WalshTill statsrådet och chefen för 
 Socialdepartementet 
 Genom beslut av regeringen den 14 december 1995 bemyn- digades chefen för Socialdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att kartlägga och analysera frågan o m bemötande av äldre (Dir. 1995:159). Dåvarande statsråde t Leon utsåg den 15 januari 1996 kommunalråd et Thomas, Helsingborg, till särskild utredare med detta uppdrag. Som sakkunniga i utredningen har förordnats företrä- dare för pensionärsorganisationer, fackliga organisationer , forsknings- och utbildningsinstitutioner, Landstingsförbundet, Svenska Kommunförbundet, Socialstyrelsen och Socialdeparte- mentet. Som sekreterare i utredningen har förordnats Ford (fr.o.m. den 4 mars 1996) och  
 Briggs (fr.o.m. den 1 augusti 1996). Som bitr. sekreterare har Mcneil förordnats fr.o.m. den 1 maj 1997. 
 Härmed överlämnar jag rapporten Invandrare i vård oc h omsorg – en fråga om bemötande av äldre (SOU 1997:76). 
 Det är möjligen mindre vanligt att uppmärksamma en rapport till utredningen, ett underlag, på detta sätt. Denna rapport be- rör emellertid en angelägen fråga som framhävs i mina direktiv: "Äldre invandrare kommer att utgöra en växande grupp i de t svenska samhället. Mötet mellan människor från olik a kulturer ställer särskilda krav på kvalitet och kompetens i olik a verksamheter." (Dir. 1995:159.) 
 Som del i min kartläggning och analys av frågor om bemötan - de av äldre har jag uppdragit åt tre forskare att undersöka hu r äldre från andra länder upplever möten med den svensk a vården och omsorgen. Forskarna är alla knutna till Forsknings- och utvecklingsenheten vid Stockholms resursförvaltning Zuniga skola och socialtjänst. De är Adams, docent och forsk - ningsledare samt Fariba Hajighasemi och Sullivan, 
  
 4 
  
 | 
  
 forskningsassistenter. De förmedlar i denna rapport sin a resultat och ger även inblickar i annan svensk och internationell forskning. 
 Mina motiv för att formellt presentera rapporten, vars innehåll forskarna själva svarar för, är följande. 
  
 – 
  
 I enlighet med direktiven vill jag uppmärksamma och markera att äldre från andra länder är en del av hela de n äldre befolkningen i vårt land. 
  
 – 
  
 Det är därmed självklart att den kartläggning av frågor o m bemötande som hittills redovisats genom två delbetänkan - den och en rapport också skall omfatta äldre med invandrar- bakgrund. 
  
 – 
  
 Schablonbilderna om äldre invandrare, deras behov och ön skemål om insatser inom vård och omsorg är många . Genom denna rapport väcks väsentliga tankar, viktiga bl.a. vid planering av insatser. En fråga som diskuteras är o m man även efter flera decenniers liv i Sverige förblir "invand - rare". En annan fråga handlar om alltför generaliserad e antaganden om "alla invandrares" önskemål och behov. 
  
 – 
  
 Forskning om bemötande i förhållande till äldre från andra länder är tämligen ny och har ännu inte nått någon störr e omfattning. Det finns dock studier i näraliggande ämne n som författarna också uppmärksammar. 
  
 – 
  
 I mitt uppdrag ingår att "lyfta fram frågor som rör bemötan- de, förhållningssätt och attityder till äldre och få till stånd en öppen debatt". Det är väsentligt bl.a. i olika utbil dningar för personal. I rapporten uppmärksammas behovet av att för - djupa kunskaperna om äldre från andra länder. 
  
 | 
  
 5 
  
 Det är min förhoppning att denna rapport skall leda till fortsatt forskning som kan bidra till att utveckla bemötandet av äldre. 
 Rapporten har också framställts i punktskrift, på kassett och i en lättläst sammanfattning för personer med olika funktions - hinder. 
 Helsingborg i juni 1997 
 Thomas 
  
 | 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 Förord . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 11 
  
 Sammanfattning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 15 
  
 1 
  
 Inledning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 19 
  
 2 
  
 Vad betyder äldre invandrare? . . . . . . . . 
  
 21 
  
 2.1 
  
 Bakgrund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 21 
  
 2.2 
  
 Begreppet måste granskas på flera sätt . . . . . 22 
  
 3 Forskning och utvecklingsarbete . . . . . . . . . 25 
 3.1 Internationell forskning . . . . . . . . . . . . . . . . 25 
  
 3.1.1 
  
 Färre äldre från minoritetsgrupper 
  
 har formell omsorg och vård . . . . . 25 
  
 3.1.2 
  
 En undersökning om bemötande 
  
 och äldre med annorlunda kulturell bakgrund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 26 
  
 3.2 
  
 Undersökningar om användning av 
  
 vård och omsorg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 29 3.3 Brukarundersökningar . . . . . . . . . . . . . . . . . 31 3.4  
 FoU-enhetens 
  undersökningar . . . . . . . . . . . 33 
  
 3.4.1 
  
 Studier av tre verksamheter för 
  
 äldre invandrare . . . . . . . . . . . . . . . 33 
  
 3.4.2 
  
 Likhets- och olikhetsprinciper . . . . 35 
  
 4 
  
 Teoretiska överväganden . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 37 
  
 4.1 
  
 Inledning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 37 
  
 4.2 
  
 Makrosociologiska perspektiv . . . . . . . . . . . 
  
 38 
  
 4.3 
  
 Mikrosociologiska perspektiv . . . . . . . . . . . . 
  
 40 
  
 4.4 
  
 Socialpsykologiska perspektiv . . . . . . . . . . . 
  
 41 
  
 4.5 
  
 Några motsägelsefulla hypoteser . . . . . . . . . 
  
 44 
  
 8 
  
 Innehåll 
  
 | 
  
 5 Undersökningsmetod och metodanalys . . . . 47 
 5.1 Undersökningsmetod . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47 5.1.1 Inledning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 47 5.1.2 Urvalet av vårdcentraler . . . . . . . . . 48 5.1.3 Enkäten på vårdcentralerna . . . . . . 48 5.1.4 Djupintervjuerna . . . . . . . . . . . . . . . 50 
 5.2 Metodanalys . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 51 5.2.1 Översättningsproblem . . . . . . . . . . . 51 
  
 5.2.2 
  
 Vårdcentralernas överskattningar . . 53 
  
 5.2.3 Representativitet . . . . . . . . . . . . . . . 54 
 6 Redovisning av undersökningens resultat . . 57 
 6.1 Inledning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57 6.2 De svarandes bakgrund . . . . . . . . . . . . . . . . . 58 6.2.1 Var bor de? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 58 6.2.2 Varifrån härstammar de? . . . . . . . . 58 6.2.3 När kom de till Sverige? . . . . . . . . . 61 6.2.4 Ålder och kön . . . . . . . . . . . . . . . . . 62 6.2.5 Boendeförhållanden . . . . . . . . . . . . 63 
 6.3 Resultat av enkät och intervjuer . . . . . . . . . . 64 
  
 6.3.1 
  
 Modersmål och språkkunskaper . . . 64 
  
 6.3.2 
  
 Sjukdomar och besvär . . . . . . . . . . 
  
