6PnI|UHWDJVGHOHJDWLRQHQ 
 Rapport 2 
 Bättre och mer tillgänglig information 
 Samlingsdokument 
  
 1998-03-26 
  
 Förord 
 Småföretagsdelegationen överlämnar härmed sin andra rapport Bättre och mer tillgänglig information. Rapporten behandlar hur kommunika- tionsprocessen – mellan företagen och myndigheterna samt andra instanser – fungerar i dagsläget och på vilket sätt den kan och bör för- bättras inför framtiden. Särskild vikt har lagts vid hur olika budskap sprids till de mindre företagen. 
 Småföretagsdelegationen har studerat hur kommunikationen till företagen fungerar i andra länder. Delegationen ser här Kanada som ett föregångsland. I rapporten redovisas särskilt Statens service och stöd till småföretag i Kanada. Vidare redogör vi för de nya initiativ som tagits i Sverige. Exempel är  
 SME-link, 
  Tillskottet och Startlinjen vid NUTEK. 
 Utredningsarbetet har bedrivits i nära samarbete och dialog med bl.a. företrädare för myndigheter och kommuner i Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län samt näringslivets organisationer. 
 I december 1997 lämnade delegationen sin första rapport Bättre och enklare regler. I juni 1998 kommer delegationen att lämna fler rapporter: 
 Kompetensförsörjning i småföretag Kapitalförsörjning till småföretag Småföretag och samverkan 
 Organisation av regelförenklingsarbete i framtiden 
 Slutrapport med förslag till förenklingar i det befintliga regelverket. 
 I delegationen ingår följande ledamöter: Hayes, Acosta, Ward, Collins, Smith, Fields,  
 Anderson, Campbell, Gaines, Saunders,  
 Davis, Brown. Delegationen har biträtts av experterna Craig, Lee, Foster och Johnson, samtliga från Närings- och handels- departementet, samt Robertson, LRF. 
 Delegationen har i arbetet med denna rapport biträtts av Mccormick, Mason, Stockholm. Inom delegationens sekretariat har Boyd varit kontaktperson i arbetet med rapporten. 
 Stockholm i april 1998 
 Småföretagsdelegationen 
 Graves 
 Ordförande 
  
 SOU 1998:64 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 1 
  
 Sammanfattning av förslag........................................................... 
  
 11 
  
 1.1 
  
 Bakgrund ........................................................................ 
  
 11 
  
 2 
  
 Överväganden och förslag............................................................ 
  
 15 
  
 2.1 
  
 Bakgrund ........................................................................ 
  
 15 
  
 2.2 
  
 Övergripande mål ............................................................ 
  
 15 
  
 2.3 
  
 Svårtillgänglig information .............................................. 
  
 16 
  
 2.4 
  
 Statens service och stöd till småföretag i Kanada .............. 
  
 17 
  
 2.5 
  
 Vad kan enskilda myndigheter göra?................................ 
  
 19 
  
 2.5.1 
  
 Riksskatteverket (RSV)................................................... 
  
 19 
  
 2.5.2 
  
 Myndigheterna brister i snabbhet och kompetens.............. 
  
 20 
  
 2.5.3 
  
 Information om förändringar i regelsystemet .................... 
  
 22 
  
 2.5.4 
  
 Begränsade befogenheter hos tjänstemän .......................... 
  
 23 
  
 2.5.5 
  
 Krångliga blanketter ........................................................ 
  
 24 
  
 2.5.6 
  
 Kontaktpersoner saknas vid statliga myndigheter.............. 
  
 25 
  
 2.5.7 
  
 Anonyma och otydliga myndigheter................................. 
  
 26 
  
 2.5.8 
  
 Enklare registrering av företag ......................................... 
  
 27 
  
 3 
  
 Direktiv m.m................................................................................ 
  
 29 
  
 3.1 
  
 Informationsinsatser........................................................ 
  
 29 
  
 3.2 
  
 Vision ............................................................................. 
  
 29 
  
 3.3 
  
 Övergripande mål ............................................................ 
  
 30 
  
 3.4 
  
 Arbetssätt ........................................................................ 
  
 30 
  
 3.4.1 
  
 Kvalitativ undersökning ................................................... 
  
 31 
  
 3.4.2 
  
 Skrivelse till näringslivets organisationer.......................... 
  
 31 
  
 4 Vilken information och vilka kunskaper behöver en företagare?.33 
  
 4.1 
  
 Företagsform ................................................................... 
  
 33 
  
 4.2 
  
 Registrering..................................................................... 
  
 33 
  
 4.3 
  
 Nödvändiga myndighetskontakter..................................... 
  
 34 
  
 4.4 
  
 Verksamheten.................................................................. 
  
 34 
  
 6  
 Innehåll 
  
 SOU 1998:64 
  
 4.5 
  
 Affärsidén....................................................................... 
  
 34 
  
 4.6 
  
 Affärsplanen ................................................................... 
  
 35 
  
 4.7 
  
 Skatter m.m..................................................................... 
  
 35 
  
 4.8 
  
 Finansiering .................................................................... 
  
 36 
  
 4.8.1 
  
 Att tänka på för företagaren innan hon/han söker stöd 
  
 ......37 
  
 4.8.2 
  
 Exempel på olika stöd ...................................................... 
  
 38 
  
 4.9 
  
 Tillstånd .......................................................................... 
  
 38 
  
 4.9.1 
  
 Lokaler ........................................................................... 
  
 38 
  
 4.9.2 
  
 Verksamheter.................................................................. 
  
 39 
  
 4.9.3 
  
 Import från länder utanför EU ......................................... 
  
 39 
  
 4.10 
  
 Bokföring ........................................................................ 
  
 39 
  
 4.11 
  
 Försäkringar .................................................................... 
  
 40 
  
 5 
  
 Externa undersökningar............................................................... 
  
 41 
  
 5.1 
  
 Kvalitativ undersökning ................................................... 
  
 41 
  
 5.1.1 
  
 Syfte ............................................................................... 
  
 41 
  
 5.1.2 
  
 Metod ............................................................................. 
  
 41 
  
 5.1.3 
  
 Resultat........................................................................... 
  
 42 
  
 5.1.4 
  
 Sammanfattande slutsatser............................................... 
  
 48 
  
 5.2 
  
 Näringslivets centrala organisationer................................ 
  
 49 
  
 6 
  
 Nya initiativ.................................................................................. 
  
 53 
  
 6.1 
  
 Statens service och stöd till småföretag i Kanada .............. 
  
 53 
  
 6.1.1 
  
 Inledning......................................................................... 
  
 53 
  
 6.1.2 
  
 Statliga myndigheter........................................................ 
  
 54 
  
 6.1.3 
  
 Finansiering .................................................................... 
  
 54 
  
 6.1.4 
  
 Att öppna nya marknader – export och import .................. 
  
 55 
  
 6.1.5 
  
 Skatter för småföretag – bestämmelser och tjänster 
  
 ..........57 
  
 6.1.6 
  
 Arbetsmarknadspolitik: starta eget och rekryteringsstöd...58 
  
 6.1.7 
  
 Utbildning i företagsledning, kompetensutveckling........... 
  
 58 
  
 6.1.8 
  
 Stöd till innovation och FoU inom vetenskap och teknik...59 
  
 6.1.9 
  
 The Information Highway, Internet för företag .............. 
  
 60 
  
 6.1.10 
  
 Kanadas federala lagstiftning som berör företag ............... 
  
 60 
  
 6.1.11 
  
 Att göra affärer med statliga myndigheter ........................ 
  
 61 
  
 6.2 
  
 SME-link ........................................................................ 
  
 62 
  
 6.2.1 
  
 Syfte ............................................................................... 
  
 62 
  
 6.2.2 
  
 Bakgrund ........................................................................ 
  
 62 
  
 6.2.3 
  
 Samarbetslänk ................................................................. 
  
 63 
  
 6.2.4 
  
 Affärslänk ....................................................................... 
  
 64 
  
 6.2.5 
  
 Exportlänk ...................................................................... 
  
 64 
  
 6.2.6 
  
 Finansieringslänk............................................................. 
  
 65 
  
 6.2.7 
  
 Tillväxtlänk ..................................................................... 
  
 65 
  
 SOU 1998:64 
  
 Innehåll  
 7 
  
 6.2.8 
  
 Mässlänk ......................................................................... 
  
 66 
  
 6.2.9 
  
 EU-länk .......................................................................... 
  
 66 
  
 6.2.10 
  
 Kunskapslänk .................................................................. 
  
 67 
  
 6.2.11 
  
 Myndighetslänk ............................................................... 
  
 67 
  
 6.2.12 
  
 Miljö- och kvalitetslänk ................................................... 
  
 68 
  
 6.2.13 
  
 Översättningslänk ............................................................ 
  
 68 
  
 6.2.14 
  
 Transportlänk .................................................................. 
  
 69 
  
 6.2.15 
  
 Datorstödslänk ................................................................ 
  
 69 
  
 6.3 
  
 Startlinjen vid, Närings- och teknikutvecklingsverket 
  
 (NUTEK)........................................................................ 
  
 70 
  
 6.3.1 
  
 Bakgrund ........................................................................ 
  
 70 
  
 6.3.2 
  
 Syfte ............................................................................... 
  
 70 
  
 6.3.3 
  
 Mål ................................................................................. 
  
 70 
  
 6.3.4 
  
 Startlinjens verksamhet.................................................... 
  
 71 
  
 6.3.5 
  
 Statistik........................................................................... 
  
 72 
  
 6.3.6 
  
 Uppföljning ..................................................................... 
  
 73 
  
 6.3.7 
  
 Sammanfattning.............................................................. 
  
 74 
  
 6.4 
  
 Tillskottet........................................................................ 
  
 74 
  
 6.4.1 
  
 Verksamhetsområde ........................................................ 
  
 75 
  
 6.4.2 
  
 Huvudmän ...................................................................... 
  
 75 
  
 6.4.3 
  
 Syfte ............................................................................... 
  
 75 
  
 6.4.4 
  
 Målgrupp ........................................................................ 
  
 75 
  
 6.4.5 
  
 Typ av insatser................................................................ 
  
 75 
  
 6.4.6 
  
 Organisation.................................................................... 
  
 76 
  
 6.4.7 
  
 Sammanfattning/utvärdering............................................ 
  
 76 
  
 6.5 
  
 Riksskatteverket (RSV)................................................... 
  
 77 
  
 6.5.1 
  
 Hjälp till företag .............................................................. 
  
 79 
  
 6.5.2 
  
 Skatteförvaltningens servicetelefon .................................. 
  
 80 
  
 6.5.3 
  
 Servicehemsida på Internet .............................................. 
  
 80 
  
 6.5.4 
  
 Skatteinformatörer ........................................................... 
  
 80 
  
 6.5.5 
  
 Kunnandet görs tillgängligt .............................................. 
  
 80 
  
 6.5.6 
  
 Begripligt språk ............................................................... 
  
 80 
  
 6.5.7 
  
 Serviceplaner, uppföljning ............................................... 
  
 81 
  
 7 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands....län83 
  
 7.1 
  
 Jönköpings län ................................................................. 
  
 83 
  
 7.1.1 
  
 SME-link ........................................................................ 
  
 83 
  
 7.1.2 
  
 Landshövdingeuppdraget 1996 ........................................ 
  
 83 
  
 7.1.3 
  
 Landsbygdsstöd enligt Jönköpingsmodellen ...................... 
  
 84 
  
 7.1.4 
  
 Småföretagsstödet ........................................................... 
  
 84 
  
 7.1.5 
  
 Internationella Handelshögskolan..................................... 
  
 85 
  
 7.1.6 
  
 LänsteknikCentrum, LTC ................................................ 
  
 86 
  
 8  
 Innehåll 
  
 SOU 1998:64 
  
 7.1.7 
  
 Euro Info Centre, EIC ..................................................... 
  
 86 
  
 7.1.8 
  
 ALMI Företagspartner ..................................................... 
  
 86 
  
 7.1.9 
  
 Industriellt Utvecklingscentrum i Gnosjö (IUC)................ 
  
 87 
  
 7.1.10 
  
 Jönköpings kommun ........................................................ 
  
 87 
  
 7.1.11 
  
 Tranås kommun .............................................................. 
  
 88 
  
 7.1.12 
  
 Nässjö kommun ............................................................... 
  
 88 
  
 7.1.13 
  
 Mcmahon kommun......................................................... 
  
 89 
  
 7.1.14 
  
 Projekt SMED................................................................. 
  
 89 
  
 7.1.15 
  
 Förslag till åtgärder från Jönköpings län .......................... 
  
 90 
  
 7.2 
  
 Jämtlands län .................................................................. 
  
 91 
  
 7.2.1 
  
 Länsarbetsnämnden ......................................................... 
  
 92 
  
 7.2.2 
  
 Yrkesinspektionen, Härnösands distrikt ............................ 
  
 92 
  
 7.2.3 
  
 Statens Järnvägar, Gävle ................................................. 
  
 93 
  
 7.2.4 
  
 ALMI Företagspartner ..................................................... 
  
 93 
  
 7.2.5 
  
 Landstinget ..................................................................... 
  
 93 
  
 7.2.6 
  
 Utvecklingscentrum i Berg AB (UKAB)........................... 
  
 93 
  
 7.2.7 
  
 Härjedalens kommun ....................................................... 
  
 94 
  
 7.2.8 
  
 Krokoms kommun........................................................... 
  
 94 
  
 7.2.9 
  
 Strömsunds utvecklings AB ............................................. 
  
 94 
  
 7.2.10 
  
 Östersunds kommun ........................................................ 
  
 95 
  
 7.2.11 
  
 Tullen ............................................................................. 
  
 95 
  
 7.2.12 
  
 Kronofogdemyndigheten.................................................. 
  
 95 
  
 7.2.13 
  
 Skattemyndigheten........................................................... 
  
 96 
  
 7.2.14 
  
 Mitthögskolan, Östersund ................................................ 
  
 96 
  
 Martinez 
  
 Handelsbanken................................................................ 
  
 96 
  
 7.2.16 
  
 Länstrafiken .................................................................... 
  
 96 
  
 7.2.17 
  
 Länsstyrelsen .................................................................. 
  
 97 
  
 7.2.18 
  
 Förslag till åtgärder från Jämtlands län ............................ 
  
 97 
  
 7.3 
  
 Östergötlands län ............................................................. 
  
 98 
  
 7.3.1 
  
 Tillskottet........................................................................ 
  
 98 
  
 7.3.2 
  
 Nuläge ............................................................................ 
  
 98 
  
 7.3.3 
  
 Kunskaps- och tekniköverföring/företagsrecep tion............ 
  
 99 
  
 7.3.4 
  
 Centrum för industrikontakt ............................................. 
  
 99 
  
 7.3.5 
  
 Innovation Relay Centre (IRC) Central Sweden.............. 
  
 100 
  
 7.3.6 
  
 Institutet för Verkstadsteknisk Forskning (IVF).............. 
  
 101 
  
 7.3.7 
  
 Institutet för Mikroelektronik (IMC) .............................. 
  
 101 
  
 7.3.8 
  
 Industriellt Utvecklingscentrum (IUC) Finspång AB....... 
  
 102 
  
 7.3.9 
  
 Teknikbrostiftelsen Linköping........................................ 
  
 103 
  
 7.3.10 
  
 Livsmedelstekniskt centrum i Linköping (ICL)............... 
  
 103 
  
 7.3.11 
  
 Centrum för Innovation och Entreprenörskap (CIE) ....... 
  
 104 
  
 7.3.12 
  
 SUNE (Samverkan universitet näringsliv i E län) ........... 
  
 104 
  
 7.3.13 
  
 Exportrådgivning........................................................... 
  
 105 
  
 7.3.14 
  
 Exportcentrum för Östergötland ..................................... 
  
 105 
  
 SOU 1998:64 
  
 Innehåll  
 9 
  
 7.3.15 Kompetensutveckling – finansiellt stöd ........................... 
  
 106 
  
 7.3.16 
  
 Växtkraft Mål 4 ............................................................ 
  
 106 
  
 7.3.17 
  
 Nyföretagande ............................................................... 
  
 107 
  
 7.3.18 Nyföretagarcentrum (Finspång, Kinda, Linköping, 
  
 Motala, Norrköping och Vadstena) ................................ 
  
 108 
  
 7.3.19 
  
 Östgöta Coop Center ..................................................... 
  
 108 
  
 7.3.20 
  
 Kvinnors företagande..................................................... 
  
 109 
  
 7.3.21 Insatser för kvinnors företagande ................................... 
  
 109 
  
 7.3.22 
  
 Lokal företagsrådgivning ............................................... 
  
 110 
  
 7.3.23 Företagarcentrum (Boxholm, Kinda, Ydre 
  
 och Ödeshög) ................................................................ 
  
 110 
  
 7.3.24 
  
 EU-information............................................................. 
  
 111 
  
 7.3.25 EURO Info Centre East and Central Sweden.................. 
  
 111 
  
 7.3.26 
  
 ALMI Företagspartner ................................................... 
  
 112 
  
 7.3.27 ALMI Företagspartner i Östergötland ............................ 
  
 112 
  
 7.3.28 Förslag till åtgärder från Östergötlands län .................... 
  
 113 
  
 SOU 1998:64 
  
 11 
  
 1 Sammanfattning av förslag 
 I avsnitt 2 ges en utförligare redovisning av Småföretagsdelegationens ställningstaganden. Nedan följer en sammanfattning av delegationens förslag till regeringen. 
  
 1.1 
  
 Bakgrund 
  
 Delegationens överväganden och beslut är fattade mot bakgrund av att: Med information avses kommunikation, dvs. en aktiv dubbelriktad information. Informationsverksamheten skall syfta till att skapa en dialog med målgrupperna (företagen). Informationen skall därför anpassas till aktuell målgr upp både vad gäller innehåll och form, mottagarens kunskaper, intressen samt erfarenheter. 
 SMÅFÖRETAGSDELEGATIONEN FÖRESLÅR ATT: 
  
 · 
  
 Staten bör vara ytterst ansvarig för ett Internetbaserat informations- system där en företagare lätt och när som helst på dygnet kan få fram vilka regler som gäller för olika typer av företag i olika situationer. Var finansiering och stöd samt rådgivning kan hittas etc. skall också ingå. Det bör innehålla alla typer av information som en företagare kan behöva för sina kontakter med stat och kommun. Ett liknande system för information till småföretag som Kanadas bör införas i Sverige. Det bör uppmärksammas att det tagit tre år att bygga upp systemet i Kanada. 
  
 Ansvarsfrågan  
 har en avgörande betydelse för kvaliteten av kom- munikationen. Det bör fastläggas hur den övergripande strukturen på informationen, inklusive hemsidor och erforderliga länkar, skall utformas för att nå ut till de mindre företagen. Frågor som berör bildande av nätverk via Internet, den praktiska hanteringen vid produktion och publicering av information, uppdatering och ansvars- fördelning bör klargöras. 
  
 12  
 Sammanfattning av förslag 
  
 SOU 1998:64 
  
 En ansvarig myndighet bör utses som svarar för systemet och för att det finns koppling till ansvariga länkvärdar. Småföretags- delegationen anser att det inom Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) finns lämplig kompetens för uppgiften. Regeringen bör därför lägga detta uppdrag på NUTEK. 
  
 · 
  
 På lokal nivå skall det finnas Internetansluten dator, på bibliotek, näringslivskontor eller motsvarande. 
  
 · 
  
 Regeringen uppdrar åt m yndigheter att dessa i kontakter med små- företagare ägnar särskild uppmärksamhet vad gäller informationen till företagen. Som ett exempel har delegationen valt att redovisa hur Riksskatteverket (RSV) arbetar med information till företagen. 
  
 · 
  
 Regering och riksdag bör fatta sina beslut med sådan tidsmarginal att myndigheterna kan informera företagen i god tid. Företagen skall ha information om bl.a. regelförändringar – så att man hinner anpassa verksamheten – innan dessa träder i kraft. 
  
 · 
  
 Regeringen bör utfärda föreskrifter som innebär att de uppgifter som lämnas av företagen till en myndighet inte skall behöva lämnas flera gånger till olika myndigheter. Delegationen hänvisar i denna del till det Projekt 4 som initierats av Toppledarforum och leds av NUTEK. (Toppledarforum är en arbetsgrupp för verksamhets- utveckling i offentlig förvaltning med stöd av informa tionsteknik.) 
  
 · 
  
 Regeringen uppdrar åt Patent- och registreringsverket (PRV) och RSV att undersöka möjligheterna för gemensamma blanketter för  
  
 firma-, 
  skatte- och avgiftsregistrering samt anmälan om inkomst- ändring till försäkringskassan vid start av företag. 
  
 · 
  
 Informationen görs mer lättillgänglig. Regeringen bör utfärda föreskrifter till myndigheterna att förmedla information om regel- ändringar som berör småföretagarna med jämna mellanrum genom utskick eller via Internet. För informationen via Internet bör detta enligt delegationens mening ingå i det system som vi föreslagit skall handhas av NUTEK. En kortfattad beskrivning av bakgrund och syfte med förändringen skall lämnas. 
  
 · 
  
 Regering och riksdag bör fatta beslut i god tid före ikraftträdande så att företagen ges erforderlig tid för anpassning till de nya förutsätt- ningarna. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Sammanfattning av förslag  
 13 
  
 · 
  
 För att underlätta och effektivisera samspelet mellan myndigheter och företag bör handläggare (samt andra tjänstemän), där det är möjligt med hänsyn till verksamhetens art, få ökade befogenheter och ansvar genom kompetenshöjande insatser. 
  
 · 
  
 Småföretagsdelegationen anser att det är mycket viktigt att myndig- heterna betraktar småföretagarna som sina kunder. Begränsade tele- fontider skall inte accepteras, öppethållande skall förlängas och anpassas efter kundernas/småföretagarnas behov. Myndigheter som har kontakt med småföretag bör vara tillgängliga exempelvis under kvällstid och vid s.k. klämdagar. 
  
 · 
  
 Regeringen bör uppdra åt m yndigheterna att lämna bindande löften om hur lång tid det tar att avgöra ett ärende. Eventuellt kopplas detta till ett automatiskt avgörande i den händelse myndigheten inte hör av sig. 
  
 · 
  
 Myndigheterna skall i sina årsredovisningar redovisa hur man klarat service- och informationskraven gentemot företagen, t.ex. vad gäller handläggningstider, tider innan besked lämnats, väntetider i telefon etc. Redovisningen skall utföras så att hela myndighetens kvalitets- arbete mäts årligen samt att jämförelser mellan myndigheter kan göras etc. 
  
 · 
  
 Samtliga blanketter som företagarna skall fylla i bör förenklas och förkortas. När myndigheten skickar ut blanketter etc. till företagen bör regeln vara att det alltid skall finnas hänvisning till personer som kan svara på frågor rörande det utsända materialet. Företagen skall också få information om varför uppgifterna skall lämnas. En ständig blankettöversyn och språkvård är nödvändig. Samtliga blanketter skall även tillhandahållas elektroniskt. 
  
 · 
  
 Informationsansvariga kontaktpersoner för företagen skall finnas vid statliga myndigheter och kommuner, för att rätt kunna hänvisa den som söker information. Ett exempel på en bredare information till nyföretagare är Startlinjen vid NUTEK. En beskrivning av Startlinjens verksamhet finns på sidan 70. 
  
 · 
  
 Delegationen anser det viktigt att företagen erhåller information om den egna kommunens kort- och långsiktiga planer avseende t.ex. infrastruktur, förändringar inom samtliga utbildningsverksamheter, kommunikationer, byggplaner m.m. Därför bör samtliga Sveriges 
  
 14  
 Sammanfattning av förslag 
  
 SOU 1998:64 
  
 kommuner i samarbete med företagare och andra intressenter inom kommunen utarbeta näringslivsprogram för den egna kommunen. Detta samarbete innebär också att småföretagen får bättre kontakter inom kommunen och ökad förståelse för de kommunala besluten. Respektive kommun skall informera de företag som inte deltar i arbetet om programmets innehåll. 
  
 · 
  
 En handledning för företagare utarbetas. Denna skulle kunna fungera som en lathund för företagare som behöver söka informa- tion och komma i kontakt med olika myndigheter eller andra instanser. I handledningen bör det finnas beskrivningar av sådant som företagare bör tänka på och en utförlig översikt över de olika intressenter som kan ha betydelse för företagare. Information om olika stödformer bör vara en viktig del. Ett exempel är det material för nystartare som NUTEK:s Startlinje producerat. Småföretagsdelegationens uppfattning är att det går att komplettera det befintliga materialet till att bli en handledning för samtliga företagare oavsett bransch. Handledningen skall också finnas tillgänglig via Internet genom NUTEK:s försorg. 
  
 · 
  
 Det måste bli enklare att registrera företag. Delegationen ser också på detta område Kanada som ett föregångsland. Där kan nyföre- tagare via dator registrera sitt företag med namn, anmäla sig för olika skatter och försäkringskassa samt ordna eventuella tillstånd. Enligt uppgift tar hela proceduren ca 20 minuter. Ett förslag med detta innehåll har tidigare överlämnats till regeringen (Dnr 97/70). 
  
 SOU 1998:64 
  
 15 
  
 2 Överväganden och förslag 
  
 2.1 
  
 Bakgrund 
  
 Delegationens överväganden och beslut är fattade mot bakgrund av att: Med information avses kommunikation, dvs. en aktiv dubbelriktad information. Informationsverksamheten skall syfta till att skapa en dialog med målgrupperna (företagen). Informationen skall därför anpassas till aktuell målgr upp både vad gäller innehåll och form, mottagarens kunskaper, intressen samt erfarenheter. 
  
 2.2 
  
 Övergripande mål 
  
 · 
  
 Främja att nya företag startas och befintliga vågar växa genom att förmedla kunskaper om företagandets villkor. 
  
 · 
  
 Att utveckla en god anda och en framtidstro inom näringslivet. 
  
 · 
  
 Att öka nyföretagandet genom att förmedla kunskaper och öka förståelsen för fattade beslut. 
  
 · 
  
 Att bidra till att öka förtroendet för myndigheternas förmåga att effektivt och kompetent lösa tilldelade informationsuppgifter. 
  
 Informationsverksamheten bör bedrivas aktivt, snabbt och korrekt. Informationen skall vara korrekt och skapa en trovärdig bild av företagsklimatet. För att informationsmålen skall nås krävs väl planerade åtgärder. Intern och extern information samt massmedierelationer skall samordnas för att nå god effekt. 
 Småföretagsdelegationen har vid direktkontakt med småföretagare samt genom en kvalitativ undersökning erhållit en rad olika synpunkter avseende sådant som bör förbättras från myndigheterna och kommu- nerna till företagen. Därutöver har näringslivets organisationer och företrädare för Jämtlands, Jönköpings och Östergötlands län inkommit med förslag till att förbättra kommunikationen till företagen. 
  
