdes till myn- digheters disposition. Störst inverkan på utvecklingen hade den nya avgiften för gemensam säkerhetskontroll som Luftfartsstyrelsen disponerar. 
 Den nedgång 2006 som diagrammet visar beror på omklassifice- ringen som gjordes av ett antal belastande avgifter (se avsnitt 4.2). De redovisades i stället som skatter. 
 Situationen 2006 sammanfattas i diagram 4.5, som visar att större delen av de belastande avgifterna disponeras av myndighe- terna liksom i princip alla intäkter av frivilligt efterfrågade varor och tjänster. 
 Diagram 4.5 Avgiftsintäkter 2006 
 belastande avgifter som myndighet disponerar 
 25% 
  
 belastande avgifter 
  
 som myndighet ej 
  
 disponerar 
  
 frivilliga avgifter 
  
 7% 
  
 som myndighet 
  
 disponerar 
  
 68% 
  
 4.4 
  
 På statsbudgeten redovisas endast vissa belastande avgifter 
  
 De avgiftsintäkter som regeringen eller myndigheterna inte dispo- nerar beräknas av riksdagen och redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten. Det gäller endast en del av de belastande avgifterna. Därutöver finns någon enstaka avgift från frivilligt efterfrågade 
 80 
  
 SOU 2007:96 
  
 Avgifter i statens finanser 
  
 varor och tjänster som inte disponeras av regeringen eller någon myndighet utan redovisas mot inkomsttitel. 
 4 
  
 På statsbudgetens inkomstsida finns en kategori med rubriken Offentligrättsliga avgifter under vilken inkomster av belastande avgifter tas upp. De poster som finns under denna kategori sam- manfaller inte helt med dem som redovisas under samma rubrik i statens resultaträkning. Skillnaderna beror på att olika bedöm- ningar gjorts av olika instanser vid olika tillfällen och på att katego- rierna i övrigt skiljer sig åt vilket får konsekvenser för under vilken rubrik inkomster tas upp. 
 Utvecklingen av de belastande avgifterna som redovisas mot inkomsttitel på statsbudgeten framgår av diagram 4.6. Där framgår att dessa inkomster låg kring 6 miljarder kronor såväl 2006 som för tio år sedan. 
 Diagram 4.6 Belastande avgifter som redovisas brutto på statsbudgeten  
 1996 
 – 
 2006 
  
 miljarder kronor 
  
 9 
  
 8 
  
 7 
  
 6 
  
 5 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
  Belastande avgifter  
  
  Avgifter från arbetlöshetskassorna 
 Bland de belastande avgifter som redovisas brutto på statsbudgeten är finansieringsavgifter från arbetslöshetskassorna ojämförligt 
  
 4  
 Det gäller huvudsakligen vissa, förhållandevis begränsade avgiftsintäkter hos Försvars- makten. 
 81 
  
 Avgifter i statens finanser 
  
 SOU 2007:96 
  
 störst och de har därför särredovisats i diagrammet. Dessa avgifter följer genomsnittligt utbetalda dagpenningar från arbetslöshetskas- sorna. Det bör observeras att dessa avgifter inte klassificeras som belastande avgifter i statens resultaträkning utan där ingår i katego- rin andra ersättningar. (Finansieringsavgifterna behandlas ytterli- gare i avsnitt 5.4.4.). 
 Vad gäller utvecklingen av belastande avgifter märks framför allt minskningen 2001. Som framgått ovan fick några myndigheter då disponera mer av intäkterna från de belastande avgifterna, vilket innebar att dessa inte längre redovisades på statsbudgetens inkomstsida. Samtidigt omklassificerades vägavgifter och miljö- avgifter på bekämpningsmedel och handelsgödsel i statsbudgeten till skatter (prop. 2000/01:1 s. 132 och 133, bet. 2000/01:FiU1 s 17, rskr. 2000/01:36). Vägavgifterna, som gäller vissa tunga fordon, infördes 1998 och svarade huvudsakligen för den nivåhöjning som syns för det året i diagrammet. När det gäller de andra avgifterna har förändringarna varit förhållandevis små. 
 År 2006 omklassificerades som nämnts ett antal inkomsttitlar till skatter och inkomsterna och inkomsttitlarna återfinns nu under den rubriken (prop. 2005/06:1 s. 164, bet. 2005/06:FiU1, rskr. 2005/06:34). Den största av dessa var koncessionsavgiften på tele- visionens område där intäkterna ökade kraftigt jämfört med 2005 medan övriga låg på samma nivåer som tidigare. Utan dessa föränd- rade klassificeringar skulle inkomsterna av de belastande avgifterna ha blivit något större. 
  
 4.5 
  
 Svårt att se omfattningen av de inkomster som redovisas netto mot anslag 
  
 Om avgiftsinkomster endast ska bidra till att täcka kostnaderna för en viss verksamhet, får de redovisas netto mot anslag. Uppgifter om i vilken omfattning detta görs är svåra att få fram. Oavsett om inkomsterna tas upp netto mot anslag eller redovisas utanför stats- budgeten, finns de med i avgiftsintäkterna i statens resultaträkning. Avgiftsinkomster som redovisas netto mot anslag disponeras av myndigheterna på samma sätt som avgifter som redovisas utanför statsbudgeten. 
 I de olika myndigheternas årsredovisningar kan man ibland finna redovisningar av hur stora inkomster myndigheten haft under anslag. Någon sammanställning av samtliga sådana inkomster görs 
 82 
  
 SOU 2007:96 
  
 Avgifter i statens finanser 
  
 dock inte. Ur statsredovisningssystemet kan dock denna informa- tion indirekt hämtas. Myndigheternas rapportering i statsredovis- ningssystemet stämmer dock inte alltid med vad som angetts i års- redovisningen. Varken förordningen (2000:606) om myndigheters bokföring eller ESV:s föreskrifter på området innehåller några före- skrifter om hur rapportering i statsredovisningen ska förhålla sig till uppgifterna om inkomster under anslag i myndighetens årsre- dovisning. 
 Utifrån den information som finns i statsredovisningssystemet har ESV på utredningens förfrågan gjort en uppskattning av de inkomster av belastande avgifter som redovisas netto mot anslag. Omfattningen beräknas till drygt 1,0 miljard kronor 2006. Huvud- delen av dessa inkomster är avgifter för trafik på statens spåran- läggningar som rapporterats under anslaget Banverket: Banhållning och sektorsuppgifter samt avgifter för bl.a. pass och identitetskort under anslaget Polisorganisationen. 
  
 4.6 
  
 Belastande avgifter utanför statens redovisning 
  
 Det finns ingen källa där det samlat går att finna information om vilka belastande avgifter som riksdagen beslutat att andra än myn- digheter, dvs. enskilda organ får ta ut. Eftersom de intäkter som sådana avgifter ger upphov till inte finns med i årsredovisningen för staten, är kunskapen begränsad om hur stor belastning dessa avgif- ter sammanlagt innebär för de enskilda. 
 Exempel på sådana avgifter är avgiften för bilbesiktning och kår- avgiften. 
 AB Svensk bilprovning har statsmakternas uppdrag att stå för bilbesiktningen i landet. Verksamheten ska finansieras med avgif- ter. Dessa avgifter får anses vara belastande eftersom bilbesikt- ningen är obligatorisk. Avgifterna regleras i fordonslagen (2002:574) och förordningen (2001:17) om förrättningsavgifter för vissa besiktningsorgan på fordonsområdet. Företagets intäkter för denna verksamhet uppgick till närmare 1,5 miljarder kronor 2006. Det Norske Veritas Inspection AB (numera ägt av Inspecta Oy) har för närvarande motsvarande uppdrag när det gäller besiktnings- plikt för mobilkranar m.m. 
 Den obligatoriska kåravgiften för studenter vid högskolor är en avgift, som studentkårer får ta ut av studenter vid universitet och högskolor. Högskolelagen (1992:1434) innehåller ett bemyndi- 
 83 
  
 Avgifter i statens finanser 
  
 SOU 2007:96 
  
 gande för regeringen att meddela föreskrifter om skyldighet för studenterna att tillhöra särskilda studentsammanslutningar. Regeringen har i förordningen (1983:18) om studerandekårer, nationer och studentföreningar vid universitet och högskolor före- skrivit att studentkårerna får ta ut en avgift. För närvarande utreds ett avskaffande av kårobligatoriet. 
 I detta sammanhang kan även de avgifter nämnas som Premie- pensionsmyndigheten (PPM) tar ut. De är statliga avgifter men är inte med i årsredovisningen för staten, i enlighet med regeringens årliga normeringsbeslut om vad som ska ingå i årsredovisningen (senast den 14 december 2006 dnr Fi2006/7114). Orsaken är att PPM:s tillgångar har en annan karaktär än statens tillgångar i övrigt. PPM:s avgifter uppgick till närmare 0,4 miljarder kronor 2006. Det är huvudsakligen fråga om avgiftsuttag från pensionsspa- rarna. 
 Inte heller  
 TV-avgiften 
  ingår i årsredovisningen för staten. Denna avgift finansierar verksamheten vid Sveriges radio, Sveriges television och Utbildningsradion. Avgiften måste betalas av alla som har TV och gav sammanlagt 6,6 miljarder kronor i intäkter 2006. Avgiftsintäkterna går via en särskild stiftelse till de tre före- tagen genom att medel anvisas av riksdagen från ett särskilt konto hos Riksgäldskontoret, rundradiokontot. 
  
 4.7 
  
 Sammanfattande slutsatser av den ekonomiska redovisningen 
  
 Redovisningen visar att intäkterna av belastande avgifter har legat på en förhållandevis oförändrad nivå under de senaste tio åren medan avgiftsintäkterna från frivilligt efterfrågade varor och tjäns- ter har ökat. Det framgår också att myndigheterna får disponera en allt större del av avgiftsintäkterna. 
 Intäkterna 2006 av belastande avgifter respektive avgifter från frivilligt efterfrågade varor och tjänster samt hur de redovisas fram- går av tabell 4.2. 
 84 
 SOU 2007:96 Avgifter i statens finanser 
  
 Tabell 4.2 
  
 Avgiftsintäkter 2006 
  
 miljarder kronor 
  
 Brutto mot 
  
 Utanför statsbudgeten 
  
 Helt utanför statens 
  
 statsbudgeten 
  
 eller netto mot anslag 
  
 redovisning 
  
 Belastande avgifter 
  
 2,6 
  
 9,3 
  
 > 8,4 
  
 Frivilliga avgifter 
  
 0,1 
  
 25,0 
  
 Skilda begrepp och olika klassificeringar används i olika samman- hang. Vidare har klassificeringen vid olika tillfällen och i olika sammanhang ändrats. Det försvårar naturligtvis jämförelse över tiden. 
 85 
  
 5 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 5.1 
  
 Utredningens uppdrag till Ekonomistyrningsverket 
  
 Enligt direktiven skulle utredningsarbetet inledas med en kartlägg- ning av de offentligrättsliga avgifterna. Ekonomistyrningsverket (ESV) har på utredningens uppdrag genomfört kartläggningen. Kartläggningen skulle innehålla följande punkter. 
 Myndighet 
 Avgift/Ändamål (verksamhet/aktivitet avseende avgiftsgrupp/ 
 – område, ej enskilda avgifter) 
 Avgift (avgiftskonstruktioner inom avgiftsgruppen) 
 Beslutsform; vem har beslutat att avgiften ska tas ut (EG- förordning, lag, förordning, föreskrift eller annat) 
 Bemyndiganden från riksdagen (paragraf anges) 
 Bemyndiganden från regeringen (paragraf anges) 
 Beslut om avgiftens storlek (riksdagen, regeringen, myndighe- ten eller annan, källan anges) 
 Redovisning (om myndigheten disponerar avgiftsintäkterna eller om redovisning av avgiftsintäkterna sker mot inkomst- titel) (avgiftsintäkter netto under anslag i form av lista på myn- digheter) 
 Avgifter som ev. tas ut i konkurrensutsatt verksamhet markeras 
 ESV utgick ifrån underlaget till rapporten Avgifter 2005 (se avsnitt 3.4.4) och kompletterade detta med uppgift om författningsstödet för de olika avgifterna. 
 ESV överlämnade sin kartläggning i augusti 2006. Efter det att utredningens sekretariat analyserat den och föreslagit vissa tillägg kompletterade ESV den i vissa avseenden. Den redovisas i bilaga 3. 
 87 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 Kartläggningen avser i huvudsak de förhållanden som rådde i september 2006. 
 När en avgift fortsättningsvis i detta avsnitt omnämns, finns inom parentes en hänvisning till var i kartläggningen den återfinns. 
  
 5.2 
  
 Indelning i kategorier 
  
 Såväl genomgången av gällande rätt (se avsnitt 2) som kartlägg- ningen visar att definitionerna av och gränsdragningen mellan olika statliga inkomster som skatter, olika typer av avgifter och andra ersättningar inte alltid är helt klar. 
 Det definitiva ställningstagandet till om en pålaga ska anses vara en skatt, en belastande eller en frivillig avgift kan endast göras av domstol eller något annat offentligt organ i ett konkret fall (se avsnitt 2.2). Min utgångspunkt för indelningen av redan befintliga avgifter måste vara riksdagens ställningstagande. I de fall riksdagen i lag eller i annan form har lämnat ett bemyndigande för ett avgifts- uttag bör det således kunna förutsättas vara fråga om en belastande avgift och inte en skatt. Likaså bör man normalt kunna utgå ifrån att i de fall riksdagen inte lämnat något bemyndigande till reger- ingen att meddela föreskrifter om en pålaga utan i lagen angett i vart fall grunderna för uttaget, riksdagen har ansett att det är fråga om en skatt. Undantag finns dock t.ex. Statens biografbyrås avgif- ter för granskning av filmer och videogram (nr 432). Dessa torde vara att se som belastande avgifter. Eftersom det är fråga om en yttrandefrihetsbegränsning medför dock regleringen i 2 kap. och 8 kap. 1 § regeringsformen (RF) att bestämmelsen måste ges i lag. Som ytterligare undantag kan nämnas avgifter för kopia och av- skrift av allmän handling hos Riksrevisionen, Riksdagens ombuds- män och Riksdagsförvaltningen och expeditionsavgift hos Riks- dagens ombudsmän (nr 446 och 447). Förklaringen till att dessa avgifter regleras i lag är att de avser riksdagens myndigheter. ESV:s kartläggning innehåller också exempel på pålagor som ligger utanför området för belastande avgifter. Några av dessa kommente- ras i avsnitt 5.4. Ännu ett exempel utgör miljöavgiften på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion (nr 469). 
 ESV:s kartläggning visar att de belastande avgifterna kan delas in i några huvudkategorier (se avsnitt  
 5.3.1–5.3.4). 
  
 88 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 5.3 
  
 De viktigaste avgiftskategorierna 
  
 5.3.1 
  
 Ansöknings- och expeditionsavgifter 
  
 Ansökningsavgift i tillståndsärenden tas ut för prövning av en ansökan (prop. 1989/90:138 s. 13). Expeditionsavgifter tas däremot endast ut för meddelade tillstånd. Om prövningen av en ansökan leder till ett beslut om avslag utgår således inte någon expeditions- avgift (a. prop. s. 12 f.). Med tillståndsärenden förstås ärenden om tillstånd, godkännanden, dispenser eller andra särskilda rättigheter som meddelas av annan statlig myndighet än domstol (a. prop. s. 3). Genom den reform som den anförda propositionen ledde till tas avgifter för tillståndsärenden ut som ansökningsavgifter i stället för som expeditionsavgifter. Den motprestation som det allmänna tillhandahåller är prövningen av ansökan. Avgifterna i denna kategori är inbördes mycket olika och tas ut i vitt skilda ärenden som i sig kan sägas innebära olika grad av ingrepp för den enskilde. 
 Riksdagen har i generella bemyndiganden i annan form än lag överlåtit åt regeringen att meddela föreskrifter om ansöknings- och expeditionsavgifter, dels för domstolar och inskrivningsmyndig- heter, dels för statliga förvaltningsmyndigheter (se vidare avsnitt 7.3.2 och 7.3.3). 
 Utöver dessa generella bemyndiganden avseende ansöknings- och expeditionsavgifter förekommer även bemyndiganden avse- ende ansökningsavgifter i olika lagar. Som exempel på sådana kan nämnas bemyndigandena i 6 § fastighetsmäklarlagen (1995:400) (nr 172) och 30 § lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning (nr 107). 
 Anmälnings- och registreringsavgifter leder i normalfallet också till ett tillstånd eller godkännande av registrering och hör således också till denna kategori. 
 Lagrådet har i flera fall uttalat att avgifter i samband med pröv- ning av en ansökan som betalas av den som ansökan avser uppfyller avgiftskriterierna. Lagrådet har dock i regel inte haft anledning att uttala sig om gränsen mellan belastande och frivilliga avgifter, utan endast gränsen mellan skatt och avgift. 
 Ansökningsavgifter som betalas för prövning av en ansökan om dispens omfattas, som nämnts ovan, av denna kategori och kallas ofta dispensavgifter. Sådana dispensavgifter ska hållas isär från de s.k. dispensavgifter som ESV berör i inledningen till kartläggningen (s. 7). ESV anger där att dispensavgifter erläggs när tillstånd medgi- 
 89 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 vits att överträda en viss bestämmelse och att syftet med avgiften är att göra en överträdelse ekonomiskt olönsam, men att ESV inte har funnit någon sådan avgift. En möjlighet att ta ut dispensavgifter av det slag ESV åsyftar fanns i 10 § i den numera upphävda bilavgas- lagen (1986:1386). Vid beräkningen av dispensavgiften skulle iakttas att avgiften borde utjämna de ekonomiska fördelarna för den avgiftsskyldige av att fordonet inte uppfyllde uppställda krav. En bestämmelse av motsvarande innebörd fanns också i 19 § i den numera upphävda lagen (1985:426) om kemiska produkter som har ersatts av miljöbalken. I förarbetena till miljöbalken uttalade regeringen att starka skäl talade för att införa en dispensavgift, men den gjorde bedömningen att en sådan förpliktelse inte kunde anses utgöra en avgift i dess sedvanliga betydelse. Med hänsyn till att rättsläget inte var helt klart borde inte dispensavgiften regleras genom delegering till regeringen (prop. 1997/98:45 s. 516 f.). 
  
 5.3.2 
  
 Tillsyns- och kontrollavgifter 
  
 Tillsyns- och kontrollavgifter betalas till det allmänna av företag i en viss bransch eller av andra enskilda med viss verksamhet. Avgif- terna används till finansiering av tillsynen över branschen eller verksamheten. 
 Det finns två typer av tillsyns- och kontrollavgifter. Vissa till- syns- och kontrollavgifter tas ut generellt av företag som bedriver viss verksamhet utan att det enskilda företaget under det aktuella året har varit föremål för tillsyns- eller kontrollåtgärd, t.ex. avgif- terna till Finansinspektionen (nr 34,  
 38–57 
  och 59). 
 Andra tillsyns- och kontrollavgifter tas ut endast av dem som varit föremål för tillsyns- eller kontrollåtgärd. 
 I tidigare lagstiftning godtogs båda avgiftskonstruktionerna. Som angetts (se avsnitt 2.7) har bedömningen av tillsyns- och kontrollavgifter skärpts i senare lagstiftningspraxis. Lagrådet har i ett par fall uttalat att tillsyns- och kontrollavgifter inte avgiftsvägen får tas ut generellt av alla dem som bedriver den avsedda verksam- heten utan endast av dem vars verksamhet prövas eller är föremål för tillsynsåtgärd (prop. 1993/94:198 och prop. 1997/98:64). Med detta synsätt föreligger en motprestation – om än något konstrue- rad – i form av en konkret tillsyns- eller kontrollåtgärd. Om en sådan avgift tas ut av någon som inte har varit föremål för kontroll- eller tillsynsåtgärd föreligger inte ens någon sådan motprestation. 
 90 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 Det är endast kollektivet som erhåller motprestationen (jfr utta- landet i prop. 1906:21 s. 27). 
 Ole Case anser att det principiella kravet på en avgift i statsrättslig mening inte är uppfyllt beträffande de kollektiva till- syns- och kontrollavgifterna, utan att dessa avgifter i verkligheten utgör skatter. Medlen tillförs inte heller näringsgrenen som vid prisregleringsavgifter 
 1 
 . 
 En viss stabilitet har uppnåtts i praxis. Numera får det anses klart att tillsyns- och kontrollavgifter som endast tas ut av dem vars verksamhet prövas eller är föremål för tillsynsåtgärd är att bedöma som belastande avgifter och inte som skatt. När det gäller att bedöma om tillsyns- och kontrollavgifter kan anses vara belastande avgifter och inte skatt är det således avgörande hur avgiften är kon- struerad. 
 Avgifter för statens tillsyn och kontroll finns inom vitt skilda områden. Som exempel på tillsyns- och kontrollavgifter kan näm- nas tillsynsavgifter enligt lotterilagen (1994:1000) (nr 69), tillsyns- avgifter enligt alkohollagen (1994:1738) (nr 411), avgift för foder- kontroll (nr 186), avgift för kvalitetskontroll av färska frukter och grönsaker (nr 179), tillsyns- och kontrollavgift enligt strålskydds- lagen (1998:220) (nr 298) och avgift för tillsyn över fastighets- mäklare (nr 171). 
 Som nämnts tidigare (avsnitt 2.6, se även avsnitt 4.6) kan också betalningar till företag och organisationer som enligt 11 kap. 6 § RF fått myndighetsuppgifter, s.k. enskilda organ, utgöra avgifter. Som exempel på en tillsyns- och kontrollavgift som betalas till ett enskilt organ kan betalning till Aktiebolaget Svensk Bilprovning för obligatorisk kontrollbesiktning (nr 460) nämnas 
 2 
 . Detsamma gäller de ytterligare två avgifter för kontrollbesiktning som uppta- gits i kartläggningen (nr 461 och 462). 
  
 5.3.3 
  
 Avgifter för kopior, bevis och registerutdrag 
  
 Avgifter för kopior, bevis och registerutdrag betalas av en enskild som begär att få ut en viss efterfrågad handling. Den motprestation som det allmänna tillhandahåller är den efterfrågade handlingen. Ett registerutdrag kännetecknas av att det har officiell prägel och i olika sammanhang tillerkänns viss rättsverkan. Det är normalt för- 
  
 1 
  
 Case, Skatter och avgifter, FT 1982 s. 13 f. och 18 
  
 2 
  
 Krueger, Garrett, s. 339 och Case, s. 3 f. 
  
 91 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 sett med ett intyg om riktigheten av de uppgifter utdraget innehål- ler (prop. 1989/90:138 s. 9). Det som sägs om registerutdrag gäller även bevis eller annat som utfärdas av myndighet efter begäran (a. prop. s. 3). Registerutdrag förutsätter inte någon egentlig prövning. Myndighetens uppgift är i princip endast att tillhandahålla den begärda handlingen. Detsamma gäller expeditioner av kopior (a. prop. s. 3). Bestämmelserna om avgifter för kopior kan sägas reglera vad det kostar allmänheten att utnyttja sin grundlagsenliga rätt att få avskrift eller kopia av en offentlig allmän handling sådan denna bestäms enligt 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen. 
 Det ligger nära tillhands att uppfatta det allmännas motpresta- tion i dessa fall som frivilligt efterfrågad. Å andra sidan kan den enskilde i vissa sammanhang vara beroende av att få tillgång till all- männa handlingar, t.ex. i de fall det krävs att ett registerutdrag av visst slag ska bifogas en ansökan. Det skulle då kunna anses före- ligga ett rättsligt tvång att efterfråga prestationen från det all- männa, eftersom den handlingen inte kan fås från annat håll och den är en förutsättning för att en ansökan ska bifallas. 
 Avgifter för kopior, bevis och registerutdrag omfattas av det generella avgiftsbemyndigandet för ansöknings- och expeditions- avgifter (se närmare avsnitt 5.3.1 och 7.3.3). Inom det vida bemyn- digandet ryms även vissa avgifter som mot bakgrund av det nu sagda torde vara att bedöma som frivilliga. 
 Det kan nämnas att Skatteverket har berört frågan om avgifter för kopior ska anses tas ut i myndighetsutövning eller i yrkesmässig verksamhet enligt mervärdesskattelagen (1994:200). Detta är i och för sig en annan gränsdragning än den mellan belastande och frivil- liga avgifter, men de rättsliga övervägandena som ska göras torde i praktiken sammanfalla. Skatteverket uttalade. 
 Avgifter för kopior och avskrifter samt bevis och registerutdrag enligt 15 § avgiftsförordningen kan i vissa fall ha sådant samband med myn- dighetsutövning att tillhandahållandet inte är att anse som yrkesmäs- sigt enligt mervärdesskattelagen, medan det i andra fall inte föreligger sådant samband. Handläggningen av dessa ärenden sker emellertid oftast under expeditionsmässiga förhållanden, som gör att det i prakti- Larson inte är möjligt att i det enskilda fallet utreda de omständigheter som bör läggas till grund för den skatterättsliga bedömningen. Med hänsyn härtill anser Skatteverket att alla tillhandahållanden som ska avgiftsbeläggas enligt 15 § AvgF bör kunna anses ingå som led i den myndighetsutövning som ursprungligen har legat till grund för den 
 92 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 utlämnade handlingen. Mervärdesskatt bör i enlighet härmed inte på- föras i något fall 
 3 
 . 
  
 5.3.4 
  
 Näringsreglerande avgifter 
  
 Till kategorin näringsreglerande avgifter räknas penningprestatio- ner som tas ut i näringsreglerande syfte och som i sin helhet tillförs näringsgrenen i fråga 
 4 
 . Kännetecknande för dessa avgifter är att den enskilde inte erhåller någon direkt motprestation men att de ändå inte anses utgöra skatt. 
 De prisregleringsavgifter inom jordbruket och fisket som i förarbetena till RF nämndes som enda exempel på denna kategori är numera avskaffade. Clearing- och prisutjämningsavgifter (nr 454) enligt 8, 9 och 11 §§ andra stycket ransoneringslagen (1978:268) anges i litteraturen som exempel på denna grupp 
 5 
 . Det har dock också ansetts att de egentligen utgör skatt 
 6 
 . 
 Till denna kategori torde även insättningsgarantin (nr 62) kunna hänföras. Den har tillkommit i syfte att stärka konsumentskyddet för allmänhetens insättningar i bank och komplettera den övriga skyddsreglering som omger bankerna (prop. 1995/96:60 s. 1) och inte i de avgiftsskyldigas intresse. Den skiljer sig därmed från kreditgarantierna och utställningsgarantierna (se avsnitt 5.4.6). Garantisystemet för insättningsgarantin bekostas av de banker som omfattas av systemet. Statens garantiåtagande kan sägas utgöra ett slags motprestation. 
 Till denna kategori torde även miljöavgiften på utsläpp av kväve- oxider vid energiproduktion (nr 569) (se avsnitt 2.3.2) och vissa avgifter till fonder vara att hänföra. I avsnitt 5.4.1. för jag ett reso- nemang kring avgifter till några fonder. 
  
 3 
  
 Skatteverket, Handledning för mervärdesskatt 2007, s. 172 
  
 4 
  
 Krueger, Garrett, s. 338 
  
 5 
  
 Krueger, Garrett, s. 338 f. och Case s. 15 
  
 6 
  
 Case s. 15 
  
 93 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 5.4 
  
 Kommentarer till några av de i kartläggningen upptagna avgifterna 
  
 Kartläggningen omfattar sammanlagt 483 olika avgifter. Det har självfallet inte varit möjligt för utredningen att göra någon närmare analys av samtliga avgifter. I avsnitt  
 5.4.1–5.4.12 
  kommenteras ett antal avgifter som särskilt uppmärksammats. 
  
 5.4.1 
  
 Avgifter till statliga fonder 
  
 Avgifter till statliga fonder tas ut för att säkerställa att det finns medel för vissa åtgärder inom ett visst område. I de fall fonden bekostar åtgärder som annars hade ålegat de avgiftsskyldiga skulle dessa åtgärder kunna sägas utgöra en motprestation för erlagda avgifter. Detta torde gälla även om åtgärderna faktiskt inte åligger de avgiftsskyldiga, men hade kunnat göra det om inte fonden fanns. Som ett alternativ till fonden hade de avgiftsskyldiga kunnat åläg- gas att själva sköta och finansiera de aktuella åtgärderna alternativt betala skadestånd. Detta talar för att pålagorna ska anses utgöra avgifter. Avgifter till statliga fonder ligger dock i flera fall skatterna nära. 
 Under förutsättning att avgiftsintäkterna i sin helhet, exklusive administrationskostnader, tillförs den aktuella näringsgrenen skulle avgifter till statliga fonder, t.ex. Kärnavfallsfonden, enligt ESV kunna utgöra avgifter i RF:s bemärkelse och då närmast ses som en näringsreglerande avgift. Om det däremot inte utgår någon direkt motprestation till den enskilde eller branschkollektivet anser ESV att dessa pålagor inte torde kunna betraktas som avgifter 
 7 
 . 
 Kärnavfallsfonden (nr 463) 
 I förarbetena till den numera upphävda lagen (1981:669) om finan- siering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. (prop. 1980/81:90 s. 609 f.) anges några av de grundläggande principerna för lagstiftningen på kärnenergiområdet. Dessa innebär dels att kostnaderna för hanteringen av använt kärnbränsle och kärnavfall ska täckas av intäkterna från den produktion av energi som gett upphov till dem, dels att den som bedriver en verksamhet där 
  
 7  
 ESV 2004:17, s. 23 
 94 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 radioaktiva restprodukter uppkommer också ska svara för att dessa restprodukter tas om hand på ett säkert sätt. En tredje grund- läggande princip är att staten har ett övergripande och långsiktigt ansvar för det radioaktiva avfallet. 
 Enligt den upphävda lagen skulle reaktorinnehavaren årligen, så länge reaktorn var i drift, betala en avgift för att finansiera omhän- dertagandet av använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall. Med omhändertagande avsågs enligt lagen en säker hantering och slut- förvaring av i reaktorn använt kärnbränsle och radioaktivt avfall som härrörde från reaktorn efter det att kärnbränslet eller kärnav- fallet förts bort från anläggningen, en säker avveckling och rivning av reaktoranläggningen samt den forsknings- och utvecklingsverk- samhet som behövs för att fullgöra detta. Avgiften skulle också täcka de kostnader som staten i dessa avseenden hade enligt den aktuella lagen och kärntekniklagen, t.ex. tillsyn och sådan forsk- ning som behövs för att komplettera reaktorinnehavarnas forsk- nings- och utvecklingsverksamhet. Medlen skulle vara placerade på ett räntebärande konto i Riksbanken (prop. 1995/96:83 s. 13 f.). Avgiften fastställdes årligen för nästföljande år av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämde (5 § andra stycket). Pålagans närmare karaktär diskuterades inte i förarbetena till lagen. Lagrådet berörde inte heller om bemyndigandet till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämde var ett reellt bemyndi- gande eller ett kvasibemyndigande i sitt yttrande (prop. 1980/81:90 s. 637 ff.). 
 Genom lagen (1992:1537) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. (fortsättningsvis 1992 års finansie- ringslag) upphävdes lagen (1981:669) om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. Förändringen innebar en redaktionell omarbetning av lagen. Vissa bestämmelser utan direkt samband med finansieringsfrågorna överfördes till lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Lagrådet lämnade förslaget utan erin- ran (prop. 1992/93:98 s. 106). 
 Genom en lagändring den 1 januari 1996 (lagen [1995:1544] om ändring i lagen [1992:1538] om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m.) infördes en bestämmelse som innebar att avgiftsmedlen skulle överföras till en särskild fond, benämnd Kärn- avfallsfonden. Därmed slopades kravet på inlåning i Riksbanken. Om det återstår fondmedel sedan det använda bränslet och kärn- avfallet placerats i slutförvar och reaktoranläggningen har avveck- lats och rivits har reaktorinnehavarna rätt till återbetalning av de 
 95 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 resterande fondmedlen (8 a §). Lagändringen innebar också att även reaktorinnehavarnas, statens och kommunernas kostnader för information till allmänheten i frågor som rör hantering och slut- förvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall liksom kostnaderna för Kärnavfallsfondens förvaltning också ska finansieras genom avgiftsmedel (4 § fjärde och femte punkterna i deras nuvarande lydelse). Genom lagändringen utvidgades även reaktorinnehavarnas skyldighet att betala avgifter med en skyldighet att ställa säkerhet för kostnaderna (2 a §). Regeringens möjlighet att fastställa avgif- tens storlek berördes inte i propositionen. Lagrådet lämnade för- slaget utan erinran (prop. 1995/96:83 s. 78). 
 Genom en lagändring 2004 (lagen [2004:598] om ändring i lagen [1992:1537] om finansiering av framtida utgifter för använt kärn- bränsle m.m.) utvidgades avgiftsändamålen ytterligare. Utöver tidi- gare angivna kostnader ska avgifterna nu även täcka kostnader för stöd till ideella föreningar för insatser i samband med frågor om lokalisering av anläggningar för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle i den utsträckning och på de villkor som reger- ingen bestämmer (4 § sjätte punkten). I propositionen uttalade regeringen att processen för att finna en lämplig plats för slutförva- ret beräknas pågå under flera år och att slutförvaret ska klara av en lagring i hundratusentals år. Den demokratiska beslutprocessen ställer därför ovanligt höga krav på allmänhetens förtroende för politiska beslutsfattare, verksamhetsutövare och tillsynsmyndig- heter. Regeringen ansåg att de avgiftsmedel som reaktorinneha- varna betalar till Kärnavfallsfonden – under en försöksperiod om fyra år – borde få användas för stöd till vissa ideella föreningar. Redan sedan tidigare kunde Kärnavfallsfondens medel, via kom- munerna, användas för stöd till lokala organisationer. Fondens me- del borde också kunna komma de nationella organisationerna till godo. Stödet skulle endast få användas för deltagande i sådant ut- ökat samråd som föreskrivs i 6 kap. 5 § miljöbalken. Det föreslagna ekonomiska stödet till vissa ideella föreningar borde enligt reger- ingen totalt vara högst 3 miljoner kronor per år (prop. 2003/04:116 s. 54, 56, 57 och 62). Lagrådets yttrande inhämtades inte över den aktuella lagändringen. 
 I en motion (mot. 2003/04:MJ48) yrkades avslag på förslaget eftersom det möjliggjorde användning av fondmedlen som ett in- direkt organisationsstöd. Detta medförde, enligt motionen, att vad som hittills hade varit en avgift skulle bli en skatt. I utskottets be- tänkande diskuteras inte gränsdragningen mellan skatt och avgift 
 96 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 och hur den eventuellt påverkades av lagförslaget. Utskottet anslöt sig till regeringens bedömning och avstyrkte motionen. 
 Riksdagen har därefter antagit lagen (2006:647) om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verk- samhet (fortsättningsvis 2006 års finansieringslag) som ersätter 1992 års finansieringslag (prop. 2005/06:183). Såvitt gäller be- stämmelserna om fastställande av avgift och säkerheter samt skyl- dighet att lämna uppgifter trädde lagen i kraft den 1 mars 2007. I övrigt träder den i kraft den 1 januari 2008. Lagen fastställer huvud- principerna för regleringen på området och innehåller bemyndi- ganden för regeringen eller de myndigheter som regeringen be- stämmer att meddela närmare materiella föreskrifter. Kärnavfalls- avgift ska betalas av alla som har tillstånd till kärnteknisk verksam- het som ger – eller har givit – upphov till restprodukter. De kost- nader som enligt 4 § omfattas av avgiftsskyldigheten är i huvudsak desamma som enligt 1992 års finansieringslag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kärnavfallsavgifternas storlek och betalning. I motsats till vad som gäller enligt 1992 års finansieringslag innehåller den nya lagen inte några bestämmelser om hur avgifternas storlek ska beräknas. Av- giftsmedlen förvaltas i en fond, om vilken regeringen meddelar föreskrifter. Avgiftsmedel som inte behövs för den finansiering som lagen reglerar ska efter beslut av regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer återbetalas till tillståndshavaren eller till den som har fullgjort dennes förpliktelser. 
 I sitt yttrande diskuterade Lagrådet framför allt lagstiftnings- tekniken med omfattande normgivningsdelegation men berörde på en punkt även gränsdragningen skatt – avgift. Lagrådet ifrågasatte om bestämmelsen om avgift till ideella föreningar var förenlig med lagens syfte som det angavs i 1 §. Lagrådet konstaterade att behovet av understöd till ideella förningar normalt tillgodoses genom skattemedel och inte genom avgifter avsedda för att täcka specifika kostnader i samband med industriell eller kommersiell verksamhet. Lagrådet förordade därför att denna punkt i 4 § utgick. 
 Möjligheterna att använda avgiftsmedel för information till all- mänheten och visst stöd till ideella organisationer borde, enligt regeringen, inte ändras utan den pågående försöksperioden skulle fullföljas och utvärderas. Regeringen delade inte Lagrådets uppfatt- ning att det kunde ifrågasättas om stödet var förenligt med lagens syfte då en allsidig belysning av frågorna om kärnavfallets slutför- varing ingår i en reaktorinnehavares skyldigheter vad gäller utveck- 
 97 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 lingsverksamhet enligt 11 § lagen (1984:3) om kärnteknisk verk- samhet. 
 Under riksdagsbehandlingen begärdes i en motion (mot. 2005/06:MJ23) ett nytt förslag om finansiering av kärnavfallets slutförvaring med inriktning dels att riksdagen skulle besluta i avgiftsfrågan eftersom medlen var insamlade med lagstöd, dels att det inte borde finnas någon möjlighet att använda avgiftsmedlen för att ge stöd till ideella organisationer. Också i en annan motion (mot. 2005/06:MJ23) yrkades avslag på propositionen i huvudsak samt anfördes att pengar till ideella organisationers verksamhet inte skulle betalas ur Kärnavfallsfonden och att Lagrådets kritik i denna del borde beaktas. 
 Utskottet anslöt sig dock till regeringens bedömning och av- styrkte således motionerna i dessa delar. Riksdagen beslutade anta lagen om finansiella åtgärder för hanteringen av restprodukter från kärnteknisk verksamhet (bet. 2005/06:MJU:24, rskr. 2005/06:287). 
 Avgiften till Kärnavfallsfonden redovisas i årsredovisningen för staten inte som en offentligrättslig avgift utan under rubriken Andra ersättningar. 
 Av 5 § andra stycket lagen (1981:669) om finansiering av fram- tida utgifter för använt kärnbränsle m.m. framgick att avgiftens storlek skulle fastställas årligen för nästföljande kalenderår av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämde. Motsva- rande bestämmelse i 1992 års finansieringslag hade samma lydelse. De kostnader som skulle respektive ska täckas av avgifterna fram- går redan av dessa lagar. Gränsen mellan skatt och avgift berördes inte uttryckligen i dessa lagstiftningsärenden. Bestämmelsen i 5 § i 1992 års finansieringslag skulle eventuellt kunna vara att betrakta som en information om att regeringen eller den myndighet bestämmer meddelar verkställighetsföreskrifter. Sedan bemyndi- gandet i 1992 års lag lämnades har avgiftsmedlens användning kommit att utökas, utan att det i lagstiftningsärendena uttryckligen har diskuterats om det påverkar det sedan tidigare lämnade norm- givningsbemyndigandet. Genom införandet av 2006 års finansie- ringslag står det klart att riksdagen behandlar betalningarna till Kärnavfallsfonden som avgifter och inte som skatt. Finansierings- lagen innehåller inte längre några bestämmelser om hur avgifternas storlek ska beräknas och av förarbetena framgår tydligt att riksda- gen avsett att lämna ifrån sig normgivningsmakt. 
 98 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 Batterifonden 
 I lagen (1990:1332) om avgifter för miljöfarliga batterier har riks- dagen bemyndigat regeringen att meddela föreskrifter om avgifter som behövs för att täcka samhällets kostnader för att samla in och oskadliggöra batterier som är förbrukade eller inte längre används. Avgifterna avser enligt förordningen (1997:645) om batterier kost- nader för bortskaffande eller återvinning, insamling och kommu- nernas sortering av miljöfarliga batterier, nödvändig information och viss handläggning på Naturvårdsverket. Den s.k. batterifon- dens (nr 465) intäkter kommer från importörer och tillverkare av miljöfarliga batterier. 
 I samband med att regeringen tidigare hade begärt ett riksdags- bemyndigande för ett avgiftssystem för miljöfarliga batterier som innehöll kadmium och kvicksilver var frågan om huruvida en batte- riavgift är en skatt eller avgift aktuell. Jordbruksutskottet konstate- rade då med anledning av en motion att det efter RF:s ikraftträ- dande tillkommit en rad olika avgiftstyper där riksdagens medver- kan inskränkt sig till ett bemyndigande enligt 8 kap. 9 § andra stycket RF. Utskottet ansåg att den i propositionen föreslagna pålagan på de miljöfarliga batterierna inte innebar något avsteg från den praxis som utvecklats i fråga om avgiftsmaktens tillämpning (JoU 1986/87:8 s. 13 f.). I förarbetena till lagen om avgifter för miljöfarliga batterier hänvisade departementschefen till den tidigare riksdagsbehandlingen och konstaterade att utskottet då hade ansett att pålagan rymdes inom ramen för avgiftsbegreppet enligt RF (prop. 1990/91:36 s. 10). Något yttrande från Lagrådet inhämtades inte. Avgifterna till Batterifonden har alltså ansetts i sin helhet vara belastande avgifter och inte skatter. 
 Bilskrotningsfonden 
 Genom den nu upphävda bilskrotningslagen (1975:343) (nr 464) infördes ett skrotningspremiesystem. Skrotningspremiesystemet finansierades genom avgifter som togs ut på nya bilar och belastade således produktionen och importen av nya bilar. De inbetalade skrotningsavgifterna tillfördes en särskild fond, den s.k. bilskrot- ningsfonden (6 § bilskrotningslagen). Ur fondmedlen kunde även kommunerna få bidrag för att ta bort övergivna bilvrak eller upplag av bilvrak. Vidare kunde verksamhet för materialåtervinning av 
 99 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 delar från bl.a. personbilar få bidrag ur fonden. Enligt 10 § bilskrot- ningslagen bestämdes bilskrotningsavgiftens storlek av regeringen. Av propositionen framgår att denna bestämmelse var avsedd som ett bemyndigande för regeringen att bestämma skrotningsavgiftens storlek (prop. 1975:32). Något yttrande från Lagrådet inhämtades inte. Även avgifterna till Bilskrotningsfonden har således konstitu- tionellt ansetts vara belastande avgifter och inte skatter. 
 Kommentar 
 Gemensamt för alla tre nu beskrivna fonder är som nämnts redan inledningsvis att det är innehavare, tillverkare, importörer m.fl. som åläggs att betala en avgift till en fond, från vilken det allmänna till- godogör sig ersättning för dess framtida utgifter för hantering av avfall m.m. De enskilda behöver alltså inte själva ordna med detta och slipper därigenom en kostnad. Det är rimligt att se detta som en motprestation. Vad som gör att man ändå kan känna en viss tve- kan för att fondavgifterna i sin helhet ska betraktas som avgifter och inte som punktskatter är att de används även för sådant som inte kan anses åligga tillverkare m.fl., nämligen forskning, informa- tion m.m. De belopp som utgår till sådana åtgärder torde dock vara försumbara i sammanhanget. 
 Enligt ESV hanteras ersättningar till statliga fonder oftast inte som avgifter i årsredovisningen för staten och inte heller enligt av- giftsförordningen 
 8 
 . Det kan nämnas att avgiftsintäkter från alla dessa tre fonder i statsbudgeten redovisas på en inkomsttitel under rubriken Intäkter som förs till fonder som finns under huvudrubri- ken Skatter m.m. 
  
 5.4.2 
  
 Sanktionsavgifter 
  
 Från de belastande avgifterna måste man skilja ut sanktionsavgif- terna som visserligen tas ut med stöd av föreskrifter enligt 8 kap. 3 § RF och kallas avgifter men som inte anses vara avgifter i RF:s mening. För dessa utgår inte någon motprestation. Det som ut- märker sanktionsavgifter är att de betalas till det allmänna och ut- gör en form av ekonomisk påföljd för överträdelse av särskilda författningsbestämmelser (prop. 1983/84:192 s. 9, se även s. 35) (se 
  
 8  
 A.a. s. 23 
 100 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 vidare avsnitt 2.5). Sanktionsavgiften påminner om böter. Sank- tionsavgifter kan dock till skillnad från straffrättsliga påföljder på- föras både fysiska och juridiska personer. Sanktionsavgifterna intar en mellanställning mellan egentliga avgifter och brottspåföljder 
 9 
 . 
 Som exempel kan nämnas miljösanktionsavgiften (nr 471). Den avgiften ska betalas av en näringsidkare som vid bedrivandet av näringsverksamheten bl.a. åsidosätter föreskrifter som har medde- lats enligt miljöbalken, påbörjar en tillståndspliktig verksamhet utan tillstånd eller åsidosätter tillstånd eller villkor enligt miljöbal- Larson. Regeringen meddelar föreskrifter om de överträdelser för vilka miljösanktionsavgift ska betalas och om avgiftens storlek. Mark- nadsstörningsavgiften (nr 470) utgör ett annat exempel. Den är i sin uppbyggnad mycket lik en straffrättslig sanktion. Som ytterli- gare exempel kan nämnas särskilda avgifter enligt lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instru- ment (nr 58), sanktionsavgifter enligt arbetsmiljölagen (1977:60) (nr 99 a), socialtjänstlagen (2001:453) (nr 99 c) och plan- och bygglagen (1987:10) (nr 99 d), överlastavgift (nr 99 b) och särskild avgift enligt 10 kap.  
 5–6a 
  §§ radio- och  
 TV-lagen 
  (1996:844) (nr 429). 
 Även vissa  
 försenings-, 
  dröjsmåls- och påminnelseavgifter torde vara att betrakta som sanktionsavgifter. Det beror dock på vad de avser och hur de är reglerade. Förseningsavgifter som betalas av aktiebolag som inte har lämnat in sin årsredovisning i tid till Bolagsverket enligt årsredovisningslagen (1995:1554) (nr 311) torde vara att anse som en sanktionsavgift. Detsamma gäller för- seningsavgift enligt ellagen (1997:857) (nr 472) som är konstruerad på motsvarande sätt. Den betalas av företag som bedriver nätverk- samhet och som inte har lämnat in årsrapport och revisorsintyg. Enligt lagen (2003:113) om elcertifikat ska den som tidigare var kvotpliktig enligt lagen ge in en slutlig deklaration till tillsyns- myndigheten när kvotplikten upphör. Om sådan deklaration inte lämnas i rätt tid ska den deklarationsskyldige betala en för- seningsavgift (285). Dessa förseningsavgifter är samtliga reglerade i lag. 
 De förseningsavgifter till Mitthögskolan (nr 425, jfr 473) som avser t.ex.  
 försenings-, 
  krav- och påminnelseavgifter för böcker som har inlämnats för sent till biblioteket eller påminnelseavgifter på kundfaktura bör dock snarast vara att betrakta som frivilliga 
  
 9  
 Reed, s. 81 f., jfr även Krueger, Garrett, s. 339 och Lewis  
 Warnling-Neerep, 
  a.a., s. 85 
 101 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 avgifter. De utgör kostnader för något som den enskilde helt frivilligt har tagit i anspråk genom att låna böcker eller att köpa något mot faktura. I kartläggningen har ESV anmärkt att dessa intäkter borde ha bokförts som andra ersättningar enligt statsredo- visningen. 
 Riksrevisionen har ifrågasatt om Centrala studiestödsnämndens påminnelseavgifter (nr 415, jfr 474) vid försenad återbetalning av lån är en avgift i RF:s mening. Inga kostnader har beräknats för att hantera påminnelser. Avgiftsnivån är satt i förebyggande syfte för att förhindra för sena inbetalningar. Förseningsavgifter kan därför enligt Riksrevisionen snarare betraktas som en sanktion 
 10 
 . Påmin- nelseavgiften är dock bara en sida av ett i grunden gynnande 
 11  
 regel- komplex som den enskilde tar i anspråk helt frivilligt. Den blir med ett sådant synsätt att betrakta som en frivillig avgift 
 12 
 . 
 Vissa sanktionsavgifter redovisas i statsbudgeten på inkomsttitel under rubriken Offentligrättsliga avgifter, medan andra redovisas på inkomsttitel under rubriken Böter m.m. Under rubriken Böter m.m. redovisas t.ex. konkurrensskadeavgift och överlastavgift (nr 99). Miljösanktionsavgift (nr 471) och de nyssnämnda för- seningsavgifterna enligt årsredovisningslagen (nr 311) redovisas i statsbudgeten på inkomsttitel under rubriken Offentligrättsliga avgifter. 
  
 5.4.3 
  
 Skade- och kompensationsavgifter 
  
 Bygdeavgift 
 Den som har tillstånd till vattenverksamhet ska enligt lagen (1982:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet be- tala en årlig bygdeavgift (nr 467). Avgiften fastställs av miljödom- stolen och uppbärs av länsstyrelsen. Bygdeavgiften ska användas dels för att förebygga eller minska sådana skador av vattenverk- samheten eller anläggningar för denna som inte har ersatts på annat sätt och för att gottgöra sådana skador, dels för att tillgodose all- männa ändamål för den bygd som berörs av vattenverksamheten eller anläggningar för denna (6 kap. 1 § lagen med särskilda be- stämmelser om vattenverksamhet). Särskilda kostnader för miljö- domstolen som är förenade med ärendets utredning och avgörande 
  
 10 
  
 RiR 2004:17 s. 21 
  
 11 
  
 Reed s. 162 
  
 12 
  
 Krueger, Garrett, s. 335 f. och Escobar, Carr, Wall 1976 s. 39 f. 
  
 102 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 ska också betalas av avgiften (5 § tredje stycket förordningen [1998:928] om bygde- och fiskeavgifter). 
 En reglering av motsvarande karaktär finns i lagen (1971:850) med anledning av gränsälvsöverenskommelsen den 16 september 1971 mellan Sverige och Finland (nr 466). Om byggande i vatten medför väsentlig ändring av vattenförhållandena eller eljest är av betydande omfattning eller ingripande beskaffenhet, kan enligt 3 kap. artikel 10 i bilagan för företaget bestämmas skyldighet att utge viss årlig avgift. Denna avgift ska användas till förebyggande eller minskande av skada eller olägenhet, som vållas genom företa- get och ej är av beskaffenhet att ersättning därför utgår, eller till gottgörelse för sådan skada eller olägenhet eller för tillgodoseende av annat ändamål beträffande den bygd som berörs av förslaget. Storleken av avgiften ska fastställas med skäligt beaktande å ena sidan av den fördel som vinns genom företaget och å andra sidan av den skada och olägenhet som uppkommer därav, men får inte sättas högre än två procent av den beräknade årliga nettonyttan av företa- get. 
 Allmän och särskild fiskeavgift 
 Miljödomstolen, länsstyrelsen eller tillsynsmyndigheten kan ålägga den som har tillstånd till vattenverksamhet att betala en särskild avgift (nr 468) för främjande av fisket i det vatten som berörs av vattenverksamheten eller inom något angränsande vattenområde. Avgiften kan fastställas som en engångsavgift eller som en årlig avgift (6 kap. 5 § lagen med särskilda bestämmelser om vattenverk- samhet). Avgiften betalas till Fiskeriverket. Fiskeriverket eller läns- styrelsen bestämmer hur särskilda avgifter för främjande av fisket ska användas (10 § första stycket förordningen om bygde- och fiskeavgifter). 
 Om vattenverksamhet eller anläggningar för denna kan antas skada fisket eller kommer att orsaka en inte obetydlig ändring i de naturliga vattenståndsförhållandena, ska den som har tillstånd till vattenverksamheten betala en årlig allmän fiskeavgift (nr 468) för främjande av fiske inom landet. Allmän fiskeavgift bestäms av miljödomstolen (6 kap. 6 § lagen med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet). Avgiften betalas till Fiskeriverket. Allmän fiskeavgift används för att bekosta forskning och utveckling inom 
 103 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 fiskevården (10 § andra stycket förordningen om bygde- och fiske- avgifter). 
 Det kan finnas skäl att påpeka att de allmänna och särskilda fiskeavgifterna till sina uppbyggnad skiljer sig från den tidigare föreslagna fiskevårdsavgiften som av Lagrådet bedömdes rättsligt kunna betraktas som en avgift (jfr avsnitt 2.3.2). 
 Kommentar 
 Bygdeavgiften och fiskeavgifterna betalas av enskilda till det all- männa. Det utgår dock inte någon motprestation till den betalande. Avgifterna kommer inte heller den näringsgren som belastas med avgiften till del. Det är alltså inte heller fråga om några närings- reglerande avgifter. Avgifterna förutsätter inte att man har brutit mot någon föreskrift. Det är alltså inte heller fråga om sank- tionsavgifter. Avgifterna utgår inte på grund av någon skadestånds- grundande handling eller inträffad skada (däremot risk för skada i fråga om fiskeavgifterna) utan ska kompensera för en allmänt negativ påverkan. Det är därför inte heller riktigt att betrakta dessa avgifter som skadestånd. Liksom för flera statliga fonder är syftet att genom avgiftsfinansieringen möjliggöra att negativa skade- verkningar åtgärdas. 
 Såväl bygde- som den allmänna fiskeavgiften tas ut efter avgifts- enheter och avgiftsklasser som framgår av lagen. De aktuella avgif- terna används för ändamål som typiskt sett är skattefinansierade. Det ligger nära till hands att tänka sig en alternativ ordning med en skatt för den som bedriver vattenverksamhet och att staten sedan lämnar bidrag till de områden som påverkas av vattenverksamheten. De nu ifrågavarande penningprestationerna står därför skatterna nära och har av riksdagen i konstitutionellt hänseende behandlats som sådana. 
 Miljöavgiften på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion (nr 469) som i kartläggningen också tagits upp under rubriken Skade- och kompensationsavgifter torde vara att hänföra till kate- Howard näringsreglerande avgifter (se avsnitt 2.3.2 och 5.3.4). 
 104 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 5.4.4 
  
 Arbetslöshetskassornas finansieringsavgifter 
  
 Arbetslöshetsförsäkringen kompenserar för viss del av inkomst- bortfallet vid arbetslöshet. Arbetslöshetsförsäkringen består enligt 4 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring av två delar: en grundförsäkring och en frivillig inkomstbortfallsförsäkring. 
 Ersättning från grundförsäkringen betalas ut till den som inte är medlem i någon arbetslöshetskassa eller inte har varit medlem till- räckligt länge, men som uppfyller ett arbetsvillkor. Ersättning en- ligt grundförsäkringen är inte baserad på tidigare förvärvsinkomst utan utgår i form av ett grundbelopp som regeringen fastställer. 
 Ersättning från den frivilliga inkomstbortfallsförsäkringen be- talas ut till den som är medlem i en arbetslöshetskassa och uppfyl- ler medlems- och arbetsvillkor i form av dagpenning. Storleken på dagpenning enligt inkomstbortfallsförsäkringen beror på den in- komst den arbetslöse hade innan han blev arbetslös. 
 En arbetslöshetskassa ska enligt 41 § lagen (1997:239) om ar- betslöshetskassor ta ut medlemsavgifter som i förening med andra inkomster får antas täcka kassans förvaltningskostnader, betalning av finansieringsavgift och förhöjd finansieringsavgift samt övriga utgifter. 
 Arbetslöshetskassorna är enligt 48 § lagen om arbetslöshetskas- sor skyldiga att betala så kallade finansieringsavgifter och förhöjda finansieringsavgifter till staten för att bekosta en del av de statliga utgifterna för arbetslöshetsersättningen. Beräkningsgrunderna för dessa avgifter framgår av lagen. 
 Finansieringsavgiften motsvarar 131 procent av den genom- snittliga dagpenningen i respektive kassa. Den förhöjda finansie- ringsavgiften är differentierad så att kassornas relativa utbetalning per medlem får genomslag i den förhöjda finansieringsavgiften. Den ska dock inte vara mer än 300 kr per icke arbetslös medlem och månad (prop. 2006/07:15 s. 32). 
 Avgifterna får tillsammans högst motsvara vad kassan har ut- betalat i dagpenning enligt inkomstbortfallsförsäkringen. Genom denna begränsningsregel undviks risken för att insatsen för en arbetslöshetskassa blir större än utfallet, vilket enligt Lagrådet hade inneburit att finansieringssystemet också innehållit en beskatt- ningsdel (prop. 2006/07:15 s. 6770). 
 I gengäld har arbetslöshetskassorna enligt 93 § samma lag rätt till statsbidrag för den ersättning som betalas ut i ersättning till arbetslösa medlemmar. Åren 2005 motsvarade statsbidraget cirka 
 105 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 90 procent av ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen (prop. 2006/07:15 s. 29). Efter införandet av den nya förhöjda finansie- ringsavgiften den 1 januari 2007 är dock den andel som finansieras genom statsbidrag betydligt lägre. 
 Finansieringsavgifterna tas i kartläggningen upp under rubriken Övriga avgifter/ersättningar (nr 480). De redovisas på inkomsttitel under rubriken Offentligrättsliga avgifter i statsbudgeten. I årsre- dovisningen för staten redovisas de dock i kategorin Andra ersätt- ningar och inte som offentligrättslig avgift. 
 Att en arbetslöshetskassa är berättigad till bidrag genom att betala en finansieringsavgift är snarare ett led i en fördelnings- politik än att se som en motprestation. Arbetslöshetsförsäkringen utgör som helhet ett i förhållande till enskild gynnande transfere- ringssystem. Systemet åstadkommer att medel tillskjuts till arbets- löshetskassorna. Det är svårt att se finansieringsavgifterna vare sig som skatt eller belastande avgift. De är en av komponenterna i ett statsbidragssystem och innebär inte att kassorna slutligt drabbas av någon pålaga. 
  
 5.4.5 
  
 Avgifter som erläggs av det allmänna 
  
 Föreskrifter om avgifter som enbart innebär ett åliggande för någon annan än en enskild, t.ex. en kommun eller en myndighet, omfattas inte av 8 kap. 3 § RF och utgör således inte en belastande avgift. 
 Det förekommer emellertid att inkomster från avgifter som erläggs av det allmänna redovisas som belastande avgifter i stats- budgeten. 
 Avgifter i statens internbank 
 Riksgäldskontorets inkomster från avgifter i statens internbank (nr 114) redovisas på inkomsttitel under rubriken Offentligrätts- liga avgifter och budgeteras i regleringsbrevet för budgetåret 2007 såsom inkomster från avgifter i offentligrättslig verksamhet (Fi2005/1477 [delvis]). Avdelningen statens internbank erbjuder statliga myndigheter lån och placeringsmöjligheter utan att subven- tionera myndigheterna och svarar för det statliga betalnings- 
 106 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 systemet. I kartläggningen har ESV anmärkt att denna avgift inte är någon offentligrättslig avgift. 
 Ersättning för undersökningar i utredningar av faderskap och rättsintyg 
 I kartläggningen ingår också den ersättning som socialnämnderna betalar till Rättsmedicinalverket för undersökningar i utredningar av faderskap (nr 259). Denna ersättning erläggs av det allmänna och omfattas därför inte av 8 kap. 3 § RF. 
 Om en undersökning enligt lagen (1958:642) om blodunder- sökning m.m. vid utredning av faderskap inte har utförts på an- modan av en socialnämnd utan på grund av domstols förordnande ska kostnaden också betalas av allmänna medel och betalningen omfattas därför inte heller i detta fall av 8 kap. 3 § RF. 
 I kartläggningen tas också upp den ersättning som myndigheter som har beslutat att inhämta rättsintyg betalar till Rättsmedicinal- verket (nr 260). Eftersom denna ersättning således ska betalas av det allmänna omfattas den inte heller av 8 kap. 3 § RF. I kartlägg- ningen har det också anmärkts att ersättningen är inomstatlig. 
 För Rättsmedicinalverkets del hanteras dock ersättningarna för undersökningar i utredningar av faderskap och rättsintyg på olika sätt. Verkets inkomster som hänför sig till undersökningar i faderskapsutredningar, som betalas av socialnämnd, budgeteras i regleringsbrevet för budgetåret 2007 som inkomster från avgifts- belagd offentligrättslig verksamhet medan inkomsterna för rätts- intyg, som betalas av de brottsutredande myndigheterna, bud- geteras som uppdragsverksamhet. 
 Ersättning för bevakning av Riksbankens penningtransporter 
 Kartläggningen omfattar även sådan ersättning som utgår för polis- bevakning av värdetransporter som sker på uppdrag av Riksbanken (nr 240). Ersättningen betalas av Riksbanken och omfattas således inte av 8 kap. 3 § RF. ESV har i kartläggningen konstaterat att er- sättningen är inomstatlig. 
 107 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 5.4.6 
  
 Garantiavgifter 
  
 De s.k. garantiavgifterna tas ut för kreditgarantier och utställnings- garantier. En kreditgaranti kan sägas motsvara ett statligt borgens- åtagande, medan en utställningsgaranti motsvarar en statlig försäk- ring. 
 Garantiavgifter för kreditgarantier 
 Enligt 14 och 15 §§ lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetla- gen) får regeringen ställa ut kreditgarantier och göra andra liknande åtaganden för det ändamål och med högst det belopp som riksda- gen bestämmer. En avgift ska tas ut som motsvarar statens ekono- miska risk och övriga kostnader för åtagandet, om inte riksdagen beslutar annat (nr 113, 115, 247 och 441). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer beslutar om avgiften stor- lek. 
 Avgifterna ska täcka förväntade förluster på garantierna. Garantiverksamheten blir på så sätt självfinansierad på lång sikt. Staten har garantiåtaganden i form av insättningsgaranti och investerarskydd, garantier om tillförsel av kapital, exportgarantier och  
 u-kreditgarantier, 
  andra slags kreditgarantier samt pensions- garantier (skr. 2006/07:101 s. 173). 
 Garantisystem som medger t.ex. exportgarantier,  
 u-kredit- 
  garantier och kreditgarantier för lån för bostadsbyggande är gyn- nande för den enskilde. Ingen är tvingad att ta garantimöjligheterna i anspråk och staten har inte något monopol på att ställa ut garan- tier. De avgifter som låntagaren ska betala för att komma i åtnju- tande av garantin kan – till skillnad från avgifterna för den statliga insättningsgarantin (se avsnitt 5.3.4) – inte betraktas som belas- tande avgifter. I förhållande till den enskilde krävs således inte någon reglering i lag. En annan sak är att det är riksdagen som beviljar anslag till de medel som behövs när garantierna måste infrias. Regeringen kan alltså inte åta sig att utställa garantier utan att ha förankrat det hos riksdagen. Riksdagen har visserligen i 15 § budgetlagen lämnat ett bemyndigande för regeringen att bestämma avgifterna, vilket leder tankarna till att det är fråga om en be- lastande avgift. Detta kan dock inte anses vara något bemyndigande med stöd av 8 kap. 3 § RF. 
 108 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 Utställningsgarantier 
 En utställningsgaranti (nr 433) kan sägas motsvara en statlig för- säkring. Enligt 1 § förordningen (1998:200) om statliga utställ- ningsgarantier kan den som anordnar en tillfällig utställning i Sverige få en statlig garanti som täcker skada på eller förlust av föremål. Också systemet med försäkringsliknande utställnings- garantier är således gynnande. För att försäkringstagaren ska få del av försäkringen följer att denne måste betala en avgift som mot- svarar risken och statens kostnader. Den som anordnar utställ- ningen kan också välja att teckna en annan försäkring. Avgiften för utställningsgarantin måste vara att betrakta som en frivillig avgift. 
  
 5.4.7 
  
 Avgifter till Affärsverket svenska kraftnät 
  
 Affärsverket svenska kraftnät (Svenska kraftnät) förvaltar och dri- ver det av staten ägda stamnätet, som utgör stommen i det svenska elnätet 
 13 
 . 
 Avgifterna till Svenska kraftnät har på senare tid varit föremål för regeringens och riksdagens överväganden (jfr även avsnitt 4.2). 
 Riksrevisionen påpekade vid sin granskning att ESV tidigare hade klassificerat Svenska kraftnäts nättariffer och balansersätt- ningar (nr 481 och 482) som tvingande, men att dessa avgifter i ESV:s publikation Avgifter 2003 inte längre klassificerades som tvingande utan som intäkter i uppdragsverksamhet. Enligt Riks- revisionen hade ESV gjort ändringen efter kontakter med Svenska kraftnät 
 14 
 . 
 Riksrevisionen pekade också på att Svenska kraftnät 2003 hade bemyndigats att ta ut två nya avgifter: dels avgiften för registrering av överlåtelse av elcertifikat, dels avgiften för att utfärda s.k. ur- sprungsgarantier till producenter som producerar förnybar el. Trots att dessa avgifter enligt förarbetena var belastande redovisa- des de som intäkter i uppdragsverksamhet 
 15 
 . 
 Riksrevisionen föreslog att regeringen skulle pröva om Svenska kraftnäts nätavgifter och balansersättningar är tvingande eller ej och återkomma till riksdagen med ett förtydligande. Riksrevisionen föreslog också att Svenska kraftnäts avgifter för elcertifikat och 
  
 13 
  
 RiR 2004:17 s. 27 
  
 14 
  
 A.a. s. 27 f. 
  
 15 
  
 A.a. s. 28 f. 
  
 109 
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? SOU 2007:96 
 ursprungsgarantier borde redovisas som tvingande (förs. 2004/05:RRS8 s. 5 f.). 
 I förarbetena behandlades avgifterna för elcertifikat och 
  
 ursprungsgarantier 
  
 som belastande avgifter (prop. 2002/03:40 
  
 s. 188 f. och prop. 
  