 68 
  
 6.3.3 
  
 Synpunkter på vård och omsorg . . . 69 
  
 6.4 Bekräftades hypoteserna? . . . . . . . . . . . . . . . 76 
 7 Diskussion och rekommendationer . . . . . . . . 95 
 7.1 Inledning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95 
  
 7.2 
  
 Planering av insatser för äldre från andra 
  
 länder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 
  
 95 
  
 7.2.1 
  
 Att upprätta planer - en del i 
  
 bemötandet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 95 
  
 7.2.2 
  
 Behov av uppsökande verksamhet 
  
 som komplement till statistik . . . . . 96 
 7.2.3 Särlösningar? . . . . . . . . . . . . . . . . . 98 
 7.2.4 Ytterligare några planeringsfrågor . 99 
  
 7.3 
  
 Behov av utbildning och utbildningsmaterial 100 
  
 7.4 Rekommendationer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102 
  
 | 
  
 Innehåll 
  
 9 
  
 7.5 Behov av forskning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 102 
 Litteraturreferenser . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 105 
 Bilagor 
  
 1 
  
 Tabeller 
  
 2 
  
 English Summary 
  
 3 
  
 Publikationer från utredningen om bemötande av äldre 
  
 | 
  
 11 
  
 Förord 
 Direktiven till utredningen om bemötande av äldre konstaterar att äldre invandrare kommer att utgöra en växande grupp i det svenska samhället. Detta förhållande ställer särskilda krav på kvalitet och kompetens i olika verksamheter (dir. 1995:159). Som utredare skall jag belysa frågor om bemötande av äldr e från andra länder. Jag har valt att göra det på två sätt. I generel - la analyser och i kommande förslag uppmärksammas båd e brister och goda kvaliteter i vård och omsorg om äldre, oavsett enskilda personers bakgrund. Att åstadkomma ett personligt bemötande och individuellt anpassade insatser för äldre är e n väsentlig uppgift i olika verksamheter. Analysen och förslagen behöve r därför också tillföras ny kunskap om önskemål oc h behov som kan finnas hos äldre från andra länder. För dett a särskilda syfte har jag uppdragit åt några forskare (se nedan) att bidra till utredningens underlag genom denna separata rapport, Invandrare i vård och omsorg – en fråga om bemötande a v äldre (SOU 1997:76). 
 På samma sätt som i det övriga utredningsarbetet (bl.a . redovisat i delbetänkandet Brister i omsorg – en fråga o m bemötande av äldre, SOU 1997:51) konstaterar jag att innehållet i begreppet bemötande kan ges olika tolkningar . Ibland avses mötet mellan några få personer i en vardagli g situation, andra gånger handlar det t.ex. om positiva eller negativa kvaliteter i den enskildes kontakter med myndigheter. 
 I den här rapporten om äldre från andra länder och dera s möten med svensk vård och omsorg tillförs begreppet bemötan - de flera dimensioner. Det är en spännande läsning att följ a försöken att hitta täckande översättni ngar på många språk. Det ger perspektiv på både språkliga och kulturella likheter oc h skillnader. 
  
 12 
  
 Förord 
  
 | 
  
 Det inspirerar också till frågan om hur uppfattningar om den svenska vården och omsorgen om äldre kan färgas av tidigare erfarenheter från länder med skiftande organisation och utbud av vård och omsorg. 
 De forskare som fått mitt uppdrag att undersöka och beskriva bemötande i vård och omsorg av äldre från andra länder ha r fördjup at frågan genom ett antal antaganden som prövas mo t resultatet av en enkät- respektive intervjuundersökning. Syste- matiska studier är viktiga – det finns många inte alltid sann a schablonbilder inom området. Ett resultat av studien är at t synpunkter från äldre med s.k. invandrarbakgrund i så hög gra d överensstämmer med den erfarenhet som i andra sammanhang redovisas av äldre födda i Sverige. Ett annat resultat är att det varken teoretiskt eller praktiskt är möjligt att, exempelvis vi d planering av insatser, utgå från att alla invandrare behöve r eller önskar ett visst slags åtgärder. Många olika faktore r inverkar, vilket framgår av studiens resultat och diskuterande avsnitt. I rapporten lämnas också internationella beskrivningar som tydliggör dessa frågor. 
 Jag kan med författarna instämma i att bl.a. personalutbild - ning och forskning behöver utvecklas i frågor som rör et t personligt bemötande av äldre från andra länder. Det måst e självfallet ske med medverkan av personer som har olika språkliga och kulturella erfarenheter vilka kan vitalisera och fördjupa en sådan utveckling. Flödet mellan teoretisk oc h praktisk kunskap måste underlättas, en fråga som jag avser att återkomma till i mitt slutbetänkande. 
 De forskare som fått uppdraget att här beskriva frågor o m bemötande av äldre från andra länder är alla knutna till FoU - enheten vid Stockholms resursförvaltning för sk ola och social- tjänst.  
 Adams  
 är docent och forskningsledare,  
 Fariba Hajighasemi  
 och  
 Sullivan  
 är forskningsassistenter. Författarna svarar själva för rapportens innehåll. Min förhopp - ning är att deras beskrivning (tillsammans med rapportens rik- haltiga litteraturreferenser) skall stimulera till fortsatt diskus- sion och utveckling. 
 Rapporten finns också på punktskrift och på kassett. Me d lättläst text redovisas innehållet i ett informationsblad – 
  
 | 
  
 Förord 
  
 13 
  
 samtliga dessa utgåvor för personer med funktionshinder ka n beställas hos Utredningen om bemötande av äldre, Socialdepar- tementet, 103 33 Stockholm, fax  
 08-24 
  17 27. 
 Helsingborg i juni 1997 
 Thomas (särskild utredare) 
  
 | 
  
 15 
  
 Sammanfattning 
 I Sverige finns omkring 110 000 äldre personer som är född a i andra länder. De brukar betecknas äldre invandrare obe - roende av när och hur de kommit till Sverige. Frågan har väckts om dessa personers upplevelser av bemötande i vården oc h omsorgen är annorlunda, t.ex. med tanke på kommunika - tionssvårigheter eller eventuella kulturella skillnader. Under  
 1990-talet 
  har många verksamheter startats för specifik a grupper. Verksamheterna kan bygga på religiös tillhörighet so m för assyrier/syrianer och judar, på etnisk och nationell tillhörig - het som för finländare, greker, turkar och iranier eller på et t gemensamt språk som för spansktalande eller arabisktalande. 
 Äldre invandrare är underrepresenterade både bland de m som har hemtjänst och dem som bor i särskilda boendeformer. Utnyttjandet av sådan service varierar efter personernas ursprungsland. Äldre som kommer från Norden och andra a v Sveriges närmaste grannländer har hemtjänst och utnyttjar den offentliga vården och omsorgen i samma omfattning som genomsnittet av äldre. Siffrorna är lägre för personer frå n utomeuropeiska länder. Äldre personer i Stockholm komme r från 112 olika länder, men bland dem som har hemtjänst ä r bara 61 länder representerade. De boende i särskilda boendefor- mer representerar endast 39 länder. Vilken roll spelar kultur och bemötande för det låga utnyttjandet av offentlig vård oc h omsorg? 
 För att svara på dessa och liknande frågor som sammanhänge r med bemötande har vi gjort  
 två rikstäckande studier av äldre invandrare 
 . Den ena är kvantitativt upplagd med en enkä t som besvarades av 141 personer från trettio olika länder. Den andra är kvalitativt upplagd med långa intervjuer med sexton personer från nio olika länder. Intervjuerna genomfördes på de n intervjuades hemspråk (om hon/han inte uttryckligen ville tala 
  
 16 
  
 Sammanfattning 
  
 | 
  
 svenska) företrädesvis hemma hos personen för att skapa e n situation som var trygg för den intervjuade. 
 Rapporten inleds med en genomgång av relevant svensk och utländsk litteratur om åldrande, etnicitet, hälsa och be mötande. Genomgången innehåller en kritisk granskning av begreppet äldre invandrare ur lingvistisk, statistisk och socialpsykolo- gisk synvinkel. Huvudproblemet är att gruppen som betecknas som äldre invandrare inte är enhetlig utan tvärtom mycke t heterogen. Ett annat problem är att individer kan förhålla sig p å många olika sätt till den grupp de anses tillhöra. Ett tredj e problem är att begreppet leder till en negativ stereotyp med innebörden att gamla från andra kulturer är mycket utsatt a personer som är fattigare, sjukare och ensammare än svenskar i allmänhet. 
 Utifrån olika makro- och mikrosociologiska perspektiv formulerade vi  
 sju hypoteser som kunde testas på det insamla- de materialet 
 . De är i förkortad form: 
  
 1. 
  
 Somliga äldre från andra kulturer kommer att ha svårt at t finna sig tillrätta i den svenska vård- och omsorgsstrukturen. 
  
 2. 
  
 Somliga kommer tvärtom att bejaka och uppskatta den svenska vården och det svenska sättet att bemöta. 
  
 3. 
  
 Äldre som kommer från de närmaste grannländerna kommer att ha lättare än utomeuropeiska invandrare att ställa krav på och påverka vården och omsorgen. 
  
 4. 
  
 Äld re kommer att försöka "läsa av" och anpassa sig till det beteende som personalen i svenska vårdmiljöer föredrar. 
  
 5. 
  
 Förmå gan att anpassa sitt beteende varierar. De som kom- mer från grannländerna kommer att ha det lättast, andr a måste uppfinna strategier för att bemästra ovanliga situa - tioner. 
  
