Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Offentliggörande av resultat från livsmedels- 
  
 Dir. 
  
 tillsyn 
  
 2004:147 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 28 oktober 2004. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare skall analysera olika metoder för att till- gängliggöra resultaten från livsmedelstillsynen för konsumenterna. Regelmässigt offentliggörande av tillsynsresultat skulle kunna tjäna syftet att förbättra livsmedelshantering och egenkontroll inom livsmedels- och restaurangnäringarna. Utredaren skall föreslå om, och i så fall hur, ett sådant förfarande bör utformas. 
 Bakgrund 
 Tillhandahållande av livsmedel ställer stora krav på livsmedels- lokalernas utformning liksom på hantering och hygien under tillverknings- och beredningsprocessen. För att säkerställa att dessa krav efterlevs sker, som komplement till företagens egenkontroll, även en tillsyn i offentlig regi. Denna tillsyn utövas i huvudsak av kommunerna, men även av Livsmedelsverket. Resultatet från denna tillsyn har visat att det förekommer brister i verksamhetsutövarnas efterlevnad av regelverket kring livsmedelshantering m.m. Det är också önskvärt att konsumenterna har en inblick i hur väl företagen efterlever lagstiftningen. Detta gäller förtroendet för så väl livs- medels- och restaurangföretagare som tilltron till den verksamhet som utövas av tillsynsmyndigheterna. Ett möjligt verktyg för att öka livsmedelsföretagarnas efterlevnad av de krav som livsmedels- lagstiftningen ställer kan vara att regelmässigt offentliggöra utfallet av tillsynsmyndigheternas inspektioner. I princip är inspektions- rapporter redan i dag offentliga. För att en konsument skall få vetskap om tillsynsresultatet för en enskild anläggning krävs dock 
 111 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:44 
  
 att han eller hon kontaktar respektive myndighet och begär ut handlingen. Detta torde inte förekomma i särskilt omfattande grad. För att i praktiken göra inspektionsresultaten tillgängliga för allmänheten krävs troligen ett systematiskt offentliggörande. 
 Sedan den 1 oktober 2001 tillämpas i Danmark ett system för att offentliggöra tillsynsresultat. Det danska systemet innebär att tillsynsmyndigheten efter genomförd inspektion överlämnar ett inspektionsprotokoll till livsmedelsföretaget. Protokollet anger på en tregradig skala hur väl företaget lever upp till lagstiftningen. Rapporten skall anslås synligt i den inspekterade lokalen. Företagen har rätt att begära förnyad inspektion för att förbättra sitt till- synsresultat. 
 Det danska systemet är en tänkbar variant för ett mer syste- matiskt offentliggörande av tillsynsresultat i det led i livsmedels- kedjan som ligger närmast konsumenterna. En annan metod för offentliggörande kan vara att myndigheten anslår upplysningar endast när avvikelser från regelverket påvisats. Ytterligare en möj- lighet är att utnyttja de lokala eller den centrala tillsynsmyndig- hetens hemsida för att publicera sammanfattande omdömen om tillsynsobjekten. En fjärde möjlighet är att tillsynsmyndigheten åläggs att tydligt anslå information i de fall en inspektion lett till anmärkning. Det kan också finnas andra sätt att offentliggöra informationen. För alla metoder gäller dock att de för att fylla sin funktion måste vara så utformade att budskapet är begripligt och lättillgängligt för konsumenten. 
 Ett offentliggörande av tillsynsresultat ställer särskilda krav på tillsynsmyndigheterna. Detta gäller till exempel att en företagare som får ett sämre resultat bör kunna få möjlighet till ominspektion efter att ha åtgärdat bristerna, liksom att inspektionsfrekvensen måste hålla en viss nivå så att alla företagare har ett aktuellt inspek- tionsprotokoll anslaget eller publicerat. 
 De olika metoderna för offentliggörande av tillsynsresultat skulle kunna leda till att det uppstår konflikter med annan lag- stiftning, exempelvis personuppgiftslagen eller sekretesslagen. Frågor som gäller företagens verksamhet och företagarnas och deras personals integritet måste också beaktas när ett system med offentliga tillsynsresultat övervägs. 
 112 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 1 
  
 Uppdraget 
 En analys skall göras av olika metoder för att delge konsumenterna relevant information om resultatet av livsmedelstillsynen, såväl vad avser enskilda objekt som grupper av objekt. Dessa konsument- upplysningar skall inte begränsas till livsmedelsdetaljister och restauranger. 
 Genom att analysera ekonomiska, juridiska och andra kon- sekvenser för tillsynsmyndigheterna respektive objekten av de olika alternativen skall utredaren bedöma om tillsynsresultatet bör offentliggöras. Om utredaren gör bedömningen att tillsynsresul- taten bör offentliggöras skall utredaren ange vilken av metoderna för offentliggörande som är att föredra. Utredaren skall också lämna förslag till de författningsändringar som övervägandena leder fram till. 
 En konsekvensbedömning skall göras för samtliga förslag. I denna skall det, utöver en samhällsekonomisk analys, även ingå en beräkning av förslagens ekonomiska konsekvenser för tillsynsmyn- digheterna och de berörda företagen. Innebär förslagen ökade kostnader för tillsynsmyndigheterna skall utredaren presentera förslag till finansiering enligt gällande finansieringsprinciper. Ut- redaren skall i sitt arbete samråda med företrädare för tillsyns- myndigheterna, livsmedels- och restaurangnäringen samt andra berörda aktörer. 
 Uppdraget skall vara avslutat senast den 1 juni 2005. 
 (Jordbruksdepartementet) 
 113 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Avgifter för  
 foder-, 
  livsmedels- och 
  
 Dir. 
  
 djurskyddstillsyn 
  
 2004:140 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 14 oktober 2004. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare skall lämna förslag till ett avgiftssystem för  
 foder-, 
 livsmedels-, 
  djurhälso- och djurskyddstillsyn. I uppdraget ingår att lämna förslag till en avgiftskonstruktion som baseras dels på de kriterier som återfinns i Europaparlamentets och rådets Förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (EUT L 165, 30.4.2004, sid. 1) dels på principen att varje tillsynsmyndighet (i tillämpliga fall kommunfullmäktige) själv beslutar om avgiftens storlek för sina respektive tillsynsobjekt. 
 Utredaren skall även lämna förslag till ett system som ger kom- munerna möjlighet att i sin helhet avgiftsfinansiera livsmedelstill- synen, samt ta ställning till hur behovet att styra avgifternas storlek för att både säkerställa en likvärdig tillsyn och att företag i olika delar av landet behandlas likvärdigt kan balanseras mot grund- principen att varje tillsynsmyndighet skall kunna nå full kostnads- täckning för sina tillsynsverksamheter. Utredaren skall föreslå de författningsändringar som bedöms vara nödvändiga. 
 Bakgrund 
 I april 2004 antogs förordning (EG) nr. 882/2004. Förordningen behandlar bl.a. organisation, finansiering och genomförande av medlemsstaternas kontroller. Vad gäller avgifter för tillsynen fast- ställer förordningen vilka kostnadsslag som får ingå i beräkningen av avgifterna och vilka faktorer i företagens verksamhet som skall 
 115 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2005:44 
  
 vägas in i avgiftssättningen. Förordningen träder i dessa delar i kraft den 1 januari 2007. 
 Enligt förordning (EG) nr 882/2004 får medlemsstaterna finan- siera kontrollerna med avgifter och med anslag (motsvarande). De kontroller som omfattas av förordningen är de som genomförs för att kontrollera efterlevnaden av all gemenskapslagstiftning inom områdena foder, livsmedel, djurskydd och djurhälsa. Exempel på verksamheter som omfattas är årlig tillsyn, restsubstanskontroll och köttbesiktning. För vissa specificerade delar av kontrollen är det obligatoriskt för medlemsstaterna att ta ut en avgift, i övriga fall innebär förordningen en möjlighet för medlemsstaten att finan- siera kontrollen med avgifter. För det fall en medlemsstat väljer att avgiftsfinansiera kontrollen, lägger förordningen fast ett antal prin- ciper som skall ligga till grund för det nationella avgiftssystemet. 
 De kommunalt fastställda avgifterna för djurskyddstillsynen har kritiserats av Riksrevisionen i rapporten 2003/04:1 Hur effektiv är djurskyddstillsynen? Bland annat kritiserar Riksrevisionen den mycket stora spridningen mellan kommunerna när det gäller stor- leken på avgifterna för djurskyddstillsynen och de orättvisor och variationer i tillsyn som detta har skapat. Riksdagen har behandlat revisorernas rapport och tillkännagivit regeringen som sin upp- fattning att regeringen bör överväga om det behövs förändringar i regleringen av hur det lokala djurskyddsarbetet finansieras och att vikten av att djurhållare i olika delar av landet behandlas på ett så långt möjligt likvärdigt sätt beaktas (bet. 2003/04:MJU14, rskr. 2003/04:211). 
 Riksdagen har också tillkännagivit regeringen som sin upp- fattning att regeringen bör vidta åtgärder för att reformera finan- sierings- och avgiftssystemet för livsmedelskontrollen (bet. 2001/02:MJU22, rskr. 2001/02:319, 2001/02:320), även detta baserat på revisorernas granskning. 
 Nuvarande ordning 
 De nuvarande finansieringssystemen för de fyra tillsynsområdena är uppbyggda på olika sätt. För fodertillsynen tar Statens jord- bruksverk ut avgift från de storskaliga foderproducenterna över vilka verket också utövar kontrollen. Inom livsmedelsområdet bedrivs den årliga tillsynen av livsmedelsanläggningar i huvudsak av kommunerna, men för vissa objekt har Livsmedelsverket tillsyns- 
 116 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 2 
  
 ansvar. Den avgift som årligen skall betalas av verksamhetsutövarna till respektive tillsynsmyndighet fastställs av Livsmedelsverket. Även djurskyddstillsynen bedrivs i huvudsak av kommunerna. För denna kontroll kan kommunerna besluta om och ta ut avgifter för tillsynen. Avgifterna får täcka tillsynsmyndighetens kostnader enligt den kommunala självkostnadsprincipen. Finansieringen av de centrala och regionala myndigheternas s.k. tillsynsvägledning varierar mellan tillsynsområden och myndigheter. För Djurskydds- myndigheten och länsstyrelserna finansieras detta genom myndig- heternas respektive ramanslag inom utgiftsområde 23 respektive 18. För Diaz del överförs 15 % av de årliga tillsyns- avgifterna från kommunerna till verket (29 a § livsmedelslagen (1971:511) och 11 § förordning (1989:1110) om avgifter för livs- medelstillsyn m.m.). Tillsynen över djurhälsobestämmelserna finansieras i huvudsak över Jordbruksverkets myndighetsanslag utgiftsområde 23. Det finns dock undantag, exempelvis finansieras kontrollen av import av djur från tredje land genom avgifter liksom den officiella djurhälsokontrollen som utövas av veterinärer. 
 Uppdraget 
 Utgångspunkter för avgiftssystemet 
 Utgångspunkten är att avgiftssystemet skall konstrueras så att det uppfyller kraven i förordning (EG) nr. 882/2004 och medger full kostnadstäckning för tillsynsmyndigheten. En annan utgångspunkt är att tillsynsmyndigheternas avgiftsinkomster skall medge att tillsynen för olika typer av objekt ligger på en godtagbar nivå och att tillsyn och principer för avgiftssättning blir likvärdiga i hela landet. Ytterligare en utgångspunkt för det nya avgiftssystemet är att respektive tillsynsmyndighet själv (i fråga om kommunerna kommunfullmäktige) ska besluta om avgiftens storlek. Denna prin- cip skall ställas mot faktiska skillnader mellan olika kommuner som kan påverka kostnaderna för tillsynen och förklara skillnader i avgiftssättning, t.ex. skillnader i geografisk storlek. I detta ingår även att lämna förslag till vilken instans som skall besluta om de olika avgifternas storlek. 
 Utredaren skall ta fram en modell för beräkning av avgiftsnivån för olika typer av företag. Avgifternas storlek skall baseras på en fullgod ambitionsnivå för tillsynen så att denna bedrivs på ett 
 117 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2005:44 
  