 2002/03:85). Vad gäller förslaget till lagen 
  
 (2003:437) om ursprungsgarantier anförde Lagrådet att en avgift av denna karaktär torde vara att betrakta som en sådan avgift av tvångskaraktär som i princip ska beslutas av riksdagen; riksdagen kan dock med stöd av 8 kap. 9 § RF bemyndiga regeringen att meddela föreskrifter. För att det klart skulle framgå att det var fråga om en beslutanderätt för regeringen som var grundad på en delegation från riksdagen föreslog Lagrådet en omformulering av bemyndigandet (prop. 2002/03:85 s. 98). Regeringen följde Lag- rådets förslag (prop. 2002/03:85). 
 I 2005 års budgetproposition ställde sig regeringen bakom Riks- revisionens bedömning att Svenska kraftnäts avgifter för elcertifi- kat och ursprungsgarantier borde redovisas som tvingande och föreslog samtidigt att regeringen skulle bemyndigas att låta Svenska kraftnät disponera dessa avgifter. Regeringen anförde: 
 Enligt systemet med elcertifikat är i princip alla elanvändare skyldiga att förvärva elcertifikat. Svenska kraftnät svarar för kontoföring och registrering av elcertifikat. Eftersom systemet är tvingande innefattar det myndighetsutövning. De avgifter som Svenska kraftnät tar ut för kontohållning respektive registrering av överlåtelser av elcertifikat bör därmed betraktas som offentligrättsliga. Eftersom Svenska kraftnät har ett författningsmässigt monopol på kontohanteringen borde avgifterna dessutom betraktas som tvingande. 
 Enligt lagen (2003:437) om ursprungsgarantier avseende förnybar el har elproducenter under vissa förutsättningar rätt att få en ursprungs- garanti avseende den el de producerar. Garantier utfärdas av Svenska kraftnät på ansökan av producenten. Avgiften, som inte överstiger Svenska kraftnäts kostnader för utfärdandet, har fastställts av reger- ingen i 5 § förordningen (2003:587) om ursprungsgarantier avseende förnybar el. Utfärdandet av ursprungsgarantier innefattar myndighets- utövning då de endast får utfärdas under vissa förutsättningar som är angivna i lagen. Avgiften måste därför enligt regeringen betraktas som en offentligrättslig avgift. Detta stöds också av att den beslutas av regeringen och av att den inte överstiger Svenska kraftnäts kostnader för utfärdandet. Ingen är skyldig att skaffa ursprungsgarantier av det slag som fastställts i lagen om ursprungsgarantier, men den som vill ha sådana garantier är tvungen att vända sig till Svenska kraftnät. Därför kan avgiften, enligt regeringen, betraktas som tvingande (prop. 2004/05:1 UO21 s. 97). 
 110 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 I 2005 års budgetproposition gjorde regeringen också bedöm- ningen att de nätavgifter och balansersättningar som Svenska kraft- nät tar ut inte är offentligrättsliga avgifter utan intäkter i uppdrags- verksamhet. Dessa intäkter borde därför även fortsättningsvis redovisas som uppdragsverksamhet. Som skäl för detta anfördes bl.a. att eftersom nätverksamhet är en kommersiell verksamhet förutsätts den gå med vinst, dvs. intäkterna överstiger Svenska kraftnäts kostnader för att bedriva verksamheten. Svenska kraftnät har heller inte något författningsmässigt monopol att bedriva nät- verksamhet. Balansersättningarna regleras i avtal som ingås på kommersiella grunder. Dessa ersättningar kunde därför enligt regeringen inte betraktas som offentligrättsliga avgifter utan var intäkter i uppdragsverksamhet (prop. 2004/05:1 UO21 s. 96 f.). 
 Utskottet noterade regeringens bedömning att de nätavgifter och balansersättingar som Svenska kraftnät tar ut inte är offentlig- rättsliga avgifter utan intäkter i kommersiell verksamhet (bet. 2004/05:NU3 s. 75 och rskr. 2004/05:120). 
 Genom uttalandena i 2005 års budgetproposition som behand- lats av riksdagen är det klart att riksdagen och regeringen anser att avgifterna för elcertifikat och ursprungsgarantier (nr 262 och 263) är belastande avgifter, medan de nätavgifter och balansersättningar (nr 481 och 482) som tas ut utgör frivilliga avgifter. 
  
 5.4.8 
  
 Avgifter till Luftfartsverket 
  
 För de tjänster av olika slag som Luftfartverket tillhandahåller tar verket ut avgifter. Avgifter som avser verksamhet som är en förut- sättning för att flygtrafik ska kunna bedrivas benämns trafikavgif- ter 
 16 
 . 
 Trafikavgifterna består av olika avgifter, bl.a. startavgift, buller- avgift och undervägsavgift 
 17 
 . Av trafikavgifterna är det bara under- vägsavgiften som alla flygbolag som trafikerar svenskt luftrum måste betala. Övriga trafikavgifter tar Luftfartsverket endast ut om flygplanen landar på någon av Luftfartsverkets flygplatser. De icke statliga flygplatserna bestämmer själva sina avgifter 
 18 
 . 
 Luftfartsverkets trafikavgifter tas ut med stöd av bemyndigan- det i 6 kap. 13 § luftfartslagen (1957:297) första och andra stycke- 
  
 16 
  
 SOU 1990:55, Flygplats 2000 – De svenska flygplatserna i framtiden, s. 79 
  
 17 
  
 RiR 2004:17 s. 25 
  
 18 
  
 Jfr även SOU 1990:55, Flygplats 2000 – De svenska flygplatserna i framtiden, s. 82 
  
 111 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 na. Enligt bestämmelserna i paragrafens första stycket får regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddela föreskrifter om avgifter för användning av allmänna flygplatser eller andra allmänna anläggningar eller tjänster för luftfarten. I den om- fattning som följer av 1981 års multilaterala överenskommelse om undervägsavgifter ska Europeiska organisationen för säkrare flyg- trafiktjänst (Eurocontrol) meddela föreskrifter om, påföra och driva in undervägsavgifter. 
 Riksrevisionen påpekade vid sin granskning att ESV tidigare hade klassificerat avgiftsintäkterna från Luftfartsverkets trafikav- gifter (nr  
 336–339) 
  som tvingande, men att dessa avgifter i ESV:s publikation Avgifter 2003 inte längre klassificerades som tvingande utan som intäkter i uppdragsverksamhet. ESV hade gjort ändringen med anledning av att Luftfartsverket i underlaget till ESV:s rapport hade definierat avgifterna som avgifter i uppdragsverksamhet 
 19 
 . Skälet till Luftfartsverkets ändring var i sin tur att Luftfartsverket inte ville att verksamheten ska betraktas som myndighetsutövning, vilket i så fall skulle medföra att verket inte har rätt att göra avdrag för ingående mervärdesskatt. Vid sammanställningen av Årsredo- visning för staten 2003 utgick regeringen från ESV:s avgiftsrapport. Inte heller i Årsredovisning för staten definierades trafikavgifterna således som belastande avgifter. Året därefter redovisade Luftfarts- verket åter större delen av sina intäkter som belastande avgifter (jfr avsnitt 4.2). 
 Riksrevisionen konstaterade att i de fall flygbolag kan välja mel- lan att trafikera Luftsfartsverkets flygplatser eller närbelägna flyg- platser kan det sägas råda viss konkurrens. Ett plan som landar på Arlanda kan således betala andra avgifter än ett plan som landar på en icke statlig flygplats i Stockholmsregionen. Riksrevisionen kon- staterade dock att på de flesta ställen finns det dock inga konkurre- rande flygplatser till Luftfartsverkets flygplatser inom rimliga av- stånd 
 20 
 . 
 Riksrevisionen kunde inte finna annat än att Luftfartsverkets trafikavgifter är tvingande 
 21 
 . Som skäl för sin bedömning anförde Riksrevisionen att riksdagen i omgångar har bemyndigat först regeringen och därefter, via regeringen, även Luftfartsverket att föreskriva om trafikavgifterna. Riksrevisionen påpekade att reger- ingen uttryckligen har uttalat att undervägsavgifterna är tvingande. 
  
 19 
  
 RiR 2004:17 s. 26 
  
 20 
  
 RiR 2004:17 s. 25 f. 
  
 21 
  
 RiR 2004:17 s. 27 
  
 112 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 Riksrevisionen föreslog därför att Luftfartsverkets trafikavgifter borde redovisas som tvingande (förs. 2004/05:RRS8 s. 6). 
 Som framgår av avsnitt 1.2 påpekade finansutskottet att reger- ingen förberedde en översyn av statens avgifter och fann för tillfäl- let inte skäl att begära att regeringen skulle vidta ytterligare åtgär- der (bet. 2004/05:FiU30 s. 13 ff., rskr. 2004/05:227). 
 Redan vid tillkomsten av luftfartslagen (1957:297) innehöll 6 kap. 13 § ett avgiftsbemyndigande: För begagnande av allmän flygplats eller annan anläggning för luftfarten, som är upplåten till allmänt bruk, må avgift uppbäras enligt grunder som bestämmas av Konungen. År 1976 ändrades bemyndigandet till att avse reger- ingen i stället för konungen (lagen [1976:11] om ändring i luft- fartslagen [1957:297]). Genom lagen (1989:997) om ändring i luftfartslagen ändrades bemyndigandet på nytt till att avse reger- ingen eller den myndighet regeringen bestämmer. 
 Genom en lagändring (lagen [1994:2086] om ändring i luft- fartslagen [1957:297]) som trädde i kraft den 1 januari 2007 inför- des ett nytt andra stycke i bestämmelsen i 6 kap. 13 § som överlät rätten att meddela föreskrifter om, påföra och driva in undervägs- avgifter till Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (Eurocontrol) i den omfattning som följde av 1981 års multilaterala överenskommelse om undervägsavgifter. I det sammanhanget ut- talade regeringen att det var fråga om sådana avgifter som om- fattades av 8 kap. 3 § RF (prop. 1993/94:104 s. 36). Genom ytterli- gare en lagändring (lagen [2004:669] om ändring i luftfartslagen [1957:297]), som ännu inte har trätt i kraft, har det andra stycket justerats eftersom 1981 års multilaterala överenskommelse ska upphöra att gälla och ersättas av bilaga IV till den reviderade inter- nationella Eurocontrolkonventionen. Därutöver har genom åren en språklig omarbetning gjorts av bestämmelsen genom lagen (1986:166) om ändring i luftfartlagen (1957:297). I det samman- hanget berördes dock inte trafikavgifternas karaktär som sådana. 
 Man kan – som Riksrevisionen gjort – konstatera att riksdagen har bemyndigat regeringen eller den myndighet regeringen be- stämmer att meddela föreskrifter om avgifter på detta område. 
 Beträffande undervägsavgifterna har regeringen också uttryck- ligen angett att de omfattas av 8 kap. 3 § RF. De tas också ut av alla flygbolag som trafikerar svenskt luftrum och skiljer sig på så sätt från övriga trafikavgifter. 
 Övriga trafikavgifter tas dock bara ut om flygplanen landar på någon av Luftfartsverkets flygplatser. Luftfartsverket är inte 
 113 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 ensamt om att driva flygplatser och den som utnyttjar en flygplats får en tjänst. Detta talar för att det är fråga om frivilliga avgifter. Trafikavgifterna fanns även innan luftfartstrafiken avreglerades i början av  
 1990-talet. 
  Det förefaller dock som riksdagens avgifts- bemyndigande beträffande de övriga trafikavgifterna inte uttryck- ligen har prövats sedan avregleringen av lufttrafiken påbörjades. 
  
 5.4.9 
  
 Patientavgifter vid tandläkarutbildningen 
  
 De patientavgifter vid tandläkarutbildningen vid Karolinska insti- tutet och Malmö högskola som finns med i kartläggningen (nr 422 och 424) måste vara att bedöma som frivilliga avgifter. 
 Dessa avgifter redovisas emellertid på inkomsttitel under rubri- ken Offentligrättsliga avgifter i statsbudgeten. 
  
 5.4.10 
  
 Jordbrukstullar och sockeravgifter 
  
 Vid import av jordbruksprodukter och socker från länder utanför EU tas särskilda tullar ut. Dessa är bestämda med utgångspunkt från EU:s jordbrukspolitik. Omkring tre fjärdedelar av inkomst- erna tillfaller EU:s gemensamma budget, medan resten är avsedda att användas till medlemslandets administrationskostnader för tull- uppbörden 
 22 
 . De i kartläggningen upptagna särskilda jordbruks- tullar och sockeravgifter (nr 202) utgör således tull och inte belas- tande avgifter. Inkomsterna redovisas i statsbudgeten på inkomst- titel under rubriken Skatt på import. 
  
 5.4.11 
  
 Vägavgifter 
  
 Vägavgift (nr 483) betalas för motorfordon eller ledad motorfor- donskombination med totalvikt på minst 12 ton om fordonet är avsett uteslutande för transport på väg. Vägavgiften differentieras beroende på motorns avgasutsläpp. Beloppen anges i lagen (1997:1137) om vägavgift för vissa tunga fordon i euro, men om- räknas till svenska kronor för varje kalenderår. Vägavgiftens storlek är således reglerad i lag. I 23 § finns ett bemyndigande men det kan inte uppfattas som ett reellt bemyndigande utan är en information 
  
 22  
 ESV, Staten, EU och pengarna (ESV 2006:17), s. 10 
 114 
  
 SOU 2007:96 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 om att regeringen fastställer de omräknade belopp som ska tas ut under påföljande kalenderår, dvs. meddelar verkställighetsföre- skrifter. Vägavgiftssystemet har i övrigt anpassats till fordons- skattesystemet. Vägavgifterna har av riksdagen i statsbudgeten omklassificerats till skatter (prop. 2000/2001:1 s. 132 och 133, se avsnitt 4.4). Intäkterna från vägavgifterna redovisas under inkomst- titel för skatter. 
  
 5.4.12 
  
 Återbetalning av lån 
  
 Kartläggningen upptar också några poster som avser återbetalning av lån (nr 81, 100 och 104). Återbetalningar av beviljade lån utgör inte avgifter enligt 8 kap. 3 § RF. 
 Uppläggnings- och aviseringsavgifter (som nämns under nr 81) är dock bara en sida av ett i grunden gynnande 
 23  
 regelkomplex som tas i anspråk på frivillig väg. Dessa avgifter är således att anse som frivilliga avgifter. 
  
 5.5 
  
 Marknadskonkurrens föreligger inte vid uttag av belastande avgifter 
  
 Av utredningens direktiv framgår att kartläggningen ska innefatta en bedömning av om en belastande avgift tas ut i en verksamhet som är konkurrensutsatt. ESV har i sin genomgång gjort en marke- ring vid de avgifter där frågan om konkurrens kan vara relevant att ta upp till bedömning. (nr 170, 239, 240, 270, 300, 330,  
 340 
 – 
 342, 
 387 
 – 
 401, 
  412, 415,  
 422 
 – 
 424, 
  433, 460 och 461). 
 Sammanlagt är dessa fall förhållandevis få och en närmare analys ger vid handen att det inte finns någon belastande avgift om vilken det entydigt kan sägas att den tas ut i konkurrens med andra aktö- rer. Att besluta om belastande avgifter innebär myndighetsutöv- ning. Det är endast den som av det allmänna tillagts en sådan befo- genhet som kan utöva den. 
 En fråga som uppmärksammats i sammanhanget är att den enskilde i vissa fall kan sägas ha en viss valmöjlighet mellan ett svenskt system och ett internationellt. Registrering av varumärken är ett exempel på detta. En näringsidkare kan enligt varumärkes- lagen (1960:644) få sitt varumärke registrerat i det svenska varu- 
  
 23  
 Reed s. 162 
 115 
  
 Vad visar kartläggningen av belastande avgifter? 
  
 SOU 2007:96 
  
 märkesregistret och får då ensamrätt i Sverige till varumärket. När- ingsidkaren kan i stället välja att hos byrån för harmonisering av den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller), OHIM, ansöka om registrering av sitt varumärke som ett gemenskaps- varumärke enligt Rådets förordning (EG) nr 40/94 om gemen- skapsvarumärken. En sådan registrering gäller inom hela Europeiska unionen, alltså även i Sverige. Båda registrerings- förfarandena är avgiftsbelagda. De två systemen kan i någon mån sägas konkurrera med varandra. Tillstånden gäller dock inte samma sak eftersom det ena gäller i hela EU och i båda fallen har de enskilda att genomgå prövning av ett offentligrättsligt organ i enlighet med ett fastställt regelverk. I Sverige har båda dock samma skyddsvärde. Verksamheterna kan knappast sägas bedrivas i kon- kurrens på en marknad men väl mellan offentligrättsliga organ. 
 Vidare finns, bland de avgifter som ESV i sin kartläggning mar- kerat utifrån konkurrensaspekten, avgifter som snarare torde vara frivilliga avgifter även om de redovisats som belastande. Det gäller t.ex. de patientavgifter som tas ut vid tandläkarutbildningar och avgifter för statliga utställningsgarantier. I avsnitt 5.4.8 behandlas Luftfartsverkets avgifter och det kan konstateras att detta också gäller landnings/startavgifterna, även om ESV i sin kartläggning inte markerat dem utifrån konkurrensaspekten. 
 Vissa av de markerade avgifterna erläggs bara myndigheter emellan och faller sålunda inte under 8 kap. 3 § RF. 
 116 
  
 6 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 6.1 
  
 Uppdraget i denna del 
  
 I mitt uppdrag ingår att överväga vilka principer som ska gälla när en avgift ska redovisas mot inkomsttitel respektive netto mot anslag eller utanför statsbudgeten. Jag ska väga in å ena sidan vad riksdagen uttalat om redovisning mot inkomsttitel som huvudprin- cip och å andra sidan de behov av en effektiv styrning av myndig- heter som har gjort sig alltmer gällande och som kan motivera spe- cialdestination av avgiftsinkomsterna. Jag ska i sammanhanget be- döma om det finns behov av ändringar i budgetlagen eller i någon annan särskild lag. Jag ska även beskriva vilka konsekvenser de åt- gärder som föreslås får för statsbudgeten. 
 Som har redovisats under avsnitt 3.3.1 har riksdagen vid ett flertal tillfällen betonat att bruttoredovisning ska vara huvudprinci- pen. Detta framgår också av budgetlagen. Det har också framförts att detta ska vara det normala i verksamhet som helt eller delvis finansieras med belastande avgifter. Kartläggningen visar dock att ett mycket stort antal belastande avgifter disponeras av myndighe- terna. Likaså visar redogörelsen i avsnitt 4.3 att avgiftsinkomsterna till alldeles övervägande del härrör från avgifter som disponeras av myndigheterna. Sett till samtliga avgiftsinkomster disponerar myn- digheterna 93 procent av dessa. Ser man enbart till inkomster från belastande avgifter disponerar myndigheterna omkring 80 procent, dvs. endast 20 procent av de belastande avgiftsinkomsterna redovi- sas mot inkomsttitel på statsbudgeten, trots att detta beskrivs som huvudprincipen. 
 117 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 6.2 
  
 För- och nackdelar med specialdestination 
  
 Riksdagen har som skäl för sitt ställningstagande att huvudprinci- pen bör vara bruttoredovisning angivit bl.a. risken för att de delar av den statliga verksamheten som inte redovisas över statsbudgeten inte kommer att tas upp till prövning i samband med budget- behandlingen på samma sätt som den övriga verksamheten. Vidare anses värdet av att fastställa utgiftsramar minska om vissa utgifter inte omfattas av dem, vilket ansetts vara särskilt olyckligt mot bak- grund av den styrande roll utgiftsramarna har fått i den nya budget- processen. Möjligheten att kontrollera och följa utgiftsutveck- lingen anses också minska. Riksdagen har vidare påtalat att det underlättar för den att få en klar uppfattning av den statliga verk- samheten om statsbudgeten redovisar en mer fullständig bild av inkomster och utgifter (bet. 1997/98:FiU01). Det har också fram- hållits att avsteg från bruttoredovisningsprincipen bör göras restriktivt och att det är önskvärt att regeringen framgent motiv- erar sådana undantag på ett tydligare sätt än vad som hade gjorts i det aktuella fallet (2004/05:FiU1y). 
 I direktiven till utredningen har som ett skäl  
 för  
 specialdestina- tion av avgiftsinkomsterna anförts behovet av en mer effektiv styr- ning av myndigheterna. 
 I sammanhanget är det av intresse att konstatera att utveck- lingen generellt sett har gått mot styrning på en mer övergripande nivå. Mål- och resultatstyrning började införas på  
 1990-talet. 
  An- slagen har sålunda blivit ramanslag inom vilka myndigheterna själva beslutar hur verksamheten ska genomföras. Utgångspunkten är att en verksamhet bedrivs mer effektivt om den som dagligen handhar den också kan väga olika lösningar mot varandra och fatta de beslut som krävs för detta. Detta rimmar väl med vad som sägs i budget- lagen om att hög effektivitet ska eftersträvas i statens verksamhet. 
 Att riksdagen specialdestinerar avgifterna för en viss verksamhet och därmed överlåter närmare beräkningar av intäkternas storlek och verksamhetens omfattning till regeringen är ett led i utveck- lingen mot styrning på en mer övergripande nivå. 
 Det bör framhållas att det för att uppnå hög effektivitet är vik- tigt att det finns möjligheter att på ett bra sätt kunna anpassa verk- samheten till efterfrågan eller annat som sker i olika omfattning olika år. Detta aktualiseras t.ex. då en myndighet gör större upp- handlingar med några års mellanrum. Det kan också vara så att efterfrågan på en statlig tjänst varierar mellan åren. Vissa år är det 
 118 
  
 SOU 2007:96 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 t.ex. extra stora årskullar som tar eller förnyar sina körkort. Om en myndighet får disponera avgiftsinkomsterna har den möjlighet att föra över- eller underskott mellan åren. Den får således möjlighet att direkt anpassa verksamheten efter omständigheterna vilket är gynnsamt för såväl servicegrad som resursutnyttjande. Utgångs- punkten för myndigheten är att full kostnadstäckning ska nås över tiden. 
 I de fall efterfrågan ökar eller minskar under året eller om det inte går att på förhand beräkna hur stor efterfrågan blir kan det också vara lättare för en myndighet att snabbt anpassa verksamhe- ten till efterfrågan om den själv disponerar inkomsterna. Det bör dock påpekas att såvitt gäller utvecklingen inom ett budgetår är skillnaderna mellan specialdestinering och anslag vad gäller flexibi- litet beroende av graden av avgränsning vid anslagstilldelningen. Det innebär att flexibiliteten i det fallet beror på om myndigheten inom ramen för ett stort anslag har möjlighet att utföra olika verk- samheter eller om anslaget eller en anslagspost bara avser den aktu- ella verksamheten. Hur stora skillnaderna är beror också på villko- ren för anslagssparande och anslagskredit. 
 Att myndigheten disponerar avgiftsintäkterna underlättar också anpassningar i verksamheten till variationer i efterfrågan även ut- ifrån enskildas olika behov. På en del områden finns efterfrågan på högre servicegrad när det gäller den avgiftsbelagda verksamheten. För att möta detta har myndigheterna i vissa fall utvecklat verk- samheten och med högre avgifter finansierat de tillkommande kostnaderna. Olika avgiftsnivåer kan således användas för att möta olika efterfrågan och ibland för att styra efterfrågan så att myndig- heternas resurser kan användas så effektivt som möjligt. Avgifts- nivåer kan då användas i prisdifferentierande syfte. Därmed sprids efterfrågan jämnare över tiden. Exempelvis låter Tullverket sina förrättningsavgifter variera beroende på tid och plats för klarering. 
 I de flesta fall blir sambandet mellan avgiftsintäkterna och kost- nader i den berörda verksamheten tydligare om det finns krav på särredovisning. Det kan också innebära bättre överensstämmelse mellan intäkter och kostnader i verksamheten. Är redovisningen outvecklad är det däremot svårt att följa kostnadsutvecklingen och exempelvis svårt att kontrollera att avgiftsintäkterna inte klart överstiger kostnaderna. 
 En nackdel med specialdestinering är naturligtvis att redovis- ningen över statsbudgeten minskar. Riksdagen får alltså svårare att kontrollera en verksamhet. Det blir t.ex. svårare att på ett bra sätt 
 119 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 följa upp de bemyndiganden riksdagen lämnat rörande de belas- tande avgifterna. Uppföljningen är viktig eftersom verksamheter på olika områden annars kan växa sig större än riksdagen avsett. Likaså behöver kostnadsutvecklingen och utvecklingen av över- eller un- derskott kunna följas. Med hjälp av en sådan redovisning kan riks- dagen försäkra sig om att avgiftsintäkterna inte klart överstiger kostnaderna och att avgifterna inte används till något annat än vad de är avsedda för. 
 Vid den hearing som utredningen genomförde med några in- bjudna myndigheter (se avsnitt 1.3) bekräftades vad som nu fram- förts. Nästan samtliga myndigheter förordade att de själva ska få disponera avgiftsintäkterna. Framför allt pekade de på fördelarna med den större flexibiliteten och att förändringar i efterfrågan kan mötas på ett enkelt sätt. Samtidigt underströks vikten av transpa- rent redovisning samt bra uppföljning och kontroll. 
  
 6.3 
  
 Bruttoredovisning är numera inte huvudprincip 
  
 Utredningens förslag: Regeringen bör föreslå riksdagen att nya riktlinjer läggs fast för när specialdestinering ska ske. Av rikt- linjerna bör framgå vilka kriterier som ska vara uppfyllda för att regeringen eller en myndighet ska få disponera intäkterna. 
 Som framgått av föregående avsnitt finns det mycket som talar för att effektiviteten i den statliga verksamheten och möjligheten att på ett bra sätt möta efterfrågan främjas av att avgiftsintäkter special- destineras och därmed disponeras av myndigheterna. Min bedöm- ning är att fördelarna rörande effektiviteten i verksamheten inom de flesta områden talar för specialdestinering av avgiftsintäkter. 
 Det kan dock finnas anledning att ha något olika synsätt bero- ende på vilken avgiftskategori det är fråga om. De olika skälen för specialdestination gör sig inte gällande med samma styrka på alla områden och kan i vissa fall ha negativ inverkan på hur verksam- heten utvecklas. Det gäller framför allt på områden där det inte handlar om att möta en efterfrågan från de berörda, t.ex. i fråga om tillsynsverksamhet och liknande. 
 En förutsättning för att en myndighet ska få disponera in- komsterna från en avgift bör också vara att det finns en tydlig koppling mellan den avgift som betalas och kostnaden för det man 
 120 
  
 SOU 2007:96 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 får för avgiften. I vissa fall kan det vara så att avgifterna beräknas på ett sådant sätt att denna koppling inte är tydlig i det enskilda fallet. Det framstår då inte som ändamålsenligt med specialdestination. Det gäller exempelvis i de fall en avgift ska motsvara ett genomsnitt av alla eller en grupp myndigheters kostnader för verksamheten. Som exempel kan nämnas ansökningsavgifter enligt de avgiftsklas- ser som anges i 10 § avgiftsförordningen (1992:191). Sådana avgif- ter är inte anpassade till hur stora resurser ett enskilt ärende tar i anspråk utan är schabloniserade. Ett liknande synsätt gör sig gäl- lande för flera av länsstyrelsernas avgifter. Det anses i allmänhet att dessa ska vara lika över landet även om kostnaderna för dem varie- rar regionalt. Om myndigheterna i sådana fall får disponera intäk- terna skulle det medföra att vissa av dem får överskott i den aktu- ella verksamheten medan andra får underskott. Sådana avgifter lämpar sig därför bättre att föra till inkomsttitel, vilket innebär att de olika myndigheternas kostnader i stället beräknas i anslagstill- delningen. 
 Det sagda innebär att en bedömning måste göras i varje enskilt fall om lämpligheten av specialdestination och att vissa kriterier bör vara uppfyllda för att detta ska medges. 
 Regeringen bör inhämta riksdagens godkännande av nya rikt- linjer för när det är lämpligt med specialdestinering. I det samman- hanget bör det också anges vilka kriterier som bör vara uppfyllda. Bl.a. bör sambandet mellan avgiften och kostnaden vara tydligt och specialdestinering bör undvikas i fråga om tillsynsverksamhet. 
 Ytterligare en förutsättning som bör vara uppfylld är att kostna- der och intäkter i den aktuella verksamheten särredovisas. Jag åter- kommer till denna fråga i avsnitt 6.4. 
 Det går dock inte att bortse från att det finns en risk för mins- kad kostnadspress om myndigheter disponerar avgiftsintäkter. Hur detta ska förebyggas behandlar jag i avsnitt 6.5. 
 En uppenbar nackdel med specialdestinering är som riksdagen påpekat att informationen till riksdagen i statsbudgeten blir sämre. Ökade möjligheter för myndigheterna att disponera avgiftsintäk- terna bör därför mötas med förbättrad information till riksdagen och genom att riksdagen på annat sätt får en fullgod redovisning av de avgiftsfinansierade verksamheterna, särskilt vad gäller verksam- heter som finansieras med belastande avgifter. Jag behandlar detta i avsnitt 6.6. 
 I avsnitt 6.7 berör jag de terminologiska frågorna. 
 121 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 Det kan inte heller bortses från att ett skäl att låta myndigheter disponera avgiftsintäkter har varit en önskan att utöka den statliga verksamheten utan att utgiftstaket påverkas. Riksdagen motverkar därigenom de mål den själv satt upp. För att upprätthålla förtroen- det för utgiftstaket behöver förändringar i dispositionsrätten följas av motsvarande nedjustering av utgiftstaket. I annat fall innebär en sådan utökning att belastningen på de enskilda ökar. Jag behandlar denna fråga i avsnitt 6.8. 
 I 17 § budgetlagen nämns bruttoredovisning i första och netto- redovisning i andra stycket. Redovisning utanför statsbudgeten behandlas i 18 §. Ordningen kan sägas återspegla synsättet att bruttoredovisning ska vara huvudprincip. Ett förändrat synsätt av innebörd att inte någon redovisningsform bör betecknas som huvudprincip kräver dock inte med nödvändighet någon lagänd- ring. Som jag påpekat är det fråga om en kodifiering av vad som redan tillämpas. De angivna bestämmelserna är dock i övrigt inte helt lättolkade. Ordalydelsen ger intryck av att det är huruvida en avgift ska leda till fullt eller delvis täckande av verksamhetens kost- nader som avgör hur den ska budgeteras och redovisas. Om av- giftsinkomster ska budgeteras och redovisas på eller utanför stats- budgeten avgörs ju dock av om riksdagen beslutat om specialdesti- nation eller ej. Om riksdagen beslutat om specialdestination blir ju konsekvensen av detta att avgiften inte ska budgeteras och redovi- sas på statsbudgeten. Möjligen skulle budgetlagen kunna förtydli- gas i detta avseende. 
 Vidare framstår det som oklart vad som ska gälla i de fall reger- ingen väljer att inte utnyttja den möjlighet som lagen ger att netto- redovisa utgifterna i de fall inkomsterna i en verksamhet endast ska bidra till att täcka utgifterna (17 § andra stycket). Som lagen är uppbyggd skulle man i ett sådant fall falla tillbaka på första stycket, dvs. svaret skulle vara att de då ska bruttoredovisas. Så lär det inte vara i verkligheten. 
 I den ekonomiska vårpropositionen 2007 (prop. 2006/07:100 s. 91) aviserade regeringen en översyn av budgetlagen för att pröva om det finns behov av ändringar med anledning av de erfarenheter som vunnits under de drygt tio år som gått sedan lagen infördes. I budgetpropositionen för 2008 (prop. 2007/08:1 s. 78) återkom regeringen till översynen och angav att avsikten är att den ska genomföras under 2008. Frågan om förtydliganden bör uppmärk- sammas i samband med översynen. Jag lägger därför nu inte fram några författningsförslag i detta avseende. 
 122 
  
 SOU 2007:96 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 Att i lag lägga fast principerna för när bruttoredovisning respektive redovisning utanför budgeten ska ske framstår som mindre lämpligt. Riksdagen måste ändå i varje fall besluta om en avgift ska få disponeras av en myndighet eller ej. Det skulle inne- bära att riksdagen beslutade en lag för sig själv – som dessutom skulle kunna uppfattas som inskränkande i förhållande till reger- ingsformen (RF). Eftersom redovisningen är en konsekvens av riksdagens beslut om specialdestinering är det däremot lämpligt att regeringen begär riksdagens godkännande av vissa riktlinjer för när specialdestination bör väljas. 
 Vad jag i de följande avsnitten föreslår om bl.a. förbättrad information och redovisning såväl i ledet myndighet – regeringen som i ledet regeringen – riksdagen kräver i flertalet fall inte heller någon särskild reglering. Det handlar främst om ändrade rutiner och interna anvisningar. Jag väljer därför att tala om rekommenda- tioner. 
  
 6.4 
  
 Regeringen bör ställa krav på särredovisning i de fall en myndighet disponerar avgiftsinkomster 
  
 Utredningens rekommendation: Ett bemyndigande för en myndighet att disponera avgiftsinkomster eller besluta avgifts- nivå bör åtföljas av ett krav på en tydlig särredovisning av verk- samhetens kostnader och intäkter. 
 Ekonomistyrningsverkets (ESV:s) årliga rapport om avgifter byg- ger på enkätsvar från myndigheterna. Dessa baseras i sin tur i all- mänhet på den redovisning myndigheten tar fram för att tillgodose kraven i regleringsbreven. I allmänhet redovisas hur stora kostna- derna varit i de avgiftsfinansierade verksamheterna. I några fall sak- nas dock uppgifter om kostnader. Tittar man närmare på verksam- heter som finansieras med belastande avgifter gäller det t.ex. Bolagsverket, Luftfartsverket och i vissa delar Vägverket. I andra fall redovisas kostnaderna till belopp som exakt motsvarar intäkt- erna vilket kan tyda på att de inte kunnat redovisas korrekt. Tull- verket och Banverket är exempel på detta. Om det inte heller finns uppgifter om kostnaderna i myndighetens årsredovisning, går det inte att kontrollera att givna bemyndiganden tillämpas på ett kor- rekt sätt. För de myndigheter som här nämnts som exempel finns 
 123 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 ingen ytterligare eller jämförbar sådan information i årsredovis- ningarna. 
 Ett bemyndigande för en myndighet att få disponera avgiftsin- täkter bör åtföljas av ett krav på en tydlig särredovisning av kostna- derna och intäkterna i den berörda verksamheten. Detta är särskilt angeläget i de fall då myndigheten också avses få bestämma avgifts- nivåerna. Exempelvis skulle det i regleringsbreven genomgående kunna ställas krav på att det görs åtskillnad mellan verksamhet finansierad med belastande avgifter och frivilligt efterfrågade varor och tjänster och en tydlig särredovisning av intäkter och kostnader i olika avgiftsbelagda verksamheter på en inte alltför aggregerad nivå. Detta bör dock inte gälla undantagslöst. Det behöver t.ex. inte gälla kostnader kopplade till de i avgiftsförordningen fast- slagna avgifterna för ansökningar och för kopior, bevis och regis- teruttag m.m. 
 Det är regeringen som beslutar om vilka krav som ska ställas på myndigheternas redovisning. Det bör därför inom Regeringskans- liet arbetas fram riktlinjer för hur regleringsbreven ska vara utfor- made i detta avseende. 
  
 6.5 
  
 Regeringen bör besluta avgiftsnivåer 
  
 Utredningens rekommendation: Det bör i normalfallet vara regeringen som beslutar om avgiftsnivåerna på belastande av- gifter. 
 En grundläggande strävan är att den statliga verksamheten ska vara så effektiv som möjligt. En möjlighet för en myndighet att själv besluta om en avgifts storlek kan medföra risk för mindre effekti- vitet eftersom myndigheten alltid kan kompensera sina kostnader genom att ta ut högre avgifter. Det finns således en risk att en verk- samhet blir mindre effektiv om den ansvariga myndigheten normalt kan räkna med att få sina kostnader täckta med hjälp av justerade avgiftsnivåer. Om det inte finns någon kostnadspress kan motiva- tionen för en effektivisering av verksamheten minska. Incitamenten att hålla tillbaka kostnaderna blir särskilt svaga när det gäller de be- lastande avgifterna eftersom de enskilda i dessa fall inte har någon valmöjlighet. För att undvika en sådan risk bör myndigheterna själva inte besluta om nivåerna på de avgifter de själva disponerar. 
 124 
  
 SOU 2007:96 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 Avgiftsnivån bör i normalfallet beslutas av regeringen – eller i vissa särskilda fall av riksdagen. Myndigheten måste givetvis bidra med ett underlag för avgiftssättningen. I de fall myndigheterna får be- sluta om avgiftsnivåerna bör regeringen i vart fall ange efter vilka grunder avgiften ska tas ut. Det kan exempelvis vara det ekono- miska målet eller avgiftskonstruktionen. 
 De flesta av de myndigheter som deltog i den hearing utred- ningen anordnade ansåg det rimligt att regeringen beslutar avgifts- nivåer eller ramar för avgiftssättning. Man ansåg dock att det inne- bär en minskad flexibilitet. Det medför t.ex. att det tar längre tid att sänka avgifterna i en verksamhet som ger överskott. Likaså pekade man på att det kan finnas lägen där regeringen av politiska skäl avvaktar med att höja en avgift trots att verksamheten går med underskott. Det finns anledning att framhålla det angelägna i en skyndsam handläggning av ärenden om avgiftsnivåer. 
 De deltagande myndigheterna underströk dock återigen det angelägna med transparenta redovisningar per resultatområde och god kontroll i de fall myndigheter får besluta avgiftsnivå. Förutsatt att tidredovisning används såg myndigheterna inga svårigheter med att fördela kostnaderna mellan anslags- respektive avgiftsfinansie- rad verksamhet på olika resultatområden. Sådana skäl bör vägas in när regeringen tar ställning till vem som ska besluta avgiftsnivån. 
  
 6.6 
  
 Riksdagen bör få ett bättre beslutsunderlag 
  
 Utredningens rekommendation: Riksdagen bör få ett bättre beslutsunderlag och en utökad redovisning såvitt avser special- destinerade avgifter. 
 Som har redovisats i avsnitt 3 finns regler om budgetregleringen i 9 kap. 2 § RF. Enligt andra stycket i bestämmelsen bestämmer riksdagen om användningen av statliga medel i budgetregleringen eller i annan ordning. Vid budgetreglering budgeteras och redovisas inkomster och utgifter brutto på statsbudgetens inkomsttitlar respektive anslag. Om riksdagen bestämmer att medel får tas i anspråk i annan ordning innebär det att intäkterna specialdestineras till viss verksamhet och att den myndighet som svarar för verksam- heten disponerar intäkterna för att täcka kostnaderna i den verk- samheten. Intäkter och kostnader framgår då inte av statsbudgeten. 
 125 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 Som framgått är det mycket som talar för att myndigheter i många fall ska få disponera intäkter även av belastande avgifter. Det är då viktigt att riksdagen får möjligheter att följa verksamheten och kontrollera att intentionerna följs. Informationen till riksdagen bör därför förbättras. Det kan vara fråga både om information inför behandlingen av budgetförslaget och om rapportering i efterhand. 
 En risk finns givetvis att det förhållandet att allt större andel av de statliga medlen kommit att stå till regeringens disposition har medfört att riksdagens överblick och styrning därmed har blivit lidande. Frågan är därför om man med hänsyn till den omfattning som specialdestinering har fått, behöver förbättra informationen i budget och redovisning för att på så sätt kompensera detta. 
 I budgetpropositionen redovisar regeringen oftast avgiftsbelagd verksamhet för riksdagen uppdelad på verksamhet belagd med be- lastande avgifter (offentligrättslig verksamhet) och verksamhet rörande frivilligt efterfrågade varor och tjänster (uppdragsverk- samhet). I de uppställningar som finns i propositionen anges i allmänhet kostnaderna för de avgiftsbelagda verksamheterna. Det skiljer sig dock mellan olika områden vilka kostnader som tas upp. Ofta finns bara de kostnader med som ska finansieras med avgifter som myndigheten får disponera. 
 1  
 Det kan ibland vara missvisande, t.ex. i de fall det endast är en del kostnader på området som ingår i uppställningen. I vissa fall anges kostnader för avgiftsbelagd verk- samhet där avgifterna levereras in på inkomsttitel i statsbudgeten. 
 2  
 Det finns också områden där kostnaderna inte alls redovisas. 
 3  
 Även i budgetpropositionen finns fall där kostnaden satts lika med intäkten. 
 4  
 I vissa av dessa framstår det som om det är utgifter som räknats av innan avgiftsinkomsterna redovisats mot inkomsttitel, dvs. inkomsterna nettoredovisas. I de fall kostnaderna inte kan anges, bör detta framgå. När det gäller affärsverken är denna typ av information till riksdagen generellt sett knapphändig. 
 För verksamhet där avgifterna ska bidra till finansieringen vore det av intresse, särskilt när det gäller belastande avgifter, att även i det här sammanhanget se de kostnader som finansieras via stats- budgeten. Man skulle då dels se hela omfattningen av de verksam- 
  
 1 
  
 Exempel är Elsäkerhetsverket och Statens energimyndighet (prop. 2007/08:1 UO 6 s. 103 och UO 21 s. 69) 
  
 2 
  
 Exempel är Kammarkollegiet och Lotteriinspektionen (prop. 2007/08:1 UO s. 70 och UO 
  
 17 
  
 s. 147) 
  
 3 
  
 Exempel i budgetpropositionen för 2008 är Banverket (prop. 2007/08:1 UO 22 s. 57) 
  
 4 
  
 Exempel i budgetpropositionen för 2008 är Bolagsverket och Kustbevakningen (prop. 2007/08:1 UO 24 s. 67 och UO 06 s 87.) 
  
 126 
  
 SOU 2007:96 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 heter i vilka avgifter tas ut, dels kunna relatera avgiftsintäkterna till helheten. 
 Det är riksdagen som beslutar om skatter och belastande avgif- ter. Utskotten har enligt 5 kap. 18 § riksdagsordningen att följa upp och utvärdera riksdagsbesluten. För skatter erhålls god infor- mation i statsbudgeten om belastningens omfattning för de en- skilda och skatternas omfattning i förhållande till landets ekonomi. Eftersom endast en mindre del av de belastande avgifterna i dag finns på statsbudgeten får inte riksdagen motsvarande information om dem. 
 Inför sina beslut såväl om statsbudgeten som i andra, enskilda frågor, bör riksdagen utöver vad som finns i dag få en bättre hel- hetsbild och bättre bild av den statliga verksamheten på olika om- råden. Samtidigt bör finansieringen visas så att bl.a. avgiftsintäkt- erna på respektive område framgår. 
 Bristande överblick ökar risken för att riksdagen inte ska kunna se vad som är bäst för helheten när det gäller användningen av de statliga medlen. Med en bättre helhetsbild kan i stället en samlad bedömning göras av omfattningen av statlig verksamhet på olika områden och till vilka delar den ska finansieras med bl.a. skatter respektive belastande avgifter. Det är också viktigt att omfatt- ningen av denna sammanlagda belastning på de enskilda blir tydlig. Det vore vidare en stor fördel om den utvecklade redovisningen tydligt går att härleda till informationen såväl i statsbudgeten som i resultaträkningen i årsredovisningen för staten. 
 När det gäller verksamhet finansierad med belastande avgifter behöver det på ett tydligt sätt samlat framgå område för område vilka belastande avgifter som tas ut av enskilda och vilka verksam- heter de finansierar, deras omfattning och hur den finansiella ut- vecklingen ser ut för dessa. 
 Om regeringen i budgetpropositionen gör en sammanställning av de belastande avgifterna och hur stora intäkter de genererar samt hemställer att riksdagen godkänner beräkningen av intäkter av belastande avgifter för det år som budgeteras, skulle hanteringen bli densamma som för skatter och andra inkomster i statsbudgeten. Det skulle också indirekt innebära ett godkännande av de kostna- der som finansieras med avgifter. I en sådan sammanställning bör en uppdelning göras mellan avgifter som disponeras av regeringen respektive sådana som inte disponeras av regeringen. 
 Genom att riksdagen härigenom skulle se omfattningen av de belastande avgifterna skulle den på samma sätt som för skatter ha 
 127 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 möjlighet att göra en bedömning av om det är en lämplig omfatt- ning, om det finns utrymme att öka eller om det finns behov av att minska belastningen på de enskilda och omfattningen i förhållande till Sveriges ekonomi. 
 Informationen kan helt lämnas i budgetpropositionen i samband med att budgetbeslutet ska tas eller delvis i årsredovisningen för staten som regeringen lämnar till riksdagen i april. 
 En bra redovisning till riksdagen bygger naturligtvis på att myn- digheterna lämnar tydlig särredovisning av de avgiftsfinansierade verksamheterna. Denna styrs i sin tur av de indelningar och krav som regeringen ställer i regleringsbreven. 
 Det behöver närmare övervägas om informationsbehovet kan tillgodoses med de uppgifter myndigheter i dag lämnar i statsredo- visningen, årsredovisningar, budgetunderlag och till ESV:s årliga rapport om avgifter eller om det finns behov att öka kraven på redovisning och rapportering. 
  
 6.7 
  
 Korrekt benämning och tydlig redovisning 
  
 Utredningens rekommendation: Skatter och avgifter bör be- nämnas på ett korrekt sätt. De statsrättsliga benämningarna bör återspeglas i redovisningen. 
 Som påpekats tidigare används inte alltid korrekta benämningar i lagar m.m. för vad som är en skatt respektive en avgift. Bland annat kartläggningen har visat att den indelning i skatter, offentligrätts- liga avgifter, uppdragsersättningar m.m. som används i olika sam- manhang inte alltid följer den indelning i skatter, belastande avgif- ter och frivilliga avgifter som följer av regelsystemet i 8 kap. RF. 
 Stockholmsberedningen (N 2001:02) gjorde bedömningen att den pålaga som numera benämns trängselskatt var en statlig skatt men att den skulle benämnas trängselavgift (SOU 2003:61 s. 106 f., jfr även s. 19). Vid beredningen av betänkandet anslöt sig reger- ingen till bedömningen att pålagan var en skatt och föreslog till skillnad från utredningen att den skulle benämnas trängselskatt (prop. 2003/04:145 s. 35). Regeringens förslag antogs av riksdagen (bet. 2003/04:SkU35, rskr. 2003/04:35). 
 Likaså föreslogs det i promemorian Reformerad beskattning av bostäder att den i promemorian aktuella pålagan som i statsrättslig 
 128 
  
 SOU 2007:96 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 mening var en skatt skulle benämnas kommunal fastighetsavgift (Finansdepartementet dnr Fi2007/5113/SKA/S1, s. 63). Denna benämning behölls i lagrådsremissen. Lagrådet konstaterade i sitt yttrande över lagförslaget att det inte råder någon tvekan om att fastighetsavgiften i sin helhet utgör en skatt. Lagrådet framförde vidare att det är angeläget att en pålaga som de facto utgör en skatt också benämns skatt, inte minst för att tydliggöra att någon dele- gation av riksdagens normgivningsmakt enligt 8 kap. 9 § RF inte är möjlig. Benämningen fastighetsavgift har dock behållits i det lag- förslag som förelagts riksdagen (prop. 2007/08:27 s. 70 och 238) Ett sådant språkbruk bidrar enligt min uppfattning onödigt till att öka oklarheterna på avgiftsområdet. 
 Riksdagen tar i varje aktuellt ärende ställning till om det är fråga om en skatt eller avgift. Det stämmer dock inte alltid överens med vad en inkomst kallas i statsbudget, resultaträkning eller national- räkenskaper. Olika begrepp för samma sak, liksom olika innebörd i samma begrepp, minskar naturligtvis begriplighet och jämförbar- het. De inkonsekvenser som finns behöver dock inte betyda att en skatt eller avgift tas ut på felaktig legal grund eftersom valet av benämning på en pålaga saknar betydelse för den statsrättsliga definitionen (se avsnitt 2.3). I vissa fall kan det ha varit så att det inte funnits någon bättre plats i statsbudgeten för en pålaga än bland de offentligrättsliga avgifterna trots att det inte rör sig om belastande avgifter. 
 I analysen av kartläggningen av de belastande avgifterna fram- kom vidare bland annat att det bland posterna under rubriken skatter i statsbudgeten finns sådana som konstitutionellt ansetts vara avgifter i och med att riksdagen bemyndigat regeringen att besluta om dem. I avsnitt 3 har också pekats på att vissa omklassifi- ceringar förekommer utan att lagstiftningen ändras. 
 Läget kan illustreras med exemplet Lotteriinspektionens och länsstyrelsernas intäkter från tillståndsprövning och tillsynsverk- samhet enligt lotterilagstiftningen. 
 Enligt lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om ansökningsavgifter och avgifter för tillsyn och kontroll enligt lagen. Avgifterna har således ansetts vara belastande. Regeringen har utnyttjat bemyndigandet i automatspels- förordningen (2004:1062). 
 129 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 Inkomsterna från dessa avgifter redovisas på inkomsttiteln Lot- teriavgifter. Till och med 2005 togs de upp som belastande avgifter under rubriken Offentligrättsliga avgifter i statsbud- geten. Från och med 2006 sorterar inkomsttiteln under rubriken Skatter m.m. 
 I regleringsbreven för Lotteriinspektionen för såväl 2005 som 2006 budgeteras inkomsterna från dessa avgifter som inkomst- er i avgiftsbelagd offentligrättslig verksamhet, dvs. som belas- tande avgifter. 
 I årsredovisning för staten inkluderas intäkterna bland de belas- tande avgifterna 2005 och bland skatter 2006. 
 Det går inte att utläsa ur Lotteriinspektionens årsredovisning om intäkten av myndigheten klassificerats som skatt eller av- gift, eftersom någon uppdelning mellan dessa under rubriken uppbörd inte görs. 
 Inkomsterna från dessa avgifter har i ESV:s avgiftsrapport för både år 2005 och 2006 redovisats som belastande avgifter. 
 Användandet av en enhetlig terminologi vid bestämningen av benämningarna skulle bidra till att minska oklarheterna på avgifts- området. Utgångspunkten bör vara att en inkomst, som redovisas på statsbudgeten, redovisas under sin rätta beteckning. Detsamma bör gälla regleringsbreven, myndigheternas redovisning och där- med också i ESV:s årliga rapport. Rapporten är i dag den samlade redovisning som finns över olika avgifter. Den bör få förut- sättningar att utvecklas utifrån dessa utgångspunkter. Strävan bör vara att låta en pålagas benämning återspegla den statsrättsliga bedömningen av pålagan. Skatter bör alltså benämnas skatter och avgifter avgifter. 
 Det kan således behövas ändrade rutiner kring klassificering- arna. En utgångspunkt bör vara att den indelning som följer av RF 
 – skatter, belastande avgifter, frivilliga avgifter – följs i de olika dokumenten. Om en genomgång med denna utgångspunkt görs av vilka inkomsttitlar berörda inkomster bör redovisas mot, kan detta medföra att vissa förändringar i statsbudgeten behöver göras. I något fall kan det möjligen bli aktuellt att ändra författningen. 
 Det kan dock finnas beaktansvärda skäl att i andra sammanhang göra avsteg från den statsrättsliga bedömningen. Ett sådant gäller redovisningen i nationalräkenskaperna. Nationalräkenskaperna 
 130 
  
 SOU 2007:96 
  
 Överväganden rörande vilka principer som ska gälla för redovisning av avgifter 
  
 syftar till jämförelser på internationell nivå. Nationella skäl får då vika inför behovet av en gemensam internationell standard. 
  
 6.8 
  
 Utgiftstaket bör justeras vid ändrad redovisning 
  
 Utredningens rekommendation: Utgiftstaket bör justeras när beslut fattas om ändrad redovisning av avgifter. 
 En växande del av avgiftsintäkterna har kommit att budgeteras och redovisas netto eller utanför statsbudgeten, allteftersom riksdagen bemyndigat myndigheterna att disponera dem. Motsvarande utgif- ter omfattas i och med det inte längre av utgiftstaket. Det finns inte någon fastslagen långsiktigt restriktion för hur stor den totala stat- liga verksamheten får vara och därför behöver inte något utgå för att det ska vara möjligt att göra nya satsningar. Det kan gälla ny verksamhet som finansieras med avgifter, befintlig verksamhet som börjar avgiftsbeläggas eller att regeringen får disponera en intäkt som tidigare tagits upp i statsbudgeten. Ett exempel på detta är beslutet 2000 att polisen fick disponera avgiftsintäkterna för pass, vilket ökade myndighetens resurser utan att anslaget ökade. 
 Om det i något fall finns skäl att genomföra förändringar av budgetering och redovisning som innebär att utgifter tas upp på annat sätt än som anslag, är det viktigt att motsvarande justeringar görs av utgiftstaket. Då rubbas inte förtroendet för budgetdiscipli- nen även om överblicken försämras. Borttagandet av vissa avgifter för registrering och kontroller inom jordbruksområdet (prop. 2007/08:1 UO 23 s. 68) visar att det även har förekommit föränd- ringar som innebär att avgiftsfinansiering ersatts med anslagsfinan- siering utan att utgiftstaket justerats. 
 I 2007 års ekonomiska vårproposition pekade regeringen också på att avsteg från bruttoprincipen kan få konsekvenser för utgifts- takets trovärdighet och styrka som verktyg för att kontrollera sta- tens samlade utgifter. Regeringen underströk därför betydelsen av att tekniskt justera utgiftstaket i de fall avsteg från bruttoprincipen görs, så att det utgör en lika stram begränsning av utgifterna efter justeringen som före de förändringar som föranledde justeringen (prop. 2006/07:100 s. 92 och 93). 
 131 
  
 7 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 7.1 
  
 Uppdraget i denna del 
  
 Enligt direktiven syftar mitt uppdrag främst till att klargöra vissa frågor som gäller gränsdragningen mellan offentligrättsliga avgifter och andra avgifter av liknande karaktär som staten tar ut. Oklarhe- terna gäller bl.a. var gränsen ska dras mellan s.k. tvingande avgifter och frivilliga sådana. 
 Jag ska också bedöma behovet av ändringar i avgiftsförord- ningen och även lämna de övriga förslag till åtgärder som över- synen ger anledning till. Det ingår dock inte i uppdraget att lämna förslag till ändring av grundlag eller andra författningar som rör konstitutionella ämnen. Behovet av ändringar i avgiftsförordningen behandlar jag i avsnitt 10. 
 Redovisningen i avsnitt 5.4 visar att det finns oklarheter beträf- fande flera riksdagsbemyndiganden som lämnats i annan form än lag. Kartläggningen visar också att flera bemyndiganden i lagform inte är tillräckligt preciserade, vilket leder till en osäkerhet kring grunden för avgiftsuttaget och en risk för alltför extensiva tolk- ningar av lämnade bemyndiganden. 
 I avsnitt 7.4 tar jag upp vissa av de oklarheter som kartlägg- ningen har visat på. Även de oklarheter Riksrevisionen pekat på berörs. I avsnitt  
 7.5–7.8 
  lämnar jag vissa rekommendationer om åtgärder som jag anser skulle bidra till bättre ordning och reda på avgiftsområdet. 
 133 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 7.2 
  
 Bemyndiganden som lämnats i lag 
  
 Bemyndiganden av riksdagen beträffande belastande avgifter ges i lag eller i annan form. Kartläggningen visar att lagformen är helt dominerande. Det är lättare att hitta bemyndiganden som lämnats i lag än de som lämnats i annan form. Trots det kan det ändå vara svårt att avgöra med stöd av vilket bemyndigande en avgift tas ut eller om det finns ett bemyndigande över huvud taget. 
 Ett skäl till detta är att bemyndiganden i en del fall inte har läm- nats i anslutning till de lagar som materiellt reglerar verksamheten i vilken avgiften tas ut, utan finns i en särskild bemyndigandelag, t.ex. lagen (1975:88) med bemyndigande att meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer eller lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor. 
 Det främsta skälet till att det är svårt att avgöra vilket bemyndi- gande som ligger till grund för en avgift – trots att det har lämnats i lag – är dock att bemyndigandena ibland är allt för generella. Frå- gan om hur riksdagens bemyndiganden skulle vara utformade behandlades i förarbetena till regeringsformen (RF); detaljerings- graden borde avgöras från fall till fall (se avsnitt 9.2). Ju större ett regelkomplex är desto mer generella tenderar bemyndigandena att bli. Detta är särskilt tydligt i de fall lagen har karaktären av ramlag och på områden med inslag av  
 EG-rättslig 
  reglering. 
 Som exempel på stora regelkomplex med omfattande inslag av  
 EG-rättslig 
  reglering kan nämnas  
 foder-, 
  livsmedels- och djurlag- stiftningen. På dessa områden gäller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 om offentlig kontroll för att säker- ställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstift- ningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd. Enligt förordningen ska medlemsstaterna utforma finansieringen av kon- trollen så att tillräckliga finansiella resurser finns tillgängliga för offentlig kontroll. Om en medlemsstat väljer att avgiftsfinansiera kontrollen lägger förordningen fast ett antal principer som ska ligga till grund för det nationella avgiftssystemet. För vissa specifi- cerade delar av kontrollen är det obligatoriskt för medlemsstaterna att ta ut avgift. 
 Riksdagen har på de angivna områdena delegerat rätten att föreskriva om avgifter. Enligt exempelvis 28 § livsmedelslagen (2006:804) får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om skyldighet att betala avgift för 
 134 
  
 SOU 2007:96 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 bl.a. offentlig kontroll enligt lagen, de föreskrifter som har medde- lats med stöd av lagen eller de  
 EG-bestämmelser 
  som kompletteras av lagen. Vidare får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om beräkningen av de avgifter som tas ut av statliga myndigheter och av kontrollorgan. Enligt 5 § livsmedelslagen åligger det regeringen att i svensk författningssam- ling tillkännage vilka  
 EG-bestämmelser 
  som därmed avses. Av regeringens tillkännagivande (2007:601) om de  
 EG-bestämmelser 
  som kompletteras av livsmedelslagen (2006:804) framgår att det är 13 förordningar som i sin helhet kompletteras av lagen och ett drygt trettiotal förordningar som i olika delar kompletteras av lagen. Regeringen har med stöd av riksdagens bemyndigande i sin tur i stor utsträckning överlåtit åt Livsmedelsverket att föreskriva om avgifter. Kartläggningen tar upp 15 avgiftsposter som grundas på bemyndigandet i 28 § livsmedelslagen (nr  
 213–224 
  och 227– 229). Ett system som det beskrivna är svårt att överblicka. Samti- digt måste konstateras att det torde vara svårt att hitta en enklare ordning. 
 Utöver bemyndigandet i 28 § livsmedelslagen har Riksrevision- en som exempel på allmänt hållna bemyndiganden också nämnt bemyndigandena i 6 kap. 13 § luftfartslagen (1957:297) och 6 § utsädeslagen (1976:298) 
 1 
 . Enligt det nämnda bemyndigandet i luft- fartslagen får regeringen eller den myndighet regeringen bestäm- mer meddela föreskrifter om avgifter för användning av allmänna flygplatser eller andra allmänna anläggningar eller tjänster för luft- farten. Av bemyndigandet i 6 § utsädeslagen framgår att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får föreskriva om avgifter i ärenden enligt utsädeslagen eller enligt föreskrifter som meddelas med stöd av lagen. 
  
 7.3 
  
 Bemyndiganden av riksdagen som lämnats i annan form än lag 
  
 7.3.1 
  
 Inledning 
  
 Avgiftsbemyndiganden som inte har lämnats i lag är svårare att identifiera än sådana som har lämnats i lag. Uppdraget till Ekono- mistyrningsverket (ESV) omfattade inte sökning i förarbeten. Kartläggningen gör således inte anspråk på att utvisa alla avgifts- 
  
 1  
 RiR 2004:17 s. 22 
 135 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 bemyndiganden i annan form än lag. Den upptar ändå några sådana exempel. 
 Riksdagen har i två generella bemyndiganden överlåtit åt reger- ingen att meddela föreskrifter om ansöknings- och expeditions- avgifter, dels för domstolar och inskrivningsmyndigheter, dels för statliga förvaltningsmyndigheter. Därutöver har regeringen be- myndigats att meddela föreskrifter om avgifter för vissa närlig- gande verksamheter, nämligen för kungörande i konkurs- och ackordsärenden som handläggs av domstolarna. 
  
 7.3.2 
  
 Domstolar och inskrivningsmyndigheter 
  
 Genom en reform år 1964 samlades expeditionsavgifter till statliga myndigheter i expeditionskungörelsen (1964:618), som beslutades av regeringen. Dessförinnan utgick expeditionsavgifter i två olika former, dels som stämpelavgift enligt 1914 års stämpelförordning, dels som expeditionslösen enligt 1883 års lösenförordning (prop. 1964:75 s. 306). Inför reformen bereddes riksdagen tillfälle att yttra sig över huvudprinciperna för avgiftspliktens omfattning och av- gifternas storlek. Vid införandet av expeditionskungörelsen bibe- hölls avgiftsplikten i princip även för avskrifter, registerutdrag och dylikt som utfärdats endast på begäran (prop. 1964:75 s. 311, BeU 1964: 42 s. 35, rskr. 1964:167). 
 Inför ikraftträdandet av 1974 års RF bemyndigades regeringen att – på samma sätt som gällt tidigare – föreskriva om avgift för expedition som utfärdas av statlig myndighet (prop. 1974:171, SkU 1974:61, rskr. 1974:361). Härefter har riksdagen antagit nya ekonomiska riktlinjer för de allmänna domstolarnas verksamhet. Enligt riktlinjerna bör vid tingsrätternas målenheter schablon- mässigt bestämda avgifter tas ut, vilka fastställs av regeringen med den begränsningen att avgifterna inte får sättas högre än kostnaden (prop. 1981/82:31 s. 10). Riksdagen godkände också att kostnaden för verksamheten vid inskrivningsmyndigheterna i princip helt borde täckas av avgiftsintäkter och att regeringen inom totalramen full kostnadstäckning bestämmer avgifterna för olika ärendetyper (a. prop. s. 11 f., SkU 1981/82:15, rskr. 1981/82:62). 
 Ansöknings- och expeditionsavgifterna vid de allmänna dom- stolarna och inskrivningsmyndigheterna bröts därefter ut från expeditionskungörelsen genom förordningen (1987:452) om av- gifter vid de allmänna domstolarna. Dessförinnan hade regeringen 
 136 
  
 SOU 2007:96 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 begärt riksdagens godkännande för att ta ut enhetliga kungö- randeavgifter i konkurs- och ackordsärenden samt för att slopa den återstående skyldigheten att lösa ut domar, beslut och vissa bevis som utfärdades av de allmänna domstolarna (prop. 1986/87:26, JuU 1986/87:13, rskr. 1986/87:89). 
  
 7.3.3 
  
 Statliga förvaltningsmyndigheter 
  
 Fram till 1992 reglerades expeditionsavgifter vid de statliga förvalt- ningsmyndigheterna i expeditionskungörelsen. Inför 1992 års reform som bl.a. innebar en övergång från expeditions- till ansök- ningsavgifter inhämtades riksdagens godkännande av riktlinjer för avgiftsuttag och ett nytt bemyndigande som vilar på de godkända riktlinjerna. Departmentschefen uttalade att regeringen i princip hade fått riksdagens bemyndigande att själv besluta om expedi- tionsavgifter (prop. 1974:171, SkU 1974:61, rskr. 1974:361), men att den nu aktuella reformen innebar sådana förändringar att regeringen borde inhämta riksdagens godkännande av de föreslagna riktlinjerna och ett nytt bemyndigande på grund av godkännandet (prop. 1989/90:138 s. 4). 
 Riktlinjerna innebär i huvudsak följande beträffande tillstånds- ärenden och registerutdrag. I princip ska full kostnadstäckning gälla som ekonomiskt mål för verksamheten inom det område där avgiften tas ut. Avgifterna ska bestämmas med utgångspunkt i en schablonmässigt beräknad kostnad för handläggningen av ett ärende. Den framräknade kostnadsschablonen bildar underlag för en saktaxa, vilket innebär att avgifterna bestäms så att de i princip motsvarar den handläggarkostnad som ett normalärende av respek- tive ärendeslag föranleder. I stället för expeditionsavgifter ska avgifter i tillståndsärenden tas ut som ansökningsavgifter (a. prop. s.  
 4–9 
  och 12 f.). 
 De av riksdagen godkända riktlinjerna beträffande avgifter för kopior innebär att avgifterna ska vara i princip kostnadstäckande för beställningar på tio sidor och däröver (a. prop. s. 11). 
 I sammanhanget uttalade departementschefen att avgifter enligt det föreslagna systemet för tillståndsärenden inte skulle tas ut i en verksamhet som redan är finansierad genom andra avgifter än expeditionsavgifter. Med detta avsåg han myndigheter med regle- rande verksamhet som finansierades enligt s.k. uppdragsmodell. Den avgiftsbelagda verksamheten var då knuten till statsbudgeten 
 137 
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter SOU 2007:96 
 genom s.k. 1  
 000-kronorsanslag. 
  Som exempel på sådana myndig- heter nämndes dåvarande bankinspektionen, dåvarande försäk- ringsinspektionen, Socialstyrelsens dåvarande läkemedelsavdelning och dåvarande sprängämnesinspektionen. I den mån ärenden hos dessa myndigheter borde beläggas med avgifter kunde detta ske genom tillägg till de redan förekommande avgiftsbestämmelserna. Dessa avgifter disponerades av myndigheterna (a. prop. s. 6). 
 Riksdagen bemyndigade regeringen att i överensstämmelse med de anförda riktlinjerna meddela föreskrifter om ansöknings- och expeditionsavgifter vid statliga myndigheter (1989/90:FiU38, rskr. 1989/90:289). 
 Trots uttalandet i propositionen att bemyndigandet inte omfat- tade vissa avgiftsuttag synes flertalet av de avgifter som Finansin- spektionen tar ut med stöd av förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos Finansinspektionen grunda sig på det generella bemyndigandet för ansöknings- och expeditionsavgifter (se kartläggningen  
 (3–12, 
  ev. 15,  
 17–21, 
  23,  
 25–32, 
  ev. 33, ev. 35 och ev. 60). Finansinspektionen bildades den 1 juli 1991 genom en sammanslagning av dåvarande bankinspektionen och dåvarande försäkringsinspektionen. Inför budgetåret 1992/93 infördes en ny anslagsform, ramanslag, för Finansinspektionen. Bytet av anslags- form förutsatte att de avgifter som finansierade inspektionens verksamhet redovisades mot inkomsttitel på statsbudgeten (prop. 1991/92:100 bil. 8E3 s. 64 och 66, 1991/92:NU19 s. 6, rskr. 1991/92:184). När avgiftsförordningen trädde i kraft den 1 
  
 juli 1992 omfattades Finansinspektionen 
  
 således inte 
  
 av 
  
 något 
  
 1  
 000-kronorsanslag 
  utan av ett ordinärt 
  
 ramanslag. 
  