 6. 
  
 Upplevelsen av bemötande inom vår d och omsorg kan vara likadan för svenskar och invandrare, således reagerar de på samma sakförhållanden. 
  
 7. 
  
 Många inom personalen arbetar med en bestämd uppfattning om vad det innebär att vara äldre invandrare. Invandrar e som kan kommunicera på svenska bemöts annorlunda än d e som behöver tolk. 
  
 | 
  
 Sammanfattning 
  
 17 
  
 Det insamlade materialet bekräftar dessa hypoteser i olika hö g grad, med ett undantag. Personer från länder med häl sosystem 
 1  
 som är/var mycket annorlunda än det svenska hade inte svår t att acceptera det svenska systemet. Visserligen fanns det några personer som åkte tillbaka till sina hemländer för sjukvård, me n de gjorde så först efter mångåriga problem med den svensk a vården. Vanligtvis gällde deras problem läkarnas svårigheter att ställa diagnos när personer hade diffusa symtom och kom från utomeuropeiska länder. 
 Överlag var de äldre invandrarna nöjda med det bemötan- de de fått i vården och omsorgen 
 . Enkätmaterialet är över - väldigande positivt, med bara ett fåtal individer som uttrycker negativ kritik. Omdömena i intervjuerna är också positiva, men kritik av enskilda detaljer förekommer. Man är exempelvi s kritisk mot att bli bemött som om man vo re ett barn; att inte få tid att prata med personal; att telefontider inte respekteras; att det kommer ny personal hela tiden; att omsorgspersonal kan vara rigid och ovillig. Flera muslimska och kristna kvinnor från Mellanöstern berättar att de känt obehag när de undersökts av manliga läkare. Några personer berättar om felbehandlingar . Några som kommer från Norden och Östeuropa har vari t framgångsrika i att klaga på och ändra de insatser de får inom antingen sjukvården eller äldreomsorgen. Inga av de utomeuro- peiska äldre har klagat. Många säger uttryckligen ifrån att d e aldrig skulle klaga oberoende av vad deras anhöriga ansåg. I stället har några få sökt vård i hemlandet. 
  
 Rapporten slutar med några rekommendationer om planering av insatser riktade till äldre människor från andra länder, o m personalens utbildningsbehov samt om behovet av forskning. 
 Nyckelord: Äldreomsorg, sjukvård, migration, bemötande , kommunikation, etnicitet, gerontologi. 
  
 1 
 Hälsosystem är ett  
 medicinskt-socialantropologiskt 
  begrepp som omfattar alla beteenden och tankar kring sjukdomar och derasbehandling i en kultur eller ett land. 
  
 | 
  
 19 
  
 1 Inledning 
 2 
  
 Direktiven till den statliga utredningen om bemötande av äldre (dir. 1995:159) anger bl.a. kulturell bakgrund som en tänkbar förklaring till olikheter i bemötande av äldre människor . Undersökningar om äldre som har invandrat eller tillhö r minoriteter har hittills varit otillräckliga för att ge besked o m hur den kulturella bakgrunden påverkar individernas upplevel- ser av vård och omsorg samt personalens behandling av äldre invandrare. Även utländska undersökningar är få. Oftast be - gränsar de sig till att behandla en enda grupp eller enstaka fall- studier. Sällan vet man hur äldre som tillhör minoriteter ser på den vardagliga vården och omsorgen som samhället erbjuder. 
 Det finns en schablonbild som säger att när personer med en viss etnisk eller religiös bakgrund åldras, tenderar de att beto na sin barndoms kulturer och traditioner mycket mera än tidigare. Schablonbilden gäller personer från andra kulturer, men ka n också gälla svenskar som med åren kommer att betona vikten av sin svenskhet. Ibland förutsätts dessa äldre människo r kräva att få särskild behandling. Schablonbilden av viljan att bli särbehandlad behöver naturligtvis inte vara sann, men de n behöver inte vara helt falsk heller. 
  
 2 
  
 Ett särskilt tack för synpunkter och kommentarer går till docent Solvig Ekblad, Institutet för psykosocial miljömedicin, Karolinska institutet och docent Day, Institutet för folklivsforskning, Stockholms universitet 
  
 . 
  
 20 
  
 Inledning 
  
 | 
  
 Prognoser (gjorda beträffande den utlandsfödda delen av den äldre befolkningen) tyder på en snabb ökning av gamla män - niskor som invandrat. Som befolkningskategori omfattade äldre invandrare år 1996 ungefär 110 000 individer i hel a landet. I Stockholm är antalet 17 000, vilket motsvarar omkring 13 procent av alla gamla som bor i huvudstaden. Svensk vård och omsorg kommer att ha kontakt med allt äldre människo r med rötter i andra kulturer än den svenska. Antalet äldr e invandrare bör dock inte ses som ett problem i sig. Denn a befolkningskategori är mycket heterogen. De flesta har varit i Sverige mer än halva livet och torde vara etablerade i samhäl- let. Endast en liten andel var gamla redan när de anlände. Dessa bor vanligen tillsammans med eller mycket nära sina barn. 
  
 | 
  
 21 
  
 2 Vad betyder äldre invandrare? 
  
 2.1 
  
 Bakgrund 
  
 Det är svårt att hantera begreppet äldre invandrare. Terme n togs i bruk i slutet av  
 1970-talet 
  eller början på  
 1980-talet 
  i samband med att statliga kommittéer utredde frågor som hörde ihop med skapandet av en svensk invandrarpolitik. Invandrar- utredningen, som tillsattes år 1968, identifierade åldringsvård som en kommande viktig social fråga (SOU 1974:69 s. 165). I slutbetänkandet från Invandrarpolitiska kommittén använd s ordkombinationen "äldre invandrare" officiellt (SOU 1984:58). Ordet invandrare hade under  
 1960-talet 
  införts som ersättning för utlänning som ansågs ha fått en negativ klang. Tanken va r bl.a. att utarbeta, förutom en politik för invandring, dvs. ve m som skulle få komma in i Sverige, även en politik för invandra - re, dvs. sociala program riktade till dem som fått komma in. Kommittén uppmärksammade att en del av 1930- och  
 40-talens 
  flyktingar och arbetskraftsinvandrare började nå pensionsålder n och antog att antalet skulle växa. Kommittén undersökte o m kommunerna hade någon beredskap eller planering för grup - pen. Genomgående svarade kommunerna att det fanns ringa efterfrågan på äldreomsorg på andra språk än svenska. De enda undantagen var ett par verksamheter under uppbyggnad eller under planering för äldre med finskt ursprung. Förmodlige n hade frågan väckts alltför tidigt, men kommittén rekommen - derade att kommunerna åtminstone borde upprätta planer. 
 Oftast initieras myndigheternas planering i sociala frågor efter det att tydliga krav har vuxit fram på lokal nivå och hos e n betydande del av invånarna. I fallet "äldre invandrare" har läget varit det motsatta. Gruppen hade identifierats genom en inventering av befolkningens framtida servicebehov. Kommu- 
  
 22 
  
 Vad betyder "äldre invandrare"? 
  
 | 
  
 nerna uppmanades att planera för en kommande efterfrågan . Kommunerna kunde ana att begreppet måste täcka en grup p med sociala problem eftersom de hade fått uppmaning att särskilt planera för gruppen. Så görs vanligtvis endast fö r personer med särskilda behov. Därför tog tänkandet krin g begreppet "äldre invandrare" formen av planer för ett framtida socialt problem. Man började spana efter tecken på brister och behov. Men det var först under  
 1990-talet 
  som planeringe n egentligen förverkligades. 
 Länge behöll begreppet äldre invandrare sin ad  
 hoc-betydel 
  - se och saknade innehåll i form av t.ex. etniskt inriktade boende- former eller program som matchade personalens språkresurser med de gamlas hemspråk. Forskarna hade svårt att finn a lämpliga äldre personer att intervjua när de i början på 1980 - talet för Socialstyrelsens räkning skulle skriva om de äldr e invandrarnas erfarenheter av vård och omsorg (Zetzell 1980, Morgan 1980, Dahl 1981). En del invandrare hade visserligen kommit upp i pensionsåldern, men få av dem var så gamla att de behövde vård och omsorg. En förklaring som då fra mfördes var att de äldre invandrarna av kulturella skäl var ointresserade av omsorgen – en hypotes som även de gamla bekräftade . Många sydeuropéer som intervjuades uppgav att de ämnad e flytta till hemlandet när de blev gamla. Så blev faktiskt falle t med de grekiska invandrarna som nu är mycket färre än Zuniga tjugo år sedan. 
  