 16  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 1998:64 
  
 Det har framgått att företagen anser det mycket viktigt att myndig- heternas attityder, kvalitet och kompetens förbättras. Problembilden enligt företagens uppfattning kan sammanfattas enligt följande: 
  
 · 
  
 svårtillgänglig information 
  
 · 
  
 myndigheterna saknar snabbhet och kompetens 
  
 · 
  
 information om förändringar i regelsystemet är bristfälliga 
  
 · 
  
 begränsade befogenheter hos tjänstemän 
  
 · 
  
 krångliga blanketter 
  
 · 
  
 kontaktpersoner saknas vid statliga myndigheter 
  
 · 
  
 anonyma och otydliga myndigheter 
  
 2.3 
  
 Svårtillgänglig information 
  
 Genom Internet som är ett globalt datornätverk finns stora möjligheter att göra extern information tillgänglig för ett stort antal människor (företagare och blivande företagare). Internet är en snabb och relativt billig kanal. Det är enkelt att uppdatera och förändra informationen. Dessutom kan läsarna ställa frågor eller be om kompletterande informa- tion. 
 Internet når i dag en snabbt växande men ännu relativt liten grupp. Användarna är i många fall yngre tekniskt intresserade män. Successivt blir dock Internet allt mer allmänt använt. Detta är bland annat en följd av att Internet börjat användas i grund- och gymnasieskolor. 
 Småföretagsdelegationen har genom gjorda undersökningar konstate- rat att ca 40 procent av småföretagen i dagsläget har tillgång till Internet på företaget eller i hemmet. Utvecklingen mot ökad användning går dock mycket snabbt. Attityden till Internet är skiftande. De som är positiva ser möjligheterna vad gäller snabb åtkomst till information. De som är negativt inställda har en konservativ inställning som leder till en allmän misstro mot Internet. Denna grupp kommer troligen att behöva längre tid på sig, innan de kan använda Internet på ett effektivt sätt. Många upplever dock att detta nya medium redan i dag förenklar deras kontakter med myndigheterna. Möjligheterna att via Internet kunna söka information om lagar och regler har efterfrågats. 
 De företagare som intar en avvaktande attityd menar att de i första hand vill ha en personlig kontakt när de söker information. 
 Småföretagsdelegationen har studerat dels ett exempel från Kanada som synes vara ett föregångsland på detta område, dels projektet Obrien i Jönköpings län. En utförlig beskrivning av  
 SME-link 
  återfinns på sidan 62. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Överväganden och förslag 
  
 17 
  
 Nedan följer en övergripande beskrivning av det system som byggts upp i Kanada. 
  
 2.4 
  
 Statens service och stöd till småföretag i Kanada 
  
 Målsättningen är att hjälpa företag att anpassa sig till förändringarna på  
 2000-talets 
  marknader och teknik för att därigenom: 
  
 · 
  
 stärka de kanadensiska företagens konkurrenskraft, bl.a. på export- marknaden 
  
 · 
  
 främja tillväxt och sysselsättning inom landets industri 
  
 · 
  
 bygga upp en modern teknisk infrastruktur 
  
 · 
  
 ge ungdomar den kompetens de behöver för att lyckas på arbets- marknaden 
  
 För att nå dessa mål har staten utvecklat en rad tjänster och stödformer för småföretag i samverkan med näringsliv, universitet, organisationer samt provinserna och kommunerna. Dessa områden är följande: 
  
 · 
  
 finansiering 
  
 · 
  
 att öppna nya marknader – export och import 
  
 · 
  
 skatter för småföretag 
  
 · 
  
 arbetsmarknadsprogram –  
  
 starta-eget 
  och rekryteringsstöd 
  
 · 
  
 utbildning i företagsledning, kompetensutveckling 
  
 · 
  
 stöd till innovation och FoU inom vetenskap och teknik 
  
 · 
  
 The Information Highway, Internet för företag 
  
 · 
  
 Kanadas federala lagstiftning som berör företag 
  
 · 
  
 att göra affärer med statliga myndigheter 
  
 Ett litet företag som skall etablera sig och växa behöver bl.a. marknads- information, finansiering och kompetent företagsledning. För att hjälpa småföretag med detta ansvarar ett antal myndigheter som utgör den s.k. Industry Portfolio 
 .  
 Tre av dessa ger information och vägledning på regionsnivå: Federal Economic Development Initiative for Northern Ontario, Business Development Bank of Canada (BDC), och, Canada Business Service Centres (CSBC, 11 st, varav en i varje provins). 
 På Internet finns  
 Jones 
  
 s 
 , Kanadas största hemsida med affärs- information. Den hjälper företag att hitta nya marknader, tillväxt- möjligheter, samarbetspartners och teknik och att bedöma affärsrisker. 
 Den har även information om finansiering, bolagsbildning, patent och varumärken samt konkurser. 
  
 18  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 1998:64 
  
 Även Statistics Canada (StatsCan) finns på Internet och har dessutom kontor i hela landet. Den tillhandahåller statistik om Kanadas ekonomi och om marknader, konkurrenter och kunder. 
 En utförligare beskrivning av systemet finns redovisat på sidan 53. Mera information finns också via Internet http://strategis.ic.gc.ca./ contact. Sammanfattningsvis innehåller informationen: 
  
 · 
  
 information om olika myndigheter som tillhandahåller tjänster för småföretag. 
  
 · 
  
 information om tjänster och stödprogram inom ett antal olika områden. 
  
 · 
  
 adresser och annan kontaktinformation 
  
 SMÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN FÖRESLÅR  
 att ett liknande system som Contreras införs i Sverige. Det bör uppmärksammas att det tagit tre år att bygga upp systemet i Kanada. 
 Staten bör svara för detta Internetbaserade informationssystem där en företagare lätt och när som helst på dygnet kan få fram vilka regler som gäller för olika typer av företag i olika situationer. Information om var finansiering och stöd samt rådgivning kan hittas etc. skall också ingå. 
 Systemet bör innehålla alla typer av information och vilka kontakter med stat och kommun som en företagare kan behöva för att driva sitt företag. Systemet bör också innehålla en sök- och fråge- svarsfunktion som underlättar för företagarna att hitta rätt svar på sitt specifika problem eller fråga. 
  
 Ansvarsfrågan  
 har en avgörande betydelse för kvaliteten av kommunikationen. Det bör fastläggas hur den övergripande strukturen på informationen, inklusive hemsidor och erforderliga länkar, skall utformas för att nå ut till de mindre företagen. Frågor som berör bildande av nätverk via Internet, den praktiska hanteringen vid pro- duktion och publicering av information, uppdatering och ansvars- fördelning bör utredas. 
 NUTEK, som har ett övergripande ansvar för bl.a. småföretags- politiska frågor, bör utses till ansvarig myndighet som svarar för systemet och för att det finns ansvariga länkvärdar för all den information som bör ingå i informationssystemet. NUTEK har startat en utveckling av ett informationssystem under namnet Direktsvar. 
 Direktsvar går ut på att, utifrån olika ämnesområden, strukturera information som småföretagare efterfrågar för att publicera och länka till denna på Internet. På ett snabbt, enkelt och billigt sätt skall Direktsvar tillgodose behovet av information om olika myndigheter och marknader 
 – krav och möjligheter. Om företagarna inte hittar den information de söker i Direktsvar skall de på ett enkelt sätt kunna ställa en fråga till 
  
 SOU 1998:64 
  
 Överväganden och förslag 
  
 19 
  
 Direktsvar och få ett svar tillbaka inom en fastställd tid. Till att börja med ingår följande ämnesområden: 
  
 · 
  
 regler och rutiner (t.ex. skatter, bokföring, tillstånd och försäk ringar) 
  
 · 
  
 finansiering (t.ex. banker, riskkapital, offentliga stöd) 
  
 · 
  
 vägvisare till Europa (t.ex. export, tullar, handelsmöjligheter, sam- arbetsprogram) 
  
 · 
  
 marknadsinformation (en guide till företagsdatabaser o.dyl.) Direktsvar har för avsikt att bli en småföretagarens självklara ingång till Myndighetssverige, i likhet med Evans. 
  
 Direktsvar kan ses som starten på ett mera heltäckande informations- system enligt förslaget ovan. 
  
 SMÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN ANSER  
 det mycket viktigt att det på lokal nivå ges möjlighet för de företag som inte har tillgång till egen dator att söka information via Internetansluten dator på bibliotek, näringslivskontor eller motsvarande. 
  
 2.5 
  
 Vad kan enskilda myndigheter göra? 
  
 2.5.1 
  
 Riksskatteverket (RSV) 
  
 Som ett exempel på hur en enskild myndighet kan arbeta för att förbättra information till företag och skattskyldiga har delegationen valt att här redovisa hur Riksskatteverket (RSV) arbetar, en utförligare beskrivning lämnas på sidan 77. 
 Information i olika former är en viktig del i RSV:s service. RSV har under många år gett ut information – främst pappersburen information – och använt sig av många olika kanaler. Under senare år har nya kanaler baserade på ny teknik tillkommit. Ansvaret för servicen är delat. RSV producerar centralt material för hela landet och skattemyndigheterna svarar för den dagliga basservicen till folk och företag. Telefonkontakter är fortfarande vanligast och därför anses det viktigt att den kontaktformen utvecklas och förbättras. 
 Delar av kommunikationsteorins modeller används i servicearbetet. RSV anser det viktigt att utgå från mottagarens/kundens behov och önskemål. RSV:s långsiktiga strategier för att nå målen kan samman- fattas så här: självbetjäningsgraden skall öka genom  
 IT-användning, 
  sakkunskapen göras mer tillgänglig, den riktade informationen skall förbättras, tillgängligheten skall vara hög även i en förändrad organisa- 
  
 20  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 1998:64 
  
 tion. RSV skall bemöta allmänheten väl och språket – såväl det talade som skrivna – skall vara begripligt. 
 RSV:s förslag till ny servicepolicy kan sammanfattas enligt följande: Vi ska sätta kunden i centrum. 
 Vår service är viktig för helheten. Vi ska vara lätta att nå och att förstå. Vår service ska profileras. 
 Vi ska utnyttja teknikens möjligheter. Vi ska bjuda på vår kompetens. 
 Vi ska visa servicevilja och förståelse. 
 Vi ska utveckla vår service och samverka med andra. Vi ska arbeta aktivt och förebyggande. 
 RSVs förslag till förbättrad service till företag och allmänhet är: 
  
 · 
  
 hjälp till företag 
  
 · 
  
 skatteförvaltningens servicetelefon 
  
 · 
  
 servicehemsida på Internet 
  
 · 
  
 skatteinformatörer 
  
 · 
  
 kunnandet görs tillgängligt 
  
 · 
  
 begripligt språk 
  
 · 
  
 serviceplaner, uppföljning 
  
 SM ÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN FÖRESLÅR  
 att regeringen updrar åt myndigheter att dessa i kontakter med småföretagare ägnar särskild uppmärksamhet vad gäller informationen till företagen. 
  
 2.5.2 
  
 Myndigheterna brister i snabbhet och kompetens 
  
 En ofta återkommande synpunkt gäller den snabbhet och kompetens med vilken myndigheterna svarar företagaren. Skall en myndighet motsvara de krav eller önskemål som en småföretagare har, måste responsen på förfrågningar av olika slag ske betydligt snabbare än i dag. Företagens vardag kännetecknas av snabba beslut och följaktligen är ibland snabb information och snabba besked avgörande för dem. 
 Bättre samordning mellan myndigheterna efterfrågas. Exempelvis vid registrering av företag är en nyföretagare tvungen att fylla i tre blanketter, nämligen: 
  
 1. 
  
 PRV:s blanketter för nyregistrering av aktiebolag, handelsbolag, kommanditbolag samt enskild näringsidkare 
  
 2. 
  
 RSV:s blankett för skatte- och avgiftsanmälan; en gemensam blan- kett för alla företagsformer 
  
 SOU 1998:64 
  
 Överväganden och förslag 
  
 21 
  
 3. försäkringskassans blankett för inkomst och arbetstid 
  
 På vissa punkter är det samma uppgifter som skall lämnas i de olika 
  
 blanketterna. I alla tre blanketterna skall således uppgift lämnas om före- 
  
 tagets namn, adress och verksamhetens/arbetets inriktning och art. Ur 
  
 den sökandes synpunkt skulle det vara enklare om uppgifterna kan 
  
 lämnas samlat. 
  
 Toppledarforum har initierat Projekt 4 om uppgiftslämnande från 
  
 företagen till myndigheter. Projektet leds av NUTEK. Syftet med 
  
 projektet är att undersöka förutsättningar och komma med förslag på 
  
 åtgärder för att förenkla rutiner och minska kostnaderna för företagens 
  
 uppgiftslämnande t ill offentlig förvaltning. Målet är att eliminera hinder 
  
 så att uppgifterna i största utsträckning kan lämnas elektroniskt en gång 
  
 till offentlig sektor och där användas endast på avsett sätt och inte 
  
 förvanskas. Slutrapport skall lämnas till Toppledarforum under hösten 
  
 1998. 
  
 SMÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN 
  
 FÖRESLÅR 
  
 att regeringen 
  
 utfärdar föreskrifter som innebär att de uppgifter som lämnas av företagen till en myndighet inte skall behöva lämnas flera gånger till olika myndigheter. Resultaten av Projekt 4, som initierats av Topp- ledarforum för att hitta en teknik för företagen att endast en gång lämna uppgift till en myndighet, bör studeras. 
  
 22  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 1998:64 
  
 Regeringen bör uppdra åt PRV och RSV att undersöka mö 
  
 jligheterna för 
  
 gemensamma blanketter för  
 firma-, 
  skatte- och avgiftsregistrering samt anmälan om inkomständring till försäkringskassan vid start av företag. 
 Försenad information eller ett försenat beslut kan rasera en affär eller försena en tidsplan så att företagets framtida existens hotas eller expansionen stannar upp. Det måste finnas en kunskap och en kompetent förståelse för betydelsen av myndigheternas agerande gentemot ett företag. Denna förståelse skulle kunna leda till att de ansvariga persone- rna anstränger sig extra för att påskynda en annars långsam process. Vi vill här fästa uppmärksamheten på projektet T illskottet i Östergötlands län. När en småföretagare via telefon söker information om stödfrågor kommer han/hon alltid till rätt person vid andra telefonsamtalet. En utförlig beskrivning av Tillskottet lämnas på sidan 74. 
  
 SM ÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN FÖRESLÅR  
 att regering och riksdag fattar sina beslut med sådan tidsmarginal att myndigheterna kan informera företagen i god tid. Företagen skall ha information om exempelvis regelförändringar – innan dessa träder i kraft. 
  
 2.5.3 
  
 Information om förändringar i regelsystemet 
  
 Förändringar i regelsystemet upplevs negativt av småföretagarna. Detta beror till stor del på att företagarna inte förstår varför förändringen genomförts samt vad det egentligen kommer att innebära. Små- företagarna vill få information om bakgrund och syfte samt få en sammanfattning av helheten, så kort och koncist som möjligt. Det är viktigt att företagen får informationen en viss tid innan förändringar genomförs i regelsystemet. Att aktivt söka information om regel- ändringar tar mycket tid och resurser för småföretagare. Småföretags- delegationen har noterat att politiska beslut ofta fattas kort tid innan förändringar träder i kraft. Det försämrar förutsättningarna och skapar svårigheter för företagen. 
  
 SMÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN FÖRESLÅR  
 att regeringen utfärdar föreskrifter till myndigheterna att förmedla information om regeländringar som berör småföretagarna med jämna mellanrum genom utskick och/eller via Internet. För informationen via Internet bör detta enligt delegationens mening ingå i det system som vi föreslagit skall handhas av NUTEK. En kortfattad beskrivning av bakgrund och syfte med förändringen skall lämnas. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Överväganden och förslag 
  
 23 
  
 SMÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN UPPMANAR  
 regering och riksdag att fatta beslut med sådana tidsmarginaler att företagen ges erforderlig tid att förstå och anpassa sina verksamheter och rutiner till de nya förutsättningarna. 
  
 2.5.4 
  
 Begränsade befogenheter hos tjänstemän 
  
 Att handläggare ofta har för små befogenheter har nämnts som ett annat problem. Vidare att det finns för få personer som kan ge raka besked. Detta medför väntetider och upplevs av småföretagarna som att m yndig- heterna har beslutskramp. På grund av detta får företagaren inte besked och blir skickad runt till olika personer/instanser. Detta kan gälla ärenden om bland annat byggnadslov och tillstånd av olika slag. Myndigheternas telefontider upplevs av småföretagare som orimliga. 
  
 SMÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN FÖRESLÅR  
 för att underlätta och effektivisera samspelet mellan myndigheter och företag att handläggare (samt andra tjänstemän) där så är möjligt med hänsyn till frågans art får ökade befogenheter och ansvar genom kompetenshöjande insatser. 
  
 24  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 1998:64 
  
 Vidare anser Småföretagsdelegationen att det är mycket viktigt att myndigheterna betraktar småföretagarna som sina kunder. Begränsade telefontider skall inte accepteras, öppethållande skall förlängas och anpassas efter kundernas/småföretagarnas behov. För att höja service- graden bör myndigheterna vara tillgängliga exempelvis under kvällstid och vid s.k. klämdagar. 
 Regeringen bör uppdra åt m yndigheterna att lämna bindande löften om hur lång tid det tar att avgöra ett ärende. Eventuellt kopplat till ett automatiskt avgörande i den händelse myndigheten inte hör av sig. 
  
 SMÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN FÖRESLÅR  
 att myndigheter- na i sina årsredovisningar redovisar hur man klarat service- och informationskraven gentemot företagen, t.ex. vad gäller handläggnings- tider, tider innan besked lämnats, väntetider i telefon etc. Redovisningen skall utföras så att hela myndighetens kvalitetsarbete mäts årligen samt att jämförelser mellan myndigheter kan göras etc. 
  
 2.5.5 
  
 Krångliga blanketter 
  
 De blanketter småföretagarna måste fylla i upplevs ofta som krångliga och alldeles för omfattande. Språkvalet är här också ett viktigt område. Det kan vara mycket svårt att förstå den information eller de besked företagarna får från myndigheter. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Överväganden och förslag  
 25 
  
 SMÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN FÖRESLÅR 
  
 att samtliga blan- 
  
 ketter som företagarna skall fylla i förenklas och förkortas. När myndigheten skickar ut blanketter etc. till företagen bör regeln vara att det alltid skall finnas hänvisning till personer som kan svara på frågor rörande det utsända materialet. Dessa personer skall också vara 
  
 tillgängliga. Företagen skall också få information om varför 
  
 uppgifterna 
  
 skall lämnas. En ständig blankettöversyn och språkvård är 
  
 nödvändig. 
  
 Samtliga blanketter skall även tillhandahållas elektroniskt. 
  
 2.5.6 
  
 Kontaktpersoner saknas vid statliga myndigheter 
  
 Kontakten med kommunerna fungerar ofta mycket bra. Småföretagaren har här en kontaktperson som han/hon kan vända sig till när man behöver information eller besked. Denna person har en service- och nyckelroll som upplevs som mycket viktig av företagaren. Ett önskemål som framkommit är att det skall finnas liknande kontaktpersoner även på de statliga myndigheterna. Kontakterna skulle på så vis kunna förenklas och effektiviseras. Samarbetet mellan småföretagarna och kommunerna har förbättrats under de senaste åren. Småföretagsdelegationens uppfattning är att den nära kontakten som en företagare har med kommunen är av mycket stor betydelse. Ett flertal kommuner har utarbetat egna näringslivsprogram. 
 Många kommuner har mycket bra informationskanaler till företagen. Ett exempel är Strömsunds kommun i Jämtlands län, där man selekterar informationen per bransch innan den skickas ut till företagen. Detta förfarande underlättar företagens informations inhämtning. 
  
 SMÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN FÖRESLÅR  
 att informations- ansvariga kontaktpersoner för företagen skall finnas vid statliga myndig- heter och kommuner för att rätt kunna hänvisa den som söker informa- tion. Ett exempel på en bredare information till nyföretagare är Startlinjen vid NUTEK. En beskrivning av Startlinjens verksamhet finns på sidan 70. 
  
 SMÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN ANSER  
 det viktigt att före- tagen erhåller information om den egna kommunens kort- och långsiktiga planer avseende t.ex. infrastruktur, förändringar inom samtliga utbildningsverksamheter, kommunikationer, byggplaner m.m. Därför bör samtliga Sveriges kommuner i samarbete med företagare och andra intressenter inom kommunen utarbeta näringslivsprogram för den egna 
  
 26  
 Överväganden och förslag 
  
 SOU 1998:64 
  
 kommunen. Detta samarbete innebär också att småföretagen får bättre kontakter inom kommunen och ökad förståelse för de kommunala besluten. Respektive kommun skall informera de företag som inte deltar i arbetet om programmets innehåll. 
  
 2.5.7 
  
 Anonyma och otydliga myndigheter 
  
 Många myndigheter upplevs som anonyma, har en otydlig struktur och i vissa fall en otydlig funktion och okända befogenheter. Det innebär att småföretagarna inte vet vad som ligger inom dessa instansers ansvars- område samt vilka befogenheter de har. Det tar också längre tid att få den information man behöver. Den information och kunskap som en företagare behöver finns delvis beskrivet på sidan 33. 
  
 SMÅFÖRETAGSDELEGATI ONEN FÖRESLÅR  
 att en handled- ning för företagare utarbetas. Denna skulle kunna fungera som en lathund för företagare som behöver söka information och komma i kontakt med olika myndigheter eller andra instanser. I handledningen bör det finnas beskrivningar av sådant som företagare bör tänka på och en utförlig översikt över de olika intressenter som kan ha betydelse för företagare. Information om olika stödformer bör vara en viktig del. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Överväganden och förslag 
  
 27 
  
 Ett exempel är det material för nystartare som NUTEK:s Startlinje producerat. Småföretagsdelegationens uppfattning är att det går att komplettera det befintliga materialet till att bli en handledning för samtliga företagare oavsett bransch. Handledningen skall också finnas tillgänglig via Internet genom NUTEK:s försorg. 
  
 2.5.8 
  
 Enklare registrering av företag 
  
 I Sverige måste den blivande företagaren kontakta var och en av alla berörda myndigheter vid registrering av företag. 
 Delegationen anser att en person som vill starta företag endast skall behöva kontakta en myndighet. Det bör ligga på den kontaktade myndigheten att se till att samtliga andra berörda myndigheter blir informerade om det nyregistrerade företaget. Behöver företaget exempel- vis registreras i arbetsgivarregistret eller ansöka om  
 F-skatt 
  kontaktas skattemyndigheten, som är ansvarig för dessa områden. Delegationen ser också på detta område Kanada som ett föregångsland. Där kan den som skall starta företag registrera sig och anmäla sig för olika skatter och försäkringskassa samt ordna eventuella tillstånd via dator. En procedur som enligt uppgift tar ca 20 minuter. Ett förslag med detta innehåll har tidigare överlämnats till regeringen (Dnr 97/70). 
  
 SOU 1998:64 
  
 29 
  
 3 Direktiv m.m. 
  
 3.1 
  
 Informationsinsatser 
  
 I enlighet med Småföretagsdelegationens direktiv (1996:70) skall bl.a. beaktas. 
 Bristen på bl.a. administrativa resurser hos de små företagen inklusive kooperativa småföretag torde i betydande utsträckning kunna kompenseras genom att informationsinsatserna förbättras och ökas. Detta gäller såväl information om företagandets spelregler i allmänhet som information om de olika stöd som kan erbjudas. Det är därför viktigt att delegationen också överväger och lämnar förslag till hur information kan spridas till de små företagen. 
 Delegationen bör i denna del av arbetet eftersträva en ordning som gör det lätt för företagen att skaffa sig den information de behöver. Informationen skall alltså kunna spridas och göras tillgänglig på ett sådant sätt att några onödigt stora ekonomiska eller andra resurser hos mottagaren inte behöver tas i anspråk. Vid delegationens överväganden och förslag bör särskilt beaktas de möjligheter som utvecklingen inom  
 IT-området 
  kan erbjuda. Delegationen bör även beakta högskolans utökade ansvar när det gäller informationsförsörjning till småföretag. 
 Inget hindrar emellertid att delegationen också föreslår andra vägar för att sprida informationen. 
 Statliga kommittéer måste föreslå finansiering av sina förslag. Småföretagsdelegationen återkommer i sin sista rapport till kostnader för och finansiering av förslagen i denna rapport. 
  
 3.2 
  
 Vision 
  
 · 
  
 Att underlätta för företagen att få tillgång till den information de behöver för företagets utveckling. 
  
 30  
 Direktiv m.m. 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 Att när företagaren identifierar ett informationsbehov skall informa- tionen vara lättillgänglig, samlad samt välstrukturerad oavsett medium och avsändare. 
  
 3.3 
  
 Övergripande mål 
  
 Informationen skall: 
  
 1. 
  
 ske utifrån företagens behov, av myndigheter och andra när- stående intressenter på lokal, regional och central nivå 
  
 2. 
  
 syfta till att tydliggöra regelsystemet 
  
 3. 
  
 syfta till att påverka omvärldens attityder 
  
 4. 
  
 lämnas i samverkan med allt arbete på central, regional och lokal nivå 
  
 5. 
  
 utveckla samarbetet med nya företagsgrupper, universitet och högskolor samt massmedier.  
  
 Ledstjärnan skall vara kommunika- tion snarare än enkelriktad information 
  
 6. 
  
 underlätta nyföretagande, särskilt bland ungdomar, kvinnor och invandrare 
  
 7. 
  
 underlätta för befintliga företag i Sverige att växa 
  
 8. 
  
 utveckla kontakter mellan företag, myndigheter, kommuner och andra intressenter inom Sverige, centralt, regionalt och lokalt 
  
 3.4 
  
 Arbetssätt 
  
 Informationsverksamheten kommer att ha en central betydelse inför framtiden. Vi kommer att stå inför att nya företag startas, företag växer, läggs ner, omlokaliseras och omorganiseras. Det för med sig att behovet av information kommer att vara mycket stort både hos myndigheter/verk och företagare samt deras intressenter. För att underlätta arbetet bör det finnas riktlinjer och grundläggande budskap som skall fungera som vägledning i informationsarbetet – centralt, regionalt och lokalt . 
 I detta arbete har vi utgått ifrån att i första hand använda befintlig information och tillgängliga kanaler för att kommunicera beslut som regering och riksdag fattar som är viktiga för företagandet. Dessa kanaler är: 
 centrala och regionala myndigheter 
 centrala och regionala statliga bolag (t.ex. ALMI) universitet och högskolor 
 kommuner och landsting näringslivsorganisationer 
  
 SOU 1998:64 
  
 Direktiv m.m.  
 31 
  
 banker och andra kreditinstitut 
 En övergripande nulägesinventering av ovanstående aktörer har genom- förts. Av denna framgår hur kommunikationsprocessen mellan de olika aktörerna är i dagsläget och på vilket sätt den kan och bör förbättras inför framtiden. Särskild vikt har lagts vid hur olika budskap sprids till de mindre företagen. 
 Detta gäller såväl information om företagandets spelregler i all- mänhet som information om de olika former av stöd som kan erbjudas. 
 Speciellt har uppmärksammats nya initiativ som t ill exempel Obrien, Startlinjen, Tillskottet och Riksskatteverket. 
 Småföretagsdelegationen har närmare studerat tre län/regioner. Dessa är Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län. Vi har sammanträffat med företrädare för ovan angivna målgrupper i respektive län. Varje länsstyrelse har utsett en länsansvarig kontaktperson. Dessa personer har sedan varit delegationen behjälpliga under arbetets gång. 
 Våra kontakter via länsstyrelserna har givit en god bild av myndig- heternas hantering och uppfattning om information. Företagen har dock varit dåligt representerade vid genomförda informationsmöten, varför vi har kompletterat med ytterligare två undersökningar. 
  