 De 
  
 förut- 
  
 sättningar som gällde då departementschefen uttalade sig i proposi- tionen var alltså inte längre för handen. Även Finansinspektionen får således ursprungligen anses ha omfattats av det generella be- myndigandet för ansöknings- och expeditionsavgifter. Därefter har dock riksdagen på nytt gett Finansinspektionen rätt att disponera avgiftsintäkter avseende tillstånd och anmälningar (prop. 2003/04:1 UO 2 s. 11, bet. 2003/04:FiU2 och rskr. 2003/04:126). 
 Riksrevisionen har pekat på oklarheter kring räckvidden av detta riksdagsbemyndigande 
 2 
 . Enligt Riksrevisionen är det oklart om be- myndigandet enbart avser sådana avgifter som reglerades i expedi- tionskungörelsen eller om det är vidare och avser samtliga ansök- nings- och expeditionsavgifter. Det är vidare oklart om bemyndi- 
  
 2  
 RiR 2004:17 s. 23 f. 
 138 
  
 SOU 2007:96 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 gandet ska tolkas som att regeringen enbart har rätt att besluta om avgiftsnivåer för befintliga avgifter eller om det också ger reger- ingen rätt att införa nya ansöknings- och expeditionsavgifter. Enligt Riksrevisionen har regeringen tillämpat den snävare tolk- ningen och begärt bemyndiganden för att ta ut nya avgifter. Om avsikten med bemyndigandet varit en rätt för regeringen att också införa nya ansöknings- och expeditionsavgifter hade regeringen enligt Riksrevisionen i så fall inte behövt vända sig till riksdagen för att få rätt att ta ut de avgifterna. Vidare skulle regeringen inte heller i framtiden behöva vända sig till riksdagen för att få bemyndigande att ta ut avgifter så länge de kan klassas som ansöknings- eller expeditionsavgifter. 
  
 7.3.4 
  
 Lantmäteriförrättningar 
  
 Riksdagen har i olika omgångar godkänt av regeringen förordade principer för finansieringen av förrättningsverksamheten inom lantmäteriet (prop. 1971:170, CU 1971:32, rskr. 1971:322, prop. 1994/95:166, bet. 1994/95:BoU17, rskr. 1994/95:313). Besluten utgår från principen att kostnaderna för förrättningsverksamheten i dess helhet ska täckas med avgifter. 
 År 1971 godkände riksdagen principen att avgifterna för de enskilda förrättningarna skulle anpassas till den nytta förrättningen medförde för fastigheten, vilket skulle åstadkommas genom att myndigheten i större utsträckning än tidigare skulle ta ut enhetliga avgifter. År 1995 godkände riksdagen att huvudprincipen för för- rättningsavgifterna skulle vara en tidsersättning, med möjlighet för sakägare att träffa en överenskommelse om fast avgift i det enskilda ärendet. Dessa principer har legat till grund för de föreskrifter om avgifter som tillämpas vid lantmäteriförrättningar, dvs. lantmäteri- taxan (1971:1101) som ersatts med förordningen (1995:1459) om avgifter vid lantmäteriförrättningar. 
 De ovannämnda besluten genom vilka riksdagen har godkänt principerna för avgiftsuttagen innehåller inte något uttrycklig be- myndigande för regeringen att föreskriva om avgifter för lant- mäteriförrättningar. Regeringen har emellertid i anslutning till att RF trädde ikraft inhämtat riksdagens bemyndigande att föreskriva avgifter på en rad områden, däribland de avgifter som avsågs i lant- mäteritaxan (prop. 1975:8, KU 1975:10, rskr. 1975:62). 
 139 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 7.3.5 
  
 Andra bemyndiganden av riksdagen 
  
 I anslutning till att RF trädde ikraft bemyndigade riksdagen reger- ingen att besluta föreskrifter om ett antal avgifter som hade räknats upp i en bilaga till propositionen om följdlagstiftning till RF (se prop. 1975:8 Bilaga 1). I bilagan angavs de kungörelser m.m. i vilka avgifterna återfanns. Av dessa författningar är endast kungörelsen (1973:686) om registrering av svenska kommunala vapen och för- ordningen (1956:413) om klassificering av kött fortfarande gäl- lande. En del av de författningar som upptogs i bilagan har ersatts av andra författningar. Så är t.ex. fallet med den i föregående avsnitt behandlade lantmäteritaxan. 
 Utöver bemyndigandena för ansöknings- och expeditionsavgif- ter samt viss lantmäteriverksamhet nämner kartläggningen (435) ytterligare ett riksdagsbemyndigande i annan form än lag som avser rätt för regeringen att meddela föreskrifter om avgifter för ansökan om ställning som varaktigt bosatt i Sverige (prop. 2005/06:77, bet. 2005/06:SfU9, rskr. 2005/06:191). 
 Därutöver har riksdagen också i annan form än lag bemyndigat regeringen att utfärda bestämmelser om avgifter till staten för polisbevakning i samband med långa, breda eller tunga transporter (prop. 1981/82:100, Bilaga 5 p. B4, JuU 1981/82:38, rskr. 1981/82:228) och för tillsyn inom den legala mättekniken och av färdigförpackade varor (prop. 1993/94:161, bet. 1993/94:NU21, rskr. 1993/94:328). Tillsynsuppgifter och avgiftsbestämmelser finns i förordningen (1993:1066) om måttenheter, mätningar och mätdon. 
 Även riksdagens godkännande i 2005 års budgetproposition om att avgifter får tas ut för Luftfartsstyrelsens verksamhet får ses som ett sådant avgiftsbemyndigande som nu avses (prop. 2004/05:1 UO 22, bet. 2004/05:TU1, rskr. 2004/05:95). 
  
 7.4 
  
 Oklarheter kring bemyndiganden 
  
 7.4.1 
  
 Avgifter för vilka inget bemyndigande angivits i kartläggningen 
  
 Flertalet avgifter som omfattas av kartläggningen tas ut med stöd av ett bemyndigande som säkert har kunnat identifieras. 
 Beträffande vissa avgifter som finns med i kartläggningen har något bemyndigande av riksdagen dock inte kunnat påträffas 
 140 
  
 SOU 2007:96 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 (nr 77, 80, 81, 92, 100, 103, 104, 135, 201, 202, 239, 240, 261, 267, 289, 304, 309, 310, 374, 375,  
 378–380, 
  382, 383, 409, 412, 420, 422– 425, 430, 433, 441, 449, 451, 452, 455 och 456). Det kan visserligen ändå finnas ett bemyndigande, men det har inte kunnat identifieras. Eftersom kartläggningen inte omfattade en undersökning av pro- positioner som godkänts av riksdagen kan det mycket väl vara så att bemyndiganden finns i annan form än lag 
 3 
 . En annan förklaring kan vara att det i själva verket är fråga om en frivillig avgift och att den således inte hör hemma i kartläggningen (t.ex. 81, 100, 104, 422, 424, 425, 433 och 441). Någon avgift erläggs av det allmänna och omfattas således inte av 8 kap. 3 § RF (240). Ytterligare någon post i kartläggningen avser skatt och den ska således inte heller ingå (202). 
 I ytterligare andra fall är det enligt vad ESV har angett osäkert om ett påträffat bemyndigande är avsett för den ifrågavarande av- giften (15, 30, 33, 60, 123, 124, 125, 126, 316, 318, 319, 61, 75 och 355). Svårigheterna att klargöra stödet för avgiftsuttagen torde i dessa fall främst bero på att vissa bemyndiganden är allt för gene- rella och att viss osäkerhet därför råder kring hur långt ett bemyn- digande är avsett att sträcka sig. 
  
 7.4.2 
  
 Flera bemyndiganden beträffande samma avgift 
  
 Ytterligare en effekt av generella bemyndiganden är att en och samma föreskrift om avgifter kan grundas på mer än ett bemyndi- gande. Sådana avgifter som Livsmedelsverket tar ut med stöd av bl.a. förordningen (2006:812) om offentlig kontroll av livsmedel som importeras från ett tredje land och kungörelsen (1974:271) om kontroll vid utförsel av livsmedel har lagstöd både i bemyndigandet i 28 § livsmedelslagen och i det bemyndigande som finns i lagen (1975:85) med bemyndigande att meddela föreskrifter om in- eller utförsel av varor. Avgiftsuttaget har således stöd i mer än ett riks- dagsbemyndigande. 
 I följdlagstiftningen till RF framhöll departementschefen att det av allmänna grundsatser torde följa att en delegationsföreskrift som kompletterar en materiell lag i viss angelägenhet har företräde framför en mera generell regel i en fristående delegationslag. Den senare lagen kan alltså inte åberopas till stöd för kompetens för 
  
 3  
 ESV, Kartläggning av offentligrättsliga avgifter – sammanställning till Avgiftsutredningen (ESV 2007:36), s. 5 
 141 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 regeringen att besluta föreskrifter som enligt delegationsregeln i den materiella lagen får anses ha förbehållits riksdagens beslutande- rätt (prop. 1975:8 s. 44). 
  
 7.4.3 
  
 Oklarheter kring bemyndigandens giltighet i tiden 
  
 Ett annat förhållande som bidrar till oklarhet beträffande avgifter rör frågan om lämnade riksdagsbemyndigandens giltighet i tiden. 
 Som nämnts (avsnitt 7.3.3) har Riksrevisionen pekat på sådana oklarheter gällande det generella bemyndigandet för ansöknings- och expeditionsavgifter. En liknande frågeställning gäller om det tidigare nämnda riksdagsbemyndigandet som lämnades i anslutning till att RF trädde i kraft (prop. 1975:8, KU 1975:10, rskr. 1975:62) kan åberopas trots att de författningar som upptogs i bilagan till propositionen ersatts av andra författningar och vissa myndigheter som då tillämpade dessa författningar också ersatts. Som exempel kan nämnas avgifter enligt veterinärtaxan (1933:630) som har ersatts med veterinärtaxeförordningen (1975:539), vilken i sin tur har ersatts med förordningen (1994:1313) om avgifter vid veterinär yrkesutövning. 
 Ännu ett exempel utgör de ansökningsavgifter som Vägverket tar ut för körkort enligt förordningen (2001:652) om avgifter inom vägtrafikområdet. Avgift för körkort togs tidigare ut som expedi- tionsavgift enligt expeditionskungörelsen, men bröts ut och regle- rades sedermera genom kungörelsen (1972:648) om taxa för statens trafiksäkerhetsverk. Därför kom avgiften inte att omfattas av det bemyndigande som söktes för expeditionsavgifter år 1974. Där- emot är 1972 års kungörelse upptagen bland de författningar i enlighet med vilka regeringen hemställde om bemyndigande att föreskriva om avgifter i prop. 1975:8. Detta är också det enda riks- dagsbemyndigande som har påträffats beträffande avgifter för kör- kort. 
 Vidare har kungörelsen (1964:793) om ersättning till statsverket vid anlitande av polismän för polisbevakning på enskild bekostnad ersatts av förordningen (1982:789) om ersättning för polisbevak- ning och för anslutning av larmanläggningar till polisen. 
 Som ytterligare exempel kan nämnas att förordningen (1993:1066) om måttenheter, mätningar och mätdon har ersatt förordningen (1986:984) om bestämning av volym och vikt, vilken i sin tur har ersatt förordningen (1973:85) om bestämning av 
 142 
  
 SOU 2007:96 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 volym och vikt m.m. Det tidigare bemyndigandet från 1975 avse- ende avgifter enligt kungörelsen (1973:85) om bestämning av volym och vikt torde ha ersatts av riksdagens bemyndigande avse- ende avgifter för tillsyn inom den legala mättekniken och av färdig- förpackade varor från 1993 (se ovan 7.3.5). 
  
 7.5 
  
 Alla riksdagens avgiftsbemyndiganden bör beslutas genom lag 
  
 Utredningens rekommendation 
 : Bemyndiganden att ta ut av- gifter bör beslutas genom lag. Om det inte finns några materiella föreskrifter på området bör bemyndigandena samlas ämnesvis i särskilda bemyndigandelagar. 
 Som har framgått av redovisningen i avsnitt 2.2 är det i dag inte något krav på att ett avgiftsbemyndigande ska framgå av lag (se 8 kap. 9 § andra stycket RF) utan det kan beslutas av riksdagen i annan form. Det innebär i praktiken att regeringen i en proposition hemställer att riksdagen ska godkänna att avgifter inom ett visst område får tas ut. Utskottet hemställer därefter att riksdagen ska godkänna att avgifterna får tas ut (se t.ex. prop. 1989/90:138 s. 17, 1989/90:FiU38 s. 5, rskr. 1989/90:289). 
 Sådana bemyndiganden är i praktiken närmast omöjliga att hitta eftersom det inte går att söka fram dem i de informationsdatabaser som finns över författningar m.m. De registreras inte heller sär- skilt. Kartläggningen visar också att det finns oklarheter beträf- fande flera riksdagsbemyndiganden som lämnats i annan form än lag, bl.a. kring räckvidden på bemyndigandet och dess giltighet i tiden. 
 Det skulle bidra till en betydligt bättre överskådlighet på avgiftsområdet om bemyndiganden från riksdagen om att meddela föreskrifter om avgifter alltid beslutades genom lag. Genom att låta alla avgiftsbemyndiganden få lagform skulle dessa bli lättare att finna. 
 Det har särskilt påpekats i direktiven att det inte ingår i mitt uppdrag att lämna förslag till ändring av grundlag. Jag föreslår där- för inte någon ändring av 8 kap. 9 § RF. Inom den nu sittande Grundlagsutredningen (Ju 2004:11) pågår ett arbete med normgiv- 
 143 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 ningsfrågor, bl.a. en översyn av 8 kap. RF. Jag utgår ifrån att frågan kommer att behandlas i det sammanhanget. 
 Den möjlighet som ges i 8 kap. 9 § andra stycket RF att besluta bemyndiganden på annat sätt än genom lag bör dock enligt min mening i fortsättningen inte utnyttjas utan alla bemyndiganden – såväl nya som redan befintliga – bör få lagform. 
 Avgiftsbemyndiganden bör i första hand placeras i anslutning till de materiella föreskrifterna på området (se avsnitt 9.3). Om det inte finns några sådana föreskrifter på området får bemyndigandena i stället lämnas i särskild lag. De bör dock inte samlas i en enda lag utan de bör behandlas ämnesvis. Det vore t.ex. lämpligt med en lag med bemyndiganden att meddela föreskrifter om ansöknings- och expeditionsavgifter. I det sammanhanget bör de närmare villkoren för avgiftssättningen anges. På samma sätt kan man tänka sig en lag om rätt att meddela föreskrifter på jordbrukets område osv. Meto- den har – såvitt gäller bemyndiganden generellt – använts i t.ex. lagen (1975:88) med bemyndiganden att meddela föreskrifter om trafik, transporter och kommunikationer. 
 Vid införandet av sådana bemyndigandelagar är det angeläget att det klargörs att de nya bemyndigandena i lagform ersätter tidigare bemyndiganden i annan form än lag. De nu existerande bemyndi- gandena i annan form än lag bör således upphöra eftersom de i betydande grad bidrar till den otydlighet som råder på avgiftsområ- det. Genom att de upphör undanröjer man också i dessa delar olä- genheten av överlappande bemyndiganden för samma avgift. 
  
 7.6 
  
 Avgiftsbemyndiganden bör vara preciserade 
  
 Utredningens rekommendation 
 : Ett avgiftsbemyndigande bör vara så preciserat att det klart framgår hur långt det sträcker sig. 
 Redan Grundlagberedningen påpekade att ett så allmänt hållet be- myndigande, att däri kan rymmas allehanda ej konkretiserade av- gifter, ej bör ges (SOU 1972:15 s. 169). 
 Kartläggningen har visat (se bl.a. avsnitt 7.4.1) att flera bemyn- diganden inte är tillräckligt preciserade. Det leder till en osäkerhet kring grunden för avgiftsuttaget och riskerar leda till allt för exten- siva tolkningar av lämnade bemyndiganden. 
 144 
  
 SOU 2007:96 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 Departementschefen uttalade i förarbetena till RF att riksdags- bemyndiganden som var så allmänt hållna att de inte mycket skilde sig från grundlagstextens beskrivningar av de ämnen som var möj- liga för delegation skulle stå i uppenbar strid med intentionen bakom grundlagen. Hur detaljerade bemyndigandena skulle vara borde avgöras av riksdagen från fall till fall. 
 Allt för vida bemyndiganden försvårar även Lagrådets be- dömning av bemyndigandenas grundlagsenliga tillämpning. Det har förekommit att Lagrådet har påpekat att det saknade möjlighet att uttala sig om effekterna av bemyndigandets tillämpning (prop. 1999/2000:34 s. 234). 
 Det har också förekommit att Lagrådet ansett att ett bemyndi- gande varit alltför allmänt hållet, eftersom det inte framgick vilka som skulle betala avgifterna, på vad de skulle beräknas eller hur stora avgifterna skulle vara. Lagrådet ville försäkra sig om att avgifterna inte kom att bestämmas på ett sådant sätt att de blev att hänföra till skatt, vilket skulle omöjliggöra en delegation av norm- givningsmakt (prop. 1999/2000:51 s. 94). 
 Det är således angeläget att det i lagstiftningsarbetet eftersträvas att avgiftsbemyndigandena preciseras så långt möjligt. De bör anges i en särskild bestämmelse. Det bör alltså undvikas att generella be- myndiganden utnyttjas för att införa avgifter eftersom det då inte framgår av själva bemyndigandet att det är avsett att utnyttjas för avgiftsuttag. 
  
 7.7 
  
 Bättre förutsättningar att följa bemyndigandekedjor 
  
 Utredningens rekommendation 
 : En strävan bör vara att det av en förordning där ett avgiftsbemyndigande utnyttjas ska framgå vad bemyndigandet stöder sig på. 
 När en myndighet under regeringen beslutar en författning ska den enligt 18 b § författningssamlingsförordningen (1976:725) i ingres- sen till författningen lämna uppgift om det bemyndigande på vilket myndighetens beslutanderätt grundar sig. Till skillnad från vad som gäller för myndigheterna är regeringen inte skyldig att i förord- ningar i förekommande fall ange det bemyndigande som en före- 
 145 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 skrift stöder sig på. Det ökar svårigheterna att finna bemyndigan- det för en viss avgift (jfr KU 1979/80:50 s. 108). 
 Även i doktrinen har det kritiserats att regeringen i förordningar inte anger vad den grundar sin beslutanderätt på 
 4 
 . KU har också uttalat att det skulle vara värdefullt om det av en regeringsförfatt- ning kunde framgå när den har sin grund i ett bemyndigande från riksdagen (KU 1983/84:30 s. 8 och KU 1984/85:35 s. 14). 
 Regeringen har i en skrivelse till riksdagen pekat på ett antal komplikationer med ett system som innebär att regeringen alltid ska hänvisa till bemyndigande eller annan grund när författningar ska utfärdas (skr. 2003/04:168 s. 38 och 41 ff.) (se avsnitt 8.4). Även om dessa komplikationer knappast gör sig gällande vid just avgiftsbemyndiganden – regeringen måste givetvis vid varje delega- tion av beslutanderätt i avgiftsfrågor göra klart för sig vad den stö- der sig på, ett riksdagsbemyndigande eller sin restkompetens – kan det ändå kanske ifrågasättas om en sådan rutin ska införas för just avgiftsbemyndiganden. Detta bör dock inte utesluta att det ofta kan finnas anledning att regeringen på lämpligt sätt hänvisar till en bakomliggande lag. Strävan bör vara att detta sker i största möjliga utsträckning. 
  
 7.8 
  
 En genomgång av kartläggningen bör göras i Regeringskansliet 
  
 Utredningens rekommendation 
 : Varje departement bör gå igenom den del av kartläggningen som rör respektive departe- ment och göra eventuella kompletteringar samt klara ut oklar- heter. Om det visar sig att bemyndiganden saknas eller är ofull- ständiga bör förslag med förtydliganden föreläggas riksdagen. 
  
 Utredningens genomgång av kartläggningen visar på många oklar- heter. Det är önskvärt att varje departement går igenom de uppgif- ter i kartläggningen som rör departementet. De oklarheter som finns bör rimligen klaras ut genom att regeringen inhämtar nya bemyndiganden från riksdagen i de fall de befintliga framstår som oklara, respektive lägger fram förslag till författningsändringar i de fall en närmare analys, givetvis med beaktande av vad riksdagen tidigare anfört i frågan, skulle ge vid handen att det i själva verket är 
  
 4  
 Reed, s. 53 f. 
 146 
  
 SOU 2007:96 
  
 Närmare om bemyndiganden att meddela föreskrifter om avgifter 
  
 fråga om en skatt. Särskilt angeläget är att de bemyndiganden som erhölls med anledning av förslagen i prop. 1975:8 och där kungörel- serna ersatts av nya författningar följs upp. Vidare bör en genom- gång göras av om några avgifter saknas i kartläggningen. Även Riksrevisionen föreslog en genomgång beträffande vissa utpekade avgifter 
 5 
 . 
 Det finns anledning att påpeka att kartläggningen avser i huvud- sak de förhållanden som gällde i september 2006 och att departe- mentsindelningen har förändrats något sedan dess. 
  
 5  
 RiR 2004:17 s. 78 f. 
 147 
  
 8 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 8.1 
  
 Uppdraget i denna del 
  
 I mitt uppdrag ingår att överväga behovet av, och om jag bedömer det lämpligt, föreslå former för upprättandet av ett register för offentligrättsliga avgifter och hur ett sådant register ska förvaltas och finansieras. 
  
 8.2 
  
 Tidigare avgiftsregister 
  
 Redan i följdlagstiftningen till regeringsformen (RF) behandlades frågan om ett avgiftsregister. Regeringen uttalade att den avsåg att uppdra åt dåvarande Riksrevisionsverket (RRV) att föra ett register över offentligrättsliga avgifter. Syftet var att få till stånd ett aktuellt register över förekommande avgifter (prop. 1975:8 s. 47, KU 1975:10, rskr. 1975:62). 
 Förordningen (1975:586) om register över statliga avgifter trädde i kraft den 1 januari 1976. Enligt förordningen skulle det hos RRV föras ett register över statliga avgifter. Med avgift i förord- ningen förstods enligt 1 § vad som avsågs med det begreppet i RF. För varje avgift skulle det i registret anges vilket organ som med- delade föreskrifter om avgiften och, i förekommande fall, på vilket bemyndigande rätten att besluta om avgiften grundades. Statliga förvaltningsmyndigheter skulle underrätta RRV när en statlig av- gift hade beslutats inom myndighetens verksamhetsområde och när den hade ändrats. 
 Förordningen om register över statliga avgifter upphävdes den 1 juli 1991 i samband med att ersättningsförordningen (1991:354) 
 149 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 beslutades. Ersättningsförordningen saknar bestämmelser om av- giftsregister. RRV förde avgiftsregistret t.o.m. år 1991 
 1 
 . 
 Skälen till varför det inte längre skulle föras något avgiftsregister framgår inte av motiven till ersättningsförordningen (regeringens förordningsmotiv 1991:3). Redan år 1986 hade emellertid RRV föreslagit regeringen att förordningens tillämpningsområde skulle avgränsas till att gälla avgift som tas ut av statlig myndighet, som inte är affärsverk, i de fall regeringen eller myndigheten beslutar om avgiftens storlek (Civildepartementet, dnr C90/2048/BU). Avsikten var att den föreslagna lydelsen skulle eliminera problemet med gränsdragning mellan avgift och skatt genom att förordningen enligt förslaget inte skulle tillämpas på sådana penningpålagor vars storlek skulle beslutas av riksdagen. 
  
 8.3 
  
 Tidigare bemyndiganderegister 
  
 Frågan om ett register över alla bemyndiganden, dvs. inte bara av- giftsbemyndiganden, har varit föremål för överväganden i olika sammanhang. 
 Regeringens utövning av normgivningsmakten behandlades av konstitutionsutskottet (KU) i 1979/80 års granskningsbetänkande (KU 1979/80:50). Utskottet konstaterade att ett väsentligt led i kompetensregleringen för normgivningsområdet var riksdagens beslut att delegera normgivningsbefogenheter. För att underlätta möjligheten till kontroll och överblick på detta område för både riksdagen och regeringen vore det önskvärt att samtliga bemyndi- ganden i normgivningshänseende, som riksdagen dittills hade läm- nat och i fortsättningen skulle komma att lämna, kunde samlas, systematiseras och hållas tillgängliga på lämpligt sätt. Utskottet ansåg att Statsrådsberedningen (SB) var väl ägnad att svara för denna uppgift (a bet. s. 12 f.). Den närmare utformningen av ett sådant register behandlades av KU i samband med ytterligare granskningar (KU 1983/84:30 s. 5 f., KU 1985/96:25 s. 10 och KU 1986/87:33 s. 12). 
 Mot bakgrund av KU:s önskemål upprättade SB fr.o.m. år 1986 en förteckning över riksdagens normgivningsbemyndiganden. Förteckningen fördes departementsvis och redovisades i KU:s granskningsbetänkande (se t.ex. bet. 1993/94:KU30 s. 31). 
  
 1  
 RiR 2004:17 s. 30 
 150 
  
 SOU 2007:96 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 I förteckningen redovisades riksdagens normgivningsbemyndi- ganden med hänvisning till aktuell paragraf under respektive för- fattning publicerad i Svensk författningssamling (SFS) dels i kronologisk ordning, dels departementsvis. Till förteckningen hörde ett sökordsregister med sökord hämtade från författningars rubriker. Den senaste förteckningen redovisade bemyndiganden i lagar som utfärdats före den 1 januari 1993 (1991/92:KU30 s. 22 och 1992/93:KU30 s. 24 f. och  
 219–248). 
  
 SB påbörjade vidare fr.o.m. 1988 också en insamling av uppgifter från departementen om vilka förordningar som hade beslutats med stöd av givna normgivningsbemyndiganden från riksdagen. Enligt KU var det angeläget att arbetet fullföljdes på ett systematiskt sätt. Det var utskottets mening att även fortsättningsvis följa regering- ens utövning av sin normgivningsbefogenhet (1988/89:KU30 s. 14). Den senaste förteckningen över vissa av regeringens norm- givningsbemyndiganden som lämnades av SB till KU innehöll be- myndiganden som utfärdats före den 1 januari 1994 (bet. 1993/94:KU30 s. 33 och  
 252–303). 
  Förteckningen fördes elektro- niskt. I den aktuella databasen registrerades varje författning med uppgift om  
 SFS-nummer, 
  rubrik, ansvarigt departement, sökord, paragraf där ett bemyndigande finns och den myndighet som fått bemyndigandet (1990/91:KU30 s. 261). 
 Detta register förs numera av granskningsenheten på Justitie- departementet. Uppgifterna hämtas från SFS. Granskningsenheten har uppgivit att registret har förts kontinuerligt sedan starten men med något varierande kvalitet över åren. Det är inte heltäckande eftersom bemyndigandena ibland är svåra att identifiera och arbetet med registret periodvis har varit eftersatt. Registret är inte avsett för allmänheten utan är ett internt verktyg i Regeringskansliet som är tillgängligt via Regeringskansliets interna webbplats. Gransk- ningsenheten har inte noterat någon större användning av registret och inte heller någon specifik grupp användare. 
 I samband med att Riksdagens revisorer genomförde en gransk- ning av riksdagen och normgivningsprocessen föreslog revisorerna dels att regeringen skulle utarbeta förslag till ett rättsinformations- system som innefattade lagar, förordningar, myndighetsföreskrif- ter, dels att SB:s årliga redogörelse över bemyndiganden till KU skulle förbättras liksom återrapporteringen till riksdagen om normgivningen (förs. 1991/92:19). Det föreslagna rättsinforma- tionssystemet skulle göra det möjligt att se vad som gällde inom ett område, vare sig bestämmelserna fanns i lag, förordning eller myn- 
 151 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 dighetsföreskrifter. Möjligheterna till överblick skulle bli bättre för dem som skulle rätta sig efter reglerna. Revisorernas granskning visade att det fanns vissa brister i den redogörelse över bemyndi- ganden som SB årligen lämnade till KU. Framför allt gällde detta redovisningen av hur regeringen och myndigheterna använde sina bemyndiganden. Revisorerna ansåg också att informationen om riksdagens bemyndiganden var knapphändig. Redogörelsen hade enligt revisorerna därför begränsat värde som uppföljningsinstru- ment för riksdagen och bidrog inte till bättre överblick över norm- givningen (förs. 1991/92:19 s. 3 och 5 f.). 
 Med anledning av revisorernas förslag ansåg KU att det all- männa borde sörja för en kontinuerlig grundservice på rättsinfor- mationsområdet vilket förordningen (1980:628) om rättsdatasy- stemet gav uttryck för. Behovet av ytterligare uppgifter i systemet måste vägas mot de ökade kostnaderna när en utbyggnad prövades. Utskottet utgick från att regeringen uppmärksamt följde det arbete som bedrevs genom Samarbetsorganet för rättsväsendets informa- tionssystem (SARI) och avstyrkte revisorernas förslag om ett datorbaserat rättsinformationssystem (1992/93:KU1 s. 7 f., rskr. 1992/93:5). 
 Utskottet ansåg att det vore värdefullt om uppgifter om riksda- gens normgivningsbemyndiganden och om hur de använts dispone- rades utskottsvis och ställde sig positivt till ett motionsförslag (1991/92:K29) som innebar att riksdagens förvaltningskontor skulle få i uppdrag att inom riksdagen lägga upp ett utskottsvis systematiserat informationssystem som skapade överblick över riksdagens normgivningsbemyndiganden och föreskrifter som hade meddelats med stöd av bemyndigandena. Eftersom frågan hade nära samband med Riksdagsutredningens överväganden gav riksda- gen talmanskonferensen till känna vad utskottet hade anfört om ett inom riksdagen utskottsvis fört register över riksdagens normgiv- ningsbemyndiganden (1992/93:KU1 s. 10 f., rskr. 1992/93:6). 
 Riksdagsutredningen föreslog ett nytt  
 ADB-baserat 
  informa- tionssystem med riksdagens normgivningsbemyndiganden och ansåg, på samma sätt som KU, att uppgifterna borde redovisas utskottsvis (betänkandet Reformera riksdagsarbetet, 1993, Riks- dagens protokoll, bihang 1993/94, Weber C3, saml. 2, Redogörelser och förslag, TK1 s. 109 och 117 f. samt bet. 1993/94:KU30 s. 31). 
 Inom riksdagens förvaltningskontor påbörjades därefter ett arbete med att hänföra författningarna till respektive utskott. Upp- dateringen av uppgifter om normgivningsbemyndiganden avsågs 
 152 
  
 SOU 2007:96 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 längre fram ske löpande med hjälp av rättsdatablad. Enligt nya rikt- linjer från SB från juli 1993 skulle ett särskilt rättsdatablad finnas i propositioner med lagförslag som införde, ändrade, upphävde eller upprepade ett bemyndigande att meddela föreskrifter enligt 8 kap. RF. På grundval av rättsdatabladen skulle utskotten i sina betän- kanden kunna lämna uppgifter om normgivningsbemyndiganden på ett sådant sätt att de automatiskt skulle föras in i registret till Svensk författningssamling (SFSR), och de utskottsvis förda regist- ren (bet. 1993/94:KU30 s. 32). I och med att den nya proposi- tionsmodellen började användas skulle uppgifter om normgiv- ningsbemyndiganden kunna registreras i databasen Rixlex och bli sökbara där. Avsikten var att man på sikt skulle kunna få väsentligt bättre möjligheter att följa normgivningen genom dess olika nivåer (skr. 1993/94:15 s. 5 och bet. 1994/95:KU30 s. 5). 
 Uppgifter om riksdagens respektive regeringens normgivnings- bemyndiganden fanns således i två olika databaser. Riksdagen ansvarade för uppdateringen av uppgifterna i den databas som inne- höll riksdagens bemyndiganden till regeringen och regeringen ansvarade för uppdateringen av uppgifterna i den databas som innehöll regeringens bemyndiganden till förvaltningsmyndighe- terna (skr. 1995/96:15 s. 8). 
 I Riksdagens revisorers granskningsrapport Ordning på rätten (rapport 2002/03:12) konstaterades det att det inom riksdagen under sommaren 1994 genomfördes en del förberedande arbete för att upprätta ett bemyndiganderegister över riksdagens bemyndi- ganden. Arbetet fullföljdes dock inte beroende på att det inte fanns information om hur regeringen och myndigheterna använt riksda- gens normgivningsbemyndiganden. Frågan aktualiserades igen i samband med arbetet inför det nya rättsinformationssystemet (granskningsrapport 2002/03:12 s. 42) (se vidare avsnitt 8.4). 
 Rutinen med rättsdatablad som utvisar vilka bemyndiganden riksdagen lämnat till regeringen finns dock fortfarande kvar. Syftet med rapporteringen uppges vara att den ska göra det möjligt att följa upp hur bemyndigandena har utnyttjats (Propositionshand- boken, Ds 1997:1, avsnitt 6.4.12 s. 74 f.). Enligt vad som fram- kommit används rättsdatabladen inte av utskotten. På fråga från granskningsenheten har riksdagens informationsavdelning dock uttryckt att man vill bibehålla rutinen. 
 153 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 8.4 
  
 Rättsinformationssystemet 
  
 I syfte att tillförsäkra den offentliga förvaltningen och enskilda till- gång till grundläggande rättsinformation i elektronisk form ska det enligt rättsinformationsförordningen (1999:175) finnas ett offent- ligt rättsinformationssystem. I rättsinformationssystemet finns alla lagar, förordningar och flertalet myndighetsföreskrifter tillgängliga i elektronisk form. Viss annan rättsinformation ingår också. Infor- mationen nås via portalen Lagrummet (www.lagrummet.se). Ver- ket för förvaltningsutveckling (Verva) är sedan 2006 samord- ningsmyndighet för rättsinformationssystemet. 
 I en skrivelse till riksdagen år 1998 presenterade regeringen sin syn på ett nytt offentligt rättsinformationssystem (skr. 1998/99:17). Regeringen ansåg att staten borde svara för en konti- nuerlig grundservice på rättsinformationens område med hjälp av informationsteknik. Servicen skulle rikta sig till såväl allmänheten som den offentliga sektorn. Den skulle omfatta de offentliga rättskällorna, från författningarna och deras förarbeten till dom- stolarnas och myndigheternas praxis. Informationen skulle hållas elektroniskt tillgänglig på ett överskådligt och enhetligt sätt, vara gratis samt elektroniskt sökbar via en gemensam ingångssida på Internet. 
 I ett förslag till riksdagen 2003 föreslog Riksdagens revisorer att rättsinformationssystemet skulle förses med ett märkningssystem så att det skulle gå att följa regelverket från lag via förordning till tillämpningsföreskrifter. Revisorerna ansåg vidare att det skulle vara en stor fördel för utvecklingen av rättsinformationen om regeringen angav vilken eller vilka lagar som regeringen grundade sina bemyndiganden på (förs. 2002/03:RR20 s.  
 7–9). 
  Också i en motion behandlades dessa frågor (2003/04:K334, yrkande 1 och 3). 
 I Riksdagens revisorers granskningsrapport Ordning på rätten (rapport 2002/03:12) – som låg till grund för förslaget ovan – påpekade revisorerna att ett väl fungerande rättsinformations- system med möjligheter att följa lagstiftningskedjan skulle minska behovet av särskild återföring av information från regering till riks- dag angående normgivningsprocessen. Riksdagen skulle få ökad möjlighet att följa normgivningsprocessen från bemyndigandet i en lag till en föreskrift som meddelats av en myndigheten (a. rapport s. 95 f.). 
 I granskningsrapporten framhölls också att det i rättsinforma- tionssystemet inte angavs vilken eller vilka lagar regeringen grun- 
 154 
  
 SOU 2007:96 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 dade sina förordningar på. Revisorerna ansåg att om regeringen klargjorde vilket eller vilka bemyndiganden som använts skulle lag- stiftningen bli betydligt mer överskådlig (förs. 2002/03:RR20 s. 7). 
 Motionen 2003/04:K334 behandlade dels behovet av ett för- enklat rättsinformationssystem som möjliggjorde att det skulle gå att se vad som gällde inom ett område, vare sig bestämmelserna fanns i lag, förordning, myndighetsföreskrifter eller i en kommunal författning, dels behovet av att tydliggöra ansvarsförhållandena inom bemyndigandekedjorna. Rättsinformationen var enligt mo- tionen inte uppbyggd så att det gick att se vad som gällde inom ett område. Enligt motionen gick det inte heller – utan ingående kun- skaper – att följa bemyndigandekedjorna och se hur riksdagens bemyndiganden att meddela fortsatt normgivning utnyttjades av regeringen och myndigheterna. Året innan hade en motion med motsvarande innehåll väckts (mot. 2002/03:K221). Den tidigare motionen avstyrktes med hänvisning till pågående planering och arbete inom Statskontoret (bet. 2002/03:KU24). 
 I en skrivelse om den fortsatta utvecklingen av rättsinforma- tionssystemet (skr. 2003/04:168) konstaterade regeringen att rättsinformationssystemet i allt väsentligt fungerade i enlighet med de intentioner regeringen gett uttryck för i rättsinformations- förordningen. De överväganden och bedömningar som gjordes i skrivelsen Ett nytt offentligt rättsinformationssystem (skr. 1998/99:17) om systemets utveckling och innehåll borde fort- farande vara vägledande för det fortsatta arbetet. 
 Regeringen uttalade också att det borde finnas länkar mellan olika informationskällor och att det borde fastställas kriterier för i vilka situationer som länkning ska ske. Det var rimligt att Stats- kontoret och Regeringskansliet gemensamt tog fram sådana krite- rier. Staten borde ta på sig ett visst ansvar för att förädla rättsin- formationen, t.ex. förse den med länkar. I ett fullt utbyggt system borde det vara möjligt att länka direkt mellan olika informations- källor. Länkar skulle t.ex. kunna läggas mellan en lag och den för- ordning där det finns detaljerade bestämmelser i ämnet. Det skulle också vara möjligt att gå ytterligare ett steg och från förordningen länka till myndighetsföreskrifter som närmare reglerar frågan. Regeringen framhöll dock att länkar, eller annan förädling, inte fick förekomma i de delar av rättsinformationssystemet där det finns strikta krav på exakthet. Regeringen påtalade att det fanns tekniska problem med att genomföra en sådan ordning, främst eftersom 
 155 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 informationen finns i ett flertal olika databaser (skr. 2003/04:168 s. 22, 34 och 38 f.). 
 Författningstekniken borde enligt regeringen förändras så att det av nya förordningar eller av fotnoter till förordningar normalt skulle framgå vilket eller vilka bemyndiganden som hade utnyttjats. En fördel var att den som sökte information kunde följa de be- myndiganden som hade lämnats i en författning och på så sätt få en överblick över vilka föreskrifter som behandlade frågan. Riksdagen skulle också på ett enkelt sätt kunna kontrollera hur normgiv- ningsbemyndiganden till regeringen och myndigheter hade utnytt- jats och vilka föreskrifter som blivit följden (a. skr. s. 38 och 41 f.). 
 Regeringen pekade emellertid på ett flertal komplikationer med ett system som innebar att regeringen alltid skulle hänvisa till be- myndigande eller annan grund när författningar skulle utfärdas. Den anförde bl.a. följande. Flera olika bemyndiganden kan ligga till grund för bestämmelserna i en och samma förordning. Dessa be- myndiganden behöver inte finnas i en och samma lag. Den rättsliga grunden för vissa bestämmelser i en förordning kan alltså finnas i en lag medan bemyndiganden för andra bestämmelser finns i en helt annan lag och ytterligare andra bemyndiganden finns i en tredje lag osv. Ibland kan flera olika bemyndiganden åberopas vid sidan av varandra som grund för en bestämmelse. Det finns också lagar i vilka riksdagen har beslutat föreskrifter inom områden som tillhör regeringens egen normgivningskompetens. Det är inte heller alltid enkelt att avgöra om regeringen utnyttjar restkompetensen eller möjligheten att besluta om verkställighetsföreskrifter vid sin normgivning i ett enskilt fall. Slutligen krävs inte alltid att ett be- myndigande som riksdagen lämnar till regeringen ges i lagform. Bemyndiganden enligt 8 kap. 9 § andra stycket RF om avgifter kan uttryckas på annat sätt. Naturligtvis måste målsättningen enligt regeringen vara att även i svårutredda fall ange vilket bemyndigande eller vilken grund i övrigt som har utnyttjats. Komplikationerna gjorde det dock omöjligt att införa ett absolut krav på detta (skr. 2003/04:168 s. 38 och 41 ff., jfr även KU 1979/80:50 s. 108). 
 KU konstaterade att det av regeringens skrivelse framgick att rättsinformationssystemet var föremål för ett planerings- och ut- vecklingsarbete som innebar bl.a. att det skulle finnas gemensamma standarder för märkning, strukturering och sökning, vilka skulle omfatta hela systemet och att det skulle finnas länkar enligt fast- ställda kriterier mellan olika informationskällor. Det var därför inte nödvändigt med något tillkännagivande till regeringen om införan- 
 156 
  
 SOU 2007:96 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 det av ett märkningssystem som gjorde det möjligt att följa regel- verket från lag via förordning till tillämpningsföreskrifter. Utskot- tet avstyrkte därför revisorernas förslag (förs. 2002/03:RR20) och motionen (2003/03:K334) i dessa delar (bet. 2004/05:KU2 s. 12). 
 Utskottet underströk värdet av att grunden för normgivningen redovisades. Med hänvisning till att regeringen i sin skrivelse avise- rade en förändring av lagstiftningstekniken så att det av förord- ningar eller fotnoter normalt skulle framgå vilka bemyndiganden som utnyttjats avstyrkte utskottet Riksdagens revisorers förslag i detta avseende och motionsyrkandet om tydliggörande av bemyn- digandekedjorna (förs. 2002/03:RR20, mot. 2003/04:K334, bet. 2004/05:KU2 s. 12 ff.). 
 Därefter har regeringen i sin årliga redogörelse till riksdagen för vilka åtgärder den har vidtagit med anledning av riksdagens olika beslut hänvisat till sin skrivelse angående den fortsatta utvecklingen av rättsinformationssystemet (skr. 2003/04:168, skr. 2005/06:75 s. 10 f. och skr. 2006/07:75 s. 9 f.). Riksdagen har beslutat att lägga skrivelserna till handlingarna (bet. 2005/06:KU34, rskr. 2005/06:382, bet. 2006/07:KU17 och rskr. 2006/07:201). 
 Under år 2006 genomförde Verva en förstudie av rättsinforma- tionssystemet i syfte att ge rekommendationer för ett kommande implementationsprojekt av en gemensam standard för rättsinfor- mation. För närvarande bedriver Verva Rättsinformationsprojektet 2007. Det är ett pilotprojekt i vilket Regeringskansliet och ytterli- gare fem myndigheter ingår. Projektgruppen arbetar med att ta fram en standard för att märka information som regleras av rättsinformationsförordningen. Märkning ska göra det möjligt att strukturera informationen så att den bland annat blir sökbar och sammanhållen med hjälp av länkar. Genom en sådan märkning hoppas projektgruppen tillfredsställa kravet på att rättsinformatio- nen ska vara sökbar och länkbar. Den lägsta nivå i varje dokument som kommer att märkas är paragraf och därnäst kapitel. I modellen ska relationen mellan dokument i de fall relationen är otvetydig kunna följas. Projektet ska i december 2007 redovisa en plan för ett storskaligt införande och en modell som ett sådant införande kan bygga på. 
 På granskningsenheten på Justitiedepartementet pågår fortfa- rande ett arbete med bemyndigandefrågor. De frågor som behand- las är dels hur man ska kunna skilja bemyndiganden från kvasi- bemyndiganden, dels hur man i en förordning ska kunna ange bemyndigandet eller grunden i övrigt för förordningen. Enligt 
 157 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 granskningsenheten krävs sådana hänvisningar till bemyndigande eller annan grund för att möjliggöra det som Vervas utvecklingsar- bete av rättsinformationssystemet syftar till. I sammanhanget kan nämnas att Miljödepartementet har börjat åberopa riksdagsbemyn- diganden vid utformningen av förordningar. Hänvisningen till be- myndigandet tas in i första paragrafen i förordningen (t.ex. förord- ningen [2007:383] om gränsöverskridande transporter av avfall, förordningen [2007:193] om producentansvar för vissa radioaktiva produkter och herrelösa strålkällor samt bilskrotningsförordningen [2007:186]). Miljödepartementet skiljer i sina förordningar också på egentliga bemyndiganden och kvasibemyndiganden. 
  
 8.5 
  
 Behovet av ett avgiftsregister 
  
 Utredningens bedömning: Något avgiftsregister bör för närva- rande inte införas. Frågan om ett avgiftsregister bör dock upp- märksammas i det pågående utvecklingsarbetet på rättsinforma- tionsområdet. 
 Önskemål 
 I direktiven sägs att regeringen i dag inte har någon samlad bild över vilka offentligrättsliga avgifter som staten tar ut och vilka be- myndiganden som givits av riksdagen till regeringen respektive av regeringen till myndigheterna. Räckvidden av bemyndigandena är i vissa fall oklar. Det framgår t.ex. inte alltid om ett bemyndigande endast avser rätten att besluta att en avgift får tas ut eller om det också avser t.ex. avgiftens storlek. 
 Riksrevisionen konstaterade i sin granskning (RiR 2004:17) att det var svårt för riksdagen och regeringen att skapa överblick över ett komplicerat avgiftssystem. Man pekade också på att det inom Regeringskansliet fanns liten kunskap om vilka avgifter som tas ut och om vilket lagstöd eller annat riksdagsbeslut som ligger till grund för rätten att ta ut avgifterna. Riksrevisionen rekommende- rade därför att regeringen skulle ge Ekonomistyrningsverket (ESV) i uppdrag att upprätta ett register över tvingande avgifter. Ett sådant register borde kunna innehålla uppgifter om bl.a. vilken instans som beslutar om avgifterna och de bestämmelser som gäller för avgifterna (RiR 2004:17 s. 79). 
 158 
  
 SOU 2007:96 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 Finansutskottet (FiU) avstyrkte emellertid förslagen från Riks- revisionens styrelse. Huvudskälen var dock att frågorna redan behandlats av riksdagen och att regeringen nyligen tagit initiativ till en mer långtgående översyn av statens avgifter. Sammanfattnings- vis ansåg utskottet att de åtgärder som föreslogs av Riksrevisionen föreföll välmotiverade och angelägna. Utskottet uttalade sig inte särskilt i frågan om ett avgiftsregister eller behovet av ett sådant (bet. 2004/05:FiU30). Riksdagen biföll utskottets förslag (rskr. 2004/05:227). 
 Vad skulle ett avgiftsregister innehålla för uppgifter? 
 Avsikten med det register som diskuterades i prop. 1975:8 var att det skulle vara ett register över offentligrättsliga avgifter. Enligt förordningen förstods med avgift vad som avsågs med begreppet i regeringsformen. Enligt vad som uppgivits till utredningen omfat- tade registret både belastande och frivilliga avgifter. Jag utgår ifrån att mitt uppdrag tar sikte på ett register över belastande avgifter och att det till skillnad från vad som gällt för de mer generella register som riksdagen efterfrågat i olika sammanhang är fråga om att registrera de beslut där ett bemyndigande utnyttjas – inte själva bemyndigandena. Det bör härvid uppmärksammas att det inte alltid framgår av själva bemyndigandet från riksdagen att det är tänkt att kunna utnyttjas för att införa en avgift. Det kan vara mer generellt utformat. 
 Vad som ska registreras är alltså i första hand den bestämmelse i en förordning eller myndighetsföreskrift där ett beslut om in- förande av en avgift fattats och alltså ett bemyndigande från riks- dagen respektive regeringen har utnyttjats. Naturligt är dock att det eller de bemyndiganden som föreskriften stöder sig på också ska framgå av registret. Riksrevisionen har utgått från detta och det gällde även för det av RRV förda registret. Det förekommer att riksdagen själv beslutar om en avgift, se t.ex. 9 § lagen (1990:886) om granskning och kontroll av filmer och videogram. Givetvis är det då den aktuella bestämmelsen i den lag där avgifterna beslutats som ska registreras. I de fall regeringen beslutat om införande av avgiften men överlåtit till en myndighet att bestämma storleken bör även myndighetens föreskrifter anges. 
 Utöver detta kan det vara lämpligt att uppgift finns om vem som disponerar avgiften och om den redovisas mot inkomsttitel, 
 159 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 mot anslag eller utanför statsbudgeten. Eftersom beslut om att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får dispo- nera avgiftsintäkter fattas i annan ordning än lag, är dessa beslut särskilt svåra att finna i efterhand. Det skulle därför säkert vara till nytta om uppgifter om dessa beslut skulle framgå av registret. 
 Vem skulle svara för registret? 
 Kartläggningen visar att det stora antalet avgifter beslutas av regeringen i förordning. Det är mycket få avgifter – med undantag för sanktionsavgifterna – som beslutas av riksdagen. Det förekom- mer också att regeringen överlåter åt en myndighet att besluta om avgiften. Det förefaller vara vanligast på jordbruksområdet. Jord- bruksverket fattar alltså många beslut om avgiftens storlek. 
 Jag utgår ifrån att ett eventuellt register inte avses ha någon konstitutiv betydelse, dvs. det ska inte vara knutet några rättsverk- ningar till att en uppgift förs in i eller tas bort ur registret. Om det skulle vara fallet måste det finnas lagstöd för det – sannolikt grundlagsstöd; jfr bestämmelsen om kungörande i 8 kap. 19 § RF – och vara regeringen eller en myndighet som i formell ordning fattar beslut om ändringar i registret. Ett avgiftsregister kan rimligen inte vara avsett som något annat än ett informellt hjälpmedel. Som jag har uppfattat det var det register RRV förde av denna karaktär. Ett register avsett som ett hjälpmedel kan handhas av enskilda tjänste- män. 
 Frågan blir då närmast om ett eventuellt register ska föras inom Regeringskansliet eller av någon myndighet, närmast ESV. Riks- revisionen ansåg att registret borde föras av ESV. 
 Då det är regeringen som fattar det stora flertalet beslut om avgifter ligger det närmast till hands att ett register förs inom Regeringskansliet. Även i de fall en myndighet i förordning har bemyndigats att fatta beslut om en avgift har ju frågan passerat regeringen. Det berörda departementet får i ett sådant fall uppmana myndigheten att anmäla när bemyndigandet har utnyttjats och ange aktuell författning. Departementet bör också bevaka att uppgift- erna kommer in. Vem som skulle svara för uppgiften att inom Regeringskansliet föra ett register bör bestämmas internt men det ligger närmast till hands att det skulle vara antingen Justitiedepar- tementets granskningsavdelning eller Finansdepartementets bud- getavdelning. Lämpligen bör det vara departementens rättschefer 
 160 
  
 SOU 2007:96 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 som anmäler avgiftsbeslut till den ansvariga enheten. Givetvis bör ett eventuellt register föras elektroniskt och vara tillgängligt för allmänheten. 
 Vilka skulle utnyttja ett avgiftsregister? 
 Det är oklart varför regeringen ansåg att det förra registret inte längre skulle föras. Enligt handläggare som nu är på ESV efterfrå- gades inte uppgifter ur registret. Uppgifterna om vilka bemyndi- ganden som låg till grund för respektive avgift användes inte heller av RRV. 
 Riksrevisionen anför endast att det skulle underlätta för reger- ingen och riksdagen att skapa överblick över avgifterna. 
 Företrädare för KU:s kansli har vid sammanträffande med utredningen framfört att man skulle ha nytta av ett sådant register i granskningsarbetet. Riksrevisionen kanske också skulle kunna utnyttja det i sitt arbete. För båda gäller dock att det knappast torde användas löpande utan endast i anslutning till hand- läggningen av vissa konkreta granskningsärenden. Finansutskottet skulle säkert också kunna utnyttja ett sådant register. 
 Såvitt gäller Regeringskansliet anförde SB när frågan om ett generellt bemyndiganderegister var aktuell på  
 1980-talet 
  att registret över riksdagens normgivningsbemyndiganden hade ett begränsat värde för Regeringskansliet. För departementen låg det närmare till hands att vända sig till respektive rättssekretariat för att undersöka om det fanns ett visst bemyndigande. Däremot skulle de rättssakkunniga i SB kunna ha en viss nytta av registret i sin granskningsverksamhet för att kontrollera om det fanns något bemyndigande bakom en förordning. Å andra sidan ålåg det departementen att i samband med delningen till SB ange det bak- omliggande bemyndigandet (KU 1983/84:30 s. 251). 
 Härtill kommer att möjligheterna att söka uppgifter i olika informationsdatabaser har utvecklats betydligt i förhållande till den situation som rådde i början av  
 1980-talet. 
  
 Enligt granskningsenheten används i princip inte heller det register över regeringens bemyndiganden som förs där utan det har spelat ut sin roll. Enheten har inte fått några förfrågningar beträf- fande avgiftsbemyndiganden. 
 Det är ESV:s uppfattning att man inom respektive myndighet redan i dag – utan avgiftsregister – över lag har god kunskap om de 
 161 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 för myndigheten aktuella avgifterna och de bemyndiganden som ligger till grund för dem. Detta bekräftades också vid den hearing utredningen anordnade med inbjudna myndigheter (se avsnitt 1.3). Dessa ansåg sig ha god kontroll över vilka bemyndiganden som gäller i deras verksamhet. En myndighet påpekade att den bedrev ett arbete för att tydliggöra vilka bemyndiganden och bemyndi- gandekedjor som avgiftsuttagen vilade på. 
 Jag har svårt att se att ett avgiftsregister skulle fylla något behov hos övriga förvaltningsmyndigheter. De har sällan anledning att intressera sig för andra myndigheters avgifter. Denna bild bekräf- tades också av de myndigheter som deltog i hearingen. 
 Jag kan inte heller se att ett avgiftsregister skulle fylla något behov inom rättstillämpningen. Väl kan domstolar i olika mål få anledning att kontrollera de bakomliggande bemyndigandena för en avgift. Vetskapen om ett avgiftsregister skulle möjligen under- lätta sökandet men uppgifterna kommer aldrig att vara så tillförlit- liga att en domstol skulle nöja sig med att kontrollera registret utan den skulle tvingas göra egna efterforskningar. Antalet mål per år torde också vara begränsat. 
 Slutligen kan jag inte heller se att det hos allmänheten – annat än i enstaka fall – skulle finnas något behov av ett avgiftsregister. 
 Kvaliteten 
 Avgörande för vilken nytta olika aktörer kan ha av ett avgiftsregis- ter är givetvis kvaliteten på registret. 
 Som kartläggningen har visat medför det betydande svårigheter att helt få klarlagt vilka belastande avgifter som finns liksom var stödet för att ta ut dem finns. Detta är givetvis allvarligt och det kan ligga nära till hands att se ett register som en lösning på det problemet. Eftersom ett beslut om att föra in en avgift i registret eller det bemyndigande det stöder sig på inte kan ges konstitutiv verkan är detta dock knappast någon lösning. Den oklarhet som nämns i direktiven; att det inte alltid framgår om ett bemyndigande endast avser rätten att besluta att en avgift får tas ut eller om det också avser t.ex. avgiftens storlek blir inte löst genom att uppgifter tas in i registret på ett visst sätt. De oklarheter som finns vad gäller bemyndigandet följer med in i registret. Som jag flera gånger fram- hållit har en avgift den rättsliga karaktär som riksdagen eller dom- 
 162 
  
 SOU 2007:96 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 stol bestämt och denna går inte att ändra på genom justeringar i registret. 
 Oklarheter på dessa områden går endast att komma till rätta med genom en ordentlig analys av varje avgift beträffande vilken oklarhet föreligger. Den analysen kan i sin tur leda till att ett nytt riksdagsbemyndigande behöver inhämtas eller andra förtydliganden göras, t.ex. i form av förordningsändringar. 
 Den tjänsteman som svarar för införandet tvingas dock göra en rättslig bedömning av om avgiften ska tas med eller ej. Även om hans eller hennes ställningstagande inte har några rättsverkningar finns ändå en risk att detta kommer att uppfattas som styrande. Det ställningstagandet ska givetvis ha gjorts i lagstiftningsärendet. Jag ser också en risk att avgifter tas med i registret för säkerhets skull. 
 En särskild fråga är bevakningen av att ändringar och upphävan- den återspeglas i registret. 
 Slutsatser 
 Det är en brist att det inte finns någon samlad information om vilka avgifter som finns och vilka bemyndiganden de vilar på. Säkert kan ett avgiftsregister vara ett hjälpmedel när det gäller styr- ning och uppföljning av den statliga verksamheten. Det begränsade användningsområdet och de brister i kvaliteten som ofrånkomligen kommer att vidlåda ett register av det skisserade slaget gör dock att jag inte ser att fördelarna motiverar uppbyggnad och fortlöpande underhåll av ett sådant register. Jag lägger därför inte fram något sådant förslag. 
 Skulle Regeringskansliet ändå vara berett att lägga ned arbete på ett register kan dock kartläggningen utgöra ett underlag. Den är ju i praktiken ett sådant register. Under alla förhållanden är det, som jag tidigare nämnt, önskvärt att varje departement går igenom de uppgifter i kartläggningen som rör departementet och i förekom- mande fall kompletterar förteckningen (se avsnitt 7.8). 
 Som har redovisats under avsnitt 8.4 är rättsinformationssyste- met föremål för ett planerings- och utvecklingsarbete som bl.a. innebär att det ska finnas gemensamma standarder för märkning, strukturering och sökning samt länkar enligt fastställda kriterier mellan olika informationskällor. På granskningsenheten pågår också ett arbete med bemyndigandefrågor. Vidare planeras inom 
 163 
  
 Ett register för belastande avgifter 
  
 SOU 2007:96 
  
 Regeringskansliet ett arbete med att utveckla ett elektroniskt ärendehanteringssystem. Frågan om tillskapandet av ett bemyndi- ganderegister med särskilda sökmöjligheter vad gäller avgifter bör uppmärksammas i dessa sammanhang. 
 Ett funktionellt elektroniskt verksamhetsstöd är sannolikt det enda sättet att tillskapa ett register av tillräckligt hög kvalitet. Framställningen av ett register bör därför vara en integrerad del i arbetet med att ta fram författningar. En jämförelse kan göras med det system som i dag finns för framställning av regleringsbreven. 
 Jag vill också nämna att det vid den hearing utredningen genomförde framkom två olika idéer i samband med att registerfrå- gan diskuterades. Den ena var att myndigheterna i årsredovisningen ska förteckna vilka bemyndiganden som gäller för verksamheten. Den andra var att det i regleringsbreven bland villkoren för avgifts- finansierad verksamhet ska anges vilka bemyndigande som ligger till grund för avgiftsuttagen. Jag ser här fördelar med att avgiftsbe- myndiganden ska tas in i regleringsbreven eftersom det då blir regeringen, dvs. den som beslutat bemyndigandena som gör för- teckningen, dvs. den görs vid källan. Risken för felaktiga tolkningar minimeras på så sätt. Det är en fördel om sådan information på lämpligt sätt samlas och blir elektroniskt sökbar. 
 164 
 9 Särskild bemyndigandelag 
  
 9.1 
  
 Uppdraget i denna del 
  
 I mitt uppdrag ingår att överväga behovet och lämpligheten av att riksdagen i en särskild lag bemyndigar regeringen att meddela före- skrifter om vissa sådana avgifter som faller under det s.k. lagområ- det i 8 kap. 3 § regeringsformen (RF). 
  
 9.2 
  
 Förarbetsuttalanden 
  
 Departementschefen tog i lagstiftningsärendet om RF, med anled- ning av påpekanden under remissbehandlingen, upp frågan om hur riksdagen skulle utforma sina bemyndiganden till regeringen. Han ansåg att riksdagsbemyndiganden som var så allmänt hållna att de inte mycket skilde sig från grundlagstextens beskrivningar av de ämnen som var möjliga för delegation skulle stå i uppenbar strid med intentionen bakom grundlagen. Hur detaljerade bemyndigan- Montoya skulle vara borde avgöras av riksdagen från fall till fall. Om det var fråga om för medborgarna mindre ingripande föreskrifter borde man kunna ge tämligen vidsträckta bemyndiganden, men om det gällde föreskrifter där mera väsentliga medborgarintressen kunde komma att beröras av regleringen borde riksdagen mera pre- ciserat ange de ramar inom vilka regeringen skulle få röra sig (prop. 1973:90 s. 209). 
 I följdlagstiftningen med anledning av bestämmelserna om normgivning i RF diskuterades möjligheten att samla alla bemyndi- ganden i en enda delegationslag, något som enligt departements- chefen otvivelaktigt skulle öka överskådligheten på rättsområdet. Tekniken avvisades ändå. Departmentschefen hänvisade till sina tidigare motivuttalanden och anförde att enligt hans bedömning skulle bemyndiganden som ingår i en längre uppräkning i en gemensam delegationslag tendera att bli alltför allmänt hållna och 
 165 
  
 Särskild bemyndigandelag 
  
 SOU 2007:96 
  
 därigenom komma i strid med de nämnda motivuttalandena. Det mötte nämligen tydliga svårigheter att i en uppräkning av åsyftat slag nå den önskvärda graden av precisering (prop. 1975:8 s. 42 f.). Han ansåg i stället att man – där det lät sig göra – skulle föra in bemyndigandena i sådana lagar som innehöll centrala materiella föreskrifter inom ett ämnesområde. Bemyndiganden som inte osökt kunde placeras i en lag med materiell reglering fick föras in i särskilda delegationslagar. I allmänhet borde man räkna med att en och samma delegationslag inte upptog bemyndiganden ifråga om föreskrifter inom skilda departements ansvarsområden. I vissa fall kunde det dock visa sig ändamålsenligt att i en bemyndigandelag reglera en normgivningsbefogenhet som var av betydelse för flera eller t.o.m. samtliga departement. Som ett exempel nämndes bemyndiganden att meddela föreskrifter om in- och utförsel av varor (a. prop. s. 43). 
 Departementschefen övervägde även att specifikt på avgiftsom- rådet i en särskild delegationslag ge övergripande regler om när regeringen hade rätt att besluta om avgifter som hörde till lagområ- det. De avgifter som krävde bemyndiganden var emellertid av så disparat natur att de inte gärna lät sig föras in under en gemensam beskrivning med anspråk på en hållfast och meningsfull avgräns- ning. Han var därför inte beredd att föreslå en allmänt hållen lag- reglering av regeringens beslutanderätt på området (prop. 1975:8 s. 47). 
  
 9.3 
  
 Det bör inte införas en särskild bemyndigandelag för hela avgiftsområdet 
  
 Utredningens bedömning 
 : Det är inte lämpligt att samla alla avgiftsbemyndiganden i en särskild bemyndigandelag. Avgifts- bemyndiganden bör som hittills i första hand placeras i anslut- ning till de materiella föreskrifterna inom ett ämnesområde. 
 Det finns ett behov av att ha en bättre överblick över bemyndigan- den avseende de belastande avgifterna. En särskild lag med alla avgiftsbemyndiganden samlade skulle i och för sig ge en sådan överblick. Nackdelarna är dock betydande. 
 När riksdagen beslutar en ny materiell lagstiftning på ett område finns det i allmänhet inte behov bara av bemyndiganden att med- 
 166 
  
 SOU 2007:96 
  
 Särskild bemyndigandelag 
  
 dela föreskrifter om avgifter utan även av andra bemyndiganden. Att skilja ut avgiftsbemyndigandet och placera det i en särskild lag skulle vara oöverskådligt på så sätt att bemyndiganden i ett och samma ämne då skulle återfinnas på olika ställen beroende på om de avser avgifter eller inte. Den som tar del av den materiella lag- stiftningen behöver få klart för sig om det finns ett avgiftsbemyn- digande eller inte. I den materiella lagen skulle det därför behövas en hänvisning till lagen med avgiftsbemyndiganden. Det innebär en ganska omständlig lagstiftningsteknik. En särskild bemyndigande- lag skulle också komma att bli omfattande och kräva ständiga änd- ringar. 
 Även risken för alltför vidsträckta bemyndiganden gör att jag bestämt tar avstånd från tanken att riksdagen i en lag generellt skulle delegera befogenheten att besluta om belastande avgifter till regeringen. Det skulle enligt min uppfattning inte vara förenligt med de i föregående avsnitt redovisade motivuttalandena. Det bör vara en strävan i lagstiftningsarbetet att åstadkomma avgränsade och preciserade avgiftsbemyndiganden (se avsnitt 7.6). Inte minst kartläggningen visar att det brister i sådana avseenden i dag. En generell lag skulle motverka en förbättring på området. 
 De skäl som anfördes år 1975 mot att ha en särskild lag med avgiftsbemyndiganden har enligt min mening således fortfarande full bärkraft. Det har såvitt jag förstår inte framkommit något som talar för en annan metod än den som diskuterades då. Fördelen med en särskild bemyndigandelag på avgiftsområdet väger enligt min mening inte upp de nackdelar tekniken skulle innebära; en otymplig lag, dubbelreglering och ökad risk för alltför vidsträckta bemyndiganden. Strävan bör i stället – som hittills – vara att av- giftsbemyndigandena placeras i anslutning till de centrala materiella föreskrifterna inom ett ämnesområde. 
 167 
 10 Avgiftsförordningen 
  
 10.1 
  
 Uppdraget i denna del 
  
 I mitt uppdrag ingår att bedöma behovet av ändringar i avgiftsför- ordningen (1992:191) (AF). Enligt vad som anges i direktiven är det i vissa fall oklart om en bestämmelse i AF gäller tvingande avgifter eller inte. Det framgår t.ex. inte av 5 § AF om principen om full kostnadstäckning ska gälla som ekonomiskt mål även i offentligrättslig verksamhet. Enligt regeringen finns det ett behov av att se över förordningen så att det tydligare framgår vad som gäller för tvingande respektive frivilliga avgifter. Jag utgår ifrån att regeringen med offentligrättslig verksamhet åsyftat verksamhet som helt eller delvis finansieras med belastande avgifter. 
  