 2.2 
  
 Begreppet måste granskas på flera sät t 
  
 Begreppet äldre invandrare har många svårigheter, bl.a. u r lingvistisk, demografisk och socialpsykologisk synvinkel. 
 Ur lingvistisk synvinkel är begreppet äldre invandrare Cervantes slags metonym. En metonym är ett allmänt känt ord eller e n kombination av ord som står för och betyder någonting hel t annat (Lakoff 1987). När en sjuksköterska säger t.ex. 71 4 behöver byta medicin är 714 en metonym för en perso n som placerats i en säng i ett rum som betecknas så. 
  
 | 
  
 Vad betyder "äldre invandrare"? 
  
 23 
  
 På samma metonymiska vis tenderar ordkombinationen äldre invandrare att stå för en grupp som karakteriseras av socialme - dicinska problem som t.ex. dålig fysisk och psykisk hälsa , isolering, språk- och kommunikationssvårigheter och kulturell  
 vil-senhet. 
  Från början är äldre invandrare en konstgjor d metonym. Den avtecknar sig som en klar kontrast mot det normala tillståndet. Invandrare brukar vara unga och inte gamla; gamla människor brukar vara svenskar och inte invand- rare. De två orden i sammansättning markerar någontin g annorlunda, vars betydelse måste fyllas just med ett annorlunda innehåll. Man utgår från att gruppen inte kan vara som all a andra. 
 Demografiskt är begreppet äldre invandrare närmast e n omö jlighet. De siffror som förekommer i officiella samman - hang, t.ex. 110 000 år 1996, baseras på alla folkbokförd a människor 65 år och äldre för vilka uppgifter finns att d e föddes i utlandet. Nästan allt detta är problematiskt. 
 Äl dre inom svensk vård och omsorg brukar numera inte betyda 65 år. Samtidens planering av vård och service för äldr e är inriktad på personer över 80 år. Av lång erfarenhet vet man att personer mellan 65 år och 79 år sällan brukar efterfråg a äldreomsorg. Om man i stället använde 80 år som lägst a gräns, skulle kategorin äldre invandrare genast bli mycket mindre (dock inte obetydlig) och andelen som nyss kommit till Sverige skulle bli mycket liten. 
 Invandrare betyder här personer med annat födelseland än Sverige. Det innefattar personer med svenska föräldrar so m arbetat i utlandet, t.ex. som missionärer och diplomater, för att inte tala om den mycket stora grupp som är barn till svenska utvandrare i USA och som sedan återvänt till Sverige. 
 Folkbokföringen brister i registreringen av adresser för äldre invandrare. Många är inneboende hos sina barn. Några kan ha återvänt till sina hemländer för längre vistelser utan att h a anmält flyttningen. 
 Begreppet invandrare kom till på  
 1960-talet 
  och kopplades därför ofta till de stora grupper som var aktuella då, främs t jugoslaver, greker och turkar. På  
 1980-talet 
  är motsvarand e begrepp flykting bl.a. från Mellanöstern, Afrika och Bosnien . 
  
 24 
  
 Vad betyder "äldre invandrare"? 
  
 | 
  
 Alla dessa förhållanden bidrar till att producera missvisande teoretiska uppskattningar av antalet äldre invandrare i Sverige. Den praktiska definitionen är något annorlunda. 
 Socialpsykologiskt finns ett stort problem som sammanhänger med den personliga identiteten. Varför måste en person som en gång för länge sedan invandrat fortsätta att kallas invandrare hela livet igenom? Inom den demografiska kategorin äldre invandrare finns många personer som varit här mycket länge, upp till 50 eller 60 år. Många är svenska medborgare seda n lång tid tillbaka. De kan ha lärt sig svenska, kommit från et t grannland, och deras barns och barnbarns familjer kan vara väletablerade i samhället. Det är inte givet att de alltid identifi- erar sig själva med begreppet invandrare. Särskilt påtaglig t är detta för finlandssvenskar, norrmän och danskar, av vilka det finns stora grupper bland de äldre utlandsfödda. När FoU - enheten 
 3  
 tidigare gjort undersökningar av äldre från olik a länder har det varit vanligt att en del som blivit identifierade genom folkbokföringen ringt och sagt ifrån, att de minsann inte var några invandrare. 
  
 3  
 Forsknings- och Utvecklingsenheten vid Stockholms resursförvalt- ning för skola och socialtjänst. Fortsättningsvis i rappor- 
 ten:  
 FoU-enheten. 
  
 | 
  
 25 
  
 3 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 3.1 
  
 Internationell forskning 
  
 3.1.1 
  
 Färre äldre från minoritetsgrupper har formell omsorg och vård 
  
 Utländska studier av äldre invandrare eller äldre som tillhö r minoritetsgrupper visar ofta att just dessa grupper är underrep- resenterade bland mottagare av formell omsorg och vård (både offentlig och privat). I USA är t.ex. svarta och spansktalande äldre underrepresenterade bland brukare av motsvarigheterna till hemtjänst och särskilda boendeformer. Orsakerna till at t färre äldre från etniska grupper har formell omsorg är omtvista - de. Ofta framhävs att äldre från dessa grupper får mer vård av sina anhöriga och oftare bor i flergenerationshushåll (Marki des  Mindel 1987; Gelfand  Barresi 1987). En alternativ tolk- ning är att äldre personer i dessa grupper är friskare än genom- snittet av amerikanska pensionärer därför att så många i deras födelsekohort dött tidigare i livet och bara de friskaste överlevt till hög ålder. Det finns även andra hypoteser, t .ex. att äldre in- vandrare riskerar att bli dubbelt diskriminerade (den s.k. double jeopardytesen) därför att de ansvariga för landets vård oc h omsorg vägrar att ta hänsyn till kulturell olikhet (Norma n 1988). I England har man funnit att äldre från minoritete r vänder sig till verksamheter som frivilliga organisationer byggt upp vid sidan av den offentliga omsorgen. 
  
 26 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 | 
  
 3.1.2 
  
 En undersökning om bemötande och äldre me d annorlunda kulturell bakgrund 
  
 Forskning om såväl bemötande som om äldre invandrare ä r förhållandevis ny. Den enda större vetenskapliga undersökn ing som gjorts om bemötande och äldre med annorlunda kulturell bakgrund är brittisk, tryckt år 1996 (Askham 1996). Huvudsyf - tet med undersökningen var att se om nå gra av de större mino- riteterna önskade separat vård och omsorg eller åtminston e några särskilda hänsynstaganden, vad gäller bl.a. mat, per - sonalens kön, språk, miljö. Resultaten från undersökninge n visade att önskemål om separata vård- och omsorgsforme r varierade mellan olika grupper. Det fanns de som ville ha helt egna vård- och omsorgsformer medan andra värjde sig mot att deras vård och omsorg skulle vara annorlunda än den vanlig a brittiska. 
 Äldre som tillhör mi noriteter är en växande grupp i England. De flesta, men inte alla, har invandrat från främmande länder. Under de senaste tio åren har andelen invandrare över 60 å r mer än fördubblats. Motsvarigheten i England till Social - departementet i Sverige initierade därför en undersöknin g (Askham 1996) om vissa gruppers hälsa och erfarenheter av vård och omsorg. Den bygger på tidigare studier som funnit att människor som tillhör etniska minoriteter oftare än ge nomsnit- tet inte fått behandling för en rad olika sjukdomar (Atki n 1993). 
 Olika uppfattningar om speciella hänsyn 
 En av frågorna som ställdes i undersökningen var: Skall de n allmänna servicen tilldelas alla åldringar, oavsett deras bak- grund, eller skall myndigheterna ta speciell hänsyn till deras etniska bakgrund? De flesta av de tillfrågade (och så gott som alla som hade karibisk bakgrund) tyckte inte att de skulle behandlas på ett speciellt sätt. De ansåg att alla människo r borde behandlas som individer. Med ett individuellt be- mö tande behövdes inga diskussioner om personalen skull e ägna olika grupper speciell uppmärksamhet. Svaren från de n sydasiatiska gruppen gick i motsatt riktning. Dess representan- 
  