 3.4.1 
  
 Kvalitativ undersökning 
  
 Eureka Marknadsfakta har på Småföretagsdelegationens uppdrag genomfört en kvalitativ undersökning. Syftet med undersökningen var att belysa småföretagares synpunkter och idéer avseende de informations- insatser som gjorts. Totalt har 30 telefonintervjuer genomförts med småföretagare i Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län. Sprid- ningen på storlek och bransch speglar i stora drag den verkliga fördelningen. 
 Intervjuerna har varit öppna och följt en frågeguide snarare än ett frågeformulär. Man har inte nöjt sig med korta svar såsom ja, kanske etc. utan man har frågat vidare för att säkerställa att man fångat upp resonemang, motiv, erfarenheter, idéer osv. 
  
 3.4.2 
  
 Skrivelse till näringslivets organisationer 
  
 I skrivelse  
 1997-10-21 
  har de centrala näringslivsorganisationerna erbjudits möjlighet att lämna synpunkter på hur kommunikations- processen till företagen fungerar. Synpunkterna avser dels hur det fungerar i dagsläget, dels förslag till förbättringar inför framtiden 
  
 32  
 Direktiv m.m. 
  
 SOU 1998:64 
  
 avseende företagandets spelregler i allmänhet samt information om de olika stöd som erbjuds. 
  
 SOU 1998:64 
  
 33 
  
 4 
  
 Vilken information och vilka kunskaper behöver en företagare? 
  
 Arbetet med att planera företagsstarten är inte det enklaste. Det kan ta allt ifrån några timmar till flera månader. Han/hon behöver kanske förbättra sina kunskaper på olika områden. Dessutom kan det finnas behov av en diskussionspartner. 
  
 4.1 
  
 Företagsform 
  
 Allt företagande bedrivs i en företagsform. Företagaren måste välja mellan: 
  
 · 
  
 enskild näringsidkare 
  
 · 
  
 handels- eller kommanditbolag 
  
 · 
  
 aktiebolag 
  
 · 
  
 ekonomisk förening 
  
 Vilken företagsform man bör välja beror på företagets karaktär och egna förutsättningar. För att få en uppfattning om vilken företagsform som passar bör alternativen jämföras noggrant. Frågor som företagaren måste ta ställning till är: 
 Vad krävs det för att komma igång? Hur många delägare kan man vara? Vilket personligt ansvar eller krav på kontantinsats finns? Vilka skatteregler gäller? Skyddas företagsnamnet regionalt eller lands- omfattande? Vilka krav ställs på redovisningen? 
  
 4.2 
  
 Registrering 
  
 När beslutet är fattat om vilken företagsform som företaget skall ha måste nyföretagaren kontakta Patent- och registreringsverket eller annan myndighet (länsstyrelsen vad gäller stiftelser) för registrering av före- taget. 
  
 34  
 Vilken information och vilka kunskaper behöver en företagare? 
  
 SOU 1998:64 
  
 4.3 
  
 Nödvändiga myndighetskontakter 
  
 För att få starta ett företag i Sverige gäller vissa allmänna grunder. Samtliga blivande företagare måste först kontakta ett antal myndigheter i följande frågor: 
  
 Företagsform 
  
 Patent- och registreringsverket, alla 
  
 företagsformer exklusive stiftelser 
  
 F-skatt/särskild 
 A-skatt 
  
 Skattemyndigheten 
  
 Registrering i arbets- 
  
 Skattemyndigheten 
  
 givarregistret 
  
 Registrering för 
  
 Skattemyndigheten 
  
 mervärdesskatt 
  
 Blanketter för redovisning 
  
 Skattemyndigheten 
  
 och betalning av skatter 
  
 och avgifter 
  
 Sjukpenning 
  
 Försäkringskassan 
  
 4.4 
  
 Verksamheten 
  
 För att kunna bli näringsidkare måste man sträva efter att företaget är lönsamt det vill säga går med vinst. Annars klassas verksamheten som hobby. Verksamheten måste bedrivas självständigt och inte likna ett anställningsförhållande. Detta betyder att företagaren måste ha ett flertal kunder, använda eget material som faktureras kunden eller att firma- namnet aktivt marknadsförs. Verksamheten skall också vara varaktig och inte enbart gälla enstaka försäljning. 
  
 4.5 
  
 Affärsidén 
  
 Den person som vill starta ett företag måste ha en bärkraftig affärsidé. Det är viktigt att tänka igenom denna före företagsstarten samt hur affärsidén skall användas i praktiken. Vad är det företaget skall sälja? Vilka och hur många är kunderna? Vilken nytta kommer kunden att 
  
 SOU 1998:64  
 Vilken information och vilka kunskaper behöver en företagare?  
 35 
  
 uppleva? Vilken konkurrensfördel finns? Tillvägagångssätt för att 
  
 uppnå 
  
 detta? 
  
 4.6 
  
 Affärsplanen 
  
 Företagaren måste strukturera sina tankar genom att arbeta fram en affärsplan som ingående besvarar förut nämnda frågor. Affärsplanen skall även visa hur han/hon tror att det kommer att gå i början och vilka målsättningar som finns för framtiden. Om företagaren t.ex. skall söka krediter eller anställa någon, är det dessutom ett enkelt sätt att beskriva vad företaget sysslar med. 
 När förberedelserna är klara och allt visar på att affärsidén bär och kan utvecklas till något som medför lönsamhet är det dags att starta företaget. 
  
 4.7 
  
 Skatter m.m. 
  
 Att övergå från anställd till egen företagare innebär många förändringar. Både som näringsidkare i en enskild firma och som delägare i ett fåmansägt handelsbolag eller i ett fåmansaktiebolag påverkas man som företagare av skattelagstiftningen på ett mera omfattande sätt än tidigare. 
 En företagare måste till exempel ha information och kunskaper om följande: 
  
 · 
  
 F-skatt/särskild 
  
 A-skatt 
  
 · 
  
 Registrering i arbetsgivarregistret 
  
 · 
  
 Registrering till mervärdesskatt 
  
 · 
  
 Blanketter för redovisning och betalning av skatter och avgifter 
  
 · 
  
 Kan man arbeta med olika typer av verksamhet i rörelsen och dra underskott från en verksamhet från överskott i en annan? 
  
 · 
  
 Hur behandlas utvecklingskostnader i rörelsen? 
  
 · 
  
 Vad gäller om bostadsort och verksamhetsort ligger i skilda kommuner? 
  
 · 
  
 Får man avdrag för marknadsmässig hyra för lokal i egen bostad? Måste man skatta för hyresintäkten? 
  
 · 
  
 Kan make/maka/barn arbeta i företaget och ta ut lön för arbetet? 
  
 · 
  
 Hur stora är socialförsäkringsavgifterna? 
  
 · 
  
 Lägre egenavgifter samt arbetsgivaravgifter 
  
 · 
  
 Går det att ta ut traktamentsersättning vid resa med övernattning? 
  
 · 
  
 Vilka regler gäller för resa med egen bil i rörelsen? 
  
 36  
 Vilken information och vilka kunskaper behöver en företagare? 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 Vad skall körjournalen innehålla? 
  
 · 
  
 Vad gäller om företaget äger bilen? 
  
 · 
  
 Går det att låna pengar ur rörelsen? 
  
 · 
  
 Kan man ta ut varor för privat bruk ur företaget? 
  
 · 
  
 Vilka regler gäller vid försäljning av privat egendom till företaget? 
  
 · 
  
 Medges avdrag för egna pensionsförsäkringar i rörelsen? 
  
 · 
  
 Medges avdrag för representationskostnader? 
  
 · 
  
 Får man göra avdrag för julgåvor och andra gåvor? 
  
 · 
  
 Hur beskattas företagets förmögenhet? 
  
 · 
  
 Vilka möjligheter finns för skattemässiga reserveringar vid bok- slutet? Går det att skjuta skatten på framtiden? 
  
 · 
  
 Kan man fritt välja bokslutsdatum och räkenskapsår? 
  
 · 
  
 Går det att göra avdrag för bokförda nettoförluster? 
  
 4.8 
  
 Finansiering 
  
 Att starta ett nytt företag är alltid förknippat med risktagande. Det finns en mängd faktorer att ta hänsyn till. Finns tillräckligt med kunder? Håller mina kalkyler? Kommer startkapitalet att räcka tills jag får mina första intäkter? Vid en företagsetablering behövs det alltid ett eget kapital – men i många fall även andras. Den blivande företagaren är i allmänhet hänvisad till bankerna för att klara av finansieringen av starten. Bankerna tillhandahåller dock inte riskkapital. För att nya företag skall komma i gång och bli livskraftiga finns därför statliga finansieringsmöjligheter inom vissa områden. 
  
 EU-kommissionen 
  har beslutat att stöd till företag som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen inte är tillåtna. Vissa typer av stöd är tillåtna och förenliga med EU:s ställningstagande. Nya och små företag, industriell forskning och utveckling samt företag i regioner med svagt näringsliv är exempel där företagsstöd anses vara befogat, eftersom riskerna där bedöms som särskilt stora. 
 För närvarande går det rykten om att det skulle finnas statliga medel som går till alla personer som startar företag. Många tror att det finns en mängd bidrag att söka. Men det är endast vissa gr upper, t.ex. arbetslösa, uppfinnare eller bosatta i glesbygd som kan vara berättigade till stöd. 
 Några generella bidrag för att starta ett företag finns inte. 
 Nyföretagarlånet, som hanteras av ALMI, är det enda ekonomiska stöd som kan sökas av nya företag verksamma i alla branscher och geografiska områden. 
 De statliga finansieringsmöjligheter till nya företag som finns i dagsläget kan delas in i följande grupper: 
  
 SOU 1998:64  
 Vilken information och vilka kunskaper behöver en företagare?  
 37 
  
 · 
  
 allmänna stöd till start av företag 
  
 · 
  
 teknik/innovationer 
  
 · 
  
 anställa personal 
  
 · 
  
 geografiskt avgränsade stöd 
  
 · 
  
 andra, lite smalare, stöd 
  
 4.8.1 
  
 Att tänka på för företagaren innan hon/han söker stöd 
  
 ·  
 Försök i första hand att bygga upp ett eget kapital i företaget som kan användas till investeringar och rörelsekapital. Behövs ändå extern hjälp finns det förutom banken, som är den vanligaste externa finansiären, även privata riskkapitalbolag (som går in som minoritetsägare i framför allt snabbt växande teknikföretag), släkt, vänner, affärsbekanta, som tror på affärsidén och är villiga att skjuta till riskvilligt kapital. I vissa fall kan leverantörer bevilja extra leverantörskrediter. 
  
 · 
  
 Ett bidrag eller subventionerat lån får inte styra hur affärsidén utformas eller vara anledningen till att man startar ett företag. Det måste finnas ett behov av tjänsten/produkten där den skall säljas. 
  
 Det måste finnas kunder som är villiga att betala ett pris, så att verksamheten går ihop. Företagaren måste också ha en stark tro på sin affärsidé. 
  
 · 
  
 Ta reda på hur konkurrenterna arbetar, deras priser, vilka behov kunderna har, hur marknaden skall bearbetas etc. 
  
 · 
  
 Ta hjälp av omgivningen. Fråga släkt och vänner. Företagaren kan också vända sig till professionella rådgivare som ger kostnadsfri starta  
  
 eget-hjälp. 
  Dessa är NUTEK:s Startlinjen, Nyföretagar- centrum, Jobs and Society, ALMI Företagspartner eller kommunens näringslivssekreterare. 
  
 · 
  
 Kalkyler och budget är viktiga hjälpmedel och underlag för före- tagaren. 
  
 · 
  
 Oavsett om företagaren har ont eller gott om eget kapital i företaget, kan det vara bra att hålla investeringskostnaderna nere i starten. I vissa verksamheter kan man börja i liten skala och pröva om produkterna/tjänsterna säljer tillräckligt bra. 
  
 38  
 Vilken information och vilka kunskaper behöver en företagare? 
  
 SOU 1998:64 
  
 4.8.2 
  
 Exempel på olika stöd 
  
 · 
  
 Nyföretagarlån, söks hos ALMI Företagspartner 
  
 · 
  
 Företagarlån till kvinnor, söks hos ALMI Företagspartner. 
  
 · 
  
 Starta  
  
 eget-bidrag, 
  söks hos länsarbetsnämnden/arbetsförmedlingen 
  
 · 
  
 Starta  
  
 eget-bidrag, 
  söks hos Trygghetsstiftelsen 
  
 · 
  
 Starta  
  
 eget-bidrag, 
  söks hos Trygghetsrådet 
  
 · 
  
 Arbetslivsutveckling (ALU) för att starta företag, söks hos läns- arbetsnämnden/arbetsförmedlingen 
  
 · 
  
 Teknikbaserad affärsutveckling, söks hos NUTEK 
  
 · 
  
 Produktråd, söks hos ALMI Företagspartner 
  
 · 
  
 Stöd till industriella utvecklingsprojekt, söks hos Industrifonden 
  
 · 
  
 Stöd till kommersiella utvecklingsprojekt, söks hos Stiftelsen Innovationscentrum (SIC) 
  
 · 
  
 Rekryteringsstöd, söks hos länsarbetsnämnden/arbetsförmed lingen 
  
 · 
  
 Tillfälligt småföretagsstöd, söks hos länsstyrelsen 
  
 · 
  
 Landsbygdsbidrag, söks hos länsstyrelsen 
  
 · 
  
 Regionalt utvecklingsbidrag, söks hos länsstyrelsen/NUTEK 
  
 · 
  
 Regionalt utvecklingslån, söks hos länsstyrelsen/NUTEK 
  
 · 
  
 Sysselsättningsbidrag, söks hos länsstyrelsen 
  
 · 
  
 Nedsättning av sociala avgifter, söks hos Riksskatteverket 
  
 4.9 
  
 Tillstånd 
  
 För vissa verksamheter krävs tillstånd, anmälan eller registrering. Företagaren bör på ett tidigt stadium ta reda på vilka tillstånd som behövs och vad som krävs för att få tillstånd. Exempel på tillstånd som kan behövas är: 
  
 4.9.1 
  
 Lokaler 
  
 · 
  
 Kommunen: bygglov för ändrad användning av lokal. Miljö- och hälsoskyddsförvaltningen godkänner bl.a. lokaler som skall använ- das för livsmedelshantering (t.ex. café) och övriga hygienlokaler (t.ex. fotvård). 
  
 · 
  
 Brandmyndigheten: godkänner bl.a. butiks- och servicelokaler. 
  
 SOU 1998:64  
 Vilken information och vilka kunskaper behöver en företagare?  
 39 
  
 4.9.2 
  
 Verksamheter 
  
 · 
  
 Länsstyrelsen: tillstånd för yrkesmässig trafik, biluthyrning, bevakningsföretag och viss miljöfarlig verksamhet. 
  
 · 
  
 Kommunen: tillstånd för servering av alkohol och tillfällig försäljning (t.ex. torgförsäljning). Miljö- och hälsoskyddsförvalt- ningen ger tillstånd för verksamheter som kan medföra miljöfarliga utsläpp i mark, luft och vatten. 
  
 · 
  
 Polismyndigheten: tillstånd för verksamhet på offentlig plats. 
  
 · 
  
 Länsstyrelsen: tillstånd för enskilt vårdhem för sjukvård, rehabilite- ring, åldringsvård, missbruksvård. 
  
 · 
  
 Socialstyrelsen: anmälningsplikt gäller för all sjukvårdspersonal, läkare, sjuksköterskor, sjukgymnaster, tandläkare etc., som startar privat verksamhet. 
  
 4.9.3 
  
 Import från länder utanför EU 
  
 · 
  
 Kommerskollegium: utfärdar licenser för import av bl.a. textilier och kläder. 
  
 · 
  
 Jordbruksverket: ansökan om importlicens för vissa livsmedel. 
  
 · 
  
 Livsmedelsverket: registrering vid import av livsmedel. 
  
 · 
  
 Tullverket: kan svara på frågor om tullregler, t.ex. hur man gör en tulldeklaration, vilka tullsatser, skatter och avgifter som gäller. 
  
 4.10 
  
 Bokföring 
  
 Bokföringslagen säger att alla näringsidkare skall ha ordnad bokföring, vilket gäller oberoende av företagsform och verksamhetens omfattning. När verksamheten startas skall företagaren också börja bokföra. En näringsidkare är alltid själv ansvarig för att bokföringen sköts korrekt, även om bokföringshjälp anlitas. 
 Den som startar ett företag måste i ett tidigt skede bestämma om han/hon skall sköta bokföringen själv. I god tid måste man också bestämma hur rutinerna skall läggas upp i företaget. Hur skall t.ex. offert, faktura och kvitto se ut? Hur hanteras egna och andras betalda och  
 icke-betalda 
  fakturor? 
 En företagare måste känna till att alla affärshändelser, dvs. allt som påverkar företagets ekonomi, skall dokumenteras. Affärshändelserna skall kunna verifieras med underlag, t.ex. kvitton och fakturor. Dessa kallas verifikationer. Enligt lag skall dessa sparas i tio år. 
  
 40  
 Vilken information och vilka kunskaper behöver en företagare? 
  
 SOU 1998:64 
  
 På verifikationen skall datum, vad verifikationen avser, beloppet med moms specificerad samt köpare och säljare tydligt framgå. 
  
 4.11 
  
 Försäkringar 
  
 Innan företaget startas bör man som företagare se över försäkrings- skyddet. Som egen företagare saknar man till viss del det grundskydd som en anställd har. 
 Exempel på försäkringar som kan vara aktuella för en nystartad verksamhet är: 
  
 · 
  
 företagsförsäkring 
  
 · 
  
 liv- och olycksfallsförsäkring 
  
 · 
  
 pensionsförsäkring 
  
 · 
  
 sjukpenning 
  
 · 
  
 A-kassa 
  
 SOU 1998:64 
  
 41 
  
 5 Externa undersökningar 
  
 5.1 
  
 Kvalitativ undersökning 
  
 Eureka Marknadsfakta har genomfört en kvalitativ undersökning på uppdrag av Småföretagsdelegationen. En sammanfattning av undersök- ningen redovisas nedan. 
  
 5.1.1 
  
 Syfte 
  
 Syftet med studien var att belysa småföretagares erfarenheter och attityder till de instanser, myndigheter och kommuner som de kommer i kontakt med genom sina företag i sökandet efter information. Vidare skulle konkreta förslag till förbättringar och/eller förändringar fångas upp. 
  
 5.1.2 
  
 Metod 
  
 Studien genomfördes med hjälp av kvalitativa intervjuer via telefon. Således har intervjuarna använt sig av ett öppet frågeformulär med ett antal punkter som har prickats av. Intervjuerna har bandats för senare analys. 
 Totalt har 30 intervjuer om vardera ca 30 minuter genomförts med småföretagare i Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län (10 inter- vjuer per län). Småföretag har definierats som företag med färre än 50 anställda. En jämn fördelning av företag i olika storleksklasser och geografisk belägenhet har eftersträvats. Intervjuperson har varit den som är ansvarig för företaget. 
 I en kvalitativ studie av detta slag redovisas resultatet i text bestående av sammanfattningar och beskrivningar av de attityder och resonemang som förts. Således kan ej resultatet presenteras i statistisk form. Däremot erhåller man en djupare förståelse för hur målgruppen resonerar. 
  
 42  
 Externa undersökningar 
  
 SOU 1998:64 
  
 Följande frågeområden avhandlades i intervjuerna: 
  
 · 
  
 Hur ofta kommer man i kontakt med myndigheter? 
  
 · 
  
 Vilka ärenden rör det sig om? 
  
 · 
  
 Vart vänder man sig? 
  
 · 
  
 Vilken typ av information efterfrågas? 
  
 · 
  
 Hur upplever man samspelet? 
  
 · 
  
 Exempel på sådant som har skötts dåligt. 
  
 · 
  
 Hur användandet av IT skulle kunna underlätta. 
  
 · 
  
 Andra förslag på förändringar. 
  
 · 
  
 Hur upplever man den kontakt som sker på initiativ av de olika instanserna? 
  
 5.1.3 
  
 Resultat 
  
 Kontaktfrekvens 
 De flesta respondenter har en någorlunda regelbunden kontakt med de olika instanserna. De som har mest kontakt är framför allt de företag som är i behov av information om regler och de som behöver tillstånd av olika slag. 
 De företag som var med i studien går grovt att dela in i två grupper; de som har en mycket frekvent kontakt med olika instanser och de som endast har några få kontakter per år. 
 Vart vänder man sig? 
 Småföretagarna vänder sig regelbundet till en mängd olika instanser. De som anges mest frekvent är skattemyndigheten, länsstyrelsen och kommunen. 
 Andra instanser som ofta nämns är t.ex. försäkringskassan samt brandmyndigheterna och hälsomyndigheterna. 
 Kontakten med brand- och hälsomyndigheter är av en annan karaktär. Dessa myndigheter bedriver ofta en uppsökande verksamhet i form av besök (kontroller) varför information förmedlas vid dessa besök. Således är det ovanligt att småföretagarna vänder sig till just dessa myndigheter. Även skattemyndigheterna vänder sig ibland till småföretagen för att få vissa uppgifter. 
 Ärenden då man söker information 
 För att bättre förstå småföretagarnas kontakt med olika instanser berörde en av frågeställningarna vid vilka ärenden man söker information. Följande svar var mest frekventa: 
  
 SOU 1998:64 
  
 Externa undersökningar  
 43 
  
 En vanlig situation är skattefrågor eller närbesläktade funderingar av ekonomisk karaktär. Den mest förekommande instansen i dessa situationer är skattemyndigheten. I de fall man har en revisor är dock den direkta kontakten med skattemyndigheten mer sällsynt. Denna kontakt har då tagits över av revisorn och hamnat inom dennes ansvarsområde. 
 Kontakten med skattemyndigheten upplevs av vissa som ett nödvändigt ont då detta inte är förknippat med verksamheten i sig själv. 
 Information om regler/regelförändringar nämns som ett vanligt ärende. 
 En annan situation då man söker information är bidrags- och stödfrågor. Det är då vanligen länsstyrelsen som man kontaktar. (Detta var vanligare i Jämtlands län än i de två andra undersökta länen.) 
 Tillståndsfrågor av olika slag. I dessa fall är det vanligtvis kommu- nerna eller länsstyrelsen som man vänder sig till. Dessa frågor är ofta intimt förknippade med verksamhetens art och upplevs följaktligen som viktiga. 
 Typ av information som man efterfrågar 
 Förutom funderingar av skattemässig eller annan ekonomisk karaktär är det som ovan nämnts ofta information om regler, tillstånd eller stödfrågor man efterfrågar. 
 Det vanligaste är att man vill ha någon form av muntlig information. Detta tillvägagångssätt motsvarar det behov av snabb information som ofta är fallet för småföretagarna. I annat fall önskar man sig skriftlig information, ofta i form av blanketter eller protokoll (med beslut). I majoriteten av fallen är det snabb information eller snabba besked man vill ha. 
 Hur samspelet fungerar 
 I kommunerna har småföretagarna vanligtvis en kontaktperson som de har varit i kontakt med ett antal gånger tidigare. (Detta gäller framför allt i små kommuner.) För vissa är det något nytt att kunna vända sig till en person. I många fall är det näringslivssekreteraren man vänder sig till. Kontakten upplevs som lättare då man har en kontaktperson. Det är inte ovanligt att kontaktpersonen är väl insatt i småföretagarens verksamhet vilket naturligtvis underlättar ytterligare och dessutom känns stimulerande. 
 Vi har numera kontaktpersoner. Förut fick vi alltid förklara och blev runtkopplade, men nu vet man vart man skall vända sig direkt. 
  
 44  
 Externa undersökningar  
 SOU 1998:64 
  
 Kommunerna beskrivs ofta i positiva ordalag. Det verkar också som om samarbetet med kommunerna har förbättrats avsevärt under de senaste åren. Baserat på de intervjuer som gjorts i denna studie verkar de småföretagare som är verksamma i små kommuner vara mer nöjda än de 
 i större kommuner. Det finns ofta en upparbetad relation i de mindre kommunerna mellan företagaren och kontaktpersonen och ofta löser man frågor den informella vägen. Mellan företag och kommun verkar finnas en förståelse för ett ömsesidigt beroende som påverkar relationen i en positiv riktning. 
 Kommunen är positiv. De har insett värdet av företagen i kommunen, till skillnad från statliga myndigheter. 
 Samspelet med de statliga myndigheterna är mer komplicerat. En myndighet som ofta beskrivs i mer negativa ordalag är länsstyrelsen. Denna instans är svårare och mer tidskrävande att ha att göra med. Då dessa ärenden dessutom upplevs som viktiga förstärks det negativa intrycket. Även skattemyndigheterna och försäkringskassan nämns i mer negativa ordalag. Den mer negativa attityden är vanligen baserad på dåliga erfarenheter av samspelet. Några småföretagare menar att de känner sig motarbetade och inte möter någon förståelse för sin situation. Vidare är det relativt svårt och tidskrävande att söka information och man anser att vissa tjänstemän saknar flexibilitet och förmåga att improvisera. Småföretagarna efterlyser ett  
 kund-leverantörsförhållande 
  med myndigheterna där service blir ett nyckelord. 
 det är en attitydfråga som de måste göra något åt. Det måste vara ett  
 kund-leverantörsförhållande 
  med ömsesidigt förtroende. Det finns för lite respekt från deras sida. 
 Vissa bestämmelser upplevs som om de motverkar varandra. Någon beskriver det som att ingen vet vem som bestämmer vad. Detta gäller speciellt bestämmelser med koppling till  
 EU-regler. 
  En småföretagare beskriver hur detta lett till att han fått sätta sig in i regelverket själv; en tidskrävande och onödig insats som tagit resurser från företaget. I detta specifika fall gällde det regler kring läkemedel vilket låg inom ramen för företagets verksamhet. 
 Majoriteten av de tillfrågade småföretagarna rapporterar dock att de är någorlunda nöjda med den kontakt som de har med de olika instanserna. Det är, som nämnts ovan, framförallt samspelet med kommunerna som ges bra omdöme. Något som påverkar nöjdheten hos småföretagarna är vetskapen om vart man skall vända sig (till vem) samt känslan av en förståelse för småföretagarnas situation. Om så är fallet tycks de flesta uppge att de har en bra relation. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Externa undersökningar  
 45 
  
 De som är missnöjda beskriver följaktligen att förståelsen är dålig och att de känner sig motarbetade. (Bristande förståelse från en instans tycks leda till att småföretagarna känner sig motarbetade.) 
 En annan källa till missnöje är när småföretagarnas kunder blir lidande på grund av att svar från någon instans dröjer. 
 De verkar inte ha tid att utreda.det tar så lång tid att jag inte kan svara på mina kunders frågor. 
 Försäkringskassan är en instans som tas upp som ett dåligt exempel. En företagare beskriver den som det mest   
 fyrkantiga som existerar  
 . I detta fall gällde det sjukskrivning och det regelsystem som finns kring detta. Respondenten berättar att han i detta avseende behövde sjukskriva sig till en viss del men att det på grund av ett stelt regelverk inte gick att göra det på det sätt som faktiskt var fallet. 
 Förslag på förbättringar 
 Småföretagarna har en rad olika synpunkter avseende sådant som bör förbättras från myndigheterna och kommunerna. En ofta återkommande synpunkt gäller den snabbhet med vilken myndigheterna besvarar företagaren. Om en myndighet skall motsvara de krav eller önskemål som ett småföretag har måste responsen på förfrågningar av olika slag ske snabbare. Dessa företags vardag kännetecknas av snabba beslut och följaktligen är ibland snabb information och snabba besked avgörande för dem. De olika instanserna måste således förstå vikten av att få information, tillstånd eller liknande i tid. Försenad information eller ett försenat beslut kan rasera en affär eller försena en tidsplan så till den milda grad att företagets framtid är hotad eller expansionen stannar upp. Det måste med andra ord finnas en kunskap och en utbredd förståelse för vidden av myndigheternas agerande gentemot ett företag. Denna förståelse skulle i sig kunna leda till att de ansvariga personerna anstränger sig lite extra för att snabba på en annars långsam process. 
 En annan lösning är att göra informationen mer tillgänglig på andra sätt. Att aktivt behöva söka information om regeländringar tar som tidigare nämnts tid och resurser. En lösning skulle vara att myndig- heterna skickade ut (eller på annat sätt förmedlade) information om regeländringar som berör småföretagarna med jämna mellanrum. 
 Att handläggare ofta har för lite befogenheter nämns av några respondenter som ett annat problem. Handläggarna verkar ha för små befogenheter vilket leder till väntetid (då de måste involvera andra) och att det finns för få personer som kan ge  
 raka  
 besked. Andra beskriver det som att myndigheterna har  
 beslutskramp  
 och att ingen vågar ta några beslut. På grund av detta händer det att man inte får besked och att man blir runtskickad. 
  