 10.2 
  
 Avgiftsförordningens tillämpningsområde m.m. 
  
 Utredningens förslag 
 : Avgiftsförordningen bör förtydligas så att det klarare framgår att nuvarande 5 § kan omfatta också belastande avgifter. Bestämmelsen om överklagande i 14 § bör anpassas till bestämmelserna om överklagande i förvaltnings- lagen (1986:223). 
 AF beslutades år 1992 och regeringen beslutade samtidigt förord- ningsmotiv till förordningen (1992:3). 
 Enligt 5 § första stycket AF gäller att – om inte något annat ekonomiskt mål har angetts – full kostnadstäckning ska uppnås. För sådana avgifter som tas ut enligt 4 § (avgifter för t.ex. tidskrif- ter, kursmaterial, konferenser och kurser, rådgivning och lokaler) får myndigheten själv, inom ramen för full kostnadstäckning, be- sluta om grunderna för avgiftssättningen om inte regeringen har beslutat något annat (5 § andra stycket). Regeringen har i direkti- 
 169 
  
 Avgiftsförordningen 
  
 SOU 2007:96 
  
 ven uttalat att det tydligare bör framgå huruvida 5 § första stycket omfattar både belastande och frivilliga avgifter. 
 Enligt 1 § AF finns i förordningen bestämmelser i anslutning till  
 17–19 
  §§ lagen (1996:1059) om statsbudgeten, budgetlagen. Det ligger nära till hands att tolka den bestämmelsen som en upplys- ning om att förordningen innehåller verkställighetsföreskrifter till de angivna bestämmelserna i budgetlagen. I 17 och 18 §§ budget- lagen finns bestämmelser om budgetering och redovisning på stats- budgeten av inkomster och utgifter. Bestämmelser om redovisning fanns tidigare i  
 27–30 
  §§ AF men de är numera upphävda och åter- finns i stället i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. I 19 § budgetlagen finns bestämmelser om frivil- liga avgifter. Mot den bakgrunden ligger det nära till hands att anse att AF bara gäller frivilliga avgifter och är en utfyllnad till 19 § bud- getlagen. Så kan dock inte vara fallet. 
 Det bör inledningsvis noteras att AF är från 1992 medan bud- getlagen är från 1996. Den nuvarande 1 § infördes 1996 utan övriga ändringar annat än i vissa detaljer. Det kan alltså redan av den an- ledningen uteslutas att AF är en verkställighetsförordning till bud- getlagen. De materiella bestämmelserna i förordningen är inte heller till sin karaktär sådana att de kan anses vara verkställig- hetsföreskrifter. Att bestämmelserna i  
 9–24 
  §§ stöder sig på bemyndiganden från riksdagen är helt klart (prop. 1989/90:138, 1989/90:FiU38, rskr. 1989/90:289) och framgår också av förord- ningsmotiven. 
 Om ingen precisering görs av begreppet avgifter i förordningen är en rimlig tolkning att därmed åsyftas alla sorters avgifter, dvs. både de belastande och de frivilliga. Denna tolkning stöds av inne- hållet i 3 § där det påpekas att en förutsättning för att en myndig- het ska få ta ut avgifter är att det följer av en lag eller förordning eller av ett särskilt beslut av regeringen. Den bestämmelsen måste uppfattas så att även avgifter för vilka krävs bemyndigande av riks- dagen omfattas av den. 
 I kommentaren till 5 § i förordningsmotiven (s. 9) sägs också att det av paragrafen följer att – om riksdagen eller regeringen inte har beslutat något annat ekonomiskt mål – myndigheten ska beräkna avgiften så att myndighetens kostnader för verksamheten täcks. Detta tyder ju på att regeringen när bestämmelsen beslutades ansåg att den omfattade såväl belastande som frivilliga avgifter. 
 I förordningsmotiven (s. 1) hänvisas till regeringens uttalanden i prop. 1991/92:100 Bilaga 1. I bilagan redovisade regeringen bl.a. 
 170 
  
 SOU 2007:96 
  
 Avgiftsförordningen 
  
 vilka huvudprinciper som borde gälla för styrning av avgiftsfinansi- erad verksamhet. Bl.a. angavs att full kostnadstäckning i normal- fallet borde gälla som ekonomiskt mål (a. bilaga s. 53). Regeringen begärde dock inte riksdagens godkännande av de angivna princi- perna utan anförde i hemställan (p. 8) att regeringen skulle bereda riksdagen tillfälle att ta del av vad föredraganden anfört om styr- ning av statsförvaltningen och de finansiella förutsättningarna för myndigheterna, dvs. den formulering som används när regeringen endast önskar upplysa – alltså inte föreslå – riksdagen något. Finansutskottet hemställde endast att riksdagen skulle lägga propo- sitionen till handlingarna i den delen (1991/92:FiU20 s. 60). I det sammanhanget begärde alltså regeringen inte något generellt bemyndigande i fråga om det ekonomiska målet för avgiftsuttag. Något annat generellt bemyndigande för regeringen att besluta att avgiftsnivån på belastande avgifter ska vara full kostnadstäckning om något annat inte bestämts har jag inte kunnat finna. Såvitt avser ansöknings- och expeditionsavgifterna finns dock ett sådant bemyndigande (prop. 1989/90:138, 1989/90:FiU38, rskr. 1989/90:289). Se vidare avsnitt 7.3.2 och 7.3.3. 
 Föreskrifter om belastande avgifter ingår i vad som brukar benämnas det primära lagområdet, dvs. det område där normgiv- ningskompetensen ligger hos riksdagen 
 1 
 . För att regeringen ska kunna meddela föreskrifter på området krävs alltså ett bemyndi- gande. Avsaknaden av generellt bemyndigande skulle således kunna leda till slutsatsen att 5 § inte kan uppfattas som omfattande mer än de frivilliga avgifterna samt ansöknings- och expeditionsavgifter. Så som AF utformats behöver detta dock inte vara fallet. 
 Av 5 § framgår till en början att en förutsättning för tillämp- ningen av bestämmelsen är att inget annat ekonomiskt mål för verksamheten har beslutats. I 6 § AF anförs vidare att en myndig- het får bestämma avgiftens storlek endast efter särskilt bemyndi- gande. Detta är i och för sig ett självklart påstående men får i sam- manhanget ses som en upplysning om att avsikten är att regeln i 5 § första stycket ska tillämpas endast i de fall myndigheten i annat sammanhang fått befogenhet att bestämma storleken på en avgift. Det blir alltså aktuellt för myndigheten att tillämpa bestämmelsen först när ett bemyndigande i en annan författning finns. Detta bemyndigande kan avse såväl en frivillig som en belastande avgift. Förutsättningen för att det ska vara fråga om det senare är att riks- 
  
 1  
 Krueger, Garrett s. 325 
 171 
  
 Avgiftsförordningen 
  
 SOU 2007:96 
  
 dagen bemyndigat regeringen eller myndighet som regeringen be- stämmer att besluta om storleken av avgiften. Myndigheten bör kunna utgå ifrån att regeringen haft befogenhet att delegera avgifts- sättningen till den i de fall det är fråga om en belastande avgift. Bestämmelsen innebär ju dock att regeringen i de fall det är fråga om en belastande avgift så att säga utnyttjar ett kommande bemyn- digande i förväg. Jag kan dock inte se något konstitutionellt hinder mot detta eftersom det blir aktuellt för myndigheten att tillämpa bestämmelsen och besluta om avgiftsnivån först när ett bemyndi- gande finns. 
 Det är givetvis angeläget att det klart framgår hur långt en bestämmelse sträcker sig. Den bör därför förtydligas. Lämpligen görs det genom att 5 § första stycket och 6 § första stycket bildar en paragraf. Därigenom tydliggörs att det för myndigheten blir aktuellt att tillämpa bestämmelsen först när medgivande till avgiftsuttag lämnats i annat sammanhang. För att någon oklarhet inte ska råda bör bestämmelser om avvikelser från principen om full kostnadstäckning återfinnas i anslutning till bemyndigandet att ta ut avgiften. Eftersom det är fråga om rättsregler som i 8 kap. regeringsformen betecknas föreskrifter (8 kap. 9 § andra stycket) och som riktar sig till allmänheten ska de meddelas i författning och kungöras i Svensk författningssamling (1 och 4 §§ lagen  
 [ 
 1976:633] om kungörande av lagar och andra författningar). De kan således inte beslutas genom regleringsbrev (jfr bet. 1998/99:Walton s. 51). 
 Jag kan inte se annat än att 5 § andra stycket respektive 6 § andra stycket handlar om samma sak, nämligen vad som ska gälla för fastställande av storleken på de avgifter som avses i 4 §. Dessa stycken bör slås samman till en paragraf. 
 Som 5 § första stycket är utformad i dag skulle den läst isolerad kunna uppfattas så att den avser även regeringens egna föreskrifter om storleken på avgifter. I denna del skulle den i praktiken vara innehållslös eftersom regeringen alltid kan meddela föreskrifter som avviker från sina egna tidigare meddelade föreskrifter. I 1 a § AF anges dock att bestämmelserna i förordningen gäller myndig- heter under regeringen. Genom det förtydligande jag föreslår fram- går detta såvitt gäller 5 § också av själva bestämmelsen. 
 Jag föreslår också att bestämmelsen om överklagande i 14 § anpassas till den nya ordningen för överklagande av myndigheters förvaltningsbeslut. Lämpligen bör den bestämmelsen och överkla- 
 172 
  
 SOU 2007:96 
  
 Avgiftsförordningen 
  
 gandebestämmelsen i 24 § slås samman till en paragraf med egen rubrik. 
 173 
  
 11 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt med  
  
 PSI-direktivet 
  
 11.1 
  
 Uppdraget i denna del 
  
 Enligt direktiven ska jag också kartlägga om det i dag finns beslut om finansiering av myndigheters verksamhet rörande informa- tionstjänster som står i konflikt med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn  
 (PSI-direktivet). 
  
 11.2 
  
 PSI-direktivet 
  
 Syftet med  
 PSI-direktivet 
  är att europeiska företag ska ges större möjligheter att vidareutnyttja information från den offentliga sek- torn. Detta avses bidra till ekonomisk tillväxt och skapande av arbetstillfällen. I direktivet anges minimiregler för vidareut- nyttjande av handlingar som finns hos offentliga myndigheter. Det gäller avgiftsprinciper men även exempelvis hur handlingar ska göras tillgängliga och krav på  
 icke-diskriminering. 
  
 Det är medlemsstaterna som avgör om vidareutnyttjande ska tillåtas, men om så sker gäller vad som anges i direktivet. Om möj- ligt ska handlingarna göras elektroniskt tillgängliga. 
 Med vidareutnyttjande av handlingar (i det följande informa- tion) avses annan än offentliga myndigheters användning av infor- mationen för annat ändamål än det ursprungliga ändamål för vilket informationen framställdes. 
 Med offentlig myndighet avses enligt direktivet statliga, region- ala och lokala myndigheter samt organ som lyder under offentlig rätt. Detta innebär att information som finns hos såväl statliga 
 175 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt med  
 PSI-direktivet 
  
 SOU 2007:96 
  
 myndigheter som kommuner och landsting omfattas av direktivet. Likaså omfattas information som finns hos andra organ över vilka sådana myndigheter har visst inflytande. 
  
 PSI-direktivet 
  omfattar inte information som finns hos offent- liga radio- och  
 TV-företag 
  eller hos  
 utbildnings-, 
  forsknings- och kulturinstitutioner. 
 Enligt direktivet får avgifter tas ut för myndigheters tillhanda- hållande av information för vidareutnyttjande. Avgifterna får dock inte överstiga kostnaden för insamling, framställning, reproduktion och spridning av informationen, inklusive en rimlig avkastning på investeringar. 
  
 11.3 
  
 Gällande ordning 
  
 Enligt 5 § avgiftsförordningen (1992:191) ska avgifter beräknas så att full kostnadstäckning uppnås, om inget annat ekonomiskt mål för verksamheten beslutats. (Se vidare avsnitt 3.2.2 och 10.) 
 I propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (prop. 1997/98:136) föreslog regeringen att en enhetlig princip skulle införas för myndigheternas uttag av avgifter när de i elektronisk form tillhandahåller begärda uppgifter. Principen föreslogs vara att avgifter endast bör grundas på kostnaden för att ta fram och distri- buera uppgifterna. Utgångspunkten var att underlätta för medbor- gare, förvaltning och företag att utnyttja den information som för- valtningen förfogar över. Regeringen konstaterade att riksdagen slagit fast full kostnadstäckning som princip för avgiftssättning för tillhandahållande av olika varor och tjänster, vilket kommit till uttryck i avgiftsförordningen, men att det där saknades uttrycklig reglering av tillhandahållande av uppgifter i elektronisk form. Detta hade lett till olikartad tillämpning. Regeringen pekade på att det borde komma till klart uttryck i förordningen att dessa avgifter ska grundas på kostnaden för att ta fram och distribuera informationen men däremot inte på kostnaderna för insamling och lagring. Den aviserade att dåvarande Riksrevisionsverket (RRV) skulle få i upp- drag att ta fram ett underlag för beräkning av vilka kostnader som borde täckas (a. prop. s 64). 
 I propositionen framhöll regeringen vidare att det i vissa fall kan finnas skäl att ta ut en avgift som också bidrar till att täcka kostna- derna för t.ex. insamling och registrering av informationen. För sådana fall förespråkades att det skulle behövas särskild författ- 
 176 
  
 SOU 2007:96 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt med  
 PSI-direktivet 
  
 ningsreglering. Härigenom skulle förutsättningarna inte ändras nämnvärt för myndigheter med stor del avgiftsfinansierad verk- samhet. För dessa har regering eller riksdag redan tagit ställning till finansiering enligt vissa bestämda principer (a. prop. s 64). 
 Riksdagen beslutade enligt regeringens förslag beträffande uttag av avgifter för information i elektronisk form (bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294). 
 Eftersom den aktuella verksamheten övergick från RRV till Ekonomistyrningsverket (ESV) var det i stället ESV som fick upp- draget. En rapport 
 1  
 arbetades fram med preciseringar och anvis- ningar rörande avgiftssättning och beräkning av kostnader för till- handahållande av elektronisk information. ESV underströk att avgifterna normalt inte ska täcka någon del av kostnaderna för insamling, bearbetning m.m. som ingår i myndighetens anslags- finansierade verksamhet. ESV konstaterade att det egentligen är fråga om samma överväganden oavsett om det gäller att beräkna kostnaderna för informationsuttag eller för någon annan avgifts- belagd verksamhet. Resonemanget var att principen om full kost- nadstäckning fungerar även för den del av verksamheter som gäller tillhandahållande av elektronisk information. Principen om full kostnadstäckning kan appliceras på själva uttaget av information ur en databas. ESV har senare även givit ut en handledning om avgifts- sättning. 
 2 
  
 11.4 
  
 Åtgärder med anledning av  
  
 PSI-direktivet 
  
 När det gäller den del av  
 PSI-direktivet 
  som behandlar avgiftsnivåer har utgångspunkten varit att riksdagens beslut av prop. 1997/98:136 och föreskrifterna i avgiftsförordningen ligger väl i linje med det. I vissa fall har dock andra principer för avgiftssätt- ning än dessa generella beslutats. Inför medlemsländernas rapport- ering 2005 om införlivandet av  
 PSI-direktivet 
  i de nationella bestämmelserna, uppmanade Finansdepartementet samtliga depar- tement att gå igenom sina respektive regleringsbrev och genomföra erforderliga förändringar beträffande de undantag från kostnads- täckningsprinciperna som fanns så att inte några undantag från  
 PSI-direktivets 
  principer skulle finnas. 
  
 1 
  
 ESV 1999:6 Att beräkna kostnader m.m. för information i elektronisk form 
  
 2 
  
 ESV 2001:11 Sätt rätt pris! 
  
 177 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt med  
 PSI-direktivet 
  
 SOU 2007:96 
  
 För närvarande pågår ett arbete inom Regeringskansliet med att ta fram en förordning som införlivar  
 PSI-direktivet. 
  Det tar dock inte sikte på de delar som berör avgiftssättningen. I denna del gäller således avgiftsförordningen. 
 Verva har på regeringens uppdrag tagit fram vägledningen Myn- digheters tillämpning av  
 PSI-direktivet 
  (dnr 2006/25). I den går myndigheten igenom direktivet och dess innebörd samt ställer det i relation till offentlighetsprincipen. 
  
 11.5 
  
 Tidigare undersökningar 
  
 Myndigheternas avgiftssättning vid tillhandahållande av informa- tion har undersökts tidigare. Följande två utredningar kan nämnas. 
  
 11.5.1 
  
 Lantmäteriutredningen 
  
 Lantmäteriutredningen utredde frågor om geografisk lägesrelaterad information. I betänkandet Lantmäteriet – nya vägar för ökad sam- hällsnytta (SOU 2003:111) redovisas bl.a. prissättning vid några statliga myndigheter som har information som huvudprodukt eller där tillhandahållande av information utgör en viktig del av verk- samheten. Exempel ges även från kommunerna. Utredningen redo- visar följande exempel. 
 Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (SMHI) 
 SMHI tillhandahåller lägesbundna meteorologiska, hydrologiska och oceanografiska data samt miljödata. Miljödata, hydrologiska data och data som används för  
 icke-kommersiella 
  ändamål inom ramen för forsknings- eller utbildningsprojekt tillhandahålls mot uttagskostnad med viss fastställd minimiavgift. Övriga data till- handahålls mot en avgift som motsvarar kostnaderna för uttaget samt ett bidrag till insamlingskostnaden. 
 178 
  
 SOU 2007:96 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt med  
 PSI-direktivet 
  
 Sveriges geologiska undersökning (SGU) 
 För att utnyttja information från SGU erlägger användaren en nyttjanderättsavgift som kan bestå av en årlig avgift eller en en- gångsavgift. Nyttjanderättsavgifterna ska vara satta så att de täcker uttagskostnaderna samt ger ett bidrag till förvaltning och utveck- ling av databaserna. 
 Sjöfartsverket 
 Sjöfartsverket tillhandahåller sjögeografiska data i form av digitala och tryckta sjökort, geodetiska punkter, vattenståndsmärkes- beskrivningar samt djupdata. Uppgifter från den s.k. sjökortsdata- basen prissätts utifrån det ekonomiska målet att intäkterna från försäljningen ska täcka kostnaderna för uttagen samt ajourhållandet av databasen. Från djupdatabasen tillhandahålls information mot uttagskostnad. 
 Vägverket 
 Vägverkets geografiska information omfattar främst Vägdataban- ken (VIS) och Nationella Vägdatabasen (NVDB) samt databaserna för avstånds- och trafikinformation. Prissättningen av datauttag baseras vanligen på uttagskostnad, men användare som utför upp- gifter till gagn för Vägverkets sektorsansvar erhåller i vissa fall in- formation utan kostnad. 
 För Vägdatabasen har regeringen angett särskilda principer för prissättningen. Dessa innebär att avgifterna ska baseras på uttags- kostnaden samt en andel av driftkostnaden för databasen. 
  
 11.5.2 
  
 Statskontoret 
  
 Statskontoret gjorde 2005 på regeringens uppdrag en övergripande kartläggning av myndigheternas gällande licens- och avtalsvillkor vid tillhandahållande av sådan information som  
 PSI-direktivet 
  av- ser 
 3 
 . Tjugotvå myndigheter som upprättar, förvaltar och tillhanda- håller grundinformation inom ramen för sin myndighetsverksam- het valdes ut och besvarade en enkät. Av svaren framgick att 13 
  
 3  
 Statskontoret 2005:120 Fritt fram att avtala om offentlig information? 
 179 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt med  
 PSI-direktivet 
  
 SOU 2007:96 
  
 myndigheter inte tillhandahöll någon information för kommersiellt vidareutnyttjande eller tillhandahöll informationen avgiftsfritt. Nio av de tillfrågade myndigheterna tillämpade licensvillkor eller andra avtalsvillkor vid tillhandahållandet till vidareutnyttjande marknads- aktörer. Åtta av dessa myndigheters avtalsupplägg undersöktes. Frågan om prissättning uppmärksammades särskilt endast beträf- fande Vägverkets försäljning av informationsuttag från vägtrafik- registret. För sådan försäljning gällde självkostnadsbaserad prissätt- ning med pålägg upp till en nivå som bedöms som marknadsmässig i förhållande till jämförbara konkurrenter. 
  
 11.6 
  
 Genomförande av utredningsuppdraget 
  
 I syfte att kartlägga avgiftssättningar som görs med undantag från de av riksdagen uttalade principerna och som dessutom skulle anses kunna stå i konflikt med den högst tillåtna avgiftsnivån enligt PSI- direktivet, genomförde utredningen en enkätundersökning under juni 2006. 
  
 PSI-direktivets 
  räckvidd styrde omfattningen av kartläggningen. En myndighets användning av en annan myndighets information omfattades därmed inte. Kartläggningen begränsades till att gälla statliga myndigheter under regeringen. Med hänsyn till svårig- heterna att veta vad informationsanvändarna avser att använda in- formationen till har någon avgränsning i det avseendet inte gjorts. 
 Utredningen upprättade en enkät som sändes till departementen (bilaga 4). Enkäten utformades så att den i ett första steg sorterade ut sådana myndigheter som tillhandahåller information till annan än myndighet mot betalning och därefter sådana myndigheter som medgetts undantag från kostnadstäckningsprincipen. Beträffande dessa myndigheter efterfrågades bl.a. genom vilka beslut undan- tagen framgår. 
 Utgångspunkten för att avgränsa undersökningen var ESV:s myndighetsregister. Detta innehöll 250 myndigheter under reger- ingen. Myndigheter som var under avveckling togs inte med och inte heller sådana som enligt ESV rapport Avgifter 2005 inte redo- visat några avgifter, endast redovisat belastande avgifter eller endast redovisat avgiftsintäkter från andra myndigheter. Vidare valdes de myndigheter bort där det bedömdes uppenbart att de endast har sådan information som inte omfattas av  
 PSI-direktivet, 
  dvs. huvud- sakligen utbildnings- och kulturinstitutioner. Bedömningen gjor- 
 180 
  
 SOU 2007:96 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt med  
 PSI-direktivet 
  
 des utifrån myndighetens instruktion. Avgränsningarna ledde till att kartläggningen kom att omfatta 143 myndigheter. 
  
 11.7 
  
 Resultat och slutsatser av enkätundersökningen 
  
 Utredningens bedömning 
 : Det är endast för en myndighet som det finns anledning att se över det ekonomiska målet för att säkerställa att det är förenligt med  
 PSI-direktivet. 
  
 Enkätundersökningen genomfördes under juni 2006 och resultatet speglar således de förhållanden som gällde då. 
 Svar på enkäten inkom beträffande 142 myndigheter. Bortfallet gäller Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS). 
 AMS ingick i den kartläggning som Statskontoret genomförde 
 4  
 och myndigheten uppgav då att den inte tillhandahåller någon in- formation för vidareutnyttjande. En översiktlig genomgång av styrdokumenten beträffande AMS tyder på att myndigheten inte omfattas av något undantag som står i strid med  
 PSI-direktivet. 
  Det bortfallet bör därför inte påverka de slutsatser som kan dras av undersökningsresultatet. 
 Beträffande sju myndigheter svarade departementen ja på frågan om det fanns beslut eller föreskrifter som gjorde det möjligt för myndigheten att sälja information med ett annat ekonomiskt mål än full eller delvis kostnadstäckning. För ytterligare fyra myndig- heter uttrycktes på samma fråga osäkerhet eller hänvisades till praxis. Således har den fortsatta undersökningen omfattat elva myndigheter. 
 Av de sju myndigheter beträffande vilka departementen svarat att det fanns undantag från kostnadstäckningsprincipen sorterades fyra bort. Orsaken var att det av svaren på frågan om vad det eko- nomiska målet för verksamheten var framgick att detta var delvis kostnadstäckning. Två myndigheter sorterades bort eftersom den tillhandahållna informationen inte omfattades av  
 PSI-direktivets 
  avgiftsprincip. En myndighet visade sig vid närmare efterforskning ha full eller delvis kostnadstäckning vid försäljning av information. Slutligen sorterades en myndighet bort därför att avgiften för registerutdrag bestämdes av regeringen med beaktande av kost- nadstäckningsprinciperna. 
  
 4  
 Statskontoret 2005:120 (se även avsnitt 11.5.2) 
 181 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt med  
 PSI-direktivet 
  
 SOU 2007:96 
  
 Enkäten gav således anledning till ett närmare studium av tre myndigheter. Dessa är SMHI, Lantmäteriverket och Vägverket. 
 SMHI tillhandahåller data och operativa produkter från baspro- duktionen i huvudsak enligt följande villkor. Den som förvärvar informationen får betala en uttagskostnad, som motsvarar det arbete SMHI lägger ned på att kopiera och förmedla data. Kom- mersiella användare får även betala ett bidrag till insamlandet av data och framställandet av produkter. 
 Lantmäteriverket tillhandahåller information mot avgifter som är bestämda enligt samma principer som dem SMHI tillämpar. Av regleringsbrevet för budgetåret 2006 framgår att avgifterna för att tillhandahålla och upplåta rätt att utnyttja geografisk information och fastighetsinformation samt information från den allmänna kartläggningen ska bestå av en del som ska täcka kostnaderna för uttag och expediering samt en del som ska bidra till att täcka kost- naderna för uppbyggnad, drift och utveckling av informations- systemen. 
 Vägverket tillhandahåller också information mot avgifter som bestäms enligt samma princip som för de tidigare nämnda myndig- heterna, nämligen vid försäljning av data från den nationella väg- databasen. Vad gäller försäljning av informationsuttag från vägtra- fikregistret gäller däremot enligt regleringsbrevet för budgetåret 2006 självkostnadsbaserad prissättning med pålägg upp till en nivå som bedöms som marknadsmässig i förhållande till jämförbara konkurrenter. Resultatet av denna verksamhet ska enligt regle- ringsbrevet användas till trafiksäkerhetsåtgärder. 
 Frågan är om principerna för någon av dessa prissättningar står i strid med prissättningsprincipen enligt  
 PSI-direktivet. 
  
 Som tidigare framgått innebär avgiftsprincipen i  
 PSI-direktivet 
  att de samlade inkomsterna från leverans och tillåtelse till vidareut- nyttjande av handlingar inte får överstiga kostnaden för insamling, framställning, reproduktion och spridning av den, inklusive en rimlig avkastning på investeringar. Principen framstår därvid som tämligen generös. Jämförbarheten med prissättningen hos myndig- heterna förutsätter emellertid att denna är kostnadsbaserad och att kostnaderna kan hänföras till posterna insamling, framställning, reproduktion eller spridning. Med undantag för påslaget vid pris- sättningen vid försäljning av informationsuttag från vägtrafik- registret måste de nu undersökta prissättningarna anses kostnads- orienterade. De kostnader som ska täckas med avgifter kan huvud- sakligen hänföras till de angivna posterna. 
 182 
  
 SOU 2007:96 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt med  
 PSI-direktivet 
  
 Möjligen kan frågan ställas om det bidrag till framställandet av produkter vilket kommersiella användare får betala till SMHI och bidraget till Lantmäteriverkets kostnader för utveckling av infor- mationssystemen är kostnader av den typ som enligt  
 PSI-direktivet 
  får täckas med avgifter. I båda fallen förefaller det vara fråga om bidrag för att täcka utvecklingskostnader. Det är inte helt tydligt huruvida täckandet av sådana kostnader är förenliga med PSI- direktivet. Det ligger dock närmast till hands att anse detta vara fallet eftersom utveckling är en del i arbetet med att få fram infor- mationen. 
 Det är dock samtidigt viktigt att ha klart för sig till vilka delar verksamheten är anslagsfinansierad. Om insamling, produktion och utvecklingskostnader finansieras med anslag ska avgifterna inte täcka detta. Avgiften ska då motsvara kostnaderna för det extra informationsuttaget. Om däremot hela verksamheten, dvs. även arbetsprocessen före försäljning, är avgiftsfinansierad bör avgiften motsvara samtliga kostnader. I annat fall skulle en subventionering mellan olika grupper av betalande uppstå. Detta ligger i linje med vad som anges såväl i  
 PSI-direktivet 
  som i riksdagens beslut angå- ende information i elektronisk form. 
 Vad gäller prissättningen vid försäljning av informationsuttag från vägtrafikregistret är som tidigare framgått en del av priset kostnadsorienterat medan återstående del utgörs av ett påslag upp till ett hypotetiskt marknadsmässigt pris. I detta fall är det inte möjligt att utan närmare beräkningar avgöra huruvida prissätt- ningen är förenlig med avgiftsprincipen enligt  
 PSI-direktivet. 
  Kri- teriet för påslaget är vagt. Det förefaller också som om avgifts- intäkter inom ett område hos Vägverket används för att finansiera verksamhet inom ett annat område, vilket förefaller tveksamt ut- ifrån principerna mot korssubventionering. Ett klarläggande av denna fråga ligger dock utanför mitt uppdrag. 
  
 11.8 
  
 Vilka kostnader kan ingå vid avgiftssättningen? 
  
 Utredningens bedömning 
 : Genom särskilda föreskrifter bör förtydligas vilka kostnader som kan ingå som underlag för pris- sättning av informationsuttag. Det gäller utifrån både PSI- direktivet och riksdagens beslut om prissättning av elektronisk information. 
 183 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt med  
 PSI-direktivet 
  
 SOU 2007:96 
  
 Kartläggningen består av en enkätundersökning och en genomgång av tidigare undersökningar. Båda delarna visar i huvudsak ett sam- stämmigt resultat. De fall i tidigare undersökningar som antyder ett förhållande som kan tänkas strida mot  
 PSI-direktivet 
  återfinns även bland de fall som framkommit genom enkätundersökningen. 
 Avgiftsprincipen enligt  
 PSI-direktivet 
  bygger på en kostnads- orienterad prissättning. Frågan om svensk prissättning strider mot avgiftsprincipen i det fall där prissättningen inte är kostnadsorien- terad är som påpekats i föregående avsnitt inte möjlig att besvara utan närmare beräkningar. 
 En annan oklarhet som framkommit vid kartläggningen är en otydlighet rörande vilka kostnader som kan ingå för att prissätt- ningen ska vara förenlig med  
 PSI-direktivet. 
  Kartläggningen visar att det förekommer att utvecklingskostnader i några fall ingår i kostnadsorienterade prissättningar. Det framgår även av tidigare undersökningar att kostnader för ajourhållning, förvaltning och uppdatering av databaser i några fall ligger till grund för prissätt- ning. Som tidigare har framgått innebär avgiftsprincipen enligt PSI- direktivet att vid prissättning beaktas sådana kostnader som upp- stått för bl.a. insamling och sammanställning av information och därutöver en rimlig avkastning på investeringar. En rimlig tolkning är att alla kostnader för att få fram informationen ska kunna täckas av avgifter med beaktande av om verksamheten också är anslags- finansierad. 
 Av ingressen till  
 PSI-direktivet 
  (14) framgår också att veder- börlig hänsyn tas till kraven på den berörda offentliga myndigheten om självfinansiering. Detta torde innebära att i den mån myndig- hetens verksamhet ska vara självfinansierad, dvs. avgiftsfinansierad, måste även exempelvis förvaltnings- och utvecklingskostnader till- låtas ingå i underlaget för prissättningen. I annat fall skulle PSI- direktivet medföra att medlemsstaterna tvingades avstå från av- giftsfinansiering av myndigheternas verksamhet. 
 Även om det inte uttryckligen framgår av  
 PSI-direktivet 
  måste även andra kostnader för verksamheten än de för själva informa- tionsuttaget tillåtas ingå i underlaget för prissättningen beroende på huruvida myndighetens verksamhet är finansierad av statliga medel eller om verksamheten är självfinansierad. I de fall där det alltså framkommit att exempelvis förvaltnings- och utvecklings- kostnader ingår i underlaget för prissättningen får dessa fall anses förenliga med avgiftsprincipen enligt  
 PSI-direktivet 
  i den mån myndighetens verksamhet är självfinansierad. 
 184 
  
 SOU 2007:96 
  
 Kartläggning av om det finns beslut som står i konflikt med  
 PSI-direktivet 
  
 Det är dock lämpligt att det genom särskilda föreskrifter tydlig- görs vilka kostnader som kan ingå som underlag för prissättning av informationsuttag. Det gäller utifrån både  
 PSI-direktivet 
  och riks- dagens beslut om prissättning av elektronisk information. 
 185 
 12 Konsekvensbeskrivningar 
  
 Utredningens bedömning 
 : Förslagen, rekommendationerna och bedömningarna medför inte några konsekvenser i de avse- enden som anges i kommittéförordningen (1998:1474). 
 För utredningsarbetet gäller bestämmelserna om kostnadsberäk- ningar och andra konsekvensbeskrivningar i 14 och 15 §§ kom- mittéförordningen (1998:1474). 
 Om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller in- täkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betän- kandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting ska kom- mittén föreslå en finansiering (14 §). 
 Enligt utredningens direktiv ska jag överväga vilka konsekvenser de åtgärder jag föreslår får för statsbudgeten. Dessa konsekvenser har jag funnit mest ändamålsenligt att redovisa i anslutning till min bedömning av vilka redovisningsprinciper som bör gälla. De finns beskrivna i avsnitt 6.3 och 6.7. 
 Enligt direktiven ska jag även överväga behovet av och, om jag bedömer det lämpligt, föreslå former för upprättandet av ett regis- ter för offentligrättsliga avgifter och hur ett sådant register ska för- valtas och finansieras. 
 Eftersom jag gör bedömningen att något avgiftsregister – i vart fall inte för närvarande – bör införas påverkas inte kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra en- skilda. Inte heller förslagen, rekommendationerna eller bedöm- ningarna i övrigt i betänkandet har någon påverkan på kostnader eller intäkter. Däremot syftar förslagen, rekommendationerna och bedömningarna som helhet till att öka överblicken över statens 
 187 
  
 Konsekvensbeskrivningar 
  
 SOU 2007:96 
  
 avgiftsintäkter, vilket bör medföra effektivitetsvinster inom för- valtningen. 
 Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommun- ala självstyrelsen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsätt- ning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska må- len (15 §). 
 Jag gör bedömningen att mina förslag, bedömningar och rekommendationer inte medför några sådana konsekvenser som avses i 15 § kommittéförordningen. 
 188 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Översyn av statliga avgifter 
  
 Dir. 
  
 2005:141 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 8 december 2005 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare skall klargöra vissa frågor som gäller gräns- dragningen mellan offentligrättsliga avgifter och andra avgifter av liknande karaktär som staten tar ut. Oklarheterna gäller bl.a. var gränsen skall dras mellan s.k. tvingande avgifter och frivilliga sådana samt om avgiftsinkomster skall redovisas på statsbudgeten eller om de skall disponeras av myndigheterna. 
 Uppdraget skall inledas med en kartläggning av de offentlig- rättsliga avgifterna och andra avgifter av motsvarande karaktär. Ut- redaren skall överväga behovet av, och om utredaren bedömer det lämpligt, föreslå former för upprättande av ett register för offent- ligrättsliga avgifter och hur ett sådant register skall förvaltas och finansieras. 
 Utredaren skall även se över principerna för prissättning av in- formationstjänster. 
 Utredaren skall också lämna förslag till de författningsändringar som översynen föranleder. 
 Uppdraget skall redovisas senast den 31 januari 2007. 
 Nuvarande bestämmelser 
 Befogenhet att meddela föreskrifter om avgifter 
 I 8 kap. regeringsformen (RF) finns bestämmelser om normgiv- ningsmakten. Sådana föreskrifter om förhållandet mellan enskilda och det allmänna som gäller åligganden för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga eller ekonomiska förhållanden, 
 189 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2007:96 
  
 skall meddelas genom lag (8 kap. 3 § RF). Efter riksdagens bemyn- digande kan dock regeringen eller en kommun meddela sådana föreskrifter om avgifter som på grund av 3 § annars skall meddelas av riksdagen (8 kap. 9 § andra stycket RF). Riksdagen kan även medge att regeringen överlåter åt en förvaltningsmyndighet eller en kommun att meddela föreskrifter i ämnet (8 kap. 11 § RF). 
 Regeringen får dessutom besluta om dels verkställighetsföre- skrifter, dels föreskrifter som inte skall meddelas av riksdagen en- ligt grundlag, den s.k. restkompetensen (8 kap. 13 § första stycket RF). 
 I fråga om gränsen mellan avgift som faller under 8 kap. 3 § RF och annan avgift gäller följande. Om myndigheten lämnar någon sorts motprestation regleras avgiften i lag under förutsättning att den som betalar avgiften befinner sig i en sådan situation att han eller hon rättsligt eller faktiskt kan anses tvingad att betala den. Till lagområdet hör därför både skatter och tvingande avgifter. Reger- ingen får å andra sidan inom ramen för sin restkompetens besluta om avgifter avseende frivilligt efterfrågade varor och tjänster, dvs. sådana avgifter som tas ut i s.k. uppdragsverksamhet. 
 Befogenhet att disponera avgifter 
 Enligt 9 kap. 2 § RF får statens medel inte användas på något annat sätt än riksdagen har bestämt. Hur statens medel skall användas bestämmer riksdagen genom budgetreglering. Riksdagen får dock besluta att medel tas i anspråk på annat sätt. 
 Av 9 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten (budgetlagen), fram- går att statsinkomster som beräknas av riksdagen redovisas mot inkomsttitlar på statsbudgeten. Andra inkomster disponeras av myndigheterna efter beslut av riksdagen och regeringen. Enligt 19 § budgetlagen får regeringen besluta om dispositionen av avgifts- inkomster från frivilligt efterfrågade varor och tjänster som staten tillhandahåller, om inkomsterna helt eller delvis skall täcka statens kostnader för verksamheten. 
 I  
 17–18 
  §§ regleras i vilka fall olika avgifter skall redovisas brutto mot statbudgeten, netto mot anslag eller utanför statsbudgeten. Redovisning brutto mot statsbudgeten sker genom att avgifter redovisas mot en inkomsttitel på statsbudgeten och verksamhetens utgifter avräknas mot ett anslag. Redovisning netto mot anslag sker genom att både avgifter och verksamhetens utgifter avräknas mot 
 190 
  
 SOU 2007:96 
  
 Bilaga 1 
  
 ett anslag på statsbudgeten. En redovisning utanför statsbudgeten görs för avgifter som specialdestinerats till en myndighet. Någon avräkning mot statsbudgeten görs inte, utan avgiften och verksam- hetens kostnader redovisas endast i myndighetens resultaträkning. 
 Övriga bestämmelser 
 I avgiftsförordningen (1992:191) finns bestämmelser om myndig- heters rätt att ta ut avgifter, grunderna för avgiftssättningen, myn- digheternas befogenhet att besluta och skyldighet att samråda med Ekonomistyrningsverket (ESV) om avgifternas storlek samt förfa- randet vid uttag av vissa ansökningsavgifter och avgifter för kopior, bevis och registerutdrag m.m. Ytterligare bestämmelser om att myndigheter får ta ut avgifter finns också i ett stort antal före- skrifter och beslut av riksdagen och regeringen. 
 Finansutskottets betänkande om offentligrättsliga avgifter 
 I det av riksdagen godkända betänkandet Offentligrättsliga avgifter (bet. 2004/05:FiU30, rskr. 2004/05:227) behandlar finansutskottet vissa frågor om offentligrättsliga avgifter med anledning av förslag till riksdagen från Riksrevisionens styrelse. Förslagen grundar sig på en granskning gjord av Riksrevisionen, i vilken det enligt Riks- revisionen framkommit väsentliga brister och oklarheter i regering- ens och myndigheternas hantering av offentligrättsliga avgifter (RiR 2004:17). Konstitutionsutskottet har lämnat ett yttrande i ärendet. 
 Finansutskottet anför att det är angeläget att regeringen upp- märksammar och reder ut de oklarheter rörande offentligrättsliga avgifter som Riksrevisionen redogör för i sin granskningsrapport. Finansutskottet anför vidare att frågan om hur systemet med offentligrättsliga avgifter fungerar är av principiellt intresse då det ytterst handlar om hur denna del av riksdagens finansmakt utövas. Finansutskottet betonar särskilt betydelsen av att huvudprincipen om bruttoredovisning på statsbudgeten följs och att avvikelser från denna princip skall vara välmotiverade. 
 191 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2007:96 
  
 Behov av en översyn 
 Befogenhet att meddela föreskrifter om avgifter 
 Av RF framgår att föreskrifter om avgifter ligger inom riksdagens primära lagområde om föreskrifterna avser åligganden för enskilda eller ingrepp i deras ekonomiska förhållanden. I förarbetena till regeringsformen (prop. 1973:90) anförde det föredragande statsrå- det följande: 
 I den mån enskilda skall förpliktas erlägga en avgift för vilken någon direkt motprestation från det allmänna inte utgår har man otvivelaktigt att göra med ett åliggande som i princip bör kräva ett riksdagsbeslut. Vanskligare är att bedöma i vilka fall en avgift som erläggs i utbyte mot en vara eller tjänst faller under riksdagens kompetensområde. Avgö- rande vikt bör fästas vid om den enskilde befinner sig i en sådan situa- tion att han rättsligt eller faktiskt kan anses vara tvingad att erlägga avgiften. Frågan får avgöras för varje enskilt fall eller efter en helhets- bedömning. När avgiften inom ett visst verksamhetsområde erläggs frivilligt som ersättning för vara eller prestation och avser att bidra till eller helt täcka statens kostnader inom ifrågavarande verksamhetsom- råde bör avgiftssättningen falla inom regeringens kompetensområde. När däremot avgiftssättningen syftar till intäkter som klart överstiger statens kostnader bör avgiftssättningen anses falla inom riksdagens kompetensområde. Detta utesluter inte att viss avgift inom ett verk- samhetsområde får innebära ett överuttag och likväl tillhöra regering- ens kompetensområde, om nämligen andra avgifter inom samma verk- samhetsområde lämnar motsvarande underuttag. Avgiftssättningen inom ett verksamhetsområde bör således betraktas som en helhet. 
 Avgifter för pass och körkort är exempel på avgifter som har an- setts falla inom lagområdet trots att en motprestation lämnas. Den som t.ex. vill ha ett körkort måste betala en avgift för detta och det är bara Vägverket som kan tillhandahålla körkortet. Motpresta- tionen kan sägas ha ett värde endast i relation till en tvingande reg- lering och avgifterna anses därför enligt vissa uttalanden i doktrin- en vara tvingande (Hawkins, Grundlagarna, 1980 s. 261). Frågan kan emellertid också ses ur ett annat perspektiv. Man kan ju välja att avstå från att ta körkort, ansöka om pass osv. Det framstår därför inte som helt självklart att en sådan avgift skall anses vara tvingande och att den således faller inom lagområdet. 
 Som framgått ovan anförde det föredragande statsrådet i för- arbetena till RF att en avgift som erläggs frivilligt som ersättning för en vara eller prestation och som avser att bidra till eller helt täcka statens kostnader inom ifrågavarande verksamhet bör falla 
 192 
  
 SOU 2007:96 
  
 Bilaga 1 
  
 inom regeringens restkompetens. Det kan konstateras att den koppling som därmed gjordes mellan frivilliga avgifter och kost- nadstäckning inte har kommit till uttryck i berörda bestämmelser i 8 kap RF. Det framstår vidare som oklart om en avgift som är tvingande men som är förenad med ett krav på full kostnads- täckning faller inom lagområdet eller inom regeringens rest- kompetens. 
 Dessa två oklarheter fanns redan vid införandet av RF. Sedan dess har även synen på avgifter förändrats väsentligt, liksom de förutsättningar under vilka myndigheterna verkar. 
 Avgifterna sågs tidigare i första hand som en inkomstkälla för staten. De offentligrättsliga avgifternas storlek fastställdes ofta oberoende av kostnaderna i verksamheten. Som huvudregel gäller enligt vad riksdagen numera har beslutat full kostnadstäckning som ekonomiskt mål. Enligt den praxis som har utvecklats gäller detta även i hög grad de tvingande avgifterna. 
 Utmärkande för tvingande avgifter är vidare att den myndighet som tar ut avgiften är den enda som har rätt att tillhandahålla varan eller tjänsten. Vissa myndigheter, som tidigare har haft en författ- ningsreglerad monopolställning inom sitt verksamhetsområde, ver- kar dock numera på en konkurrensutsatt marknad, eller åtminstone på en marknad där privata aktörer får verka under samma förhål- landen som myndigheten i fråga. Myndigheter som bedriver sådan kommersiell verksamhet förutsätts i vissa fall gå med vinst. Detta innebär att de avgifter som tas ut är högre än kostnaderna. Exem- pelvis fattade riksdagen nyligen beslut om att de nätavgifter och balansersättningar som Affärsverket svenska kraftnät tar ut skulle omdefinieras och i fortsättningen redovisas som avgifter i uppdragsverksamhet (prop. 2004/05:1, utgiftsområde 21 s. 96, bet. 2004/05:NU3, rskr. 2004/05:120). Detta illustrerar ytterligare att sambandet mellan full kostnadstäckning och frivilliga avgifter inte längre är självklart. 
 Som nämnts kan regeringen enligt 8 kap. 9 § andra stycket RF efter riksdagens bemyndiganden meddela sådana föreskrifter om avgifter som annars faller inom lagområdet. Det är mycket vanligt att riksdagen ger regeringen ett sådant bemyndigande i fråga om tvingande avgifter. 
 Mot bakgrund av vad som anförts bör det övervägas om det finns skäl att riksdagen t.ex. i en särskild lag, bemyndigar reger- ingen att meddela föreskrifter beträffande vissa sådana avgifter som nu faller under 8 kap. 3 § RF och avgifter av liknande karaktär. 
 193 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2007:96 
  
 Rätten att disponera offentligrättsliga avgifter 
 Som nämnts föreskrivs i 9 § budgetlagen att statsinkomster som beräknas av riksdagen skall redovisas mot inkomsttitlar. I förarbe- tena till lagen anförde regeringen att på inkomsttitlar redovisas t.ex. överskott från statens affärsverksamhet, offentligrättsliga avgifter m.m. Vidare anförde regeringen att på statsbudgetens inkomsttitlar beräknas endast sådana medel och redovisas sådana inkomster för staten som inte specialdestinerats för någon verksamhet (prop. 1995/96:220 s. 33 och 43). 
 Det blir allt vanligare att riksdagen och regeringen beslutar att en myndighet får disponera avgiftsinkomster. Andelen av de sam- manlagda intäkter som härrör från offentligrättsliga avgifter och som disponeras av myndigheterna har under perioden  
 1998–2004 
  ökat från 19 till 58 procent av de totala offentligrättsliga avgifts- intäkterna i staten (Ekonomistyrningsverkets rapporter 1999:12 respektive 2005:17 om avgiftsbelagd verksamhet i staten). Detta innebär att avgifterna inte redovisas på inkomsttitel, utan antingen utanför statsbudgeten eller genom nettoredovisning mot anslag. 
 Det samband mellan offentligrättsliga avgifter och redovisning mot inkomsttitel som förutsattes då bestämmelserna i RF och bud- getlagen infördes utgör därför – om man ser till intäkternas om- fattning – i praktiken inte längre en huvudregel. Denna utveckling har skett trots att riksdagen vid ett flertal tillfällen betonat vikten av att följa huvudprincipen om bruttoredovisning. 
 Beslut om specialdestination har bl.a. motiverats med att myn- digheten då bättre kan anpassa resurserna till förändringar i efter- frågan. Kritiker har å andra sidan hävdat att en sådan utveckling kan leda till negativa konsekvenser, bl.a. genom att myndigheterna inte ges incitament att hålla kostnaderna nere och att utgiftsök- ningar inte underkastas de restriktioner som budgetregleringen in- nebär. 
 För närvarande är det oklart vilka principer som bör avgöra om inkomster från offentligrättsliga avgifter skall redovisas mot in- komsttitel eller om de bör specialdestineras till myndigheten. Det finns därför skäl att närmare överväga ett förtydligande i detta av- seende, och om frågan i sådant fall bör regleras i budgetlagen eller i någon annan särskild lag. 
 194 
  
 SOU 2007:96 
  
 Bilaga 1 
  
 Avgiftsförordningen 
 I avgiftsförordningen (1992:191) finns vissa generella bestämmel- ser om rätten att ta ut avgifter samt bestämmelser om avgifter för kopior, bevis och registerutdrag, ansökningsavgifter m.m. I vissa fall är det oklart om en bestämmelse gäller tvingande avgifter eller inte. Det framgår t.ex. inte av 5 § avgiftsförordningen om principen om full kostnadstäckning skall gälla som ekonomiskt mål även i offentligrättslig verksamhet. Enligt regeringen finns det ett behov av att se över förordningen så att det tydligare framgår vad som gäller för tvingande respektive frivilliga avgifter. 
 Bristande överblick över de offentligrättsliga avgifterna 
 Regeringen har i dag ingen samlad bild över vilka offentligrättsliga avgifter som staten tar ut och vilka bemyndiganden som givits av riksdagen till regeringen respektive av regeringen till myndighe- terna. Räckvidden av dessa bemyndiganden är i vissa fall oklar. Det framgår t.ex. inte alltid om ett bemyndigande endast avser rätten att besluta att en avgift får tas ut eller om det också avser t.ex. avgiftens storlek. 
 Ett register över samtliga statliga avgifter fördes av Riksrevi- sionsverket fram till 1991. Sedan dess har det samlade avgiftsut- taget blivit väsentligt mer svåröverskådligt bl.a. till följd av att offentligrättsliga avgifter som nämnts i allt större utsträckning disponeras av myndigheterna. 
 Principer för prissättning av informationstjänster 
 Europaparlamentet och Europeiska unionens råd beslutade i december 2003 att anta Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Direktivet skulle vara genomfört den 1 juli 2005. Sverige har underrättat kommissionen att direktivet är genomfört genom befintliga bestämmelser. I direktivet, vars syfte är att säkerställa att samma grundvillkor gäller för alla aktörer på den europeiska informationsmarknaden, finns en princip för prissättning av informationstjänster. Av denna framgår att avgifter för informationstjänster inte får överstiga kostnaden för insamling, framställning, reproduktion och spridning av infor- 
 195 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2007:96 
  
 mationen, inklusive en rimlig avkastning på investeringar, och att de avgifter och villkor som tillämpas skall vara offentliga och fast- ställda i förväg. 
 För att förbättra tillgängligheten till svenska myndigheters in- formation i elektronisk form har riksdagen beslutat att en enhetlig princip för myndigheternas uttag av avgifter skall gälla (prop. 1997/98:136, bet. 1997/98:KU31, rskr. 1997/98:294). Prin- cipen innebär att avgiften endast skall grundas på kostnaden för att ta fram och distribuera själva informationsuttaget och inte tidigare led i insamlandet av informationen. 
 Principen för prissättning av myndigheters tillhandahållande av varor och tjänster är full kostnadstäckning enligt beslut av riksda- gen (prop. 1989/90:138, bet. 1989/90:FiU38, rskr. 1989/90:289). Bestämmelser om detta finns i avgiftsförordningen (1992:191). 
 Från dessa principer finns, som redogjorts för ovan, ett stort antal undantag som regeringen och riksdagen har beslutat för vissa myndigheter. Det är oklart om dessa undantag är förenliga med Europaparlamentets och Europeiska unionens råds direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. 
 Uppdraget 
 Översyn av statliga avgifter 
 Uppdraget syftar främst till att klargöra vissa frågor som gäller gränsdragningen mellan offentligrättsliga avgifter och andra avgif- ter av liknande karaktär som staten tar ut. Oklarheterna gäller bland annat var gränsen skall dras mellan s.k. tvingande avgifter och frivilliga sådana samt om avgiftsinkomsterna skall redovisas på statsbudgeten eller om de skall disponeras av myndigheterna. 
 Uppdraget skall inledas med en kartläggning av de offentlig- rättsliga avgifterna och andra avgifter av motsvarande karaktär. Kartläggningen bör omfatta uppgifter om ändamålet med avgiften, vem som har fattat beslut om att avgiften skall tas ut, vilken form beslutet har, i förekommande fall vilka bemyndiganden som givits av riksdagen respektive av regeringen att meddela föreskrifter, vem som beslutat om avgiftens storlek samt om avgiften redovisas brutto, netto eller utanför statsbudgeten. Därutöver skall en be- dömning göras av om avgiften tas ut i en verksamhet som är kon- kurrensutsatt. 
 196 
  
 SOU 2007:96 
  
 Bilaga 1 
  
 Utredaren skall överväga behovet av, och om utredaren bedömer det lämpligt, föreslå former för upprättande av ett register för offentligrättsliga avgifter och hur ett sådant register skall förvaltas och finansieras. 
 I uppdraget ingår att överväga behovet och lämpligheten av att riksdagen i en särskild lag bemyndigar regeringen att meddela före- skrifter om vissa sådana avgifter som faller under det s.k. lagområ- det i 8 kap. 3 § RF, och avgifter av liknande karaktär. 
 Utredaren skall även överväga vilka principer som skall gälla när en avgift skall redovisas mot inkomsttitel respektive netto mot an- slag eller utanför statsbudgeten. Utredaren skall väga in å ena sidan vad riksdagen uttalat om redovisning mot inkomsttitel som huvud- princip och å andra sidan de behov av en effektiv styrning av myn- digheter som har gjort sig alltmer gällande och som kan motivera specialdestination av avgiftsinkomsterna. Utredaren skall i sam- manhanget bedöma om det finns ett behov av ändringar i budget- lagen eller i någon annan särskild lag. Utredaren skall även beskriva vilka konsekvenser de åtgärder som föreslås får för statsbudgeten. 
 Utredaren skall bedöma behovet av ändringar i avgiftsförord- ningen och även lämna de övriga förslag till åtgärder som över- synen ger anledning till. Det ingår dock inte i uppdraget att lämna förslag till ändring av grundlag eller andra författningar som rör konstitutionella ämnen. 
 Översyn av principer för prissättning av informationstjänster 
 Utredaren skall kartlägga om det i dag finns beslut om finansiering av myndigheters verksamhet rörande informationstjänster som står i konflikt med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. 
 Övrigt 
 Uppdraget skall redovisas senast den 31 januari 2007. 
 (Finansdepartementet) 
 197 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till Avgiftsutredningen 
  
 Dir. 
  
 (Fi 2005:11) 
  
 2006:126 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 7december 2006 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 8 december 2005 (dir. 2005:141) tillkallade finansministern en särskild utredare med uppdrag att klargöra vissa frågor om offentliga avgifter och andra avgifter som staten tar ut. Utredningen har antagit namnet Avgifts- utredningen. Utredningen skulle enligt direktiven redovisa sitt uppdrag senast den 31 januari 2007. 
 Utredningstiden förlängs. Utredningen skall i stället redovisa sitt uppdrag senast den 30 november 2007. 
 (Finansdepartementet) 
 199 
 Bilaga 3 
 Kartläggning av offentligrättsliga avgifter 
 – sammanställning till Avgiftsutredningen (Fi 2005:11) 
 ESV 2007:36 
 EKONOMISTYRNINGSVERKET 
 201 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2007:96 
  
 Uppdrag att kartlägga offentligrättsliga avgifter 
 Ekonomistyrningsverket (ESV) har på uppdrag av Avgiftsutred- ningen (Fi 2005:11) genomfört en kartläggning av offentligrättsliga avgifter som tas ut av statliga myndigheter. 
 En första kartläggning avrapporterades den 30 augusti 2006. Avgiftsutredningen gav därefter ESV i uppdrag att komplettera den tidigare kartläggningen. 
 Uppdraget avrapporteras med denna rapport Kartläggning av offentligrättsliga avgifter (ESV 2007:36). Denna rapport ersätter den tidigare rapporten med samma namn (ESV 2006:23). 
 I rapporten har sammanställts de offentligrättsliga avgifter som framgår av rapporten Avgifter 2005 (ESV 2006:14) och myndighe- ternas regleringsbrev för år 2006. Även vissa andra ersättningar m.m. som statliga myndigheter tar ut redovisas. Därutöver redovi- sas exempel på statligt reglerade avgifter och avgifter som tas ut av aktiebolag. 
 Arbetet har huvudsakligen bedrivits inom Avdelningen för statsmakternas styrning. Avsnitt om offentligrättsliga avgifter under anslag har utarbetats av Carter och Buchanan på Avdelningen statsredovisning. 
 I detta ärende har avdelningschef Barnett beslutat. Utredare Palmer har varit föredragande. I handläggningen har också utredarna Jimenez, Smith Skogh, Jimenez, Bell, Robinson, Fields, Watson, Snow,  
 Rubio 
  Harris och Mitchell samt experten Tran deltagit. 
  
 Barnett 
  
 Palmer 
  
 202 
  
 SOU 2007:96 
  
 Bilaga 3 
  
 1 Uppdraget 
 Enligt Avgiftsutredningens (Fi 2005:11) direktiv (dir. 2005:141) ska en kartläggning göras av offentligrättsliga avgifter och andra avgifter av motsvarande karaktär. Uppdraget till ESV är att göra en kartläggning enligt följande redovisning för att bistå utredningen. Kartläggningen ska genomföras i nära samarbete med utredningen och redovisas i en rapport/sammanställning i pappers- och elektro- niskt format. Redovisningen ska inte omfatta någon analys eller problembeskrivning utan utgörs huvudsakligen av en förteckning över olika avgifter och vissa andra avgiftsliknande statliga ersätt- ningar. En första kartläggning överlämnades till Avgiftsutred- ningen under 2006. Rapporten har under 2007 kompletterats på uppdrag av Avgiftsutredningen. Denna utökade rapport ska över- lämnas till Avgiftsutredningen senast den 1 oktober 2007. 
 Avgiftsutredningen planerar att lämna sitt betänkande under år 2007. 
 Kartläggningen omfattar följande variabler. 
 Myndighet 
 Namnet på den myndighet som tar ut avgifterna. 
 Avgift/Ändamål 
 Här anges den verksamhet som är avgiftsbelagd. 
 Avgiftskonstruktion 
 Här anges om avgifterna 
  
 är fasta, dvs. alla betalar samma avgiftsbelopp 
  
 betalas beroende på tidsåtgång, tid anges i sammanställningen 
  
 är baserade på storlek, exempelvis omsättningsbaserade avgifter 
  
 Om ingen uppgift redovisas i sammanställningen innebär det att avgiftsgruppen omfattar flera olika konstruktioner, uppgiften är inte känd eller att uppgiften inte tagits fram. I några fall lämnas en annan, ofta mer detaljerad, beskrivning av avgiftskonstruktionen. 
 203 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2007:96 
  
 Beslutsform 
 Här anges om bemyndigande för avgiftsuttag finns i lag, förord- ning eller i annan form. 
 Bemyndiganden från riksdagen 
 Här anges lag och paragraf enligt vilken regeringen/myndighet be- myndigas att ta ut avgifter. I de fall ESV känner till att annan form av bemyndigande tillämpats av riksdagen, t.ex. att riksdagen god- känt en proposition om avgifter utan att bemyndigande införts i lag, har det angetts. 
 Om uppgift saknas kan det bero på att bemyndigande finns, men inte har hittats i undersökningen, eller att bemyndigande från riksdagen saknas. Eftersom kartläggningen inte omfattar under- sökning av propositioner som godkänts av riksdagen torde en del bemyndiganden finnas inom denna kategori. 
 Bemyndiganden från regeringen 
 Här anges den/de paragrafer i förordningen eller annat regerings- beslut som bemyndigar en myndighet att ta ut avgifter. Alternativt anges den/de paragrafer där avgiften framgår. 
 Beslut om avgiftens storlek 
 Här anges vem som beslutar om avgiftens storlek: riksdagen, regeringen eller myndigheten. 
 Redovisning 
 Uppgiften avser om myndigheten disponerar avgiftsintäkterna och var den rätten framgår eller om redovisning av avgiftsintäkterna sker mot inkomsttitel. Numret på inkomsttiteln anges. När det i sammanställningen anges disponeras menas att det är myndighe- ten som disponerar avgiftsintäkterna. En undersökning av redovis- ning av avgifter under anslag framgår av avsnitt 6. 
 204 
  
 SOU 2007:96 
  
 Bilaga 3 
  
 Konkurrensutsatt? 
 Här redovisas ett X om det i en översiktlig bedömning kan anses vara värt att utreda om verksamheten där avgiften tas ut är konkur- rensutsatt. 
 2 Omfattning och kvalitet samt genomförande 
 Kartläggningen kan karaktäriseras som en översiktlig inventering av statliga offentligrättsliga avgifter. Kartläggningen bygger i huvud- sak på en genomgång av lagar, förordningar och i vissa fall reg- leringsbrev och årsredovisningar. 
 Utgångspunkten för kartläggningen har varit de avgifter som klassificeras som offentligrättsliga i rapporten Avgifter 2005 (ESV 2006:14). Dessutom har vissa avgifter inkluderats trots att de inte ingår, eller i vart fall inte särredovisats i rapporten. Det kan exem- pelvis gälla avgifter som framgår av en myndighets regleringsbrev. Även andra avgifter som påträffats i t.ex. författningar har inklude- rats. Kartläggningen avser i huvudsak de förhållanden som råder i september 2006. 
 Kartläggningen gör inte anspråk på att vara en total inventering av samtliga offentligrättsliga avgifter som tas ut, eller kan tas ut, i landet. ESV:s ambition har emellertid varit att samtliga statliga avgifter ska ingå i kartläggningen, antingen som enskild avgift eller i en redovisad grupp av avgifter. Något krav på fullständighet finns heller inte i uppdraget. Bortfall kan förekomma både av avgifter och av data som kunde ha ingått i kartläggningen. För övertygelse om att samtliga offentligrättsliga avgifter inkluderas samt att data- insamlingen är fullständig för varje avgift/avgiftsgrupp som kart- lagts krävs ytterligare utredning. Detta ligger dock utanför ramen för detta uppdrag. En fortsatt utredning skulle t.ex. kunna bestå i att via kontakt med myndigheterna kartlägga vilka avgifter de tar ut samt undersöka de bemyndiganden om avgifter riksdagen medgivit genom att propositioner godkänts. 
 Med offentligrättsliga avgifter avses i princip avgifter som inne- bär ingrepp i enskildas ekonomiska förhållanden. Avgifter som innebär att den enskilde befinner sig i något slags beroendeställning gentemot myndigheten och kan anses vara faktiskt eller formellt tvingad att betala avgiften. ESV har i princip inte gjort någon egen bedömning av avgifternas klassificering i kartläggningen utan 
 205 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2007:96 
  
 utgått från vad myndigheterna uppgett i Avgifter 2005 och vad som framgår av regleringsbreven. Detta kan innebära att även avgifter som uppenbart inte borde ha klassificerats som offentligrättsliga avgifter har redovisats i avsnitt om offentligrättsliga avgifter. 
 Arbetet har huvudsakligen bedrivits inom Avdelningen stats- makternas styrning. Rapporten har utarbetats av utredarna Jimenez, Smith Skogh, Jimenez, Bell. Robinson, Palmer, Fields, Watson, Snow,  
 Rubio 
  Harris och Mitchell samt experten Tran. Inom Avdelningen statsredovisning har Carter och Buchanan utarbetat avsnitt 6 om offentligrättsliga avgifter under anslag. 
 Robinson var projektledare för den första kartlägg- ningen. Palmer har varit projektledare för den komplette- rande kartläggningen. 
 3 Statligt reglerade avgifter 
 Statligt reglerade avgifter regleras av statsmakterna men tas ut av annan än statlig myndighet. De betraktas inte som avgifter som omfattas av avgiftsförordningens (1992:191) bestämmelser om t.ex. avgiftssamråd. De tas ut av t.ex. kommuner och företag som debi- terar enskilda personer, företag m.fl. Några exempel på statligt reglerade avgifter redovisas i sammanställningen i avsnitt 7 under rubriken Statligt reglerade avgifter och Avgifter i bolag. 
 4 Avgifter i bolag 
 De avgifter som redovisas i detta avsnitt kan karaktäriseras som statligt reglerade avgifter. Avgifternas storlek bestäms av stats- makterna eller av statlig myndighet. De avser bl.a. de avgifter som tas ut av Aktiebolaget svensk bilprovning för bilbesiktning. 
 5 Avgifter/ersättningar för överväganden 
 Enligt önskemål från beställaren har kartläggningen av offentlig- rättsliga avgifter kompletterats med några exempel på avgifter/ ersättningar som skulle kunna karaktäriseras som offentligrättsliga 
 206 
  
 SOU 2007:96 
  
 Bilaga 3 
  
 avgifter. De utgör ett underlag för eventuella överväganden, t.ex. om regleringen är lämplig eller om hur dessa ersättningar fort- sättningsvis ska klassificeras. 
 Dessa ersättningar kan hänföras till avgifter till statliga fonder, skade- och kompensationsavgifter, sanktionsavgifter, försenings- avgifter och dispensavgifter. 
 Därutöver redovisas ytterligare ett antal avgifter/ersättningar som har ifrågasatts eller diskuterats. Vissa avgifter/ersättningar beskrivs närmare i rapporten Att avgränsa avgifter (ESV 2004:17). 
 Dispensavgifter erläggs när tillstånd medgivits att överträda en viss bestämmelse. Syftet med avgiften är att göra en överträdelse ekonomiskt olönsam. Avgiften ska således vara ekonomiskt neutraliserande. När det gäller dispensavgifter kan det finnas ett bemyndigande som innebär att myndigheten har rätt att ta ut en avgift som ska täcka kostnaderna för prövning av ansökan om undantag från någon bestämmelse. Dessa kallas också ofta för dis- pensavgifter. 
 ESV känner inte till någon dispensavgift av det förstnämnda sla- get. Det avgifter som redovisas under rubriken Dispensavgifter? avser ersättningar som regleras som sedvanliga offentligrättsliga avgifter. Det innebär att avgifternas storlek bestäms utifrån myn- digheternas kostnader för att pröva om undantag från någon viss bestämmelse kan medges. 
  