 | 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 27 
  
 ter ville bli behandlade på ett särskilt sätt och tonade ne d individualiteten. 
 Det var komplicerat att formulera och översätta denna fråg a till flera andra språk. En del av de utfrågade tyckte dessutom att det var svårt att svara och andra lämnade motsägelsefulla svar. Forskarna menar därför att tolkningen av svaren inte heller blev problemfri. De som ville bli behandlade på ett speciellt sätt menade faktiskt många olika saker med sina svar. 
 Trots de språkliga svårigheterna kunde dock vissa slutsatse r dras. Så gott som ingen av de tillfrågade äldre som invandra t från de karibiska öarna ville behandlas in a special way. I stället ville de att vård- och omsorgspersonalen skulle behandla alla rättvist och på samma sätt, ha en snäll attityd och vis a respekt. De motiverade sin inställning med bl.a. alla männis - kors likvärdighet och att de var brittiska medborgare och hade betalat skatt. Av argumenten att döma tolkade dessa människo r förslaget om vård och omsorg på särskilt sätt som en form a v segregation och möjligtvis rasdiskriminering. 
 Den andra gruppen som tillfrågades bestod av äldre personer från Asien, huvudsakligen Indien, Pakistan och Bangladesh. Här var gruppen närmast enhällig i att ställa sig bakom tanken att ha vård och omsorg på särskilt sätt. Det gällde bl.a. språk , personalens kön, mat och vissa behandlingssätt. Sin kulturella särställning ville de behålla. Få tycktes se risker för segrege - ring. 
 Få äldre indier utnyttjade den offentliga äldreomsorgen. Äldr e från de karibiska öarna och från det indiska området had e skilda uppfattningar om den offentliga servicen. De karibiska äldre tog gärna del av kommunens eller frivilliga organisatio- ners ordinarie verksamheter. De som hade erfarenheter av den formella vården och omsorgen var sällan missnöjda (dett a gäller även några enstaka indier). När de även tillfrågades om de någonsin haft problem med dessa tjänster nekade de flesta. De problem som oftast nämndes av de äldre hade samband med deras etnicitet eller ras. De anmärkte på kommunikationer , diskriminering, fientlighet, olämplig mat och kulturella miss- förstånd. 
  
 28 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 | 
  
 Hela 58 procent av de asiatiska äldre tyckte att läkarens kö n var en viktig fråga eller att de skulle föredra läkare av samm a kön som de själva. Asiatiska kvinnor var mest angelägna om att få kvinnliga läkare. För karibiska äldre hade däremot läkarens kön ingen betydelse. Motsvarande uppfattningar framkom om sjuksköterskorna. 
 En stor andel av asiaterna (83 procent) ansåg att det var viktigt att kunna påverka vilken mat som serverades på sjukhus . Siffran var mycket lägre bland äldre personer från de karibiska öarna (39 procent). 
 Många äl dre asiater ville att den personal som tog hand om dem också skulle tala deras språk. Nästan alla asiatiska äldr e (98 procent) ville bli bemötta av personal som talade dera s språk. Endast 5 procent hade någonsin erbjudits tolk när d e besökt läkare. 40 procent hade fått tolkhjälp på sjukhus. P å vårdcentraler var andelen som erbjudits tolkhjälp 34 procent. 
 Erfarenheterna från den brittiska undersökningen är entydiga på vissa punkter. Gruppen äldre som tillhör minoriteter ä r heterogen. Inget får tas för givet utan att förhållandena under- söks. En del äldre vill helst bli bemötta och behandlade på ett särskilt sätt och ser detta som en positiv gest mot deras kultu- rella särart. Andra grupper vill absolut inte behandlas annorlun- da än alla andra och tolkar sådana förslag som diskriminering. 
 Etniskt organiserad mångfald handlar om grupper, inte individer 
 Ovan redovisade skillnader mellan de olika gruppernas önske- mål om utformning av vård och omsorg illustrerar några kärn- frågor om hur etniskt organiserad mångfald byggs upp. Tradi- tionellt medborgarskap baseras på individer som behandlas jämlikt och rättvist. Etniskt organiserad mångfald handlar om grupper, inte om individer. Rättvisa och jämlikhet förvandla s då till värden som individen kan få del av genom att han/ho n accepterar att behandlas som medlem i och representant Zuniga sin grupp. Men grupperna kan ha olika ambitioner vad gäller att ha tillgång till vård och omsorg. Karibierna ser sig so m brittiska medborgare och kräver lika behandling trots att de 
  
 | 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 29 
  
 inte är lika i yttre mening. Sydasiaterna anser sig vara utanför och kräver särskild behandling. 
 Vårdpersonal bemöter enskilda personer individuellt meda n den övergripande planeringen av vård och omsorg inriktas p å bemötande av större kollektiv, etniska grupper eller represen- tanter för olika kulturer. I planeringen för en etniskt organise - rad mångfald tenderar man att behandla alla grupper på samma sätt. I de fall några grupper har tillgång till särskilda vård- och omsorgsformer, leds planerare att tro att varenda grupp bör ha sin egen vård- och omsorgsform. Planeringen blir med denna uppfattning inte fullständig förrän alla gruppers behov ä r täckta. Men etniskt baserad mångfald kan dölja en maktkamp mellan enskilda invandrare som vill integreras och invandraror- ganisationer som strider för särbehandling för sin grupp. 
  
 3.2 
  
 Undersökningar om användning av vård och omsorg 
  
 Olika gruppers utnyttjande av vård och omsorg 
 Svenska undersökningar om äldre invandrare har inte berör t bemötandet, men många har behandlat olika gruppers utnyttjan- de av vård och omsorg eller granskat särskilda vårdmiljöer för äldre med viss religiös eller etnisk bakgrund. Undersökningar- na indikerar att vissa förhållningssätt gentemot svensk vård oc h omsorg kan ha kulturella aspekter. Resultaten är inte entydiga. Det är troligt att den svenska vården och omsorgen framdeles kommer att vara mer känslig för kulturella och etniska frågor. Somliga orter har kommit längre än andra, vilket återspegla r sig i regionala variationer. 
 Erfarenheter från äldreomsorg i Halmstad och Göteborg 
 År 1995 fann Socialstyrelsen i en uppföljning av de n kommunala äldreomsorgen i Hallands län och Göteborgs- och Bohuslän att relativt få brukare var invandrare. Statistik frå n Göteborg och Halmstad visar att äldre invandrare är underrep- 
  
 30 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 | 
  
 resenterade bland brukare av social hemtjänst och särskild a boendeformer (servicehus, gruppboenden, ålderdomshem och sjukhem). Underregistreringen gäller dock inte alla grupper. Äldre som invandrat från de närmaste grannländerna nyttja r hemtjänsten i nästan samma omfattning som svenskar, och i vissa åldersgrupper t.o.m. mer än svenskar. Detta gäller äldr e personer från Danmark, Finland, Norge, Tyskland och Polen. Däremot använder klart färre äldre från utomeuro peiska länder social hemtjänst (Eriksson 1996). 
 Erfarenheter från äldreomsorg i Stockholm 
 Mönstr et är detsamma i Stockholm, där det i september 199 6 fanns 16 816 äldre invandrare. 23 procent av äldre invandrare över 80 år hade hemtjänst, vilket var ungefär fyra procente nhe- ter lägre än genomsnittet för hela åldersgruppen. Freeman personer med hemtjänst från länder som Danmark, Tysklan d och Polen ligger dock på samma nivå som genomsnittet fö r staden (27 procent). Det är även höga andelar med hemtjäns t bland äldre personer från Finland, Chile och Estland  
 (23-2 
  5 procent). Med undantag av chilenarna var det mindre vanligt att utomeuropeiska äldre hade hemtjänst – t.ex. hade enbart 9 procent av iranierna över 80 år hemtjänst och motsvarand e andel bland äldre från Turkiet var 15 procent. De äldre invand- rarna i Stockholm kommer från 112 olika länder men enbart 61 länder är representerade bland dem som har hemtjänst. 
 Det är ännu större skillnad er mellan invandrargrupperna vad gäller utnyttjande av särskilda boendeformer. Visserligen bor 4,1 procent av de äldre invandrarna (över 65 år) i särskil t boende. Denna procentandel är nästan i nivå med gen omsnittet för staden. De som bor i särskilt boende kommer dock endast från 39 av de 112 länderna som finns representerade bland äldre invandrare i staden. 93 procent av de invandrare som bor i särskilt boende är födda i Europa. Av dessa kommer 7 4 procent från fem länder: Danmark, Estland, Finland, Norge och Tyskland (Gaunt 1996). 
 Frånräknas Nordamerika och Australien från beräkningsgru n- den, innebär det att bara 1,4 procent av äldre personer född a utanför Europa bor i särskilda boendeformer. Det finns dess- 
  