 46  
 Externa undersökningar 
  
 SOU 1998:64 
  
 Vissa instanser är svåra att få tag på då telefontiderna är omöjliga. En företagare beskrev t.ex. hur han var tvungen att få tag i ett departement. Detta departement hade telefontid mellan kl 11.00 och 11.30 vilket resulterade i att han inte fick tag på den information han behövde. 
 De blanketter som man som småföretagare ofta måste fylla i är för krångliga och för omfattande. Dessa borde omarbetas så att de tar ett minimum av tid att fylla i. Språkvalet är ett annat viktigt område. Det kan vara mycket svårt att förstå den information eller de besked man får från myndigheter. Detta borde förbättras menar några. 
 Många förstår nog inte ett dyft av det språk som används. De borde skriva på vanlig svenska. 
 Kontakten med de mindre kommunerna fungerar i allmänhet mycket bra. Småföretagaren har här en kontaktperson som man kan vända sig till när man behöver information eller besked. Denna person har en serviceroll som upplevs som viktig. Ett önskemål som framkommer är att det skall finnas en liknande person även på de statliga myndigheterna. Kontakten skulle på så vis kunna förenklas och effektiviseras. Samarbetet med kommunerna har uppenbarligen blivit allt bättre under de senaste åren. 
 En handledning för företagare är något som efterfrågas. Denna skulle kunna fungera som en lathund för företagare som behöver söka information och komma i kontakt med olika myndigheter eller instanser. I denna bör det finnas en beskrivning av sådant som företagare bör tänka 
 på och en rejäl översikt över de olika instanser som kan vara intressanta för företagare. Här bör också finnas information om stödformer. Några menar att de skulle vilja ha besök av en kunnig person av samma anledning. 
 På grund av att jag missade några stödformer som andra har fått måste jag snart lägga ner min verksamhet 
 Många myndigheter och instanser upplevs som anonyma, har en otydlig struktur och i vissa fall en otydlig funktion och okända befogenheter. Det gör att man inte vet vad som ligger inom deras ansvarsområde samt vilka befogenheter de har. Om man som småföretagare hade bättre kunskap om detta skulle man snabbare få tag på den information man behöver. 
 Några företagare menar att vissa instanser borde vara mer aktiva och ta kontakt med småföretagen själva. Syftet skulle vara att spara tid (åt småföretagarna) genom att ta kontakt samt att på detta sätt aktivt söka kunskap om småföretagen i området för att på sikt kunna underlätta villkoren. 
 Vidare upplevs regeländringar ibland negativt av småföretagarna. Detta beror på att man inte förstår varför förändringen genomförts samt vad det egentligen kommer att innebära. Således vill man gärna få informa- 
  
 SOU 1998:64 
  
 Externa undersökningar  
 47 
  
 tion om bakgrund och syfte samt få en sammanfattning av helheten (så kort och koncist som möjligt). 
 En myndighet borde vidare ha bättre kunskap om vad andra myndig- heter kräver av företagen. Några upplever det som att m yndigheterna borde informera varandra om sin kontakt med företagen för att man skall uppnå en förståelse för företagens kontakt- och informationsbehov gentemot alla myndigheter och kommuner. På så sätt skulle informationen från en myndighet kunna sättas i relation till den informa- tion som kommer från andra håll. Bättre samordning mellan myndigheterna efterfrågas således också. 
 Kontakt från instansernas sida 
 Brandmyndigheterna kontaktar småföretagarna relativt frekvent för kontroll/inspektion. Detta upplevs vanligen som något positivt. 
 Den kontakt som sker på myndigheternas initiativ är vanligen av kontrollkaraktär. Detta upplevs ofta som något negativt och gör att man upplever dessa instanser negativt. Man skulle vilja ha motsvarande initiativ från myndigheterna fast då med syftet att informera. För att man skall se dem som rådgivare måste de även uppfylla denna roll. Det är för mycket kontroll och för lite information från myndigheter och instanser. 
 Tillgång till Internet / Hur IT kan underlätta kontakten 
 En majoritet av de tillfrågade har tillgång till Internet antingen på företaget eller i hemmet. Attityden till Internet är skiftande. De som är mer positiva ser möjligheterna vad gäller snabb åtkomst till information. De som är negativt inställda har en konservativ inställning som leder till en allmän misstro mot Internet. Denna grupp kommer troligen att be höva en lång startsträcka innan den kan använda Internet på ett effektivt sätt. 
 Några småföretagare upplever att detta nya medium redan i dag förenklar deras kontakt med myndigheterna. Den vanligaste positiva effekt som nämns är att man kan beställa material som t.ex. blanketter. Dessa företagare hoppas att denna utveckling fortsätter. 
 En del av de tillfrågade intar som nämnts ovan en avvaktande attityd och menar att de i mesta möjliga mån vill ha personlig kontakt när de söker information. Det finns en oro för att användandet av Internet kommer att ske på bekostnad av personliga kontakter och brev. Andra menar dock att Internet skulle kunna utnyttjas mer än vad som sker i dag. Man skulle t.ex. kunna använda det till att informera om regel- ändringar. 
 Jag skulle vilja hämta information om regeländringar samt läsa en kort sammanfattning med syfte och slutsatser. 
  
 48  
 Externa undersökningar 
  
 SOU 1998:64 
  
 Flera småföretagare efterfrågar möjligheten att via Internet kunna söka information om lagar och regler. De beskriver det som omöjligt att hålla sig uppdaterad inom detta område. Denna information är dock mycket viktig och dessutom behöver man den ofta med kort varsel. Således skulle företagarnas vardag underlättas mycket om det gick att få denna information med några enkla knapptryckningar. 
  
 5.1.4 
  
 Sammanfattande slutsatser 
  
 · 
  
 De myndigheter småföretagarna upplever att de har mest kontakt med är skattemyndigheten, länsstyrelsen och kommunen. Respon- denterna i studien kan grovt delas in i två grupper: de som har ett par kontakter per år och de som har relativt frekvent kontakt (10 ggr eller mer/år). 
  
 · 
  
 Det vanligaste är att man söker ett snabbt svar, ofta muntligt. Skattefrågor, information om regler samt tillstånd är de vanligaste ärendena. 
  
 · 
  
 Samspelet med kommuner upplevs ofta som bra. Det tycks ha förbättrats under de senaste åren. Ett ömsesidigt beroende, förståelse och intresse för småföretagen samt en kontaktperson är de främsta skälen till det positiva omdömet. 
  
 · 
  
 Samspelet med statliga myndigheter är besvärligare. Oklara struktu- rer, långa beslutsvägar och en bristande förståelse för småföre- tagarnas villkor är anledningarna till detta. Man vet inte vem man skall prata med. 
  
 · 
  
 Goda relationer med myndigheter och kommuner tycks drivas av känslan att det finns en förståelse för småföretagarnas situation och att instanserna förstår vikten av sitt agerande gentemot småföre- tagen. Att veta vem man skall prata med kan också vara avgörande. 
  
 · 
  
 Att öka åtkomsten till information via Internet skulle öka effek- tiviteten för många småföretagare. Det finns dock en del skeptiker som är misstänksamma mot Internet och oroar sig för att den personliga kontakten skall försvinna. 
  
 Förslag på förändringar i samspelet med instanserna 
  
 · 
  
 I allmänhet snabbare svar. Detta gäller framför allt de statliga myndigheterna. 
  
 · 
  
 Ökad förståelse från myndigheternas sida avseende småföretagarnas situation. 
  
 · 
  
 Kunskap om att ett dröjande svar eller information på kort sikt kan betyda att företaget tappar sin kund och på lång sikt att företaget går 
  
 SOU 1998:64 
  
 Externa undersökningar  
 49 
  
 omkull. (Ett förslag är regelbundna studiebesök hos småföretagen samt utbildning.) 
  
 · 
  
 Mer uppsökande verksamhet från instanserna. Detta kan vara studiebesök, telefonsamtal, informationsbroschyrer m.m. I dagsläget upplever man att den uppsökande verksamheten endast består av kontroller. 
  
 · 
  
 Aktivt skicka ut information om de olika instanserna (speciellt för företagare) och beskriva hur de är uppb yggda och vad de gör (Allt en företagare bör veta om myndigheter och kommuner). Här skulle även informeras om eventuella kontaktpersoner. (Även bättre och mer översiktlig information om stödformer efterfrågas.) 
  
 · 
  
 Ha kontaktpersoner som agerar som konsulter i de frågor och funderingar som småföretagarna har. Kontaktpersonerna i de mindre kommunerna nämns som ett föredöme. 
  
 · 
  
 Regelbundet skicka ut information om förändringar i regelverk och lagar. I samband med detta efterlyser man en kortfattad beskrivning av bakgrund och syfte med förändringen samt gärna en samman- fattning av vad som förändras. 
  
 · 
  
 Låta handläggare (samt andra tjänstemän på lägre nivå) få ökade befogenheter. Detta skulle underlätta och effektivisera samspelet. 
  
 · 
  
 Telefontiderna måste förlängas på vissa håll (vissa departement nämns som dåliga exempel). 
  
 · 
  
 Förenkla och förkorta blanketterna. Endast a 
  
 bsolut  
 nödvändig information skall behöva fyllas i. 
  
 · 
  
 Internet är mycket lämpligt för beställning av blanketter t.ex. Vidare föreslår man att information om förändringar av lagar läggs ut på nätet. 
  
 5.2 
  
 Näringslivets centrala organisationer 
  
 Småföretagsdelegationen har i skrivelse  
 1997-10-21 
  erbjudit närings- livets organisationer att lämna synpunkter på hur kommunikations- processen fungerar till företagen i dagsläget. Vidare har organisationerna getts möjlighet att lämna förslag till förbättringar i kommunikationen till företagen inför framtiden. Detta avser såväl företagandets spelregler i allmänhet som information om de olika stöd som erbjuds företagen. 
 Synpunkter har inkommit från Företagarnas Riksorganisation, Lant- brukarnas Riksförbund, Svensk Industriförening, Stockholms Handels- kammare, Svensk Handel, Svenska Arbetsgivareföreningen, Sveriges Industriförbund och Tjänsteförbundet. Sammanfattningsvis innehåller organisationernas svar till delegationen följande: 
  
 50  
 Externa undersökningar 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 För att kommunikationsprocessen från myndigheter till småföretag skall kunna förbättras krävs av myndigheterna förenkling, ökad användning av ny teknik och IT samt ökad kompetens och service. 
  
 · 
  
 Myndighetsbesluten uttrycks ofta onödigt komplicerat och med en bristande pedagogik. 
  
 · 
  
 Informationen bör samlas och förenklas på ett för småföretagaren lättillgängligt sätt. 
  
 · 
  
 Myndigheternas servicegrad måste ökas. En viktig del i ett sådant arbete är att jobba med attityder och servicekänsla inom respektive myndighet. 
  
 · 
  
 När myndigheten skickar ut blanketter etc. till företagen bör regeln vara att det alltid skall finnas hänvisning till personer som kan svara på frågor, rörande det utsända materialet. Dessa personer skall också vara tillgängliga  
  
 . 
  
 · 
  
 Företaget skall kunna lämna ett meddelande om att man vill bli kontaktad för att det skall uppkomma ett ansvar för myndigheten att så verkligen sker. 
  
 · 
  
 När företaget på eget initiativ söker kontakt med myndigheter i syfte att få information, är det ofta svårigheter att veta vem och vilken myndighet man skall tala med. Därför bör en särskild statlig servicemyndighet eller motsvarande bildas dit företag kan ringa och ställa frågor till kompetent och serviceinriktad personal. För denna instans bör det finnas ett tydligt ansvar för att ett svar ges senare, när det uppstår frågor som inte kan besvaras direkt. 
  
 · 
  
 Myndigheterna och den offentliga förvaltningen borde ha en större informationsplikt. 
  
 · 
  
 Kommunerna bör införa framtidsinformation där det informeras om viktiga frågor som rör företagandet, exempelvis kommunernas översikts- och detaljplanering. 
  
 · 
  
 Kommunerna bör se över rutinerna om vem man informerar. 
  
 · 
  
 Att inte några nya regler införs innan de testats på småföretag. Detta för att nya regler dels skall kunna förstås, dels inte medföra betydande negativa konsekvenser för de små företagen. 
  
 ·  
 Handläggningstiderna på myndigheterna bör särskilt 
  
 uppmärk- 
  
 sammas så att de förkortas. 
  
 · 
  
 Myndigheterna bör ha för småföretagen anpassade tider och öppet- hållande. 
  
 · 
  
 Kommunerna bör ha en enda kontaktpunkt för företagare i frågor som handläggs inom kommunen och som berör företagen. 
  
 · 
  
 Den som vill starta ett företag skall kunna göra sin registrering på en enda blankett. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Externa undersökningar  
 51 
  
 · 
  
 Det är angeläget att formerna för den offentliga upphandlingen är sådana att tillgänglighet finns också för de små företagen. Som exempel nämns formerna för elektronisk upphandling. 
  
 ·  
 Det är viktigt för småföretagaren att bygga upp och ingå i någon form av informationsnätverk för att få tillgång till så många informationskällor som möjligt. Detta skulle bidra till att förståelsen ökar. 
  
 · 
  
 Ett konkret förslag är att Småföretagsdelegationen tar initiativ till en  
  
 IT-baserad 
  och till småföretagens behov anpassad informations- plattform med länkar till alla relevanta myndigheter. 
  
 · 
  
 Informationen skall finnas tillgänglig nära företaget. 
  
 · 
  
 Förslag att Småföretagsdelegationen tar initiativ till ett konkret IT- baserat heltäckande informationssystem som förenklar för företagen att kommunicera med myndigheter m.fl. Liknande system finns i 
  
 andra länder, t.ex. i Kanada. 
 Som positivt exempel har nämnts det arbete som Riksskatteverket genomfört under året för att förenkla enskilda näringsidkares deklara- tionsblanketter samt att ta fram informationsmaterial kring detta. 
  
 SOU 1998:64 
  
 53 
  
 6 Nya initiativ 
 Småföretagsdelegationen har särskilt studerat de nya initiativ som tagits för att förenkla/förbättra kommunikationen till och från företagen. Exempel på sådana projekt är Statens service och stöd till småföretag i Kanada,  
 SME-link, 
  Startlinjen och Tillskottet. Dessa projekt redovisas nedan. 
  
 6.1 
  
 Statens service och stöd till småföretag i Kanada 
  
 6.1.1 
  
 Inledning 
  
 Målsättningen är att hjälpa företag att anpassa sig till förändringarna på  
 2000-talets 
  marknader och teknik och därigenom: 
  
 · 
  
 att stärka de kanadensiska företagens konkurrenskraft, bl.a. på exportmarknaden 
  
 · 
  
 att främja tillväxt och sysselsättning inom landets industri 
  
 · 
  
 att bygga upp en modern teknisk infrastruktur 
  
 · 
  
 att ge ungdomar den kompetens de behöver för att lyckas på arbets- 
  
 marknaden 
 För att nå dessa mål har staten utvecklat en rad olika tjänster och stöd- former för småföretag i samverkan med näringsliv, universitet, organisa- tioner samt provinserna och kommunerna. 
 Småföretagsdelegationen har valt att redovisa följande områden: 
  
 · 
  
 statliga myndigheter 
  
 · 
  
 finansiering 
  
 · 
  
 att öppna nya marknader – export och import 
  
 · 
  
 skatter för småföretag 
  
 · 
  
 arbetsmarknadsprogram – starta eget och rekryteringsstöd 
  
 · 
  
 utbildning i företagsledning, kompetensutveckling 
  
 · 
  
 stöd till innovation och FoU inom vetenskap och teknik 
  
 54  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 The Information Highway, Internet för företag 
  
 · 
  
 Kanadas federala lagstiftning som berör företag 
  
 · 
  
 att göra affärer med statliga myndigheter 
  
 Mera information finns i Your Guide to Government of Canada Services and Support for Small Business. Denna återfinns via Internet http://strategis.ic.gc.ca/contact och innehåller: 
  
 · 
  
 information om olika myndigheter som tillhandahåller tjänster för småföretag 
  
 · 
  
 information om tjänster och stödprogram inom ett antal olika områden 
  
 · 
  
 adresser och annan kontaktinformation, bl.a. via Internet 
  
 6.1.2 
  
 Statliga myndigheter 
  
 För att etablera sig och växa behöver ett litet företag marknads- information, finansiering och kompetent företagsledning. För att hjälpa småföretag med detta ansvarar ett antal myndigheter som utgör den s.k.  
 I ndustry Portfolio.  
 Tre av dessa ger information och vägledning på regionsnivå: Federal Economic Development Initiative for Northern 
 Ontario, Business Development Bank of Canada ( 
 BDC 
 ), och Canada Business Service Centres ( 
 CSBC 
 , 11 st, varav en i varje provins). 
 På Internet finns  
 Christensen, Kanadas största hemsida med affärs- information. Den hjälper företag att hitta nya marknader, tillväxt- möjligheter, samarbetspartners och teknik och att bedöma affärsrisker. 
 Den har även information om finansiering, bolagsbildning, patent och varumärken samt konkurser. 
 Även Statistics Canada (  
 StatsCan 
 ) finns på Internet och har dessutom kontor i hela landet. Den tillhandahåller statistik om Kanadas ekonomi och om marknader, konkurrenter och kunder. 
 För myndigheter och andra organisationer inom olika specialområden se nedanstående kapitel. 
  
 6.1.3 
  
 Finansiering 
  
 Det finns ett brett spektrum av olika finansieringsmöjligheter:  
 Small Business Loans Act 
 (finansiering för mindre företag). 
  
 Business Development Bank of Canada  
 (olika finansieringsformer för mindre företag). 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 55 
  
 Regionala utvecklingsfonder. CFDC,  
 Community Futures Develop- ment Corporations och  
 Canada Community I nvestment Plan  
 – för rådgivning och finansiering utanför storstadsområden. 
  
 Program som gynnar Contreras urbefolkning 
 : Aboriginal Business Canada, Community Economic Development Program, Commercial Development Program, Resource Access Negotiations Program. 
  
 Farm Credit Corporation  
 – finansiering inom jordbruk och livsmedels- industri. 
  
 Canadian Heritage  
 – stöd till industri som främjar kanadensisk kultur (bokförlag, tidskriftsutgivning, film- och videoproduktion, musikinspel- ning). 
  
 6.1.4 
  
 Att öppna nya marknader – export och import 
  
 Export inom Kanada.  
 Landets  
 I nternal Trade Agreement  
 är ett inrikeshandelsavtal som avser att undanröja handelshinder mellan provinserna. För handeln inom Nordamerika gäller  
 NAFTA 
 , Nord- amerikanska frihandelsområdet, som numera omfattar Kanada, USA och Mexico. 
  
 Exportstöd  
 . Staten erbjuder ett antal program och tjänster för företag som önskar exportera. Stödet till internationella handelsinitiativ prioriteras enligt Kanadas Strategi för utrikeshandeln (  
 CI BS 
 ). I CIBS samordnas de delstrategier som utvecklas av 23  
 NST,  
 samarbetsgrupper för industrisektorer. Om  
 DFAI T,  
 Kanadas utrikes- och utrikes- handelsdepartement, se nedan. 
  
 Regionala nätverk  
 stöder små företags exportsatsningar med bl.a. 
 utbildning, rådgivning och upplysningar om marknader och finansiering. Ring  
 Industry Canada 
 för information. 
 11 st  
 CBSC  
 (se 6.1.2) hjälper företag utan exporterfarenhet. Redan exporterande eller exportklara företag bör hellre vända sig till närmaste 
  
 I TC  
 Centrum för utrikeshandeln (se nedan).  
 DFAI T  
 erbjuder informa- tion om program, tjänster och litteratur, om specifika branscher och länder och om specialister inom och utanför Kanada. Informationen är tillgänglig dygnet runt genom FaxLinkService, InfoCentres anslags- 
  
 tavla (International Bulletin Board, IBB) samt på Internet. För 
  
 export 
  
 av tjänster  
 (bl.a. konsulter) 
  
 finns 
  
 ett mjukvarupaket, Take a 
  
 World 
  
 View, på 6 disketter. 
  
 I TC  
 förmedlar kontakter 
  
 med 
  
 Kanadas handelsdelegationer i 
  
 utlandet, samt tillhandahåller 
  
 56  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 exportrådgivning 
  
 · 
  
 marknadsinformation 
  
 · 
  
 hjälp med marknadsplanering 
  
 · 
  
 information om teknologiöverföring och möjligheter till inter- nationella samarbetsprojekt 
  
 · 
  
 PEMD, programmet för utveckling av exportmarknader 
  
 · 
  
 rekrytering av deltagare i handelsmässor och delegationer i utlandet 
  
 · 
  
 rekommendationer för handelskonferenser och  
  
 -seminarier 
  
 · 
  
 publikationer av DFAIT och andra statliga myndigheter 
  
 Det finns 125  
 Trade Commissioners  
 som hjälper företag på enskilda marknader med: 
  
 · 
  
 förslag beträffande försäljningsmöjligheter och potentiella kunder 
  
 · 
  
 rekommendationer av företag till lokala kunder 
  
 · 
  
 rådgivning om marknadskanaler 
  
 · 
  
 rekommendationer om lämpliga handelsmässor 
  
 · 
  
 förslag på lämpliga utländska agentföretag 
  
 · 
  
 att hitta kredit- och affärsupplysningar om potentiella utländska sam- arbetspartners 
  
 · 
  
 att lösa problem med tullar, skatter och valutor 
  
 · 
  
 råd om enskilda länders aktuella affärsklimat samt seder och bruk i handel och finans 
  
 · 
  
 råd och stöd i utländska samarbetsprojekt och licensfrågor 
  
 WI N Exports  
 är en databas över kanadensiska företag. Registrerade företag får även tillgång till den internationella anslagstavlan  
 I BB 
 , kan utses som deltagare i handelsmässor och  
 -delegationer 
  samt erhåller  
 Canada Export 
 , DFAIT:s nyhetsbrev. 
  
 ATS,  
  
 Roman 
  Trade Service upplyser om internationella mark- nader och ger råd och stöd i exportfrågor inom jordbruks- och livs- medelssektorn. I ATS aktiviteter ingår bl.a.: 
  
 · 
  
 AFT  
 Agrifood 2000 – marknadsutvecklingsprojekt, såväl inom- som utomlands 
  
 · 
  
 EMAR  
 – rapporter med marknadsbedömningar för prioriterade avsättningsländer 
  
 · 
  
 NewAP 
 - och  
  
 NewLA 
 -programmen 
  ger utbildning och information till företag som överväger export till länderna i Asien/Stillahavet- regionen och i Latinamerika 
  
 · 
  
 Bevakning av statligt marknadsutvecklingsstöd i Kanadas kon- kurrentländer 
  
 · 
  
 ATN 
 -datasystemet 
  ger aktuella och anpassade upplysningar om världshandeln 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 57 
  
 · 
  
 AAFC/DFAI T  
 ordnar utställningar på handelsmässor, med utbild- ning för deltagande företag 
  
 Exportfinansiering 
  
 .  
  
 Exporters Guide  
 till exportfinansiering erhålls hos DFAIT och InternationalTradeInfoCentre. Följande statliga exportstöd- program finns: 
  
 · 
  
 PEMD  
 – programmet för utveckling av exportmarknader ger olika former av finansiellt stöd 
  
 · 
  
 EDC  
 – erbjuder en rad olika former för exportkreditförsäkring och exportfinansiering 
  
 · 
  
 CCC  
 – uppträder som huvudleverantör gentemot kunden i utlandet; 
 exportföretaget blir underleverantör till CCC; erbjuder även finansie- ring före leverans 
  
 CI DA  
 – motsvarar SIDA i Sverige och driver utländska biståndsprojekt i över 100 länder 
  
 I mport. ACI S 
 , Automated Customs Information Service ger telefonråd- givning dygnet runt i tullfrågor. Närmaste tullinformationskontor (Customs Border Services) kan också ge råd. Utförligare upplysningar finns i handboken  
 Guide to Importing Commercial Goods. 
  
 Importerande och exporterande företag erbjuds även att delta i endagsseminarier om importprocessen, export från Kanada till USA, tullfrågor och tullbefrielseprogram. 
  
 Strafftullar mot dumpning och otillbörliga subventioner  
 kan utdömas genom  
 SI  
  
 MA 
 -lagstiftningen. 
  Drabbade företag bör kontakta  
 Revenue Canada, 
 Kanadas skatte- och tullverk. 
  
 6.1.5 
  
 Skatter för småföretag – bestämmelser och tjänster 
  
 Staten försöker ständigt att förenkla skattesystemet. Revenue Canada (RC) har dessutom särskilda program för småföretag, bl.a. kostnadsfria skatteseminarier. 
  
 BN 
 , Business Number. Varje företag tilldelas ett eget BN för sina skattekonton hos RC. 
 De fyra viktigaste företagsskattekontona är för: 
  
 · 
  
 bolagsskatten 
  
 · 
  
 löneavdrag och arbetsgivaravgifter 
  
 · 
  
 GST, Goods and Services Tax, en omsättningsskatt på varor och tjänster 
  
 58  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 ·  
 import/export 
  
 Förenklade deklarationer och ansökningar om skattekredit.  
 Deklara- tionen, skattereglerna och rättslig status beror på företagsformen. Det finns tre olika företagsformer : 
  
 · 
  
 enskild firma (sole proprietorship) 
  
 · 
  
 kompanjonskap (partnership) bolag (incorporated business). 
  