 6 
  
 Offentligrättsliga avgifter som redovisats under anslag 
  
 ESV har för 2005 avläst inrapporteringen i koncerninformations- systemet Sellers av offentligrättsliga avgifter som disponeras av myndigheten och som rapporterats som inkomst under anslag. 
 ESV konstaterar att rapporteringen av inkomster under anslag har varierande kvalitet och att uppgifterna för åtminstone någon av myndigheterna nedan är osäkra, vilket framgår av myndighets- kommentarerna. Det kan hänga samman med att det inte har någon praktisk betydelse för myndigheten om redovisningen sker under anslaget eller ej, under förutsättning att kostnaderna för den be- drivna verksamheten i huvudsak överensstämmer med intäkterna. Under den förutsättningen påverkas inte det utgående anslags- sparandet av att inkomsterna förs dit, och det uppstår motsatt 
 207 
 Bilaga 3 SOU 2007:96 
 ingen kapitalförändring om inkomsterna redovisas utanför anslaget. 
 En annan omständighet som leder till att rapporteringen av inkomster under anslag är osäker, är att den endast kan utläsas från den realekonomiska fördelningen av anslagsutfall som delvis görs eller kan göras manuellt och skild från utfall på anslaget som sådant och  
 S-koderna 
  som sådana. Eftersom den realekonomiska fördel- ningen av anslagsutfall är svår att förstå för myndigheterna, riskerar man begränsad kvalitet. 
 I några fall anges nedan att det inte framgår av årsredovisningens anslagsredovisning att inkomsterna  
 (brutto-) 
  redovisats under anslag. Det får ses som ett kvalitetsproblem i den här typen av utredning, men det bör noteras att det inte finns några tydliga reg- ler om vilka inkomster som ska redovisas realekonomiskt under anslag i relation till hur de redovisas i anslagsredovisningen. 
 Rapporterade inkomster under anslag i Sellers avseende offentligrättsliga avgifter uppgår till 531,9 miljoner kronor under 2005. De viktigaste delbeloppen kommenteras nedan. 
 Rikspolisstyrelsen 
 Av de 531,9 miljoner kronor som rapporterats under anslag i Sellers finns 340 miljoner kronor eller cirka 64 procent hos Riks- polisstyrelsen (avser hela polisväsendet) och tillförs anslaget Polis- organisationen. Enligt myndighetens årsredovisning utgörs 304 miljoner kronor av avgifter för pass och  
 id-kort. 
  Det återstående beloppet avser förmodligen avgifter för stämningsmannadelgivning som sannolikt är inomstatliga, och kanske på marginalen avgifter för kopior enligt 15 § avgiftsförordningen. Anledningen till att medlen förs till anslaget framgår inte av årsredovisningen, och de bruttoredovisas inte som inkomst under anslag i årsredovisningens anslagsredovisning. 
 Centrala studiestödsnämnden 
 Centrala studiestödsnämnden står för 72 miljoner kronor eller åtta procent av de offentligrättsliga avgifter som rapporterats under anslag i Sellers. i anslagsredovisningen i myndighetens årsredovis- ning bruttoredovisas dock 338 miljoner kronor mot anslaget 
 208 
  
 SOU 2007:96 
  
 Bilaga 3 
  
 Centrala studiestödsnämnden m.m. Enligt kommentar i årsredovis- ningen redovisar myndigheten samtliga avgifter mot sitt förvalt- ningsanslag enligt regleringsbrevet. De totalt redovisade offentlig- rättsliga avgifterna som disponeras är dock 387 miljoner kronor. Uppgifterna överensstämmer alltså inte inbördes. De offentlig- rättsliga avgifter som redovisas är expeditionsavgifter, påminnelse- avgifter och uppläggningsavgifter samt övriga avgifter. Om man utifrån uppgifter i årsredovisningen ska tolka vad som redovisas under anslaget, redovisas allt utom övriga under anslaget, men endast uppläggningsavgifterna har rapporterats under anslaget i Sellers. 
 Regeringskansliet 
 Regeringskansliet rapporterar 25 miljoner kronor som offentlig- rättsliga avgifter under anslag i Sellers. Av myndighetens årsredo- visning framgår inte vilka offentligrättsliga avgifter som förekom- mer. 
 Livsmedelsverket 
 Livsmedelsverket har rapporterat nära 18 miljoner kronor som offentligrättsliga avgifter under anslag. Av årsredovisningen fram- går att det avser avgifter enligt 11 § förordningen om livsmedelstill- syn. Det inrapporterade beloppet överensstämmer i princip med det belopp som angivits som inkomst under anslaget i årsredovis- ningens anslagsredovisning. 
 Skatteverket 
 Skatteverket rapporterar cirka 17 miljoner kronor som offentlig- rättsliga avgifter under anslag i Sellers, varav 7 miljoner från andra statliga myndigheter. Det framgår inte av årsredovisningens anslagsredovisning att avgifterna redovisats som inkomster under anslag, och det framgår inte heller vilka avgifter myndigheten rap- porterat som offentligrättsliga. Troligen är det avgifter enligt 4 § avgiftsförordningen som rapporterats som offentligrättsliga avgif- ter. 
 209 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2007:96 
  
 Tullverket 
 Tullverket rapporterar nära 16 miljoner kronor som offentligrätts- liga avgifter under anslag i Sellers. Av myndighetens årsredovis- ning framgår dock inte att inkomsterna redovisats under anslaget. Avgifterna avser tullförrättningsavgifter, tullräkningsavgifter samt expeditions- och ansökningsavgifter. 
 Högskoleverket 
 Högskoleverket rapporterar 14,7 miljoner kronor som offentlig- rättsliga avgifter under anslag i Sellers och beloppet överens- stämmer med vad som anges som inkomst under anslag i årsredo- visningens anslagsredovisning. Avgifterna avser intäkter för hög- skoleprovet. 
 Rättsmedicinalverket 
 Rättsmedicinalverket rapporterar 13,1 miljoner kronor som offent- ligrättsliga avgifter under anslag i Sellers. Av årsredovisningen framgår inte att de redovisas som inkomst under anslag. Avgifterna avser faderskapsanalyser som betalats av andra än statliga myndig- heter. 
 Övriga myndigheter 
 Övriga myndigheter har rapporterat mindre än fem miljoner kro- nor vardera som offentligrättsliga avgifter under anslag. Mer än en miljon kronor har rapporterats av domstolsverket, Statens energi- myndighet och Statens kärnkraftinspektion. De flesta länsstyrelser rapporterar belopp upp till drygt 700 tkr vardera under anslag. 
 Sammantaget har drygt 60 myndigheter rapporterat offentlig- rättsliga avgifter under anslag i Sellers. 
 7 Sammanställning av avgifter eller avgiftsområden 
 210 
  
 SOU 2007:96 
  
 Bilaga 3 
  
 7.1 Avgifter per departement och övriga avgifter 
 211 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Finansdepartementet 
  
 1 
  
 Data- 
  
 Tillsynsavgift 
  
 lag 
  
 18 § 
  
 Datainspek- 
  
 inspektionen 
  
 kreditupplysnings 
  
 tionens 
  
 lagen (1973:1173) 
  
 tillsynsverk- 
  
 samhet enligt 
  
 lagen. Ingen 
  
 avgift tas dock 
  
 ut med stöd av 
  
 bemyndigan- 
  
 det. 
  
 2 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 31 § lag 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 (1967:531) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 tryggande av 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (1967:531) om 
  
 pensions- 
  
 om avgifter 
  
 tryggande av 
  
 utfästelse m.m. 
  
 för prövning 
  
 pensionsutfästelse 
  
 av ärenden 
  
 m.m. 
  
 hos Finans- 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 3 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 atom- 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 ansvarighetslagen 
  
 och exped- 
  
 för prövning 
  
 (1968:45) 
  
 itionsavgifter 
  
 av ärenden 
  
 (prop. 
  
 hos Finans- 
  
 1989/90:138 
  
 inspektionen 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 4 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (1972:262) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 understöds- 
  
 och exped- 
  
 för prövning 
  
 föreningar 
  
 itionsavgifter 
  
 av ärenden 
  
 (prop. 
  
 hos 
  
 1989/90:138 
  
 Finansinspek- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 tionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 5 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 trafikskadelagen 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 (1975:1410) 
  
 och exped- 
  
 för prövning 
  
 itionsavgifter 
  
 av ärenden 
  
 (prop. 
  
 hos Finans- 
  
 1989/90:138 
  
 inspektionen 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 6 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 försäkringsrörelsela 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 gen (1982:713) 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 7 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbemyndig 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt 
  
 ande för vissa 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 sparbankslagen 
  
 ansök-nings- 
  och 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 (1987:619) 
  
 expeditions- 
  
 för prövning 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 8 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt den 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 upphävda lagen 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 (1989:508) om 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 försäkringsmäklare 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 9 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt den 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 upphävda 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 förordningen 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 (1989:854) om 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 försäkringsmäklare. 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 10 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt den 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 upphävda lagen 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 (1990:1114) om 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 värdepappersfonder. 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 11 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 (1991:980) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 handel med 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 finansiella 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 instrument. 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 12 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 (1991:981) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 värdepappersrörelse 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 13 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 11 kap. 9 § lagen 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 (1992:543) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lagen 
  
 börs- och 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 (1992:543) om 
  
 clearingverksamh 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 börs- och 
  
 et 
  
 för prövning 
  
 clearingverksamhet 
  
 av ärenden 
  
 hos Finans- 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 14 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 7 kap. 4 § lagen 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 (1993:931) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden lagen 
  
 individuellt 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 (1993:931) om 
  
 pensionssparande 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 individuellt 
  
 för prövning 
  
 pensionssparande. 
  
 av ärenden 
  
 hos Finans- 
  
 inspektionen 
  
 15 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 Se kommentar 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 Eventuellt 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 finns 
  
 ärenden enligt 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 bemyndigande 
  
 sjölagen 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 i det generella 
  
 (1994:1009) 
  
 för prövning 
  
 riksdagsbemy 
  
 av ärenden 
  
 ndigandet 
  
 hos Finans- 
  
 (rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 16 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 7 kap. 14 § lag 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 (1994: 2004) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden lag 
  
 kapitaltäckn-ing 
  
 (2001:911) 
  
 regle– 
  
 (1994:2004) om 
  
 och stora 
  
 om avgifter 
  
 ringsbrev 
  
 kapitaltäckning och 
  
 exponeringar för 
  
 för prövning 
  
 stora exponeringar 
  
 kreditin-stitut 
  och 
  
 av ärenden 
  
 för kreditinstitut 
  
 värde- 
  
 hos Finans- 
  
 och 
  
 pappersbolag 
  
 inspektionen 
  
 värdepappersbolag 
  
 17 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (1995:1559) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 årsredovisning i 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 kreditinstitut och 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 värdepappersbolag. 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 18 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (1995:1560) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 årsredovisning i 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 försäkringsföretag 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 19 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (1995:1570) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 medlemsbanker 
  
 och exepeditions- 
  
 för prövning 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 19889/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 20 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (1996:1006) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 anmälningsplikt 
  
 och exepeditions- 
  
 för prövning 
  
 avseende viss 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 finansiell 
  
 19889/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 verksamhet 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 21 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (1998:293) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 utländska 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 försäkringsgivares 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 och tjänstepensions- 
  
 19889/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 instituts verksamhet 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 i Sverige 
  
 22 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 9 kap. 1 § lag 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 (1998:1479) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 konto-föring 
  av 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (1998:1479) om 
  
 finansiella 
  
 om avgifter 
  
 konto-föring 
  av 
  
 instrument 
  
 för prövning 
  
 finansiella 
  
 av ärenden 
  
 instrument 
  
 hos Finans- 
  
 inspektionen 
  
 23 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 bokföringslagen 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 (1999:1078) 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 19889/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 24 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 15 § lag 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 (1999:1309) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden lag 
  
 system för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (1999:1309) om 
  
 avveckling av 
  
 om avgifter 
  
 system för 
  
 förpliktelser på 
  
 för prövning 
  
 avveckling av 
  
 finans-marknaden 
  
 av ärenden 
  
 förpliktelser på 
  
 hos Finans- 
  
 finansmarknaden 
  
 inspektionen 
  
 25 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (2000:35) om byte 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 av 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 redovisningsvaluta i 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 finansiella företag 
  
 19889/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 26 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (2000:1087) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 anmälningsskyldigh 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 et för vissa innehav 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 av finansiella 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 instrument 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 27 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (2002:149) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 utgivning av 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 elektroniska pengar 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 28 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (2003:1223) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 utgivning av 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 säkerställda 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 obligationer 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 29 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (2004:46) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 investeringsfonder 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 30 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (2004:297) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 bank- och 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 finansieringsrörelse 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 19889/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 31 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (2004:299) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 inlåningsverksamhe 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 t 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 32 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 ärenden enligt lag 
  
 myndigande för 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 (2005:405) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 försäkringsförmedli 
  
 och expeditions- 
  
 för prövning 
  
 ng 
  
 avgifter (prop. 
  
 av ärenden 
  
 1989/90:138 
  
 hos Finans- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 33 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 se kommentar 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 Eventuellt 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 ingen 
  
 finns 
  
 ärenden enligt lagen 
  
 regleringsbrev 
  
 bemyndigande 
  
 (2006:451) om 
  
 i det generella 
  
 offentliga 
  
 riksdagsbemy 
  
 uppköpserbjudan- 
  
 ndigandet 
  
 den 
  
 (rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 34 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 lag 
  
 7 kap. 13 § lagen 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt 7 kap. 13 § 
  
 (2006:451) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 lagen (2006:451) 
  
 offentliga 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 om offentliga 
  
 uppköpserbjudand 
  
 om årliga 
  
 uppköpserbjudan- 
  
 en 
  
 avgifter för 
  
 den 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 35 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 se kommentar 
  
 3 – 4 §§ 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 Eventuellt 
  
 inspektionen 
  
 prövning av 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 bemyndigande 
  
 ärenden enligt 
  
 (2001:911) 
  
 regleringsbrev 
  
 enligt det 
  
 aktiebolagslagen 
  
 om avgifter 
  
 generella 
  
 (2005:551) 
  
 för prövning 
  
 riksdagsbemy 
  
 av ärenden 
  
 ndigandet 
  
 hos Finans- 
  
 (rskr 289) 
  
 inspektionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 36 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 39 § lagen 
  
 3  
 –9 
  §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lagen 
  
 (1980:1097) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1980:1097) om 
  
 Svenska 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 Svenska 
  
 skeppskassan 
  
 om årliga 
  
 skeppskassan 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 37 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 31 § enligt lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (1967:531) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1967:531) om 
  
 tryggande av 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 tryggande av 
  
 pensions- 
  
 om årliga 
  
 pensionsutfästelse 
  
 utfästelse m.m. 
  
 avgifter för 
  
 m.m. 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 38 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 73 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (1972:262) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1972:262) om 
  
 nings- 
  
 under-stödsföre- 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 understöds- 
  
 baserad) 
  
 ningar 
  
 om årliga 
  
 föreningar 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 39 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 19 kap 15 § 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt 
  
 (omsätt- 
  
 försäkrings- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 försäkringsrörelsela 
  
 nings- 
  
 rörelselagen 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 gen (1982:713) 
  
 baserad) 
  
 (1982:713) 
  
 om årliga 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 40 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 39 § lagen 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt den upphävda 
  
 (omsätt- 
  
 (1990:1114) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 lagen (1990:1114) 
  
 nings- 
  
 värde-pappers- 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 om 
  
 baserad) 
  
 fonder. 
  
 om årliga 
  
 värdepappersfonder. 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 41 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 6 kap 4 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (1991:980) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1991:980) om 
  
 nings- 
  
 handel med 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 handel med 
  
 baserad) 
  
 finansiella 
  
 om årliga 
  
 finansiella 
  
 instrument 
  
 avgifter för 
  
 instrument. 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 42 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 6 kap. 11 § enligt 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 lag (1991:981) 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1991:981) om 
  
 nings- 
  
 om värde- 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 värdepappersrörelse 
  
 baserad) 
  
 pappers-rörelse 
  
 om årliga 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 43 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 11 kap 9 § lagen 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lagen 
  
 (omsätt- 
  
 (1992:543) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1992:543) om 
  
 nings- 
  
 börs- och 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 börs- och 
  
 baserad) 
  
 clearingverk- 
  
 om årliga 
  
 clearingverksamhet 
  
 samhet 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 44 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 15 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (1994:759) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1994:759) om 
  
 nings- 
  
 Sveriges allmänna 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 Sveriges allmänna 
  
 baserad) 
  
 hypoteks-kassa 
  
 om årliga 
  
 hypotekskassa 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 45 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 7 kap 14 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (1994:2004) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1994:2004) om 
  
 nings- 
  
 kapital-täckning 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 kapitaltäckning och 
  
 baserad) 
  
 och stora 
  
 om årliga 
  
 stora exponeringar 
  
 exponeringar för 
  
 avgifter för 
  
 för kreditinstitut 
  
 kreditinstitut och 
  
 finansiering 
  
 och 
  
 värde- 
  
 av Finans- 
  
 värdepappersbolag 
  
 pappersbolag 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 46 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 13 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (1996:1006) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1996:1006) om 
  
 nings- 
  
 anmäl-ningsplikt 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 anmälningsplikt 
  
 baserad) 
  
 avseende viss 
  
 om årliga 
  
 avseende viss 
  
 finansiell 
  
 avgifter för 
  
 finansiell 
  
 verksamhet 
  
 finansiering 
  
 verksamhet 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 47 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 10 kap 9 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (1998:293) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1998:293) om 
  
 nings- 
  
 utländska 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 utländska 
  
 baserad) 
  
 försäkrings- 
  
 om årliga 
  
 försäkringsgivares 
  
 givares och 
  
 avgifter för 
  
 och 
  
 tjänste-pensions- 
  
 finansiering 
  
 tjänstepensionsinstit 
  
 instituts 
  
 av Finans- 
  
 uts verksamhet i 
  
 verksamhet i 
  
 inspektionens 
  
 Sverige 
  
 Sverige 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 48 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 10 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (1998:710) med 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1998:710) med 
  
 nings- 
  
 vissa 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 vissa bestämmelser 
  
 baserad) 
  
 bestämmelser om 
  
 om årliga 
  
 om Premie- 
  
 Premie-pensions- 
  
 avgifter för 
  
 pensionsmyndighet 
  
 myndigheten 
  
 finansiering 
  
 en 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 49 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 9 kap. 1 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (1998:1479) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (1998:1479) om 
  
 nings- 
  
 kontoföring av 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 konto-föring 
  av 
  
 baserad) 
  
 finansiella 
  
 om årliga 
  
 finansiella 
  
 instrument 
  
 avgifter för 
  
 instrument 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 50 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 5 kap. 8 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (2000:192) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (2000:192) om 
  
 nings- 
  
 allmänna 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 allmänna 
  
 baserad) 
  
 pensionsfonder 
  
 om årliga 
  
 pensionsfonder 
  
 (AP-fonder) 
  
 avgifter för 
  
 (AP-fonder) 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 51 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 26 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (2000:1087) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (2000:1087) om 
  
 nings- 
  
 anmälnings- 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 anmälningsskyldigh 
  
 baserad) 
  
 skyldighet för 
  
 om årliga 
  
 et för vissa innehav 
  
 vissa innehav av 
  
 avgifter för 
  
 av finansiella 
  
 finansiella 
  
 finansiering 
  
 instrument 
  
 instrument 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 52 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 6 kap. 19 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (2002:149) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (2002:149) om 
  
 nings- 
  
 utgivning av 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 utgivning av 
  
 baserad) 
  
 elektroniska 
  
 om årliga 
  
 elektroniska pengar 
  
 pengar 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 53 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 5 kap. 7 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (2003:1223) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (2003:1223) om 
  
 nings- 
  
 utgivning av 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 utgivning av 
  
 baserad) 
  
 säkerställda 
  
 om årliga 
  
 säkerställda 
  
 obligationer 
  
 avgifter för 
  
 obligationer 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 54 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 10 kap. 1 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag (2004:46) 
  
 (omsätt- 
  
 (2004:46) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 om 
  
 nings- 
  
 investerings- 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 investeringsfonder 
  
 baserad) 
  
 fonder 
  
 om årliga 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 55 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 22 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (2004:299) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (2004:299) om 
  
 nings- 
  
 inlånings- 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 inlåningsverksam- 
  
 baserad) 
  
 verksamhet 
  
 om årliga 
  
 het 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 56 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 20 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (2005:377) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (2005:377) om 
  
 nings- 
  
 straff för 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 straff för 
  
 baserad) 
  
 marknads- 
  
 om årliga 
  
 marknadsmissbruk 
  
 missbruk vid 
  
 avgifter för 
  
 vid handel med 
  
 handel med 
  
 finansiering 
  
 finansiella 
  
 finansiella 
  
 av Finans- 
  
 instrument 
  
 instrument 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 57 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 7 kap. 7 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (2005:405) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (2005:405) om 
  
 nings- 
  
 försäkrings- 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 försäkringsförmedli 
  
 baserad) 
  
 förmedling 
  
 om årliga 
  
 ng 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 58 
  
 Finans- 
  
 Särskilda avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 20 – 24 §§ lagen 
  
 riksdagen 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lagen 
  
 (2000: 1087) om 
  
 (2000:1087) om 
  
 anmälnings- 
  
 2711 
  
 anmälningsskyldigh 
  
 skyldighet för 
  
 et för vissa innehav 
  
 vissa innehav av 
  
 av finansiella 
  
 finansiella 
  
 instrument 
  
 instrument 
  
 59 
  
 Finans- 
  
 Årliga avgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 13 kap. 16 § lag 
  
 3 – 9 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 enligt lag 
  
 (omsätt- 
  
 (2004:297) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (2004:297) om 
  
 nings- 
  
 bank- och 
  
 (2002:1042) 
  
 2548 
  
 bank- och 
  
 baserad) 
  
 finansierings- 
  
 om årliga 
  
 finansieringsrörelse 
  
 rörelse 
  
 avgifter för 
  
 finansiering 
  
 av Finans- 
  
 inspektionens 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 60 
  
 Finans- 
  
 Utdrag ur 
  
 fast 
  
 eventuellt finns 
  
 48 § 
  
 Utdrag från 
  
 inspektionen 
  
 försäkringsregistret 
  
 bemyndigande i 
  
 försäkringsrör 
  
 försäkringsreg 
  
 generellt 
  
 elseförordning 
  
 istret som inte 
  
 riksdagsbemyndig 
  
 en (1982:790) 
  
 är expediering 
  
 ande för vissa 
  
 i ärende 
  
 ansöknings- och 
  
 exped- 
  
 itionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 61 
  
 Finans- 
  
 Avgift för undantag 
  
 fast 
  
 28 § lag 
 H 
  
 21 § 
  
 regering 
  
 Troligen anger 
  
 inspektionen 
  
 i fråga om 
  
 (1992:160) om 
  
 förordningen 
  
 lagen 
  
 fullmaktens innehåll 
  
 utländska filialer 
  
 (1992:308) 
  
 föreskrifter 
  
 och anmälan om 
  
 m.m.l 
 HH H 
  
 om utländska 
  
 om avgifter i 
  
 föreståndare för 
  
 filialer 
  
 registreringsär 
  
 filial till utländskt 
  
 enden. 
  
 bankföretag 
  
 62 
  
 Insättnings- 
  
 Insättningsgaranti 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 12 § lagen 
  
 rikdagen 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgift på 0,1 
  
 garanti- 
  
 (1995:1571) om 
  
 % av skyddad 
  
 nämnden 
  
 insättningsgaranti 
  
 2552 
  
 inlåning anges 
  
 i lag. 
  
 Nämnden 
  
 beslutar inom 
  
 vissa ramar. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 63 
  
 Insättnings- 
  
 Investerarskydd 
  
 fast/stor- 
  
 lag 
  
 29 § lagen 
  
 10 a § förord- 
  
 mynd- 
  
 inkomsttitel 
  
 Fast avgift för 
  
 garanti- 
  
 leksbas- 
  
 (1999:158) om 
  
 ning 
  
 igheten 
  
 löpande 
  
 nämnden 
  
 erad 
  
 invest-erarskydd 
  
 (1996:595) 
  
 2552 
  
 administration 
  
 med instrukt- 
  
 samt 
  
 ion för Insätt- 
  
 avgift baserad 
  
 ningsgaranti- 
  
 på andel 
  
 nämnden 
  
 skyddade 
  
 tillgångar 
  
 64 
  
 Kammar- 
  
 Prövning av 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 19 § stiftelse- 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 Lagen säger 
  
 kollegiet 
  
 ansökan om 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordningen 
  
 ingen 
  
 inget om 
  
 permutation enl. 6 
  
 myndigande för 
  
 (1995:1280) 
  
 2552 
  
 avgifter 
  
 kap. stiftelselagen 
  
 vissa ansöknings- 
  
 (1994:1220) 
  
 och expedi- 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 65 
  
 Kammar- 
  
 Prövning av 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 förordning 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 Lagen säger 
  
 kollegiet 
  
 ansökan om 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 (1992:203) 
  
 ingen 
  
 inget om 
  
 permutation enl. 
  
 myndigande för 
  
 om avgifter 
  
 2552 
  
 avgifter 
  
 permutationslagen 
  
 vissa ansöknings- 
  
 för ärenden 
  
 (1972:205) 
  
 och expedi- 
  
 enligt 
  
 tionsavgifter 
  
 permutations- 
  
 (prop. 
  
 lagen 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 66 
  
 Kammar- 
  
 Registrering av 
  
 fast 
  
 lag 
  
 8 § lagen 
  
 17 § 
  
 Kammar- 
  
 disponeras 
  
 Redovisas 
  
 kollegiet 
  
 trossamfund 
  
 (1998:1593) om 
  
 förordning 
  
 kollegiet 
  
 som avgift i 
  
 trossamfund och 
  
 (1999:731) 
  
 regleringsbrev 
  
 uppdragsverks 
  
 14 § lagen 
  
 om regist- 
  
 KAMFS200 
  
 amhet i 
  
 (1998:1591) om 
  
 rering av 
  
 1:1 
  
 Avgifter 2005 
  
 Svenska kyrkan 
  
 trossamfund 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 67 
  
 Kammar- 
  
 Auktorisation av 
  
 fast 
  
 lag 
  
 lag (1975:588) 
  
 3 § förordning 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 kollegiet 
  
 tolkar m.m. 
  
 med bemynd- 
  
 (1985:613) 
  
 ingen 
  
 igande att 
  
 om auktorisa- 
  
 2552 
  
 meddela 
  
 tion av tolkar 
  
 föreskrifter om 
  
 och 
  
 auktorisation och 
  
 översättare 
  
 godkän-nande 
  av 
  
 översättare och 
  
 tolkar 
  
 68 
  
 Kammar- 
  
 Avgift för prövning 
  
 9 § lagen 
  
 1 § 
  
 kollegiet 
  
 av ansökan 
  
 (2001:845) om 
  
 förordningen 
  
 upplösning av 
  
 (2001:1049) 
  
 stiftelser i vissa 
  
 om avgifter 
  
 fall 
  
 för 
  
 ansökningar 
  
 om 
  
 upplösning av 
  
 stiftelser 
  
 69 
  
 Lotteri- 
  
 Tillsynsavgifter 
  
 53 § lotterilagen 
  
 4 d § lotteri- 
  
 inspektionen 
  
 enligt lotterilagen 
  
 (1994:1000) 
  
 förordningen 
  
 (1994:1000) 
  
 (1994:1451) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 70 
  
 Lotteri- 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 lag 
  
 53 § lotterilag 
  
 5  
 -7 
  §§ lotteri- 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 av ansökningar 
  
 (1994:1000) 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 och läns- 
  
 enligt lotterilagen. 
  
 (1994:1451) 
  
 9455 
  
 styrelserna 
  
 71 
  
 Lotteri- 
  
 Avgift för tillsyn 
  
 tid 
  
 lag 
  
 53 § lotterilag 
  
 8 § lotteri- 
  
 myndighet 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 och kontroll av 
  
 (1994:1000) 
  
 förordning 
  
 en 
  
 och läns- 
  
 tillståndshavare 
  
 (1994:1451) 
  
 9455 
  
 styrelserna 
  
 enligt lotterilagen. 
  
 72 
  
 Lotteri- 
  
 Avgifter för tillsyn 
  
 tid 
  
 lag 
  
 16 § kasinolag 
  
 8 § lotteri- 
  
 myndighet 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgiftskonstr 
  
 inspektionen 
  
 av tillståndshavare 
  
 (1999:355) 
  
 förordning 
  
 en 
  
 uktion: 
  
 enligt kasinolagen. 
  
 (1994:1451) 
  
 9455 
  
 Fakturering 
  
 månadsvis 
  
 efter budget, 
  
 justering vid 
  
 behov i 
  
 efterhand. 
  
 73 
  
 Atkinson 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 3 § lag 
  
 4 § 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 ansökningar enligt 
  
 (1982:636) om 
  
 automatspels- 
  
 ingen 
  
 automatspelslagen 
  
 anordna-nde 
  av 
  
 förordning 
  
 9455 
  
 visst automatspel 
  
 (2004:1062) 
  
 74 
  
 Lotteri- 
  
 Avgift för tillsyn 
  
 fast 
  
 lag 
  
 7 § lag 
  
 5 § 
  
 myndighet 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgiftskonstr 
  
 inspektionen 
  
 och kontroll av 
  
 (1982:636) om 
  
 automatspels- 
  
 en 
  
 uktion: 
  
 tillståndshavare 
  
 anordnande av 
  
 förordning 
  
 9455 
  
 Fast (per 
  
 enligt 
  
 visst automatspel 
  
 (2004:1062) 
  
 månad och 
  
 automatspelslagen 
  
 spelställe) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 75 
  
 1 
  
 Lantbruk 
  
 djurskydds-lag 
  
 djurskydds- 
  
 a Djur- 
  
 disponeras 
  
 (a) Osäkert 
  
 Länsstyrelser 
 TPF FPPPT 
  
 a förprövning 
  
 (1988:534) 
  
 förordning 
  
 skydds- 
  
 om en 
  
 djurstallar 
  
 a 25 c § 
  
 (1988:539) 
  
 mynd- 
  
 regleringsbrev 
  
 länsstyrelse 
  
 b särskild avgift om 
  
 b 3 § 
  
 a 67 § 1 st 
  
 igheten 
  
 getts rätt att ta 
  
 förprövning ej skett 
  
 b 6a § 
  
 b Lst 
  
 ut avgift samt 
  
 (b) rätten att 
  
 disponera 
  
 särskild avgift 
  
 (sanktion) 
  
 76 
  
 Länsstyrelser 
  
 Prövning och tillsyn 
  
 fast (+ 
  
 lag 
  
 33 § pant- 
  
 9-10 
  §§ pant- 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 Avgifter enligt 
  
 av pantbanker 
  
 rörlig del 
  
 bankslagen 
  
 banksförord- 
  
 ingen 
  
 10§ 
  
 beroende 
  
 (1995:1000) 
  
 ningen 
  
 regleringsbrev 
  
 avgiftsförordn 
  
 på antal 
  
 (1995:1189). 
  
 ingen 
  
 kontor) 
  
 disponeras i 
  
 detta fall av 
  
 myndigheten 
  
 1 
  
 TP PT  
 Listan på länsstyrelsers avgifter har hämtats från budgeten för avgiftsbelagd verksamhet i regleringsbrevet för länsstyrelser för år 2006 (exkl. bidrag från  
 EG-fonder) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 77 
  
 Länsstyrelser 
  
 Rationaliseringsinty 
  
 fast 
  
 regleringsb 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Regler om 
  
 g 
  
 +moms 
  
 rev 
  
 igheten 
  
 skogsavdrag 
  
 (för tillskottsförvärv 
  
 regleringsbrev 
  
 och 
  
 av mark som 
  
 rationalise- 
  
 betraktas som 
  
 ringsförvärv 
  
 rationaliseringsförv 
  
 finns i 
  
 ärv) 
  
 inkomst- 
  
 skattelagen, 
  
 21 kap 10 § 
  
 Ej funnit 
  
 annat stöd 
  
 än angivelsen 
  
 i budgeten i 
  
 reglerings- 
  
 brevet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 78 
  
 Länsstyrelser 
  
 Ansökan om att få 
  
 fast 
  
 lag 
  
 11§ lag 
  
 3§ förordning 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 delta i försöks- 
  
 (1998:489) om 
  
 (1998:1822) 
  
 ingen 
  
 verksamhet med 
  
 försöks- 
  
 om ikraftträd- 
  
 regleringsbrev 
  
 villkorlig 
  
 verksamhet med 
  
 ande av lagen 
  
 körkortsåter- 
  
 villkor-lig 
  
 (1998:489) 
  
 kallelse (alkolås) 
  
 körkorts- 
  
 om försöks- 
  
 återkallels 
 e 
  
 verksamhet 
  
 med vill- 
  
 korlig 
  
 körkortsåter- 
  
 kallelse, m.m. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 79 
  
 Länsstyrelser 
  
 Animaliska 
  
 lag 
  
 20 § lagen 
  
 17 § förord- 
  
 Jord- 
  
 disponeras 
  
 I förordningen 
  
 biprodukter 
  
 (2006:806) om 
  
 ningen 
  
 bruks- 
  
 anges endast 
  
 provtag-ning 
  på 
  
 (2006:815) 
  
 verket  
  
 regleringsbrev 
  
 Jordbruks- 
  
 djur, m.m. 
  
 om prov- 
  
 Hawkins 
  
 verket och 
  
 tagning på 
  
 medelsver 
  
 Livsmedels- 
  
 djur, m.m. 
  
 ket 
  
 verket 
  
 Jordbruks- 
  
 verket får 
  
 överlåta viss 
  
 tillsyn 
  
 80 
  
 Länsstyrelser 
  
 Prövning av 
  
 fast 
  
 3 kap. 3 § 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 ansökan om 
  
 förordningen 
  
 ingen 
  
 handledarskap enl. 
  
 (2001:652) 
  
 regleringsbrev 
  
 4 kap. 8§ 
  
 om avgifter 
  
 körkortsförordninge 
  
 inom 
  
 n (1998:980) 
  
 vägtrafik- 
  
 området 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 81 
  
 Länsstyrelser 
  
 Avgifter och räntor 
  
 förordning 
  
 inkomsttitel 
  
 Inkomsterna 
  
 på övriga 
  
 (2000:283) 
  
 avser 
  
 näringslån, 
  
 om lands- 
  
 2322 
  
 uppläggningsa 
  
 Kammarkollegiet 
  
 bygdsstöd och 
  
 vgifter, 
  
 förord-ning 
  
 aviseringsavgi 
  
 (1983: 737) 
  
 fter, räntor 
  
 om avgift för 
  
 och 
  
 administra- 
  
 amorteringar. 
  
 tion av vissa 
  
 statliga lån 
  
 Lån för stöd 
  
 till 
  
 kommersiell 
  
 service i 
  
 glesbygd och 
  
 lån för stöd till 
  
 företag i 
  
 glesbygder. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 82 
  
 Länsstyrelser 
  
 Avgift för vissa 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 56a § väg- 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 - 
  
 Ansökningsav 
  
 tillstånd avseende 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 kungörelse 
  
 ingen 
  
 gifter enligt 
  
 vägar 
  
 myndigande för 
  
 (1971:954) 
  
 2511 
  
 10§ 
  
 vissa ansöknings- 
  
 avgiftsför- 
  
 och expedi- 
  
 ordningen 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 83 
  
 Länsstyrelser 
  
 Ansökan om 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 21 § exprop- 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 - 
  
 Ansökningsav 
  
 expropriationstillstå 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 riationskun- 
  
 ingen 
  
 gifter enligt 
  
 nd 
  
 myndigande för 
  
 görelse 
  
 2511 
  
 10 § 
  
 vissa ansöknings- 
  
 (1972:727) 
  
 avgiftsför- 
  
 och expedi- 
  
 ordningen 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 84 
  
 Länsstyrelser 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 27a § bil- 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 - 
  
 Ansökningsav 
  
 auktorisation av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 skrotnings- 
  
 ingen 
  
 gifter enligt 
  
 bilskrotare 
  
 myndigande för 
  
 förordning 
  
 2511 
  
 10 § 
  
 vissa ansöknings- 
  
 (1975:348) 
  
 avgiftsför- 
  
 och expedi- 
  
 ordningen 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 85 
  
 Länsstyrelser 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 5§ förordning 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 - 
  
 Ansökningsav 
  
 godkännande av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 (1990:1334) 
  
 ingen 
  
 gifter enligt 
  
 myndigande för 
  
 om skydd för 
  
 2511 
  
 10 § 
  
 skyddsvakt 
  
 vissa ansöknings- 
  
 samhällsvikt- 
  
 avgiftsför- 
  
 och expedi- 
  
 iga anlägg- 
  
 ordningen 
  
 tionsavgifter 
  
 ningar m.m. 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 86 
  
 Länsstyrelser 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 48 §§ jaktför- 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 - 
  
 Ansökningsav 
  
 jakttillstånd 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 ordning 
  
 ingen 
  
 gifter enligt 
  
 myndigande för 
  
 (1987:905) 
  
 2511 
  
 10 § 
  
 vissa ansöknings- 
  
 avgiftsför- 
  
 och expedi- 
  
 ordningen 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 87 
  
 Länsstyrelser 
  
 Tillstånd enligt 
  
 fast 
  
 lag 
  
 9 § jordförvärvs- 
  
 6 § 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 - 
  
 Ansökningsav 
  
 jordförvärvslagen 
  
 lagen (1979:230) 
  
 jordförvärvs- 
  
 ingen 
  
 gifter enligt 
  
 (1979:230) 
  
 förordningen 
  
 2511 
  
 10 § 
  
 (2005:522) 
  
 avgiftsför- 
  
 ordningen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 88 
  
 Länsstyrelser 
  
 Avgifter rörande 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 förordning 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 - 
  
 Ansökningsav 
  
 vägsamfällighet mm 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 (1992:360) 
  
 ingen 
  
 gifter enligt 
  
 myndigande för 
  
 om avgifter 
  
 2511 
  
 10 § 
  
 vissa ansöknings- 
  
 för vissa 
  
 avgiftsför- 
  
 och expedi- 
  
 ärenden enligt 
  
 ordningen 
  
 tionsavgifter 
  
 lagen 
  
 (prop. 
  
 (1939:608) 
  
 1989/90:138 
  
 om enskilda 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 vägar 
  
 89 
  
 Länsstyrelser 
  
 Prövning enligt 6, 7 
  
 fast 
  
 lag 
  
 13 § lag 
  
 2 § förordning 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 - 
  
 Ansökningsav 
  
 eller 9 §§ lagen 
  
 (1998:814) med 
  
 (1998:903) 
  
 ingen 
  
 gifter enligt 
  
 (1998:814) med 
  
 särskilda 
  
 om avgifter 
  
 2511 
  
 10 § 
  
 särskilda 
  
 bestämmelser om 
  
 för prövning 
  
 avgiftsför- 
  
 bestämmelser om 
  
 gaturen-hållning 
  
 enligt lagen 
  
 ordningen 
  
 gaturenhållning och 
  
 och skyltning 
  
 (1998:814) 
  
 skyltning 
  
 med särskilda 
  
 bestämmelser 
  
 om gaturen- 
  
 hållning och 
  
 skyltning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 90 
  
 Länsstyrelser 
  
 Avgifter vid 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 2 kap  
 3-4 
  §§, 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 - 
  
 Ansökningsav 
  
 tillämpningen av 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 3 kap1 §§, 
  
 ingen 
  
 gifter enligt 
  
 olika författningar 
  
 myndigande för 
  
 4 kap  
 2-3 
  §§ 
  
 2511 
  
 10 § 
  
 inom 
  
 vissa ansöknings- 
  
 förordning 
  
 avgiftsför- 
  
 vägtrafikområdet 
  
 och expedi- 
  
 (2001:652) 
  
 ordningen 
  
 tionsavgifter 
  
 om avgifter 
  
 (prop. 
  
 inom väg- 
  
 1989/90:138 
  
 trafikområdet 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 91 
  
 Länstyrelser 
  
 Avgift för 
  
 30 och 52 §§ 
  
 11 § 
  
 myndighet 
  
 godkännande av 
  
 jaktlagen 
  
 jaktförordning 
  
 fångstredskap 
  
 (1987:259) 
  
 (1987:905) 
  
 92 
  
 Länsstyrelser 
  
 Avgift för 
  
 3 b § jaktför- 
  
 myndighet 
  
 registrering av 
  
 ordning 
  
 licensområde för 
  
 (1987:905) 
  
 älgjakt eller av 
  
 älgskötselområde 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 93 
  
 Länsstyrelser 
  
 Viltvårdsavgift 
  
 fast 
  
 41 § 1 st 1 p. 
  
 49 § jaktför- 
  
 Kammarkolle 
  
 jaktlagen 
  
 ordning 
  
 giet skall 
  
 (1987:259) 
  
 (1987:905) 
  
 bokföra 
  
 influtna vilt- 
  
 vårdsavgifter 
  
 på vilt- 
  
 vårdsfonden. 
  
 94 
  
 Länsstyrelser 
  
 Älgavgift (till 
  
 lag 
  
 41 § 1 st. 2 p. och 
  
 52b § jaktför- 
  
 myndighet 
  
 Avgift 
  
 älgvårdsfonden) 
  
 52 § jaktlagen 
  
 ordning 
  
 fastställs av 
  
 (1987:259) 
  
 (1987:905) 
  
 länsstyrelsen 
  
 enligt 
  
 föreskrifter 
  
 som meddelas 
  
 av Natur- 
  
 vårdsverket. 
  
 Ur älgvårds- 
  
 fonden lämnas 
  
 bidrag till 
  
 kostnaderna 
  
 för 
  
 administration 
  
 av jakten 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 95 
  
 Länsstyrelser 
  
 Särskild avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 41 § 1 st. 3 p. § 
  
 52c § jaktför- 
  
 älg som fälls utöver 
  
 jaktlagen 
  
 ordning 
  
 licens 
  
 (1987:259) 
  
 (1987:905) 
  
 96 
  
 Länsstyrelser 
  
 Lotteriavgifter 
  
 fast 
  
 lag 
  
 53 § lotterilag 
  
 5 och 8 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 (1994:1000) 
  
 lotteriför- 
  
 ingen 
  
 ordning 
  
 9455 
  
 (1994:1451) 
  
 97 
  
 Länsstyrelser 
  
 Täktavgift 
  
 lag 
  
 27 kap 1 § 
  
 4 kap  
 1-4§§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 (grustäkter) 
  
 miljöbalk 
  
 förordningen 
  
 ingen 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:940) 
  
 2539 
  
 om avgifter 
  
 för prövning 
  
 och tillsyn 
  
 enligt 
  
 miljöbalken 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 98 
  
 Länsstyrelser 
  
 Miljöskyddsavgift 
  
 lag 
  
 27 kap 1 § 
  
 2 
 T  
 kap 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 Inbetalningar 
  
 miljöbalk 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 på 
  
 Avser troligen 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:940) 
  
 2537 
  
 inkomsttiteln 
  
 främst avgift för 
  
 om avgifter 
  
 kan ev avse 
  
 prövning och tillsyn 
  
 för prövning 
  
 både 
  
 av miljöfarlig 
  
 och tillsyn 
  
 sanktionsavgif 
  
 verksamhet 
  
 enligt 
  
 ter och 
  
 miljöbalken 
 T 
  
 avgifter för 
  
 miljöfarlig 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 99 
  
 Länsstyrelser 
  
 Sanktionsavgifter 
  
 a 8 kap. 5 § 
  
 a 18 § 
  
 Se kom- 
  
 inkomsttitel 
  
 (a) 
  
 enligt 
  
 arbetsmiljö-lagen 
  
 arbetsmiljö- 
  
 mentar 
  
 Arbetsmiljöve 
  
 a arbetsmiljölagen 
  
 (1977:60) 
  
 förordningen 
  
 2714 
  
 rket beslutar 
  
 b överlastavgift 
  
 b lagen 
  
 (1977:1166) 
  
 inom intervall 
  
 c socialtjänstlagen 
  
 (1972:435) om 
  
 som framgår 
  
 d plan- och 
  
 överlast-avgift 
  
 av lagen 
  
 bygglagen 
  
 c 16 kap 6a§ 
  
 (b) lag 
  
 socialtjänst-lag 
  
 (c) och (d ) 
  
 (2001:453 
  
 beslutas av 
  
 d 10 kap. plan- 
  
 förvaltningsdo 
  
 och bygglagen 
  
 mstol enligt 
  
 (1987:10) 
  
 grunder i 
  
 lagen 
  
 Hänvisning- 
  
 arna till 
  
 lagarna från 
  
 inkomstliggar 
  
 en 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 100 
  
 Länsstyrelser 
  
 Återbetalning av lån 
  
 inkomsttitel 
  
 För 
  
 avseende 
  
 stödformen 
  
 såddfinansiering 
  
 4132 
  
 gäller 
  
 förordning 
  
 (1995:1254) 
  
 om statligt 
  
 stöd till 
  
 teknisk 
  
 forskning, 
  
 industriellt 
  
 utvecklings- 
  
 arbete 
  
 och uppfinnar- 
  
 verksamhet 
  
 101 
  
 Länsstyrelser 
  
 Avgifter enligt 
  
 lag 
  
 9 kap 2 § och 10 
  
 17-22 
  §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 Övriga 
  
 stiftelse- 
  
 kap 1 § 
  
 stiftelseför- 
  
 ingen 
  
 offentligrätts- 
  
 förordningen, 
  
 stiftelselag 
  
 ordningen 
  
 2552 
  
 liga avgifter 
  
 tillsyn och prövning 
  
 (1994:1220) 
  
 (1995:1280). 
  
 enligt 
  
 samt registrer- 
  
 reglerings- 
  
 ingsavgift och 
  
 brevet 
  
 registrer-ingsbevis 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 102 
  
 Länsstyrelser 
  
 Avgifter enligt 
  
 lag 
  
 27 kap 1 § 
  
 52 § 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 Övriga 
  
 avfallsförordningen 
  
 miljöbalk 
  
 Avfallsför- 
  
 ingen 
  
 offentligrätts- 
  
 (1998:808) 
  
 ordningen 
  
 2552 
  
 liga avgifter 
  
 (2001:1063) 
  
 enligt 
  
 reglerings- 
  
 förordningen 
  
 brevet 
  
 (1998:940) 
  
 om avgifter 
  
 för prövning 
  
 och tillsyn 
  
 enligt 
  
 miljöbalken 
  
 103 
  
 Länsstyrelser 
  
 Särskild avgift för 
  
 7 § förord- 
  
 myndighet 
  
 inkomsttitel 
  
 Övriga 
  
 (vissa) 
  
 att administrera 
  
 ningen 
  
 inkomster av 
  
 (1989:281) 
  
 2811 
  
 statens 
  
 jordfonden 
  
 om jord- 
  
 verksamhet 
  
 fonden 
  
 enligt 
  
 reglerings- 
  
 brevet. 
  
 Jordfonden får 
  
 användas för 
  
 inlösen av 
  
 fastigheter. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 104 
  
 Länsstyrelser 
  
 Återbetalning av 
  
 inkomsttitel 
  
 Avser 
  
 övriga näringslån 
  
 återbetal- 
  
 (trädgårdslån), 
  
 4137 
  
 ningar av lån. 
  
 Statens 
  
 Oklart om 
  
 jordbruksverk 
  
 avgifter ingår. 
  
 105 
  
 Länsstyrelser 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 16 § 
  
 regering 
  
 Ansökningsav 
  
 avseende frågor i 2 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordningen 
  
 gifter till 
  
 och 4 §§ lagen 
  
 myndigande för 
  
 (1989:149) 
  
 länsstyrelse 
  
 (1974:191) om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om 
  
 och 
  
 bevakningsföretag 
  
 och exped- 
  
 bevakningsför 
  
 polismyndigh 
  
 itionsavgifter 
  
 etag 
  
 etens prövning 
  
 (prop. 
  
 av 
  
 1989/90:138 
  
 väktarhundar. 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 106 
  
 Länsstyrelser 
  
 Anmälningsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 30 § lagen 
  
 1 § 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 till länsstyrelser 
  
 (1998:150) om 
  
 förordningen 
  
 allmän 
  
 (1998:314) 
  
 2552 
  
 kameraövervakni 
  
 om allmän 
  
 ng 
  
 kameraöver- 
  
 vakning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 107 
  
 Länsstyrelsen 
  
 Ansökningsavgift 
  
 lag 
  
 30 § lagen 
  
 1 § 
  
 regering 
  
 inkomsttitel 
  
 (1998:150) om 
  
 förordningen 
  
 allmän 
  
 (1998:314) 
  
 2511 
  
 kameraövervakni 
  
 om allmän 
  
 ng 
  
 kameraöver- 
  
 vakning 
  
 108 
  
 Länsstyrelsen 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 5 och 18 §§ lagen 
  
 6 § 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 för koncession och 
  
 (1985:620) om 
  
 förordningen 
  
 för förberedande 
  
 vissa 
  
 (1985:626) 
  
 2511 
  
 undersökning av 
  
 torvfyndigheter 
  
 om vissa 
  
 mark när 
  
 torvfyndighete 
  
 markägaren inte 
  
 r 
  
 samtycker till 
  
 undersökningen 
  
 109 
  
 Länstyrelsen 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 11 § lagen 
  
 3 § förordning 
  
 myndighet 
  
 Det är 
  
 deltagande i 
  
 (1998:489) om 
  
 (1998:1822) 
  
 länstyrelsen 
  
 försöksverksamhet 
  
 försöksverksamhe 
  
 om ikraftträd- 
  
 som tar ut 
  
 med villkorlig 
  
 t med villkorlig 
  
 ande av lagen 
  
 avgiften men 
  
 körkortsåterkallelse 
  
 körkortsåterkallel 
  
 (1998:489) 
  
 Vägverket 
  
 se 
  
 om försöks- 
  
 som fastställer 
  
 verksamhet 
  
 avgiften. 
  
 med villkorlig 
  
 körkortsåterka 
  
 llelse, m.m. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 110 
  
 Länsstyrelsen 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 8 § lagen 
  
 2 § 
  
 i Örebro län 
  
 för tillstånd för 
  
 (2006:1006) om 
  
 förordningen 
  
 vissa kampsporter 
  
 tillståndsplikt för 
  
 (2006:1068) 
  
 vissa 
  
 om 
  
 kampsportsmatch 
  
 tillståndsplikt 
  
 er 
  
 för vissa 
  
 kampsportsma 
  
 tcher 
  
 111 
  
 Premie- 
  
 Avgifter från 
  
 lag 
  
 11 kap. 1 § lag 
  
 11 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 pensions- 
  
 pensionsspararna 
  
 (1998:674) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 myndigheten 
  
 inkomst- 
  
 (2000:585) 
  
 regleringsbrev 
  
 (PPM) 
  
 grundande 
  
 med instruk- 
  
 ålderspension 
  
 tion för PPM 
  
 112 
  
 Premie- 
  
 Avgifter från 
  
 lag 
  
 11 kap. 1 § lag 
  
 disponeras 
  
 pensions- 
  
 fondförvaltarna 
  
 (1998:674) om 
  
 myndigheten 
  
 inkomst- 
  
 regleringsbrev 
  
 (PPM) 
  
 grundande 
  
 ålderspension 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 113 
  
 Riksgälds- 
  
 Garantiverksamhet 
  
 lag 
  
 15 § lag 
  
 12 § garanti- 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Garantiverksa 
  
 kontoret 
  
 (1996:1059) om 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 mheten ska 
  
 stats-budgeten 
  
 (1997:1006) 
  
 och 
  
 finansieras 
  
 med avgifter 
  
 inkomsttitel 
  
 och anslag 
  
 2124 
  
 regleringsbrev 
  
 114 
  
 Riksgälds- 
  
 Avgifter i statens 
  
 regerings- 
  
 mynd- 
  
 inkomsttitel 
  
 Ej 
  
 kontoret 
  
 internbank (in- och 
  
 beslut 
  
 igheten 
  
 2557 
  
 offentligrätts- 
  
 utlåning samt 
  
 liga avgifter 
  
 statens 
  
 37/2005-12- 
  
 regleringsbrev 
  
 betalningssystem) 
  
 20 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 115 
  
 Riksgälds- 
  
 Årlig avgift för 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 6 § lag 
  
 10 § 
  
 Det är tvek- 
  
 kontoret 
  
 garantiförbindelse 
  
 (1994:759) om 
  
 förordning 
  
 samt om den- 
  
 som staten lämnat 
  
 Sveriges allmänna 
  
 (1994:1535) 
  
 na avgift gäl- 
  
 enligt 27 § lagen 
  
 hypotekskassa 
  
 Om 
  
 ler fortfarande 
  
 (1970:65) om 
  
 reglemente för 
  
 eftersom för- 
  
 Sveriges allmänna 
  
 Sveriges 
  
 ordning 
  
 hypoteksbank och 
  
 allmänna 
  
 (1983:585) 
  
 om 
  
 hypoteksbank 
  
 hänvisar till 
  
 landshypotesförenin 
  
 förordning 
  
 gar 
  
 (1970:65) som 
  
 är upphävd. 
  
 Dock finns i 6 
  
 § lag 
  
 (1994:759) 
  
 om Sveriges 
  
 allmänna hy- 
  
 potekskassa 
  
 bemyndigande 
  
 för regeringen 
  
 att ta ut avgift 
  
 för motsvar- 
  
 ande garanti- 
  
 förbindelse. 
  
 Enligt 10 § 
  
 förordning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 (1994:1535) 
  
 ersätter denna 
  
 paragraf 27 § 
  
 (1970:65). 
  
 116 
  
 Skatteverket 
  
 Avgifter hos 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 1 § förordning 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 Osäkert om 
  
 kronofogdemyndigh 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 (1992:1094) 
  
 ingen 
  
 angivet 
  
 eterna 
  
 myndigande för 
  
 om avgifter 
  
 2532 
  
 bemyndigande 
  
 (betalningsförelägg 
  
 vissa ansöknings- 
  
 vid krono- 
  
 från riksdagen 
  
 ande och 
  
 och expeditions- 
  
 fogdemyn- 
  
 är korrekt 
  
 handräckning) 
  
 avgifter (prop. 
  
 digheterna 
  
 (kan finnas i 
  
 1989/90:138 
  
 skattelag- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 stiftningen) 
  
 117 
  
 Skatteverket 
  
 Avgifter hos 
  
 fast eller 
  
 lag 
  
 17 kap. 1 § 
  
 2 - 16 §§ 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 För särskild 
  
 kronofogdemyndigh 
  
 storlek 
  
 utsökningsbalk 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 avgift 
  
 eterna 
  
 (1981:774) 
  
 (1992:1094) 
  
 2532 
  
 motsvaras 
  
 (utsökningsavgifter) 
  
 om avgifter 
  
 avgiften av 
  
 vid 
  
 den särskilda 
  
 kronofogde- 
  
 kostnaden för 
  
 myndighet- 
  
 staten. 
  
 erna 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 118 
  
 Skatteverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 17 § lag 
  
 4 § förordning 
  
 reger- 
  
 förhandsbesked i 
  
 (1998:189) om 
  
 (1998:196) 
  
 ingen 
  
 skattefråga 
  
 förhands-besked 
  i 
  
 om förhands- 
  
 skattefrågor 
  
 besked i 
  
 skattefrågor 
  
 119 
  
 Skatteverket 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 2 kap. 14 § lag 
  
 22 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 utlämnande av 
  
 (2001:181) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 uppgifter från vissa 
  
 behandling av 
  
 (2001:588) 
  
 regle– 
  
 register 
  
 uppgifter i 
  
 om behand- 
  
 ringsbrev 
  
 Skatteverkets 
  
 ling av 
  
 beskattnings- 
  
 uppgifter i 
  
 verksamhet 
  
 Skatteverkets 
  
 beskattnings- 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 120 
  
 Skatteverket 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 2 kap. 12 § lag 
  
 18 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 utlämnande av 
  
 (2001:182) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 uppgifter från vissa 
  
 behand-ling 
  av 
  
 (2001:589) 
  
 regle– 
  
 register 
  
 personuppgifter i 
  
 om behand- 
  
 ringsbrev 
  
 Skatteverkets 
  
 ling av 
  
 folkbokför- 
  
 personuppgift 
  
 ingsverk-samhet 
  
 er i 
  
 Skatteverkets 
  
 folkbokför- 
  
 ingsverksam- 
  
 het 
  
 121 
  
 Skatteverket 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 2 kap. 30 § lag 
  
 18 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 utlämnande av 
  
 (2001:184) om 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 uppgifter från vissa 
  
 behand-ling 
  av 
  
 (2001:590) 
  
 regle– 
  
 register 
  
 Barri 
  
 om behand- 
  
 ringsbrev 
  
 kronofogde- 
  
 ling av 
  
 myndighet-ernas 
  
 uppgifter i 
  
 verksamhet 
  
 kronofogde- 
  
 myndig- 
  
 hetens verk- 
  
 samhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 122 
  
 Skatteverket 
  
 Beslut om särskilt 
  
 fast 
  
 7 § lagen 
  
 riksdagen 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgiftens 
  
 uppskattningsvärde 
  
 (1971:171) om 
  
 storlek är 
  
 på fastighet. 
  
 särskilt 
  
 bestämd i 
  
 uppskattningsvärd 
  
 lagen och är 
  
 e på fastighet 
  
 differentierad 
  
 utifrån 
  
 uppskattnings 
  
 värdet. 
  
 123 
  
 Skatteverket 
  
 Avgift för utdrag ur 
  
 fast 
  
 eventuellt finns 
  
 26 § 
  
 regeringen 
  
 Utdrag ur 
  
 taxeringsuppgiftsre 
  
 bemyndigande i 
  
 taxeringsföror 
  
 taxeringsuppg 
  
 gistret 
  
 generellt 
  
 dningen 
  
 iftsregistret 
  
 riksdagsbe- 
  
 (1990:1236) 
  
 eller annat 
  
 myndigande för 
  
 bevis om åsatt 
  
 vissa ansöknings- 
  
 taxering eller 
  
 och exped- 
  
 debiterad 
  
 itionsavgifter 
  
 skatt, 
  
 (prop. 
  
 Skatteverket 
  
 1989/90:138 
  
 (af  
 20-24, 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 KA) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 124 
  
 Skatteverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 eventuellt finns 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 Skatteverkets 
  
 utlämning av bevis 
  
 bemyndigande i 
  
 (1992:699) 
  
 utlämning av 
  
 om 
  
 generellt 
  
 om avgift för 
  
 bevis om 
  
 organisationsnumm 
  
 riksdagsbe- 
  
 bevis om 
  
 organisationsn 
  
 er 
  
 myndigande för 
  
 organisationsn 
  
 ummer efter 
  
 vissa ansöknings- 
  
 ummer 
  
 särskild 
  
 och exped- 
  
 begäran enligt 
  
 itionsavgifter 
  
 lagen 
  
 (prop. 
  
 (1974:174) 
  
 1989/90:138 
  
 om 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 identitetsbetec 
  
 kningar för 
  
 juridiska 
  
 personer, 
  
 Skatteverket 
  
 (af  
 20-24, 
  
 KA) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 125 
  
 Skatteverket 
  
 Avgift för bevis av 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 eventuellt finns 
  
 6 kap. 5 § 
  
 Bevis om 
  
 taxering 
  
 bemyndigande i 
  
 fastighetstaxer 
  
 taxering efter 
  
 generellt riks- 
  
 ingsförordnin 
  
 särskild 
  
 dagsbemyndi- 
  
 gen 
  
 begäran, 
  
 gande för vissa 
  
 (1993:1199) 
  
 Skatteverket 
  
 ansöknings- och 
  
 (af  
 20-24, 
  
 expeditions- 
  
 KA) 
  
 avgifter (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 126 
  
 Skatteverket 
  
 Avgift för bevis om 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 eventuellt finns 
  
 62 § 
  
 regeringen 
  
 Bevis om sär- 
  
 skatteuträkning, 
  
 bemyndigande i 
  
 skattebetalnin 
  
 skild förhan- 
  
 intyg om skatt eller 
  
 generellt 
  
 gsförordninge 
  
 dsuträkning av 
  
 att det inte 
  
 riksdagsbe- 
  
 n (1997:750) 
  
 skatt eller an- 
  
 föreligger 
  
 myndigande för 
  
 nat dokument 
  
 skatteskuld 
  
 vissa ansöknings- 
  
 med motsvar- 
  
 och exped- 
  
 ande uppgifter 
  
 itionsavgifter 
  
 samt intyg om 
  
 (prop. 
  
 att skatt har 
  
 1989/90:138 
  
 betalats eller 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 det inte före- 
  
 ligger skatte- 
  
 skuld, Skatte- 
  
 verket (af 20- 
  
 24, KA) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 127 
  
 Tullverket 
  
 Tullräkningsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 11 kap. 5 § tullag 
  
 47 § tull- 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 (2000:1281) 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (2000:1306) 
  
 regleringsbrev 
  
 128 
  
 Tullverket 
  
 Tullförrättnings- 
  
 fast/ 
  
 lag 
  
 11 kap. 4 § tullag 
  
 74 § tull- 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 avgift 
  
 tid 
  
 (2000:1281) 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 (2000:1306) 
  
 regleringsbrev 
  
 129 
  
 Tullverket 
  
 Expeditions- och 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 75 § tull- 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 ansökningsavgifter 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (trafiktillstånd) 
  
 myndigande för 
  
 (2000:1306) 
  
 regleringsbrev 
  
 vissa ansöknings- 
  
 och expeditions- 
  
 avgifter (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 130 
  
 Tullverket 
  
 Expeditions- och 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 76 §§ tull- 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 ansökningsavgifter 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (bevis och tillstånd) 
  
 myndigande för 
  
 (2000:1306) 
  
 regleringsbrev 
  
 vissa ansöknings- 
  
 och expeditions- 
  
 avgifter (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 131 
  
 Tullverket 
  
 Expeditions- och 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 förordningen 
  
 Tullverkets 
  
 ansökningsavgifter 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 (1992:260) 
  
 prövning av 
  
 (bevis och tillstånd) 
  
 myndigande för 
  
 om avgifter 
  
 ansökan om 
  
 vissa ansöknings- 
  
 för vissa 
  
 tillstånd enligt 
  
 och expeditions- 
  
 ärenden enligt 
  
 1 § 3 mom. 
  
 avgifter (prop. 
  
 lagen 
  
 lagen att med 
  
 1989/90:138 
  
 (1960:419) 
  
 fartyg föra in 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 om förbud i 
  
 sprit, 
  
 vissa fall mot 
  
 Tullverket (af 
  
 införsel av 
  
 9-14, 
  K1) 
  
 spritdrycker 
  
 132 
  
 Tullverket 
  
 Expeditions- och 
  
 fast 
  
 lag / annan 
  
 Ev. 38 § lag 
  
 4 kap 3 § 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 ansökningsavgifter 
  
 form än lag 
  
 (2001:558) om 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (internationella 
  
 vägtrafik-register 
  
 (2001:652) 
  
 regleringsbrev 
  
 transporttillstånd) 
  
 annars genom 
  
 om avgifter 
  
 generellt 
  
 inom 
  
 riksdagsbe- 
  
 vägtrafik- 
  
 myndigande för 
  
 området 
  
 vissa ansöknings- 
  
 och  
 expedi-tions- 
  
 avgifter (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 133 
  
 Tullverket 
  
 Kreditavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 5 kap. 8 § tullag 
  
 46 § tull- 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 (2000:1281) 
  
 förordning 
  
 ingen 
  
 (2000:1306) 
  
 2541 
  
 134 
  
 Tullverket 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 11 § kungörelsen 
  
 9 – 14 §§ 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 Ansökningsav 
  
 (1925:465) med 
  
 avgiftsförordn 
  
 gift, 
  
 särskilda 
  
 ingen 
  
 Tullverket (af 
  
 bestämmelser om 
  
 (1992:191) 
  
 9-14, 
  K1) 
  
 utförsel från riket 
  
 av spritdrycker 
  
 och vin 
  
 135 
  
 Tullverket 
  
 Avgift för 
  
 16 § och 18 § 
  
 uppläggning av 
  
 tullförordning 
  
 varor på tillfälligt 
  
 en 
  
 lager 
  
 (2000:1306) 
  
 136 
  
 Tullverket 
  
 Avgifter för 
  
 2 kap 11§ lagen 
  
 9 § 
  
 myndighet 
  
 Eventuellt är 
  
 utlämnande av 
  
 (2001:185)om 
  
 förordningen 
  
 en 
  
 det 
  
 uppgifter från 
  
 behandling av 
  
 (2001:646) 
  
 myndigheten 
  
 databas 
  
 uppgifter i 
  
 om 
  
 som fastställer 
  
 Tullverkets 
  
 behandling av 
  
 avgiftens 
  
 verksamhet 
  
 uppgifter i 
  
 storlek 
  
 Tullverkets 
  
 verksamhet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Försvarsdepartementet 
  
 137 
  
 Statens 
  
 Tillsyn m.m. av 
  
 lag 
  
 20 § lag 
  
 40 § 
  
 mynd- 
  
 inkomsttitel 
  
 räddningsverk 
  
 brand-farliga 
  och 
  
 (1988:868) om 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 explosiva varor 
  
 brandfarliga och 
  
 (1988:1145) 
  
 2552 
  
 explosiva varor 
  
 om 
  
 brandfarliga 
  
 och explosiva 
  
 varor 
  
 138 
  
 Statens 
  
 Förarintyg och 
  
 lag 
  
 intyg: 20§ lag 
  
 16 § 3 mom b) 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Klassificeras 
  
 räddningsverk 
  
 intyg för 
  
 (2006:263) om 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 som uppdrags- 
  
 säkerhetsrådgivare 
  
 transport av 
  
 (2006:311) 
  
 regleringsbrev 
  
 verksamhet i 
  
 farligt gods 
  
 om transport 
  
 reglerings- 
  
 av farligt gods 
  
 brevet. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 139 
  
 Statens 
  
 Oljeskadeersättning 
  
 lag 
  
 10 kap. 3 § 
  
 reglerings- 
  
 ramar 
  
 inkomsttitel 
  
 Klassificeras 
  
 räddningsverk 
  
 sjölagen 
  
 brev 
  
 anges i 10 
  
 som 
  
 (1994:1009) 
  
 kap. sjölag 
  
 2713 
  
 offentligrätts- 
  
 lig verksamhet 
  
 i reglerings- 
  
 brevet. 
  