 tillfredsställande sätt och tar hänsyn till relevanta riskfaktorer. I detta ligger att avgiftssystemet skall skapa förutsättningar för en likvärdig och effektiv tillsyn i hela landet så att konsumenternas säkerhet tryggas och konkurrensförhållanden blir rättvisa. 
 Små och nystartade företag skall inte bära en avgiftsbörda som riskerar att hämma deras konkurrenskraft och utvecklingspotential. En analys av vilka typer av företag som är särskilt känsliga för en ökad avgiftsbörda skall göras. Baserat på denna analys skall ut- redaren i sitt förslag till avgiftssystem överväga om det finns anled- ning att vissa typer av företag får sänkt tillsynsavgift. Utredaren skall också belysa på vilket sätt tillsynsmyndigheten påverkas av ett sådant system med nedsatta tillsynsavgifter för vissa objekt. 
 Förordning (EG) nr. 882/2004 medger att företag som genom god egenkontroll och systematisk kvalitetssäkring av verksamheten visar särskilt goda tillsynsresultat premieras. Detta kan göras genom att de aktuella företagen inte inspekteras lika ofta och där- med får lägre avgift. Även företag med liten produktion, företag som använder traditionella metoder samt företag som är lokalise- rade i regioner med särskilda geografiska begränsningar kan enligt förordningen ges nedsatt avgift. Utredaren skall beakta detta i sitt förslag till nytt avgiftssystem. 
 Samma kommunala nämnd utövar flera typer av tillsyn, nämligen  
 miljö-, 
  djurskydds- och livsmedelstillsyn. Men en verksamhets- utövare kan också bli föremål för tillsyn från olika myndigheter. Exempelvis bedriver kommunen djurskyddstillsynen och staten (Jordbruksverket) tillsyn över fodertillverkningen vid ett lantbruk. Likartade principer för avgiftssystemens utformning, tillsyns- områden och myndigheter emellan, bedöms vara till fördel för såväl tillsynsmyndigheter som för företagare. Utredaren skall härvid be- lysa en modell för att ge kommunerna möjlighet att i sin helhet avgiftsfinansiera livsmedelstillsynen. 
 En inledande analys av konkurrensaspekter inom tillsynsområdet har gjorts av Riksrevisionen i fråga om djurskyddstillsynen. Ut- redaren skall utveckla och beakta detta i sitt arbete med förslag till organisationen för fastsällandet avgifternas storlek. 
 Det avgiftssystem som tillämpas i dag för Livsmedelsverkets köttbesiktning m.m. vid slakterier kan komma att påverkas av för- ordning (EG) nr. 882/2004. Utredaren skall analysera om förord- ningen bör föranleda en förändring av det nuvarande avgifts- systemet för köttbesiktning och, om så är fallet, föreslå ett nytt avgiftssystem. 
 118 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 2 
  
 Utredaren skall vidare beräkna de centrala och regionala tillsyns- myndigheternas kostnader för råd och stöd till de lokala tillsyns- myndigheterna samt lämna förslag till hur dessa uppgifter bör finansieras. Härvidlag skall lämpligheten i den nuvarande över- föringen av 15 % av den årliga tillsynsavgiften från kommunerna till Livsmedelsverket analyseras. I detta ingår att överväga om uppgifter att ge vägledning är att anse som en del av tillsynen. Om så bedöms vara fallet skall utgångspunkten vara full kostnadstäck- ning. 
 Avgiftssystemet skall vara klart och begripligt så att det inte riskerar att inverka negativt på förtroendet för tillsynsmyndig- heterna. I detta ingår att beakta kravet på att avgiftssättningen för tillsyn för att verifiera efterlevnaden av gemenskapslagstiftning inom områdena foder, livsmedel, djurskydd och djurhälsa i Sverige skall redovisas till Europeiska kommissionen. 
 Uppdragets närmare innehåll 
 Utredaren skall lämna förslag till: 
  
 – 
  
 ett system som ger kommunerna möjlighet att i sin helhet avgiftsfinansiera livsmedelstillsynen, 
  
 – 
  
 utformning av ett system för avgifter avseende tillsynen av efterlevnaden av  
  
 foder-, 
  livsmedels- och djurskyddslagstift- ningen samt i relevanta delar av lagstiftningen om djurhälsa, 
  
 – 
  
 principer för att på ett enhetligt sätt bedöma de företag som har rutiner, vilka kan leda till lägre risker och minskat behov av tillsynsbesök, 
  
 – 
  
 principer för att på ett enhetligt sätt bedöma de företag som baserat på sin storlek eller omsättning, geografiska begräns- ningar eller användning av traditionella metoder kan komma att få sänkt tillsynsavgift, liksom ett eventuellt system för ersätt- ning till tillsynsmyndigheterna för inkomstbortfallet i dessa fall, 
  
 – 
  
 ändringar i det nuvarande systemet för avgifter för offentlig kontroll av livsmedel av animaliskt ursprung (köttbesiktning vid slakterier m.m.), 
  
 119 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2005:44 
  
 – 
  
 finansiering av de centrala och regionala tillsynsmyndigheternas vägledande arbete inom tillsynen med full kostnadstäckning som utgångspunkt, 
  
 – 
  
 de författningsändringar som övervägandena leder fram till. 
  
 En konsekvensbedömning skall göras för samtliga förslag. I denna skall det, utöver en beräkning av förslagens ekonomiska konse- kvenser för kommunerna och de berörda företagen, ingå en redo- visning av de samhällsekonomiska konsekvenserna samt statsfinan- siella effekter. För de förslag som har statsfinansiella effekter skall utredaren föreslå finansiering i enlighet med gällande finansierings- principer. Om utredarens förslag innebär regeländringar som på- verkar kommunernas möjligheter att ta ut avgifter eller påverkar kommunernas möjligheter till andra inkomster skall finansierings- principen mellan staten och kommunsektorn tillämpas. 
 I sitt arbete skall utredaren samråda med berörda aktörer och organisationer, inklusive Ekonomistyrningsverket och Närings- livets nämnd för regelgranskning. Vidare skall utredaren vid ut- arbetandet av sina förslag ta hänsyn till Tillsynsutredningens slut- satser (SOU 2004:100). 
 Uppdraget skall vara avslutat senast den 1 april 2005. 
 (Jordbruksdepartementet) 
 120 
 Bilaga 3 
 Regeringsbeslut 5 
  
 2005-03-10 
  Jo2004/719 
 Jo2004/1862 
 Jordbruksdepartementet 
 Livsmedelsverket 
 Box 622 
 751 26 UPPSALA 
 Uppdrag att utreda frågor om livsmedelshygienisk kompetens inom livsmedelsföretag 
 1 bilaga 
 Ärendet 
 Regeringen har uppmärksammats på att det förekommer att företagare och anställda inom livsmedels- och restaurangnäringarna i vissa fall har bristfälliga kunskaper i livsmedelshantering. 
 Ett förslag som har framförts till regeringen för att komma till rätta med dessa brister är att införa ett generellt krav på särskild utbildning eller licensiering för att få arbeta yrkesmässigt med livsmedel. Förslaget har framförts i skrivelser från de lokala och regionala tillsynsmyndigheterna inom livsmedelsområdet, bl.a. från Stockholms stad i skrivelse den 2 mars 2004 och från Länsstyrelsen i Värmlands län i skrivelse den 25 augusti 2004. 
 Vidare har ett stort antal lokala tillsynsmyndigheter i samband med remissbehandlingen av departementspromemorian Förbättrad djur- skydds- och livsmedelstillsyn (Ds 2004:11) framfört att ett s.k. livs- medelskörkort skulle vara önskvärt för att förbättra livsmedelshan- teringen, inte minst i detaljistledet. 
 121 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2005:44 
  
 Regeringens beslut 
 Regeringen beslutar att ge Livsmedelsverket i uppdrag att, med utgångs- punkt i en bedömning av nuvarande utbildnings- och kompetensnivå inom livsmedelsföretagen i Sverige, lämna förslag till åtgärder för att höja den livsmedelshygieniska kompetensen hos den som hanterar livsmedel yrkesmässigt. Livsmedelsverket skall följa de direktiv som anges i  
 bilagan 
 . 
 Livsmedelsverket skall redovisa resultatet av detta uppdrag senast den 15 juni 2006. 
 På regeringens vägnar 
  
 Hensley 
  Nykvist 
 Smith till 
 Riksdagens miljö- och jordbruksutskott Finansdepartementet/BA 
 Utredningen (Jo 2004:08) om offentliggörande av resultat från livs- medelstillsynen 
 Länsstyrelsen i Värmlands län 
 Stockholms kommun, Miljö- och hälsoskyddsnämnden 
 122 
 SOU 2005:44 Bilaga 3 
  
 Bilaga till 
  
 regeringsbeslut 
  
 Promemoria 
  
 2005-03-10 
  nr 5 
  
 2005-03-10 
  
 Jordbruksdepartementet 
 Direktiv för genomförande av uppdrag att utreda frågor om livsmedelshygienisk kompetens inom livsmedelsföretag 
 Bakgrund 
 Enligt Diaz uppskattning insjuknar omkring 500 000 per- soner årligen till följd av matförgiftning. Av dessa fall antas hälften här- röra från bristfällig livsmedelshantering i hemmet. Följaktligen har ett betydande antal matförgiftningsfall sin orsak i hanteringen i livsmedels- butiker, restauranger och andra livsmedelslokaler. 
 En förbättrad kunskap om livsmedelsburna sjukdomar, korrekt livs- medelshygienisk hantering, personalhygien m.m. bland de som arbetar inom restaurang- och livsmedelsnäringarna skulle kunna bidra till att öka livsmedelssäkerheten och minska antalet sjukdomsfall till följd av mat- förgiftning. 
 Flera länder har prövat system som innebär att de som yrkesmässigt hanterar livsmedel måste genomgå särskild utbildning. Exempelvis har Finland infört ett s.k. livsmedelskörkort. I den finska modellen erhålls livsmedelskörkortet efter godkänt prov i grundläggande livsmedelshygien och detta utgör ett krav för anställning inom livsmedelssektorn. 
 Ett generellt krav på kunskaper i livsmedelshygien kan ha både för- och nackdelar. Det kan antas att den allmänna kunskapen om livsmedels- hygien höjs vid ett sådant krav. Emellertid skiljer sig olika verksamheter inom livsmedels- och restaurangnäringarna väsentligt åt. Ett generellt krav 
 123 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2005:44 
  
 skulle därför kunna riskera att utformas så allmänt att det inte skulle ge tillräckliga kunskaper för viss specialiserad verksamhet samtidigt som kraven inte skulle stå i rimlig proportion till annan mindre riskfylld verksamhet. 
 Ett tvingande krav på särskild utbildning för yrkesmässig livsmedels- hantering innebär en börda och en ökad kostnad för livsmedelsföre- tagarna. För att kunna motivera detta måste vinsterna för konsumenterna i form av minskad risk för matförgiftning vara betydande. Vidare kan negativa konsekvenser från integrationssynpunkt uppstå om utfärdandet av ett kompetensbevis förknippas med ett skriftligt prov. Dessutom innebär ett generellt nationellt krav på särskild utbildning för att få arbeta inom livsmedels- och restaurangbranscherna ett hinder för den fria rörligheten av personer och tjänster inom EU. 
 Redan i dag medger den svenska livsmedelslagstiftningen att tillsyns- myndigheten förelägger en verksamhetsutövare att åtgärda brister. Dessa brister kan avse personalens kompetens när det gäller vissa arbetsmoment. Möjligheten att meddela föreläggande vad avser de anställdas kompetens utnyttjas dock synnerligen sällan av tillsynsmyndigheten. 
 Tillstånd för livsmedelshantering bygger för närvarande i huvudsak på kravet att verksamheten skall bedrivas i en godkänd livsmedelslokal. När det nya ramverket för livsmedelshygien inom EU träder i kraft den 1 januari 2006 förskjuts fokus från själva lokalen till den verksamhet som bedrivs i lokalen. I detta fall skulle ett godkännandebeslut kunna för- knippas med villkor om vissa kunskapskrav för de som utför vissa upp- gifter inom ramen för den verksamhet som ryms inom tillståndet. 
 Uppdraget 
 Livsmedelsverket skall, med utgångspunkt i en bedömning av nuvarande utbildnings- och kompetensnivå inom livsmedelsföretagen i Sverige, läm- na förslag till åtgärder för att höja den livsmedelshygieniska kompetensen hos dem som hanterar livsmedel yrkesmässigt. Livsmedelsverket skall följa de direktiv som anges nedan. 
 Med livsmedelsföretag förstås i detta uppdrag privata eller offentliga före- tag och andra organisationer som verkar inom produktion, förädling och 
 124 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 3 
  
 distribution av livsmedel, exklusive primärproduktionsledet men in- begripet detaljhandel, restauranger och storkök. 
 Utredningen skall belysa den nuvarande utbildnings- och kompetensnivån inom livsmedelsföretagen i Sverige ur ett livsmedelshygieniskt perspektiv. Baserat på dessa iakttagelser skall Livsmedelsverket bedöma vilka brister i kunskaper om livsmedelshantering som eventuellt kan föreligga inom olika delar av branschen och i vilken utsträckning dessa inverkar menligt på livsmedelssäkerheten. 
 Livsmedelsverket skall redovisa flera handlingsalternativ för att höja den livsmedelshygieniska kompetensen inom livsmedelsföretagen. Myndig- heten skall förorda ett av de alternativ som föreslås och rangordna övriga. Både förslag och bygger på frivillighet och sådana som innebär ett obligatorium skall lämnas. Ett av förslagen skall utgöras av ett tvingande generellt kompetens- eller utbildningskrav för yrkesmän vid ett livs- medelsföretag. 
 Vid utarbetandet av Livsmedelsverkets åtgärdsförslag skall verket särskilt beakta: 
  