 SRED 
 , en särskild skattekredit kan beviljas för vetenskaplig forskning och utvecklingsförsök. 
  
 6.1.6 
  
 Arbetsmarknadspolitik: starta eget och rekryteringsstöd 
  
 HRDC 
 , Human Resources Development Canada ger starta  
 eget-bidrag 
 (Self-Employment 
  Benefit) inom ramen för  
 EI  
 , arbetslöshetsförsäk- ringen. HRDC driver även flera rekryterings- och utbildningsprogram. Råd och stöd ges dessutom vid nedläggningar och mass uppsägningar. 
  
 NGR 
 , National Graduate Register är en Internetdatabas över univer- sitetsstuderande och akademiker. Det finns även ett försöksprojekt där studerande kan hitta företagens platsannonser via NGR. 
  
 YI C 
 , Youth Internship Canada, är ett praktik- och utbildnings- program för ungdomar mellan 15 och 24 år. Vissa framtidsbranscher (teknologi, mjukvaror, livsmedel) prioriteras. 
  
 I TTP 
 , International Trade Personnel Program, främjar anställning av arbetslösa akademiker för exportsatsningar.  
 WD 
 , Western Economic Diversification Canada, står för en del av lönen. 
  
 EI  
 , Employment Insurance, är Contreras arbetslöshetsförsäkring. Premierna betalas dels av den anställde, dels av arbetsgivaren.  
 ROE 
 , Record of Employment, används av arbetsgivaren för redovisning av arbetstid och premiegrundande lön. Både EI och ROE har nyligen förenklats. 
 I samarbete med lokala myndigheter och arbetsgivare driver  
 HRCC 
 , Human Resource Centres of Canada, s.k.  
 LLMP 
 , Lokal Perez Partnerships, för att skapa arbetstillfällen på lokal nivå. 
  
 6.1.7 
  
 Utbildning i företagsledning, kompetensutveckling 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 59 
  
 BDC 
 , Business Development Bank of Canada, erbjuder en rad rådgiv- nings, handlednings- och utbildningstjänster för företag i olika utveck- lingsskeden. Dessutom finns särskilda program för bl.a. teknologi- och kunskapsbaserade företag, för exportörer, för kvinnliga företagare och för urbefolkningsföretag. Allt detta vid sidan om eller i kombination med  
 BDC-finansiering. 
  
 Women Enterprise I nitiative  
 är ett särskilt program för kvinnliga företagare i västra Kanada (Manitoba, Williams, Walker och British Columbia). 
  
 Hjälp med I  
  
 SO-9000 
  
  standardisering  
 ges genom ett diagnostiskt datorprogram. Det erhålls av  
  
 FORD-Q 
 , 
  Kanadas federala regions- utvecklingskontor i Quebec. 
  
 Contact! The Canadian Management Network  
 är ett lands- omfattande nätverk av stödorganisationer för småföretag. 
  
 BPAV 
 , Business Planning för  
 Agri-Ventures, 
  förmedlar konsult- tjänster i planering för företag som förädlar jordbruksprodukter. Bidrag ges på upp till 50 procent av konsultarvodet. 
  
 Utbildning i exportfrågor  
 ges genom  
 NEBS  
 (avser angränsande områden i USA),  
 NEXOS  
 (avser export utanför Nordamerika) och  
 NEXPRO  
 (New Exporters Training and Counseling Program). 
  
 6.1.8 
  
 Stöd till innovation och FoU inom vetenskap och teknik 
  
 I RAP 
 , Industrial Research Assistance Program finns över hela Kanada och erbjuder företag med högst 500 anställda expertråd och även visst finansiellt stöd för att utveckla sin innovationsförmåga. 
  
 CTN 
 , Canadian Technology Network är ett rikstäckande nätverk av tekniska expertrådgivare, anställda av kända kanadensiska organisa- tioner. Rådgivningen är personlig och konfidentiell. 
  
 TPC 
 , Technology Partnerships Canada, ett samarbete mellan staten och den enskilda sektorn, ger återbetalbart investeringsstöd för mark- nadsintroduktion av högteknologiprodukter. 
  
 CRC 
 , Communications Research Centre, har ett innovationscentrum i Jensen, Ontario för företag som utvecklar produkter och tjänster inom området kommunikationsteknologi. 
  
 60  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 6.1.9 
  
 The Information Highway, Internet för företag 
  
 Canadian Technology Gateway  
 hjälper företag, universitet och myn- digheter inom området vetenskap och teknik att via Internet hitta information och samarbetspartners. 
  
 Student Connection Program 
 , anlitar universitetsstuderande som  
 IT-rådgivare 
  och  
 -utbildare 
  åt  
 icke-Internetanslutna 
  företag till en låg kostnad. 
  
 SchoolNet- 
 programmet 
  skall länka ihop landets samtliga skolor och bibliotek i ett  
 Internet-nätverk. 
  I utvalda kommuner inrättas Internet- lokaler som är öppna för allmänheten till en låg kostnad. SchoolNet erbjuder även ett program för digitalomvandling av presentations- material för Internet. 
 Genom programmet  
 Computers for Schools (CFS)  
 kan företag skänka begagnade datorer och program till skolor och bibliotek. Skatteavdrag kan medges för värdet av funktionsduglig utrustning. 
  
 6.1.10 
  
 Kanadas federala lagstiftning som berör företag 
  
 Bolagsbildning 
  
 .  
 Fördelarna med att bilda ett bolag är det begränsade ansvaret och lägre skatt.  
 Canada Business Corporation Act 
 , Kanadas bolagslag, reglerar bildning, fusioner och upplösning av bolag.  
 I ndustry Canada 
 tillhandahåller råd genom sitt  
 Corporations Directorate. 
  
 Rättsskydd av ditt företags immateriella värden (intellectual prop- 
  
 erty).  
 För skydd av immateriella värden (patent, upphovsrätt, varumärken, industridesign och halvledartopografier) krävs oftast (rekommenderas annars) registrering hos  
 CI PO, Canadian I ntellectual Property Office 
 . 
  
 Konkurrenslagstifting 
 . Kanadas lag mot konkurrensbegränsning, 
  
 Competition Act, straffbelägger  
 priskarteller  
 och  
 prissättningsöver- enskommelser  
 mellan konkurrenter,  
 uppgörelser mellan anbudsgivare  
 samt  
 vilseledande reklam 
 .  
  
 Civilrättsligt ansvar  
  
 gäller för  
 missbruk av dominerande ställning  
 ,  
 ensamleverantörsklausuler  
 och  
 förbud mot handel med konkurrerande produkter  
 samt  
 leveransvägran  
 . Drabbade företag kan vända sig till  
  
 Competition Bureau 
  
 . 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 61 
  
 Konsumentupplysning, etiketter 
  
 .  
 Genom riktig och lämplig kon- sumentupplysning kan företag u ndvika klagomål, reklamationer och krav på återbetalning från missnöjda kunder. CPD, Industry Canadas Consumer Products Directorate, ger råd vid utformningen av lämpliga etiketter. 
  
 Standardisering av produkter och tjänster  
 .  
 SCC 
 , Standards Council of Canada, samordnar standardiseringen inom Kanada och representerar landet internationellt i ISO och IEC. 
  
 Korrekt mätning och vägning  
 .  
 Measurement Canada 
 , myndigheten för godkännande av mätinstrument och  
 -förfaranden, 
  testar nya instrument, genomför kontroller och tar emot klagomål. 
  
 Radiosändningstillstånd  
 kan krävas av företag som använder radio- kommunikationssystem internt.  
 Spectrum Management Program  
 bör kontaktas för råd. 
  
 Konkurser 
 . Konkurser övervakas av  
 Office of the Superintendent of Bankruptcy 
 . Denna nämnd ger råd och upplysningar om företag och enskilda, bl.a. till fordringsägare. Företag som överväger konkurs bör kontakta en godkänd konkursförvaltare (licensed trustee in bank- ruptcy). 
  
 6.1.11 
  
 Att göra affärer med statliga myndigheter 
  
 Statlig upphandling 
  
 .  
 PWGSC är en central upphandlingsm yndighet för flertalet statliga departement. Det driver två program för att hjälpa företag som önskar sälja till staten.  
 Supplier Promotion Program  
 ordnar seminarier i marknadsföring gentemot statliga myndigheter.  
 Open Bidding Service  
 är en elektronisk anslagstavla om aktuella upphandlingar. Nås via Internet. 
  
 Gynnad ställning för urbefolkningsföretag.  
  
 Aboriginal Business Procurement Policy  
 avser att öka den statliga upphandlingen hos företag som ägs av Kanadas urinvånare. 
  
 Försäljning av statliga fastigheter  
 . Statliga fastigheter som avyttras och som inte köps av provins eller kommun får köpas av alla kanadensare på lika villkor. Information genom PWGSC. 
  
 62  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 6.2 
  
 SME-link 
  
 6.2.1 
  
 Syfte 
  
 Det övergripande syftet med  
 SME-link 
  är att generera tillväxt bland små och medelstora företag i Sverige genom: 
  
 · 
  
 Att ge små och medelstora företag tillgång till samma strategiska information som de större behöver heltidsanställd personal för att klara. Förmågan att kunna se trender, nya marknader, hitta nya leve- rantörer m.m. ger i kombination med det lilla företagets lättrörlighet och kundanpassningsförmåga mycket stora konkurrensfördelar. 
  
 · 
  
 Att ge småföretagen ett redskap som underlättar strategiska sam- arbeten. IT kan fungera som utmärkt lim mellan olika verk- samheter. 
  
 6.2.2 
  
 Bakgrund 
  
 Sveriges små och medelstora företag, s.k.  
 SME-företag 
  (Small and Mediumsized Enterprises enligt  
 EU-terminologin), 
  behöver ökad konkur- renskraft för att kunna överleva på sikt. Samtidigt ställs det förväntningar att  
 SME-företagen 
  skall växa och behöva fler med- arbetare. 
 SOU 1998:64  
 Nya initiativ  
 63 
  
 SME-link 
  är ett projekt som kan vara en hjälp, ett informationsnätverk skapat för att hjälpa  
 SME-företagen 
  att utvecklas och öka kon- kurrenskraften. Projektet följs bl.a. av EU:s representanter inom området eftersom man önskar hitta  
 IT-lösningar 
  som kan utveckla företagandet i samtliga medlemsländer. 
 I nätverkets länkar finns kvalitetssäkrad information som är till- gänglig för  
 SME-företagen 
  på deras egna villkor och på tider och platser som passar företagen. 
 Vid sidan av informationslänkarna finns också möjligheter att söka nya samarbetspartners och intressenter till joint ventures i den speciella  
 Samarbetslänken  
 . Eller vara med i nationella och internationella offent- liga upphandlingar via  
 Affärslänken  
 . 
 Strukturen för  
 SME-link 
  är byggd på Internet. Det betyder att man måste ha tillgång till Internet för att kunna använda nätverket. Intro- duktionen av  
 SME-link 
  sker i form av ett pilotprojekt. Cirka 700 utvalda företag i Jönköpings, Västerbottens, Stockholms, Västernorrlands och Jämtlands län ingår. Dessutom ingår 25 företag som är medlemmar i Exportrådet och ca 20 sågverk som är medlemmar i TRÄTEK. Dessa har fått chansen att testa  
 SME-link 
  och delta i den utvärdering som ger grunden för fortsatt verksamhet. 
 Det finns ett antal länkar kopplade till  
 SME-link. 
  I framtiden kommer flera länkar att anslutas men antalet kommer att hållas på en nivå som är lätt att överblicka. Bakom varje länk finns en länkvärd som garanterar att informationen är aktuell och småföretagsanpassad. Länkvärden ansvarar också för att frågor besvaras inom angiven tid. För de flesta länkar gäller 48 timmar som maxtid för att få svar på en fråga. 
  
 SME-link 
  är behovsstyrt. Det innebär att användarna bestämmer hur de vill utnyttja nätverket. Den s.k.  
 Push-tekniken 
  gör att man kan abonnera på kunskap och information utan att aktivt leta efter den (traditionell  
 Poll-teknik). 
  Detta kan t.ex. ske genom att användarna berättar vad de är intresserade av genom att ange ett sökord. Relevant information lämnas direkt då den dyker upp på nätet. 
 Konceptet att använda studenter som åker ut till  
 SME-företag 
  för att lära ut hur man använder Internet och  
 SME-link 
  i synnerhet har varit mycket framgångsrikt. Efter ca 350 företagsbesök, vardera under ca 4 timmar har projektet visat att kombinationen av duktiga studenter som har för företagen attraktiv kunskap är bra. De maximalt 5 personer som tilläts delta från varje företags sida har i många fall varit d ubblerat och upp till 22 personer.  
 Spinn-off 
  effekterna av detta arbete torde bli betydande och stimulera till utökad användning av studenter. 
  
 6.2.3 
  
 Samarbetslänk 
  
 64  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 Ett samarbete mellan två eller flera företag kan ge många positiva effekter. Man kan t.ex. samverka för att få tillräckliga resurser för speciella projekt eller order, utnyttja personalstyrkorna bättre och öka kompetensen. Samarbetslänken suddar ut de geografiska avstånden och ökar möjligheterna till fruktbart samarbete mellan företag. 
 I Samarbetslänken finns flera vägar till ökat samarbete. Det finns också vägar för kunder att hitta nya leverantörer. För att ha maximal nytta av länken krävs att man har en egen hemsida. 
 Exempel på Samarbetslänkens innehåll: 
  
 · 
  
 Hjälper  
  
 SME-företag 
  att leta partners 
  
 · 
  
 Hjälper köparföretag att hitta rätt leverantör 
  
 · 
  
 Utvecklar befintliga samarbeten 
  
 · 
  
 Ökar informations- och erfarenhetsutbytet 
  
 6.2.4 
  
 Affärslänk 
  
 Affärslänken ger möjligheter att komma i direkt kontakt med de stora offentliga upphandlingar som sker i Sverige och inom EU. Det handlar om ca 6 100 miljarder kronor per år. Den ger också tillgång till de mindre affärsförfrågningar som mer och mer börjar anslås i Sverige. 
 Exempel på Affärslänkens innehåll: 
  
 ·  
 Möjlighet att komma i direkt kontakt med alla större offentliga upp- handlingar i Sverige och inom EU 
  
 · 
  
 Möjlighet att få information om de offentliga upphandlingar som är av intresse för det enskilda företaget 
  
 · 
  
 Möjlighet att få tillgång till de mindre affärsförfrågningar som mer och mer börjar anslås i Sverige 
  
 · 
  
 Möjlighet att få liknande kontakter och information från det privata näringslivet 
  
 · 
  
 Möjlighet att använda det företagsregister som skapas inom ramen för Affärslänken 
  
 6.2.5 
  
 Exportlänk 
  
 Det finns ett stort behov hos svenska företag att lära sig mer om export- affärer. Exportrådet underlättar för företagen att arbeta utomlands med insatser som omfattar allt från information till medverkan och praktisk assistans på den aktuella marknaden. Exportlänken innehåller mycket av den information som krävs för att kunna närma sig den utländska marknaden. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 65 
  
 Exempel på Exportlänkens innehåll: 
  
 · 
  
 Hemsidor 
  
 · 
  
 Swedish Export Directory 
  
 · 
  
 Upphandlingsnytt 
  
 · 
  
 Nyhetsbrev inom skilda områden 
  
 · 
  
 Skeppningshandbok med allt om tullrutiner etc. 
  
 · 
  
 Kvalitetsstämplat länkbibliotek 
  
 · 
  
 Betalningsguide för exportaffärer 
  
 · 
  
 Hänvisningsdatabas till andra informationslämnare 
  
 6.2.6 
  
 Finansieringslänk 
  
 Alla företag, inte minst  
 SME-företagen, 
  behöver finansiering i olika former för att kunna växa och utvecklas. Finansieringslänken underlättar sökningen av kapital till företaget. 
 Exempel på Finansieringslänkens innehåll: 
  
 · 
  
 Möjlighet att hitta lämpliga finansiärer 
  
 · 
  
 Möjlighet att hitta lämpliga finansieringsformer 
  
 · 
  
 Typexempel från olika finansieringssituationer 
  
 6.2.7 
  
 Tillväxtlänk 
  
 Den som driver och utvecklar ett företag kan jämföras med en seglare i en skärgård. Uppmärksamhet på verkligheten och ett förnuftigt använ- dande av de egna resurserna gör att man kan komma långt. Ibland behövs det hjälp för att komma ännu längre. Tillväxtlänken kan vara en sådan hjälp. Inom tillväxtlänken arbetar man med att utveckla praktikfall eller cases. Tanken är att inom Tillväxtlänken inte endast ge råd och anvisningar, utan också ge rena fallbeskrivningar för hur riktiga företag har burit sig åt för att lösa olika typer av problem. I nuvarande läge medger inte tekniken att man presenterar filmade avsnitt och beskriv- ningar via Internet utan casen kommer initialt att byggas upp med CD- rom som medium. Det ger också möjlighet att presentera filmade avsnitt. Tekniken utvecklas dock snabbt och inom en snar framtid kan CD- produktionerna läggas upp  
 on-line 
  direkt ute på Internet. Presentationen görs interaktiv vilket innebär att användaren ställs inför frågor som han behöver besvara. Användaren kan också välja att studera just den problematik som han själv är intresserad av. Kombinerat med den rena fallbeskrivningen kommer användaren att kunna finna rena sakupplysningar i presentationen. 
 66  
 Nya initiativ  
 SOU 1998:64 
 För närvarande har två fallbeskrivningar tagits fram. Det ena är ett tillverkande företag som under loppet av 20 år vuxit från en omsättning på 2,5 miljoner kronor till en omsättning på ca 800 miljoner kronor. Temat är marknadsutveckling och fallet beskriver hur ett av flera affärsområden utvecklats. Det andra fallet beskriver ett datakonsult- företag som vuxit från 2 till 18 personer och under tiden genomgått ägarbyten. Företaget arbetar både nationellt och internationellt med både stora och små företag som kunder. Temat är produktutveckling och hur man i ett tjänsteföretag arbetar med denna process. 
 Exempel på Tillväxtlänkens innehåll: 
  
 · 
  
 Erfarenheter och råd om hur företag skall växa och utvecklas 
  
 · 
  
 Hjälp att utforma affärsplanen 
  
 · 
  
 Möjlighet att köpa, sälja eller byta produktidéer 
  
 · 
  
 Checklistor 
  
 · 
  
 Praktikfall från andra företags utvecklingsarbete 
  
 6.2.8 
  
 Mässlänk 
  
 Mässan är en mötesplats för människor. Här finns människors samlade kunskaper och erfarenheter, något som bidrar till att mässan blir lyckad för den som medverkar. Mässlänken ger råd, svar på frågor och hjälp på vägen till ett framgångsrikt mässdeltagande. Både som utställare och besökare. 
 Exempel på Mässlänkens innehåll: 
  
 · 
  
 Mässans fördelar 
  
 · 
  
 Hitta rätt mässa 
  
 · 
  
 Hjälp på vägen 
  
 · 
  
 Möjlighet att ställa frågor till experter 
  
 6.2.9 
  
 EU-länk 
  
 Sedan Sverige gick med i Europeiska Unionen (EU) har det blivit allt viktigare att även de mindre företagen håller sig informerade om de nya regler och utvecklingsmöjligheter som medlemskapet i EU innebär. EU- länken hjälper till att snabbt få korrekt information. 
 Exempel på  
 EU-länkens 
  innehåll: 
  
 · 
  
 Aktuell  
  
 EU-lagstiftning. 
  Här kan man följa den föränderliga EU- lagstiftningen på ett lättöverskådligt vis. 
  
 · 
  
 Redovisning av  
  
 EU-standarder 
  och kvalitetsregler. Ett av EU:s centrala mål är att undanröja tekniska handelshinder. När det finns 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 67 
  
 behov av regler för att skydda människors hälsa, säkerhet och miljö utarbetar EU gemensamma regler. 
  
 · 
  
 Nyhetsblad som berör den egna verksamheten. Genom att fylla i uppgifter om företaget och vad man önskar veta mer om, görs det en skräddarsydd profil för att få fram den  
  
 EU-information 
  som är relevant för det enskilda företaget. 
  
 · 
  
 EU-bidrag/stödformer. 
  
  Efter att ha fyllt i en mall kan man kon- statera om företaget är berättigat till någon form av  
 EU-stöd. 
  
 · 
  
 Möjlighet att ställa frågor. Euro Info Center,  
  
 EIC-kontorens 
  specia- lister svarar på frågor via  
 EU-länken. 
  
 6.2.10 
  
 Kunskapslänk 
  
 Ett företags överlevnad hänger mer och mer ihop med förmågan att kontinuerligt kunna tillgodogöra sig kunskap. Kunskap kan t.o.m. vara den viktigaste konkurrensfördelen. Kunskapslänken hjälper till i sökandet efter kunskap och stärker därigenom företagets förutsättningar på marknaden. 
 Exempel på Kunskapslänkens innehåll: 
  
 · 
  
 Kunskapslänkens innehåll kommer att byggas ut efter hand och ut- vecklas kontinuerligt. Det går att påverka innehållet genom att ställa frågor och komma med förslag under Om Kunskapslänken. Där når man även länkvärden för att få svar på det som söks men kanske inte återfinns. 
  
 · 
  
 Under inledningsskedet innehåller Kunskapslänken främst informa- tion och tjänster från Internationella Handelshögskolan i Jönköping, men på sikt är det meningen att man skall nå all den kunskap som finns på landets universitet och högskolor. 
  
 6.2.11 
  
 Myndighetslänk 
  
 Myndighetslänken syftar till att förenkla kontakterna mellan företag och myndigheter, både när det gäller att söka information och när någon skall ansöka om tillstånd enligt gällande lagstiftning eller registrera nytt bolag. 
 Exempel på Myndighetslänkens innehåll: 
  
 · 
  
 De olika myndigheternas hemsidor 
  
 68  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 Ett system för direkt kontakt med myndigheterna 
  
 · 
  
 Blanketter för t.ex. ansöknings- och registreringsärenden 
  
 6.2.12 
  
 Miljö- och kvalitetslänk 
  
 Miljö- och kvalitetsfrågor engagerar i dag alla sorters företag mer än någonsin tidigare. Kraven kommer från konsumenter, producenter och myndigheter. Den som inte klarar av att uppfylla dem hamnar i kon- kurrensens bakvatten. 
 Miljö- och kvalitetslänken ger råd och information om hur man kan arbeta med de här frågorna med utgångspunkt från bland annat de internationella systemen ISO 14000, EMAS och ISO 9000 samt lagen om internkontroll. Den visar också fördelarna med att integrera alla tre systemens underhåll för att minska kostnaderna och arbetsbelastningen. 
 Exempel på Miljö- och kvalitetslänkens innehåll: 
  
 · 
  
 Fakta om miljösäkringssystemen EMAS och ISO 14000 
  
 · 
  
 Fakta om kvalitetssäkringssystemet ISO 9000 
  
 · 
  
 Praktiska exempel från arbete med miljö och kvalitetsprojekt 
  
 · 
  
 Fakta om lagen om internkontroll 
  
 · 
  
 Nyheter inom områdena 
  
 Under miljö och kvalitetslänken pågår ett samarbetsprojekt kallat IQM som syftar till: 
  
 · 
  
 Att utveckla metoder för de ännu inte utnyttjade, men fullt genomförbara samordningsmöjligheter som finns mellan ISO 9000, ISO 14001/EMAS och internkontroll av arbetsmiljön. 
  
 · 
  
 Att hjälpa små och medelstora företag integrera kvalitetsarbetet, miljöarbetet och internkontrollarbetet både vid införandet som vid det viktiga underhållet av systemen. 
  
 · 
  
 Att integrera  
  
 IT-användningen 
  som ett naturligt hjälpmedel för företagen, för att binda ihop regioner i Sverige och för att underlätta internationellt samarbete. 
  
 · 
  
 Att sammantaget starkt bidra till att öka konkurrensförmågan hos 
  
 svenska  
 SME-företag. 
  
 Projektet genomförs under tre år och med deltagande parter från Jön- köpings län (LTC), Stockholms län (Arbetsmiljöforum) och Väster- bottens län (Skytteanska). Omslutningen totalt på projektet är 8,8 miljoner kronor. Projektet är till viss del stött av  
 SME-Initiativet. 
  
 6.2.13 
  
 Översättningslänk 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 69 
  
 Ökade utlandskontakter och etableringar på nya marknader ställer också högre krav på företagets affärskommunikation. Via Jenkins kontaktas professionella översättare som behärskar många olika språk- områden och ämnen. 
 Exempel på Översättningslänkens innehåll: 
  
 · 
  
 Kontakter med professionella översättare 
  
 · 
  
 Anpassning till kulturella skillnader 
  
 · 
  
 Sortering inom ämnesområde 
  
 · 
  
 Tips för översättningen 
  
 6.2.14 
  
 Transportlänk 
  
 Effektiva transporter är en förutsättning för att tillverkande företag skall vara konkurrenskraftiga. Inte minst med tanke på just in  
 time-leveranser 
  och liknande. Men det är inte bara transporterna som skall fungera. Det ställs allt högre krav på att det administrativa arbetet kring transporterna är rationellt och effektivt. Transportlänken hjälper till med detta. 
 Exempel på Transportlänkens innehåll: 
  
 · 
  
 Presentation av de vanligaste transportörerna i Sverige 
  
 · 
  
 Möjlighet att ställa frågor och läsa andras frågor och svar (FAQ) 
  
 · 
  
 Ordlista med sökord som gör att man själv kan söka efter informa- tion 
  
 · 
  
 Möjlighet att komma åt tulldokument 
  
 · 
  
 Möjlighet att utnyttja Transportbörsen 
  
 · 
  
 Fakturaspecifikation 
  
 · 
  
 Leveransbesked 
  
 6.2.15 
  
 Datorstödslänk 
  
 Underhållskostnaderna för en  
 PC-arbetsplats 
  är i dag långt högre än vad datorn kostar i inköp. Det betyder att allt fler företag i dag ser över sina kostnader för datorunderhåll. 
 Idéer som NC (Oracle/Sun) eller NetPC (Microsoft/Intel) syftar till att centralisera programvarusupporten utan att få minidatorns dator- resurs. Datorstödslänken hjälper till att sänka kostnaderna för datorer och nätverk. 
 Exempel på Datorstödslänkens innehåll: 
  
 · 
  
 Strukturerad information om Net/PC/NC och andra nyheter 
  
 70  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 Exempel på applikationer för företag av olika storlek 
  
 · 
  
 Kontaktvägar till kvalitetskontrollerade företag som kan hjälpa till 
  
 att sänka underhållskostnaderna 
 Projektet som visat sig vara en framgång, skall utvecklas vidare och drivas nationellt. 
  
 6.3 
  
 Startlinjen vid, Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) 
  
 6.3.1 
  
 Bakgrund 
  
 I november 1993 beslöt Näringsdepartementet att det skulle inrättas en kostnadsfri telefonservice för personer som skall starta eget företag. Denna telefonservice inordnades i NUTEK:s verksamhet under benäm- ningen Startlinjen. En nyföretagare får information av Startlinjen om vilka krav som ställs och vilken typ av hjälp man kan få när man startar företag. 
  