 140 
  
 Statens 
  
 Avgift för prövning 
  
 lag 
  
 20 § lagen 
  
 5 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 räddningsverk 
  
 av ansökan om 
  
 (2006:263) om 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 farligt gods 
  
 transport av 
  
 (2006:311) 
  
 farligt gods 
  
 om transport 
  
 av farligt gods 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Jordbruksdepartementet 
  
 141 
  
 Djurskydds- 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § p.3 djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 om godkännande på 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 förhand enligt 5§ 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 djurskyddsförordnin 
  
 (1988:539) 
  
 gen; nybyggnation 
  
 m.m. för ett mindre 
  
 antal djur m.m. 
  
 142 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 godkännande i 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 efterhand enl 3a§ 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 djurskyddslagen - 
  
 (1988:539) 
  
 utöver den särskilda 
  
 avgift som avses i 3 
  
 § djurskyddslag 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 1988:534) 
  
 Nybyggnation  
  
 143 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 godkännande i 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 efterhand enligt 3 a 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 § djurskydds- 
  
 (1988:539) 
  
 lagen  
 utöver 
  
 U 
  
 U  
 den 
  
 särskilda avgift som 
  
 avses i 3 § fjärde 
  
 stycket 
  
 djurskyddslagen 
  
 (1988:534) 
  
 Annan 
  
 nybyggnation  
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 144 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 förhandsgodkän- 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 nande av 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 anläggningar m.m. 
  
 (1988:539) 
  
 enligt 55 § första 
  
 stycket 
  
 djurskyddsförordnin 
  
 gen 1. Enstaka 
  
 utrymme och enkelt 
  
 ärende 
  
 145 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 förhandsgodkän- 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 nande av 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 anläggningar m.m. 
  
 (1988:539) 
  
 enligt 55 § första 
  
 stycket 
  
 djurskyddsförordnin 
  
 gen 2. Enstaka 
  
 eller flera 
  
 utrymmen och 
  
 mindre utredning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 146 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 förhandsgodkän- 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 nande av 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 anläggningar m.m. 
  
 (1988:539) 
  
 enligt 55 § första 
  
 stycket 
  
 djurskyddsförordnin 
  
 gen 3. Flera 
  
 utrymmen och 
  
 större utredning 
  
 147 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 § 67 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 förhandsgodkän- 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 nande av 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 (1988:534) 
  
 anläggningar m.m. 
  
 (1988:539) 
  
 enligt 55 § första 
  
 stycket 
  
 djurskyddsförordnin 
  
 gen 4. Flera 
  
 utrymmen och 
  
 mycket omfattande 
  
 utredning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 148 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 besiktning av 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 anläggningar för 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 (1988:534) 
  
 försöksdjur enligt 
  
 (1988:539) 
  
 55 § andra stycket 
  
 djurskyddsförordnin 
  
 gen  försöksdjur 
  
 som avses i 4 § 1 
  
 och 2 
  
 149 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 § 67 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 besiktning av 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 anläggningar för 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 försöksdjur enligt 
  
 (1988:539) 
  
 55 § andra stycket 
  
 djurskydds- 
  
 förordningen  
  
 försöksdjur som 
  
 avses i 4 § 3 och 4 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 150 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för tillstånd 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 enligt 19 a § 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 djurskyddslagen, 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 inklusive 
  
 (1988:539) 
  
 godkännande av 
  
 föreståndare enligt 
  
 20 § 
  
 djurskyddslagen 
  
 Enkelt ärende 
  
 151 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för tillstånd 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 enligt 19 a § 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 djurskyddslagen, 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 inklusive 
  
 (1988:539) 
  
 godkännande av 
  
 föreståndare enligt 
  
 20 § 
  
 djurskyddslagen 
  
 2. Ärende där 
  
 mindre utredning 
  
 krävs 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 152 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 godkännande av 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 anläggning för 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 offentlig 
  
 (1988:539) 
  
 förevisning 
  
 enligt 37 § 
  
 djurskydds- 
  
 förordningen  
  
 Ansökningsavgift 
  
 + Enstaka utrymme 
  
 och enkelt ärende 
  
 153 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 godkännande av 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 anläggning för 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 offentlig 
  
 (1988:539) 
  
 förevisning enligt 
  
 37 § 
  
 djurskyddsförordnin 
  
 gen  
  
 Ansökningsavgift + 
  
  och mindre 
  
 utredning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 154 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 godkännande av 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 anläggning för 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 offentlig 
  
 (1988:539) 
  
 förevisning enligt 
  
 37 § 
  
 djurskyddsförordnin 
  
 gen 
  
 Ansökningsavgift + 
  
  och större 
  
 utredning  
  
 155 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 godkännande av 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 anläggning för 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 offentlig 
  
 (1988:539) 
  
 förevisning enligt 
  
 37 § 
  
 djurskyddsförordnin 
  
 gen 
  
 Ansökningsavgift + 
  
  och mycket 
  
 omfattande 
  
 utredning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 156 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 godkännande av ny 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 teknik 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 Kategori i – Enskilt 
  
 (1988:539) 
  
 ärende 
  
 157 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 godkännande av ny 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 teknik 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 Kategori ii – mindre 
  
 (1988:539) 
  
 utredning 
  
 158 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 godkännande av ny 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 teknik 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 Kategori iii a – 
  
 (1988:539) 
  
 försöksmässig 
  
 prövning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 159 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 godkännande av ny 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 teknik 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 Kategori iii b – 
  
 (1988:539) 
  
 försöksmässig 
  
 prövning, avgift 
  
 efter prövning 
  
 160 
  
 Djurskydds- 
  
 Registreringsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 av transportör 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 (1988:539) 
  
 161 
  
 Djurskydds- 
  
 Avguift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 undantag från 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 kravet på ligghall 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 för utegångsdjur 
  
 (1988:539) 
  
 enligt 1 kap. 38 § 
  
 djurskyddsmyndigh 
  
 etens föreskrifter 
  
 och allmänna råd 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 162 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för undantag 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 från kravet på 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 ligghall för 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 utegångsdjur enligt 
  
 (1988:539) 
  
 1 kap. 38 § 
  
 djurskyddsmyndigh 
  
 etens föreskrifter 
  
 och allmänna råd 
  
 163 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för undantag 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 från kravet på 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 ligghall för 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 utegångsdjur enligt 
  
 (1988:539) 
  
 1 kap. 38 § 
  
 djurskyddsmyndigh 
  
 etens föreskrifter 
  
 och allmänna råd 
  
 Ansökningsavgift + 
  
 större utredning 
  
 164 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för undantag 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 från kravet på bete 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 för nötkreatur, 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 enligt 13 § 
  
 (1988:539) 
  
 djurskyddsförordnin 
  
 gen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 165 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för undantag 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 från kravet på bete 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 för nötkreatur, 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 enligt 13 § 
  
 (1988:539) 
  
 djurskydds- 
  
 förordningen 
  
 Ansökningsavgift + 
  
 mindre utredning 
  
 166 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för undantag 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 från kravet på bete 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 för nötkreatur, 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 enligt 13 § 
  
 (1988:539) 
  
 djurskydds- 
  
 förordningen 
  
 Ansökningsavgift + 
  
 större utredning+ 
  
 167 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för vissa 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 ombesiktningar 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 debiteras utöver 
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 avgiften ett tillägg 
  
 (1988:539) 
  
 för varje sådant 
  
 besiktningstillfälle 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 168 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för om 
  
 tid 
  
 lag 
  
 25  
 b-d 
  § djur- 
  
 67 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 särskild utredning 
  
 skyddslag 
  
 djurskydds- 
  
 igheten 
  
 behöver göras  
  
 (1988:534) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 (1988:539) 
  
 169 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för märkning 
  
 lag 
  
 10 § lag 
  
 9 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 myndigheten 
  
 och registrering av 
  
 (2000:537) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 hundar 
  
 märk-ning 
  och 
  
 (2002:7) om 
  
 regleringsbrev 
  
 registrering av 
  
 märkning och 
  
 - ägarbyte 
  
 hundar 
  
 registrering av 
  
 hundar 
  
 170 
  
 Djurskydds- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 12 a § djur- 
  
 3§ förordning 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 Avgiftsklass 2 
  
 myndigheten 
  
 godkännande av 
  
 skyddslag 
  
 (1993:1486) 
  
 ingen 
  
 enligt 
  
 hovslagare 
  
 (1988:534) 
  
 om godkän- 
  
 regleringsbrev 
  
 avgiftsförord- 
  
 nande av 
  
 ningen 
  
 hovslagare 
  
 (1992:191) 
  
 Kan eventuellt 
  
 finnas andra 
  
 godkännanden 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 171 
  
 Fastighets- 
  
 Registreringsavgift, 
  
 fast 
  
 lag 
  
 6 § fastighets- 
  
 4 § fastighets- 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 . 
  
 mäklarnämn- 
  
 årlig avgift (tillsyn 
  
 mäklarlag 
  
 mäklarför- 
  
 ingen 
  
 den 
  
 över 
  
 (1995:400) 
  
 ordning 
  
 2553 
  
 fastighetsmäklare) 
  
 (1995:1028) 
  
 172 
  
 Fastighets- 
  
 Registreringsavgift, 
  
 fast 
  
 lag 
  
 6 § fastighets- 
  
 3 § fastighets- 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgiften 
  
 mäklarnämn- 
  
 ansökningsavgift 
  
 mäklarlag 
  
 mäklar- 
  
 ingen 
  
 fastställs 
  
 den 
  
 (1995:400) 
  
 förordning 
  
 2553 
  
 enligt  
 9-14 
  §§ 
  
 (1995:1028) 
  
 avgiftsförord- 
  
 ningen 
  
 173 
  
 Fiskeriverket 
  
 Avgift för analys av 
  
 lag 
  
 36 § fiskelagen 
  
 2 kap. 12 § 
  
 Avgift för 
  
 eller 
  
 vilken inverkan en 
  
 (1993:787) 
  
 förordningen 
  
 analys som 
  
 länsstyrelsen 
  
 fiskemetod eller 
  
 (1994:1716) 
  
 görs av någon 
  
 utsättande av en 
  
 om fisket, 
  
 av 
  
 fiskart har på miljön 
  
 vattenbruket 
  
 myndighetern 
  
 och 
  
 a. Frivilligt att 
  
 fiskerinäringe 
  
 låta någon 
  
 n 
  
 annan göra 
  
 analysen. Tas 
  
 med då 
  
 riksdagsbemy 
  
 ndigande 
  
 finns. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 174 
  
 Fiskeriverket 
  
 Ansökningsavgift i 
  
 lag 
  
 6 § lagen 
  
 6 kap. 2 § 
  
 myndighet 
  
 ärenden beträffande 
  
 (1994:1709) om 
  
 Förordning 
  
 en 
  
 yrkesfiskarlicens, 
  
 EG:s förordningar 
  
 (1994:1716) 
  
 fartygstillstånd och 
  
 om den 
  
 om fisket, 
  
 vissa andra tillstånd 
  
 gemensamma 
  
 vattenbruket 
  
 enligt fiskelagen 
  
 fiskeripolitiken 
  
 och 
  
 och förordningen 
  
 samt 36 § 
  
 fiskerinäringe 
  
 samt avgifter för 
  
 fiskelagen 
  
 n 
  
 tillsyn enligt EG:s 
  
 (1993:787) 
  
 förordningar om 
  
 den gemensamma 
  
 fiskeripolitiken 
  
 175 
  
 Statens 
  
 Växtskyddsavgifter, 
  
 fast /tid 
  
 lag 
  
 8 
 T  
 a § växtskydds- 
  
 20 
 T  
 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 jordbruksverk 
  
 avgift vid utförsel 
  
 lagen (1972:318) 
 T 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 och införsel av 
  
 om 
 T  
 växt- 
  
 växter m.m. 
  
 skydd m.m. 
  
 (2006:817) 
 T 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 176 
  
 Statens 
  
 Växtskyddsavgift, 
  
 fast /tid 
  
 lag 
  
 8 
 T  
 a § växtskydds- 
  
 21 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 jordbruksverk 
  
 avgift vid 
  
 lagen (1972:318) 
 T 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 produktion och 
  
 (2006:817) 
  
 försäljning av 
  
 om växtskydd 
  
 växter inklusive 
  
 m.m. 
  
 trävaror 
  
 177 
  
 Statens 
  
 Växtskyddsavgift, 
  
 fast / 
  
 lag 
  
 8 
 T  
 a § växtskydds- 
  
 21 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Sundhets- 
  
 jordbruksverk 
  
 Avgift vid 
  
 storlek 
  
 lagen (1972:318) 
 T 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 certifikat 250 
  
 marknadskontroll 
  
 (2006:817) 
  
 kr eller 
  
 om växtskydd 
  
 mängdbaserad 
  
 m.m. 
  
 avgift, lista 
  
 enligt bilagor 
  
 till SJVFS 
  
 2003:32 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 178 
  
 Statens 
  
 Avgift för kontroll 
  
 tid / 
  
 lag 
  
 11 
 T  
 § lag 
  
 31 § p.17 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Avgifter för 
  
 jordbruksverk 
  
 av efterlevnaden av 
  
 årsavgift 
  
 (1994:1710) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 kontroll 700 
  
 kvalitetsnormer för 
  
 för vissa 
  
 EG:s förordning 
  
 (1999:1148) 
  
 kr/tim, 
  
 bananer 
  
 om  
 jord-bruks- 
  
 om EG:s 
  
 tilläggsavgift 
  
 produkter 
 T 
  
 förordningar 
  
 700 kr/tim, 
  
 om 
  
 avgift för 
  
 jordbruksprod 
  
 dispens (för 
  
 ukter 
  
 de som 
  
 beviljas enligt 
  
 artikel 7 
  
 förordning 
  
 (EG) nr 
  
 28/95) 11 000 
  
 kr/år om 
  
 importkvoten 
  
 överstiger 6 
  
 milj. kg. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 179 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 11 
 T 
  
 § lag 
  
 31 § p.17 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 jordbruksverk 
  
 kvalitetskontroll av 
  
 (omsätt- 
  
 (1994:1710) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 färska frukter och 
  
 nings- 
  
 EG:s förordning 
  
 (1999:1148) 
  
 grönsaker 
  
 baserad) 
  
 om jordbruks- 
  
 om EG:s 
  
 produkter. 
 T 
  
 förordningar 
  
 om 
  
 jordbruksprod 
  
 ukter 
  
 180 
  
 Statens 
  
 Avgifter för import 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 11 
 T 
  
 § lag 
  
 31 § p.17 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 jordbruksverk 
  
 av färska frukter 
  
 (1994:1710) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 och grönsaker m.m. 
  
 EG:s förordning 
  
 (1999:1148) 
  
 om  
 jord-bruks- 
  
 om EG:s 
  
 produkter. 
 T 
  
 förordningar 
  
 om 
  
 jordbruksprod 
  
 ukter 
  
 181 
  
 Statens 
  
 Avgift vid 
  
 tid 
  
 lag 
  
 11 
 T 
  
 § lag 
  
 31 § p.17 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 jordbruksverk 
  
 förekommande fel 
  
 (1994:1710) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 rörande såväl export 
  
 EG:s förordning 
  
 (1999:1148) 
  
 som import av färsk 
  
 om jordbruks- 
  
 om EG:s 
  
 frukt och grönsaker 
  
 produkter. 
 T 
  
 förordningar 
  
 m.m. (från tredje 
  
 om 
  
 land) 
  
 jordbruksprod 
  
 ukter 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 182 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 fast / tid 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 5 kap. 1 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Ansökan om 
  
 jordbruksverk 
  
 innesluten 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 brukande av 
  
 användning av 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:940) 
  
 anläggning 
  
 genetiskt 
  
 om avgifter 
  
 10 000 kr. 
  
 modifierade växter. 
  
 för prövning 
  
 Anmälan om 
  
 och tillsyn 
  
 innesluten 
  
 enligt 
  
 anläggning 
  
 miljöbalken 
  
 1 000 kr. 
  
 inspektion av 
  
 anläggning 
  
 3 900 kr. 
  
 Förnyad 
  
 ansökan/särski 
  
 ld utredning 
  
 400 kr/tim. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 183 
  
 Statens 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 5 kap. 1 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Ansökan ny 
  
 jordbruksverk 
  
 ansökningar om 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 produkt 
  
 utsläppande på 
  
 (1998:80) 
  
 (1998:940) 
  
 140 000 kr. 
  
 marknaden av 
  
 om avgifter 
  
 Ansökan där 
  
 produkter som 
  
 för prövning 
  
 tillstånd för 
  
 innehåller eller 
  
 och tillsyn 
  
 viss 
  
 består av 
  
 enligt 
  
 användning av 
  
 genmodifierade 
  
 miljöbalken 
  
 produkten 
  
 växter. 
  
 redan erhållits 
  
 48 000 kr. 
  
 Särskilda 
  
 utredningar 
  
 400 kr/tim. 
  
 184 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 5 kap. 1 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 jordbruksverk 
  
 ansökningar om 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 avsiktlig utsättning 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:940) 
  
 av genetiskt 
  
 om avgifter 
  
 modifierade växter. 
  
 för prövning 
  
 och tillsyn 
  
 enligt 
  
 miljöbalken 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 185 
  
 Statens 
  
 Hanteringstillstånd 
  
 fast 
  
 lag 
  
 15 kap. 7 a § 
  
 7 kap. 8c § 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 Tillsynsavgift 
  
 jordbruksverk 
  
 för den som driver 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 ingen 
  
 10 000 kr/år 
  
 ett retursystem för 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:940) 
  
 för den som 
  
 plastflaskor och 
  
 om avgifter 
  
 driver ett 
  
 metallburkar. 
  
 för prövning 
  
 retursystem 
  
 och tillsyn 
  
 för 
  
 enligt 
  
 plastflaskor 
  
 miljöbalken 
  
 och 
  
 metallburkar. 
  
 186 
  
 Statens 
  
 Avgift för djur - 
  
 lag 
  
 28 § lagen 
  
 20 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 jordbruksverk 
  
 foderkontroll 
  
 (2006:805) om 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 foder och 
  
 (2006:814) 
  
 animaliska 
  
 om foder och 
  
 biprodukter 
  
 animaliska 
  
 biprodukter 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 187 
  
 Statens 
  
 Djur – avgift för: 
  
 fast avgift 
  
 lag 
  
 1 
 T  
  
 -2 
  §§ lag 
  
 16-18 
  §§ 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Avgifter 100- 
  
 jordbruksverk 
  
 a Tillstånd för 
  
 per djur 
  
 (1975:85) med 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 500 kr/djur. 
  
 registrerad importör 
  
 bemyndigande att 
  
 (1994:1830) 
  
 Särskild 
  
 b införseltillstånd 
  
 meddela 
  
 om införsel av 
  
 utredning, 
  
 c Transiterings- 
  
 föreskrifter om in- 
  
 levande djur 
  
 självkostnad 
  
 tillstånd 
  
 eller utförsel av 
  
 m.m. 
  
 med max 
  
 d Ansökning om 
  
 varor 
 T 
  
 3 000 kr. 
  
 undantag från 
  
 införselsbestäm- 
  
 melser 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 188 
  
 Statens 
  
 Djur – avgift för 
  
 fast / tid 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 34 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 400 kr för 
  
 jordbruksverk 
  
 ansökan om import- 
  
 miljöbalken 
  
 artskydds- 
  
 igheten 
  
 tillstånd och 
  
 , export- och 
  
 (1998:808) 
  
 förordningen 
  
 för 
  
 reexporttillstånd, 
  
 (1998:179) 
  
 artbestämning 
  
 samt artbestämning 
  
 90 kr/15 min. 
  
 7 kap.  
 2-3 
  §§ 
  
 förordningen 
  
 (1998:940) 
  
 om avgifter 
  
 för prövning 
  
 och tillsyn 
  
 enligt 
  
 miljöbalken 
  
 189 
  
 Statens 
  
 Djur – avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 1 
 T  
  
 -2 
  §§ lag 
  
 16-18 
  §§ 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 700 kr/djur 
  
 jordbruksverk 
  
 ansökningar om 
  
 (1975:85) med 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 tillstånd för införsel 
  
 bemynd-igande 
  
 (1994:1830) 
  
 av hundvalpar och 
  
 att meddela 
  
 om införsel av 
  
 kattungar 
  
 föreskrifter om in- 
  
 levande djur 
  
 eller utförsel av 
  
 m.m. 
  
 varor 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 190 
  
 Statens 
  
 Avgift för djur – 
  
 fast per 
  
 11 § Lag 
  
 40 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 1 400 
  
 jordbruksverk 
  
 och äggmärkning 
  
 besök 
  
 (1994:1710) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 kr/besök +400 
  
 EG:s förordningar 
  
 (1999:1148) 
  
 kr per 
  
 om 
  
 om EG:s 
  
 ytterligare 
  
 jordbruksprodukte 
  
 förordningar 
  
 stall 
  
 r 
  
 om jord- 
  
 2 400 kr 
  
 bruks- 
  
 kontrollbesök 
  
 produkter 
  
 191 
  
 Statens 
  
 Djuravgift för 
  
 fast per 
  
 20 § lagen 
  
 17 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 130 kr/bricka 
  
 jordbruksverk 
  
 djurmärken 
  
 djur 
  
 (2006:806) om 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 provtagning på 
  
 (2006:815) 
  
 djur m.m. 
  
 om 
  
 provtagning 
  
 på djur m.m 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 192 
  
 Statens 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast / tid 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 5 kap 8 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Ansökan om 
  
 jordbruksverk 
  
 om brukande av 
  
 miljöbalken 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 tillstånd 
  
 anläggning, samt 
  
 (1998:808) 
  
 (2002:1086) 
  
 10  
 000-45 
  000 
  
 tillståndsprövning 
  
 om utsättning 
  
 kr 
  
 av genetiskt 
  
 Tillståndspröv 
  
 modifierade 
  
 ning 400 
  
 organismer i 
  
 kr/tim 
  
 miljön. 
  
 Särskild 
  
 utredning 400 
  
 5 kap 1 § 
  
 kr/tim 
  
 förordning 
  
 (1998:940) 
  
 om avgifter 
  
 för prövning 
  
 och tillsyn 
  
 enligt 
  
 miljöbalken 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 193 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 fast avgift 
  
 lag 
  
 11 § lag 
  
 31 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 70 kr/utfärdat 
  
 jordbruksverk 
  
 exportpass för djur 
  
 per pass 
  
 (1994:1710) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 pass 
  
 EG:s förordningar 
  
 (1999:1148) 
  
 om  
 jord-bruks- 
  
 om EG:s 
  
 produkter 
  
 förordningar 
  
 om jordbruks- 
  
 produkter 
  
 194 
  
 Statens 
  
 Avgift för BSE- 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 20 § lag 
  
 17 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 jordbruksverk 
  
 provtagning 
  
 (2006:806) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 provtagning på 
  
 (2006:815) 
  
 djur, m.m. 
  
 om prov- 
  
 tagning på 
  
 djur, m.m. 
  
 195 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 20 § lag 
  
 17 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Godkännande 
  
 jordbruksverk 
  
 godkännande av 
  
 (2006:806) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 200-1 
  200 
  
 anläggningar m.m. 
  
 provtagning på 
  
 (2006:815) 
  
 kr/anl 
  
 rörande animaliska 
  
 djur, m.m. 
  
 om prov- 
  
 Besiktning 
  
 biprodukter, samt 
  
 tagning på 
  
 5 800 kr. 
  
 besiktning 
  
 djur, m.m. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 196 
  
 Statens 
  
 Avgift för  
 djur-pass 
  
 fast 
  
 lag 
  
 1 
 T  
  
 -2 
  §§ lag 
  
 18 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Veterinären 
  
 jordbruksverk 
  
 för sällskapsdjur 
  
 (1975:85) med 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 ska till 
  
 bemynd-igande 
  
 (1994:1830) 
  
 Jordbruksverk 
  
 att meddela 
  
 om införsel av 
  
 et betala en 
  
 föreskrifter om in- 
  
 levande djur 
  
 avgift på 25 
  
 eller utförsel av 
  
 m.m. 
  
 kronor per 
  
 varor (ev) 
 T 
  
 beställt pass. 
  
 I förordningen 
  
 hänvisas till 
  
 EG- 
  
 förordning 
  
 998/2003 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 197 
  
 Statens 
  
 Avgift vid 
  
 tid / fast 
  
 1-2 
  §§ lagen 
  
 1 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 jordbruksverk 
  
 gränskontroll, och 
  
 (1975:85)  
 H  
 med 
  
 förordningen 
  
 igheten 
  
 övriga officiella 
  
 bemyndigande att 
  
 (1994:1313) 
  
 uppdrag: 
  
 meddela 
  
 om avgifter 
  
 stationsavgift, 
  
 föreskrifter om in- 
  
 vid veterinär 
  
 reseavgift, 
  
 eller utförsel av 
  
 yrkesut- 
  
 inställelseavgift, 
  
 varor 
 H 
  
 övning 
  
 samt veterinärvård 
  
 och andra veterinära 
  
 arbetsuppgifter 
  
 m.m. 
  
 198 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 11 § lag 
  
 31 § 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Taxorna ligger 
  
 jordbruksverk 
  
 djurregister - nöt 
  
 (1994:1710) om 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 på  
 5-10 
  
 EG:s förordningar 
  
 (1999:1148) 
  
 kr/rapporterad 
  
 om  
 jord-bruks- 
  
 om EG:s för- 
  
 förändring. 
  
 produkter 
  
 ordningar om 
  
 Lägst 20 kr/år 
  
 jordbruks- 
  
 produkter 
  
 199 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 20 § lag 
  
 17 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Avgifter per 
  
 jordbruksverk 
  
 djurregister – gris 
  
 (2006:806) om 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 rapportering, 
  
 prov-tagning 
  på 
  
 (2006:815) 
  
 12-50 
  
 djur, m.m. 
  
 om prov- 
  
 kr/rapporterin 
  
 tagning på 
  
 g 
  
 djur, m.m. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 200 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 20 § lag 
  
 17 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Fast avgift 
  
 jordbruksverk 
  
 djurregister - höns 
  
 (2006:806) om 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 3 000 kr per 
  
 prov-tagning 
  på 
  
 (2006:815) 
  
 produktionspl 
  
 djur m.m. 
  
 om prov- 
  
 ats, samt 500 
  
 tagning på 
  
 kr vid 
  
 djur m.m. 
  
 förändringar. 
  
 201 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 tid 
  
 1 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 jordbruksverk 
  
 distriktsveterinär- 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 organisationen 
  
 (1994:1313) 
  
 (Garcia) - 
  
 om avgifter 
  
 Förrättningar som 
  
 vid veterinär 
  
 utförs av en officiell 
  
 yrkesut- 
  
 veterinär eller på 
  
 övning 
  
 uppdrag av en 
  
 myndighet eller 
  
 organisation samt 
  
 av ban- eller 
  
 tävlingsveterinär 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 202 
  
 Statens 
  
 Särskilda 
  
 förordning 
  
 inkomsttitel 
  
 Dessa tullar 
  
 jordbruksverk 
  
 jordbrukstullar och 
  
 (2004:1333) 
  
 och avgifter 
  
 sockeravgifter 
  
 om admini- 
  
 9473 
  
 betraktas 
  
 stration av den 
  
 normalt inte 
  
 svenska 
  
 som avgifter 
  
 avgiften till 
  
 Europeiska 
  
 gemenskap- 
  
 ens budget, 
  
 m.m. 
  
 203 
  
 Statens 
  
 Växtsortavgifter: 
  
 lag 
  
 11 kap 2 § 
  
 26 § 
  
 mynd- 
  
 inkomsttitel 
  
 Fasta avgifter 
  
 jordbruksverk 
  
 a Växtförädlarrätt 
  
 växtförädlar- 
  
 växtförädlar- 
  
 igheten 
  
 enligt lista i 
  
 b Sortlista 
  
 rättslag 
  
 rättsförord- 
  
 2552 
  
 SJVFS 
  
 (1997:306) 
  
 ning 
  
 2004:44. 
  
 (1997:383) 
  
 204 
  
 Statens 
  
 Utsäde – 
  
 6 §  
 utsädes-lagen 
  
 27 § utsädes- 
  
 mynd- 
  
 disponeras 
  
 Prissättning 
  
 jordbruksverk 
  
 a Avgifter för 
  
 (1976:298) 
  
 förordning 
  
 igheten 
  
 enligt lista i 
  
 certifiering och 
  
 (2000:1330) 
  
 SJVFS 
  
 kontroll av 
  
 2006:25 
  
 standard-utsäde 
  
 b 
  
 Provtagning/märkni 
  
 ng 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 c Kontrollodling 
  
 d Analysering av 
  
 fröburna växtslag 
  
 e Analysering av 
  
 potatis 
  
 f Provtagning av 
  
 sorts särskiljbarhet, 
  
 enhetlighet och 
  
 stabilitet 
  
 205 
  
 Statens 
  
 Växt – Avgift för 
  
 lag 
  
 1 § lagen 
  
 8 § 
  
 myndig- 
  
 Avgifter för 
  
 jordbruksverk 
  
 kontroll av 
  
 (1975:74) med 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 Jordbruksverk 
  
 trädgårdsprodukters 
  
 bemyndigande att 
  
 (1977:945) 
  
 ets eller 
  
 sundhet, sortäkthet 
  
 meddela vissa 
  
 om 
  
 länsstyrelsens 
  
 eller kvalitet. 
  
 föreskrifter för 
  
 trädgårdsväxte 
  
 tillsyn 
  
 trädgårdnäringen 
  
 rs sundhet, 
  
 sortäkthet och 
  
 kvalitet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 206 
  
 Statens 
  
 Ansökningsavgift 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 15 § 
  
 myndig- 
  
 jordbruksverk 
  
 för 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 legitimationsbevis, 
  
 myndigande för 
  
 (1994:845) 
  
 veterinäryrket 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om behörighet 
  
 och exped- 
  
 att utöva 
  
 itionsavgifter 
  
 veterinäryrket, 
  
 (prop. 
  
 m.m. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 207 
  
 Statens 
  
 Avgift för kontroll 
  
 lag 
  
 8 § lagen 
  
 2 § 
  
 myndig- 
  
 Kontroll enligt 
  
 jordbruksverk 
  
 av efterlevnad av 
  
 (1992:1684) om 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 EG:s 
  
 EG:s förordning om 
  
 EG-gödselmedel. 
  
 (2004:13) om 
  
 förordning om 
  
 gödselmedel 
  
 EG- 
  
 gödselmedel 
  
 gödselmedel 
  
 208 
  
 Statens 
  
 Förrättningsavgift 
  
 lag 
  
 16 § lagen 
  
 6 § 
  
 myndig- 
  
 Avgift får 
  
 jordbruksverk 
  
 vid slakt av svin 
  
 (2006:807) om 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 även i vissa 
  
 kontroll av 
  
 (2006:816) 
  
 fall tas ut vid 
  
 husdjur, m.m. 
  
 om kontroll på 
  
 slakt av svin. 
  
 husdjur, m.m. 
  
 Jordbruksverk 
  
 et får 
  
 överlämna åt 
  
 slakteriinneha 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 varen att ta ut 
  
 avgift och får 
  
 meddela 
  
 ytterligare 
  
 föreskrifter 
  
 om avgiften 
  
 209 
  
 Statens 
  
 Avgift för offentlig 
  
 lag 
  
 16 § lagen 
  
 13 § 
  
 myndig- 
  
 jordbruksverk 
  
 kontroll av husdjur 
  
 (2006:807) om 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 m.m. 
  
 kontroll av 
  
 (2006:816) 
  
 husdjur, m.m. 
  
 om kontroll på 
  
 (offentlig kontroll 
  
 husdjur, m.m. 
  
 enligt lagen, 
  
 föreskrifter eller 
  
 EG-bestämmelser 
  
 som kompletteras 
  
 av lagen) 
  
 210 
  
 Statens 
  
 Avgifter för tillsyn 
  
 lag 
  
 6 § lagen 
  
 6 § 
  
 myndig- 
  
 jordbruksverk 
  
 av ekologiskt 
  
 (1995:551) om 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 och 
  
 framställda 
  
 EG:s förordning 
  
 (1995:702) 
  
 Livsmedels- 
  
 produkter. 
  
 om ekologiskt 
  
 om EG:s 
  
 verket 
  
 framställda 
  
 förordning om 
  
 produkter 
  
 ekologiskt 
  
 framställda 
  
 produkter 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 211 
  
 Livsmedels- 
  
 Djur – Avgift för 
  
 lag 
  
 25b § 
  
 69 § 
  
 myndig- 
  
 verket 
  
 djurskyddskontroll 
  
 djurskyddslagen 
  
 djurskyddsför 
  
 heten 
  
 som utförs av 
  
 (1988:534) 
  
 ordningen 
  
 officiella veterinärer 
  
 (1988:539) 
  
 och officiella 
  
 assistenter på 
  
 slakterier. 
  
 212 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgifter för tillsyn 
  
 lag 
  
 7 § lagen 
  
 5 § 
  
 myndig- 
  
 Avgifter för 
  
 verket 
  
 av skydd för 
  
 (1995:1336) om 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 tillsyn enligt 
  
 beteckningar på 
  
 skydd för 
  
 (1995:1345) 
  
 rådets 
  
 jordbruksprodukter 
  
 beteckningar på 
  
 om skydd för 
  
 förordningar 
  
 och livsmedel m.m. 
  
 jordbruksprodukte 
  
 beteckningar 
  
 (EEG) nr 
  
 r och livsmedel 
  
 på 
  
 2081/92 och 
  
 m.m. 
  
 jordbruksprod 
  
 2082/92 
  
 ukter och 
  
 livsmedel, 
  
 m.m. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 213 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgift för offentlig 
  
 tid 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 3, 18 och 19 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Särskilda 
  
 verket 
  
 kontroll av 
  
 lag (2006:804) 
  
 §§ förordning 
  
 heten 
  
 avgifter, 
  
 livsmedel 
  
 (2006:1166) 
  
 avgifter för 
  
 om avgifter 
  
 besiktningar 
  
 för offentlig 
  
 och kontroll 
  
 kontroll av 
  
 vid 
  
 livsmedel 
  
 styckningsanl 
  
 äggningar 
  
 samt slakterier 
  
 och 
  
 vilthanterings 
  
 anläggningar. 
  
 Livsmedelsver 
  
 ket har även 
  
 rätt att ta ut 
  
 ytterligare 
  
 avgifter för 
  
 kontroll eller 
  
 prövning. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 214 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgift för extra 
  
 tid 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 11 § förord- 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 verket 
  
 offentlig kontroll av 
  
 lag (2006:804) 
  
 ning 
  
 heten 
  
 livsmedel vid 
  
 (2006:1166) 
  
 bristande 
  
 om avgifter 
  
 efterlevnad av 
  
 för offentlig 
  
 regelverket 
  
 kontroll av 
  
 livsmedel 
  
 215 
  
 Livsmedels- 
  
 Ansökningsavgift 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 13 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 verket 
  
 angående 
  
 lag (2006:804) 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 godkännande eller 
  
 (2006:1166) 
  
 registrering av 
  
 om avgifter 
  
 anläggning för 
  
 för offentlig 
  
 livsmedelsverksamh 
  
 kontroll av 
  
 et, tillverkning av 
  
 livsmedel 
  
 snus och tuggtobak 
  
 eller för 
  
 dricksvattenförsörjn 
  
 ing 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 216 Livsmedels- 
  
 Avgift för 
  
 tid 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 17 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 verket 
  
 stickprovskontroll 
  
 lag (2006:804) 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 för vissa livsmedel. 
  
 (2006:1166) 
  
 om avgifter 
  
 för offentlig 
  
 kontroll av 
  
 livsmedel 
  
 . 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 217 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgifter för 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 11 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Grundavgift 
  
 verket 
  
 kontroll vid import 
  
 lag (2006:804) 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 700 kr, 6 öre 
  
 av animaliska 
  
 (2006:812) 
  
 per kilo i 
  
 livsmedel 
  
 om offentlig 
  
 sändningen. 
  
 kontroll av 
  
 Laboratorieun 
  
 livsmedel som 
  
 dersökning 10 
  
 importeras 
  
 kr/prov. 
  
 från ett tredje 
  
 Salmonella 
  
 land 
  
 underökning 
  
 20 kr/prov. 
  
 Avgift för de 
  
 faktiska 
  
 analyskostnad 
  
 erna på 
  
 laboratoriet. 
  
 Avgift för de 
  
 faktiska 
  
 transport- 
  
 kostnaderna 
  
 för proven. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 218 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgift för intyg för 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 11 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 175 kr för 
  
 verket 
  
 icke- 
  
 lag (2006:804) 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 första och 50 
  
 gemenskapsvaror 
  
 (2006:812) 
  
 kr för de 
  
 om offentlig 
  
 nästkommand 
  
 kontroll av 
  
 e intygen 
  
 livsmedel som 
  
 importeras 
  
 från ett tredje 
  
 land 
  
 219 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgifter för 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 11 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Grundavgift 
  
 verket 
  
 kontroll vid import 
  
 lag (2006:804) 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 500 kr. Prov 
  
 av andra livsmedel 
  
 (2006:812) 
  
 för 
  
 än animaliska som 
  
 om offentlig 
  
 laboratorieund 
  
 importeras från 
  
 kontroll av 
  
 ersökning 20 
  
 tredje land 
  
 livsmedel som 
  
 kr/prov, samt 
  
 importeras 
  
 de faktiska 
  
 från ett tredje 
  
 analyskostnad 
  
 land 
  
 erna för 
  
 laboratorieund 
  
 erökningen. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 220 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 13 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Gäller allt 
  
 verket 
  
 stickprovtagning 
  
 lag (2006:804) 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 möjligt från 
  
 vid import från 
  
 (2006:812) 
  
 kött och andra 
  
 tredje land 
  
 om offentlig 
  
 slakt- 
  
 kontroll av 
  
 biprodukter, 
  
 livsmedel som 
  
 samt kolrötter 
  
 import-eras 
  
 m.m. 2,70 
  
 från ett tredje 
  
 öre/kg till 
  
 land 
  
 odlad lax 0,90 
  
 öre/kg. 
  
 Avgiften 
  
 betalas till 
  
 Tullverket 
  
 221 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgift för export av 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 6 § kungörelse 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Export till 
  
 verket 
  
 fiskeriprodukter 
  
 lag (2006:804) 
  
 (1974:271) 
  
 heten 
  
 tredje land 
  
 om kontroll 
  
 belastas av en 
  
 vid utförsel av 
  
 avgift som 
  
 livsmedel 
  
 motsvarar de 
  
 faktiska 
  
 merkostnader 
  
 som 
  
 kontrollmyndi 
  
 gheten har 
  
 med anledning 
  
 av exporten. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 222 
  
 Livsmedels- 
  
 Grundavgift för 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 6 § kungörelse 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Grundavgiften 
  
 verket 
  
 mjölk-, 
  
 lag (2006:804) 
  
 (1974:271) 
  
 heten 
  
 fastställs efter 
  
 mjölkprodukt-, 
  
 om kontroll 
  
 anläggningens 
  
 äggprodukt-, 
 slakt-, 
  
 vid utförsel av 
  
 exportstatus 
  
 stycknings-, 
  kyl- 
  
 livsmedel 
  
 per 
  
 och fryshus- och 
  
 anläggning. 
  
 charketuri- 
  
 För 
  
 anläggningar 
  
 anläggningar 
  
 som är USA- 
  
 godkända 
  
 gäller en 
  
 högre taxa, 
  
 från 150 000 
  
 till 260 000 
  
 kr. 
  
 223 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgift för 
  
 tid 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 6 § kungörelse 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 200 kr för 
  
 verket 
  
 besiktnings- 
  
 lag (2006:804) 
  
 (1974:271) 
  
 heten 
  
 varje 
  
 personal vid en 
  
 om kontroll 
  
 exporttillfälle, 
  
 exportkontrollerad 
  
 vid utförsel av 
  
 om inte 
  
 anläggning för 
  
 livsmedel 
  
 kontrollen 
  
 mjölk, 
  
 förutsätter 
  
 mjölkprodukter 
  
 övervakning 
  
 eller ägg 
  
 under 
  
 produktionstid 
  
 en, 575 kr/tim. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 224 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgift för 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 6 § kungörelse 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Timtaxal lägst 
  
 verket 
  
 besiktnings- 
  
 lag (2006:804) 
  
 (1974:271) 
  
 heten 
  
 400 kr/tim för 
  
 personal vid en 
  
 om kontroll 
  
 den kontrolltid 
  
 exportkontrollerad 
  
 vid utförsel av 
  
 som utgår, 
  
 anläggning för 
  
 livsmedel 
  
 samt 
  
 charkuteritillverkni 
  
 ytterligare 200 
  
 ng 
  
 kr/tim för 
  
 assistent om 
  
 det 
  
 mottagande 
  
 landet kräver 
  
 förstärkt 
  
 övervakning. 
  
 225 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgifter för 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 20 § lag 
  
 17 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Avgiften 
  
 verket 
  
 provtagning och 
  
 (2006:806) om 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 beräknas på 
  
 undersökningar av 
  
 prov-tagning 
  på 
  
 (2006:815) 
  
 föregående års 
  
 vissa ämnen och 
  
 djur m.m. 
  
 om provtag- 
  
 volym och är 
  
 restsubstanser hos 
  
 ning på djur 
  
 0,02 
  
 anläggningar som 
  
 m.m. 
  
 euro/tusen 
  
 tar emot obehandlad 
  
 liter 
  
 mjölk 
  
 obehandlad 
  
 mjölk 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 226 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgifter för 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 20 § lag 
  
 17 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Avgiften beror 
  
 verket 
  
 provtagning och 
  
 (2006:806) om 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 dels på 
  
 undersökningar av 
  
 prov-tagning 
  på 
  
 (2006:815) 
  
 storleken på 
  
 vissa ämnen och 
  
 djur m.m. 
  
 om provtagn- 
  
 äggpackeriet 
  
 restsubstanser hos 
  
 ing på djur 
  
 dels på antalet 
  
 anläggningar som 
  
 tom ägg. 
  
 förpackar ägg 
  
 227 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgift för kontroll 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 1 § förordning 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 0,06 kr/tusen 
  
 verket 
  
 av persistenta 
  
 lag (2006:804) 
  
 (1989:1110) 
  
 heten 
  
 liter 
  
 organiska 
  
 om avgift för 
  
 obehandlad 
  
 miljögifter hos 
  
 livsmedelstills 
  
 mjölk. 
  
 mjölk, ägg och kött 
  
 yn m.m. 
  
 3,40 kr/ton 
  
 invägd mängd 
  
 ägg 
  
 1,21 kr/ton 
  
 slaktat kött 
  
 Avgiften 
  
 betalas årligen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 228 
  
 Livsmedels- 
  
 Avgift för kontroll 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 1 § förordning 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Fast del från 
  
 verket 
  
 av persistenta 
  
 lag (2006:804) 
  
 (1989:1110) 
  
 heten 
  
 1 500 till 
  
 organiska 
  
 om avgift för 
  
 34 000 kr, 
  
 miljögifter hos 
  
 livsmedelstills 
  
 samt rörlig på 
  
 spannmål 
  
 yn m.m. 
  
 1,20 kr ton 
  
 mald 
  
 spannmål. 
  
 229 
  
 Livsmedels- 
  
 Provtagning för 
  
 tid 
  
 lag 
  
 28 § livsmedels- 
  
 1 § förordning 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Fast avgift för 
  
 verket 
  
 material i kontakt 
  
 lag (2006:804) 
  
 (1989:1110) 
  
 heten 
  
 plaster, 
  
 med livsmedel 
  
 om avgift för 
  
 celofan och 
  
 livsmedelstills 
  
 keramiska 
  
 yn m.m. 
  
 föremål. rörlig 
  
 avgift för 
  
 övriga 539 
  
 kr/tim dock 
  
 högst 
  
 2 000 kr. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Justitiedepartementet 
  
 230 
  
 Domstolarna 
  
 Ansöknings-, 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 a prop. 
  
 2 § 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 a  
 ansöknings-, 
  
 kungörande- och 
  
 än lag 
  
 1981/82:31 SkU 
  
 förordningen 
  
 och 
  
 expeditionsavgifter 
  
 1981/82:15, rskr 
  
 (1987:452) 
  
 2511 
  
 expeditionsav 
  
 1981/82:62 
  
 om avgifter 
  
 gifter 
  
 vid de 
  
 b prop. 
  
 allmänna 
  
 b 
  
 1986/87:26 
  
 domstolarna 
  
 kungörandeav 
  
 1986/87:JuU13, 
  
 gifter 
  
 rskr 1986/87:89 
  
 231 
  
 Domstolarna 
  
 Kallelseavgifter 
  
 lag 
  
 9 kap. 20 § 
  
 riksdagen 
  
 inkomsttitel 
  
 3 % av 
  
 m.m. 
  
 konkurs-lagen 
  
 basbeloppet 
  
 (1987:672) 
  
 2561 
  
 enligt lagen 
  
 (1962: 
  
 381) om 
  
 allmän 
  
 försäkring 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 232 
  
 Miljödom- 
  
 Avgift för prövning 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § miljö- 
  
 1 kap 1 § 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 stolen 
  
 av tillstånd för 
  
 balken (1998: 
  
 förordningen 
  
 ingen 
  
 vatten-verksamhet 
  
 808) 
  
 (1998:940) 
  
 2537 
  
 om avgifter 
  
 för prövning 
  
 och tillsyn 
  
 enligt 
  
 miljöbalken 
  
 233 
  
 Domstolarna 
  
 Tillsynsavgift i 
  
 lag 
  
 14 kap. 17 § 
  
 3 § förordning 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 konkurs 
  
 konkurslagen 
  
 (1979:972) 
  
 ingen 
  
 (1987: 
  
 om tillsyns- 
  
 2561 
  
 672) 
  
 avgift i 
  
 konkurs 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 234 
  
 Miljödom- 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 3 kap. 2 § 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 Prövas dock 
  
 stolen 
  
 av tillstånd till 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 ingen 
  
 av läns- 
  
 markavvattning 
  
 (1998: 
  
 (1998:940) 
  
 styrelsen utom 
  
 808) 
  
 om avgifter 
  
 2537 
  
 vissa fall, som 
  
 för prövning 
  
 prövas av 
  
 och tillsyn 
  
 miljödom- 
  
 enligt 
  
 stolen. 
  
 miljöbalken 
  
 Avgiftsklass 
  
 enligt 
  
 avgiftsförord- 
  
 ningen 
  
 235 
  
 Miljödom- 
  
 Avgift för 
  
 kostnads- 
  
 lag 
  
 25 kap. 8 § 
  
 8 kap. 1 § 
  
 Miljö- 
  
 inkomsttitel 
  
 stolen 
  
 kungörelse, m.m. 
  
 ersättning 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 dom- 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:940) 
  
 stolen 
  
 om avgifter 
  
 2511 
  
 för prövning 
  
 och tillsyn 
  
 enligt 
  
 miljöbalken 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 236 
  
 Konkurs- 
  
 Avgift för avskrift 
  
 lag 
  
 4 § lagen 
  
 Tingsrätten 
  
 domare 
  
 (1898:64 s. 10) 
  
 utser 
  
 om boskillnad 
  
 konkursdomar 
  
 e som får ta ut 
  
 stadgad avgift 
  
 för avskrift av 
  
 ansökningsha 
  
 ndlingar när 
  
 endast ett av 
  
 föreskrivna 
  
 två exemplar 
  
 av 
  
 ansökningsha 
  
 ndlingar getts 
  
 in. Lewis i 
  
 praktiken vara 
  
 obsolet. 
  
 237 
  
 Polisen 
  
 Pass 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt riksdags- 
  
 30 § passför- 
  
 rege- 
  
 disponerar 
  
 än lag 
  
 be-myndigande 
  
 ordningen 
  
 ringen 
  
 för vissa ansök- 
  
 (1979:664) 
  
 nings- och expedi- 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138, 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 238 
  
 Polisen 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt riksdags- 
  
 10 d § 
  
 rege- 
  
 disponerar 
  
 stämningsmanna- 
  
 än lag 
  
 bemyndigande för 
  
 delgivnings- 
  
 ingen 
  
 delgivning 
  
 vissa ansöknings- 
  
 förordningen 
  
 och expedi- 
  
 (1979:101) 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138, 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 239 
  
 Polisen 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 25 § 
  
 reger- 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 I passlagen 
  
 nationella  
 ID-kort 
  
 förordningen 
  
 ingen 
  
 (1978:302) 
  
 (2005:661) 
  
 finns inget om 
  
 om nationellt 
  
 avgifter. 
  
 identitetskort 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 240 
  
 Polisen 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 3 § a 
  
 reger- 
  
 inkomsttitel 
  
 X 
  
 inomstatligt, 
  
 bevakning av 
  
 förordningen 
  
 ingen 
  
 men regleras i 
  
 riksbankens 
  
 (1982:789) 
  
 2811 
  
 förordning. 
  
 penningtransporter 
  
 om ersättning 
  
 för polisbe- 
  
 vakning och 
  
 för anslutning 
  
 av larmanläg- 
  
 gningar till 
  
 polisen m.m. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 241 
  
 Polisen 
  
 Ersättning för polis- 
  
 fast 
  
 lag 
  
 2 kap. 26 och 27 
  
 3 § a och 4 § 
  
 rege- 
  
 inkomsttitel 
  
 bevakning och för 
  
 §§  
 ordnings-lagen 
  
 förordningen 
  
 ringen 
  
 anslutning av larm- 
  
 (1993:1617) 
  
 (1982:789) 
  
 anläggningar till 
  
 om ersättning 
  
 2811? 
  
 polisen 
  
 för polisbe- 
  
 vakning och 
  
 för anslutning 
  
 av larmanläg- 
  
 gningar till 
  
 polisen m.m. 
  
 242 
  
 Polisen 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 11 § ord- 
  
 rege- 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgifter enligt 
  
 av ansökan att bli 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 ningsvakts- 
  
 ringen 
  
 9-14 
  §§ 
  
 förordnad till 
  
 myndigande för 
  
 förordningen 
  
 2511 
  
 avgiftsförord- 
  
 ordningsvakt 
  
 vissa ansöknings- 
  
 (1980:589) 
  
 ningen 
  
 och expedi- 
  
 (1992:191) 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138, 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 243 
  
 Polisen 
  
 Avgift för ansökan 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 16 kap. 1 § 
  
 rege- 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgifter enligt 
  
 om tillstånd (vapen 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 vapenförord- 
  
 ringen 
  
 9-14 
  §§ 
  
 m.m.) 
  
 myndigande för 
  
 ningen 
  
 avgiftsförord- 
  
 vissa ansöknings- 
  
 (1996:70) 
  
 2511 
  
 ningen 
  
 och expedi- 
  
 (1992:191) 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138, 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 244 
  
 Polisen 
  
 Ansökningsavgift 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 16 kap.1 § 
  
 för tillstånd till 
  
 än lag 
  
 riksdagbe- 
  
 och 4 § 
  
 innehav av 
  
 myndigande 
  
 vapenförordni 
  
 tårgasanordningar 
  
 för vissa 
  
 ngen 
  
 och andra 
  
 ansöknings- 
  
 (1996:70) 
  
 till verkan och 
  
 och expedi- 
  
 ändamål jämförliga 
  
 tionsavgifter 
  
 anordningar 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138) 
  
 FiU38, rskr 
  
 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 245 
  
 Polisen 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 16 kap. 2 § 
  
 rege- 
  
 disponeras 
  
 Avgifter enligt 
  
 duplettbevis 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 vapenförord- 
  
 ringen 
  
 20-24 
  §§ 
  
 myndigande för 
  
 ningen 
  
 avgiftsförord- 
  
 vissa ansöknings- 
  
 (1996:70) 
  
 ningen 
  
 och expedi- 
  
 (1992:191) 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138, 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 246 
  
 Polisen 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 20 § lag 
  
 40 a § 
  
 rege- 
  
 inkomsttitel 
  
 Statens 
  
 om tillstånd till 
  
 (1988:868) om 
  
 förordningen 
  
 ringen 
  
 räddningsverk 
  
 förvaring, 
  
 brand-farliga 
  och 
  
 (1988:1145) 
  
 2511 
  
 tar också ut 
  
 saluförande och 
  
 explosiva varor 
  
 om brand- 
  
 vissa avgifter 
  
 import av explosiva 
  
 farliga och 
  
 med stöd av 
  
 varor, m.m. 
  
 explosiva 
  
 denna 
  
 varor 
  
 förordning 
  
 Avgifter enligt 
  
 9-14 
  §§ 
  
 avgiftsförordn 
  
 ingen 
  
 (1992:191) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 247 
  
 Polisen 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 förordningen 
  
 rege- 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgifter enligt 
  
 om tillstånd för 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 (1992:208) 
  
 ringen 
  
 9-14 
  §§ 
  
 larminstallation 
  
 myndigande för 
  
 om avgifter 
  
 2511 
  
 avgiftsförordn 
  
 vissa ansöknings- 
  
 för vissa 
  
 ingen 
  
 och expedi- 
  
 ärenden enligt 
  
 (1992:191) 
  
 tionsavgifter 
  
 lagen 
  
 (prop. 
  
 (1983:1097) 
  
 1989/90:138, 
  
 med vissa 
  
 FiU38, rskr 
  
 bestämmelser 
  
 289) 
  
 om larman- 
  
 läggningar 
  
 m.m. 
  
 248 
  
 Polisen 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 förordningen 
  
 rege- 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgifter enligt 
  
 om att driva hotell- 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 (1992:202) 
  
 ringen 
  
 9-14 
  §§ 
  
 eller 
  
 myndigande för 
  
 om avgifter 
  
 2511 
  
 avgiftsförordn 
  
 pensionatrörelse, 
  
 vissa ansöknings- 
  
 för ärenden 
  
 ingen 
  
 m.m. 
  
 och expedi- 
  
 enligt lagen 
  
 (1992:191) 
  
 tionsavgifter 
  
 (1966:742) 
  
 (prop. 
  
 om hotell- och 
  
 1989/90:138, 
  
 pensio- 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 natrörelse 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 249 
  
 Polisen 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 1 och 2 §§ 
  
 rege- 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgifter enligt 
  
 om tillstånd att 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordningen 
  
 ringen 
  
 9-14 
  §§ 
  
 anordna en allmän 
  
 myndigande för 
  
 (1993:1631) 
  
 2511 
  
 avgiftsförord- 
  
 sammankomst eller 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om avgifter 
  
 ningen 
  
 en offentlig 
  
 och expedi- 
  
 för vissa 
  
 (1992:191) 
  
 tillställning, vissa 
  
 tionsavgifter 
  
 ärenden en- 
  
 andra tillstånd 
  
 (prop. 
  
 ligt ordnings- 
  
 enligt 3 kap. 
  
 1989/90:138, 
  
 lagen 
  
 ordningslagen eller 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 (1993:1617) 
  
 enligt lokala 
  
 föreskrifter som 
  
 utfärdats med stöd 
  
 av lagen 
  
 250 
  
 Polisen 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 23 § förord- 
  
 rege- 
  
 disponeras 
  
 Avgifter enligt 
  
 registerutdrag ur 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 ningen 
  
 ringen 
  
 20-24 
  §§ 
  
 belastningsregistret 
  
 myndigande för 
  
 (1999:1134) 
  
 avgiftsförord- 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om belast- 
  
 ningen 
  
 och expedi- 
  
 ningsregister 
  
 (1992:191) 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138, 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 251 
  
 Polisen 
  
 Avgift för utdrag ur 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 9 § förord- 
  
 rege- 
  
 disponeras 
  
 Avgifter enligt 
  
 misstankeregistret 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 ningen 
  
 ringen 
  
 20-24 
  §§ 
  
 myndigande för 
  
 (1999:1135) 
  
 avgiftsförord- 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om miss- 
  
 ningen 
  
 och expedi- 
  
 tankeregister 
  
 (1992:191) 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138, 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 252 
  
 Polisen 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 7 § förord- 
  
 rege- 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgifter enligt 
  
 om tillstånd till 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 ningen 
  
 ringen 
  
 9-14 
  §§ 
  
 införsel av vissa 
  
 myndigande för 
  
 (1990:415) 
  
 2511 
  
 avgiftsförord- 
  
 farliga föremål 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om tillstånd 
  
 ningen 
  
 och expedi- 
  
 till införsel av 
  
 (1992:191) 
  
 tionsavgifter 
  
 vissa farliga 
  
 (prop. 
  
 föremål 
  
 1989/90:138, 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 253 
  
 Polisen 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 29 § förord- 
  
 rege- 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgifter enligt 
  
 om tillstånd om 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 ningen 
  
 ringen 
  
 9-14 
  §§ 
  
 handeldvapen m.m. 
  
 myndigande för 
  
 (1992:1303) 
  
 2511 
  
 avgiftsförord- 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om krigs- 
  
 ningen 
  
 och expedi- 
  
 material 
  
 (1992:191) 
  
 tionsavgifter 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138, 
  
 FiU38, rskr 
  
 289) 
  
 254 
  
 Polisen 
  
 Avgift för prövning 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 16 § 
  
 myndig- 
  
 av väktarhundar 
  
 än lag 
  
 riksdagsbemyndig 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 ande för vissa 
  
 (1989:149) 
  
 ansöknings- och 
  
 om 
  
 exped- 
  
 bevakningsför 
  
 itionsavgifter 
  
 etag 
  
 (prop. 
  
 1989/90:138 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 255 
  
 Polisen 
  
 Ansökan om att bli 
  
 fast 
  
 lag 
  
 17 § lagen 
  
 13 § 
  
 regering 
  
 förordnad som 
  
 (2004:1167) om 
  
 förordningen 
  
 vägtransportledare 
  
 vägtransportledare 
  
 (2004:1169) 
  
 om 
  
 vägtransportle 
  
 dare 
  
 256 
  
 Revisors- 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 39 § revisors- 
  
 15 § 
  
 rege- 
  
 disponerar 
  
 nämnden 
  
 om godkännande, 
  
 lagen 
  
 förordningen 
  
 ringen 
  
 auktorisation eller 
  
 (2001: 
  
 (1995:665) 
  
 registrering 
  
 883) 
  
 om revisorer 
  
 Årsavgift för tillsyn 
  
 257 
  
 Revisors- 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 lag 
  
 39 § revisors- 
  
 16 § 
  
 rege- 
  
 disponeras 
  
 Avgifter enligt 
  
 nämnden 
  
 av frågor enligt 
  
 lagen 
  
 förordningen 
  
 ringen 
  
 9-14 
  §§ 
  
 vissa bestämmelser 
  
 (2001: 
  
 (1995:665) 
  
 avgiftsförord- 
  
 i revisorslagen 
  
 883) 
  
 om revisorer 
  
 ningen 
  
 (2001:883) 
  
 (1992:191) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 258 
  
 Revisors- 
  
 Avgift för 
  
 39 § revisorslagen 
  
 17 § 
  
 myndig- 
  
 nämnden 
  
 avläggande av 
  
 (2001:883) 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 revisorsexamen, 
  
 (1995:665) 
  
 högre 
  
 revisorsexamen och 
  
 lämplighetsprov 
  
 samt för periodiskt 
  
 återkommande 
  
 kvalitetskontroll 
  
 som utförs av en 
  
 kontrollant 
  
 utsedd av nämnden. 
  
 259 
  
 Rätts- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 3 § lag (1958:642) 
  
 6 § förord- 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Socialnämnd 
  
 medicinal- 
  
 rättsgenetiska 
  
 om blod- 
  
 ning 
  
 heten 
  
 som begärt 
  
 verket 
  
 undersökningar 
  
 undersökning 
  
 (1969:624) 
  
 undersökning 
  
 m.m. vid 
  
 om blod- 
  
 skall ersätta 
  
 utredning av 
  
 undersökning 
  
 de kostnader 
  
 faderskap 
  
 m.m. vid 
  
 som anges i 
  
 utredning av 
  
 lagen. 
  
 faderskap 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 260 Rätts- 
  
 Avgift för rättsintyg 
  
 fast 
  
 lag 
  
 10 § lagen 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Inomstatlig 
  
 medicinal- 
  
 (2005:225) om 
  
 heten 
  
 avgift som 
  
 verket 
  
 rättsintyg i 
  
 regleras i lag 
  
 anledning av brott 
  
 261 Val- 
  
 Avgifter vid 
  
 16 § 
  
 myndig- 
  
 myndigheten 
  
 beställning av 
  
 valförordning 
  
 heten 
  
 valsedlar och kuvert 
  
 en (2005:874) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet 
  
 262 
  
 Affärsverket 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 6 kap.  
 11-12 
  §§ 
  
 13-14 
  §§ 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Ett av staten 
  
 svenska 
  
 utfärdande och 
  
 lag (2003:113) 
  
 förordning 
  
 utfärdat bevis 
  
 kraftnät 
  
 kontoföring av 
  
 om elcertifikat 
  
 (2003:120) 
  
 förord- 
  
 regle- 
  
 om att viss 
  
 elcertifikat 
  
 om elcertifikat 
  
 ning 
  
 ringsbrev 
  
 mängd 
  
 förnybar el 
  
 har 
  
 producerats 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 263 
  
 Affärsverket 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 11 § lagen 
  
 5 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Intyg 
 T 
  
 som 
  
 svenska 
  
 utfärdande av 
  
 (2006:329) om 
  
 förordningen 
  
 visar att en 
  
 kraftnät 
  
 ursprungsgarantier 
  
 ursprungsgarantie 
  
 (2006:331) 
  
 30 a § förord- 
  
 viss mängd 
  
 för förnybar el 
  
 r för högeffektiv 
  
 om ursprungs- 
  
 ning 
  
 förnybar el 
  
 kraftvärmeel och 
  
 garantier för 
  
 (1991:2013) 
  
 har 
  
 förnybar el 
  
 högeffektiv 
  
 med instruk- 
  
 producerats i 
  
 kraftvärmeel 
  
 tion för 
 T 
  
 en viss 
  
 och förnybar 
  
 Affärsverket 
 T 
  
 produktionsan 
  
 el 
  
 svenska 
  
 läggning 
  
 kraftnät 
  
 under en viss 
  
 tid. 
  
 Oklart om 
  
 regeringen 
  
 beslutar om 
  
 samtliga 
  
 avgifter inom 
  
 området 
  
 Lagen ersätts 
  
 2006 med SFS 
  
 2006:329 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 264 
  
 Elsäkerhets- 
  
 a Elsäkerhetsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 12 kap. 6 § 
  
 3, 4, 4a §§ 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 verket 
  
 m.m. 
  
 ellagen 
  
 förordningen 
  
 b 
  
 (1997:857 
 ) 
  
 T T  
 för a 
  
 (1995:1296) 
  
 2552 
  
 Nätövervakningsav 
  
 om vissa 
  
 och b samt 15 § 
  
 gift 
  
 avgifter på 
  
 elberedskaps- 
  
 c 
  
 elområdet 
  
 lagen (1997:288) 
  
 Elberedskapsavgift 
  
 för c 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 265 
  
 Elsäkerhets- 
  
 Behörighetsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 12 kap. 6 § 
  
 9 § elinstal- 
  
 myndig- 
  
 inkomsttitel 
  
 Myndighetsfö 
  
 verket 
  
 ellagen 
  
 latörsför- 
  
 heten 
  
 reskrifter 
  
 (1997:857) 
  
 2552 
  
 ELSÄK-FS 
  
 ordningen 
  
 2001:1 
  
 (1990:806) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 266 
  
 Elsäkerhets- 
  
 Ersättning från 
  
 lag 
  
 a 12 kap. 5 § 
  
 a 12 § 
  
 inkomsttitel 
  
 Offentligrättsl 
  
 verket 
  
 tillverkare/ 
  
 ellagen 
  
 förordningen 
  
 iga avgifter 
  
 importörer för 
  
 (1997:857) 
  
 (1993:1068) 
  
 2552 
  
 enligt 
  
 produkt- och 
  
 b 11 § lagen 
  
 om elektriskt 
  
 regleringsbrev 
  
 provningskostnad 
  
 (2001:1253) om 
  
 materiel 
  
 et 2006 
  
 energi- 
  
 b 3 § 
  
 effiktivitets-krav 
  
 förordningen 
  
 Myndigheten 
  
 för  
 kop-plingsdon 
  
 (2001:1254) 
  
 köper in 
  
 för lysrör 
  
 om energi- 
  
 produkter som 
  
 c 3 § lagen 
  
 effiktivitets- 
  
 den provar. 
  
 (1992:1512) om 
  
 krav för kop- 
  
 Säljaren av 
  
 elektro-magnetisk 
  
 plingsdon för 
  
 produkten får 
  
 kompabilitet 
  
 lysrör 
  
 ersätta 
  
 c 10 § 
  
 myndighetens 
  
 förordningen 
  
 kostnader för 
  
 (1993:1067) 
  
 förvärv och 
  
 om elektro- 
  
 provning ifall 
  
 magnetisk 
  
 produkten inte 
  
 kompabilitet 
  
 uppfyller 
  
 föreskriven 
  
 standard. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 267 
  
 Elsäkerhets- 
  
 Publikationsförsäljn 
  
 förordning 
  
 4 § avgifts- 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 Har redovisats 
  
 verket 
  
 ing 
  
 förordningen 
  
 som 
  
 (1992:191) 
  
 regleringsbrev 
  
 offentligrättsli 
  
 ga avgifter i 
  
 reglerings- 
  
 brevet 
  
 Förmodligen 
  
 försäljning av 
  
 föreskrifter 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 268 Kemikalie- 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 2-5 
  §§ 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 allmänkemikalier 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:942) 
  
 förord- 
  
 9433 
  
 om kemi- 
  
 ning 
  
 kalieavgifter 
  
 m.m. 
  