 – 
  
 möjligheten för tillsynsmyndigheterna att utnyttja det utrymme som gällande lagstiftning ger att förelägga verksamhetsutövare att tillse att personalen har tillräckliga kunskaper för arbetet, 
  
 – 
  
 huruvida det lagstadgade ansvaret som livsmedelsföretagaren har för de produkter som han eller hon släpper ut på marknaden också innebär möjligheter för tillsynsmyndigheten att i det enskilda fallet kräva särskilda utbildnings- eller kompetenskrav för livsmedelsföretagaren och/eller företagarens personal i samband med godkännandeprövning och inspektioner/revisioner, 
  
 – 
  
 om ett verksamhetsgodkännande i stället för enbart lokalgodkännande innebär att även livsmedelsföretagarens kunskaper och kompetens att bedriva den aktuella verksamheten kan ingå som en del i godkännande- prövningen, 
  
 – 
  
 att de åtgärder som föreslås är så utformade att kostnaderna som uppkommer hos livsmedelsföretagare och tillsynsmyndigheter för att genomföra åtgärderna står i rimlig proportion till nyttan för kon- sumenterna, 
  
 – 
  
 att nationella särbestämmelser för företagande kan leda till hinder för arbetskraften att röra sig fritt inom gemenskapen och därmed komma i konflikt med principen om den fria rörligheten av varor och tjänster, 
  
 125 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2005:44 
  
 – 
  
 vilka grupper inom ett livsmedelsföretag som bör vara föremål för åtgärden/kravet på särskild kompetens och då överväga om det för att uppnå målet räcker att den eller de som är ansvariga för verksamheten omfattas av kraven och 
  
 – 
  
 att de regler som tas fram skall vara så utformade att de är lätta att tillämpa och förstå till både syfte och genomförande för alla berörda aktörer. 
  
 För det av Livsmedelsverkets förslag som i första hand förordas skall en handlingsplan för det praktiska genomförandet redovisas. För det fall som Livsmedelsverket förordar ett kompetensbevis eller liknande skall verket bedöma vilken eller vilka instanser som skulle utfärda beviset liksom vilka kriterier som skall vara uppfyllda för att erhålla kompetensbeviset. Även förslag till hur organisation och genomförande av nödvändiga utbildnings- insatser e.d. med anledning av förslaget skall lämnas. I detta avseende skall Livsmedelsverket beakta möjligheten att låta privata ackrediterade (mot- svarande) utbildningsanordnare genomföra utbildningen. 
 En konsekvensbedömning skall göras för samtliga förslag. I denna skall det, utöver en beräkning av förslagens ekonomiska konsekvenser för tillsynsmyndigheter och de berörda företagen, ingå en redovisning av de samhällsekonomiska konsekvenserna. Det sista gäller särskilt en bedöm- ning av en eventuell samhällsekonomisk besparing av ett minskat antal matförgiftningsfall orsakade av dålig livsmedelshygienisk kompetens bland yrkesmän. Om förslagen får statsfinansiella effekter skall även dessa beräknas. Vidare skall förslagens eventuella påverkan på de integrations- politiska målen bedömas av myndigheten. 
 För arbetet skall Livsmedelsverket knyta till sig en referensgrupp be- stående av företrädare för tillsynsmyndigheter, livsmedelsföretagare samt de direkt och indirekt berörda myndigheter som bedöms vara relevanta. Sveriges kommuner och landsting liksom Näringslivets nämnd för regel- granskning skall också ges möjlighet att delta i referensgruppen. I arbetet skall erfarenheterna från de nordiska länder som genomfört eller är i stånd att genomföra kompetensbevis för yrkesmässig livsmedelshantering in- hämtas och redovisas, dessa erfarenheter skall inte begränsa sig till till- synsmyndigheternas. 
 126 
 Bilaga 4 
 Bild 1 Kontrollrapport med symbol 
 127 
 Bilaga 5 
 Bild 2 Kontrollrapport med siffror 
 129 
  
 Bild 3 Blankett för livsmedels- företagets kommentarer 
 Bilaga 6 
 131 
 Bilaga 7 
 Inspektionsrapport datorstyrda inspektioner 
 133 
 Bilaga 8 
 Checklista 
 135 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2005:44 
  
 136 
 Bilaga 9 
 Inspektionsrapport äggpackerier 
 137 
 Bilaga 10 
 Inspektionsrapport fiskanläggningar 
 139 
 Bilaga 11 
 Inspektionsrapport för Direkt tillsyn 
 141 
  
 Bilaga 11 
  
 SOU 2005:44 
  
 142 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 11 
  
 143 
 Bilaga 12 
 Tillsynsrapport för BVO 
 145 
  
 Bilaga 12 
  
 SOU 2005:xx 
  
 146 
 Bilaga 13 
 Kontrollrapport  
 Smiley-ordningen 
  
 147 
 Bilaga 14 
 Analys av möjliga ekonomiska konsekvenser av att offentliggöra resultatet av livsmedelstillsyn 
 Taylor 
 Livsmedelsekonomiska institutet 
 Inledning 
 Matförgiftningar kostar samhället stora belopp inte minst i termer av sjukvårdskostnader och arbetsbortfall. Restaurangers och övriga livsmedelsföretags livsmedelssäkerhet är därför en viktig fråga för konsumenter, producenter och samhället i övrigt. Med bättre infor- mation reduceras troligtvis matförgiftningar eftersom livsmedels- företag och restauranger sannolikt generellt blir mer noggranna med livsmedelssäkerheten, samtidigt som konsumenter i större utsträckning kan välja företag med en bättre livsmedelssäkerhet. 
 Hur ekonomiskt effektivt ett offentliggörande blir beror på hur konsumenter uppfattar informationen. Konsumenten kan ha svårt att tillgodogöra sig informationen, vilket innebär en risk att konsumenter ignorerar eller att de missuppfattar den. Den eko- nomiska effektiviteten blir dessutom lägre om viktig information döljs av mindre viktig. Exempelvis, om konsumenten prioriterar redlighet och livsmedelssäkerhet olika, kan det vara mer ekono- miskt rationellt att endast informera om den viktigaste aspekten. Informationen bör därför i största möjliga mån utformas på ett sådant sätt att den motsvarar konsumenters önskemål och behov. 
 Syfte 
 Syftet med analysen är att belysa hur ett offentliggörande av livs- medelshanteringen påverkar konsumenter, producenter och sam- hället i stort i ekonomiska termer. Analysen tar hänsyn till hur offentliggörandet utformas och tillförlitligheten samt frekvensen i livsmedelsinspektionerna. 
 149 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2005:44 
  
 Disposition 
 Först förs en diskussion om och i så fall hur livsmedelssäkerhet och redlighet hos företag framkommer för konsumenten utan statliga regleringar. Sedan följer ett resonemang som bygger på antagandet att offentliggörandet ger konsumenten bättre information om livsmedelssäkerheten hos olika företag. Mer specifikt diskuteras hur producenter, konsumenter och samhälle berörs av bättre infor- mation till konsumenten. Därefter diskuteras de ekonomiska kon- sekvenserna av otydlig information, som bland annat är kopplat till eventuella brister i livsmedelsinspektioner. I därpå följande avsnitt redovisas erfarenheterna från andra länders offentliggöranden av resultat från livsmedelstillsyn. Därefter görs en konsekvensbedöm- ning av de i kommittédirektivet föreslagna offentliggöranden i förhållande till tidigare ekonomiska resonemang och erfarenheter från offentliggöranden. Avslutningsvis redovisas analysens slut- satser. 
 Ofullständig information om livsmedelshantering och livsmedelssäkerhet 
 Förutom ett livsmedels färg, doft och form framgår inga kvaliteter hos livsmedlet vid köptillfället utan ytterligare information, exem- pelvis i form av märkning på livsmedlet. Konsumenter har bland annat bristande information om företags livsmedelshantering och livsmedelssäkerhet. Ibland är ett livsmedels hälsoeffekter även dolda för producenterna. Vissa livsmedel kan exempelvis efter nya rön och mångårig forskning visa sig ha hälsoeffekter som ingen tidigare känt till. Vissa aspekter av livsmedelssäkerheten är dock endast dold för konsumenten det råder så kallad asymmetrisk information. Producenten har till exempel bättre kunskap än kon- sumenten om vilka åtgärder som företaget har vidtagit för att säkerställa en hygienisk livsmedelshantering. Mer information till konsumenten ökar sannolikt den ekonomiska effektiviteten efter- som konsumenterna med mer information kan försäkra sig om att ha köpt de produkter de verkligen vill ha. 
 Även om doft eller utseende inte skvallrar om hur livsmedlet påverkar hälsan, kan marknadsmekanismer ändå avslöja dessa aspekter. Kategorisering av produkter som erfarenhetsvaror och förtroendevaror ger en tydligare bild av när och hur varors hälso- 
 150 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 14 
  
 effekter framgår utan statliga regleringar för att informera kon- sumenten. 
 Information som bygger på erfarenhet 
 Även om ett livsmedels effekt på hälsan inte framgår före kon- sumtionen, kan information om eventuella livsmedelsrisker uppstå genom ryktesspridning. Framför allt akut matförgiftning gör det lätt för konsumenter att koppla matförgiftningen till ett visst livs- medel eller till ett visst företag. Då egna eller andras erfarenheter kan ge insikt om en varas kvalitet benämns dessa varor som  
 erfaren- hetsvaror  
 i ekonomisk teori (Golan med flera, 2001). En marknads- mekanism som kan åtgärda ofullständig information är således att konsumenter efterhand lär sig företagens livsmedelshantering. Av rädsla för att få ett rykte om dålig livsmedelssäkerhet väljer företag självmant att hålla en viss nivå på livsmedelssäkerheten. Att kon- sumenter genom erfarenhet kan få reda på produktens kvalitet kan därför ha till följd att dåliga produkter aldrig når marknaden. 
 Eftersom uppgifter om livsmedelssäkerhet i regel når konsu- menten genom egna erfarenheter, genom bekanta eller media har konsumenten framför allt uppfattningen om livsmedelshanteringen hos företag i närbelägna områden. Livsmedelshanteringen är sanno- likt sämre i turistområden eller längs motorvägar där konsumenter bara äter eller handlar vid enstaka tillfällen än i områden där före- tagen främst har en kundkrets från närområdet. Kedjetillhörighet är också ett sätt att befästa bra eller dålig livsmedelshantering. Om konsumenten exempelvis har god erfarenhet från restaurang- måltider hos en restaurangkedja är det troligt att konsumenten väljer att besöka restaurangkedjan igen. Ett rykte, eller egen erfarenhet, om dålig livsmedelssäkerhet på en restaurang i kedjan drabbar därför även alla andra restauranger i kedjan. De restau- ranger som tillhör restaurangkedjan delar således inte bara det gemensamma konceptet, utan även kedjans rykte. En amerikansk studie har också funnit ett positivt samband mellan kedjetill- hörighet och livsmedelssäkerhet (Morrison och Harris, 2005). 
 151 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2005:44 
  
 Kvaliteten en fråga om förtroende 
 Om kvaliteten inte ens genom erfarenhet framgår för konsumenten benämns kvaliteten som förtroendekvalitet. Den uppfattning kon- sumenten har om kvaliteten bygger istället på just det  
 förtroende  
 han eller hon har för produkten (eller den som producerar den). Det är exempelvis svårt att bedöma hur många kalorier ett livs- medel innehåller eller att relatera en magåkomma till ett visst livsmedel om det dröjer dagar eller veckor mellan sjukdomsutbrott och måltid. När det inte går att koppla hälsoeffekten till en enskild produkt eller ett enskilt restaurangbesök, är det heller inte möjligt att få kunskap om livsmedelssäkerheten hos ett företag eller livs- medel genom rykesspridning. 
 Redligheten i en verksamhet kan ofta karakteriseras som en för- troendevara. Som konsument finns det exempelvis ingen möjlighet att kontrollera påståendet att livsmedlet är ekologiskt producerat. Information, exempelvis med märkning, är därför nödvändig för att konsumenten ska få reda på livsmedels förtroendeegenskaper. Märkningen behöver i sin tur kontrolleras av tredje part, exempel- vis staten, för att skapa förtroende för märkningen. 
 Frivillig märkning som lösning 
 För erfarenhetsvaror spelar ryktet, som nämnts, en viktig roll för att konsumenten ska få de produkter han eller hon efterfrågar. Konsumenter får därför information om produkten utan statlig inblandning. En reglering, exempelvis obligatorisk märkning, är heller inte alltid nödvändig för att konsumenten ska få information om förtroendekvaliteter. Företag kan under vissa förutsättningar självmant tillhandahålla information om en dold kvalitet genom att märka produkten. Om tillräckligt många konsumenter känner till och efterfrågar en viss kvalitet, om producenter på ett trovärdigt sätt kan märka produkten och om konsumenter är skeptiska till produkter som inte är märkta finns det, i teorin, ingen anledning att från myndigheternas sida kräva att produkterna ska märkas. Under dessa premisser kommer alla företag, förutom de som till- handahåller den sämsta kvaliteten, att märka sina produkter. 
 152 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 14 
  