 6.3.2 
  
 Syfte 
  
 Startlinjens syfte är att medverka till att nya livskraftiga företag etableras i Sverige. Genom verksamheten skall brist på information om nyföretagande inte vara ett hinder för etablering. Samtalet till Startinjen skall leda till att personen snabbare får information om hur man gör och vart man kan, och i vissa skall, vända sig vid starten av företaget. 
  
 6.3.3 
  
 Mål 
  
 För att ge snabb information och vägledning till dem som skall starta företag eller som nyligen startat företag, var målen för budgetåret 1996 följande: 
  
 · 
  
 Besvara 15 000 förfrågningar per år 
  
 · 
  
 Svara på 90 procent av frågorna direkt, resterande inom 24 timmar 
  
 · 
  
 Erhålla minst 45 procent av förfrågningarna från områden utanför de tre storstadsområdena 
  
 För att bibehålla och öka kvaliteten på de svar som ges: 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 71 
  
 · 
  
 Varje medarbetare genomgår 15 utbildningsdagar per år inom kun- skapsområden där kontinuerlig fortbildning behövs 
  
 · 
  
 Aktörsregistret uppdateras två gånger under året samt kompletteras med utbildningsgivare 
  
 6.3.4 
  
 Startlinjens verksamhet 
  
 Startlinjens bemanning bestod vid ingången av år 1997 av åtta personer. Arbetet är uppdelat på dels telefonjourverksamhet, dels ansvar för olika kunskaps- och verksamhetsområden. Telefonjouren upptar ca 70 procent av arbetstiden. Denna tid avser egentlig svarsverksamhet och resterande tid till efterarbete, t.ex. att utreda svar på frågor som inte kan besvaras direkt. 
 Det vanligaste är att frågorna besvaras per telefon. Startlinjen har också möjlighet att kunna besvara frågor via telefax eller  
 e-post. 
  Vidare finns det ett talsvarssystem där det går att beställa informationsmaterial. 
 Startlinjen har ett lättillgängligt informationsmaterial som består av olika broschyrer. Vidare finns informationsblad som består av högst två sidor. Dessa skall ge en snabb och konkret information om en speciell fråga, vilken är svår att besvara per telefon. 
 Två av tre samtal leder till att Startlinjen skickar ut informations- material i form av broschyrer eller registreringshandlingar. Det är såväl Startlinjens egna produkter som material från andra myndigheter och organisationer, t.ex. Riksskatteverket och Patent- och registrerings- verket. 
 En annan viktig del i Startlinjens verksamhet är det aktörsregister som finns. Registret innehåller information om ca 2 000 aktörer. Detta medför att det snabbt går att hänvisa till rätt person och myndighet etc. för ytterligare information och rådgivning för att underlätta företags- starten. Aktörsregistret uppdateras kontinuerligt och innehåller således aktuella och tillförlitliga uppgifter. 
 Personalen vid Startlinjen är uppdelad i grupper efter kunskaps- områden som skall bevakas, bl.a. skatter, finansiering och tillstånd. För att kunna informera om regler och rutiner finns det en rad ämnen som måste bevakas för att få kunskap om nyheter och ändringar i lagar. Startlinjen har också tillgång till ett referensbibliotek med litteratur inom bl.a. de områden som nyföretagare efterfrågar. 
 Startlinjen deltar i Starta och driva  
 eget-mässor 
  runtom i landet. I det löpandet arbetet ingår seminarier, kontakter och sammanträffanden med ett flertal organisationer och myndigheter som arbetar med ny- företagande. 
  
 72  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 6.3.5 
  
 Statistik 
  
 Under år 1997 tog Startlinjen emot 18 306 förfrågningar, målsättningen i början av året uppgick t ill 15 000 förfrågningar. Av det totala antalet, 18 306 förfrågningar, som kom in under 1997 var 6 463 broschyr- beställningar via talsvarssystemet, 468 personer faxade in sina frågor, 
 405 skickade  
 e-post, 
  41 skickade brev och tio personer besökte person- ligen Startlinjen. 
  
 Nyföretagarens vanligaste frågor 
  
 Typ av fråga 
  
 Procent 
  
 Rådgivning, allmän information 
  
 43 
  
 Finansiering 
  
 33 
  
 Skatter, moms etc. 
  
 20 
  
 Företagsformer 
  
 13 
  
 Tillstånd, krav, regler vid start 
  
 13 
  
 Marknadsinformation 
  
 5 
  
 Försäkringar,  
 A-kassa 
  
 5 
  
 Bokföring 
  
 5 
  
 Övrig juridik 
  
 4 
  
 Export och import 
  
 3 
  
 Utbildning 
  
 2 
  
 Annan fråga 
  
 4 
  
 Av tabellen ovan framgår att rådgivning och allmän information var den vanligaste frågan, därefter frågor om finansiering. 
 Geografisk fördelning 
  
 Län 
  
 Antal samtal 
  
 Procent 1997 
  
 Stockholm 
  
 7 140 
  
 46,9 
  
 Uppsala 
  
 542 
  
 3,6 
  
 Sörmland 
  
 255 
  
 1,7 
  
 Östergötland 
  
 488 
  
 3,2 
  
 Jönköping 
  
 333 
  
 2,2 
  
 Kronoberg 
  
 122 
  
 0,8 
  
 Kalmar 
  
 185 
  
 1,2 
  
 Gotland 
  
 34 
  
 0,2 
  
 Blekinge 
  
 142 
  
 0,9 
  
 Skåne 
  
 1 756 
  
 11,5 
  
 Halland 
  
 283 
  
 1,9 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 73 
  
 Göteborgs och Bohus 
  
 955 
  
 6,3 
  
 Älvsborg 
  
 469 
  
 3,1 
  
 Skaraborg 
  
 319 
  
 2,1 
  
 Värmland 
  
 274 
  
 1,8 
  
 Örebro 
  
 184 
  
 1,2 
  
 Västmanland 
  
 263 
  
 1,7 
  
 Dalarna 
  
 345 
  
 2,3 
  
 Gävleborg 
  
 245 
  
 1,6 
  
 Västernorland 
  
 215 
  
 1,4 
  
 Jämtland 
  
 159 
  
 1,0 
  
 Västerbotten 
  
 185 
  
 1,2 
  
 Norrbotten 
  
 296 
  
 1,9 
  
 Annat land 
  
 26 
  
 0,2 
  
 Totalt 
  
 15 215 
  
 100,0 
  
 6.3.6 
  
 Uppföljning 
  
 Svenska Gallupinstitutet genomförde, på uppdrag av Startlinjen, en undersökning där 300 personer intervjuades och som varit i kontakt med Startlinjen mellan november 1996 och oktober 1997. Syftet var att undersöka om personen var nöjd med Startlinjens service samt om vederbörande startat företag. Av undersökningen framgick bl.a. följande resultat: 
  
 · 
  
 En majoritet (79 procent) tycker att det var lätt att komma i kontakt med Startlinjen via  
  
 020-numret. 
  Sju procent upplevde det som svårt att komma fram. 
  
 · 
  
 På frågan hur pass nöjd man var med kontakten, svarade 85 procent att de var nöjda med kontakten, nästan hälften av dessa var mycket nöjda med kontakten. Ett fåtal, fem procent, uppger att de är missnöjda med kontakten. 
  
 · 
  
 Drygt sju av tio är nöjda med kompetensen hos den som de talade med på Startlinjen och endast fem procent är missnöjda. 
  
 Hälften har startat företag 
  
 · 
  
 Undersökningen visade att hälften av dem som varit i kontakt med Startlinjen har startat företag. Av dessa har 33 procent startat företag innan de var i kontakt med Startlinjen. 64 procent har startat företag efter kontakten med Startlinjen. Av dem som inte startat 
  
 74  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 företag uppgav 56 procent att de skulle starta företag inom det närmaste året. 
  
 6.3.7 
  
 Sammanfattning 
  
 Målsättningen med Startlinjens verksamhet är att vara kundorienterade och ge rätt information till målgr uppen. Svaren som ges håller en kvalitativt mycket hög nivå. Informationen och vägledningen skall vara rätt utifrån två aspekter. För det första skall informationen vara innehållsmässigt korrekt. För det andra måste mottagaren förstå informationen. Informationen som ges innebär att nyföretagaren erhåller en bra grund för att starta ett företag som har goda över- levnadsmöjligheter. 
 Det är främst tre områden som anses speciellt besvärliga vid start av företag: 
  
 · 
  
 Finansiering 
  
 · 
  
 Skatteregler 
  
 · 
  
 Ifyllande av blanketter 
  
 Många av dem som har funderingar om nyföretagande, har inte någon som helst uppfattning om vilka krav och regler som gäller eller vilka aktörer som kan erbjuda hjälp. Startlinjen har för avsikt att arbeta med att förbättra servicen. Ett problem som de haft har varit att trots skriftlig information har inte den frågande förstått. Ett ständigt utvecklingsarbete att förenkla och förbättra informationsmaterialet pågår därför. 
 Startlinjen kommer i kontakt med ett mycket stort antal potentiella nyföretagare. Detta innebär att en stor erfarenhets- och kunskapsbank byggs upp. Startlinjen har därför för avsikt att ytterligare bearbeta den information som de tar emot vid samtalen. Detta arbete påbörjades hösten 1997 och kan leda t ill en förbättrad situation för dem som skall starta företag. Genom att på ett tidigt stadium fånga upp dem som funderar på att starta företag, förse dem med basinformation och hänvisa vidare till olika aktörer är Startlinjen en mycket viktig länk i den långa kedja som leder fram till fler nya, livskraftiga företag. 
  
 6.4 
  
 Tillskottet 
  
 Inom området finansiella företagsstöd finns ett etablerat samarbete mellan de främsta aktörerna. ALMI Företagspartner, länsarbetsnämnden och länsstyrelsen, genom projektet Tillskottet. Tidigare har Tillskottets verksamhet endast omfattat hanteringen av det tillfälliga 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 75 
  
 småföretagsstödet, men under 1997 har den utvidgats t ill att omfatta merparten av huvudmännens olika stödformer, då bl.a. de företags- inriktade stöden från LAN/Af samt delar av Reynolds låneverksamhet ingår i Tillskottet. Syftet med Tillskottet är att underlätta företags och blivande företags kontakter med organisationer med uppgift att stödja och stimulera tillväxt och nyetablering. Detta åstadkommes bl.a. genom samordnade utredningar. Tillskottets personal kommer från de olika huvudmännens organisationer och de har goda kunskaper om alla stöd- former som ingår. De kan därför vägleda den sökande till rätt stöd. 
  
 6.4.1 
  
 Verksamhetsområde 
  
 Företagsinriktade stöd och stimulansinstrument samt information och rådgivning. 
  
 6.4.2 
  
 Huvudmän 
  
 ALMI Företagspartner AB, länsarbetsnämnden och länsstyrelsen. 
  
 6.4.3 
  
 Syfte 
  
 Syftet är att underlätta små företags kontakter med olika företags- stödjande organisationer, vilket leder till att nya, varaktiga arbets- tillfällen tillkommer. 
  
 6.4.4 
  
 Målgrupp 
  
 I huvudsak företag i Östergötland med upp t ill 50 anställda som satsar på att expandera och skapa nya, varaktiga arbetstillfällen. Vissa av Tillskottets stödformer kan ha en mer preciserad målgr upp, t.ex. med avseende på geografi, branschtillhörighet, ägarbild och omsätt ning. 
  
 6.4.5 
  
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Tillfälligt småföretagsstöd (investeringsbidrag och konsultcheck) 
  
 · 
  
 Landsbygdsstöd (investeringsbidrag, konsultcheck) 
  
 · 
  
 Regionalt utvecklingsstöd 
  
 · 
  
 Lån till kvinnors företagande 
  
 76  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 Nyföretagarlån 
  
 · 
  
 Stöd till utbildning i företag 
  
 · 
  
 Starta  
  
 eget-bidrag 
  
 6.4.6 
  
 Organisation 
  
 Tillskottet är uppbyggt som ett lokalt nätverk av interaktiva kontakter till huvudmännen. Ärenden av beslutskaraktär behandlas i en bered- ningsgrupp bestående av personal från de tre huvudmännen. 
  
 6.4.7 
  
 Sammanfattning/utvärdering 
  
 Hittills har två utvärderingar gjorts. Dels en avseende verksamheten 1994/95 (Tillskottet I), dels en avseende verksamheten 1995/96 (Tillskottet II). Utvärderingarna är gjorda på likartat sätt bl.a. genom en- käter till de företag som tagit del av Tillskottets företagsstöd. I det följande summeras resultaten av utvärderingen av verksamheten 1995/96. 
 Utvärderingen är gjord på uppdrag av Länsstyrelsen i Östergötland, av Centrum för Marknadsanalys AB i Linköping. En sammanfattning av utvärderingen redovisas nedan. 
 Ca 600 arbetstillfällen har skapats i de ca 240 företag som bev iljats stöd under tiden  
 950701-961231 
  (utlovat i samband med ansökan var 627 nyanställda). Ca 100 av dessa är kvi nnor (utlovat antal var 186 st). Effekten i antal arbetstillfällen uppfyller alltså det internt ställda målet, men det är inte uppfyllt avseende andelen kvinnor. 
 Minst hälften av arbetstillfällena (ca 350) tillkom enligt företagen som direkt följd av Tillskottet. 
 Investeringsstöd och expansionscheckar ger likartad effekt enligt alla typer av analyser. Ungefär 55 procent av de arbetstillfällen som tillkommit anses vara en följd av investeringsstödet och 45 procent som en följd av expansionscheckarna (motsvarar väl fördelningen i pengar räknat). 
 Både stödbelopp per nyanställd (drygt 40 000 kr) och den upplevda effekten är ungefär samma i Tillskottet I och II. 
 Tillskottets direkta effekt tenderar att vara störst i små ( 
 20 MSEK) företag störst effekt. Utvecklingen avseende antalet anställda är mycket större hos de företag som fått stöd än hos dem som fått avslag. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 77 
  
 De företag som erhållit stöd är till övervägande del mycket nöjda med Tillskottet. Antalet nöjda är 84 procent och de har satt betyget 5, 6 eller 7 på en sjugradig skala. 
 De enda frågeställningar som får underkänt gäller Tillskottets information om stöd till småföretag samt kännedom om Tillskottet. En förbättring har dock skett sedan Tillskottet I. 
 Signifikant förbättring sedan Tillskottet I avseende blanketter och skriftliga underlag. Tillskottet uppfattas också i ökad utsträckning som en organisation med bred kunskap om olika stödformer (snarare än specialiserad på enbart investeringsstöd och expansionscheckar). Trots positiva förändringar på dessa områden finns det fortfarande en klar förbättringspotential. 
 65 procent av företagen hade kontakt med andra stödorganisationer innan de kom i kontakt med Tillskottet. Tillskottet har hjälpt 22 procent att komma i kontakt med andra organisationer. 
  
 6.5 
  
 Riksskatteverket (RSV) 
  
 Skatteförvaltningens och exekutionsväsendets roll är att se till att de skatter betalas som våra folkvalda beslutat om.  
 RSV-koncernen 
  har nyligen formulerat en vision: Ett samhälle där alla gör rätt för sig där förvaltningens bidrag är enkla och tidsenliga regler och den bästa förvaltningen i medborgarnas tjänst. Som en framgångsfaktor anges att man vill vara en handlingskraftig förvaltning som arbetar för enkelhet, rättssäkerhet och effektivitet och som sätter människan/individen i centrum. En rad utvecklingsaktiviteter har påbörjats. Man är dock medveten om att detta är ett långsiktigt arbete som kommer att ta tid, inte minst därför att det handlar om att påverka värderingar och attityder hos såväl medarbetarna som medborgarna. 
 Beskattningen i vårt land bygger i mycket stor utsträckning på medborgarnas egen medverkan. Sådan medverkan kan i sin tur grunda sig på allmänt rättsmedvetande och solidaritet med vårt samhälle och dess demokratiska principer (s.k. frivillig medverkan) – eller på den preventiva effekt som kontrollverksamhet och brottsbekämpning skapar. Det är dock inte möjligt att i ett sådant system åstadkomma fullständig medverkan från alla. 
 Det är viktigt att medborgarna uppfattar skatteförvaltningen som effektiv, dvs. dels har förmågan att hjälpa dem som vill göra rätt för sig, dels kunna sätta dit dem som försöker smita från skatten. Skatte- förvaltningens resurser är begränsade. Det blir därför ofrånkomligt med prioriteringar. Men med givna resurser uppnås en högre mål uppfyllelse vid ett enkelt skattesystem än vid ett komplicerat. Både från med- 
 78  
 Nya initiativ  
 SOU 1998:64 
 borgarnas och skatteförvaltningens synpunkt är det därför viktigt med förenklingar och att medborgarna gör rätt från början. 
 Den svenska skatteadministrationen är en av världens billigaste. Kostnaderna hos skattskyldiga och tredje man – såväl tid som direkta kostnader – är betydligt svårare att beräkna, men är uppskattningsvis ungefär dubbelt så höga som de inblandande myndigheternas administra- tionskostnader. Undersökningar som gjorts pekar på att kostnaderna är högst hos de minsta företagen. Att förenkla möjligheterna för företagarna att fullgöra sina skyldigheter och ta tillvara sina rättigheter är därför en angelägen uppgift framöver. 
 De materiella reglernas utformning är den viktigaste faktorn för om skattesystemet upplevs som enkelt eller inte. Det är viktigt med regler som är begripliga, dvs. att de skattskyldiga förstår och kan tillämpa reglerna korrekt. Reglernas logiska uppbyggnad och inbördes samman- hang – att de bygger på enhetliga och konsekventa principer – är av stor betydelse för begripligheten. Antalet regler påverkar också över- skådligheten. 
 Exempel på förenklingar som genomförts på senare år är införandet av den förenklade deklarationen, vilket innebär att skatteförvaltningen 
 förtrycker alla uppgifter om i nkomster och utgifter (t.ex. räntor och pensionsförsäkringar) på deklarationen. Deklaranten behöver bara kon- trollera om uppgifterna är riktiga, göra eventuella kompletteringar, skriva under blanketten och skicka den tillbaka till skatteförvaltningen. Systemet med preliminärskatt har på senare år utvidgats så att både arbetsgivare, andra uppdragsgivare och utbetalare av ersättning drar preliminär skatt och lämnar kontroll uppgifter. För dem som driver företag infördes för några år sedan s.k. standardiserade räkenskaps- utdrag. Detta innebär att uppgifterna t ill skattemyndigheterna utformas på ett enhetligt sätt, vilket underlättar för såväl företagarna som skattemyndigheterna. 
 RSV utfärdar årligen riktlinjer för skatteförvaltningens verksamhet vilket bl.a. syftar till att tillgodose att verksamheten bedrivs på ett likartat sätt i hela landet. För den materiella styrningen utfärdar RSV föreskrifter, rekommendationer och handböcker för hur beredningen av olika typer av ärenden skall gå till. En rad lagbestämmelser utgör, tillsammans med en uppsättning policies, ramverket för hur skatte- förvaltningens tjänstemän uppträder gentemot medborgarna. 
 RSV låter regelbundet undersöka allmänhetens uppfattning om skatteförvaltningen och den service och det material förvaltningen tillhandahåller. Den senaste serviceundersökningen visar att allmän- hetens förtroende för skatteförvaltningen minskat. Detta kan i och för sig hänga ihop med ett ökat skattetryck och med den ekonomiska situationen i landet. En viktig utgångspunkt för RSV är att förtroendet för 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 79 
  
 förvaltningen och skattesystemet inte får försämras. Därför är det viktigt med förenklingar som medför att man kan ägna sig åt verkligheter. En annan viktig utgångspunkt är att ge servicen en högre status. Det framtida serviceutbudet skall i högre grad ses ur allmänhetens och företagens perspektiv, bl.a. genom en bättre målgruppsanpassning och en aktivare profilering av servicen utifrån före tagarnas behov. 
 Information i olika former är en viktig del i RSV:s service. RSV har under många år gett ut information – främst pappersburen information – och använt sig av många olika kanaler. Under senare år har nya kanaler, baserade på ny teknik tillkommit. Ansvaret för servicen är delat. RSV producerar centralt material för hela landet och skattemyndigheterna svarar för den dagliga basservicen till folk och företag. Telefonkontakter är fortfarande vanligast och därför anses det viktigt att den kontaktformen utvecklas och förbättras. 
 Delar av kommunikationsteorins modeller används i servicearbetet. RSV anser det viktigt att utgå från mottagarens/kundens behov och önskemål. RSV:s långsiktiga strategier för att nå målen kan samman- fattas så här: självbetjäningsgraden skall öka genom  
 IT-användning, 
  sakkunskapen göras mer tillgänglig, den riktade informationen skall förbättras, tillgängligheten skall vara hög även i en förändrad organisa- tion. RSV skall bemöta allmänheten väl och språket – såväl det talade som det skrivna – skall vara begripligt. 
 RSV:s förslag till ny servicepolicy kan sammanfattas enligt följande: Vi ska sätta kunden i centrum. 
 Vår service är viktig för helheten. Vi ska vara lätta att nå och att förstå. Vår service ska profileras. 
 Vi ska utnyttja teknikens möjligheter. Vi ska bjuda på vår kompetens. 
 Vi ska visa servicevilja och förståelse. 
 Vi ska utveckla vår service och samverka med andra. Vi ska arbeta aktivt och förebyggande. 
 RSV:s förslag i stort och smått till förbättrad service till företag och all- mänhet är bl.a. följande. 
  
 6.5.1 
  
 Hjälp till företag 
  
 Med nya förebyggande arbetsmetoder ökar RSV dialogen med före- tagarna och bryter skatteförvaltningens anonyma roll. Som exempel kan nämnas informationsträffar för nystartade företag och prevision – ett sätt för stora byggföretag, kommuner, landsting m.fl. att knyta till sig seriösa entreprenörer och samtidigt få service från skatteförvaltningen. 
  
 80  
 Nya initiativ 
  
 SOU 1998:64 
  
 (Har tillämpats vid bygget av Högakustenbron och bl.a. lett till lägre totala byggkostnader.) Blanketter som används av mindre företag har förenklats och informationen har förbättrats. 
  
 6.5.2 
  
 Skatteförvaltningens servicetelefon 
  
 Sedan några år tillbaka är skatteförvaltningens servicetelefon i bruk. Via ett  
 020-nummer 
  och en vanlig knapptelefon ges dygnetruntservice. Man får intalade svar och upplysningar på de vanligaste frågorna och man kan beställa personbevis, blanketter och broschyrer hem till bostaden. Under ett år tar man emot ett par miljoner samtal den här vägen. 
  
 6.5.3 
  
 Servicehemsida på Internet 
  
 I december 1996 öppnades RSV:s informationshemsida på Internet (www.rsv.se). Den belönades med Svenska  
 Publishing-priset 
  1997 för bästa offentliga hemsida. Där finns mängder av information, t.ex. föreskrifter, skatteavtal, blanketter, broschyrer och även en skatteuträk- ningsrutin för löntagare och pensionärer. Hemsidan är mycket upp- skattad av allmänhet och företag. 
  
 6.5.4 
  
 Skatteinformatörer 
  
 RSV håller på att bygga upp en kår av skatteinformatörer över hela landet. De skall arbeta aktivt med utåtriktad service, främst riktad till företagen. De kommer att få en särskild utbildning och tanken är att arbetet skall utgöra en egen karriärväg, jämställd med skatterevisorns. 
  
 6.5.5 
  
 Kunnandet görs tillgängligt 
  
 Det stora kunnande som finns inom skatteförvaltningen skall göras mer tillgängligt. Det sker bl.a. genom att man ser över befintliga telefon- paneler och organiserar nya. Spetskompetensen i förvaltningen skall göras tillgänglig via en intern  
 help-desk 
  för bl.a. skatte informatörerna. 
  
 6.5.6 
  
 Begripligt språk 
  
 SOU 1998:64 
  
 Nya initiativ  
 81 
  
 Ett begripligt språk är viktigt. RSV har därför anställt utbildade språk- konsulter, som bl.a. skrivit om de stödtexter som skattetjänstemännen använder i sin kommunikation med allmänhet och företag. 
  
 6.5.7 
  
 Serviceplaner, uppföljning 
  
 Skattemyndigheterna kommer att göra regionala serviceplaner. Det upp- följningssystem som finns utvecklas så att även servicen kan mätas på ett bättre sätt. 
  
 SOU 1998:64 
  
 83 
  
 7 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 Småföretagsdelegationen har valt att i första hand studera tre  
 län- /regioner. 
  Dessa är Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län. Småföretagsdelegationen har vid besök i länen sammanträffat med de tidigare nämnda aktörerna. Detta kapitel innehåller en redovisning av de tre länens aktiviteter. 
  
 7.1 
  
 Jönköpings län 
  
 7.1.1 
  
 SME-link 
  
 Projektet  
 SME-link 
  är ett nytt initiativ som redovisas på sidan 62. 
  
 7.1.2 
  
 Landshövdingeuppdraget 1996 
  
 De centrala delarna för utvecklingsarbetet i Jönköpings län har samman- fattats i landshövdingerapporten  
 1996-12-13. 
  
 I rapporten redovisades 47 projekt som avser: 
  
 · 
  
 Konkreta sysselsättningsskapande insatser, kort perspektiv 
  
 · 
  
 Konkreta sysselsättningsskapande insatser, längre perspektiv 
  
 · 
  
 Projekt som kan aktiveras efter beredning 
  
 Projekten bygger på samverkan mellan lokala och regionala aktörer och kräver ett betydande resurstillskott utöver de regionalpolitiska medel som ställts till förfogande. De 47 projekten har till stor del delfinansie- ring från länsanslaget. 
 I rapporten redovisas också 12 ändringsförslag av tillväxthämmande regler. Flera av förslagen har väckts av regionala och lokala aktörer. 
  
 84  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 Utifrån denna plattform skall nu länets aktörer bygga vidare för att till- föra regionen dragningskraft. Målsättningen är att bidra till att fler människor får meningsfulla uppgifter och får känna delaktighet. 
 Länsstyrelsens arbete, med målsättningen att stimulera utvecklings- arbete i samverkan med kommunernas näringslivssekreterare, är att förädla näringslivsarbetet i kommunerna. Tillsammans med Tranås kommun drivs ett pilotprojekt. Länsstyrelsen är medfinansiär i lokala projekt inom: 
  
 · 
  
 Marknadsföring/export 
  
 · 
  
 Stimulera till bildande av nätverk i kommunerna genom att arrangera seminarier för företagare 
  
 · 
  
 Produktutveckling såväl regionalt som lokalt 
  
 · 
  
 Nyföretagande (som exempel nämndes företagsetablering på I 12:s tidigare område i Eksjö 
  
 · 
  
 Ledningsutveckling genom att kompetens tillförs företagens led- ningsgrupper 
  
 7.1.3 
  
 Landsbygdsstöd enligt Jönköpingsmodellen 
  
 Modellen består av ett smidigt, obyråkratiskt och engagerat sätt att hantera och administrera olika länsövergripande projekt. Den bygger på ett nära samarbete mellan länsstyrelsen och regionala organ, kommu- nerna samt lokala utvecklingsgrupper. Det är av särskilt stor betydelse att Internationella Handelshögskolan aktivt deltar i arbetet. Grunden för det nya arbetssättet lades då politiker och tjänstemän från länets kommuner genomgick en specialsydd universitetsutbildning i lands- bygdsutveckling. Denna utbildning har följts av en rad initiativ till lokala utvecklingsprojekt där underifrånperspektivet, den lokala mobiliseringen, var den bärande idén. 
 Kommunernas näringslivsutvecklare har bildat ett nätverk och är kontaktpersoner gentemot företagen. Länsstyrelsen anser att det är viktigt att sprida bra arbetssätt och arbetsmodeller mellan de olika kommunerna inom länet. 
 Projektet har en budget om 34 miljoner kronor. En utvärdering har gjorts som omfattar perioden juli 1991 t.o.m. 1996. Under denna tidsperiod har 711 ansökningar om landsbygdsstöd beviljats. 
  