 | 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 31 
  
 utom anledning att misstänka att några av de boende so m uppges vara födda i Indien, Indonesien, Kina och Japan ka n vara barn till svenska missionärer som verkat i dessa länder. 
 Det föref aller att finnas större motstånd mot att flytta till e n särskild boendeform än mot att tillfälligt ta emot hemtjä nstper- sonal i det egna hemmet. Det är därför motiverat att skift a fokus från hemtjänst och hur denna nyttjas av äldre invandrare . Det var tidigare ett stort problem men tycks nu ha minskat i betydelse (Songur 1992). I stället verkar flyttning till särskilda boendeformer vara huvudproblemet (Martin 1993). Sannolikt försöker många invandrarfamiljer klara skötseln a v anhöriga med svåra demenssjukdomar eller personer med omfattande rörelsehinder inom hushållet, kanske utan att be om stöd eller hjälp från samhället. 
 3.3 Brukarundersökningar 
 Svenska studier av äldre invandrares attityder till och värde - ringar av vård och omsorg uppvisar en splittrad bild. FoU- enheten (Stockholm) har inom ramen för Socialstyrelsen s utvärdering av Ädelreformen ställt frågor till brukarna o m deras upplevelser av vården och omsorgen. Svaren frå n utlandsfödda brukare avvek obetydligt från svenska brukares svar. 
 Tabell 1. Andelen brukare av hemtjänst i Stockholm år 1993 som var nöjda eller mycket nöjda med flera olika vård- och omsorgsformer. Indelade efter födelseort. (N= 959 varav invandrare = 84). Fem socialdistrikt: Östermalm, Centrala staden,  
 Maria-Högalid, 
 Vällingby-Hässelby, 
  Kista. 
  
 Vårdform 
  
 Invandrare 
  
 Fem socialdistrikt 
  
 procent 
  
 procent 
  
 Vårdcentral 
  
 87 
  
 88-92 
  
 Hemsjukvård 
  
 83 
  
 87-93 
  
 Hemtjänst 
  
 83 
  
 80-88 
  
 Sjukhusvistelse 
  
 85 
  
 82-88 
  
 32 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 | 
  
 Skillnaderna i bedömningar mellan invandrare och svenskar är obetydliga. Mellan 8 och 9 av 10 tillfrågade tycker att verk- samheten är bra. I denna studie liksom i andra studier av äldres upplevelser av vård och omsorg tyder resultaten på att äldr e människor i allmänhet tenderar att svara att de är nöjda me d den service, vård och omsorg som ges (Möller 1996). Om det finns stora kulturella skillnader i sådana bedömningar hos ung a och medelålders personer, tycks skillnaderna fö rsvinna snarare än förstärkas i hög ålder. 
 Socialstyrelsen lät upprepa undersökningen år 1 995 men med delvis nya frågor. Brukarna tillfrågades även om födelseort. 
 Tabell 2. Andelen brukare av hemtjänst i Stockholm år 1995 som var nöjda eller mycket nöjda med olika vård- och omsorgsformer. Indelade efter födelseort. (N= 1271 varav invandrare = 96). 
  
 Vårdform 
  
 Stockholm 
  
 Övriga Sverige 
  
 Födda utom- 
  
 lands 
  
 procent 
  
 procent 
  
 procent 
  
 Hemtjänst 
  
 87 
  
 86 
  
 83 
  
 Distriktssköterska 
  
 94 
  
 91 
  
 94 
  
 Inte heller i denna undersökning påvis ades nämnvärda skillna- der i uppfattningar mellan äldre svenskar och äldre invandrare. En möjlig förklaring till s amstämmigheten är att äldre invand- rare som får vård och omsorg utgör ett speciellt urval av per - soner som varit länge i Sverige. De kommer från de närmaste grannländerna och är tämligen integre rade i samhället. I så fall kan det röra sig om en grupp som kanske är mer positiv til l vården och omsorgen än grupper som inte använder den kom- munala hemtjänsten. Det kan även tänkas att några äldr e invandrare avstår från vissa former av service på grund a v kulturella föreställningar. Personer som t.ex. ha r speciella krav på renlighet, krav på att inte blanda mjölk och kött, eller krav på att få avstå från vissa vanliga svenska maträtter, kan avst å från hemtjänst eller försöka få en anhörig som vårdgivar e eftersom de tror/vet att det annars kan vara svårt att få behoven tillgodosedda. 
  
 | 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 33 
  
 En ytterligare förklaring kan vara en allmän åldersrelatera d nivellering som reducerar skillnader när människor åldra s (Markides 1996). Fuller (1996) och flera andra (Robertson och Johnson 1987) konstaterar att äldre människor upplever ett underläge i mötet med det allmänna och att detta medför e n ovilja att kritisera samhällsservicen. Kanske svenska och invandrade äldre upplever underlägsenhet på samma sätt oc h lika starkt. 
  
 3.4 
  
 FoU-enhetens 
  
  undersökningar 
  
 FoU-enheten 
  (se s. 24) har tidigare undersökt situationen Zuniga olika grupper av äldre invandrare, bl.a. finska, estniska, italien- ska, iranska, assyriska/syrianska och kurdiska äldre (rapporter av Mitchell 1994, Linde 1996, Karupää 1994, Ponzio 1996 , Hajighasemi 1994, Frankel 1996, Songur 1992  1996). Denna forskning har fått finansiellt stöd från Socialvetenskaplig a forskningsrådet genom programstödet Åldrandets kultur , Rådet för arbetslivsforskning, Forskningsrådsnämnden , Svenska Kommunförbundets forskningsråd och Socialstyrel - sen. 
 Villkoren för de olika invandrargrupperna varierar stort. Det gemensamma är dock att det i nästan varje grupp finns personer som uttrycker önskemål om att få vård och omsorg på Wood modersmål, ibland separata vård- och omsorgsformer. Det ä r dock sällan som majoriteten inom gruppen vill ha separat vård och omsorg. När speciella vårdenheter har byggts upp t.ex. för finländare, greker och judar har bara en del av målgruppen flyttat dit (Ronström 1996). Frågor kring särbehandling a v etniska, religiösa och andra minoriteter splittrar invandrarna . Somliga insisterar på särbehandling medan andra inte alls vill särbehandlas. 
  
 34 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 | 
  
 3.4.1 
  
 Studier av tre verksamheter för äldre invandrare 
  
 Antologin  
 Vem ska ta hand om de gamla invandrarna? 
 (Ronström 1996) omfattar dels en forskningsöversikt, del s separata studier av tre institutioner för äldre invandrare – Älvsjöhemmets fi nska korridor, en dagverksamhet för äldre greker i Rinkeby och judiska servicehuset och sjukhemmet. De äldre invandrarnas speciella situation och behov har uppmärk- sammats på olika sätt i Stockholm sedan många år tillbaka . Frågorna har rört sig kring deras hälsa, livsvillkor, vård- oc h omsorgsbehov och om speciella vård- och omsorgslösninga r bör skapas för kulturellt och språkligt olika grupper. I Stock - holm finns ca 17 000 äldre invandrare. De kommer från et t stort antal länder och har högst olika sociala, klassmässiga , religiösa och historiska bakgrunder och därmed också olik a föreställningar om och förvä ntningar på vad det innebär att bli gammal och även på det svenska samhället. De talar olika språk och deras vistelsetid i Sverige varierar. Särlösningar ha r utvecklats eller planeras för bl.a. finnar, ester, greker, assyri - er/syrianer, iranier och italienare. För att få samlad kunskap o m erfarenheter av sådana verksamheters tillkomst och utveckling har de tre ovan nämnda verksamheterna studerats. När studien påbörjades befann de sig i olika skeden – den finska korridoren i Älvsjö v ar på väg att läggas ner och den grekiska dagverk - samheten var på väg att starta, medan det judiska servicehuset och sjukhemmet varit verksamt i många år. 
 Studien av Älvsjöhemmets finska korridor,  
 Älvsjöhemmet – en särlösning  
 (Linde 1996), beskriver hur verksamheten uppstått och utvecklats, vilka som valt att söka sig dit oc h varför. Beslutet om att upplåt a 18 av husets 100 lägenheter till finska invandrare togs år 1983 efter påtryckningar från d e Sverigefinska intresseorganisationerna. Avsikten var att skapa en oas av finsk omsorg i det svenska samhället. Även om de t var svårt att identifiera vad som skulle kunna beteckna finsk omsorg (bastu, finska sånger, finsk mat?) var förväntningarna stora. Verksamheten har nu funnits i 13 år. I praktiken har få finska pensionärer utnyttjat möjligheten att bo i denna miljö . 
  