 Frivillig märkning är inte alltid tillräcklig 
 Ett exempel på frivillig märkning av ett livsmedels dolda hälso- effekt är märkningen av fetthalten i salladsdressingar i USA. I USA var fetthalten märkt på alla dressingar med lågt fettinnehåll på frivillig basis. De flesta dressingar med högt fettinnehåll hade där- emot ingen märkning. Förklaringen är att för de senare var andelen fett inget säljargument i kontrast till de företag som saluförde dressing med lågt fettinnehåll. Värt att notera är att även om frivilliga åtgärder ledde till att konsumenterna i stor utsträckning fick information om fettinnehållet, så förändrades konsument- beteendet väsentligt när ett krav på obligatorisk märkning om fettinnehåll infördes (Andrade, 2001). En anledning kan vara att det var svårt för konsumenterna att uppmärksamma att omärkta pro- dukter sannolikt innehöll mer fett. En annan anledning kan vara att konsumenter reagerar starkt på negativa signaler (i det här fallet märkning som åskådliggör hög fetthalt). 
 Möjliga vinster för konsumenter, företag och samhället i övrigt med ett offentliggörande 
 Ett företags livsmedelshantering kan karaktäriseras som ett mellan- ting eller en blandning av erfarenhetsvara och förtroendevara och ett offentliggörande kan därför ge konsumenter utökade valmöjlig- heter. Som framgår nedan kan även producenter tjäna på ett offentliggörande. Ett ändrat producent- och konsumentbeteende till följd av ett offentliggörande kan dessutom leda till en vinst för samhället i stort. 
 Vinster för konsumenten 
 Med en ökad information om ett livsmedels kvaliteter ökar kon- sumenternas valmöjligheter och därmed deras välmående (konsu- mentnytta). Konsumenternas välmående ökar helt enkelt av att i en högre utsträckning veta och få det hon betalar för. En bättre information om livsmedelssäkerheten minskar risken för att bli matförgiftad, vilket höjer individens arbetsinkomst, samtidigt som konsumenter i mindre utsträckning behöver lida av att vara mat- förgiftade. 
 153 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2005:44 
  
 Även prisnivån kan förändras med ett offentliggörande av resul- tatet från livsmedelstillsynen. Prisnivån kan sjunka genom att konkurrensen ökar då konsumenter i större utsträckning testar nya restauranger och livsmedelsbutiker (Morrison och Harris, 2003). Som konsument vågar man prova fler restauranger och väljer på så sätt i mindre utsträckning prövade säkra kort. Restauranger erbjuder därmed i mindre utsträckning sina tjänster till en lojal och mindre priskänslig kundkrets. 
 Mot en sjunkande prisnivå talar dock (inte minst på kort sikt) att utbudet differentieras i en större utsträckning (utbudet delas upp i livsmedelssäkra företag och mindre livsmedelssäkra företag) och att utbudet därför minskar inom respektive kategori. De före- tag som konkurrerar om kunder som sätter ett stort värde på livsmedelssäkerheten slipper att konkurrera med företag som har fått ett dåligt betyg. Priset som konkurrensmedel minskar helt enkelt i betydelse. 
 Vinster för producenten 
 Att signalera till konsumenten om livsmedelshanteringen har inte bara fördelar för konsumenter, utan även för vissa producenter. De producenter som har en god livsmedelshantering drar till sig fler konsumenter med ett offentliggörande investeringen i en god livsmedelshantering lönar sig därför i en större utsträckning. 
 Efterfrågan på livsmedel generellt kan öka till följd av att konsumenter i större utsträckning får vad de betalar för. Detta kan gynna branschen som helhet, eftersom ett rykte om dålig livs- medelssäkerhet skrämmer bort presumtiva kunder. Även företag som innan offentliggörandet hade dålig livsmedelssäkerhet kan alltså vinna på ett offentliggörande om de investerar i en bättre livs- medelssäkerhet. För dessa företag kan investeringen nu bli lönsam eftersom offentliggörandet av resultatet från livsmedelstillsynen gör det möjligt att marknadsföra livsmedelssäkerheten på företaget. 
 Vinster för samhället i övrigt 
 I Sverige, i likhet med de flesta länder, bär inte individen hela kostnaden för sjukvård och arbetsbortfall utan den största delen finansieras via skattemedel. Arbetsbortfall får dessutom konse- 
 154 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 14 
  
 kvensen av en minskad skattebas. Om information om livsmedels- säkerhet resulterar i en reducering av livsmedelsrelaterade sjuk- domar och arbetsbortfall genereras därför vinster (kostnads- besparingar) för samhället i stort, samtidigt som produktionen i ekonomin som helhet ökar. 
 Ett offentliggörande skulle också kunna innebära kostnads- besparingar för tillsynsverksamheten. Om offentliggörandet leder till generellt bättre livsmedelshantering reduceras antalet om- inspektioner föranledda av dålig livsmedelshantering. För att system ska fungera väl kan det däremot krävas fler och mer lik- värdiga inspektioner jämfört med rådande tillsyn. Krav på mer likvärdig tillsyn kan innebära att nya rutiner måste arbetas fram och läras ut till inspektörerna. För att systemet ska bli effektivt kommer det sannolikt att innebära att samtliga företag inlednings- vis måste inspekteras och bedömas inom en kort tidsram. Om företagen dessutom ska kunna begära ominspektion en kort tid efter ordinarie inspektion ställer detta krav på tillsynsmyndighetens beredskap. En högre beredskap, fler inspektioner och högre krav på mer jämförliga inspektioner kommer inte minst inledningsvis att innebära högre tillsynskostnader oavsett om dessa bärs av tillsyns- myndigheter eller företag. 
 Utvärderingar av offentliggöranden 
 Offentliggörande finns i en del länder, bland annat i Danmark, Kanada (Toronto) och USA (bland annat i Kalifornien). I Danmark, Toronto och Kalifornien är livsmedelsföretagen skyldiga att sätta upp omdömet från inspektionen så att konsumenterna med lätthet kan se det. Omdömet redovisas bland annat med en symbol, och en resumé av inspektionen finns också på internet. I Danmark redovisas omdömet direkt på inrättning med Jones, i Toronto med färger (grönt, gult och rött) och i Kalifornien med en betygskala (A till C). I alla dessa länder har också utvärderingar av offentliggörandet gjorts. 
 I Danmark och Toronto är konsumenterna till en överväldigande del positiva till reformen (se Födevarelsestyrelsen (2004b), (2004b) och Toronto Public Health (2002)). Värt att notera är att de flesta företagare i båda länderna också ställer sig positiva till den nya förordningen. I Danmark har fler verksamheter också fått en gladare Watkins sedan förordningen trädde i kraft, vilket tyder på att 
 155 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2005:44 
  
 ett offentliggörande har haft en positiv effekt på den generella livsmedelshanteringen. Detta skulle dock kunna bero på andra faktorer än offentliggörandet, eftersom det inte går att veta hur utvecklingen skulle ha varit utan den nya förordningen. Kostna- derna för att förbättra livsmedelssäkerheten, exempelvis genom teknologiska framsteg, kan ha sjunkit och gjort att fler har valt att investera i en bättre livsmedelssäkerhet. Inspektörer kan också bli mer frikostiga med bra omdömen när de känner till att offent- liggörandet får långtgående konsekvenser för företagen (Morrison och Harris, 2003). 
 I Toronto har införandet av förordningen också bedömts ha lett till en bättre livsmedelshantering. Ett problem är dock att många konsumenter har svårt att tolka det mellanliggande betyget gult. Det har visat sig att många misstolkade gult och trodde att färgen signalerade att livsmedlen inte var säkra att äta (vilket de var enligt myndigheterna). 
 Ett flertal studier har gjorts av offentliggörandet av livsmedels- hygienen på restauranger i Los Angeles, Kalifornien. Studierna bygger på statistik om sjukdomsfall samt betyg och omsättning på enskilda restauranger. Dessa studier kan därför också direkt mäta hur konsumenter och företag har reagerat på förordningen. Med hjälp av sjukdomsstatistiken går det också att direkt studera i vilken omfattning offentliggörandet har påverkat antalet registre- rade livsmedelsrelaterade sjukdomsfall. Även om forskarna fann att livsmedelsinspektörer i högre utsträckning friar än fäller, fann de att restauranger efter offentliggörandet av resultaten verkligen blev mer hygieniska (Morrison och Harris, 2003). De livsmedelsrelaterade magåkommorna beräknas också att ha reducerats med cirka 13 pro- cent till följd av offentliggörandet (Price med flera, 2005). Detta beror dels på att konsumenter efter offentliggörandet väljer restau- ranger med en god hygien, dels på att den generella hygienen på restaurangerna har förbättrats. Att konsumenter verkligen använ- der graderingen som ett kriterium vid val av restaurang stöds av att intäkterna har ökat för restauranger med bra betyg. En del restau- ranger har alltså högst sannolikt tjänat på offentliggörandet. Eftersom studierna har tagit hänsyn till en rad andra faktorer som kan ha påverkat antalet magåkommor efter offentliggörandet av resultaten är resultaten relativt säkra. Utvecklingen har bland annat kunnat jämföras med kommuner i regionen som inte infört ett obligatoriskt offentliggörande. En faktor, som enligt forskarna sannolikt medverkat till reduceringen av magåkommor, är att kon- 
 156 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 14 
  
 sumenterna uppmärksammades på frågan av det stora mediala intresset kring offentliggörandet. 
 En studie av experimentell karaktär har analyserat betydelsen av  
 hur  
 offentliggörandet görs. Avsikten med studien var att undersöka hur konsumenterna uppfattar de betyg som används i Los Angeles. Högskolestudenter fick bland annat uppge hur de upplevde livs- medelssäkerheten på en restaurang beroende på om betyget var på en skala från A till C eller 1 till 100. De flesta var av uppfattningen att en restaurang antingen skulle vara stängd eller öppen, och inte att allmänheten skulle behöva tolka innebörden av märkningen. En annan slutsats från studien är att människor uppfattade symbolerna väldigt olika, och att deras kunskap om symbolerna var begränsad. Betygen hade dock, trots den bristande kunskapen, betydelse för deras val av restaurang. En rekommendation från författarna av studien är därför att lägga stor vikt på att förklara innebörden av betygen för allmänheten. 
 De föreslagna offentliggörandena i kommittédirektivet 
 Som framgår av ekonomiska argument och från studierna av erfarenheterna från offentliggöranden, inte minst i Los Angeles och Toronto, finns det starka ekonomiska skäl att införa ett offentliggörande. Konsumenter och producenter är positiva till för- ordningen, vilket stödjer att företag kommer att följa förord- ningen. Studierna av resultaten från Los Angeles offentliggörande indikerar också en signifikant reducering av livsmedelsrelaterade magåkommor. Resultaten från studierna går naturligtvis inte att direkt överföra till svenska förhållanden. Inte minst kan utveck- lingen skilja sig beroende på frekvensen av att äta ute och hur tillsynen och livsmedelssäkerheten fungerar innan ett offentlig- görande av resultaten träder i kraft. Studierna belyser hur som helst att ett offentliggörande kan föra med sig betydande ekonomiska vinster. 
 Den experimentella studien och utvärderingen av Burns offentliggörande ger dock stöd för att även om människor agerar efter märkningen, kan den trots allt i viss utsträckning vara vilse- ledande. Dessa studier visar att det framför allt är svårt att klargöra vad ett betyg som ligger bra och dåligt betyder. Att kommunicera vad en halvnöjd Watkins står för är alltså svårare än att kommunicera med en glad eller missnöjd Watkins. 
 157 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2005:44 
  