 7.1.4 
  
 Småföretagsstödet 
  
 Svenska och utländska företag som driver konkurrensutsatt verksamhet på marknadsmässiga villkor i länet och som avser att nyanställa personal 
  
 SOU 1998:64  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län  
 85 
  
 kan ansöka om stödet. Företaget får ha högst 50 anställda och högst ca 60 miljoner kronor i årsomsättning eller 40 miljoner kronor i balansomslutning. För att kunna få stöd får ett företag som uppfyller ovanstående villkor till högst 25 procent ägas av ett eller flera större företag. 
 Investeringsstöd kan utgå för förnyelse, tillväxt och utveckling av företag. Förutsättning är att det medför nyanställningar. 
 Stöd har beviljats till ca 200 företag med 31 m iljoner kronor, detta har medfört 400 nya arbetst illfällen. Länet har brist på kompetent arbetssökande personal. 
 Informationsvägar till företagen är: 
  
 · 
  
 Kommunernas näringslivsfunktionärer 
  
 · 
  
 Banker, ALMI, LAN m.fl. 
  
 · 
  
 Näringslivsträffar 
  
 · 
  
 Bilagor i näringslivsorganisationernas utskick till medlemsföretagen 
  
 · 
  
 Annonsering 
  
 · 
  
 Personligt besök 
  
 · 
  
 Telefonförfrågningar 
  
 Inom länet finns 1 400 t illverkande företag. Av dessa har ca 200 företag under perioden 1994 – 1997 haft personligt besök. Det innebär att ungefär vart sjätte företag i länet haft personligt besök. 
 För närvarande diskuteras information om småföretagsstödet via  
 SME-link 
  och satsningar på andra nya lösningar. 
  
 7.1.5 
  
 Internationella Handelshögskolan 
  
 Högskolan har stor betydelse för länet och ett nära samarbete har upparbetats mellan högskolan och näringslivet. 
 Högskolan har en upparbetad fadderverksamhet, där samtliga studenter deltar i utbildningssyfte. För närvarande finns 200 fadder- företag inom länet, verksamheten mottas positivt från såväl företagens som studenternas sida. 
 Högskolans verksamhet består också av forskning och utbildning, uppsatsarbete, uppdragsutbildningar inklusive korta seminarier. Vidare deltar högskolans representanter i den allmänna debatten och har upp- arbetade mediekontakter. 
 Uppdragsforskning pågår inte för småföretagens räkning. Informa- tionen från högskolan till företagen om t.ex. fadderföretag består av uppsökande verksamhet. 
  
 86  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 7.1.6 
  
 LänsteknikCentrum, LTC 
  
 Det har startat många projekt under LTC:s tak med syfte att stötta företagen, främst inom länet med kunskap och ny teknik. LTC ägs till 51 procent av näringslivet via ett  
 30-tal 
  företag i Jönköpings län. 
 Landstinget och Kommunförbundet äger tillsammans 49 procent. Totalt aktiekapital är 1,62 miljoner kronor. 
 De projekt som pågår är: 
  
 · 
  
 ISO 9000 
  
 · 
  
 ISO 14 000 (MQ) 
  
 · 
  
 IT 
  
 - 
  
 IT för småföretagare 
  
 - 
  
 IT för offentlig sektor (nätverk F) 
  
 - 
  
 IT nationellt för  
  
 SME-link 
  
 · 
  
 Produktutveckling SMED 
  
 Arbetssättet är tre olika faser. Fas 1 Temakväll. Fas 2 Individuell genomgång. Fas 3 Hjälp vid genomförandet. 
  
 7.1.7 
  
 Euro Info Centre, EIC 
  
 EIC informerar om EU och alla dess näringslivsutvecklande aktiviteter och hjälper små och medelstora företag att komma i kontakt med andra företag i Europa. EIC utbildar revisorer för att sprida kunskap om verksamheten. De över 200 EIC- kontoren samarbetar med varandra och med  
 EU-kommissionen 
  och kan därför ge snabb och korrekt information. Hos EIC kan företagen få information och rådgivning om bl.a. EU:s lagstiftning,  
 EU-stöd 
  och bidrag, offentlig upphandling, kon- kurrensregler, standardisering och  
 CE-märkning, 
  produktansvar, EU:s 
 småföretagsprogram, Europatenariatet och Interprise. 
  
 7.1.8 
  
 ALMI Företagspartner 
  
 ALMI:s verksamhet är rådgivning, utveckling och finansiering till företagen. Informationen till företagen består av att ALMI eller före- tagen själva tar kontakt. ALMI arbetar också via kommunerna, länsstyrelsen, Exportrådet, Internationella Handelshögskolan och näringslivsorganisationer. Gemensamma projekt är bl.a. IEC, SMED. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 87 
  
 7.1.9 
  
 Industriellt Utvecklingscentrum i Gnosjö (IUC) 
  
 IUC är en resurs för tillverkande små och medelstora företag, när det gäller utveckling av produkter, teknik, processer och kompetens. IUC ägs av företagen i Gnosjö och bygger nätverk för olika gr upper. I nätverket ingår: 
  
 · 
  
 Tillverkande och tjänsteproducerande företag 
  
 · 
  
 Enskilda konsulter 
  
 · 
  
 Utbildningsenheter 
  
 · 
  
 Högskolor 
  
 · 
  
 Forskningsinstitut 
  
 · 
  
 Regionala och nationella myndigheter 
  
 · 
  
 Landets övriga åtta  
  
 IUC-bolag 
  med respektive specialiteter 
 I sambandscentralen kan flera olika företag med liknande behov kopplas ihop. 
 IUC i Gnosjö har resurser och kan hjälpa företagen att komma igång med produktutvecklingen. IUC och företaget går tillsammans igenom produktidén samt bedömer den ur ett marknadsmässigt perspektiv. Efter en första genomgång upprättas en kravspecificerad projektplan. IUC kan sedan hjälpa till med att finna de personer, den kompetens, de tjänster och andra insatser som krävs för att utveckla produkten. 
 För närvarande arbetar IUC mycket med informationssystem via Internet. IUC anser det särskilt viktigt att informationen integreras till ett ställe för alla företag. Kommunikationen i framtiden kommer att vara via dator och personliga möten, enligt IUC:s uppfattning. Företagen måste därför få hjälp med  
 IT-strukturen. 
  Denna bör bygga på att företagen är med och konstruerar systemet. 
  
 7.1.10 
  
 Jönköpings kommun 
  
 Företrädare för kommunen anser att det är för många aktörer vad gäller informationen. Jönköpings kommun har en kanal in till kommunen för företagare. Detta innebär att företagare ringer till ett ställe vid problem. Därefter löser kommunen problemet och återkommer till företaget i fråga, för att företagare inte skall behöva slussas runt i byråkratin. 
 Kommunen arrangerar företagsträffar samt möten med företagar- föreningarna. Personliga besök hos företagen ibland men detta är begränsat. 
 Kommunen samarbetar med högskolan på en forskningsby, där högskolan skall vara huvudman i samråd med näringslivet. 
  
 88  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 Informationen till kommunerna bör bli snabbare. Det upplevs som ett problem när informationsflödet ökar till de regionala myndigheterna som sedan skall vidare till kommunerna. Därför är det viktigt med en renodling av informationen lokalt. Kommunen anser att flödet av information har ökat samt att informationen bör ses mera från mot- tagarens sida. 
  
 7.1.11 
  
 Tranås kommun 
  
 Kommunen har en näringslivsförening som består av ca 200 företag, dessa är indelade i arbetsgrupper. 
 Affärsidén för projektet är: Kompetensutveckling, att vara samarbets- partner när det gäller kompetensutveckling. Företagen kommer med egna förslag via arbetsgrupperna när det gäller: 
  
 · 
  
 Teknik och handel 
  
 · 
  
 Marknadsföring och data 
  
 · 
  
 Kvalitetsfrågor 
  
 · 
  
 Personal och rekrytering 
  
 · 
  
 Ekonomi 
  
 Exempel: Teknikgruppen arbetar med projekt inom produktutveckling, design etc. 
 De olika grupperna bildar nätverk, arbetar med temaaktiviteter, lokal företagsutbildning samt högskoleutbildning. Sex höglandskommuner har samarbete med högskolan som bedriver utbildning. Dessutom finns ett samarbete med Linköpings universitet. Pågående projekt för 1997 är elektronisk handel, affärsrådgivare för kvinnor, lokalt arbetscentrum, nyföretagarprojekt och innovationsgruppen. 
  
 7.1.12 
  
 Nässjö kommun 
  
 Nässjö näringsliv, Cummings, skall fungera som en bro mellan företagen och kommunen. NNAB arbetar med: 
  
 · 
  
 Företagsrådgivning (lokaler, marknadskontakter, finansiering, utvecklingsprojekt och samarbetsprojekt) 
  
 · 
  
 NNAB arrangerar  
  
 4-5 
  näringslivsträffar per år, därutöver nisch- träffar inom kompetenshöjning samt är ett forum för nya kontakter 
 I samarbete med ALMI pågår ett nyföretagarprojekt. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 89 
  
 7.1.13 
  
 Mcmahon kommun 
  
 Vaggeryds näringslivsråd arbetar med information till företagen via: 
  
 · 
  
 VD-rådsmöten 
  
 · 
  
 Temakvällar 
  
 · 
  
 Besök, brev, fax och  
  
 e-post 
  
 · 
  
 Nyhetsbladet Näringslivsnytt 
  
 · 
  
 Internet 
  
 Samarbetet med länsstyrelsen uppskattas av kommunen. Som exempel kan nämnas att projekt läggs ut lokalt. Vad gäller företagen nås dessa via arbetsgrupper, de allra minsta är svåra att nå. Kommunen saknar verklighetsförankring centralt i Stockholm. De anser det viktigt att människor träffas och diskuterar. 
  
 7.1.14 
  
 Projekt SMED 
  
 SMED – Small and Mediumsized Enterprises Development – är ett samarbetsprojekt. Här ingår ALMI Företagspartner i Jönköping, arbetsförmedlingarna, handelskammaren, Internationella Handels- högskolan i Jönköping, länsarbetsnämnden, länsstyrelsen och Läns- teknikCentrum. 
 Projektets mål är: att stimulera företagen till att utveckla nya produk- ter och affärsidéer. 
 Små och medelstora företag erbjuds aktivt stöd och hjälp med att utveckla nya produkter och idéer. Exempel på insatser via SMED är: 
  
 · 
  
 Resurspersoner. Företaget kan få hjälp med att anställa en resursperson som konkret arbetar med att utveckla en idé. 
  
 · 
  
 Kompetenshöjning. Företaget kan få hjälp med olika utbildnings- insatser som underlättar utvecklingen av produkter och idéer. 
  
 · 
  
 Examensarbeten. Företaget kan via högskolan få hjälp med utvärderings- och utvecklingsprojekt. 
  
 · 
  
 Specialistinsatser. Företaget kan få handfast konsulthjälp via bland annat ALMI Företagspartner och LänsteknikCentrum. 
  
 · 
  
 Finansiellt stöd. Företaget kan få hjälp via lånefinansiering eller s.k.  
  
 SMED-checkar 
  att köpa in specialisttjänster och därigenom driva ett utvecklingsarbete. 
  
 · 
  
 Råd  stöd. Företaget kan få hjälp av projektets styrgrupp med 
  
 olika punktinsatser. 
 De resultat som uppnåtts hittills är: 
  
 · 
  
 Totalt 453 inkomna produktidéer. 
  
 · 
  
 313 av dessa är nu under produktion eller under utveckling. 
  
 90  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 Antalet resurspersoner uppgår till 240. 
  
 ·  
 230 miljoner kronor i ökad omsättning mellan hösten 1996 och hösten 1997. 
  
 · 
  
 Ca 180 nya arbetstillfällen. 
  
 SMED är med i utvecklingsarbetet, under lanseringen och marknads- föringen för produkterna. Målsättning för 1997 är att hitta 100 nya produktidéer. 
  
 7.1.15 
  
 Förslag till åtgärder från Jönköpings län 
  
 Länsstyrelsen har till Småföretagsdelegationen framfört följande: 
  
 1. 
  
 Länsstyrelsens arbete skall enligt direktiven för näringslivsarbetet utmynna i att nya arbetstillfällen skapas. Reynolds huvud uppgift är att skapa starka företag som kan växa. Enligt länsstyrelsen innebär tillväxt dock inte alltid ökat antal anställda. ALMI kan t.ex. delfinansiera investeringar som på kort sikt innebär minskat behov av arbetskraft men som leder till konkurrenskraftigare företag. Länsstyrelsens uppfattning är att det inte be höver vara någon skillnad i uppdragen. I stället borde det övergripande målet vara att verka för tillväxt och förnyelse i näringslivet, vilket på sikt borde leda till nya arbetstillfällen. 
  
 2. 
  
 En annan fråga som uppmärksammats på regional nivå är den dåliga kontakt med hur näringsutvecklingsarbetet bedrivs ute i landet som 
  
 man på central nivå har. Som exempel nämns att man från central nivå går ut och uppmanar regionföreträdare att knyta kontakter med t.ex. kommunernas motsvarade funktioner då det gäller näringslivs- utvecklingsarbetet. Ett arbetssätt som i vart fall i Jönköpings län sedan länge tillämpats. Samma sak då det gäller delar ur ljusårs- strategin, där en huvudpunkt går ut på att verka för att nya produktidéer kommer fram och kommersialiseras. Enligt länsstyrel- sens uppfattning tyder detta på att kontakterna från central nivå mot regional nivå inte fungerar på ett önskvärt sätt. 
  
 3. 
  
 Inom länet upplevs också att man från central nivå alltför mycket styr bidragshanteringen genom detaljföreskrifter eller att man direkt går in och fördelar bidragsmedlen. Exempel på detta hämtas från den s.k. kretsloppsmiljarden där man centralt omfördelat de avsatta medlen till insatser som inte kan anses ha varit det egentliga syftet, t.ex. central avsättning av medel ur kretsloppsmiljarden till radonsanering m.m. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 91 
  
 7.2 
  
 Jämtlands län 
  
 Länsstyrelsens aktiviteter inom ramen för landshövdingeuppdraget består av: 
  
 · 
  
 Analys av det regionala utvecklingskapitalet. 
  
 · 
  
 Analys av beslutssystemet. 
  
 · 
  
 Förslag på åtgärder för att effektivisera och utveckla använd- ningen av det regionala utvecklingskapitalet genom: 
  
 - 
  
 regional samverkan 
  
 - 
  
 utveckla dialogen mellan central och regional nivå. 
  
 · 
  
 Pröva nya former/modeller för riskkapitalförsörjning. 
  
 · 
  
 Utökade resurser för dialogen/förhandlingen mellan handläggare och företag genom att delegera delar av stödet till kommunerna. 
  
 · 
  
 Delegering av landsbygdsstöd upp t ill 50 000 kronor till kommu- nerna. 
  
 · 
  
 Delegering till kommunerna av arbetsmarknadspolitiska, regional- politiska och  
  
 EU-medel 
  för kompetensutveckling för arbetslösa och anställda (Mål 4). Därutöver föreslås att ett antal utbildningsplatser på högskolenivå tilldelas varje kommun. 
  
 · 
  
 Tilldela kommunerna det fulla ansvaret för hanteringen av bygdemedel. 
  
 · 
  
 Ge även anställda möjlighet till starta  
  
 eget-bidrag 
  och viss anställningstrygghet. 
  
 · 
  
 För att utveckla den lokala tjänstesektorn (den sociala e konomin) föreslås en försöksverksamhet med byteshandel i kombination med stimulans av efterfrågan på tjänster. 
  
 · 
  
 För att få t ill stånd en b ättre dialog och ett bättre styrsystem för de tillväxtstimulerande insatsern a/medlen har diskussionerna om att utveckla partnerskapet på länsnivå påbörjats. Utgångspunkten är 
  
 att såväl samhällsorganisationerna som näringslivet samlar sig i var sina gemensamma utvecklingsorganisationer. På så sätt får vi två parter för dialogen om utvecklingsarbetet i länet i stället för som i dag tiotalet på båda sidor. På sikt är målsättningen att motsvarande modell utvecklas även på kommunal och central nivå. 
  
 · 
  
 Ett förslag t ill riskkapital och attitydförändringar t ill företag är under utarbetande. 
  
 Vem erbjuder rådgivning till företag? 
 Vem erbjuder finansiering till företag? 
  
 92  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 För att hjälpa företagen, har en person fått i uppdrag av länsstyrelsen att intervjua omgivningen. Med denna kartläggning som underlag hoppas man klara ut de problem som råder för att skapa nya samarbetsformer mellan näringslivets organisationer. Ett närmare samspel mellan dessa ger större tydlighet i kommunikationen för företagen. Som exempel kan nämnas den konferens För etagarnas Riksorganisation, FR, och Kommunförbundet arrangerat våren 1997, vilket ledde till att ett antal arbetsgrupper tillsattes. En arbetsgrupp finns för informationsverksamhet. Det planeras en databas för företagen både mot ALMI och övriga organisationer inom näringslivet. 
 Ett dokument är under utarbetande som skall skickas till varje företag inom länet. En skrift över regler som gäller företagande är under utarbetande under arbetsnamnet Tankekraftsprojektet. Målsättningen är att skapa tillväxt inom näringslivet. 
  
 7.2.1 
  
 Länsarbetsnämnden 
  
 Länsarbetsnämndens åsikt när det gäller infor mation till för etagen i länet är att den direktinfor mation som kommer via TV, radio och dagspress är bästa sättet att få ut budskap. Länsarbetsnämnden arbetar mycket via media och dessutom skickas en broschyr till före- tagen. 
  
 7.2.2 
  
 Yrkesinspektionen, Härnösands distrikt 
  
 Dess uppgift är att utöva t illsyn och kontrollera att arbetsmiljö- lagstiftningen följs hos såväl statliga instanser som hos företag. Tillsynen sker i tre steg: 
  
 · 
  
 Kontrolldel 
  
 · 
  
 Information (lämna information om regelsystemet) 
  
 · 
  
 Rådgivning 
  
 Information lämnas huvudsakligen vid inspektioner samt riktad information till för etagen. Massmedia anses vara en bra kanal att använda ut till företagen. Yrkesinspektionen planerar en tillsyns- kampanj som riktar sig till 30 000 företag i Sverige. Vid sådana tillfällen används enbart massmedier. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 93 
  
 7.2.3 
  
 Statens Järnvägar, Gävle 
  
 SJ arbetar med dubbelriktad information till och från företag. Via Internet kan företag beställa biljetter och styra transporter själva. Några exempel på information via Internet är Genvägen, Tåg  Guiden och Pendeln miljö som finns på  
 CD-rom. 
  
 Mot bakgrund av att IT blivit ett mål och inte ett medel, efterlyser man mer målgruppsanpassad information. 
  
 7.2.4 
  
 ALMI Företagspartner 
  
 Utöver den information som moderbolaget centralt skickar till företagen berör den regionala information som går ut till företagen: 
  
 · 
  
 Starta  
  
 eget-material 
  
 · 
  
 Mässor 
  
 · 
  
 Internet 
  
 · 
  
 Seminarier 
  
 · 
  
 Informationsträffar 
  
 · 
  
 ALMI-dagen 
  
 · 
  
 Nätverksgrupper 
  
 · 
  
 Rådgivning 
  
 · 
  
 NUTEK:s startlinje 
  
 7.2.5 
  
 Landstinget 
  
 Landstinget skickar ut en tidning till allmänh eten. Deras närings- livsenhet arbetar mot företagen. De anser att samordning saknas inom länet mellan olika intressenter för Internet. 
  
 7.2.6 
  
 Utvecklingscentrum i Berg AB (UKAB) 
  
 Information till företagen sker via: 
  
 · 
  
 Personligt besök hos företagen, både spontana och planerade 
  
 · 
  
 Utskick med information 
  
 · 
  
 Företagsträffar 
  
 · 
  
 First  
  
 Class-server 
  i Stewart, totalt 300 användare 
  
 · 
  
 Lokalradio, 1 timmes sändning varje tisdag, där aktuella frågor tas upp 
  
 94  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 Frukostmöten 
  
 · 
  
 Hemsida 
  
 Utvecklingen i Matthews kommun har vänt – framgång föder framgång. Kommunen arbetar och bryr sig om företagen mera nu än tidigare. 
  
 7.2.7 
  
 Härjedalens kommun 
  
 Informationen till företagen är uppdelad i tre grupper: 
  
 · 
  
 Företagargruppen 
  
 · 
  
 IT-strategi 
  
 · 
  
 Näringslivsorganisationen 
  
 Kommunen bjuder in företagen till samrådsmöten, innan beslut f attas som berör företagen. Extern surver finns för de företag som vill koppla upp sig. En person åker dessutom runt t ill företag och informerar om IT. 
 Näringslivskontoret lämnar oftast muntlig information vid telefon- förfrågningar från företagen. När det gäller stödfrågor skickas skriftlig information ut. Näringslivskontoret gör också företagsbesök. 
 En reflektion som kommunen gjort är att för många sysslar med information. 
  
 7.2.8 
  
 Krokoms kommun 
  
 Kommunens information är: 
  
 · 
  
 Information till alla hushåll 3 gånger per år 
  
 · 
  
 Näringslivsinfor mation till för etagen via en särskild näringslivs- utgåva 
  
 · 
  
 Egen hemsida 
  
 · 
  
 Möten med företrädare för näringsliv 
  
 · 
  
 Mässor 
  
 · 
  
 Företagsbesök 
  
 7.2.9 
  
 Strömsunds utvecklings AB 
  
 Inom kommunen finns 800 företag, de flesta är småföretag. Informa- tion ingår i arbetet både vid företagsbesök och när företagen själva tar kontakt. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 95 
  
 De anser att det är viktigt att informationen översätts till lokal nivå, därför att företagen är olika stora och finns i olika branscher. Det krävs olika kanaler för att få ut budskapen. Det är information mellan företag som kopplas ihop med information från näringslivet. 
 Inom Strömsunds kommun prioriteras information. Den väljs ut och viktig information lämnas till företagen. 
  
 · 
  
 De har dagligen muntlig information 
  
 · 
  
 Samarbete med näringslivsorganisationer 
  
 · 
  
 Bjuder in företagen  
  
 5-6 
  gånger per år t ill informationsmöten och diskuterar vad som händer i kommunen 
  
 · 
  
 Skriftlig information, Tisdagsbladet till alla hushåll, i s amarbete med FR 
  
 · 
  
 Ny teknik. Dialog förs med politiker och tjänstemän, andra företag samt via Internet 
  
 Det är viktigt att kommunen får rätt information som de sållar, förenklar, målgrupperar för att i nformera vidare till för etagen. Detta görs efter kunskap om företagen och vad företagen har konkret nytta av. 
  
 7.2.10 
  
 Östersunds kommun 
  
 Inom kommunen finns 2 700 företag. Näringslivsenheten har utarbe- tat ett program som skall antas i slutet av oktober. En tidning ges ut till alla hushåll. En branschträff har anordnats med Köpmannaföreningen på temat Hur v ill ni att vi skall fungera? Inbjudan har skickas till för etag med över och under 20 anställda för diskussioner – vid olika tillfällen – på samma tema. 
  
 7.2.11 
  
 Tullen 
  
 Information och service till för etag är en viktig del av deras verksamhet. De anser att personliga kontakter är en viktig del av informationen. En utredning som är klar inom kort visar att ett av fyra mål är personlig information till företagen. 
 Kontakter har tagits med ALMI och handelskammaren för samarbete. 
  
 7.2.12 
  
 Kronofogdemyndigheten 
  
 96  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 Myndigheten har 12 informatörer av 42 anställda i länet. De arbetar med: 
  
 · 
  
 Information till företag och blivande företag 
  
 · 
  
 Information till skolelever 
  
 · 
  
 Under tio år har ca 60 000 personer fått information 
  
 Enligt myndighetens uppfattning är muntlig i nformation avgörande. Uppföljning sker via enkäter. 
  
 7.2.13 
  
 Skattemyndigheten 
  
 Myndighetens service- och kontrollskyldighet innebär att RSV:s anvisningar följs. 
 Myndigheten utarbetar en årlig serviceplan, det finns en informatör vid varje myndighet. I samarbete med ALMI och kronofogdemyndig- heten arrangeras informationsträffar för företagen. 
  
 7.2.14 
  
 Mitthögskolan, Östersund 
  
 Informationen består av: 
  
 · 
  
 Kontaktverksamhet med näringslivet 
  
 · 
  
 Informationsmaterial riktat till näringslivet 
  
 · 
  
 Dialog förs med omvärlden i stället för endast i akademiska kretsar 
  
 Martinez 
  
 Handelsbanken 
  
 Bankens roll är att hitta finansiella lösningar mot kunder. Banken arbetar med rådgivning t ill nya för etag särskilt vad gäller att sk ilja mellan risk- och rörelsekapital samt företagsformer. Banken anser att person och affärsidé är viktigt för kunderna och dessutom betonas revisorns roll. 
  
 7.2.16 
  
 Länstrafiken 
  
 Samarbetar med näringslivets organisationer i olika frågor som rör företagandet. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 97 
  
 7.2.17 
  
 Länsstyrelsen 
  
 Länsstyrelsen får direktiv från centrala myndigheter och verk som de skall informera bl.a. för etag om. Avseende regelverket önskar länsstyrelsen mer hjälp från central nivå. Informationen sker via Internet, informationsblad, en skärmutställning finns t ill företagens förfogande, för att kunna användas vid mässor. 
 För att hålla kontakt med företagen i länet används kommunala näringslivsblad. Broschyr är under utarbetande, informationsträffar med företag anordnas. Länsstyrelsen verkar för ett närmare samarbete med näringslivsorganisationer. Vid utskick av information om Mål 6 används NUTEK:s material. 
  