 | 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 35 
  
 Enligt rapporten kan orsaken till detta återfinnas på olik a nivåer. Kunskapen om Älvsjöhemmet och intresset för at t hitta och erbjuda särlösningar va r ojämn i de enskilda socialdistrik- ten. En del av dem som erbjuds bostad i Älvsjöhemmet vill int e flytta från sin invanda miljö. 
 Den finska korridoren blev inte en korridor, en sammanhållen enhet, utan lägenheter utspridda i huset. Det förtog en del a v ambitionen att skapa en finsk miljö. Verksamheten fick dåligt rykte, bl.a. på grund av några felplaceringar och på grund av att relationskonflikter uppstod såväl mellan svenska och finska pensionärer som mellan den svensk- och den tvåspråkig a personalen. Dock är många enskilda pensionärer nöj da med att bo på Älvsjöhemmet. Verksamheten är ett uttryck för en svens k ambition att hjälpa finska invandrare. Den är ingen finsk oas , men en bro till det svenska samhället, en svensk bit Finland i Sverige. 
 Studien av äldre greker i Rinkeby  
 Vem planerar för vem och varför?  
 (Lindqvist 1996) handlar om hur en dagverksamhet för greker växte fram i början av  
 1990-talet. 
  Syftet var att under - sök a hur ett samhällsproblem, nämligen gamla greker s vårdbehov, uppstår som en tankekonstruktion och hur en specifik lösning växer fram på beslutsfattarnivå. Idén till e n dagverksamhet efter grekisk modell (Kapi) utvecklades i samarbete mellan representanter för svenska myndigheter och enskilda eldsjälar. Tanken var att få till stånd en verksamhe t som skulle motverka passivitet och isolering bland äldre och fört idspensionerade greker. Grundidén var att verksamheten skulle byggas upp av grekerna själva. Inom verksamhetens ramar skulle dessa ges möjlighet att stödja och hjälpa varandra. Det tog tid att övertyga grekerna om att de behövde denna dag - verksamhet. En hel del anpassningar och nytänkande krävde s innan verksamheten kunde starta år 1995. 
  
 Studien  
 Det judiska hemmet – en boning för själen  
 (Frankel 1996) belyser de faktorer som gjorde det möjligt för en judisk minoritet att mitt under brinnande krig bygga upp en institution för sina gamla. Pensionärshemmet (servicehuset) kom till å r 1945 och sjukhemmet år 1959. En stark tradition att hjälpa sin nästa, att ta hand om sina gamla och att inte belasta samhället 
  
 36 
  
 Forskning och utvecklingsarbete 
  
 | 
  
 var enligt forskarna avgörande för sjukhemmets och service - husets tillkomst. 
  
 3.4.2 
  
 Likhets- och olikhetsprinciper 
  
 Även Ponzios (1996) undersökning om planering av vård och omsorg för grupper av assyrisk/syriansk och italiensk härkoms t behandlar frågor om hur äldre med invandrarbakgrund ska tas om hand. De ska ha rätt till vård och omsorg på lika villko r som äldre svenskar. Huruvida denna likhetsprincip ska kunna ersättas av en olikhetsprincip som innebär rätten till vård oc h omsorg på olika villkor diskuteras i rapporten. Ska särskild a vård- och omsorgsformer inrättas för äldre invandrare, och på vems villkor ska detta i så fall ske? Rapporten baseras på intervjuer med två invandrargrupper, italienare och assyri- er/syrianer. Den beskriver vad som händer när äldre invandrar e möter det svenska samhället. En av rapportens slutsatser är att olika invandrargrupper tenderar att bli lika på grund av att man använder samma medel för att uttrycka sin etniska identitet ; mat, språk, firande av högtider och religion. Detta beror på att dessa identifikationer är lättillgängliga och beskrivbara . Invandrargrupperna lär sig av varandra och utvecklar strategier som erfarenhetsmässigt visar sig vara gångbara i mötet med det svenska samhället. En annan slutsats är att särlösninga r fungerar bättre om de planeras och genomförs av invandrarna själva. 
 Under en period av trettio år (från  
 1920-talet 
  till mitten a v  
 1950-talet) 
  inrättades på initiativ av svenska staten särskild a ålderdomshem för samerna. Kommuner med samisk befolkning fick statliga bidrag till byggande och drift av små ålderdoms - hem för samer. Motiveringen var att deras kultur, språk, mat , dygnsrytm och renlighet var så annorlunda att de inte borde blandas med svenskar. Statsbidraget upphörde i början p å  
 1950-talet 
  när myndigheterna ansåg att de gamla samerna inte längre förde ett liv som skilde sig från deras svenska grannars sätt att leva. Beslutet att upphöra med bidraget betydde at t hemmen övergavs. Nedläggningarna möttes av protester frå n samernas sida (Andersson 1996). 
  
 | 
  
 37 
  
 4 Teoretiska överväganden 
  
 4.1 
  
 Inledning 
  
 Det finns mycket forskning om etnicitet, om åldrande och om hälsosystem. Traditionellt är det fråga om separata forsknings- traditioner som sällan berör varandra. Få forskare har försök t att integrera de olika perspektiven. 
 Här görs ett försök att finna utgångspunkter för en undersök- ning av äldre invandrares upplevelser av vård och omsorg. Det är inte givet att äldre personer från främmande kulturer nöd - vändigtvis skall uppleva vården och omsorgen annorlunda ä n svenskar, men frågan är värd en ordentlig undersökning. Sär - skilt problematiskt är begreppet etnicitet. Det har traditionellt använts för en individs relation till den grupp, det folk, hon/han föddes in i och tillhör. 
 Förhållandet Rodgers individen och gruppen har visat sig vara komplicerat. Individer behöver inte bete sig eller ens tänka på det sätt som gruppen anses göra. En persons identifikation med sin ursprungsgrupp kan variera från stark till svag. Förr kunde en invandrare från t.ex. Bosnien välja hur hon/han skull e presentera sig. Hon/han kunde säga jag är jugoslav och d å markera en grupptillhörighet eller säga jag kommer frå Simpson och då markera bristen på grupptillhörighet . Invandrarföreningar försökte på olika sätt att ge form oc h innehåll till en jugoslavisk identitet (Ronström 1992) . Numera är det få som skulle välja att säga jag är jugoslav . Inom socialantropologin och sociologin är begreppet etnicitet numera föremål för mycket omfattande granskning (Jenkin s 1997). 
  
 38 
  
 Teoretiska överväganden 
  
 | 
  
 4.2 
  
 Makrosociologiska perspektiv 
  
 Från ett makrosociologiskt perspektiv kan man beskriva transkulturella möten inom vård och omsorg som om tv å färdiga strukturer krockar med varandra. Den ena strukturen tillhör invandrarens kultur och den andra invandringslandets kultur. Dessa strukturer beskrivs av medicinska antropologer som helheter med fasta regler och roller, behandlingar, strategi- er, planeringsramar och sätt att ta hand om de sjuka (Kleinman 1980). Det makrosociologiska perspektivet gör anspråk på att kunna identifiera hur personer av t.ex. kinesisk, indisk eller afrikansk härstamning helst vill bli behandlade. Morgan t.ex. konstaterar att arbetskraftsinvandrare från södra Europa til l Sverige efterfrågar speciella former av behandling, helst i form av sprutor (Sachs 1992 s 70). 
 Ett makrosociologiskt perspektiv behandlar etnicitet på ett särskilt sätt. Alla anses tillhöra en a vgränsad grupp känneteck- nad av gemensamma värderingar, beteenden, seder och bruk, som betecknas en kultur. Kulturerna anses vara mer eller mindre unika för varje grupp. Människor föds och uppfostra s in i sina föräldrars kultur, vilket formar personernas värderingar och beteenden för resten av livet. I detta perspektiv finns tv å lika mäktiga helheter: etnicitet är den ena, hälsosystemet de n andra. 
 Makrosociologiska angreppssätt leder forskarna till att anta att varje folkslag inom sin kultur bygger upp ett eget unikt hälso- system som i väsentliga aspekter skiljer sig från andra. Således blir förekomsten av äldre personer från andra kulturer e n orosfaktor i sig, därför att man förväntar sig att krockar uppstå r när de möter de svenska vårdmiljöerna. Konflikterna anses bli större om invandrarens egen kultur bedöms vara mycket oli k den svenska, och vice versa. Tidvis kan forskare upptäcka att moderna mediciner används av vissa personer som om medici- nerna hade magiska krafter. Det finns t.o.m. fall där personer har löst upp läkarrecept i vatten och druckit blandningen i tron att det var ett botemedel. 
 Vanligtvis anses patienter eller sökande hos social a myndigheter vara svaga parter i dessa möten med personal ; 
  