 Livsmedelssäkerhet och redlighet? 
 De samhällsekonomiska vinsterna beror på vad som ska förmedlas med offentliggörandet av tillsynen. Även om konsumenterna upp- märksammar symbolen lika mycket oavsett om den berör både livsmedelssäkerhet och redlighet, eller bara livsmedelssäkerhet, kan effektiviteten bli mindre. Om betyget speglar båda aspekterna kan exempelvis produkter från två företag ha olika bra livsmedelssäker- het och ändå få samma betyg. Det kan till och med vara så att det företag som tillhandahåller mindre säkra livsmedel får det högsta betyget om det företaget samtidigt har en (betydligt) bättre redlig- het. Om detta är fallet, kan inte konsumenter göra valet utifrån livsmedelssäkerhet i lika stor utsträckning som om betyget enbart beror på det senare. Reduktionen av antalet magsjukdomar blir då också lägre jämfört med om märkningen endast relaterar till livsmedelssäkerheten. 
 Störst effekt på konsumentbeteendet får, som tidigare nämnts, märkning som är tydlig och informerar konsumenter om kvaliteter som de är intresserade av. Undersökningar visar att svenska konsumenter värderar livsmedels  
 hälsoeffekter  
 högt (Cooper och Hall, 2004). De amerikanska studierna visar att konsumen- ter uppmärksammar och agerar efter offentliggörandet av livs- medelssäkerhet (i det fallet begränsat till offentliggörandet av livs- medelshygienen). 
 De samhällsekonomiska vinsterna av att offentliggör  
 redlighet  
 är svårare att uppskatta och troligtvis mindre. Att på ett enkelt sätt förmedla till konsumenten vad kontrollen av redlighet i livsmedels- företagets verksamhet betyder för konsumenten kan vara svårt. Om ett offentliggörande av redligheten dessutom endast har en begränsad betydelse för hur konsumenter agerar, blir effekterna sannolikt små på redligheten i branschen. 
 Symbol eller text? 
 Informationens begriplighet både försvåras och förenklas med en  
 tröskel-gradering 
  av den typ som de danska Jones. Graderingen är på ett sätt enkel för konsumenten, eftersom det är svårt att misstolka att en glad Watkins är ett bättre betyg än en sur Watkins. Däremot framkommer det inte  
 hur mycket bättre.  
 Exempelvis kan en stark halvnöjd Watkins vara i det närmaste identisk med en svag 
 158 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 14 
  
 nöjd Watkins. Symboler som Watkins kan alltså överdriva skillnader i livsmedelssäkerheten mellan företag och därför i en viss utsträck- ning vara vilseledande. Å andra sidan kan en utförlig beskrivning av bedömningen i tillsynen göra det svårt för konsumenten att ta till sig informationen. En utförlig beskrivning tar lång tid att läsa, samtidigt som det kan kräva expertkunskap när olika punkter ska vägas mot varandra i bedömningen. 
 På företaget eller på nätet? 
 Skillnaden mellan märkning direkt på restaurang och att redovisa resultatet på nätet har framför allt att göra med lättillgängligheten för konsumenten. En bättre lättillgänglighet, benämnt i ekono- miska termer som lägre sökkostnad, innebär att fler kommer att agera utifrån märkningen. Vilket som ger lägst sökkostnad är svårt att bedöma. På ett sätt blir sökkostnaden mindre med märkning direkt på restaurangen eftersom informationen ges direkt till kunden utan att denne behöver gå omvägen via Internet. Å andra sidan kan det vara lättare att skaffa information på nätet utan att fysiskt behöva gå runt och jämföra. Det borde också vara lättare att få en överblick av livsmedelssäkerheten hos företag på nätet med sökfunktioner och kategoriseringar. Det finns naturligtvis dock en risk att man exkluderar fler från offentliggörandet då alla inte har tillgång till Internet. Att söka information kräver också en viss planering, eftersom konsumenterna måste ta reda på företagets gradering innan man fysiskt uppsöker den. 
 Information på nätet respektive på företaget kan också vara kompletterande. Symbolen signalerar det sammanfattande om- dömet medan informationen på nätet kan ge bakgrunden till omdömet för den intresserade konsumenten. Om kostnaden för att lägga ut information på ett tydligt och bra sätt är låg, kan en komplettering därför vara att föredra framför endast en symbol på förrättningen. 
 Betydelsen av hur livsmedelstillsynen sker 
 Informationen till konsumenterna beror bland annat på om inspek- tionerna blir enhetliga. Inspektioner kan exempelvis skilja sig beträffande upptagna inspektionspunkter eller inspektörers välvilja i bedömningen av verksamheten. Om inspektionerna skiljer sig, 
 159 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2005:44 
  
 vilseleder offentliggörandet i någon utsträckning konsumenterna eftersom graderingen inte blir likartad. Detta påverkar naturligtvis antalet livsmedelsrelaterade sjukdomsfall. 
 Även om inspektioner med påföljande offentliggörande är lik- artade måste det vara tydligt vad som krävs för att få en viss be- dömning. Om det finns ett godtycke i inspektionerna eller om det råder oklarhet från företagens sida om vad som krävs för att få ett visst betyg uppstår osäkerhet och därmed kostnader. Eftersom människor (bland annat som företagare) i regel föredrar mindre risk kan osäkerhet kring inspektioner och offentliggöranden hindra presumtiva företagare från att starta i branschen och/eller att existerande företagare minskar eller lägger ner sin verksamhet. En konsekvens kan bli att företag tar till mer långtgående åtgärder än vad som i regel krävs för att försäkra sig om att få ett bra betyg oavsett hur inspektionen går till, åtgärder som sannolikt orsakar större kostnader för företagen och som sannolikt delvis leder till högre konsumentpriser. Även om företagens försäkringsåtgärder ökar konsumenternas välbefinnande och ger färre sjukdomsfall, eftersom försäkringsåtgärden ger en bättre livsmedelshantering, kan kostnaderna vara större än nyttan på marginalen marginal- kostnaden för företagens försäkringsåtgärder kan komma att överstiga marginalnyttan för konsumenter (och övriga samhälle). 
 Slutligen påverkar tillfälle och frekvens för livsmedelstillsynen konsumenter och producenter. Det finns en risk att konkurrensen snedvrids om vissa livsmedelsföretag inte har fått en offentlig bedömning. Om konsumenter väljer säkra kort, det vill säga om konsumenter väljer företag som har fått ett gott omdöme före företag som inte har bedömts, missgynnas företag som har en god livsmedelshantering men som inte har bedömts. Detta begränsar också konkurrensen i skiktet med god livsmedelskvalitet, vilket kan leda till högre priser. Värt att komma ihåg är också att omdömet är tidsberoende. Ett äldre omdöme har sannolikt mindre relevans för företagets rådande livsmedelshantering än ett nyare utlåtande. Kon- sumenternas val blir därför tydligare desto oftare tillsynen sker. 
 Slutsatser och avslutande kommentarer 
 Livsmedelshanteringen hos företag är till stora delar dold för konsumenten. Om det finns ansenliga brister i livsmedels- hanteringen finns det starka ekonomiska skäl att införa ett offent- 
 160 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 14 
  
 liggörande. Hur effektivt det blir ur ekonomisk synpunkt beror på ett flertal faktorer. Det måste bland annat finnas ett tydligt positivt samband mellan omdömet och livsmedelshanteringen. Om inte, riskerar ett offentliggörande snarare att vilseleda konsumenten än att förenkla valet av livsmedel och restaurangmåltider. Hur man kommunicerar omdömet är också av stor vikt. Ett mellanliggande halvbra omdöme har exempelvis visat sig vara svårt att kom- municera till konsumenten. Det är också av stor betydelse vilka aspekter av livsmedelshanteringen som förmedlas till konsumenten. 
 Att både inkludera livsmedelssäkerhet och redlighet i en och samma symbol riskerar att göra symbolen svårbegriplig. Det kan vara ekonomiskt effektivt att endast fokusera på livsmedelssäker- heten i symbolen, eftersom denna aspekt sannolikt är av störst intresse för konsumenten. Reformen kommer då också att få störst påverkan på livsmedelsrelaterade sjukdomar eftersom både produ- center och konsumenter reagerar på offentliggörandet. 
 Om majoriteten av företag har god livsmedelstillsyn, och på så sätt får ett gott omdöme, kan även priserna på livsmedelssäkra restaurangmåltider och livsmedel bli lägre genom en fungerande konkurrens inom den gruppen av företag. Om resultatet och utvecklingen blir densamma i Sverige som enligt tidigare erfaren- heter av offentliggöranden av livsmedelstillsyn, det vill säga att de flesta företag får ett högt betyg, kan alltså konsumenter få tillgång till säkrare produkter till ett lägre pris efter ett offentliggörande. Effekten på priset är dock osäker, eftersom priset också beror på företagens kostnader för att få ett bra betyg. 
 Enligt de kanadensiska erfarenheterna är kostnaderna för att lägga ut offentliggörandet av livsmedelstillsynen på Internet för- hållandevis liten. Om de är låga, kan det vara ekonomiskt effektivt att  
 både  
 använda Internet och märkning direkt på restaurang för att offentliggöra resultatet. Symboler och ett kort sammanfattande omdöme på inrättningen lämnar inte utrymme för att utveckla bak- grund till skillnad från information på Internet. Med ett mer detaljerat omdöme på Internet är det också möjligt att tydligt informera om livsmedelsföretagens redlighet. Med information på Internet och på företaget kan konsumenter också välja mellan att jämföra restauranger på Internet och fysiskt på plats. Att söka information på Internet kräver planering, men gör det samtidigt möjligt att få en större överblick för att kunna jämföra företags livsmedelshantering. Symbol på företaget ger däremot konsumen- ten alltid möjligheten att kunna få ett omdöme om livsmedelshan- 
 161 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2005:44 
  
 tering på den restaurang, storhushåll eller företag som konsumen- ten väljer att handla eller äta på. 
 Referenser 
 Dundes, L. och Fowler (2001), Scores and Grades: A Sampling of How College Students and Food Safety Pro- fessionals Interpret Restaurang Inspection Results,  
 Journal of Environmental Health  
 64(5):  
 14-20. 
  
 Födevarelsestyrelsen (2004a),  
 Telefon Ad hoc undresögelse blandt virksomheder  
 Smiley-ordningens 
  effekt,  
 AC Nielsen, Danmark. 
  
 Födevarelsestyrelsen (2004b),  
 Telefonbusundresögelse blandt for- brugere  
 Smiley-ordningens 
  effekt 
 , Bell, Danmar. 
  
 Golan, E., Flores, Johnson och Hicks (2001), Economics of Food Labeling,  
 Journal of Consumer Policy 
 :  
 117-184. 
  
 Morrison, Howard och Nash (2003), The Effect of Information on Product Quality: Evidence from Restaurant Hygiene Grade Anderson,  
 The Quarterly Journal of Economics 
 :  
 409-451. 
  
 Mccormick, Howard och Nash (2005),  
 Reputational Incentives for Restaurant Hygiene,  
 Harrington, Duke University, USA. 
 Andrade, A. (2000), The Impact of Mandatory Disclosure Laws on Product Choices: An analysis of the Salad Dressing Market, 
 Journal of Law and Economics 
 :  
  
 651-677. 
  
 Cooper, V. och Sanchez (2004), Kan vi äta oss till en bättre miljö och hälsa?, Rapport Mat 21 nr 4/2004, Uppsala. 
 Price, Blake, Harris, Young, Bautista, Raymond, Morrison, Howard, Reporter, R., Clark, A,. Johnson,Hays (2005) Impact of Restaurant Hygiene grade Thomas Foodborne Disease Hospitalizations in Los Angeles County,  
 Journal of Environmental Health  
 67(7):  
 32-38. 
  
 Toronto Public Health (2002),  
 Food Premises Inspection and Disclosure System,  
 Evaluation Report, Healthy Environment Services, Toronto, Kanada. 
 162 
 Bilaga 15 
 Test av symboler för livsmedelskontroll 
 På uppdrag av utredningen för offentliggörande av resultat från livsmedelstillsyn 
 UW, Ununger  Wrenfelt AB 
 Stockholm  
 2005-04-21 
  
 163 
  
 Bilaga 15 
  
 SOU 2005:44 
  
 Sammanfattning och rekommendationer 
 Resultatet av webbpanelen och de kvalitativa intervjuerna visar att: 
  
 De föreslagna symbolerna mycket lätt ger korrekta associationer och att missuppfattningarna är ringa. I stort sett upplever man inte att symbolerna är laddade med annan information eller upptagna. 
  
 Det är enkelt att tolka vad de tre symbolerna innebär. Flertalet kan ange vad glad, rak respektive ledsen mun står för. 
  
 Mellansymbolen, silversymbolen med nästan rak mun, uppfattades som lite otydligt vad den stod för (gällde även den gula symbolen). 
  
 De i de kvalitativa intervjuerna som fick välja mellan guld-  
  
 silver-röd, 
 svart-vit 
  eller  
 grön-gul-röd 
  symbol valde främst  
 grön-gul-röd. 
  
 Viljan att få hjälp av symboler avseende livsmedelskontroll är mycket stor, närmare 80 procent är positiva, många skulle titta efter symbolerna innan de valde restaurang/butik. 
  
 Utformningen av symbolerna mottogs också mycket positivt, närmare 90 procent anser att de är mycket bra eller ganska bra. 
  