 269 Kemikalie- 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 6-7 
  §§ 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 inspektionen 
  
 bekämpningsmedel 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:942) 
  
 förord- 
  
 9437 
  
 om kemi- 
  
 ning 
  
 kalieavgifter 
  
 m.m. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 270 
  
 Kemikalie- 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 8, 8a §§ 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 Prövning kan 
  
 inspektionen 
  
 bekämpningsmedel 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 ske i andra 
  
 SERP 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:942) 
  
 förord- 
  
 regleringsbrev 
  
 EU-länder 
  
 om kemi- 
  
 ning 
  
 Avgift för 
  
 kalieavgifter 
  
 Uppdragsverk 
  
 prövningsverksamh 
  
 m.m. 
  
 samhet enligt 
  
 et enligt bl.a. 
  
 regleringsbrev 
  
 direktiven 91/414 
  
 et 
  
 /EEG och 98/8/EG 
  
 dir 98/8/EG 
  
 styr att 
  
 avgifter ska 
  
 tas ut 
  
 271 
  
 Kemikalie- 
  
 Prövning; 
  
 fast 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 8b-c 
  §§ 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 inspektionen 
  
 Samrapport-erande 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 medlemsstat enligt 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:942) 
  
 förord- 
  
 bl.a.  
 EG-förordning 
  
 om kemi- 
  
 ning 
  
 451/2000 och 
  
 kalieavgifter 
  
 dokument-ation 
  från 
  
 m.m. 
  
 annan än sökande 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 272 
  
 Kemikalie- 
  
 Avgift för diverse 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 11§ 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Oklart om 
  
 inspektionen 
  
 prövningsärenden 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 inte enligt 
  
 rätten att 
  
 avseende bl.a. 14 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:942) 
  
 reglerings- 
  
 disponera 
  
 Kap 11 § 
  
 om kemi- 
  
 brevet 
  
 avgiftsintäkter 
  
 miljöbalken och 
  
 kalieavgifter 
  
 na meddelats 
  
 EG-förordning 
  
 m.m. 
  
 648/2004 
  
 273 
  
 Kemikalie- 
  
 Avgifter för 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 11§ 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Trädde i kraft 
  
 inspektionen 
  
 prövning enligt 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 inte enligt 
  
 15 maj 2006. 
  
 förordningen 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:942) 
  
 reglerings- 
  
 (1985:837) om Brown 
  
 om kemi- 
  
 brevet 
  
 m.m. och undantag 
  
 kalieavgifter 
  
 enligt Artikel 5 i 
  
 m.m. 
  
 EG-förordning 
  
 648/2004 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 274 
  
 Kemikalie- 
  
 Tillsynsavgift (som 
  
 tid 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 7 kap. 14 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Oklart om 
  
 inspektionen 
  
 inte föreskrivs i 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 rätten att 
  
 annan bestämmelse) 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:940) 
  
 disponera 
  
 om avgifter 
  
 avgiftsintäkter 
  
 för prövning 
  
 na meddelats 
  
 och tillsyn 
  
 enligt 
  
 Regeringen 
  
 miljöbalken 
  
 beslutar 
  
 avgiftskonstru 
  
 ktion men 
  
 myndigheten 
  
 får bestämma 
  
 belopp för 
  
 handläggnings 
  
 tiden. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 275 
  
 Kemikalie- 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 11 § 
  
 myndig- 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgiftens 
  
 inspektionen 
  
 enligt förordningen 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 storlek 
  
 (1998:944) om för- 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:940) 
  
 2811 
  
 bestäms i 
  
 bud m.m. i vissa fall 
  
 om avgifter 
  
 före- 
  
 myndighetens 
  
 i samband med han- 
  
 för prövning 
  
 skrifter 
  
 föreskrifter (8 
  
 tering, in- och utför- 
  
 och tillsyn 
  
 § KiFS 
  
 sel av kemiska pro- 
  
 enligt 
  
 1998:8) 
  
 dukter (dispens för 
  
 miljöbalken 
  
 användande av 
  
 vissa 
  
 lösningsmedel) 
  
 276 
  
 Lantmäteri- 
  
 Avgift för 
  
 tid eller 
  
 annan form 
  
 riksdagsbeslut 
  
 13 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 verket 
  
 förrättnings- 
  
 fast 
  
 än lag 
  
 prop. 1971:170, 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 verksamhet 
  
 bet. 1971: CU32, 
  
 (1995:1459) 
  
 regleringsbrev 
  
 (fastighetsbildning) 
  
 rskr 1971:322 
  
 om avgifter 
  
 förord- 
  
 vid lant- 
  
 ningen 
  
 mäteriför- 
  
 rättningar 
  
 277 
  
 Lantmäteri- 
  
 Expeditionsavgifter 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 Prop. 1981/82:31, 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 verket 
  
 (som beslutats av 
  
 än lag 
  
 SkU 1981/82:15, 
  
 (1987:452) 
  
 inskrivnings- 
  
 rskr. 1981/82:62 
  
 om avgifter 
  
 2511 
  
 myndighet) 
  
 vid de 
  
 allmänna 
  
 regleringsbrev 
  
 domstolarna 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 278 
  
 Lantmäteri- 
  
 Avgift för pantbrev 
  
 1971:CU32 samt 
  
 15 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 verket 
  
 m.m. 
  
 prop. 
  
 förordningen 
  
 1994/95:166,bet 
  
 (1994:598) 
  
 regleringsbrev 
  
 1994/95: BoU17 
  
 om pant- 
  
 rskr.1994/95: 313 
  
 brevsregister 
  
 279 
  
 Lantmäteri- 
  
 Avgifter för 
  
 lag 
  
 2 kap. 13 § 
  
 reglerings- 
  
 myn- 
  
 disponeras 
  
 LMV har 
  
 verket 
  
 handlingar i vissa 
  
 tryckfrihets- 
  
 brev 
  
 digheten 
  
 undantag från 
  
 format och 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 15 § 
  
 utskrifter 
  
 (1949:105) 
  
 avgiftsförordn 
  
 ingen för 
  
 kopior på 
  
 vissa 
  
 handlingar 
  
 280 
  
 Lantmäteriver 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 11 § lagen 
  
 82 § 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 ket 
  
 användning av 
  
 (2000:224) om 
  
 förordningen 
  
 fastighetsregister 
  
 fastighetsregister 
  
 (2000:308) 
  
 regleringsbrev 
  
 om 
  
 fastighetsregis 
  
 tret 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 281 
  
 Lantmäteriver 
  
 Registeravgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25 § lagen 
  
 2 § och  
 10-11 
  
 regeringen 
  
 ket 
  
 samfällighetsprövni 
  
 (1973:1150) om 
  
 §§ 
  
 ng 
  
 förvaltning av 
  
 förordningen 
  
 samfälligheter 
  
 (1993:1270) 
  
 om förande av 
  
 samfällighetsf 
  
 öreningsregist 
  
 er m.m. 
  
 282 
  
 Lantmäteriver 
  
 Avgift för register 
  
 fast 
  
 lag 
  
 25 § lagen 
  
 13 § 
  
 regering 
  
 ket 
  
 utdrag som inte 
  
 (1973:1150) om 
  
 förordningen 
  
 avser expediering i 
  
 förvaltning av 
  
 (1993:1270) 
  
 ärende 
  
 samfälligheter 
  
 om förandet 
  
 av 
  
 samfällighetsr 
  
 egister 
  
 283 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 annan form 
  
 1996/97:FiU1 
  
 6 § förordning 
  
 myn- 
  
 disponeras 
  
 För 
  
 bostadskredit- 
  
 garantiverksamhet 
  
 s228-231, 
  rskr 
  
 (2004:105) 
  
 digheten 
  
 kreditgarantin 
  
 nämnd 
  
 1996/97:53 
  
 om statlig 
  
 skall 
  
 kreditgaranti 
  
 kreditinstitutet 
  
 för lån för 
  
 betala en 
  
 bostadsbygg- 
  
 avgift som 
  
 ande m.m. 
  
 motsvarar den 
  
 risk och 
  
 övriga 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 kostnader som 
  
 åtagandet 
  
 innebär för 
  
 staten. 
  
 284 
  
 Statens 
  
 Avgifter för 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 10 kap. 5 § 
  
 2 § förordning 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 energi- 
  
 uppgifter en 
  
 naturgas-lagen 
  
 2000:672 om 
  
 myndighet 
  
 myndighet har 
  
 (2005:403) 
  
 naturgas- 
  
 regleringsbrev 
  
 enligt naturgaslagen 
  
 avgift 
  
 285 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 6 kap.  
 12-13 
  §§ 
  
 riksdagen 
  
 disponeras 
  
 energi- 
  
 elanvändare som 
  
 lagen om 
  
 myndighet 
  
 enligt 4 kap. 6 § 2st 
  
 elcertifikat 
  
 regleringsbrev 
  
 lagen om 
  
 (2003:113) 
  
 elcertifikat anmält 
  
 sig för registrering 
  
 samt 
  
 förseningsavgifter 
  
 286 
  
 Statens 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 4 kap. 20 § lagen 
  
 40 § förord- 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 energi- 
  
 kontoföring i 
  
 (2004: 1199) om 
  
 ningen 
  
 myndighet 
  
 utsläppsregistret 
  
 handel med 
  
 (2004:1205) 
  
 regleringsbrev 
  
 utsläppsrätter 
  
 om handel 
  
 med utsläpps- 
  
 rätter 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 287 
  
 Statens 
  
 Lagringsavgifter 
  
 lag 
  
 28 § lagen 
  
 7 § 
  
 myn- 
  
 inkomsttitel 
  
 Offentligrätts- 
  
 energi- 
  
 (1984:1049) om 
  
 förordningen 
  
 digheten 
  
 lig avgift 
  
 myndighet 
  
 bered- 
  
 (1995:971) 
  
 enligt 
  
 2811 
  
 enligt 
  
 skapslagring av 
  
 om 
  
 grunder 
  
 reglerings- 
  
 olja och kol samt 
  
 beredskaps- 
  
 som anges 
  
 brevet 
  
 22 § lagen 
  
 lagring av olja 
  
 i lag och 
  
 (1985:635) 
  
 och kol samt 4 
  
 för- 
  
 om försörjn- 
  
 § 
  
 ordning 
  
 ingsbered-skap 
  på 
  
 förordningen 
  
 naturgas-området 
  
 (1985:636) 
  
 om 
  
 försörjnings- 
  
 bredskap på 
  
 naturgasområ 
  
 det 
  
 288 
  
 Statens 
  
 Avgifter om 
  
 lag 
  
 3 § lagen 
  
 3 § förord- 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 energi- 
  
 rörlednings- 
  
 (1978:160) om 
  
 ningen 
  
 myndighet 
  
 koncessioner m.m. 
  
 vissa rörledningar 
  
 (1978:164) 
  
 2511 
  
 om vissa 
  
 rörledningar 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 289 
  
 Statens 
  
 Avgift för officiell 
  
 förordning 
  
 2 § för- 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 Regeringen 
  
 energi- 
  
 förklaring av 
  
 ordningen 
  
 har 
  
 myndighet 
  
 anläggningar som 
  
 (1982:219) 
  
 2511 
  
 bemyndigande 
  
 varande allmänna 
  
 om allmänna 
  
 från riksdagen 
  
 värmesystem 
  
 värmesystem 
  
 att utse 
  
 tillsynsmyn- 
  
 dighet. Dock 
  
 ges ej 
  
 bemyndigande 
  
 att ta ut avgift. 
  
 290 
  
 Statens 
  
 Kvotplikts- och 
  
 lag 
  
 5 kap och 6 kap 
  
 riksdagen 
  
 inkomsttitel 
  
 Myndigheten 
  
 energi- 
  
 förseningsavgifter 
  
 12-13 
  § lag 
  
 har vissa 
  
 myndighet 
  
 (2003:113) om 
  
 2552 
  
 befogenheter 
  
 elcerti-fikat 
  
 t.ex. 5 kap 2 § 
  
 291 
  
 Statens 
  
 Tillsynsavgift 
  
 lag 
  
 10 § lagen 
  
 3 § 
  
 myndighet 
  
 Skyldighet för 
  
 energimyndig 
  
 (1997:867) om 
  
 förordningen 
  
 näringsidkare 
  
 het 
  
 energieffektivitets 
  
 (1998:110) 
  
 att betala 
  
 krav för elektriska 
  
 om 
  
 tillsynsmyndi 
  
 kylskåp och frysar 
  
 energieffektivi 
  
 ghetens 
  
 tetskrav för 
  
 kostnader för 
  
 elektriska 
  
 prov och 
  
 kylskåp 
  
 undersökning 
  
 av prov 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 292 
  
 Statens 
  
 Avgift föt tillsyn 
  
 fast 
  
 lag 
  
 30 § lag (1984:3) 
  
 4-5, 
  8 §§ 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 kärnkraft- 
  
 och kärnsäkerhets- 
  
 om kärnteknisk 
  
 förordningen 
  
 inspektion 
  
 forskning 
  
 verksamhet 
  
 (1991:739) 
  
 2551 
  
 (SKI) 
  
 om vissa 
  
 avgifter till 
  
 SKI 
  
 293 
  
 Statens 
  
 Ansökningsavgift 
  
 lag 
  
 20 § lagen 
  
 4 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 kärnkraft- 
  
 om 
  
 (2006:263) om 
  
 förordningen 
  
 inspektion 
  
 transporttillstånd 
  
 transport av 
  
 (1991:739) 
  
 regleringsbrev 
  
 (SKI) 
  
 mm 
  
 farligt gods 
  
 om vissa 
  
 avgifter till 
  
 Statens 
  
 kärnkraft- 
  
 inspektion 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 294 
  
 Statens 
  
 Avgift för prövning 
  
 tid 
  
 lag 
  
 30 § lag (1984:3) 
  
 4 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 kärnkraft- 
  
 enligt 24 § 
  
 om kärnteknisk 
  
 förordningen 
  
 inspektion 
  
 verksamhet 
  
 (1991:739) 
  
 regleringsbrev 
  
 förordningen 
  
 (SKI) 
  
 om vissa 
  
 (1984:14) om 
  
 avgifter till 
  
 kärnteknisk 
  
 Statens 
  
 verksamhet 
  
 kärnkraft- 
  
 inspektion 
  
 295 
  
 Statens 
  
 Avgift för annan 
  
 fast / tid 
  
 lag 
  
 30 § lag (1984:3) 
  
 6-7 
  § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 kärnkraft- 
  
 tillsyn än enligt  
 4-5 
  
 om kärnteknisk 
  
 förordningen 
  
 inspektion 
  
 §§ SFS1991:739 
  
 verksamhet 
  
 (1991:739) 
  
 (SKI) 
  
 om vissa 
  
 avgifter till 
  
 SKI 
  
 296 
  
 Statens 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 30 § lag (1984:3) 
  
 1 § förord- 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 strålskydds- 
  
 kärnteknisk 
  
 om kärnteknisk 
  
 ningen 
  
 institut 
  
 verksamhet 
  
 verksamhet 
  
 (1976:247) 
  
 förord- 
  
 2551 
  
 om vissa 
  
 ning 
  
 avgifter till 
  
 Statens 
  
 strålskyddsins 
  
 titut 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 297 Statens 
  
 Avgift för icke 
  
 fast 
  
 lag 
  
 43 § strål- 
  
 3- 4 §§ 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 strålskydds- 
  
 kärnteknisk 
  
 skyddslagen 
  
 förordningen 
  
 institut 
  
 verksamhet 
  
 (1988:220) 
  
 (1976:247) 
  
 förord- 
  
 2511 
  
 om vissa 
  
 ning 
  
 avgifter till 
  
 Statens 
  
 strålskydds- 
  
 institut 
  
 298 Statens 
  
 Tillsyns- och 
  
 lag 
  
 19 och 43 § 
  
 9 § 
  
 myndighet 
  
 strålskydds- 
  
 kontrollavgift 
  
 strålskyddslagen 
  
 strålskyddsför 
  
 institut 
  
 (1988:220) 
  
 ordningen 
  
 (1988:293) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 299 
  
 Statens 
  
 Avgift för utförda 
  
 lag 
  
 19 § lagen 
  
 14 § 
  
 myndig- 
  
 Riksmätplats 
  
 strålskydds- 
  
 mätningar 
  
 (1992:1119) om 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 som är 
  
 institut 
  
 teknisk kontroll 
  
 (2005:894) 
  
 myndighet får 
  
 (Riksmätplats) 
  
 om teknisk 
  
 ta ut avgift för 
  
 kontroll 
  
 mätningar och 
  
 föreskriva om 
  
 avgifter. 
  
 Exempelvis 
  
 statens 
  
 strålskyddsins 
  
 titut är 
  
 huvudman för 
  
 riksmätsplatse 
  
 n för joniserad 
  
 strålning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Näringsdepartementet 
  
 300 
  
 Arbetsmark- 
  
 Avgift från 
  
 lag 
  
 5 § lag 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 Offentligrättsl 
  
 nadsverket 
  
 finansieringsbidrag 
  
 (2000:625) om 
  
 iga avgifter 
  
 vid arbetspraktik 
  
 arbetsmark- 
  
 förord- 
  
 regleringsbrev 
  
 enligt 
  
 nadspolitiska 
  
 ningen 
  
 et 
  
 regleringsbrev 
  
 program 
  
 et 
  
 I lagen anges 
  
 att regeringen 
  
 har rätt att ta 
  
 ut avgift. 
  
 Dock är 
  
 förordningen 
  
 för 
  
 bemyndigan- 
  
 det från 
  
 regeringen 
  
 upphävd från 
  
 1 augusti 
  
 2006. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 301 
  
 Arbetsmiljö- 
  
 Norton för 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 5 kap. 1 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Avgiftsuttag 
  
 verket 
  
 anmälan/tillstånd 
  
 miljöbalken 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 enligt 22 § 
  
 angående genetisk 
  
 (1998:940) 
  
 AFS 2000:5 
  
 modifierade 
  
 om avgifter 
  
 mikroorganismer 
  
 för prövning 
  
 och tillsyn 
  
 enligt 
  
 miljöbalken 
  
 302 
  
 Arbetsmiljö- 
  
 Avgift för att ersätta 
  
 lag 
  
 7 kap. 12 § 
  
 22 § § 
  
 verket och 
  
 tillsynsmyndigheten 
  
 arbetsmiljölagen 
  
 arbetsmiljöför 
  
 Sjöfartsverket 
  
 s kostnader för 
  
 (1977:1160) 
  
 ordningen 
  
 undersökning av 
  
 (1977:1166) 
  
 prov som varit 
  
 skäligen påkallade 
  
 303 
  
 Banverket 
  
 Banavgifter 
  
 lag 
  
 7 kap. järnvägslag 
  
 6 kap. 2 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Enligt lagen är 
  
 (2004:519) 
  
 järnvägsför- 
  
 heten 
  
 det 
  
 ordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 infrastrukturfö 
  
 (2004:526) 
  
 rvaltaren, dvs. 
  
 Banverket 
  
 som tar ut 
  
 avgifterna 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 304 
  
 Banverket 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 11 § 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgifter enligt 
  
 av ansökan om 
  
 förordning 
  
 avgiftsförordn 
  
 tillstånd enligt lagen 
  
 (1995:1652) 
  
 ingen 
  
 om byggande av 
  
 om byggande 
  
 järnväg. 
  
 av järnväg 
  
 305 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 27 kap. 9 § 
  
 3 kap. 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 aktiebolagsregistret 
  
 aktiebolagslagen 
  
 aktiebolags- 
  
 (2005:551) 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 (2005:559) 
  
 306 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 20 § handels- 
  
 12 § handels- 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 handelsregistret 
  
 registerlagen 
  
 registerför- 
  
 (1974:157) 
  
 ordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 (1974:188) 
  
 307 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 15 kap. 1 § lagen 
  
 25 § förord- 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 föreningsregistret 
  
 (1987:667) om 
  
 ningen 
  
 ekonomiska 
  
 (1987:978) 
  
 regleringsbrev 
  
 föreningar och 2 
  
 om ekono- 
  
 kap. 28 § lagen 
  
 miska fören- 
  
 (2002:93) om 
  
 ingar och 15 § 
  
 kooperativ 
  
 förordningen 
  
 hyresrätt 
  
 (2002:106) 
  
 om kooperativ 
  
 hyresrätt 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 308 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 28 § lagen 
  
 20 § förord- 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 filialregistret 
  
 (1992:160) om 
  
 ningen 
  
 utländska filialer 
  
 (1992:308) 
  
 regleringsbrev 
  
 om utländska 
  
 filialer 
  
 309 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 4 kap. 29 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 bankrörelseregistret 
  
 förordningen 
  
 (2004:329) 
  
 regleringsbrev 
  
 om bank- och 
  
 finansierings- 
  
 rörelse 
  
 310 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 47 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 20 kap. 
  
 försäkringsrörelsere 
  
 försäkrings- 
  
 registrering 
  
 gistret 
  
 rörelse- 
  
 regleringsbrev 
  
 m.m. 
  
 förordningen 
  
 försäkrings- 
  
 (1982:790) 
  
 rörelselagen 
  
 (1982:713) 
  
 säger inget om 
  
 registrerings- 
  
 avgifter. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 311 
  
 Bolagsverket 
  
 Förseningsavgifter 
  
 fast 
  
 lag 
  
 8 kap.  
 5-6 
  §§ 
  
 riksdagen 
  
 disponeras 
  
 årsredovis- 
  
 ningslagen 
  
 regleringsbrev 
  
 (1995:1554) 
  
 312 
  
 Bolagsverket 
  
 Registreringsavgift 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 1a kap 10 § lagen 
  
 1 b kap. 18 § 
  
 regeringen 
  
 Eventuellt är 
  
 (1995:1570) om 
  
 förordningen 
  
 det 
  
 medlemsbanker 
  
 (2004:329) 
  
 Bolagsverket 
  
 om bank- och 
  
 som tar ut 
  
 finansieringsr 
  
 denna avgift. 
  
 örelse 
  
 313 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag (2004:297) 
  
 4 kap. 32 § 
  
 regering 
  
 bankregisterutdrag 
  
 om bank- och 
  
 förordningen 
  
 som inte utgör 
  
 finansieringsrörel 
  
 (2004:329) 
  
 expediering i 
  
 se. 
  
 om bank- och 
  
 ärende, 
  
 finansieringsr 
  
 örelse 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 314 
  
 Bolagsverket 
  
 Registreringsavgift 
  
 fast 
  
 lag (2005:405) 
  
 6 kap. 1 § 
  
 regering 
  
 I lagen ges 
  
 till Bolagsverket för 
  
 om 
  
 förordningen 
  
 bemyndigande 
  
 försäkringsförmedla 
  
 försäkringsförmed 
  
 (2005:411) 
  
 för 
  
 rregistret 
  
 ling 
  
 om 
  
 Bolagsverket 
  
 försäkringsför 
  
 att föra 
  
 medling 
  
 registret 
  
 däremot kan 
  
 inget 
  
 bemyndigande 
  
 för 
  
 registreringsa 
  
 vgift hittas. 
  
 315 
  
 Bolagsverket 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 2 § 
  
 regering 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordningen 
  
 myndigande för 
  
 (1981:111) 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om prövning 
  
 och exped- 
  
 av vissa 
  
 itionsavgifter 
  
 ärenden enligt 
  
 (prop. 
  
 lagen 
  
 1989/90:138 
  
 (1980:1102) 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 om 
  
 handelsbolag 
  
 och enkla 
  
 bolag 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 316 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 20 § 
  
 regering 
  
 I 4 kap. 
  
 handläggning och 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 bostadsrättsför 
  
 2 § första 
  
 prövning av en 
  
 myndigande för 
  
 ordning 
  
 stycket och 5 
  
 ansökan 
  
 vissa ansöknings- 
  
 (1991:630) 
  
 kap. 2 § 
  
 och exped- 
  
 bostadsrättsla 
  
 itionsavgifter 
  
 gen 
  
 (prop. 
  
 (1991:614) 
  
 1989/90:138 
  
 anges 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 Bolagsverket 
  
 som den 
  
 myndighet 
  
 som ger 
  
 tillstånd. Men 
  
 bemyndigande 
  
 om avgifter är 
  
 antagligen 
  
 baserad på 
  
 Prop 
  
 1989/90:138, 
  
 FiU 38 rskr 
  
 289. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 317 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 11 § lagen 
  
 14 § 
  
 regering 
  
 registreringsärenden 
  
 (1994:1927) om 
  
 förordningen 
  
 europeiska 
  
 (1994:1933) 
  
 ekonomiska 
  
 om register 
  
 intressegrupperin 
  
 över 
  
 gar 
  
 europeiska 
  
 ekonomiska 
  
 intressegruppe 
  
 ringar 
  
 318 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 16 § 
  
 regering 
  
 Osäkert om 
  
 av frågor om 
  
 än lag 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordningen 
  
 det är Prop 
  
 undantag från 
  
 myndigande för 
  
 (1994:1933) 
  
 1989/90:138, 
  
 bosättningskravet 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om register 
  
 FiU 38 rskr 
  
 och exped- 
  
 över 
  
 289 som utgör 
  
 itionsavgifter 
  
 europeiska 
  
 bemyndigande 
  
 (prop. 
  
 ekonomiska 
  
 t för denna 
  
 1989/90:138 
  
 intressegruppe 
  
 avgift. Hittar 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 ringar 
  
 dock inte 
  
 något lämpligt 
  
 i lagen 
  
 (1994:1927) 
  
 om europeiska 
  
 ekonomiska 
  
 intressegruppe 
  
 ringar 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 319 
  
 Bolagsverket 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 27 kap. 9 § 
  
 7 § 
  
 regering 
  
 Det är dock 
  
 för handläggning 
  
 aktiebolagslagen 
  
 förordningen 
  
 tveksamt om 
  
 och prövning av 
  
 (2005:551) 
  
 (1995:1633) 
  
 riksdagsbemy 
  
 ärende enligt 
  
 beträffande 
  
 om vissa 
  
 ndigandet är 
  
 årsredovisningslage 
  
 registrering och 
  
 årsredovisning 
  
 ett 
  
 n samt avgift för 
  
 kungörande 
  
 sfrågor 
  
 bemyndigande 
  
 registrering i 
  
 som gäller för 
  
 aktiebolagsregistret 
  
 förordningen 
  
 och för kungörande 
  
 om vissa 
  
 av årsredovisning 
  
 årsredovisning 
  
 eller delårsrapport 
  
 sfrågor. Det 
  
 på annat språk än 
  
 finns dock 
  
 svenska. 
  
 inget 
  
 bemyndigande 
  
 i 
  
 årsredovisning 
  
 slagen 
  
 (1995:1554) 
  
 320 
  
 Bolagsverket 
  
 Expeditionsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 2 kap.  
 1-2 
  § § 
  
 1 och 5 §§ 
  
 regering 
  
 för bevis om 
  
 lagen (2003:528) 
  
 förordningen 
  
 inskrivningsåtgärd 
  
 om 
  
 (2003:552) 
  
 företagsintecknin 
  
 om 
  
 g 
  
 företagsinteck 
  
 ning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 321 
  
 Bolagsverket 
  
 avgifter för 
  
 2 kap. 1 § lagen 
  
 1, 5 och 28 §§ 
  
 myndighet 
  
 användningen av 
  
 (2003:528) om 
  
 förordningen 
  
 företagsinteckningsr 
  
 företagsintecknin 
  
 (2003:552) 
  
 egistret 
  
 g 
  
 om 
  
 företagsinteck 
  
 ning 
  
 322 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för register 
  
 fast 
  
 lag 
  
 7 § lagen 
  
 11 § 
  
 regering 
  
 över europabolag 
  
 (2004:575) om 
  
 förordningen 
  
 (europabolagsregist 
  
 europabolag 
  
 (2004:703) 
  
 ret) 
  
 om 
  
 europabolag 
  
 323 
  
 Bolagsverket 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 7 § lagen 
  
 12 § 
  
 regering 
  
 för prövning av 
  
 (2004:575) om 
  
 förordningen 
  
 tillstånd att flytta 
  
 europabolag 
  
 (2004:703) 
  
 säte 
  
 om 
  
 europabolag 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 324 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 3 § lagen 
  
 6 § 
  
 regering 
  
 Bolagsverkets 
  
 (2005:1046) med 
  
 förordningen 
  
 kungörande och 
  
 kompletterande 
  
 (2005:1056) 
  
 hantering av 
  
 bestämmelser till 
  
 om 
  
 anmälan om 
  
 insolvensförordni 
  
 kungörande 
  
 registrering 
  
 ngen 
  
 och 
  
 registrering av 
  
 vissa 
  
 insolvensförfa 
  
 randen 
  
 325 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 10 § lagen 
  
 18 § 
  
 regering 
  
 registrering och 
  
 (2006:595) om 
  
 förordningen 
  
 handläggning 
  
 europakooperativ 
  
 (2006:922) 
  
 om 
  
 europakooper 
  
 ativ 
  
 326 
  
 Bolagsverket 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 10 § lagen 
  
 19 § 
  
 regering 
  
 för prövning av 
  
 (2006:595) om 
  
 förordningen 
  
 tillstånd att flytta 
  
 europakooperativ 
  
 (2006:922) 
  
 säte 
  
 om 
  
 europakooper 
  
 ativ 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 327 
  
 Bolagsverket 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 generellt 
  
 förordningen 
  
 regering 
  
 Ansökningsav 
  
 om kallelse på 
  
 riksdagsbemyndig 
  
 (1996:911) 
  
 gift till 
  
 okända 
  
 ande för vissa 
  
 om avgifter 
  
 Bolagsverket 
  
 borgenärer 
  
 ansöknings- och 
  
 för vissa 
  
 (b) 
  
 expeditions- 
  
 ärenden enligt 
  
 avgifter (prop. 
  
 lagen 
  
 1989/90:138 
  
 (1981:131) 
  
 FiU38, rskr 
  
 om kallelse på 
  
 289) 
  
 okända 
  
 borgenärer 
  
 328 
  
 Bolagsverket 
  
 Avgift för kopior 
  
 lag 
  
 2 kap 13 § 
  
 10 § 
  
 disponerar 
  
 Avgift för 
  
 utöver vad som 
  
 tryckfrihets- 
  
 förordningen 
  
 kopior under 
  
 anges i 16 § och 21 
  
 Förordningen 
  
 (2004:368) 
  
 10 sidor 
  
 § första 
  
 (1949:1022) 
  
 med 
  
 stycket 
  
 instruktion för 
  
 avgiftsförordningen 
  
 Bolagsverket 
  
 (1992:191) 
  
 329 
  
 Järnvägsstyrel 
  
 Avgifter för 
  
 lag 
  
 34 § lagen 
  
 7 § 
  
 myndighet 
  
 sen 
  
 granskning och 
  
 (1990:1157) om 
  
 förordningen 
  
 kontroll 
  
 säkerhet vid 
  
 (1990:1165) 
  
 tunnelbana och 
  
 om säkerhet 
  
 spårväg 
  
 vid tunnelbana 
  
 och spårväg 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 330 
  
 Konkurrens- 
  
 Avgift för 
  
 tid 
  
 lag 
  
 lagen (2003:389) 
  
 förordningen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 Konkurrens- 
  
 verket 
  
 marknadsanalyser 
  
 om  
 elektro-nisk 
  
 (2003:398) 
  
 verket får 
  
 och identifiering av 
  
 kom-munikation 
  
 om finan- 
  
 regleringsbrev 
  
 rekvirera 
  
 aktörer med 
  
 siering av 
  
 medel från 
  
 betydande mark- 
  
 Post- och 
  
 Post- och 
  
 nadsinflytande 
  
 telestyrelsens 
  
 telestyrelsen 
  
 verksamhet 
  
 för att täcka 
  
 kostnaderna 
  
 för arbetet. 
  
 Marknadsanal 
  
 yser torde, 
  
 åtminstone 
  
 delvis, kunna 
  
 göras av andra 
  
 Avgiften som 
  
 redovisas av 
  
 PTS 
  
 finansierar 
  
 verksamhet på 
  
 Konkurrens- 
  
 verket 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 331 
  
 Luftfarts- 
  
 Myndighetsavgift 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 12 kap. 4 § luft- 
  
 3 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 1 § LFS 
  
 styrelsen 
  
 fartslagen 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 2005: 46 
  
 (LFS) 
  
 (1957:297) 
  
 (2004:1110) 
  
 3 § instruk- 
  
 Avgiften 
  
 med 
  
 tion för LFS 
  
 baserad på 
  
 instruktion för 
  
 antal avre- 
  
 Luftsfarts- 
  
 sande pas- 
  
 styrelsen 
  
 sagerare. 
  
 Oklart om 
  
 bemynd- 
  
 igandet i 6 
  
 kap. 13 § 
  
 luftfartslagen 
  
 (1957:297) 
  
 täcker en 
  
 avgift för att 
  
 finansiera 
  
 Luftfartstyr- 
  
 elsens sektor- 
  
 politiska 
  
 uppgifter. 
  
 Ytterligare 
  
 information i 
  
 prop.2004/05: 
  
 1 UO22 s.12, 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 bet.2004/05:T 
  
 U1 s.48, rskr. 
  
 2004/05:95 
  
 332 
  
 Luftfarts- 
  
 Avgift för vissa 
  
 lag 
  
 12 kap. 4 § luft- 
  
 128-129 
  §§ 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 2 § LFS 
  
 styrelsen 
  
 förrättningar 
  
 fartslagen 
  
 luftfartsför- 
  
 en 
  
 2005:46 
  
 (LFS) 
  
 (registrering av 
  
 (1957:297) 
  
 ordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 luftfartyg, 
  
 (1986:171) 
  
 övervakning av 
  
 luftvärdighet, 
  
 utfärdande av 
  
 elevtillstånd, 
  
 certifikat och 
  
 behörighetsbevis 
  
 samt tillstånd, 
  
 auktorisering, över- 
  
 vakning och inspek- 
  
 tion) 
  
 333 
  
 Luftfarts- 
  
 Avgift för 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 11-13 
  §§ lagen 
  
 7-9 
  §§ 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 LFS 2005:48. 
  
 styrelsen 
  
 säkerhetskontroll 
  
 (2004:1100) om 
  
 förordningen 
  
 en 
  
 Avgiften 
  
 (LFS) 
  
 (GAS) 
  
 luftfartsskydd 
  
 (2004:1101) 
  
 regleringsbrev 
  
 baserad på 
  
 om luftfarts- 
  
 antal avre- 
  
 skydd 
  
 sande pas- 
  
 sagerare. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 334 
  
 Luftfarts- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 1 a § lagen 
  
 38 § för- 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Inget explicit 
  
 styrelsen 
  
 inskrivning av 
  
 (1955:227) om 
  
 ordningen 
  
 bemyndigande 
  
 (LFS) 
  
 luftfartyg (bevis om 
  
 inskrivning av rätt 
  
 (2005:142) 
  
 regleringsbrev 
  
 för LFS att 
  
 inskrivningsåtgärd) 
  
 till luftfartyg 
  
 om inskriv- 
  
 disponera 
  
 ning av rätt till 
  
 avgifterna i 
  
 luftfartyg 
  
 inskrivnings- 
  
 verksam- 
  
 heten. 
  
 335 
  
 Luftfarts- 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 1a § lagen 
  
 37 § 
  
 myndighet 
  
 styrelsen 
  
 användning av 
  
 (1955:227) om 
  
 förordningen 
  
 (LFS) 
  
 registret 
  
 inskrivning av rätt 
  
 (2005:142) 
  
 till luftfartyg 
  
 om 
  
 inskrivning av 
  
 rätt till 
  
 luftfartyg 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 336 
  
 Luftfarts- 
  
 Landningsavgift 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 6 kap.13 § 1 st. 
  
 75 § luftfarts- 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 LFS 2002:48 
  
 verket 
  
 (inkl. avgasavgift, 
  
 luftfartslagen 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 med 
  
 bulleravgift och 
  
 (1957:297) 
  
 (1986:171) 
  
 25 § LFV:s in- 
  
 ändringar. 
  
 TNC) 
  
 struktion 
  
 Avgiften 
  
 baserad på - 
  
 vikt, flygplats, 
  
 avgasdata, 
  
 bullerdata. 
  
 Klassificering 
  
 en av vissa 
  
 avgifter har 
  
 ifrågasatts i 
  
 rätt avgifter? 
  
 RiR 2004:17 
  
 337 
  
 Luftfarts- 
  
 Passageraravgift 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 6 kap.13 § 1 st. 
  
 75 § luftfarts- 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Författning 
  
 verket 
  
 luftfartslagen 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 som ovan 
  
 (1957:297) 
  
 (1986:171) 
  
 25 § LFV:s in- 
  
 Avgiften 
  
 75 § luft- 
  
 struktion 
  
 baserad på 
  
 fartsför- 
  
 passagerare, 
  
 ordningen 
  
 inrikes/utri- 
  
 kes, flygplats. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 338 
  
 Luftfarts- 
  
 Avgift för 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 6 kap.13 § 1 st. 
  
 75 § luftfarts- 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Författning 
  
 verket 
  
 luftfartsskydd 
  
 luftfartslagen 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 som ovan 
  
 (securityavgift) 
  
 (1957:297) 
  
 (1986:171) 
  
 25 § LFV:s in- 
  
 Avgiften 
  
 75 § luft- 
  
 struktion 
  
 baserad på 
  
 fartsför- 
  
 passagerare, 
  
 ordningen 
  
 inrikes/utri- 
  
 kes, flygplats. 
  
 339 
  
 Luftfarts- 
  
 Undervägsavgifter 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 6 kap.13 § 2 st. 
  
 Se kom- 
  
 disponeras 
  
 Eurocontrol 
  
 verket 
  
 luftfartslagen 
  
 mentar 
  
 meddelar med 
  
 (1957:297) 
  
 25 § LFV:s 
  
 stöd av 6 kap. 
  
 instruktion 
  
 13 § 2 st. luft- 
  
 fartslagen 
  
 föreskrifter 
  
 om avgifter 
  
 samt påför 
  
 och driver in 
  
 avgifterna. 
  
 Avgiften 
  
 baserad på di- 
  
 stans, vikt, 
  
 avgiftsenhet. 
  
 340 
  
 Patent- och 
  
 Avgift för patent 
  
 fast 
  
 lag 
  
 8 och 76 §§ 
  
 45-47 
  §§ 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 Ej krav på att 
  
 registrerings- 
  
 patentlagen 
  
 patent- 
  
 patent måste 
  
 verket 
  
 (1967:837) 
  
 kungörelsen 
  
 regleringsbrev 
  
 sökas. Patent i 
  
 (1967:838) 
  
 andra länder. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 341 
  
 Patent- och 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 48, 64 och 65 §§ 
  
 24, 27 och 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 Ej krav på att 
  
 registrerings- 
  
 varumärken 
  
 varumärkeslagen 
  
 46 §§ varu- 
  
 patent måste 
  
 verket 
  
 (1960:644) 
  
 märkes- 
  
 regleringsbrev 
  
 sökas. Patent i 
  
 förordningen 
  
 andra länder. 
  
 (1960:648) 
  
 342 
  
 Patent- och 
  
 Avgift för mönster 
  
 fast 
  
 lag 
  
 48-50 
  §§ mönster- 
  
 29-30 
  §§ 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 Ej krav på att 
  
 registrerings- 
  
 skyddslagen 
  
 mönster- 
  
 patent måste 
  
 verket 
  
 (1970:485) 
  
 skyddsför- 
  
 regleringsbrev 
  
 sökas. Patent i 
  
 ordningen 
  
 andra länder. 
  
 (1970:486) 
  
 343 
  
 Patent- och 
  
 Avgift för namn 
  
 fast 
  
 lag 
  
 39 § namnlagen 
  
 1 § namnför- 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 registrerings- 
  
 (1982:670) 
  
 ordningen 
  
 verket 
  
 (1982:1136) 
  
 regleringsbrev 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 344 
  
 Patent- och 
  
 Avgift för periodisk 
  
 fast 
  
 lag 
  
 2 kap. 2 och 4 §§ 
  
 förordning 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 registrerings- 
  
 tidskrift 
  
 lag (1991:1559) 
  
 (1977:1025) 
  
 verket 
  
 med föreskrifter 
  
 om avgifter i 
  
 regleringsbrev 
  
 på tryckfrihets- 
  
 vissa 
  
 förordningens och 
  
 tryckfrihets- 
  
 yttrandefrihets- 
  
 ärenden 
  
 grundlagens 
  
 områden 
  
 345 
  
 Patent- och 
  
 Avgift som tas ut av 
  
 lag 
  
 76 § patentlagen 
  
 3 § 
  
 regering 
  
 registreringsv 
  
 patent och 
  
 (1967:837) 
  
 förordningen 
  
 erket 
  
 registreringsverket i 
  
 (1978:218) 
  
 dess egenskap av 
  
 om patent- 
  
 internationell 
  
 och 
  
 nyhetsgransknings 
  
 registreringsv 
  
 myndighet eller 
  
 erkets 
  
 myndighet för 
  
 verksamhet 
  
 internationell 
  
 som 
  
 förberedande 
  
 internationell 
  
 patenterbarhetspröv 
  
 myndighet 
  
 ning 
  
 enligt 
  
 konventionen 
  
 om 
  
 patentsamarbe 
  
 te 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 346 
  
 Post- och 
  
 Tillstånd att 
  
 fast 
  
 lag 
  
 8 kap. 17 och 18 
  
 2-5 
  § 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 Avgiftens 
  
 telestyrelsen 
  
 använda 
  
 §§ lagen om 
  
 förordning om 
  
 en 
  
 storlek anges i 
  
 (PTS) 
  
 radiosändare 
  
 elektronisk 
  
 finansiering 
  
 regleringsbrev 
  
 PTSFS 2005:7 
  
 kommunikation 
  
 av PTS 
  
 (2003:389) 
  
 verksamhet 
  
 I förordningen 
  
 (2003:767). 
  
 anges max 
  
 avgiftuttag för 
  
 respektive typ 
  
 av sändare. 
  
 PTS 
  
 bestämmer 
  
 sedan avgiften 
  
 för de olika 
  
 typerna av 
  
 system inom 
  
 dessa ramar 
  
 347 
  
 Post- och 
  
 Anmälningspliktiga 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 8 kap. 17 och 18 
  
 2 och 5 § 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 Avgiftens 
  
 telestyrelsen 
  
 /innehavare av 
  
 §§ lagen om 
  
 förordning om 
  
 en 
  
 storlek anges i 
  
 (PTS) 
  
 nummertillstånd 
  
 elektronisk 
  
 finans-iering 
  
 regleringsbrev 
  
 PTS FS 
  
 kommunikation 
  
 av PTS 
  
 2005:7 
  
 (2003:389) 
  
 verksamhet 
  
 (2003:767) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 348 
  
 Post- och 
  
 Avgifter för de som 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 18 § postlag 
  
 7-8 
  §§ 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 Avgiftens 
  
 telestyrelsen 
  
 bedriver 
  
 (1993:1684) 
  
 förordning om 
  
 en 
  
 storlek anges i 
  
 (PTS) 
  
 postverksamhet 
  
 finansiering 
  
 regleringsbrev 
  
 PTSFS 2005:7 
  
 av PTS 
  
 verksamhet 
  
 I föreskriften 
  
 (2003:767) 
  
 anges 
  
 avgiftens 
  
 storlek 
  
 baserad på 
  
 antal 
  
 försändelser. 
  
 I förordningen 
  
 finns angivet 
  
 max hur 
  
 mycket som 
  
 PTS får ta ut 
  
 Fr.o.m. 2007- 
  
 01-01 
  fördelas 
  
 avgiften med 
  
 särskild andel 
  
 på 
  
 tillståndshavar 
  
 e 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 349 
  
 Post- och 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 18 § postlag 
  
 9 § förordning 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 Avgiftens 
  
 telestyrelsen 
  
 obeställbara brev 
  
 (1993:1684) 
  
 om finans- 
  
 en 
  
 storlek anges i 
  
 (PTS) 
  
 iering av PTS 
  
 regleringsbrev 
  
 PTSFS 2005:7 
  
 verksamhet 
  
 (2003:767) 
  
 I föreskriften 
  
 anges en grun- 
  
 davgift per 
  
 månad som 
  
 fördelas i för- 
  
 hållande till 
  
 företagens an- 
  
 del samt en 
  
 delavgift för 
  
 varje obeställ- 
  
 bart brev. 
  
 I förordningen 
  
 angives max 
  
 hur mycket 
  
 som PTS får 
  
 ta ut 
  
 Fr.o.m. 2007- 
  
 01-01 
  fördelas 
  
 avgiften med 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 särskild andel 
  
 på tillstånds- 
  
 havare. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 350 
  
 Post- och 
  
 Avgift från dem 
  
 fast 
  
 lag 
  
 22 § lag om 
  
 10 § 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 Avgiftens 
  
 telestyrelsen 
  
 som utfärdar 
  
 kvalificerade 
  
 förordning om 
  
 en 
  
 storlek anges i 
  
 (PTS) 
  
 kvalificerade 
  
 elektroniska 
  
 finansiering 
  
 regleringsbrev 
  
 PTSFS 2005:7 
  
 certifikat 
  
 signaturer 
  
 av PTS 
  
 (2000:832) 
  
 verksamhet 
  
 En exakt 
  
 (2003:767) 
  
 årsavgift är 
  
 angiven. 
  
 En högsta 
  
 årlig avgift för 
  
 varje aktör 
  
 finns angiven. 
  
 I dagsläget 
  
 finns ingen 
  
 certifikatutfär 
  
 dare angiven 
  
 hos PTS. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 351 
  
 Post- och 
  
 Avgift för tillsyn av 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 10 a § lagen om 
  
 6 § förordning 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 Avgiftens 
  
 telestyrelsen 
  
 användare av radio- 
  
 radio- och 
  
 om finans- 
  
 en 
  
 storlek anges i 
  
 (PTS) 
  
 och 
  
 teleterminal- 
  
 iering av PTS 
  
 regleringsbrev 
  
 PTSFS 2005:7 
  
 terminalutrustning 
  
 utrustning 
  
 verksamhet 
  
 (2000:121) 
  
 (2003:767) 
  
 Cortez 
  
 i förord. Finns 
  
 handläggnings 
  
 angivet högsta 
  
 -avgift 
  samt 
  
 belopp som 
  
 specifiserad 
  
 PTS får ta ut 
  
 avgift för 
  
 för typ av 
  
 varje typ av 
  
 sändare. 
  
 sändare. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 352 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Farledsavgifter 
  
 avgiften 
  
 lag 
  
 lag (1975:88) med 
  
 förordning 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 Sjöfartsverket 
  
 beräknas 
  
 bemynd-igande 
  
 (1997:1121) 
  
 har ett 
  
 utifrån 
  
 att meddela 
  
 om farleds- 
  
 27 a § förord- 
  
 avkastningskr 
  
 brutto- 
  
 föreskrifter om 
  
 avgift 
  
 ning med 
  
 av på sin 
  
 dräktig- 
  
 trafik, transporter 
  
 instruk-tion 
  
 verksamhet se 
  
 het, last 
  
 och kom- 
  
 för sjöfarts- 
  
 regleringsbrev 
  
 och ut- 
  
 munikationer 
  
 verket 
  
 et 
  
 släpp av 
  
 (1995:589) 
  
 luftföroren 
  
 I förordning 
  
 ingar 
  
 2005:29 finns 
  
 tillfälligt 
  
 undantag från 
  
 farledsavgift 
  
 för fartyg som 
  
 transporterar 
  
 skogsvårdspro 
  
 dukter. Gäller 
  
 till och med 
  
 2007-01-01. 
  
 För 
  
 avgiftsuttaget 
  
 se Jones 
  
 2004:26 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 353 Sjöfartsverket 
  
 Lotsavgifter 
  
 avgiften 
  
 lag 
  
 7 kap. 6 § 
  
 2-3 
  §§ 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 Sjöfartsverket 
  
 består av 
  
 fartygssäker- 
  
 förordning 
  
 har ett 
  
 beställ- 
  
 hetslagen 
  
 (1999:215) 
  
 27 a § förord- 
  
 avkastningskr 
  
 nings- 
  
 (2003:364) 
  
 om lotsavgift 
  
 ning med 
  
 av på sin 
  
 avgift 
  
 instruk-tion 
  
 verksamhet, 
  
 lotsavgift 
  
 för sjöfarts- 
  
 se 
  
 och rese- 
  
 verket 
  
 regleringsbrev 
  
 ersätt-ning 
  
 (1995:589) 
  
 et 
  
 För 
  
 avgiftsuttaget 
  
 se SJÖFS 
  
 2005:14 
  
 354 Sjöfartsverket Avgift för 
  
 lag 
  
 7 kap. 6 § 
  
 6 kap 12 § 
  
 myndighet disponeras 
  
 Sjöfartsverket 
  
 sjöfartsinspektionen 
  
 fartygssäker- 
  
 fartygssäk- 
  
 har ett 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 hetslagen 
  
 erhetsförord- 
  
 27 a § instruk- 
  
 avkastningskr 
  
 (2003:364) 
  
 ningen 
  
 tion för 
  
 av på sin 
  
 (2003:438) 
  
 sjöfartsverket 
  
 verksamhet, 
  
 (1995:589) 
  
 se 
  
 regleringsbrev 
  
 et 
  
 355 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 se kom- 
  
 se  
 kommen-tar 
  
 förordning 
  
 myndighet 
  
 disponerar 
  
 Möjligen kan 
  
 fritidsfartyg på 
  
 mentar 
  
 (1993:1334) 
  
 lag (1975:88) 
  
 Trollhätte kanal 
  
 med 
  
 27 a § 
  
 om 
  
 bemyndig- 
  
 instruktion för 
  
 bemyndigande 
  
 ande för 
  
 sjöfarts-verket 
  
 att meddela 
  
 sjöfartsverket 
  
 (1995:589) 
  
 föreskrifter 
  
 att fastställa 
  
 om trafik, 
  
 avgifter för 
  
 transporter 
  
 viss 
  
 och 
  
 kanaltrafik 
  
 kommunikatio 
  
 n § 15, punkt 
  
 15 gälla. 
  
 Se också 
  
 Jones 
  
 2005:27 för 
  
 avgiftssättning 
  
 en. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 356 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Expeditionsavgifter 
  
 fast 
  
 lag 
  
 1 kap. 2 a § 
  
 27 a § 
  
 myndighet 
  
 disponerar 
  
 för 
  
 sjölagen 
  
 förordning 
  
 bevis om 
  
 (1994:1009) 
  
 (1995:589) 
  
 registrerings- eller 
  
 med 
  
 inskrivningsåtgärd 
  
 instruktion för 
  
 Sjöfartsverket 
  
 och 1 kap 5a § 
  
 förordning 
  
 (1975:927) 
  
 om 
  
 fartygsregistre 
  
 ring. 
  
 357 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 lagen (1975:605) 
  
 2 § och 4 § 
  
 regering 
  
 registrering av 
  
 om registrering av 
  
 förordningen 
  
 båtbyggnadsförskott 
  
 båtbyggnadsförsk 
  
 (2001:817) 
  
 ott 
  
 om 
  
 registrering av 
  
 båtbyggnads- 
  
 förskott 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 358 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Avgifter för 
  
 lag 
  
 1 § lagen 
  
 4 § 
  
 myndighet 
  
 mätning enligt 
  
 (1975:88) med 
  
 kungörelsen 
  
 kungörelsen 
  
 bemyndigande att 
  
 (1954:555) 
  
 meddela 
  
 angående 
  
 föreskrifter om 
  
 mätbrev för 
  
 trafik, transport 
  
 fart genom 
  
 och 
  
 Suezkanalen 
  
 kommunikationer 
  
 359 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Avgifter för 
  
 lag 
  
 1 § lagen 
  
 4 § 
  
 myndighet 
  
 mätning enligt 
  
 (1975:88) med 
  
 kungörelsen 
  
 kungörelsen 
  
 bemyndigande att 
  
 (1954:556) 
  
 meddela 
  
 angående 
  
 föreskrifter om 
  
 mätbrev för 
  
 trafik, transport 
  
 fart genom 
  
 och 
  
 Panamakanale 
  
 kommunikationer 
  
 n 
  
 360 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Avgift för tillstånd 
  
 lag 
  
 1 § och 2 § lagen 
  
 1 § 
  
 myndighet 
  
 (1975:88) med 
  
 förordningen 
  
 bemyndigande att 
  
 (1974:235) 
  
 meddela 
  
 om tillstånd 
  
 föreskrifter om 
  
 till sjöfart i 
  
 trafik, transport 
  
 inrikes trafik 
  
 och 
  
 med utländskt 
  
 kommunikationer 
  
 fartyg m.m. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 361 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Avgifter till staten 
  
 lag 
  
 6 kap. 8 § lagen 
  
 1 kap 2 § 
  
 myndighet 
  
 för tillsyn av fartyg 
  
 (1980:424) om 
  
 förordning 
  
 och för 
  
 åtgärder mot 
  
 (1980:789) 
  
 provning och 
  
 förorening från 
  
 om åtgärder 
  
 granskning av 
  
 fartyg 
  
 mot 
  
 material och 
  
 förorening 
  
 utrustning till fartyg 
  
 från fartyg 
  
 362 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 lag 
  
 1-2 
  § § lagen 
  
 17 § 
  
 regering 
  
 av ansökan att 
  
 (1975:88) med 
  
 svävarfartsför 
  
 bruka svävare 
  
 bemyndigande att 
  
 ordningen 
  
 meddela 
  
 (1986:305) 
  
 föreskrifter om 
  
 trafik, transport 
  
 och 
  
 kommunikationer 
  
 363 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Avgift för tillsyn 
  
 fast och 
  
 lag 
  
 6 § lagen 
  
 6 § 
  
 myndighet 
  
 och 
  
 tid 
  
 (1996:18) om 
  
 förordningen 
  
 annan kontroll 
  
 vissa säkerhets- 
  
 (1996:53) om 
  
 och miljökrav på 
  
 vissa 
  
 fritidsbåtar 
  
 säkerhets- och 
  
 miljökrav på 
  
 fritidsbåtar 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 364 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Avgifter om 
  
 lag 
  
 5 § lagen 
  
 förordning 
  
 I förordningen 
  
 lastning och 
  
 (2003:367) om 
  
 (2003:439) 
  
 (2003:439) 
  
 lossning av 
  
 lastning och 
  
 om lastning 
  
 anges 
  
 bulkfartyg 
  
 lossning av 
  
 och lossning 
  
 Sjöfartsverket 
  
 bulkfartyg 
  
 av bulkfartyg 
  
 som 
  
 tillsynsmyndi 
  
 ghet. Möjligen 
  
 omfattar 3 § 
  
 andra stycket 
  
 ett 
  
 bemyndigande 
  
 att meddela 
  
 föreskrifter 
  
 om avgift för 
  
 tillsyn. 
  
 365 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Avgifter till staten 
  
 lag 
  
 7 kap. 4 § 
  
 6 kap. 3 § 
  
 Något direkt 
  
 för utfärdande av 
  
 fartygssäkerhetsla 
  
 förordningen 
  
 bemyndigande 
  
 behörighetsbevis 
  
 gen (2003:364) 
  
 (1998:965) 
  
 för att ta ut 
  
 och för andra beslut 
  
 om behörighet 
  
 avgift finns 
  
 som avser rätt att 
  
 för 
  
 inte i 
  
 föra fartyg eller 
  
 sjöpersonal 
  
 förordningen. 
  
 tjänstgöra på fartyg. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 366 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 5 och 21 §§ lagen 
  
 9 § 
  
 myndighet 
  
 sjöfartsskydd 
  
 (2004:487) om 
  
 förordningen 
  
 sjöfartsskydd 
  
 (2004:283) 
  
 om 
  
 sjöfartsskydd 
  
 367 
  
 Skogs- 
  
 Avgift för 
  
 grundavgif 
  
 lag 
  
 37 § skogsvårds- 
  
 36 §§ 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 styrelsen 
  
 förhandsbeslut, 
  
 t + avgift 
  
 lagen (1979:429) 
  
 skogsvårds- 
  
 en 
  
 kontroll och tillsyn 
  
 för tillsyn 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 och 
  
 (1993:1096) 
  
 kontroll 
  
 368 
  
 Skogs- 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 lag 
  
 37 § skogsvårds- 
  
 36-37 
  §§ 
  
 regering 
  
 disponeras 
  
 Avgift enligt 
  
 styrelsen 
  
 av ansökan 
  
 lagen (1979:429) 
  
 skogsvårds- 
  
 avgiftsförordn 
  
 förordningen 
  
 regleringsbrev 
  
 ingen 
  
 (1993:1096) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 369 
  
 Skogs- 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 37 § 
  
 23 § 
  
 myndighet 
  
 styrelsen 
  
 upprättande av 
  
 skogsvårdslagen 
  
 skogsvårdsför 
  
 fördjupade 
  
 (1979:429) 
  
 ordningen 
  
 verksamhetsplaner 
  
 (1993:1096) 
  
 370 
  
 Skogs- 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 37 § 
  
 33 § 
  
 myndighet 
  
 Myndigheten 
  
 styrelsen 
  
 miljöanalys 
  
 skogsvårdslagen 
  
 skogsvårdsför 
  
 får besluta att 
  
 (1979:429) 
  
 ordningen 
  
 användare av 
  
 (1993:1096) 
  
 ny metod eller 
  
 nytt material 
  
 skall betala 
  
 avgift som 
  
 täcker 
  
 kostnader för 
  
 miljöanalys. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 371 
  
 Sveriges 
  
 Avgift för 
  
 en del 
  
 lag 
  
 14 kap  
 1-2 
  §§ 
  
 mineralför- 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 I mineral- 
  
 geologiska 
  
 bergstaten 
  
 baseras på 
  
 minerallag 
  
 ordningen 
  
 förordningen 
  
 undersök- 
  
 bl.a. 
  
 (1991:45) 
  
 (1992:285) 
  
 regleringsbrev 
  
 anges de 
  
 ningar 
  
 under- 
  
 avgifter som 
  
 söknings- 
  
 ska tas ut. det 
  
 områdets 
  
 finns dock ett 
  
 storlek 
  
 stort antal 
  
 och arten 
  
 avgifter som 
  
 av mineral 
  
 anges i flera 
  
 paragrafer i 
  
 förordningen. 
  
 372 
  
 Sveriges 
  
 Avgift för tillstånd 
  
 lag 
  
 4 b § och 16 § 
  
 5 § 
  
 myndighet 
  
 Regeringen 
  
 geologiska 
  
 lagen (1966:314) 
  
 kontinentalsoc 
  
 får enligt 16 § 
  
 undersök- 
  
 om 
  
 kelförordning 
  
 lagen meddela 
  
 ningar 
  
 kontinentalsockel 
  
 en (1966:315) 
  
 tillämpningsfö 
  
 n (tillstånd får 
  
 reskrifter 
  
 förenas med 
  
 avgiftsvillkor. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 373 
  
 Vägverket 
  
 Avgift för 
  
 fast/ 
  
 lag 
  
 5 kap. 8 § 
  
 2 kap. 1 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Hänvisning i 
  
 auktorisation av 
  
 tid 
  
 fordonslagen 
  
 förordningen 
  
 11 kap. 18 § 
  
 fordonstillverkare, 
  
 (2002:574) 
  
 (2001:652) 
  
 fordonsförord 
  
 typgodkännande 
  
 om avgifter 
  
 regleringsbrev 
  
 ningen 
  
 m.m. 
  
 inom 
  
 (2002:925) till 
  
 vägtrafik- 
  
 förordningen 
  
 området 
  
 (2001:652) 
  
 om avgifter 
  
 inom 
  
 vägtrafik- 
  
 området 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 374 
  
 Vägverket 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 2 kap. 3 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Bemyndigan- 
  
 av ansökan om 
  
 förordningen 
  
 det att 
  
 saluvagnsdispens 
  
 (2001:652) 
  
 regleringsbrev 
  
 meddela 
  
 enl. 19 § lagen 
  
 om avgifter 
  
 föreskrifter 
  
 (2001:558) om 
  
 inom 
  
 om avgifter i 
  
 vägtrafikregister 
  
 vägtrafik- 
  
 38 § lagen om 
  
 området 
  
 vägtrafik- 
  
 register gäller 
  
 registrering 
  
 enligt lagen. 
  
 Hänvisning i 1 
  
 kap. 1 § 
  
 förordningen 
  
 (2001:650) 
  
 om vägtrafik- 
  
 register till 
  
 förordningen 
  
 (2001:652) 
  
 om avgifter 
  
 inom 
  
 vägtrafik- 
  
 området 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 375 
  
 Vägverket 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 2 kap. 5 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Som ovan 
  
 av ansökan om 
  
 förordningen 
  
 undantag enl. 20 
  
 (2001:652) 
  
 regleringsbrev 
  
 kap. 2 och 4 §§ 
  
 om avgifter 
  
 förordningen 
  
 inom 
  
 (2001:650) om 
  
 vägtrafik- 
  
 vägtrafikregister 
  
 området 
  
 376 
  
 Vägverket 
  
 Registerhållnings- 
  
 fast 
  
 lag 
  
 38 § lagen 
  
 2. kap. 6 § 
  
 regeringe 
  
 disponeras 
  
 Hänvisning i 1 
  
 avgift 
  
 (2001:558) om 
  
 förordningen 
  
 kap. 1 § 
  
 vägtrafikregister 
  
 (2001:652) 
  
 regleringsbrev 
  
 förordningen 
  
 om avgifter 
  
 (2001:650) 
  
 inom 
  
 om vägtrafik- 
  
 vägtrafik- 
  
 register till 
  
 området 
  
 förordningen 
  
 (2001:652) 
  
 om avgifter 
  
 inom 
  
 vägtrafik- 
  
 området 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 377 
  
 Vägverket 
  
 Avgift för tillfällig 
  
 fast 
  
 lag 
  
 38 § lagen 
  
 2 kap. 2 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Hänvisning i 1 
  
 registrering 
  
 (2001:558) om 
  
 förordningen 
  
 kap. 1 § 
  
 vägtrafikregister 
  
 (2001:652) 
  
 regleringsbrev 
  
 förordningen 
  
 om avgifter 
  
 (2001:650) 
  
 inom 
  
 om vägtrafik- 
  
 vägtrafik- 
  
 register till 
  
 området 
  
 förordningen 
  
 (2001:652) 
  
 om avgifter 
  
 inom 
  
 vägtrafik- 
  
 området 
  
 378 
  
 Vägverket 
  
 Skyltavgift 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 2 kap. 8 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 förordningen 
  
 (2001:652) 
  
 regleringsbrev 
  
 om avgifter 
  
 inom 
  
 vägtrafik- 
  
 området 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 379 
  
 Vägverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 3 kap. 2 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Varken lagen 
  
 trafikskola m.m. 
  
 förordningen 
  
 (1998:493) 
  
 (2001:652) 
  
 regleringsbrev 
  
 om 
  
 om avgifter 
  
 trafikskolor 
  
 inom 
  
 eller 
  
 vägtrafik- 
  
 förordningen 
  
 området 
  
 (1998:978) 
  
 om 
  
 trafikskolor 
  
 säger något 
  
 om avgifter 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 380 
  
 Vägverket 
  
 Avgift för körkort 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 3 kap. 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Körkortslagen 
  
 och förarbevis m.m. 
  
 förordningen 
  
 (1998:499) 
  
 (2001:652) 
  
 regleringsbrev 
  
 nämner inget 
  
 om avgifter 
  
 om avgifter. 8 
  
 inom 
  
 kap. 13 § 
  
 vägtrafik- 
  
 körkorts- 
  
 området 
  
 förordningen 
  
 (1998:980) 
  
 hänvisar till 
  
 förordningen 
  
 (2001:652) 
  
 om avgifter 
  
 inom 
  
 vägtrafik- 
  
 området 
  
 Avgifterna tas 
  
 in av 
  
 Vägverket 
  
 som till 
  
 respektive 
  
 länsstyrelse 
  
 utbetalar 
  
 medel för den 
  
 del av 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 handläggninge 
  
 n som 
  
 länsstyrelsern 
  
 a utför. 
  
 381 
  
 Vägverket 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 8 kap. 2 § 
  
 2 kap. 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Bemyndigan- 
  
 auktorisation av 
  
 yrkestrafiklagen 
  
 förordningen 
  
 det i yrkes- 
  
 yrkesförare m.m. 
  