 7.2.18 
  
 Förslag till åtgärder från Jämtlands län 
  
 Företagaren Spencer, Liftbyggarna 
 Spencer har till Småföretagsdelegationen framfört följande: Han anser att företagarna i Jämtlands län känner sig utanför. Ni talar om oss och inte med oss. Dunlap anser att informationen måste koncentreras, kortas ner och vara mera lättläst. Beträffande attityderna svänger dessa; från att företag varit ett nödvändigt ont, känns det nu som om en attitydförändring från politikerna kommer. Dunlap saknar ett samarbete mellan myndigheterna och hjälp att hitta praktiska lösningar. Att satsa på näringslivet måste vara länets övergripande mål. Det borde vara viktigare för länet att företagen stannar än att offentlig sektor stannar i Jämtland. 
 Dunlap tar särskilt upp några områden som innebär stora kostnader för företagen: 
  
 · 
  
 Trender inom miljöområdet 
  
 · 
  
 CE-märkning 
  
  av produkter 
  
 · 
  
 IT-utvecklingen 
  
  måste ske i en takt som företagen har råd med Cole förslag kan sammanfattas i följande punkter: 
  
 · 
  
 Modernisera arbetsrätten. Nuvarande lagar t illkom under en 
  
 period när det fanns ekonomiskt utry mme att tillskapa det krångliga regelsystem som nu finns. Lagarna är omoderna och verkar enbart hämmande för speciellt småföretagandet och för möjligheterna att skapa arbetstillfällen. 
  
 · 
  
 Avbyråkratisera och modernisera myndigheternas arbetssätt. Många myndigheter har dåligt bollsinne, dvs. de har en onödigt snäv syn vid tolkning av lagar och regler. Samordning måste ske 
  
 mellan olika myndigheter för att inte få felaktiga konsekvenser för 
  
 98  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 företagen och samhället. Myndigheternas syn på företagen måste ändras radikalt. 
  
 · 
  
 Miljöinvesteringar måste ske i en takt som företagen och samhället har råd med. Se över vilka möjligheter det finns för småföretagen att bli erkända för sin kvalitet utan den dyra och komplicerade certificeringsprocess som nu tenderar att stänga ute de små företag som inte har resurser att genomföra t.ex. ISO. 
  
 · 
  
 Kvalitetsmärkning, en annan form måste hittas. 
  
 · 
  
 Informationen skall vara kort, koncentrerad och enkel. Det stora informationsflödet är ett problem och som företagare finns inte tid att läsa allt som kommer. 
  
 · 
  
 Vi företagare vill vara med i utvecklingsarbetet. 
  
 Spencer har vid senare tillfälle till Småföretagsdelegationen framfört följande: 
 Informationen från olika myndigheter och näringslivskontoren borde samordnas. Eventuellt genom att all information samlas på ett ställev varefter en kortfattad sammanställning, eventuellt med enbart rubriker över respektive ämne, skickas ut till företagen. Företagaren skulle då snabbt kunna se i sammanställningen om något berör och intresserar just honom/henne och i så fall beställa den fullständiga informationen på enbart det som är aktuellt. 
  
 7.3 
  
 Östergötlands län 
  
 7.3.1 
  
 Tillskottet 
  
 Projektet Tillskottet är ett nytt initiativ som redovisas på sidan 74. 
  
 7.3.2 
  
 Nuläge 
  
 Regeringen har uppdragit till samtliga landshövdingar att verka för samordning av regionala resurser för att därigenom öka tillväxten och sysselsättningen i respektive län, det s.k.. landshövdinge uppdraget. En del av detta arbete i Östergötlands län har varit att bidra till en bättre samordning mellan de olika organisationer som ägnar sig åt någon form av företagsstöd och rådgivning. Ett mål har varit att hjälpa företagen att bättre och enklare kunna dra nytta av de stöd som finns. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 99 
  
 Länsstyrelsens arbete med det s.k. landshövdinge uppdraget innefattar bl.a. följande: 
  
 · 
  
 Utvärdera resultatet av stöd till företag 
  
 · 
  
 Följa upp regionens utveckling 
  
 · 
  
 Rådslag med olika aktörer för samverkan 
  
 · 
  
 Översyn av regelsystem 
  
 · 
  
 Branschseminarier 
  
 · 
  
 Initiering av branschstödjande projekt 
  
 · 
  
 Initiering av sysselsättningsstödjande projekt 
  
 · 
  
 Rapportering varje halvår 
  
 7.3.3 
  
 Kunskaps- och tekniköverföring/företagsreception 
  
 I Östergötland finns ett flertal aktörer som sysslar med överföring av kunskap och teknik. Målet med deras verksamhet är att hjälpa företagen att få tillgång till den kunskap, teknik och forskning som finns på t.ex. universitetet och andra företag. 
 För att underlätta för det enskilda företaget att hitta rätt bland de här aktörerna kommer en s.k. företagsreception att inrättas. Företagsrecep- tionen kommer att finnas vid universitetets lokaler och ha till uppgift att fungera som kontaktcentral och lotsa företagen vidare till rätt aktör, både inom och utom universitetet. Syftet med verksamheten är att förbättra och förenkla tillgången till kunskap och kompetens för företag och organisationer och att ännu bättre utnyttja de aktörer som redan finns. 
 Företagsreceptionen kommer i starten främst att koncentrera sig på teknik, naturvetenskap och ekonomi, men så småningom är avsikten att den skall kunna ta emot frågor som rör alla fakulteter och ämnes- områden. Företagsreceptionen kommer att ha tillgång till ett antal databaser, bl.a. för förmedling av examensarbeten och över kompetensen inom Linköpings universitet. Länkar kommer att finnas till andra databaser, t.ex. universitetet, företag i svenska science parks och olika datatorg. 
 Verksamheten beräknas starta hösten 1997. 
  
 7.3.4 
  
 Centrum för industrikontakt 
  
 Verksamhetsområde 
  
 100  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län  
 SOU 1998:64 
  
 Samverkan universitetet – industri och samhälle. Kontaktskapande genom företagsreceptionen. 
 Huvudmän 
 Linköpings universitet. 
 Syfte 
 Mer och bättre samverkan mellan Linköpings universitet och  
 industrin- /samhället. 
  
 Målgrupp 
 Företag och organisationer, främst i Östergötland och närliggande län. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Företagsreception (under uppbyggnad) 
  
 · 
  
 Information om möjligheter till samverkan med Linköpings universitet 
  
 · 
  
 Initiering av projekt 
  
 · 
  
 Utveckling av nya samarbetsformer 
  
 7.3.5 
  
 Innovation Relay Centre (IRC) Central Sweden 
  
 Verksamhetsområde 
 Tekniköverföring (finansierat av EU och NUTEK). 
 Huvudmän 
 Linköpings universitet, Uppsala universitet, Ytkemiska Institutet och Electrum. 
 Sy 
 f 
 te 
 Att stärka den lokala industrins konkurrenskraft genom att öka teknikinnehållet och affärsmöjligheterna. Att överföra forsknings- och utvecklingsresultat till näringslivet. Målet är att finna lösningar på identifierade tekniska behov och därigenom öka den europeiska kon- kurrenskraften. 
 Målgrupp 
 Företag i främst den mellersta delen av Sverige. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Informationsseminarier om EU:s ramprogram 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 101 
  
 · 
  
 Tekniköverföringsuppdrag 
  
 · 
  
 Matchningar av forskningsresultat 
  
 · 
  
 Hjälp till företag med ansökningar till EU:s forskningsprogram 
  
 · 
  
 Hjälp till företag att finna partners transnationellt 
  
 7.3.6 
  
 Institutet för Verkstadsteknisk Forskning (IVF) 
  
 Verksamhetsområde 
 Utveckling av teknik, metoder och organisation samt spridande av resultat och erfarenheter. 
 Huvudmän 
 NUTEK och Sveriges Verkstadsindustrier (VI). 
 Syfte 
 Att uthålligt öka konkurrensen och framtidsberedskapen hos företag inom tillverkningsindustrin genom forskningsuppdrag, informations- insatser och införande av nya lösningar. 
 Målgrupp 
 Tillverkningsföretag, i första hand verkstadsföretag. Speciella insatser för mindre och medelstora företag. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Behovs- och nulägesanalyser 
  
 · 
  
 Teman för uppdrag eller projektsamarbete: 
  
 - 
  
 Produktutveckling 
  
 - 
  
 Produktionsutveckling 
  
 - 
  
 Miljöutveckling 
  
 7.3.7 
  
 Institutet för Mikroelektronik (IMC) 
  
 Verksamhetsområde 
 Elektronik, utveckling av elektronikprodukter. 
 Huvudmän 
 Linköpings universitet och Kungliga Tekniska Högskolan. 
 Syfte 
  
 102  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 Stärka den industri i Sverige som arbetar inom elektronikområdet. 
 Målgrupp 
 Alla företag som utvecklar, tillverkar och använder elektronik. Speciella insatser för mindre och medelstora företag. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Forskning och utveckling 
  
 · 
  
 Teknikstöd 
  
 · 
  
 Tekniköverföring 
  
 · 
  
 Konsultationer 
  
 · 
  
 Småserieproduktion 
  
 7.3.8 
  
 Industriellt Utvecklingscentrum (IUC) Finspång AB 
  
 Verksamhetsområde 
 IUC Finspång skall stödja produktutveckling i små och medelstora företag genom att utveckla och stimulera kompetens- och teknik- överföring mellan stora och små företag, samt att utveckla regionalt samarbete och omvärldskontakter. 
 Huvudmän 
 ABB Stal, Grängesföretagen och ytterligare 18 industriföretag i Finspång, Finspångs kommun samt två lokala personalorganisationer. 
 Syfte 
 Utveckla nya och befintliga företag för att därmed bidra till ökad sysselsättning inom industrin. 
 Målgrupp 
 Regionens industriföretag samt serviceföretag med industrin som målgrupp. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Stödja produktutvecklingsprojekt genom finansiering och tillförande av kompetens 
  
 · 
  
 Samordna och anpassa kompetenshöjande kursprogram 
  
 · 
  
 Utveckla samarbetsformer och omvärldskontakter 
  
 · 
  
 Stödja avknoppning av produkter och produktidéer 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 103 
  
 7.3.9 
  
 Teknikbrostiftelsen Linköping 
  
 Verksamhetsområde 
 Riskkapital, tekniktransferering, affärsutveckling. 
 Huvudmän 
 Närings- och handelsdepartementet. 
 Syfte 
 Främja samverkan mellan högskola – näringsliv och stora – små företag. Få fram nya kunskapsintensiva företag med produkter som ger sysselsättningstillfällen. 
 Målgrupp 
 Företag, universitet och högskolor i regionen från Nyköping i norr till Jönköping i söder. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Initierar och finansierar projekt som leder till produktförnyelse (regional riskkapitalleverantör) 
  
 · 
  
 Stöttar verksamheter vid Linköpings universitet som är nyttiga för näringslivet 
  
 7.3.10 
  
 Livsmedelstekniskt centrum i Linköping (ICL) 
  
 Verksamhetsområde 
 Tekniköverföring, nätverksbyggande. 
 Huvudmän 
 Privata och kooperativa företag verksamma inom livsmedelssektorn, Linköpings universitet, kommuner, landsting och länsstyrelsen. 
 Syfte 
 Att främja forskning och utveckling inom regionens livsmedelssektor. 
 Målgrupp 
 Livsmedelsföretag och andra intressenter inom livsmedelsindustrin i östra Sverige. 
 Typ av insatser 
  
 104  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 Kontaktfunktion och nätverkande för erfarenhetsutbyte samt gemensamma aktiviteter mellan forskare och företag 
  
 · 
  
 Seminarier, konferenser, mässor 
  
 · 
  
 Initiera/stimulera/förmedla  
  
 FoU-projekt 
  nationellt och internationellt (EU) 
  
 7.3.11 
  
 Centrum för Innovation och Entreprenörskap (CIE) 
  
 Verksamhetsområde 
 Utbildning, forskning, stimulansaktiviteter. 
 Huvudmän 
 Linköpings universitet. 
 Syfte 
 Att stimulera teknikbaserat nyföretagande på affärsutvecklingssidan genom att skapa kontaktytor mellan näringsliv, forskning och undervisning. 
 Målgrupp 
 Unga och växande teknikbaserade småföretag i Östergötland. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Program för entreprenörer i nya och etablerade företag. Programmen är inriktade på affärsutveckling och affärsmannaskap 
  
 · 
  
 Klubb- och nätverksaktiviteter, t.ex. lunchklubb, seminarier, pub- kvällar och publikationer 
  
 · 
  
 Utbildning i entreprenörskap för studenter 
  
 · 
  
 Deltagande i internationella forskningsprojekt 
  
 7.3.12 
  
 SUNE (Samverkan universitet näringsliv i E län) 
  
 Verksamhetsområde 
 Kunskapsöverföring. 
 Huvudmän 
 SAF och LO. 
 Syfte 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 105 
  
 Att främja samverkan mellan universitet och näringsliv i Östergötland för att stärka företagens konkurrenskraft och medarbetarnas kompetens. Att på företagens villkor hjälpa till att föra ut universitetets kompetens till intresserade företag i länet. 
 Målgrupp 
 I första hand små och medelstora företag i Östergötland. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Genom olika typer av aktiviteter som skall utgå från företagen och deras anställdas behov hjälpa företagen att finna de rätta kon- takterna inom universitetet för att få tillgång till den kompetens som finns. 
  
 · 
  
 Utbildning av s.k.  
  
 U-lotsar, 
  dvs. anställda på företagen som skall fungera som en kontaktlänk mellan företag och universitet.  
 U-lotsen 
  ges en god kunskap om universitetets organisation samt dess verksamhet inom forskning, utbildning och uppdragsverksamhet. 
  
 7.3.13 
  
 Exportrådgivning 
  
 På exportområdet finns ett samarbete mellan de olika regionala aktörerna ALMI Företagspartner, Exportrådet och Östsvenska Handels- kammaren. Samarbetet kallas Exportcentrum och hit kan företag ringa för att få rådgivning i exportrelaterade frågor. Syftet med Exportcentrum är att underlätta för företagen som inte behöver kontakta tre olika organisationer för att få hjälp. 
  
 7.3.14 
  
 Exportcentrum för Östergötland 
  
 Verksamhetsområde 
 Rådgivning och projekt inom export och internationalisering. 
 Huvudmän 
 ALMI Företagspartner Östergötland, Exportrådet och Östsvenska Handelskammaren. 
 Syfte 
  
 106  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 ExportCentrum skall medverka till en ökad internationalisering hos länets företag genom att vara en naturlig kontaktpunkt, ett kompetens- centrum och ett forum för praktiskt samarbete nära företagen. 
 Målgrupp 
 Exportinriktade företag. Tyngdpunkten ligger på mindre och medelstora företag. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Information, utbildning och rådgivning i frågor som rör export och internationalisering 
  
 · 
  
 Assistans under hela exportprocessen – från länderval till etablering samt igångkörning på utvalda marknader 
  
 Exportcentrum prioriterar mindre och medelstora företag. De finns på fem platser i Sverige, med exportcentrum i 19 län. Samarbete sker mellan olika exportcentrum i gemensamma projekt. Den modell Export- centrum arbetar efter är följande: De identifierar 100 företag, besöker dessa och väljer sedan ut ca 40 företag att arbeta med. Dessa företag kan använda konsultcheckar för delfinansiering. Exportcentrum samarbetar med Tillskottet vid urval av företag. Företagen nås genom att kontakter tas med företagen, därefter byggs en databaserad företagsbas upp för länet. 
  
 7.3.15 
  
 Kompetensutveckling – finansiellt stöd 
  
 Kompetensutveckling av personalen är ett konkurrensmedel för att bättre klara framtidens krav. Genom  
 EU-medlemskapet 
  har Sverige fått möjlighet att ta del av EU:s strukturfonder. Växtkraft Mål 4 ger företagen möjlighet att söka stöd för att kompetensutveckla sin personal. 
  
 7.3.16 
  
 Växtkraft Mål 4 
  
 Verksamhetsområde 
 Stöd till kompetensutveckling i små och medelstora företag med pengar bl.a. från Europeiska Socialfonden. 
 Syfte 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 107 
  
 Underlätta omställningar på arbetsmarknaden i samband med struktur- förändringar och ändringar av produktionssystem. 
 Målgrupp 
 Privata företag i Östergötland med i första hand upp t ill 50 anställda (i vissa fall upp till 250 anställda) som insett be hovet av förändring. Även mindre enheter inom offentlig vård- och omsorgsverksamhet omfattas av Mål 4. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Checkar till företaget i två olika steg. I steg ett görs en analys om företagets behov och en handlingsplan inför framtiden utarbetas. Steg två är själva genomförandet av handlingsplanen. EU och staten står för hälften av kostnaderna för åtgärderna och företaget står för andra hälften. 
  
 · 
  
 Stöd till initierandet av nätverk. 
  
 Arbetsmetoden är: 
  
 · 
  
 Bred analys av företaget 
  
 · 
  
 Företaget analyserar hela verksamheten 
  
 · 
  
 Analysdelen mynnar ut i en handlingsplan som ligger till grund för genomförandet 
  
 7.3.17 
  
 Nyföretagande 
  
 För den som har en affärsidé och funderar på att starta någon form av rörelse kan det vara fruktbart att diskutera sina planer med någon som är erfaren och insatt i nyföretagarproblematiken. I sex av länets kommuner finns därför Nyföretagarcentrum dit potentiella företagare kan vända sig för att få rådgivning. Östgöta Coop Center kan hjälpa dem som funderar på att starta ett kooperativ i form av en ekonomisk förening. 
 I fyra kommuner finns s.k. Företagarcentra som är till inte bara för nyföretagare utan också för företagare som redan driver sin verksamhet. De beskrivs under rubriken Lokal företagsrådgivning. 
 Den som är eller riskerar att bli arbetslös kan i vissa fall få bidrag för att starta eget företag via arbetsförmedlingen. Grundläggande för- utsättning för att få bidraget är att arbetsförmedlingen bedömer affärs- idén som hållbar och uppskattar att företaget kan få t illfredsställande lönsamhet och ge varaktig sysselsättning. 
  
 108  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 7.3.18 
  
 Nyföretagarcentrum (Finspång, Kinda, Linköping, Motala, Norrköping och Vadstena) 
  
 Verksamhetsområde 
 Rådgivning till nystartare av företag. 
 Huvudmän 
 Näringsliv och kommuner. 
 Syfte 
 Stimulera nyföretagandet. Öka överlevnadsförmågan hos nya företag. Utveckla nätverk. Bredda det lokala näringslivet. 
 Målgrupp 
 Presumtiva nyföretagare (arbetslösa, anställda eller studenter) i respek- tive kommun. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Kostnadsfri och konfidentiell genom ett nätverk av erfarna personer från företag, organisationer och myndigheter samt anställda rådgivare. 
  
 · 
  
 Nyföretagarcentrum stöder nyföretagarna före starten och fortsätter att ha kontakt med företagaren några år efter företagsstarten. 
  
 Nyföretagarcentrum i Norrköping, NNC, har besök av ca 100 nya före- tag per år. NNC har förfrågningar från drygt 300 företag per år. Det är särskilt frågor inom skattelagstiftningen som företagen upplever som oklara och svåra. 
  
 7.3.19 
  
 Östgöta Coop Center 
  
 Verksamhetsområde 
 Information och rådgivning om ekonomiska föreningar och kooperativ. 
 Syfte 
 Att ge information och rådgivning om företagsformen ekonomisk förening. 
 Målgrupp 
 Östgötar med affärsidéer (minst tre fysiska eller juridiska personer måste ingå i en ekonomisk förening). Det kan handla om brukare (t.ex. inom barnomsorg, friskolor m.m.) eller arbetslösa. 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 109 
  
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Bedömning av affärsidéer 
  
 · 
  
 Hjälp med utformning av stadgar, ansökan om registrering, avtal, förhandling, arbetsorganisation och ledarskap 
  
 · 
  
 Anordning av kurser, seminarier och konferenser 
  
 · 
  
 Förmedling av tjänster inom juridik, företagsekonomi, redovisning, skattefrågor, marknadsföring m.m. 
  
 23 st liknande center finns i Sverige. De ger information och rådgivning till dem som vill arbeta kooperativt. De arbetar i nätverk. År 1996 startades 20 ekonomiska föreningar i Östergötlands län. Företagar- föreningar bildas som ekonomiska föreningar. 
  
 7.3.20 
  
 Kvinnors företagande 
  
 I Östergötlands län ligger den procentuella andelen kvinnliga företagare något lägre än genomsnittet i landet. Under en tid har behovet av ökade insatser för kvinnliga företagare accentuerats. En ökning av andelen kvinnliga företagare från  
 28-29 
  procent till 32 procent år 2002 har satts som övergripande mål för länet som helhet. För att nå dit krävs aktiva insatser för att undanröja hinder och skapa ytterligare möjligheter för den här gruppen företagare. 
 I Östergötlands län finns sedan 1994 en referensgrupp för kvi nnors företagande som består av ett antal aktörer (ca 20 st) inom området. Arbetsgruppen har som syfte att föreslå konkreta åtgärder för att: 
  
 · 
  
 Synliggöra förekomsten av kvinnliga företag och deras förut- sättningar 
  
 · 
  
 Inspirera till nyetablering och vidareutveckling i befintliga företag. 
  
 · 
  
 Agera i direkta projekt i samverkan eller inom den egna organisa- tionen 
  
 7.3.21 
  
 Insatser för kvinnors företagande 
  
 Verksamhetsområde 
 Kvinnors företagande. 
 Syfte 
 Att främja kvinnors företagande, både vad avser nyetablering och utveckling av befintliga verksamheter. 
 Målgrupp 
  
 110  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 Kvinnliga företagare. 
 Typ av insatser 
 Exempel på projekt: 
  
 · 
  
 Utveckling – ett adept/mentorprogram där nyblivna kvinnliga företagare får ett bollplank, stöd och råd i form av en erfaren företagare. 
  
 · 
  
 GROW – ett treårigt  
  
 EU-projekt 
  med transnationella partners, vars syfte är att finna nya arbetsmetoder och verktyg för att framgångs- rikt arbeta med kvinnors företagande. 
  
 · 
  
 INK– informationsnät för kvinnliga företagare – ett Mål  
  
 5b-projekt 
  med syfte att bygga upp ett informations- och dialognät som skall bidra till ökat samarbete, kompetensutveckling och tillväxt i egna företag. 
  
 · 
  
 Kartläggning av kvinnliga företagare/nätverk med syfte att få fram bra underlag för att lättare nå ut med information och stödåtgärder. 
  
 · 
  
 Tillskottet hanterar särskilda stödformer för kvinnor, t.ex. nyföre- tagarstöd till kvinnor. 
  
 7.3.22 
  
 Lokal företagsrådgivning 
  
 I fyra av fem östgötakommuner som ingår i EU:s Mål  
 5b-område, 
  Boxholm, Kinda, Ydre och Ödeshög, har lokala företagarcentra inrättats med finansiering delvis från EU. Dessa företagarcentra skall arbeta nära företagen i kommunen och vara den naturliga punkten för företagaren att vända sig till för att få råd och stöd. 
 Kommunernas näringslivskontor arbetar också på olika sätt med att underlätta för företagarna. De stöder det befintliga näringslivet och stöttar företag som vill flytta till kommunen. 
  
 7.3.23 
  
 Företagarcentrum (Boxholm, Kinda, Ydre och Ödeshög) 
  
 Verksamhetsområde 
 Rådgivning och vägledning för företagare finansierad bland annat med hjälp av  
 EU-medel. 
  
 Huvudmän 
 Lokala företagarföreningar, kommuner (varierar mellan de fem före- tagarcentra). 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 111 
  
 Syfte 
 Att vara den naturliga knutpunkten för företagarnas frågor och att bidra till en positiv näringslivsutveckling. 
 Målgrupp 
 Nya och befintliga företagare i respektive kommun. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Bollplank för nya och befintliga företagare 
  
 · 
  
 Vägledning för kommunens företagare vad gäller olika stödformer samt utförandet av vissa stödutredningar 
  
 Skillnaden från Nyföretagarcentrum är att Företagarcentrum ger affärsrådgivning till befintliga företag. Vidare bygger de nätverk mellan kvinnliga företagare och Köpmannaföreningar. 
  
 7.3.24 
  
 EU-information 
  
 För företagen har Sveriges  
 EU-medlemskap 
  inneburit en mängd möjlig- heter och regler, men det är inte alltid så lätt att informera sig om dessa frågor. För att svara på företagens frågor finns ett Euro Info Centre i regionen. 
  
 7.3.25 
  
 EURO Info Centre East and Central Sweden 
  
 Verksamhetsområde 
  
 EU-information. 
  
 Syfte 
 Att hjälpa små och medelstora företag med  
 EU-frågor. 
  
 Målgrupp 
 Små och medelstora företag i Södermanland, Östergötland och Gotland. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 EIC Östsverige svarar på alla företagsrelaterade frågor angående EU och Europamarknaden. De över 200 EIC- kontoren samarbetar med varandra och med  
  
 EU-kommissionen 
  och kan därför ge snabb och korrekt information. 
  
 112  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 SOU 1998:64 
  
 · 
  
 Hos EIC Östsverige kan företagen få information och rådgivning om bl.a. EU:s lagstiftning,  
  
 EU-stöd 
  och bidrag, offentlig upphandling, konkurrensregler, standardisering och  
 CE-märkning, 
  produktansvar, EU:s småföretagsprogram, Europatenariatet och Interprise. 
  
 7.3.26 
  
 ALMI Företagspartner 
  
 ALMI Företagspartner är rikstäckande och har verksamhet i alla Sveriges län. ALMI har en mängd olika verksamheter. Huvudmålet med Reynolds verksamhet är att stimulera tillväxt i befintliga och nya företag. 
  
 7.3.27 
  
 ALMI Företagspartner i Östergötland 
  
 Verksamhetsområde 
 Rådgivning och finansiering för befintliga och nya företag. 
 Huvudmän 
 Landstinget i Östergötland och staten (via moderbolaget ALMI Företagspartner AB). 
 Syfte 
 Bidra till ekonomisk tillväxt i befintliga företag samt stimulans av nyföretagande. 
 Målgrupper 
 Mindre och medelstora privatägda företag med god tillväxtpotential. Nyföretagare. Företagare och innovatörer med förutsättningar att bli arbetsgivare prioriteras. 
 Typ av insatser 
  
 · 
  
 Allmän rådgivning 
  
 · 
  
 Strategisk rådgivning och tillväxtfinansiering till företag i expan- sionsskeden, t.ex.: 
  
 - 
  
 förnyelse av produkter och tjänster 
  
 - 
  
 marknadsutveckling, internationalisering 
  
 - 
  
 lednings- och styrelseutveckling 
  
 - 
  
 expansion 
  
 - 
  
 miljöstyrning 
  
 · 
  
 Nyföretagarlån och Företagarlån för kvinnor (hanteras av Tillskottet) 
  
 SOU 1998:64 
  
 Redovisning av Jönköpings, Jämtlands och Östergötlands län 
  
 113 
  
 Produktråd Gothia, rådgivning och finansiering av produktutveckling. 
  
 7.3.28 
  
 Förslag till åtgärder från Östergötlands län 
  
 · 
  
 All registrering av olika företagsformer hos en myndighet. 
  
 · 
  
 Ändra reglerna för  
  
 F-skatt, 
  alla som sköter sina åligganden bör kunna få  
 F-skatt. 
  
 · 
  
 Ett litet företag skall inte behöva betala in momsen innan företaget självt har fått in den. 
  
 · 
  
 Sjuklönen kan vara en katastrof för mindre företag. 
  
 · 
  
 Gör det möjligt för småföretagare att göra sin egen deklaration. Följ baskontoplanen. 
  
 · 
  
 Gör förmåner till de anställda avdragsgilla, inte enbart bil utan också städhjälp och hemservice.