 De (i den kvalitativa studien) som var stressade eller i rörig miljö när de tittade på protokollet var mer negativa än de som hade gott om tid eller befann sig i en lugn omgivning. De negativa ansåg det var för mycket, rörig och otydlig information. 
  
 Förbättringsförslag till protokollet handlade om ökad tydlighet kring Senaste kontroll och Tidigare kontroller, på något sätt fylla tomma rutor som inte kunde tolkas, mindre byråkratiskt språk och att både gubbar och siffror i ett och samma protokoll ökade förvirringen kring resultatet i kontrollen. 
  
 164 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 15 
  
 UW:s rekommendationer 
 Symbolerna är tydliga. Några förslag: 
  
 Eventuellt kan 05 misstolkas och det vore därför bra att skriva  
  
 –05. 
  
 Många anger att de föredrar  
  
 grön-gul-röd-symbol 
  framför  
 guld-silver-röd. 
  Det kan bero på vanans makt.  
 Grön-gul-röd 
  är en färgkombination som många ser flera gånger varje dag i trafiken. Det behöver inte betyda att de färgerna därför är bättre för detta ändamål. Vi anser att de ger för lite starka signaler Kör, Varning respektive Stopp. Vi anser att serien  
 guld-silver 
  är bättre. Ett skäl till det är att guld/silver indikerar en premiering, här är några som sköter sig. Vidare ger silversymbolen en mer positiv signal än den gula symbolen. Signalen blir mer rätt eftersom restaurangen/butiken ändå är ok (om än med reservationer). Gul signalerar mer varning. Even- tuellt kan den röda i den serien bytas ut, om den ger för stark  
 stopp-signal 
  när den associeras till trafiksignaler. Vi tror också att  
 guld-silver-serien 
  skulle föredras av fler butiks- och restau- rangägare. Testerna har inte omfattat dessa brukare. 
 Rapporterna behöver förbättras på dessa punkter: 
  
 Mindre byråkratiskt språk, till exempel ord som avvikelse. Även fackspråk som HACCP bör bytas ut mot termer som begrips av en större allmänhet. Rapporten bör ses som för- enklad och sammanfattande, varför den språkligt måste upp- fylla samma juridiska och formella krav som den fullständiga tekniska rapporten. 
  
 Senaste kontroll och Tidigare kontroller bör framgå tyd- ligare. 
  
 Typ av kontroll samt orden Uppföljande, Beställd och Garza bör få en mindre framträdande plats. 
  
 Någon form av markering skulle kunna läggas in i de tomma rutorna (i kolumnen Uppföljande är på testprotokollet endast en ruta ifylld vilket förvirrat många intervjupersoner). Till exempel med bara ett rakt streck,  
  
 –. 
  Och med text- förklaring undertill där det står Ej kontrollerat eller Kon- trollerat i tidigare kontroll. 
 165 
  
 Bilaga 15 
  
 SOU 2005:44 
  
 Publiceringen av kontrollresultat är efterlängtat. Det mötte mycket positiva reaktioner i både webbpanelen och djupintervjuerna. Vi hoppas därför att beslut fattas om att införa det! 
 Testresultat 
 Det är viktigt att säkerställa att konsumenterna och brukarna av symboler och rapporter snabbt uppfattar vad symbolerna står för och tolkar dem så som avsett. Två olika undersökningar har genomförts i syfte att få en indikation på om symbolförslagen för offentliggörande av tillsynsresultat ger rätt associationer och tjänar sitt syfte. Resurserna i utredningen har varit begränsade vilket också har begränsat omfattningen av undersökningen. Attityd- undersökningens resultat kan inte därför betraktas som statistiskt säkerställda. Undersökningsresultatet ska därför ses som en indika- tion, ett finger i luften om konsumenters inställning till symboler- na. 
 Den första undersökningen var en bred, kvantitativ enkät som riktade sig till drygt 300 personer 15 till 65 år i hela Sverige. Enkäten var utformad som en webbpanel där symbolerna visades och frågor med både öppna och styrda svarsalternativ ställdes. 
 Den andra undersökningen var en kvalitativ intervju som om- fattande ett femtontal personer. Syftet var att få bakomliggande förklaringar och fördjupningar av åsikter och uppfattningar bakom resultaten från den större kvantitativa undersökningen samt att visa kontrollrapporten och få intervjupersonernas uppfattning om den. 
 Webbpanel 
 Enkäten i webbpanelen skickas till ett urval av den bas på 200 000 individer som utgör frågebasen. Webbpanelen pågick tills 300 hade besvarat enkäten. Totalt besvarade 307 personer med en represen- tativ spridning avseende kön, ålder och region i landet. 
 Frågorna i enkäten innehöll följande: 
  
 1. 
  
 Vad kommer du att tänka på när du ser den här symbolen? (Guldsymbolen visas) 
  
 2. 
  
 Om du ser någon av de här tre symbolerna på dörren till en restaurang eller en livsmedelsaffär vad tror du då att symbolen står för? 
  
 166 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 15 
  
 3. 
  
 Symbolen ska användas för att visa resultaten av kommunernas kontroll av hygien och livsmedel i restauranger, caféer och livsmedelsaffärer. 
  
 4. 
  
 Hur tolkar du den här? (silversymbolen visas) 
  
 5. 
  
 Hur tolkar du den här? (den röda symbolen visas) 
  
 6. 
  
 Skulle du titta efter symbolerna innan du väljer restau- rang/affär? 
  
 7. 
  
 Skulle du äta på en restaurang/handla i en affär som har den här symbolen? (Silversymbolen visas) 
  
 8. 
  
 Skulle du äta på en restaurang/handla i en affär som har den här symbolen? (Den röda symbolen visas) 
  
 9. 
  
 Vill du ha hjälp av symboler för att välja restaurang/livsmedels- affär? 
  
 10. 
  
 Tycker du att utformningen av symbolerna du sett här är bra eller dåliga för att visa på resultat av kontroll av livsmedels- hygien? 
  
 11. 
  
 Anser du att något kan förbättras med bilderna? 
  
 Genomgående var det ingen egentlig skillnad på svaren om det var en man eller kvinna respektive ung eller gammal. Däremot erhölls en viss skillnad mellan stad och landsort. Storleken på staden eller tätorten hade ingen större skillnad, här svarade alla relativt lika. Skillnaden mellan stad och landsort uppstod främst i fråga om de ville ha hjälp av symboler respektive om de ansåg om symbolerna var funktionella eller inte. Generellt är de på landsorten något mindre angelägna om att få hjälp av symboler respektive mindre positiva till dess utformning. 
 Nedan följer resultaten från webbpanelen. 
 Svarspanelens associationer till symbolen 
 Den första fråga som testpanelen besvarade var Vad kommer du att tänka på när du ser den här symbolen. Guldsymbolen, den med glad mun, visades. 
 167 
  
 Bilaga 15 
  
 SOU 2005:44 
  
 Figur 1 Totalt 208 personer anger spontant svar tyder på att man förstått ungefär vad symbolen står för 
 Öppen fråga, dvs inga svarsalternativ 
  
 9% 
  
 10% 
  
 Förstått 
  
 Nästan förstått 
  
 Missförstått 
  
 20% 
  
 61% 
  
 Övrigt 
  
 Förstått rätt: 208 svar 
 Svar: Mat, bra mat, fräsch mat, kontrollerad mat, säker mat, köks- hygien, mathygien, hygien, livsmedelshantering, godkänd, bra restaurang, fräsch krog, ren miljö, restaurang, krogsanering, krog- kontroll, myndighet kontrollerat/kommun/länsstyrelse kontrolle- rat, livsmedelskontroll/kontroll, myndighet/Livsmedelsverket, Hälsovårdsnämnden, Stockholms stad. 
 Nästan förstått: 68 svar 
 Svar: God mat, hälsomat, nyttig mat, sund mat, smalmat, restau- rangbesök, lunchrestaurang, restaurang i kvalitetskedja, kolla vad du äter, ät rätt, äta nyttigt, kvalitet/kvalitet på mat, kvalitets- bedömning av restauranger, något som är godkänt, mataffärer. 
 Missförstått helt (skojar): 33 svar 
 Svar: Droger, extacy, kostcirkeln, tallriksmodellen, matcirkeln, fetma/fet mat, försök att ändra matvanor, matvanor, svenskt kött/glada djur/svenskt, AB Svensk Bilprovning, Posten, dietmat, undersökning, något skoljippo anordnat av medelålders skol- personal som inte har kontakt med nutiden, mat testpanel på någon tidning. 
 168 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 15 
  
 Övrigt: 32 svar 
 Svar: Inget, vet ej, aldrig sett den förut, smiley/smile, bra att den finns. 
 Obs! Några har svarat på så sätt att de kommit i två kategorier, t.ex. Mat, äta rätt. 
 Testpanelen fick också möjlighet att med bundna svarsalternativ besvara fråga Om du ser någon av de här tre symbolerna på dörren till en restaurang eller en livsmedelsaffär vad tror du då att sym- bolen står för?. 
 Figur 2 Utan att ha fått förhandsinformation gör 89 procent i webbpanelen en korrekt association 
  
 Myndighet kontrollerat hygien och livsmedel 
  
 89% 
  
 Kontroll 
  
 51% 
  
 Städning, renlighet 
  
 50% 
  
 Branschorgan kontrollerat hur maten smakar 
  
 26% 
  
 Mat 
  
 23% 
  
 Att här ska man tänka sig för innan man går in 
  
 19% 
  
 Smak 
  
 7% 
  
 Att här har de fått ett pris 
  
 5% 
  
 Populäritet 
  
 3% 
  
 Vet ej 
  
 2% 
  
 Barnvänligt 
  
 2% 
  
 Barnmeny 
  
 1% 
  
 Partystämning 
  
 0% 
  
 0% 
  
 10% 
  
 20% 
  
 30% 
  
 40% 
  
 50% 
  
 60% 
  
 70% 
  
 80% 
  
 90% 
  
 100% 
  
 Tolkning av symbolerna 
 Testpanelen fick information om att symbolen ska användas för att visa resultaten av kommunernas kontroll av hygien och livsmedel i restauranger, caféer och livsmedelsaffärer. Panelen fick se det tre symbolerna i guld, silver och rött och svara på hur respektive symbol tolkades. 
 169 
  
 Bilaga 15 
  
 SOU 2005:44 
  
 Figur 3 En stor majoritet tolkar guldsymbolen gubbe med glad mun på korrekt/riktigt sätt 
 2% 
 2% 
  
  Riktigt 
  
  Fel 
  
  Ej besvarat 
 96% 
 Riktig tolkning: 299 svar 
 Svar: Att de klarat kommunens kontroller, bra resultat, godkänd på alla punkter OK, bra ställe att äta på 2005, god hygien och bra livsmedel etcetera. 
 Fel/annan tolkning: 5 svar 
 Svar: Jag förknippar den med extacytabletter, svår att koppla till ovan, den ser oprofessionell ut. Som något Ung Vänster skulle kunna tänkas klistra upp på lyktstolpar, man ser inte ordet kontroll och därmed uppfattar jag det inte som något mer än en positiv gubbe och att det serveras mat. 
 Inte besvarat frågan eller framför synpunkter: 7 svar 
 Svar: Mat, tråkig med tråkiga färger, är ett bra initiativ, jättebra! Har själv arbetat länge i branschen och vet att det slarvas en hel del. Speciellt på stressiga restauranger, kass, fint men lite barnslig. 
 170 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 15 
  
 Figur 4 Majoritet tolkar silversymbolen gubbe nästan rak mun på korrekt/riktigt sätt 
 4%  
 3% 
  
  Riktigt 
  
  Fel 
  
  Ej besvarat 
 93% 
 Riktig tolkning: 281 svar 
 Svar: OK, men inte mer, neutralt, sådär, tillfredsställande resultat, fått anmärkningar men inte blivit underkänd, rätt bra hygien. 
 Fel/annan tolkning: 13 svar 
 Svar: Kan vara bra mat om man inte har sett den andra med den skrattande munnen, dålig mat, att det kan vara lite sisådär mat här, att det finns saker som gör att stället inte håller så hög klass, att det var ett tag sedan restaurangen kollades upp, sämre mat, som föregående, tråkigt, negativt, den gröna står för något mer positivt myndighetsutövande, grått känns mer negativt., tycker att namnet är missvisande, jag kopplar den till kontroll av enbart råvaror. 
 Inte besvarat frågan/vet ej: 9 svar 
 Svar: Restaurang, jag tror den är svår att upptäcka, Lopez den är lika intetsägande som den förra, vet ej, tråkigt, nollställd, svår- tolkad och trist negativt, märke som inte syns. 
 171 
  
 Bilaga 15 
  
 SOU 2005:44 
  
 Figur 5 En stor majoritet tolkar den röda symbolen gubbe med sur mun på korrekt/riktigt sätt 
 3%  
  0% 
  
  Riktigt 
  
  Fel 
  
  Ej besvarat 
 97% 
 Riktig tolkning: 301 svar 
 Svar: Ej tillfredsställande hygien, gå inte in om du vill må bra, underkänd, dåligt, dålig städning och dålig hygien, tydlig varnings- signal. 
 Fel/annan tolkning: 9 svar 
 Svar: Sämst mat, någon konkurrent har satt upp den och restau- rangen vet ej om det, dåliga livsmedel, att aptiten har börjat för- svinna, nästan lite elak tycker jag =(, ligger på gränsen till god- känt eller icke rekommenderas till allergiker t.ex., förmodligen inte öppet skulle inte läsa matsedeln en gång, negativt myndig- hetsutövande. 
 Betydelse för val av restaurang/butik 
 Testpanelen besvarade frågor om symbolerna skulle ha någon betydelse för val av restaurang och affär och huruvida intervju- personerna skulle äta på en restaurang/handla i en affär med silver, resp. röd symbol. 
 172 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 15 
  
 Figur 6 Skulle du titta efter symbolerna innan du väljer restaurang/affär? 83 procent skulle förmodligen eller absolut titta efter symbolerna 
  
 50% 
  
 44% 
  
 39% 
  
 40% 
  
 30% 
  
 20% 
  
 8% 
  
 10% 
  
 5% 
  
 2% 
  
 2% 
  
 0% 
  
 Ja, absolut 
  
 Ja, förmodligen 
  
 Ibland 
  
 Kanske någon 
  
 Aldrig 
  
 Vet ej 
  
 gång 
  
 Figur 7 Skulle du äta på en restaurang/handla i en affär som har den här symbolen (en silversmiley)? 67 procent skulle ibland eller kanske någon gång välja en restau- rang/butik med denna symbol 
  
 Äta på restaurang/handla i butik med silversmiley? 
  