 (1998:490) 
  
 (2001:652) 
  
 regleringsbrev 
  
 trafiklagen 
  
 om avgifter 
  
 gäller före- 
  
 inom 
  
 skrifter om 
  
 vägtrafik- 
  
 avgifter för 
  
 området 
  
 kontroll enligt 
  
 lagen. När det 
  
 gäller 
  
 bestämmelser 
  
 om avgifter 
  
 för prövning 
  
 av ansökan 
  
 hänvisar 11 
  
 kap. 7 § 
  
 yrkestrafikför- 
  
 ordningen 
  
 (1998:779) till 
  
 förordningen 
  
 om avgifter 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 inom 
  
 vägtrafik- 
  
 området 
  
 382 
  
 Vägverket 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 1 kap. 4 § 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 För 
  
 av ansökan om 
  
 förordning 
  
 bestämmelser 
  
 transportdispens 
  
 (2001:652) 
  
 2511 
  
 om avgifter 
  
 (trafikförordningen) 
  
 om avgifter 
  
 hänvisas i 13 
  
 inom 
  
 kap. 10 § 
  
 vägtrafik- 
  
 trafikförordni 
  
 området 
  
 ngen 
  
 (1998:1276) 
  
 till förord- 
  
 ningen om 
  
 avgifter inom 
  
 vägtrafik- 
  
 området 
  
 383 
  
 Vägverket 
  
 Avgift för prövning 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 1 kap. 4 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Som ovan 
  
 av andra 
  
 förordning 
  
 ansökningar enligt 
  
 (2001:652) 
  
 regleringsbrev 
  
 trafikförordningen 
  
 om avgifter 
  
 (1998:1276) 
  
 inom väg- 
  
 trafikområdet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 384 
  
 Vägverket 
  
 Kontrollavgift: 
  
 fast 
  
 lag 
  
 22 § lagen 
  
 10 § för- 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 motorfordons 
  
 (2001:1080) om 
  
 ordningen 
  
 avgasrening och 
  
 motorfordons 
  
 (2001:1085) 
  
 2534 
  
 motorbränslen 
  
 avgasrening 
  
 om motor- 
  
 fordons 
  
 avgasrening 
  
 385 
  
 Vägverket 
  
 Avgift för EG- 
  
 lag 
  
 12 § lagen 
  
 9 § 
  
 myndighet 
  
 typgodkännande 
  
 (1998:1707) om 
  
 förordningen 
  
 och ansökan om 
  
 åtgärder mot 
  
 (1998:1709) 
  
 undantag 
  
 buller och avgaser 
  
 om avgaskrav 
  
 från mobila 
  
 för vissa 
  
 maskiner 
  
 förbränningsm 
  
 otordrivna 
  
 mobila 
  
 maskiner 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 386 
  
 Vägverket 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 17 § lagen 
  
 11 § 
  
 myndig- 
  
 utbildning av 
  
 (2004:1167) om 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 vägtransportledare 
  
 vägtransport- 
  
 (2004:1169) 
  
 ledare 
  
 om 
  
 vägtransport- 
  
 ledare 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Socialdepartementet 
  
 387 
  
 Läkemedels- 
  
 Ansökningsavgifter 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 för 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 humanläkemedel 
  
 om avgifter 
  
 för den 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 388 
  
 Läkemedels- 
  
 Tillkommande 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 avgifter för ett 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 befintligt nationellt 
  
 om avgifter 
  
 godkänt 
  
 för den 
  
 humanläkemedel 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 389 
  
 Läkemedels- 
  
 Årsavgifter för 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 humanläkemedel 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 om avgifter 
  
 för den 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 390 
  
 Läkemedels- 
  
 Ansökningsavgifter 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 för 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 veterinärläkemedel 
  
 om avgifter 
  
 för den 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 391 
  
 Läkemedels- 
  
 Tillkommande 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 avgifter för ett 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 befintligt nationellt 
  
 om avgifter 
  
 godkänt 
  
 för den stat- 
  
 veterinärläkemedel 
  
 liga kontroll- 
  
 en av läke- 
  
 medel 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 392 
  
 Läkemedels- 
  
 Årsavgifter för 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 veterinärläkemedel 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 om avgifter 
  
 för den 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 393 
  
 Läkemedels- 
  
 Övriga årsavgifter 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 för human- och 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 veterinär-läkemedel 
  
 om avgifter 
  
 för den 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 394 
  
 Läkemedels- 
  
 Övriga 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 ansökningsavgifter 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 för human- och 
  
 om avgifter 
  
 veterinärläkemedel 
  
 för den 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 395 
  
 Läkemedels- 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 läkemedelsnära 
  
 lagen (1992:859 
  
 (1993:595) 
  
 produkter. 
  
 om avgifter 
  
 Ansökningsavgifter 
  
 för den 
  
 för naturläkemedel 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 396 
  
 Läkemedels- 
  
 Ansökningsavgifter 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 för vissa utvärtes 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 medel 
  
 om avgifter 
  
 för den 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 397 
  
 Läkemedels- 
  
 Övriga 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 ansökningsavgifter 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 för naturläkemedel 
  
 om avgifter 
  
 och vissa utvärtes 
  
 för den 
  
 medel 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 398 
  
 Läkemedels- 
  
 Årsavgift för 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 naturläkemedel 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 om avgifter 
  
 för den 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 399 
  
 Läkemedels- 
  
 Årsavgift för vissa 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 utvärtes medel 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 om avgifter 
  
 för den 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 400 
  
 Läkemedels- 
  
 Ansökningsavgifter 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 för homeopatiska 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 produkter 
  
 om avgifter 
  
 för den 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 401 
  
 Läkemedels- 
  
 Årsavgifter för 
  
 lag 
  
 25 § läkemedels- 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 verket 
  
 homeopatiska 
  
 lagen (1992:859) 
  
 (1993:595) 
  
 produkter 
  
 om avgifter 
  
 för den 
  
 statliga 
  
 kontrollen av 
  
 läkemedel 
  
 402 
  
 Läkemedels- 
  
 Avgift för narkotika 
  
 fast 
  
 lag 
  
 11a § lagen 
  
 12 § förord- 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 verket 
  
 (1992:860) om 
  
 ningen 
  
 kontroll av 
  
 (1992:1554) 
  
 narkotika 
  
 om kontroll av 
  
 narkotika 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 403 Läkemedels- 
  
 Kemikalier för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 11 a § lagen 
  
 12 § förord- 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 verket 
  
 narkotika 
  
 (1992:860) om 
  
 ningen 
  
 kontroll av 
  
 (1992:1554) 
  
 narkotika 
  
 om kontroll av 
  
 narkotika 
  
 404 Läkemedels- 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 27 kap. 1 § 
  
 12 § förord- 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 verket 
  
 kosmetika och 
  
 miljöbalken 
  
 ningen 
  
 heten 
  
 hygienprodukter 
  
 (1998:808) 
  
 (1993:1283) 
  
 om kosmet- 
  
 iska och 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 hygieniska 
  
 produkter / 
  
 6 
  
 kap. 5 § 
  
 förordningen 
  
 (1998:940) 
  
 om avgifter 
  
 för prövning 
  
 och tillsyn 
  
 enligt miljö- 
  
 balken 
  
 405 
  
 Läkemedels- 
  
 Avgift för teknisk 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 8 a § (1961:181) 
  
 3 § förord- 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 verket 
  
 sprit och 
  
 om  
 försälj-ning 
  av 
  
 ningen 
  
 heten 
  
 alkoholhaltiga 
  
 teknisk sprit m.m. 
  
 (1990:561) 
  
 produkter 
  
 med vissa 
  
 bemyndigan- 
  
 den för läke- 
  
 medelsverket 
  
 att meddela 
  
 föreskrifter 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 406 
  
 Läkemedels- 
  
 Avgift för sprutor 
  
 fast 
  
 lag 
  
 4 a § förordning 
  
 4 § kungörelse 
  
 regeringen 
  
 dispo 
  
 Lagen är 
  
 verket 
  
 och kanyler 
  
 (1968:70) med 
  
 (1968:71) 
  
 neras 
  
 inskriven i 
  
 vissa 
  
 angående 
  
 förordningen 
  
 bestämmelser om 
  
 tillämpningen 
  
 injektions-sprutor 
  
 av förord- 
  
 och kanyler 
  
 ningen den 8 
  
 mars 1968 (nr 
  
 70) med vissa 
  
 bestäm-melser 
  
 om injektions- 
  
 sprutor och 
  
 kanyler 
  
 407 
  
 Läkemedels- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 15 § lagen 
  
 12-13 
  §§ 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 verket 
  
 medicintekniska 
  
 (1993:584) om 
  
 förordningen 
  
 produkter 
  
 medicin-tekniska 
  
 (1993:876) 
  
 produkter 
  
 om medicin- 
  
 tekniska 
  
 produkter 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 408 
  
 Läkemedels- 
  
 Avgift för handel 
  
 fast 
  
 lag 
  
 10 § lagen 
  
 3 § förord- 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 verket 
  
 med läkemedel 
  
 (1996:1152) om 
  
 ning 
  
 m.m. 
  
 handel med 
  
 (1996:1290) 
  
 läkemedel m.m 
  
 om handel 
  
 med läke- 
  
 medel m.m. 
  
 409 
  
 Social- 
  
 Ansökningsavgift 
  
 fast 
  
 9 kap.1 § 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 Det hänvisas 
  
 styrelsen 
  
 för legitimation 
  
 förordningen 
  
 till lagen 
  
 (1998:1513 
  
 (1998:531) 
  
 om yrkes- 
  
 om yrkes- 
  
 verksamhet på 
  
 verksamhet på 
  
 hälso- och 
  
 hälso- och 
  
 sjukvårdens 
  
 sjukvårdens 
  
 område 
  
 område, men 
  
 något om 
  
 avgifter kan 
  
 inte hittas. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 410 
  
 Social- 
  
 Ansöknings- och 
  
 fast 
  
 lag 
  
 23 § lagen 
  
 9 § 
  
 regering 
  
 inkomsttitel 
  
 Socialstyrelse 
  
 styrelsen och 
  
 årsavgift 
  
 (2006:496) om 
  
 förordningen 
  
 2552 
  
 n ansvarar för 
  
 Läkemedels- 
  
 blodsäkerhet 
  
 (2006:497) 
  
 blod som ska 
  
 verket 
  
 om 
  
 användas vid 
  
 blodsäkerhet 
  
 transfusion 
  
 och 
  
 Läkemedelsve 
  
 rket för blod 
  
 som ska 
  
 användas vid 
  
 läkemedelstill 
  
 verning. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 411 
  
 Statens 
  
 Avgift för prövning 
  
 lag 
  
 7 kap. 4 § 
  
 10-16 
  §§ 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 folkhälso- 
  
 och tillsyn enligt 
  
 alkohollag 
  
 alkoholför- 
  
 institut 
  
 alkohollagen 
  
 (1994:1738) 
  
 ordningen 
  
 (1994:2046) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Utbildnings- och kulturdepartementet 
  
 412 
  
 Generell 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 7 kap 21 § 
  
 regeringen 
  
 disponeras av 
  
 X 
  
 Eventuellt 
  
 avgift för 
  
 högskoleprovet 
  
 högskoleför- 
  
 respektive 
  
 finna en 
  
 universitet 
  
 ordningen 
  
 myndighet 
  
 budgetproposi 
  
 högskolor 
  
 (1993:100) 
  
 inkl Hög- 
  
 tion där 
  
 skoleverket 
  
 riksdagen har 
  
 tagit ställning 
  
 till avgiften 
  
 Andra 
  
 urvalskriterier 
  
 för inträde till 
  
 högskolan 
  
 finns, t ex 
  
 betyg. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 413 
  
 Generell 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 39 § lag 
  
 10 § förord- 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgiftsbelopp 
  
 avgift för 
  
 etikprövning av 
  
 (2003:460) om 
  
 ningen 
  
 en i bilaga 2 
  
 regionala 
  
 forskning som avser 
  
 etikprövning av 
  
 (2003:615) 
  
 2559 
  
 till 
  
 etikprövnings- 
  
 människor och 
  
 forskning som 
  
 om etikpröv- 
  
 förordningen 
  
 nämnder 
  
 omfattas av lagen 
  
 avser 
  
 ning av 
  
 (2003:615) 
  
 människor 
  
 forskning som 
  
 avser 
  
 människor 
  
 414 
  
 Generell 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 - 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 Avgiftsbelopp 
  
 avgift för 
  
 etikprövning av 
  
 (2003:616) 
  
 en i bilaga 2 
  
 regionala 
  
 forskning som avser 
  
 med instruk- 
  
 2559 
  
 till 
  
 etikprövnings- 
  
 människor och som 
  
 tion för reg- 
  
 förordningen 
  
 nämnder 
  
 inte omfattas av 
  
 ionala etik- 
  
 (2003:615) 
  
 lagen 2003:460 
  
 prövnings- 
  
 (rådgivande 
  
 nämnder 
  
 yttrande) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 415 
  
 Centrala 
  
 Uppläggningsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 6 kap. 4 § 
  
 6 kap.  
 4-6 
  § 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 Lån och annan 
  
 studiestöds- 
  
 för lån, expeditions- 
  
 studiestöds-lag 
  
 studiestöds- 
  
 finansiering 
  
 nämnden 
  
 avgift vid debitering 
  
 (1999:1395) 
  
 förordning 
  
 regleringsbrev 
  
 kan erhållas 
  
 (CSN) 
  
 av årsbelopp  
  
 (2000:655) 
  
 från andra än 
  
 påminnelseavgift, 
  
 CSN 
  
 expeditionsavgift 
  
 vid återkrav av 
  
 Påminnelseav 
  
 studiestöd 
  
 giften har bl.a. 
  
 ifrågasatts i 
  
 Rätt avgifter? 
  
 RiR 2004:17 
  
 416 
  
 Centrala 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 14  22 §§ 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 Aviserings- 
  
 studiestöds- 
  
 hemutrustningslån 
  
 förordning 
  
 avgifter inom 
  
 nämnden 
  
 till flyktingar 
  
 (1990: 1361) 
  
 verksamheten 
  
 (CSN) 
  
 om lån till 
  
 för hem- 
  
 hemutrust- 
  
 utrustningslån 
  
 ning för 
  
 beslutas dock 
  
 flyktingar 
  
 av CSN enligt 
  
 22 § 
  
 förordningen 
  
 och 
  
 regleringsbrev 
  
 et 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 417 
  
 Centrala 
  
 Expeditionsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 6 kap 4 § 
  
 15 § 
  
 regeringen 
  
 Expeditionsav 
  
 studiestöds- 
  
 vid krav på 
  
 studiestödslag 
  
 förordningen 
  
 gift vid 
  
 nämnden 
  
 återbetalning av 
  
 (1999:1395) 
  
 (1995:667) 
  
 återkrav 
  
 (CSN) 
  
 bidrag. 
  
 om bidrag till 
  
 vissa 
  
 funktionshindr 
  
 ade elever i 
  
 gymnasieskol 
  
 an 
  
 samt 6 kap 6 § 
  
 studiestödsför 
  
 ordningen 
  
 (2000:655) 
  
 418 
  
 Centrala 
  
 Expeditionsavgift 
  
 fast 
  
 lag 
  
 6 kap 4 § 
  
 22 § 
  
 regeringen 
  
 studiestöds- 
  
 vid krav på 
  
 studiestödslag 
  
 förordningen 
  
 nämnden 
  
 återbetalning av 
  
 (1999:1395) 
  
 (1997:1158) 
  
 (CSN) 
  
 bidrag. 
  
 om statsbidrag 
  
 för 
  
 teckenspråksu 
  
 tbildning för 
  
 vissa föräldrar 
  
 samt 6 kap 6 § 
  
 studiestödsför 
  
 ordningen 
  
 (2000:655) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 419 
  
 Centrala 
  
 Expeditionsavgift 
  
 6 kap 4 § 
  
 23 § 
  
 Studiestöds- 
  
 vid krav på 
  
 studiestödslagen 
  
 förordningen 
  
 nämnden 
  
 återbetalning av 
  
 (1999:1395) 
  
 ( 
  
 S  
 2002:744) 
 SSS 
  
 (CSN) 
  
 rekryterings bidrag 
  
 om 
  
 till 
  
 rekryteringsbi 
  
 vuxenstuderande. 
  
 drag till 
  
 vuxenstuderan 
  
 de 
  
 samt 6 kap 6 § 
  
 studiestödsför 
  
 ordningen 
  
 (2000:655) 
  
 420 
  
 Högskole- 
  
 Avgift för 
  
 Se generell 
  
 verket 
  
 högskoleprovet 
  
 avgift för 
  
 universitet  
  
 högskolor 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 421 
  
 Högskole- 
  
 Ansökningsavgift 
  
 lag 
  
 2 kap 4 c§ 
  
 6 § 
  
 regeringen 
  
 Riksdagens 
  
 verket 
  
 för behörighetsbevis 
  
 skollagen 
  
 förordningen 
  
 bemyndigande 
  
 för lärare med 
  
 (1985:1100) 
  
 (1999:1421) 
  
 talar inte 
  
 utländsk utbildning 
  
 om 
  
 uttryckligen 
  
 behörighetsbe 
  
 om avgifter 
  
 vis för lärare 
  
 utan 
  
 med utländsk 
  
 bemyndigar 
  
 utbildning 
  
 regeringen att 
  
 meddela 
  
 närmare 
  
 föreskrifter 
  
 om villkoren. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 422 
  
 Karolinska 
  
 Avgift för 
  
 reglerings- 
  
 Särskilt 
  
 myndighet 
  
 inkomsttitel 
  
 X 
  
 Patientavgifter 
  
 institutet 
  
 tandvårdscentral 
  
 brev / 
  
 regerings- 
  
 en 
  
 i tand- 
  
 särskilt 
  
 beslut och 
  
 2542 
  
 läkarutbild- 
  
 beslut 
  
 reglerings- 
  
 ningen 
  
 brevet 
  
 redovisas mot 
  
 inkomsttitel 
  
 enligt 
  
 reglerings- 
  
 brevet / Se 
  
 även 
  
 regeringsbeslu 
  
 t  
 1979-06-14 
  
 (dnr 
  
 1634/1979 
  
 som gäller 
  
 namngivna 
  
 lärosäten 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 423 
  
 Karolinska 
  
 Avgifter för 
  
 a 17 § 
  
 a rege- 
  
 X 
  
 Uppgiften har 
  
 institutet 
  
 a avskrift allmän 
  
 b 4 § 
  
 ringen 
  
 rapporterats 
  
 handling 
  
 avgiftsförord- 
  
 till Avgifter 
  
 b översättning av 
  
 ningen 
  
 b myndig- 
  
 2005 och 
  
 examensbevis 
  
 (1992:191) 
  
 heten 
  
 avser 
  
 avskrifter och 
  
 översättningar 
  
 av examens- 
  
 bevis. 
  
 Avgiften (b) 
  
 antas vara 
  
 uttagen med 
  
 stöd av 4 § 
  
 avgifts- 
  
 förordningen. 
  
 Översättninga 
  
 r kan i princip 
  
 göras även av 
  
 andra. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 424 
  
 Malmö 
  
 Patientavgifter 
  
 reglerings- 
  
 regleringsbrev 
  
 myndighet 
  
 inkomsttitel 
  
 X 
  
 Patientavgifter 
  
 högskola 
  
 brev 
  
 en 
  
 i tand- 
  
 2542 
  
 läkarutbild- 
  
 ningen ska 
  
 redovisas mot 
  
 inkomsttitel 
  
 enligt 
  
 reglerings- 
  
 brevet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 425 
  
 Mitthögskolan 
  
 Förseningsavgifter 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 Avser 
  
 en 
  
 försenings-, 
  
 krav- och 
  
 påminnelse- 
  
 avgifter, t.ex. 
  
 avgift för 
  
 böcker som 
  
 inlämnats för 
  
 sent till 
  
 biblioteket 
  
 eller 
  
 påminnelseav 
  
 gift på 
  
 kundfaktura. 
  
 Uppgiften har 
  
 inrapporterats 
  
 till Avgifter 
  
 2005. Borde 
  
 bokförts som 
  
 andra 
  
 ersättningar 
  
 enligt 
  
 statsredovis- 
  
 ningen. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 426 
  
 Nationellt 
  
 Ansökningsavgift 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 12 § 
  
 myndighet 
  
 Får ta ut 
  
 centrum för 
  
 för utbildning som 
  
 riksdagsbe- 
  
 förordningen 
  
 en 
  
 skälig 
  
 flexibelt 
  
 motsvarar 
  
 myndigande för 
  
 (2001:1201) 
  
 ansökningsav 
  
 lärande 
  
 gymnasial 
  
 vissa ansöknings- 
  
 med 
  
 gift när det 
  
 vuxenutbildning 
  
 och exped- 
  
 instruktion för 
  
 gäller 
  
 och 
  
 itionsavgifter 
  
 Nationellt 
  
 utbildning 
  
 påbyggnadsutbildni 
  
 (prop. 
  
 centrum för 
  
 som motsvarar 
  
 ng inom komvux 
  
 1989/90:138 
  
 flexibelt 
  
 gymnasial 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 lärande 
  
 vuxenutbildni 
  
 ng och 
  
 påbyggnadsut 
  
 bildning inom 
  
 KomVux 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 427 
  
 Radio- och 
  
 Ansökan om 
  
 fast 
  
 lag 
  
 3 kap 28 § lagen 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 Källa: 
  
 TV-verket 
  
 utgivningsbevis för 
  
 (1991:1559)med 
  
 (2002:916) 
  
 reglerings- 
  
 verksamhet enligt 1 
  
 före-skrifter 
  på 
  
 om avgifter i 
  
 brevet 
  
 kap. 9 § andra 
  
 tryckfrihets- 
  
 vissa 
  
 stycket 
  
 förord-ningens 
  
 yttrandefri- 
  
 Yttrandefrihets- 
  
 och yttrandefri- 
  
 hetsärenden 
  
 grundlagen m.m. 
  
 hetsgrund-lagens 
  
 områden 
  
 428 
  
 Radio- och 
  
 Koncessionsavgift 
  
 lag 
  
 1 § mfl lagen 
  
 riksdagen 
  
 inkomsttitel 
  
 Baseras på 
  
 TV-verket 
  
 för TV och 
  
 (1992:72) om 
  
 TV4 AB:s 
  
 lokalradio 
  
 koncessions- 
  
 9457 
  
 reklamintäkter 
  
 avgift på tele- 
  
 9458 
  
 visionens och 
  
 radions område 
  
 429 
  
 Radio- och 
  
 Särskild avgift, 
  
 lag 
  
 6 § radio- och 
  
 inkomsttitel 
  
 Budgeteras 
  
 TV-verket 
  
 utdöms av 
  
 TV-lagen 
  
 som 
  
 förvaltningsdomstol 
  
 (1996:844) 
  
 2712 
  
 offentligrätts- 
  
 efter att 
  
 lig avgift i 
  
 programföretag 
  
 reglerings- 
  
 fällts av 
  
 brevet 2006 
  
 Gransknings- 
  
 (böter) 
  
 nämnden för radio 
  
 och TV. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 430 
  
 Riksarkivet 
  
 Avgift för yttrande 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 4 § förordning 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 över ansökningar 
  
 (1976:100) 
  
 om tillstånd för att 
  
 om vissa 
  
 använda svensk 
  
 officiella 
  
 officiell beteckning 
  
 beteckningar 
  
 (heraldisk 
  
 verksamhet) 
  
 431 
  
 Sameskol- 
  
 Avgift för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 8 kap. 7 § 
  
 förordning om 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 Redovisade 
  
 styrelsen 
  
 skolverksamhet, 
  
 skollagen 
  
 ersättning för 
  
 som 
  
 ersättning från 
  
 (1985:1100) 
  
 elever i 
  
 2811 
  
 offentligrätts- 
  
 hemkomun för 
  
 sameskolan 
  
 liga avgifter i 
  
 elevs undervisning i 
  
 (U95/1928/ 
  
 reglerings- 
  
 sameskolan 
  
 Gru, kungörs i 
  
 brevet 
  
 SKOLFS 
  
 1995:50) 
  
 Regeringens 
  
 förordning 
  
 publiceras i 
  
 myndighets- 
  
 föreskrifter 
  
 (Skolverket) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 432 
  
 Statens 
  
 Avgifter för 
  
 lag 
  
 9 § lagen 
  
 riksdagen 
  
 inkomsttitel 
  
 Fast + rörlig 
  
 biografbyrå 
  
 granskning av 
  
 (1990:886) om 
  
 avgift 
  
 filmer och 
  
 gransk-ning 
  och 
  
 2522 
  
 videogram 
  
 kontroll av filmer 
  
 och videogram 
  
 433 
  
 Statens 
  
 Avgift för statliga 
  
 förordning 
  
 5 § förordning 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 X 
  
 Det kan finnas 
  
 kulturråd 
  
 utställningsgarantier 
  
 (1998:200) 
  
 alternativa 
  
 (täcker kostnaderna 
  
 om statliga 
  
 försäkringslik 
  
 för skada eller 
  
 utställnings- 
  
 nande 
  
 förlust av föremål) 
  
 garantier 
  
 lösningar? 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Utrikesdepartementet 
  
 434 
  
 Inspektionen 
  
 Avgift för 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 22 § lagen 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 Inspektionen 
  
 för strategiska 
  
 myndighetens 
  
 (1992:1300) om 
  
 / myndig- 
  
 bestämmer 
  
 produkter 
  
 verksamhet med 
  
 krigsmateriel 
  
 heten 
  
 2527 
  
 avgiften efter 
  
 kontroll m.m. av 
  
 ett för 
  
 krigsmateriel och 
  
 12 § lag 
  
 samtliga 
  
 produkter med 
  
 (2000:1064) om 
  
 29 § 
  
 avgifts- 
  
 dubbla 
  
 kontroll av 
  
 förordning 
  
 skyldiga lika 
  
 användnings- 
  
 produkter med 
  
 (1992:1303) 
  
 förhållande 
  
 områden 
  
 dubbla 
  
 om krigs- 
  
 till det 
  
 användnings- 
  
 materiel 
  
 fakturerade 
  
 områden och av 
  
 bemyndigar 
  
 värdet enligt 
  
 tekniskt bistånd 
  
 uttag av vissa 
  
 lagen om 
  
 marginella 
  
 krigsmateriel. 
  
 avgifter 
  
 Avgifterna 
  
 regleras för 
  
 närvarande 
  
 huvudsakligen 
  
 i lagen (inte i 
  
 förordningen). 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 435 
  
 Migrations- 
  
 a Transportörsavgift 
  
 fast 
  
 a lag 
  
 a 19 kap.  
 5-7 
  §§, 
  
 b 8 kap. 4 § 
  
 a myndig- 
  
 a inkomsttitel 
  
 Avgiftsbelagd 
  
 verket 
  
 b Främlingspass 
  
 5-5 
  a §§ 
  
 utlännings- 
  
 heten 
  
 verksamhet 
  
 och viseringar 
  
 utlännings-lagen 
  
 förordning 
  
 enligt lag- 
  
 2714 
  
 anges i 
  
 c Arbets- och 
  
 (2005:716) 
  
 (2006:97) 
  
 grunder 
  
 myndighetens 
  
 uppehållstillstånd 
  
 b-e 
  
 instruktion 
  
 d Prövning av 
  
 d prop. 
  
 c 8 kap. 5 § 
  
 b-e 
  
 inkomsttitel 
  
 (2004:94) 16 
  
 ansökan om 
  
 d annan 
  
 2005/06:77, bet. 
  
 utlännings- 
  
 regeringen 
  
 § 
  
 ställning som 
  
 form än lag 
  
 2005/06: SfU9, 
  
 förordning 
  
 2211 
  
 varaktigt bosatt 
  
 rskr. 2005/06:191 
  
 (2006:97) 
  
 Se även 
  
 e 
  
 förordning 
  
 Medborgarskapsäre 
  
 d 8 kap. 5 § 
  
 (1997:691) 
  
 nden 
  
 utlännings- 
  
 om avgifter 
  
 förordning 
  
 vid 
  
 (2006:97) 
  
 utlandsmyndi 
  
 g-heterna 
  
 e 11 § med- 
  
 borgarskaps- 
  
 Transportörsa 
  
 förordningen 
  
 vgiften (a) är 
  
 (2001:218) 
  
 en 
  
 sanktionslikna 
  
 nde avgift 
  
 Bemyndigand 
  
 e från 
  
 riksdagen för 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 b,c och e 
  
 eventuellt 
  
 enligt 
  
 generellt 
  
 bemyndigande 
  
 (rskr 289) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 436 
  
 Styrelsen för 
  
 Avgift för legal 
  
 Prop 
  
 8 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 ackreditering 
  
 mätteknik och 
  
 1993/94:161, s 
  
 förordningen 
  
 heten 
  
 och teknisk 
  
 ädelmetall 
  
 32. 
  
 (1993:1066) 
  
 kontroll 
  
 Bet.1993/94:NU2 
  
 om 
  
 1, rskr 
  
 måttenheter, 
  
 1993/94:328 
  
 mätningar och 
  
 mätdon. 
  
 10 § lagen 
  
 Avgifter för 
  
 (1999:779) om 
  
 ädelmetall- 
  
 handel med 
  
 kontroll som 
  
 ädelmetallarbeten 
  
 tas ut med 
  
 stöd av och 
  
 5 § för- 
  
 ordningen 
  
 (1999:780) 
  
 om handel 
  
 med ädel- 
  
 metallarbeten 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 437 
  
 Styrelsen för 
  
 Avgift för 
  
 annan form 
  
 3 § lagen 
  
 3 § 
  
 myndighet 
  
 Avgifter enligt 
  
 ackreditering 
  
 registrering, 
  
 än lag 
  
 (1994:1596) om 
  
 förordningen 
  
 artikel 16 
  
 och teknisk 
  
 ackreditering och 
  
 frivillig 
  
 (2002:956) 
  
 EG:s 
  
 kontroll 
  
 tillsyn 
  
 miljöledning och 
  
 om frivillig 
  
 förordning nr 
  
 miljörevision 
  
 miljöledning 
  
 761/2001. 
  
 och 
  
 miljörevision 
  
 438 
  
 Styrelsen för 
  
 Avgifter för 
  
 lag 
  
 11 § lagen 
  
 7 § 
  
 myndighet 
  
 ackreditering 
  
 användning av 
  
 (1999:779) om 
  
 förordningen 
  
 och teknisk 
  
 identitetsstämpel 
  
 handel med 
  
 (1975:49) om 
  
 kontroll 
  
 ädelmetallarbeten 
  
 gemensam 
  
 kontrollstämp 
  
 el m.m. för 
  
 arbeten av 
  
 guld, silver 
  
 och platina 
  
 439 
  
 Styrelsen för 
  
 Tillsynsavgifter för 
  
 fast och 
  
 lag 
  
 4 kap. 9 § 
  
 11 kap. 18 § 
  
 myndighet 
  
 ackreditering 
  
 styrelsens kontroll 
  
 rörlig 
  
 fordonslagen 
  
 fordonsförord 
  
 och teknisk 
  
 av besiktningsorgan 
  
 (2002:574) 
  
 ningen 
  
 kontroll 
  
 (2002:925) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 440 
  
 Styrelsen för 
  
 Avgift för 
  
 lag 
  
 20 § lagen 
  
 15 § 
  
 myndighet 
  
 ackreditering 
  
 ackreditering och 
  
 (1992:1119) om 
  
 förordningen 
  
 och teknisk 
  
 tillsyn 
  
 teknisk kontroll 
  
 (2005:894) 
  
 kontroll 
  
 om teknisk 
  
 kontroll 
  
 441 
  
 Styrelsen för 
  
 a 
  
 a reger- 
  
 a  
 inkomst-titel 
  
 Oklart om var 
  
 internationellt 
  
 Expeditionsavgifter 
  
 ingen 
  
 2511 
  
 eventuella 
  
 utvecklings- 
  
 b Importgarantier 
  
 b myn- 
  
 b disponeras 
  
 bemyndigande 
  
 arbete 
  
 c Statliga garantier 
  
 digheten 
  
 c inkomsttitel 
  
 finns 
  
 c reger- 
  
 2535 
  
 imgen 
  
 442 
  
 Utlands- 
  
 Ansökan 
  
 fast 
  
 generellt 
  
 5 a § 
  
 regeringen 
  
 Ansökningsav 
  
 myndighet 
  
 äktenskapscertifikat 
  
 riksdagsbe- 
  
 kungörelsen 
  
 gift för intyg 
  
 myndigande för 
  
 (1969:123) 
  
 om att en 
  
 vissa ansöknings- 
  
 om 
  
 svensk 
  
 och exped- 
  
 äktenskapscert 
  
 medborgare 
  
 itionsavgifter 
  
 ifikat 
  
 enligt svensk 
  
 (prop. 
  
 lag har rätt att 
  
 1989/90:138 
  
 ingå 
  
 FiU38, rskr 289) 
  
 äktenskap. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 443 
  
 Utlands- 
  
 Expeditionsavgift 
  
 fast 
  
 annan form 
  
 generellt 
  
 4 § 
  
 regering 
  
 inkomsttitel 
  
 Expeditionsav 
  
 myndigheter 
  
 för provisorisk 
  
 än lag 
  
 riksdagbe- 
  
 förordningen 
  
 gift för 
  
 resehandling 
  
 myndigande 
  
 (1997:698) 
  
 provisorisk 
  
 för vissa 
  
 om 
  
 resehandling 
  
 ansöknings- 
  
 Europeiska 
  
 till EU- 
  
 och expedi- 
  
 unionens 
  
 medborgare 
  
 tionsavgifter 
  
 provisoriska 
  
 får tas ut med 
  
 (prop. 
  
 resehandling 
  
 avgift enligt 
  
 1989/90:138) 
  
 förordningen 
  
 FiU38, rskr 
  
 (1997:691) 
  
 289) 
  
 om 
  
 expeditionsav 
  
 gifter vid 
  
 utlandsmyndi 
  
 gheterna 
  
 Redovisas mot 
  
 inkomsttitel 
  
 med undantag 
  
 för 
  
 honorärkonsul 
  
 ärer enligt 10 
  
 § förordning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Avgifter som inte hänförs till särskilt departement 
 Generella avgifter, avgifter i Regeringskansliet och myndigheter under riksdagen 
  
 444 
  
 Generell 
  
 Avgift för kopia 
  
 fast 
  
 lag 
  
 2 kap 13 § 
  
 15 § avgifts- 
  
 regeringen 
  
 disponeras av 
  
 avgift för 
  
 eller avskrift av 
  
 tryckfrihets- 
  
 förordningen 
  
 respektive 
  
 samtliga 
  
 allmän handling 
  
 förordningen 
  
 (1992:191) 
  
 myndighet 
  
 myndigheter 
  
 m.m. samt bevis 
  
 (1949:105) 
  
 och registerutdrag 
  
 445 
  
 Riks- 
  
 Avgift för årlig 
  
 lag 
  
 14 § lag 
  
 riksdagen 
  
 inkomsttitel 
  
 Tidtaxa finns 
  
 revisionen 
  
 revision samt 
  
 (2002:1022) om 
  
 angiven i 
  
 revision i de fall 
  
 revision av statlig 
  
 2558 
  
 15 § lag 
  
 som avses i 9 kap. 
  
 verksamhet m.m. 
  
 (2002:1022) 
  
 8 § tredje stycket 
  
 om revision 
  
 aktiebolagslagen 
  
 av statlig 
  
 (2005:551) och 4 
  
 verksamhet 
  
 kap. 1 § fjärde 
  
 m.m. 
  
 stycket 
  
 dessutom 
  
 stiftelselagen 
  
 tillägg för 
  
 (1994:1220) 
  
 direkta 
  
 kostnader t.ex. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 resor och 
  
 konsulter 
  
 446 
  
 Riks- 
  
 Kopia och avskrift 
  
 19 § lagen 
  
 Avgift för 
  
 revisionen, 
  
 av allmän handling 
  
 (2006:999) med 
  
 kopior och 
  
 Riksdagens 
  
 ekonomiadministr 
  
 avskrifter av 
  
 ombudsmän 
  
 ativa 
  
 allmänna 
  
 och Riksdags- 
  
 bestämmelser 
  
 handlingar 
  
 förvaltningen 
  
 m.m. för 
  
 riksdagsförvaltnin 
  
 gen, Riksdagens 
  
 ombudsmän och 
  
 Riksrevisionen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 447 
  
 Riksdagens 
  
 Expeditionsavgift 
  
 lag 
  
 27 § lagen 
  
 ombudsmän 
  
 tas ut under vissa 
  
 (1986:765) med 
  
 omständigheter med 
  
 instruktion för 
  
 belopp som bestäms 
  
 Riksdagens 
  
 med ledning av vad 
  
 ombudsmän 
  
 som gäller för 
  
 statliga 
  
 myndigheter. 
  
 448 
  
 Jordbruks- 
  
 Avgift för kontroll 
  
 lag 
  
 7 § lagen 
  
 13 § 
  
 myndighet 
  
 Tillsyn och 
  
 verket och 
  
 av efterlevnad av 
  
 (1994:1708) om 
  
 förordningen 
  
 en 
  
 kartor som 
  
 Skogs- 
  
 erhållet strukturstöd 
  
 EG:s förordningar 
  
 (2000:577) 
  
 tillhandahålls i 
  
 styrelsen 
  
 och stöd till 
  
 om strukturstöd 
  
 om stöd för 
  
 ärenden om 
  
 utveckling av 
  
 och om stöd till 
  
 miljö- och 
  
 stöd enligt 
  
 landsbygden 
  
 utveckling av 
  
 landsbygdsutv 
  
 EG:s 
  
 landsbygden 
  
 ecklingsåtgärd 
  
 förordningar 
  
 er 
  
 om 
  
 strukturstöd 
  
 och om stöd 
  
 till utveckling 
  
 av 
  
 landsbygden. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 449 
  
 Läkemedels- 
  
 Avgift för prövning 
  
 4 § 
  
 myndighet 
  
 Det bör finnas 
  
 verket och 
  
 och tillsyn 
  
 förordningen 
  
 något 
  
 Styrelsen för 
  
 (1991:93) om 
  
 ställningstaga 
  
 ackreditering 
  
 införande av 
  
 nde av 
  
 och teknisk 
  
 OECD:s 
  
 riksdagen 
  
 kontroll 
  
 principer om 
  
 angående 
  
 god 
  
 OECD. 
  
 laboratoriesed 
  
 21999A1009( 
  
 01) 
  
 Avtal om 
  
 ömsesidigt 
  
 erkännande av 
  
 OECD:s 
  
 principer om 
  
 god 
  
 laboratoriesed 
  
 Enligt 
  
 regleringsbrev 
  
 et, Swedac, 
  
 bestäms 
  
 avgifternas 
  
 storlek av 
  
 regeringen 
  
 förutom vad 
  
 gäller 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 avgifterna för 
  
 kontroll av 
  
 kosmetiska 
  
 och 
  
 hygieniska 
  
 produkter 
  
 samt teknisk 
  
 sprit vilka 
  
 Läkemedelsve 
  
 rket får 
  
 besluta om. 
  
 (regleringsbre 
  
 vet) 
  
 450 
  
 Val- 
  
 Avgift för utdrag ur 
  
 fast 
  
 14 och 24 §§ 
  
 2 § 
  
 regeringen 
  
 myndigheten, 
  
 databaser vid val 
  
 lagen (2001:183) 
  
 förordningen 
  
 Sametinget 
  
 och folkomröstning 
  
 om behandling av 
  
 (2002:62) om 
  
 eller 
  
 personuppgifter i 
  
 utdrag ur 
  
 länsstyrelsen 
  
 verksamhet med 
  
 databaser vid 
  
 val och 
  
 val och 
  
 folkomröstningar 
  
 folkomröst- 
  
 ning 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 451 
  
 Regerings- 
  
 Avgift för att 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 förordningen 
  
 regeringen 
  
 kansliet 
  
 utfärda intyg om att 
  
 (1999:154) 
  
 (Utrikes- 
  
 tjänsteman har 
  
 om rätt för 
  
 departe- 
  
 utfärdat handling 
  
 Regeringskans 
  
 mentet) 
  
 och att han har haft 
  
 liet 
  
 rätt att göra det 
  
 (Utrikesdepart 
  
 ementet) att 
  
 verkställa 
  
 legaliseringar 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 452 
  
 Regerings- 
  
 Ansökningsavgifter 
  
 fast 
  
 förordning 
  
 förordning 
  
 regeringen 
  
 disponeras 
  
 I reglerings- 
  
 kansliet 
  
 (pass, viseringar 
  
 (1997:691) 
  
 delvis 
  
 brevet anges 
  
 etc.) 
  
 om avgifter 
  
 att Regerings- 
  
 vid utlands- 
  
 inkomsttitel 
  
 kansliet får 
  
 myndig- 
  
 disponera 
  
 heterna (i 
  
 2511 
  
 högst 25 mnkr 
  
 bilaga) 
  
 av de 
  
 offentligrätts- 
  
 liga avgifterna 
  
 för pass, 
  
 viseringar 
  
 m.m. som 
  
 normalt 
  
 redovisas på 
  
 statsbudgetens 
  
 inkomstsida 
  
 under 
  
 inkomsttitel. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Avgift som inte kan hänföras till särskild myndighet 
  
 453 
  
 Avgift för 
  
 Lag 
  
 15 kap. 7 a § 
  
 dryckesförpackning 
  
 miljöbalken 
  
 ar av plast eller 
  
 1998:808 
  
 metall 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 454 
  
 Clearing- och 
  
 lag 
  
 8 och 9 §§ 
  
 reger- 
  
 Det finns inga 
  
 prisutjämnings- 
  
 ransoneringslagen 
  
 ingen 
  
 uppgifter om 
  
 avgifter vid krig 
  
 (1978:268) 
  
 vilken/vilka 
  
 eller krigsfara 
  
 myndighet 
  
 som tar ut 
  
 avgifterna. 
  
 Enligt 11 § 
  
 ransoneringsla 
  
 gen 
  
 bestämmer 
  
 riksdagen hur 
  
 överskott som 
  
 uppstått vid 
  
 clearing skall 
  
 användas. 
  
 Erlagda 
  
 prisutjämning 
  
 savgifter skall 
  
 överföras till 
  
 en fond. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Fondens 
  
 medel skall 
  
 enligt 
  
 regeringens 
  
 närmare 
  
 bestämmande 
  
 tillföras 
  
 näringsgren 
  
 som har 
  
 berörts av 
  
 föreskrift om 
  
 prisutjämning 
  
 savgift. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 7.2 Statligt reglerade avgifter 
  
 455 
  
 Länsstyrelser 
  
 Ersättning till 
  
 förordning 
  
 4 § kungörelse 
  
 regeringen 
  
 Ersättningen 
  
 förrättningsman för 
  
 (1964:680) 
  
 disponeras av 
  
 upptagande av 
  
 med närmare 
  
 kungörelse 
  
 enskild (ej 
  
 protest 
  
 föreskrifter 
  
 och 
  
 statlig 
  
 (växel- eller 
  
 om särskild 
  
 avgifts- 
  
 myndighet) 
  
 checkprotest) 
  
 förrättningsma 
  
 förord- 
  
 n för upp- 
  
 ningen 
  
 tagande av 
  
 protest 
  
 456 
  
 Länsstyrelser 
  
 Ersättning till 
  
 förordning 
  
 12 § 
  
 regeringen 
  
 Ersättningen 
  
 notarius publicus 
  
 förordning 
  
 disponeras av 
  
 (1982:327) 
  
 förord- 
  
 enskild (ej 
  
 om notarius 
  
 ningen 
  
 statlig 
  
 publicus 
  
 myndighet) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 457 
  
 Social- 
  
 Råttsaneringsbevis 
  
 lag 
  
 16-17 
  §§ 
  
 6-7 
  §§ 
  
 Social- 
  
 Avgift tas av 
  
 styrelsen 
  
 karantänslag 
  
 karantäns- 
  
 styrelsen 
  
 kommunala 
  
 (1989:290) 
  
 förordning 
  
 miljö- och 
  
 (1989:302) 
  
 hälsoskydds- 
  
 nämnder ut av 
  
 rederier 
  
 458 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Lastbilstrafik till 
  
 lag 
  
 lag (2000:1377) 
  
 förordning 
  
 myndighet 
  
 disponerar 
  
 Jones 
  
 och från Gotland 
  
 om bemynd- 
  
 (1979:1036) 
  
 1996:15 
  
 igande om 
  
 om högsta pris 
  
 27 a § 
  
 utjämning av 
  
 för vissa 
  
 instrukt-ion 
  
 taxor för vissa 
  
 lastbils- 
  
 för sjöfarts- 
  
 lastbils- 
  
 transporter 
  
 verket 
  
 transporter 
  
 (1995:589) 
  
 459 
  
 Generell 
  
 Inkasso/lagsöknings 
  
 fast 
  
 lag 
  
 2 och 3 §§ lagen 
  
 förordningen 
  
 reger- 
  
 dispo-neras 
  av 
  
 Regleringen 
  
 avgift för 
  
 kost-nader 
  
 (1981:739) om 
  
 (1981:1057) 
  
 ingen 
  
 domsto-larna/ 
  
 tillämpas på 
  
 myndigheter 
  
 ersättning för 
  
 om ersättning 
  
 myndig-heter 
  
 enskilda, 
  
 med avgifter 
  
 inkasso-kostnader 
  
 för inkasso- 
  
 företag och 
  
 och för 
  
 m.m. 
  
 kostnader 
  
 myndigheter 
  
 privaträttsliga 
  
 m.m. 
  
 organ 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 7.3 Avgifter i bolag 
  
 460 
  
 Aktiebolaget 
  
 Besiktning av 
  
 fast 
  
 lag 
  
 4 kap 8 § 
  
 1-7 
  §§ 
  
 Vägverket 
  
 Bolaget 
  
 X 
  
 Aktiebolaget 
  
 Svensk 
  
 motorfordon och 
  
 fordonslag 
  
 förordning 
  
 disponerar 
  
 Svensk 
  
 Bilprovning 
  
 vissa andra fordon 
  
 (2002:574) 
  
 (2001:17) om 
  
 2 § förord- 
  
 intäkterna 
  
 Bilprovning 
  
 förrättnings- 
  
 ningen 
  
 (ASB) ägs till 
  
 Enligt 
  
 avgifter för 
  
 52% av 
  
 5 kap 8 § p.5 
  
 vissa besikt- 
  
 svenska staten 
  
 bemyndigas 
  
 ningsorgan på 
  
 regeringen eller 
  
 fordons- 
  
 ASB är 
  
 den myndighet 
  
 området 
  
 besiktnings- 
  
 regeringen att 
  
 organ enligt 
  
 meddela 
  
 4 kap 2 § 
  
 ytterligare 
  
 fordonslagen 
  
 föreskrifter om 
  
 avgifter 
  
 Förslag på 
  
 konkurrens- 
  
 utsättning har 
  
 diskuterats 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 461 
  
 Det Norske 
  
 Besiktning av 
  
 lag 
  
 4 kap 8 § 
  
 1-7 
  §§ 
  
 Vägverket 
  
 bolaget 
  
 X 
  
 Det Norske 
  
 Veritas 
  
 mobilkranar 
  
 fordonslag 
  
 förordning 
  
 disponerar 
  
 Veritas 
  
 inspection AB 
  
 (2002:574) 
  
 (2001:17) om 
  
 2 § förord- 
  
 intäkterna 
  
 inspection AB 
 T 
  
 förrättnings- 
  
 ningen 
  
 har under år 
  
 Enligt 
  
 avgifter för 
  
 2005 köpts av 
 T 
  
 5 kap 8 § p.5 
  
 vissa besikt- 
  
 Inspecta Oy, 
  
 bemyndigas 
  
 ningsorgan på 
  
 Finland 
  
 regeringen eller 
  
 fordons- 
  
 den myndighet 
  
 området 
  
 Bolaget 
 T 
  
 ägdes 
  
 regeringen att 
  
 närmast innan 
  
 meddela 
  
 förvärvet av 
  
 ytterligare 
  
 Det Norske 
  
 föreskrifter om 
  
 Veritas 
  
 avgifter 
  
 (DNV) som är 
  
 en 
  
 internationell 
 TT 
  
 koncern. 
 T 
  
 DNV är 
  
 besiktnings- 
  
 organ enligt 
  
 lydelsen i 
  
 4 kap 2 § 
  
 fordonslagen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 462 
  
 SMP Svensk 
  
 Besiktning av 
  
 lag 
  
 4 kap 8 § 
  
 1-7 
  §§ 
  
 Vägverket 
  
 bolaget 
  
 Bolaget är 
  
 Maskin- 
  
 traktorer och 
  
 fordonslag 
  
 förordning 
  
 disponerar 
  
 dotterbolag till 
  
 provning 
  
 motorredskap 
  
 (2002:574) 
  
 (2001:17) om 
  
 2 § förord- 
  
 intäkterna 
  
 SP Sveriges 
  
 Aktiebolag 
  
 förrättnings- 
  
 ningen 
  
 Provnings- 
  
 Enligt 
  
 avgifter för 
  
 och 
  
 5 kap 8 § p.5 
  
 vissa besikt- 
  
 forskningsinst 
  
 bemyndigas 
  
 ningsorgan på 
  
 itut AB som är 
  
 regeringen eller 
  
 fordons- 
  
 moderbolag i 
  
 den myndighet 
  
 området 
  
 en koncern 
  
 regeringen att 
  
 innefattande 
  
 meddela 
  
 bl.a. fem 
  
 ytterligare 
  
 dotterbolag. 
  
 föreskrifter om 
  
 avgifter 
  
 Svenska staten 
  
 är ägare till 
  
 samtliga aktier 
  
 i SP. 
  
 SMP är 
  
 besiktnings- 
  
 organ enligt 
  
 4 kap 2 § 
  
 fordonslagen 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 7.4 Avgifter/ersättningar för överväganden 
  
 Avgifter till statliga fonder 
  
 463 
  
 Kärnavfalls- 
  
 Finansiera 
  
 lag 
  
 1§ m.fl. lag 
  
 förordning 
  
 regeringen 
  
 medlen 
  
 Avgifterna till 
  
 fondens 
  
 kostnader för 
  
 (1992:1537) om 
  
 (1981:671) 
  
 förvaltas av 
  
 Kärn- 
  
 styrelse 
  
 använt kärnbränsle 
  
 finans-iering 
  av 
  
 om finans- 
  
 Kärnavfalls- 
  
 avfallsfonden 
  
 framtida utgifter 
  
 iering av 
  
 fondens 
  
 redovisas som 
  
 för använt kärn- 
  
 framtida 
  
 styrelse 
  
 andra 
  
 bränsle m.m. 
  
 utgifter för 
  
 ersättningar i 
  
 använt kärn- 
  
 t.ex. 
  
 bränsle m.m. 
  
 Årsredovisnin 
  
 g för staten 
  
 (skulle 
  
 eventuellt 
  
 kunna 
  
 klassificeras 
  
 som avgift) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 464 
  
 Vägverket 
  
 Bilskrotningsavgift 
  
 lag 
  
 9 § bilskrot- 
  
 23 § 
  
 regeringen 
  
 Bilskrotningsf 
  
 ningslagen 
  
 bilskrotnings- 
  
 onden avser 
  
 (1975:343) 
  
 förordning 
  
 lagen 
  
 nettot av 
  
 (1975:348) 
  
 inbetalda 
  
 skrotningsavgi 
  
 fter och 
  
 utbetalda 
  
 skrotnings- 
  
 premier 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 465 
  
 Naturvårds- 
  
 Avgifter för 
  
 lag 
  
 2 § lagen 
  
 15-16 
  § 
  
 inkomsttitel 
  
 Batterifonden 
  
 verket 
  
 kostnader för bl.a. 
  
 (1990:1332) om 
  
 förordning 
  
 bortskaffande eller 
  
 avgifter för miljö- 
  
 (1997:645) 
  
 1644 
  
 återvinning av 
  
 farliga batterier 
  
 om batterier 
  
 miljöfarliga 
  
 batterier 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Skade- och kompensationsavgift 
  
 466 
  
 Gränsälvs- 
  
 Skade- och 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 lagen (1971:850) 
  
 riksdag 
  
 fond 
  
 En liknande 
  
 kommissionen 
  
 kompensationsavgif 
  
 med anledning av 
  
 bygdeavgift. 
  
 t 
  
 gränsälvsöverensk 
  
 Är särskild då 
  
 ommelsen den 16 
  
 den berör två 
  
 september 1971 
  
 länder. 
  
 mellan Sverige 
  
 och Finland (kap. 
  
 3 art. 10 i 
  
 överenskommelse 
  
 n) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 467 
  
 Miljö- 
  
 Den som har 
  
 Bygde- 
  
 6 kap. lag 
  
 förordning 
  
 Miljö- 
  
 Betalas till 
  
 Bygdeavgift 
  
 domstolen 
  
 tillstånd till 
  
 avgifterna 
  
 (1998:812) med 
  
 dom- 
  
 länsstyrelser 
  
 skall enligt de 
  
 (1998:928) 
  
 och läns- 
  
 vattenverksamhet 
  
 regleras i 
  
 särskilda 
  
 stolen/ 
  
 närmare 
  
 om bygde- 
  
 styrelser 
  
 skall betala en årlig 
  
 hög grad i 
  
 bestämmelser om 
  
 regeringen 
  
 bestämmelser 
  
 och 
  
 bygdeavgift om 
  
 lagen 
  
 vatten-verksamhet 
  
 / riks- 
  
 som meddelas 
  
 fiskeavgifter 
  
 verksamheten 
  
 dagen 
  
 av regeringen 
  
 innebär bl.a. drift av 
  
 användas dels 
  
 ett  
 vatten-kraftverk 
  
 för att 
  
 förebygga 
  
 eller minska 
  
 sådana skador 
  
 av 
  
 vattenverksam 
  
 heten eller 
  
 anläggningar 
  
 för denna som 
  
 inte har ersatts 
  
 enligt 31 kap. 
  
 miljöbalken 
  
 och för att 
  
 gottgöra 
  
 sådana skador, 
  
 dels för att 
  
 tillgodose 
  
 allmänna 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 ändamål för 
  
 den bygd som 
  
 berörs av 
  
 vatten- 
  
 verksamheten 
  
 eller 
  
 anläggningar 
  
 för denna. 
  
 468 
  
 Miljö- 
  
 Särskild avgift 
  
 lag 
  
 5 § 6 kap. lag 
  
 förordning 
  
 myndighet 
  
 Fiskeavgiften 
  
 domstolen, 
  
 (fiskeavgift) för 
  
 (1998:812) med 
  
 -erna 
  
 får tillämpas i 
  
 (1998:928) 
  
 länsstyrelsen 
  
 tillståndshavaren att 
  
 särskilda 
  
 stället för att 
  
 om bygde- 
  
 och 
  
 betala för främjande 
  
 bestämmelser om 
  
 meddela 
  
 och fiske- 
  
 Fiskeriverket 
  
 av fisket i det vatten 
  
 vatten-verksamhet 
  
 förelägganden 
  
 avgifter 
  
 som berörs av 
  
 som avses i 11 
  
 vattenverksamheten 
  
 kap. 8 § 
  
 . Avgiften kan 
  
 miljöbalken 
  
 fastställas som en 
  
 (åtgärder till 
  
 engångsavgift eller 
  
 skydd för 
  
 som en årlig avgift. 
  
 fisket) 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 469 
  
 Naturvårds- 
  
 Miljöavgift på 
  
 storlek 
  
 lag 
  
 5 § lagen 
  
 riksdag 
  
 konto hos 
  
 Bemyndigand 
  
 verket 
  
 utsläpp av 
  
 (1990:613) om 
  
 Naturvårdsver 
  
 et för 
  
 kväveoxider vid 
  
 miljöavgift på 
  
 ket 
  
 Naturvårdverk 
  
 energiproduktion 
  
 utsläpp av 
  
 et anges redan 
  
 kväveoxider vid 
  
 i lagen. 
  
 energiproduktion 
  
 Miljöavgift tas 
  
 ut för vissa 
  
 utsläpp enligt 
  
 grunder som 
  
 bestämts i 
  
 lagen. Medlen 
  
 från avgifterna 
  
 återbetalas till 
  
 näringsgrene 
  
 n enligt 
  
 grunder som 
  
 bestämts i 
  
 lagen. Enligt 
  
 15 § tas viss 
  
 del av 
  
 avgiftsmedlen 
  
 i anspråk för 
  
 myndighets 
  
 verksamhet 
  
 enligt lagen. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Sanktionsavgifter 
  
 470 
  
 Kammar- 
  
 Marknadsstörnings- 
  
 lag 
  
 22-25, 
  39 §§ 
  
 Stock- 
  
 inkomsttitel 
  
 Förutsätter 
  
 kollegiet 
  
 avgift 
  
 marknads- 
  
 holms 
  
 uppsåt eller 
  
 föringslag 
  
 tingsrätt 
  
 grov 
  
 (1995:450) 
  
 oaktsamhet. 
  
 Totalt 5 fall på 
  
 tio år. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 471 
  
 Naturvårds- 
  
 Miljösanktions- 
  
 fast 
  
 lag 
  
 30 kap 1 § 
  
 förordning 
  
 regeringen 
  
 inkomsttitel 
  
 verket / 
  
 avgift skall betalas 
  
 miljöbalken 
  
 (1998:950) 
  
 länsstyrelser 
  
 av en näringsidkare 
  
 (1998:808) 
  
 om miljö- 
  
 förord- 
  
 2537 
  
 som vid bedrivande 
  
 sanktions- 
  
 ning 
  
 av närings- 
  
 avgifter 
  
 verksamhet bland 
  
 annat åsidosätter de 
  
 föreskrifter, 
  
 tillstånd eller villkor 
  
 som anges i 
  
 förordningen. 
  
 Avgiften beslutas 
  
 av tillsyns- 
  
 myndigheten. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Förseningsavgifter 
  
 472 
  
 Nätmyndighet 
  
 Om ett företag som 
  
 lag 
  
 12 kap. 7 § ellag 
  
 riksdagen 
  
 enligt ellagen 
  
 bedriver 
  
 (1997:857) 
  
 nätverksamhet inte 
  
 ger in handlingar 
  
 som anges i 
  
 förordningen 
  
 (1995:1145) om 
  
 redovisning av 
  
 nätverk-samhet 
  
 skall företaget 
  
 betala 
  
 förseningsavgift till 
  
 staten enligt 12 kap. 
  
 8 § ellagen 
  
 473 
  
 Mitthögskolan 
  
 Exempel på 
  
 Se 
  
 förseningsavgifter 
  
 Utbildnings- 
  
 och kultur- 
  
 departementet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 474 
  
 CSN 
  
 Påminnelseavgifter 
  
 Se 
  
 Utbildnings- 
  
 och 
  
 kulturdeparte 
  
 mentet 
  
 475 
  
 Bolagsverket 
  
 Förseningsavgifter 
  
 Se 
  
 Näringsdepart 
  
 ementet 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Dispensavgifter? 
  
 476 
  
 Naturvårds- 
  
 Avgift för dispens 
  
 fast 
  
 lag 
  
 27 kap 1 § 
  
 6 kap 3 § 
  
 Natur- 
  
 Klassificering 
  
 verket 
  
 från förordningen 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 vårds- 
  
 och reglering 
  
 (2002:87) om 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:940) 
  
 verket 
  
 kan eventuellt 
  
 ämnen som bryter 
  
 om avgifter 
  
 diskuteras. 
  
 ned ozonskiktet 
  
 för prövning 
  
 NFS 
  
 och tillsyn 
  
 2003:6 
  
 EG- 
  
 enligt miljö- 
  
 förordning 
  
 balken 
  
 2037/2000 
  
 reglerar 
  
 verksamheten 
  
 477 
  
 Myndigheter/ 
  
 Ärenden enligt 7 
  
 fast 
  
 lag 
  
 27 kap 1 § 
  
 7 kap 1 § 
  
 Dispensavgif 
  
 miljö- 
  
 och 12 kap. 
  
 miljöbalken 
  
 förordningen 
  
 terna tas ut 
  
 domstolar 
  
 miljöbalken (ett 10- 
  
 (1998:808) 
  
 (1998:940) 
  
 enligt 10 § 
  
 tal avgifter som 
  
 om avgifter 
  
 avgiftsför- 
  
 betecknas som 
  
 för prövning 
  
 ordningen 
  
 dispensavgifter) 
  
 och tillsyn 
  
 (1992:191) 
  
 enligt miljö- 
  
 balken 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 478 
  
 Finans- 
  
 Avgifter för 
  
 fast 
  
 lag 
  
 lagen (1972:262) 
  
 Avgifter om 
  
 inpektionen 
  
 undantag från bl.a. 
  
 om under- 
  
 undantag från 
  
 begränsad tillsyn 
  
 stödsför-eningar 
  
 bestämmelser 
  
 enligt 2 § 2st, 
  
 finns i flera av 
  
 upplånings- 
  
 de lagar där 
  
 begränsning enligt 7 
  
 Finansinspekti 
  
 § och förbudet att 
  
 onen svarar 
  
 lämna kredit enligt 
  
 för 
  
 26 § lagen 
  
 tillämpningen 
  
 (1972:262) om 
  
 understöds- 
  
 föreningar 
  
 479 
  
 Vägverket 
  
 Avgifter för tillsyn, 
  
 lag 
  
 22 § lag 
  
 13 § 
  
 Väg- 
  
 viss prövning och 
  
 (2001:1080) om 
  
 förordning 
  
 verket 
  
 undantag från 
  
 motor-fordons 
  
 (2001:1085) 
  
 bestämmelser i 
  
 avgasrening och 
  
 om motor- 
  
 lagen om 
  
 motor-bränslen 
  
 fordons 
  
 avgasrening 
  
 avgasrening 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 Övriga avgifter/ersättningar 
  
 480 
  
 Inspektionen 
  
 Finansieringsavgifte 
  
 lag 
  
 48 § lag 
  
 9 § förordning 
  
 inkomsttitel 
  
 Enligt lagen 
  
 för 
  
 r avseende 
  
 (1997:239) om 
  
 (1997:836) 
  
 skall en 
  
 arbetslöshets- 
  
 kostnader för 
  
 arbetslös- 
  
 om arbets- 
  
 2525 
  
 arbetslöshetsk 
  
 försäkringen 
  
 arbetslöshetsersättni 
  
 hetskassor. 
  
 löshetskassor. 
  
 2526 
  
 assa för varje 
  
 ng 
  
 medlem till 
  
 staten betala 
  
 Finansieringsavgift 
  
 en avgift för 
  
 och 
  
 finansiering 
  
 utjämningsavgift 
  
 av statens 
  
 kostnad för 
  
 utbetalda 
  
 arbetslöshetse 
  
 rsättningar. 
  
 Avgiftens 
  
 storlek är 
  
 beroende av 
  
 genom- 
  
 snittligt 
  
 utbetald 
  
 dagpenning i 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 kassan. 
  
 Redovisas i 
  
 Årsredovisnin 
  
 g för staten 
  
 som andra 
  
 ersättningar. 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 481 
  
 Affärsverket 
  
 Systemverksamhete 
  
 lag 
  
 12 kap. 6 § ellag 
  
 30 § 
  
 myndighet 
  
 disponeras 
  
 Klassificeras 
  
 svenska 
  
 n innebär att 
  
 (1997:857) 
  
 förordning 
  
 en 
  
 som 
  
 kraftnät 
  
 myndigheten är 
  
 (1991:2013) 
  
 förordningen 
  
 uppdragsverks 
  
 systemansvarig 
  
 med instruk- 
  
 endast för 
  
 amhet 
  
 enligt ellagen. Det 
  
 tion för 
  
 affärs- 
  
 innebär att ansvara 
  
 Affärsverket 
  
 verksam- 
  
 Kärnan i 
  
 för den löpande 
  
 svenska 
  
 het 
  
 systemansvare 
  
 momentana 
  
 kraftnät 
  
 t utgörs av att 
  
 elbalansen och det 
  
 kortsiktigt 
  
 svenska elsystemets 
  
 balansera 
  
 övergripande 
  
 produktionen 
  
 driftsäkerhet. 
  
 och 
  
 Systemansvaret 
  
 förbrukningen 
  
 gäller även för 
  
 av el. Under 
  
 naturgas. 
  
 år 2005 hade 
  
 myndigheten 
  
 avtal med 31 
  
 balansansvari 
  
 ga företag 
 . 
  
 Balansersättni 
  
 ngarnas 
  
 klassificering 
  
 har ifråga- 
  
 satts i rätt 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 avgifter? RiR 
  
 2004:17 
  
 482 
  
 Affärsverket 
  
 Nätverksamheten 
  
 lag 
  
 12 kap. 6 § ellag 
  
 30 § 
  
 myndig- 
  
 disponeras 
  
 Klassificering 
  
 svenska 
  
 omfattar utbyggnad, 
  
 (1997:857) 
  
 förordning 
  
 heten 
  
 en som 
  
 kraftnät 
  
 underhåll och drift 
  
 (1991:2013) 
  
 förordningen 
  
 uppdragsverks 
  
 av stamnätet i 
  
 Nättarifferna 
  
 med instruk- 
  
 endast för 
  
 amhet har 
  
 Sverige, som består 
  
 regleras i 4 kap 1 
  
 tion för 
  
 affärs- 
  
 ifrågasatts 
  
 av 220 kV och 400 
  
 § mfl ellag 
  
 Affärsverket 
  
 verk- 
  
 bl.a. i Rätt 
  
 kV ledningar med 
  
 (1997:857) 
  
 svenska 
  
 samhet 
  
 avgifter? RiR 
  
 stationer och 
  
 / de ska vara 
  
 kraftnät 
  
 2004:17 
  
 utlands-förbindelser 
  
 skäliga / 
  
 Stamnätsavgifterna 
  
 svarar för 
  
 huvuddelen av 
  
 intäkterna inom 
  
 nätverksamheten 
  
 Myndighet 
  
 Avgift / Ändamål 
  
 Avgifts- 
  
 Besluts- 
  
 Bemyndigande 
  
 Bemyndig- 
  
 Beslut 
  
 Redovisning 
  
 Konkurrens? 
  
 Kommentar 
  
 konstr- 
  
 form 
  
 från riksdagen 
  
 ande från 
  
 om 
  
 Löp 
  
 uktion 
  
 regeringen 
  
 avgift- 
  
 -nr 
  
 ens stor- 
  
 lek 
  
 483 
  
 Vägverket 
  
 Vägavgift 
  
 lag 
  
 lagen (1997:1137) 
  
 Klassificeras 
  
 om vägavgift för 
  
 som skatt? 
  
 vissa tunga fordon 
  
 Bilaga 4 
 Enkät till departementen rörande myndigheternas avgiftssättning vid tillhandahållande av information 
 Frågeformulär 
 OBS! Använd ett formulär per myndighet! 
  
 1. 
  
 Myndighet: 
  
 2. 
  
 Tillhandahåller myndigheten information mot betalning till enskilda personer, företag eller organisationer? I fortsättningen kallas sådant tillhandahållande för försäljning av information. 
  
 (Ja eller Nej) 
 Om Du svarat nej, behöver Du inte gå vidare utan bara skicka svaret. 
  
 3. 
  
 Finns det beslut eller föreskrifter som gör det möjligt för myndigheten att försälja information med ett annat eko- nomiskt mål än full eller delvis kostnadstäckning? 
  
 (Ja eller Nej) 
 Om Du svarat nej, behöver Du inte gå vidare utan bara skicka svaret. 
  
 4. 
  
 Ange i vilka fall myndigheten kan försälja information med ett annat ekonomiskt mål än full eller delvis kostnads- täckning. Ange också vilket det ekonomiska målet är och i vilket beslut eller vilken föreskrift detta mål angetts. 
  
 Försäljningen avser: 
  
 Det ekonomiska 
  
 Det ekonomiska 
  
 (ange kortfattat) 
  
 målet är: 
  
 målet anges i: 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 osv. 
  
 Tack för Din medverkan! 
  
 469