 60% 
  
 51% 
  
 50% 
  
 40% 
  
 30% 
  
 20% 
  
 16% 
  
 16% 
  
 12% 
  
 10% 
  
 6% 
  
 1% 
  
 0% 
  
 Ja, absolut 
  
 Ja, förmodligen 
  
 Ibland 
  
 Kanske någon 
  
 Aldrig 
  
 Vet ej 
  
 gång 
  
 173 
  
 Bilaga 15 
  
 SOU 2005:44 
  
 Figur 8 Skulle du äta på en restaurang/handla i en affär som har den här symbolen (en röd smiley)? 81 procent skulle aldrig välja en restaurang/butik med denna symbol 
  
 Äta på restaurang/handla i butik med röd smiley? 
  
 90,00% 
  
 81% 
  
 80,00% 
  
 70,00% 
  
 60,00% 
  
 50,00% 
  
 40,00% 
  
 30,00% 
  
 20,00% 
  
 10% 
  
 8% 
  
 10,00% 
  
 0% 
  
 1% 
  
 0% 
  
 0,00% 
  
 Ja, absolut 
  
 Ja, förmodligen 
  
 Ibland 
  
 Kanske någon 
  
 Aldrig 
  
 Vet ej 
  
 gång 
  
 Inställning till symboler för tillsynsresultat 
 En stor majoritet i webbpanelen är positivt inställda till att få hjälp av symboler för att välja restaurang och livsmedelsaffär. 
 174 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 15 
  
 Figur 9 Vill du ha hjälp av symboler för att välja restaurang/livsmedelsaffär? 78 procent svarar ja 
  
 90% 
  
 80% 
  
 70% 
  
 60% 
  
 Total 
  
 50% 
  
 Storstad 
  
 40% 
  
 Landsort 
  
 30% 
  
 20% 
  
 10% 
  
 0% 
  
 Ja 
  
 Nej 
  
 Vet ej 
  
 Figur 10 Tycker du att utformningen av symbolerna du sett här är bra eller dåliga för att visa på resultat av kontroll av livsmedelshygien? 89 procent svarar mycket eller ganska bra 
  
 60% 
  
 50% 
  
 40% 
  
 Total 
  
 30% 
  
 Storstad 
  
 Landsort 
  
 20% 
  
 10% 
  
 0% 
  
 Mycket bra 
  
 Ganska bra 
  
 Varken eller 
  
 Dåliga 
  
 Mycket 
  
 Vet ej 
  
 dåliga 
  
 På webbpanelen blev inte färgerna på symbolerna inte helt fullän- dade, gäller framför allt guld- och silversymbolerna. Här har Internet vissa begränsningar. Trots detta blev resultatet mycket positivt. 
 175 
  
 Bilaga 15 
  
 SOU 2005:44 
  
 Kan något förbättras? 
 Den sista frågan i webbpanelen var Anser du att något kan förbättras med bilderna?. 
  
 15 procent, 45 personer, gav positiv kritik som till exempel: De är bra som de är. Enkla att förstå, nej, jag tycker de är tydliga och alla lär förstå vad som menas med dem, har inte sett dem tidigare men nu sedan jag fått kläm på vad dom betyder så tycker jag att dom är bra, dom är bra mycket internationella, jag tycker de är bra och enkla som de är nu. 
  
 Nio procent ville göra tillägg, till exempel: Visa vem/vilka som märkt och berätta vilka som omfattas av märkningen, datum för kontrollen, kanske borde förstärkas med någon textrad, mellansymbolen kanske kunde graderas med en siffra, så att man vet graden av anmärkning, man skulle kunna förstärka t.ex. med stjärnor. Ju fler stjärnor desto bättre. 
  
 Nio procent av de som svarade hade olika typer av bättrings- förslag, exempelvis: Det borde finnas bara två alternativ, det kan framgå att det handlar om hygien o.dyl. och inte om smaken, den godkända borde vara mer tydlig med ett OK eller nåt, det skulle vara fler betyg, t.ex. jättebra, bra, sådär, dålig, nästan brottsligt. 
  
 Sju procent hade negativ kritik, som: Ja ändra allt, om man bara tittar på själva symbolen och inte på texten, så känns det som om figuren mera säger om maten är god än om hygienen eftersom huvudet är istället för maten på tallriken, ja inte några smileygubbar alls, de lockar bort folket, gubben får det att verka oseriöst, det skulle vara att de sänder ut verkligen dåliga signaler. Kan ju skada en företagare även på lång sikt. 
  
 Drygt 6 procent hade synpunkter på färgerna, till exempel: Finare färger, roligare bilder, mittengubben var lite blek i färgen – varför inte använda  
  
 grönt-gult-rött?, 
  Den röda signalen ger en för allvarlig effekt – restaurangen är ju trots allt godkänd eftersom de har fått fortsätta. Den kan vara röd men med mungiporna rakt. 
  
 Under en procent (2 personer) undrade vem skulle sätta upp de negativa symbolerna: Bilderna är tydliga och bra, men frågan är om de livsmedelshanterare som inte får den glada gubben 
  
 176 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 15 
  
 någonsin kommer att sätta upp de andra gubbarna. Nej, inte när man väl vet vad de betyder, frågan är mer kommer en affärsidkare inte att skrapa bort allt annat än grön gubbe. 
 Kvalitativ intervjuundersökning 
 Utförde enligt följande utgångspunkter: 
  
 17 personer har intervjuats, varav 9 kvinnor och 8 män. Inter- vjuerna har genomförts på Centralstationen i Stockholm, i Kista centrum samt i hemmiljö. 
  
 12 personer mellan  
  
 20-40 
  år och 5 personer mellan 40 och 70 år. 
  
 De intervjuade är boende i Göteborg, Värmland, Stockholm, Jönköping, Norrtälje och en var turist (ej svensk). 
  
 Nedan resultaten av de kvalitativa intervjuerna. 
 Först visades symbolerna med guld, silver och röd färg. 
 1a. Vad kommer du att tänka på när du ser de här symbolerna? 
 Alla personer utom en tolkade symbolerna rätt. De tänkte på mat, hygien, kvalitet, kontroll, restauranger, butiker att miljöförvalt- ningen är ute och kollar, årlig kontroll och att inte bli sjuk av maten. Någon person sa sig associera med smak. En person ville inte ge någon tolkning alls. Många svarade också vad de trodde att de tre symbolerna stod för. Ingen misstog sig (i detta skede visades guld, silver och röd symbol upp). 
 Det ser ut som man ska införa något som de har i Danmark. Något med livsmedelsbutikerna. Hur de sköter sin kontroll. 
 Handlar om mat. Glad och trygg. Säker på något sätt. Kanske något med miljöförvaltningen som är ute och kollar. 
 Guld = vet att det är fräsch mat här. Rött= jag vill inte äta maten här. Silver=Kontrollerat. 
 Att det förmodligen är något som sitter utanför eller i en affär. Och att den avser kontroll av förvaring, kul och frys, ursprungsmärkning av mat. Tänker först på restaurang, men eftersom det står livsmedel på så tror jag att det har med en butik att göra. 
 177 
  
 Bilaga 15 
  
 SOU 2005:44 
  
 1b. Är det positiva eller negativa symboler, tycker du? 
 Symbolerna ansågs positiva. Men, flera intervjupersoner påpekade att de tre olika symbolerna visade olika resultat och att guld var positivt medan de andra färgerna var mer negativa. Helt korrekt! 
 Den översta är positiv och den understa ser fördjävlig ut. Både färgen och munnen. 
 Det är trafikljus, det är lite negativt. Men det ska väl inte vara den uppställningen. 
 Rött symboliserar fara. Silver och guld är positivt. 
  Positivt, fast den röda känns ju väldigt negativ. Men symbolerna är positiva med sina ansikten och färger. Gulddekalen känns mycket positiv. 
 1c. Om du ser någon av de här symbolerna på dörren på en restaurang eller en livsmedelsaffär vad tror du då att den står för? 
 Alla intervjupersoner kunde ange vad som avsetts, en person tyckte att det var lite otydligt. Några personer har ifrågasatt vilken restau- rangägare som skulle sätta upp den röda symbolen. 
 Den översta (guld) är bra. Den mellersta (silver) – ok. Den understa 
 – gå inte in där Hemma (i Jönköping) har jag läst i tidningen om kontroll av restauranger. Då frågade jag i min pizzeria varför de fick anmärkning. Det var temperaturen i kylen. 
 Den röda: Inte så bra. De andra: Bättre. Den röda är inte en hygienisk restaurang/butik och de andra är bättre. 
 Den översta (guld) visar godkänt, den i mitten (silver) ok och den understa (röd) har baciller och sådant. 
 De känns lite otydliga om man bara ser ett märke utan förklarande ord på. 
 Den röda känns extremt negativ. Jag skulle inte vilja sätta upp den om jag var caféägare. 
 178 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 15 
  
 Intervjuaren berättar att symbolen ska användas för att visa resultaten av kommunernas livsmedelskontroll på restauranger, caféer och livsmedelsaffärer. 
 2 a. Tycker du att de här symbolerna är bra eller dåliga på att visa resultaten av livsmedelskontroll  
 (guld-silver-röd-serien 
  visa- des)? 
 Många intervjupersoner tyckte att symbolerna visade resultaten på ett bra sätt. Men det kom också förslag till förbättringar och andra kommentarer. 
 Nja, de känns lite för enkla för att visa det. Det borde stå att det handlar om hygien, tillsammans med t.ex. ord som godkänd, ej godkänd osv. Det borde framgå var på en skala märkena motsvarar. Sådär, silver är otydlig om man inte ser dem tillsammans alla tre. OK annars. Viktigt och bra med symbolerna. 
 Den röda ger en starkare signal. Silver och guld ger sport- associationer. De hänger inte riktigt ihop (dvs. guld, silver kontra röd). 
  Det är svårt att begripa direkt. Man skulle kunna lägga till stjärnor på symbolerna, en stjärna på den röda, två på den silverfärgade och tre på den guldfärgade. 
 De andra symbolserien/serierna visades (svarta, vita respektive grönt, gult, rött). 
 2b. Tycker du att denna symbolserie är bättre eller sämre? 
 De svarta och vita var det ingen som föredrog. De ansågs vara mindre tydliga och det upplevdes svårare att se skillnad mellan de tre munnarna. Den svart, vita ansågs sämre än båda de andra varian- terna. Av de som såg  
 guld-silver-rött 
  och  
 grönt-gult-rött 
  tyckte de flesta bättre om de senare. 
 De andra (de i guld,  
 silver-färg) 
  ser man bättre än de här (vita). De ser också bättre ut.  
 Den här är mer neutral. Men det är frågan om folk ser skillnad. Med mer färg är det lättare att se skillnad mellan de tre olika. 
 Jag skulle föredra de i färg. Färgerna från trafikljusen innebär redan något för folk. De andra ser ut som diplomfärger. 
 179 
  
 Bilaga 15 
  
 SOU 2005:44 
  
 De känns ganska bra. Medaljfärgerna OK för restauranger och krog- liv. Färgerna är bättre för t.ex. butiker. Färgerna (grönt, rött gult) generellt bättre än medaljfärgerna. 
 Färgerna (grönt, gult, rött) är bättre! Tydligare symboler som an- vänds i andra sammanhang. 
 Guld, silver, röd. Den är vänligast. Tydligare att mellanvarianten är ganska ok. Även om jag skulle tänka mig för innan jag går in i en restaurang med silvermärkning. Men jag skulle gå in. Den gula är mer varning. 
 2c. Är det något du tycker behöver ändras med de här symboler- na? 
 Några av intervjupersonerna bidrog med förslag till förändringar av symbolerna. Dels var det större symboler som efterfrågades och dels var det önskemål om att skalan ska framgå. 
 Storleken. Med tanke på folks syn. För tydlighetens skull. Men det beror också på marknadsföringen. 
 Ja, tydligare skala. Det borde framgå att det finns två andra märken också. Borde kanske se lite mer officiell ut. 
 Skulle kanske vilja veta vilken skalan är. 
 2d. Skulle du titta efter de här symbolerna innan du väljer restaurang/affär? 
 Intervjupersonerna skulle titta på symbolerna, med något undantag. Orsaken sa man vara att man inte ville bli sjuk, eller äta dåliga livsmedel och att det kändes viktigt rent generellt. En person trodde inte att människor skulle leta symboler, orsaken var att de är för stressade. 
 Absolut. Om jag visste att de fyllde någon funktion. Då vet jag att jag får bra råvaror. 
 Ja. Jag vill inte bli sjuk. 
 Absolut. Det är en hård konkurrens. Så därför måste vissa köpa billigt kött, gammalt kött. Kontrollen måste kunna dyka upp när som helst. Särskilt på kvällen. På kvällar och nätter serveras det gamla 
 180 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 15 
  
 köttet till ungdomar, till dig och mig, när vi är på fyllan och vill äta kebab. 
 Ja absolut. Framförallt vill jag veta vilka ställen som har sämst hygien. Skulle aldrig gå på ett ställe med en röd symbol. 
 Den sammanfattande rapporten visades och intervjuaren be- rättade att rapporten ska användas för att visa resultaten av kommunernas livsmedelskontroll inne i restauranger, caféer och livsmedelsaffärer. 
 3a. Hur tycker du att det här ser ut? 
 Många hade synpunkter på rapporten. Den ansågs för rörig, innehålla för mycket information, var otydlig eller hade för liten text. Några tyckte den var bra därför att den var tydlig. De som var positiva var framförallt personer som intervjuades i en lugnare miljö och som därmed tog sig mer tid att titta på rapporten. 
 Vis av erfarenhet. De flesta tycker nog att det är för plottrigt och för smått. Det känns som om det är för kontrollanter. Motiveringsdelen är för myndigheter, den behövs inte. Det borde vara mer fokus på ovandelen. 
 Förklaringen till 1,2,3 är alldeles för liten, syns knappt. Svårt att se skillnad mellan de olika kontrolltillfällena. Hänger upp mig på orden rutin, beställd och uppföljande. Känns fel med omvänd kronologisk ordning på kontrollerna också. 
 Tycker den ser bra ut. Förväxlar 05 med att det är femte kontrollen inte året. Kontrolldatumen var förvirrande. Hur ofta görs kontroller? För liten text. För mycket information! 
 Skalan måste göras tydligare. Förklaringarna till symbolerna och skalan måste göras större. 
 Jo, man ser ju i huvuddrag att restaurangen har blivit kontrollerad. Man kanske inte förstår innebörden av texten. 
 Ser OK ut, men svårt att förstå de olika kontrollerna. Orden under figurerna försvårar (dvs Uppföljande, Beställd och Garza). 
 Den ser ok ut. Den är begriplig. Lagom med information. Den förklarar mellansymbolen. Med informationen här skulle det bli lättare att ta ställning om man ska gå in på en silverrestaurang eller inte. 
 181 
  
 Bilaga 15 
  
 SOU 2005:44 
  
 3b. Skulle du titta i den här rapporten om den var uppsatt i en restaurang eller affär? 
 Flera av intervjupersonerna sa att de inte skulle titta i rapporten. Många motiverade det med att de skulle nöja sig med att titta på symbolen. Andra intervjupersoner sa att de skulle titta i rapporten om de hade anledning, dvs. om det var gul/silversymbol eller om de undrade över något. 
 Jag skulle nöja mig med att titta på symbolen (ip menar smiley:n vid dörren). Om den satt bredvid menyn, så kanske jag skulle titta på den. 
 Inte om det var grönt. Om det var rött så skulle jag inte gå in. Men om det är gult skulle jag absolut kolla. 
 Nej, jag skulle inte ta mig tid att läsa den. Kanske om jag hade orsak att undra över något. 
 Ja, det är möjligt om det satt silver på dörren. 
 Alla skulle ju inte läsa rapporten. Jag vill ha koll. Jag tycker det är intressant. Bra att man kan se de olika områdena. Det är bra att man kan se tidigare bedömningar. Även om ett ställe har en ok märkning nu så kan de ha misskött sig tidigare, och det är bra att veta. Då blir man mer uppmärksam på dem. 
 4a. Hur tycker du att det ser ut att ha gått för den här restau- rangen i den senaste kontrollen? 
 De flesta säger att det har gått bra och pekar på den stora guld- smileyn högst upp till vänster. 
 Bra, eftersom de har fått den. (ip pekar på den stora guld- smileysen). 
 Bra, bara en liten 1:a. 
 Bra. Det syns lätt vilka resultat de fått. 
 4b. Hur tycker du att det ser ut att ha gått i tidigare kontroller? 
 Flera har uppenbara svårigheter att hitta resultaten av tidigare kontroller. Andra hittar direkt och hittar genom att titta på datumen. 
 182 
  
 SOU 2005:44 
  
 Bilaga 15 
  
 Den är lite rörig: Man kollar mest efter minerna, inte efter datumen. Nej Ja, han har förbättrat sig. (Ip pekar på de tre kolumnerna). OK, förutom kyckling och spårbarhet. Svårt att fatta varför det är tomma fält och 1:or i andra. Är det samma sak? 
 4c. Tycker du att det framgår vem som har gjort kontrollen? 
 Intervjupersonerna hittar lätt att det är Stockholms stad som genomfört kontrollen. De pekar på kommunsymbolen eller säger att det är Stockholms stad. 
 Kommun. (Ip pekar på Stockholms  
 stad-symbolen). 
  
 Ja, det är tillräckligt tydligt. Kanske skulle miljö och hälsa lyftas fram tydligare? 
 Ja, inget svårt att se. 
 4d. Är det något som du skulle vilja förändra? 
 Många förslag till förbättringar kommer fram. Alla med förslag till förenklingar och förtydliganden. Några tycker att hela rapporten kan uteslutas. De menar att det räcker med bara godkänd eller inte godkänd. 
 Jag tycker inte om språket (ip pekar på förklaringarna av sym- bolerna och poängsättning avvikelse). Sedan krånglar man till det genom att ta med både siffror och symboler. Idén som sådan är bra, det är bra med bättre koll. 
 Man kanske kan vända på kolumnerna. (Ip menar att den senaste kontrollen skulle ligga i kolumnen längst till höger och inte tvärt om.) Ja, mycket mindre text, mindre byråkratiskt annars förstår inte vanligt folk. 
 Ja, att man skulle fylla i t.ex. OK eller godkänt på de områden som nu är tomma. Borde gå att göra enklare. Motiveringen var dock bra. 
 Nej. Bra med text som beskriver kontrollresultatet, då kan man se hur allvarligt det är. Man är intresserad och vill läsa, men 95 % läser nog inte. Om det är en gulddekal finns det ingen anledning att läsa. Men blir det allvar läser man. Det här är intressant. Bra att det här kommer! 
 183 
 Statens offentliga utredningar 2005 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Ku. 
  
 2. 
  
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 
  
 Ku. 
  
 3. 
  
 Sveriges tillträde till 1995 års Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Ku. 
  
 4. 
  
 Liberalisering, regler och marknader. + Bilagor. N. 
  
 5. 
  
 Postmarknad i förändring. N. 
  
 6. 
  
 Säkert inlåst? 
  
 En granskning av rymningarna från Kumla, Hall, Norrtälje och Mariefred 2004. Ju. 
  
 7. 
  
 Försvarsfastigheter – information till riksdagen och effektiv lokalförsörjning. Fi. 
  
 8. 
  
 Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Fö. 
  
 9. 
  
 Odom 
  
 Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. UD. 
  
 10. 
  
 Handla för bättre klimat. 
  
 Från införande till utförande. M. 
  
 11. 
  
 Välfärdsverksamhet för sjömän. N. 
  
 12. 
  
 Bokpriskommissionens slutrapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. U. 
  
 13. 
  
 Lördagsdistribution av dagstidningar. U. 
  
 14. 
  
 Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. UD. 
  
 15. 
  
 Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. UD. 
  
 16. 
  
 Reformerat system för insättnings- garantin. Fi. 
  
 17. 
  
 Vem får jaga och fiska? 
  
 Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Jo. 
  
 18. 
  
 Prospektansvar. Fi. 
  
 19. 
  
 Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. Fi. 
  
 20. 
  
 Konsumentskydd vid modemkapning. Ju. 
  
 21. 
  
 Vinstandelar. Fi. 
  
 22. 
  
 Nya upphandlingsregler. Fi. 
  
 23. 
  
 en BRASkatt? – beskattning av avfall som förbränns. Fi. 
  
 24. 
  
 Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och Samhall Resurs AB. N. 
  
 25. 
  
 Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. S. 
  
 26. 
  
 Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och Hughes. S. 
  
 27. 
  
 Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. Jo. 
  
 28. 
  
 Dubbel bosättning för ökad rörlighet. Fi. 
  
 29. 
  
 Storstad i rörelse. 
  
 Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Ju. 
  
 30. 
  
 Lagen om byggfelsförsäkring. En utvärdering. M. 
  
 31. 
  
 Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. U. 
  
 32. 
  
 Regeringens stabsmyndigheter. Fi. 
  
 33. 
  
 Fjärrvärme och kraftvärme i framtiden. M. 
  
 34. 
  
 Socialtjänsten och den fria rörligheten. S. 
  
 35. 
  
 Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Fi. 
  
 36. 
  
 På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. Jo. 
  
 37. 
  
 Tolkutbildning – nya former för nya krav. U. 
  
 38. 
  
 Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 
  
 39. 
  
 Skog till nytta för alla? N. 
  
 40. 
  
 Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. Ju. 
  
 41. 
  
 Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, 
  
 integration och strukturell diskrimi- nering. Ju. 
  
 42. 
  
 Säker information – förslag till informationssäkerhetspolitik. Fö. 
  
 43. 
  
 Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. Ju. 
  
 44. 
  
 Watkins: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. Jo. 
  
 Statens offentliga utredningar 2005 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Säkert inlåst? 
 En granskning av rymningarna från Kumla, Hall, Norrtälje och Mariefred 2004. [6] 
 Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. 
 Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. [29] 
 Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] 
 Rätten till mitt språk 
 Förstärkt minoritetsskydd. [40] Bortom Vi och Dom. 
 Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. [41] 
 Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [43] 
 Utrikesdepartementet 
 KRUT 
 Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel.[9] 
 Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. [14] 
 Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. [15] 
 Försvarsdepartementet 
 Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information – förslag till 
 informationssäkerhetspolitik. [42] 
 Socialdepartementet 
 Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och Hughes. [26] 
 Socialtjänsten och den fria rörligheten. [34] 
 Finansdepartementet 
 Försvarsfastigheter – information till riksdagen och effektiv lokalförsörjning. [7] 
 Reformerat system för insättnings- garantin. [16] 
 Prospektansvar. [18] 
 Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. [19] 
 Vinstandelar. [21] 
 Nya upphandlingsregler. [22] 
 en BRASkatt? – beskattning av avfall som förbränns. [23] 
 Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. [32] 
 Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. [35] 
 Utbildnings- och kulturdepartementet 
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. [1] 
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. [2] 
 Sveriges tillträde till 1995 års Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. [3] 
 Bokpriskommissionens slutrapport. 
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. [12] 
 Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig 
 forskning. [31] 
  
 Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. 
  
 Tolkutbildning – nya former för nya krav. 
  
 [25] 
  
 [37] 
  
 Jordbruksdepartementet 
 Vem får jaga och fiska? 
 Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. [17] 
 Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. [27] 
 På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. [36] 
 Watkins: Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. [44] 
 Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet 
 Handla för bättre klimat. 
 Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. 
 En utvärdering. [30] 
 Fjärrvärme och kraftvärme i framtiden. [33] 
 Näringsdepartementet 
 Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. 
 Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och Samhall Resurs AB. [24] 
 Skog till nytta för alla? [39]