 | 
  
 Teoretiska överväganden 
  
 39 
  
 invandrade patienter/sökande anses vara ännu svagare. Därför läggs ansvaret för mötet på personalen så att den int e avsiktligt eller oavsiktligt bryter mot den andra kulturens regler. Det  
 makro-sociologiska 
  perspektivet tilldelar personalen en nyckelroll i mötet med äldre personer med annan kulturel l bakgrund (Lupton 1994). 
 Det makrosociologiska perspektivet är det som gäller i Sverige, åtminstone inom utbildning och i officiella samman- hang. Det lägger stor vikt på information riktad till personal - grupperna inom vård och omsorg. Det försöker säkerställ a kvaliteten i möten mellan invandrare och personal genom at t utbilda personalen i hur andra hälsosystem är uppbyggda – t.ex . genom kurser i medicinsk antropologi. 
 Läroböcker med sådana syften finns i flera av de stora invand- rarländerna – t.ex. England och Australien. Några av dessa böcker är enkla uppslagsverk med korta texter som listar fakta om olika länder och religioner samt ger information av vikt för diagnoser, t.ex. avvikande sjukdomspanorama, och för omsorg, t.ex. regler för mat och hygien. En del kurser och läromedel har kritiserats för att förenkla och befästa negativa stereotyper om etniska grupper (Atkin 1993). Exempel på just sådan litteratur är Squires (1991), Kavanagh och Williams (1992) samt Devore och Williamson (1987). Ibland tillskrivs kultur en bestäm- mande roll: en person från landet X förväntas bara bete sig s i och en annan från landet Y förväntas bara bete sig så. Kultu r används då för att skapa skillnader mellan människor. Någo t spelrum för personliga önskningar och val existerar knappast. En nyanserad framställning är den officiella australiska skriften Removing Cultural and Language Barriers to Health (1993). Ett nyanserat svenskt bidrag är Ekblad, Reed och Mora (1996). 
 Idealet i det makrosociologiska perspektivet är att personalen blir så kunnig i medicinskt kulturella frågor att den ka n omhänderta personer från många olika kulturella bakgrunde r och bemöta dem på ett sätt som inte kränker kulturerna s väsentligaste normer. Syftet är att jämna ut skillnaderna i styrkeförhållanden mellan personal och patient genom hänsyns- tagande till patientens kulturella föreställningar. 
  
 40 
  
 Teoretiska överväganden 
  
 | 
  
 4.3 
  
 Mikrosociologiska perspektiv 
  
 Det mikrosociologiska perspektivet inriktas på enskilda individers förmåga att känna in de regler, normer och beteen - den som härskar i en given situation vid en given tidpunkt och att anpassa sig till dem utan att känna sig kränkt till integrite t eller kultur även om hon/han konfronteras med något ovänta t (Goffman 1961). Människan har också förmågan att förställ a sig i nya situationer och anamma ett beteende som passar Zuniga sammanhanget. Hon behöver inte säga att detta sätt att presen- tera sig är hennes egentliga väsen (Hochschild 1983). 
 Detta perspektiv betonar förändring och anpassning. De t finner inga stabila hälsosystem, utan i stället konstateras at t sjukvården över hela världen är i förvandling. Behandli ngssätt, mediciner, lokalers utformning, rutiner, bemanning etc. är under ständig omprövning och förnyelse. Få personer väntar sig att vårdsituationer ska förbli oförändrade. Tvärtom utgår mång a från att förbättrad sjukvård kommer att leda till förändrad e rutiner och att även fö rsämringar återspeglas i förändrade vill- kor. Hälsosystemen kan ha stabila principer, men är trots detta mycket föränderliga i praktiken. 
 Mikrosociologiska perspektiv på etnicitet har vuxit fram genom forskning på mångkulturella samhällen. Här nedtona s etnicitetens deterministiska funktioner, i stället betonas indivi- dernas förmåga att ställa om från sin egen grupp till andr a kulturer. Livsstilen bygger på en blandning av kulturer som individen skapar efter eget huvud. Den mest kända talesmannen för den multikulturella synen är den indiskfödde muslimsk e skeptikern och författaren Hayden. Ett för hono m typiskt uttalande är: Jag föddes som indier, men inte bara e n indier, utan  
 Mathis. 
  Bombay är den mest kosmopolitiska, mest hybrida, mest mischmasch av alla indiska städer. Mina skrifter och tankar har därför påverkats lika djupt av hinduiska myter och attityder som muslimska. Inte heller var Väster- landet frånvarande i Bombay. Jag var en gatukorsning, en bastard skapad av historien, långt innan vistelsen i London förvärrade mitt tillstånd. (In Good Faith 1990 cit i Waldron 
  
 | 
  
 Teoretiska överväganden 
  
 41 
  
 1995, översättn ingen här gjord av rapportförfattarna). Det kan därfö r tänkas att äldre invandrare inte är negativa till d e förändringar i vård och omsorg som flyttningen till Sverig e bär med sig. Det blir nya tekniker, ny apparatur, nya mediciner. Förmodligen utgör detta positiva inslag som är lätta att anpassa sig till. 
 Enligt detta perspektiv försöker äldre invandrare pejla in rätt nivå när de träffar vårdpersonalen. De försöker förstå vad de t är som pågår, vilka de nya reglerna är, vad personalen vill at t de ska göra. Egentligen behöver patienterna inte helt förstå v ad som sägs för att bemötandet ska vara tillfredsställande för dem . Enligt bl.a. Miller (1961) har människan förmåga att hantera multipla nivåer av verklighet. Därför bör det inte vara förvånande att invandrare har förmågan att samtidigt hanter a flera hälsosystem och vårdkulturer. De kan lätt flytta mella n systemen sedan de lärt sig spelreglerna. Kanhända har invand- rarna större upptränad förmåga att glida mel lan olika hälsosys- tem. Således bör man inte överdriva betydelsen av kulturell a skillnader i bemötande av invandrare. Svenska studier a v iranska och sydamerikanska äldre beskriver hur dessa utvecklar flera identiteter, ibland svensk, ibland iransk eller sydameri- kansk (Ahmadi  Tornstam 1996, Zimmerman 1996). Under vår forskning har vi också kommit i kontakt med äldre persone r som delar Hahn mångkulturella liv: bl.a. iranska armenier, polska judar, kristna födda i arabländer, chilensk a mapucheindianer och peruvianska kineser som nu alla bor i Sverige. De har andra sätt att pejla in det omgivande samhället eftersom de är vana att tillhöra en minoritet. 
  
 4.4 
  
 Socialpsykologiska perspektiv 
  
 Ett grundproblem i forskning om äldre människors för hållande till vård och omsorg är att äldre pers oner tenderar att uppge att de är nöjda, medan forskaren själv ser de gaml as situation som problematisk. Detta kan stå för vad psykologer kallar en positiv 
  
 42 
  
 Teoretiska överväganden 
  
 | 
  
 Cook, dvs. att en människa svarar enligt omgivningens förvänt- ningar på hur man ska svara. Många vetenskapliga och journa- listiska undersökningar av äldre människors villkor har konsta - terat hur svårt det är att få de gamla att kritisera vården oc h omsorgen. Kuratorn och radiojournalisten Pierce talar om ett slags tacksamhetsmur som det inte går att komma förbi . Jag gjorde bl.a. ett reportage om ålderdomshem runt om i landet, och det var en nedslående erfarenhet. Detta var 1966. Ofta var föreståndarna av den gamla stamm en klädda i blå och vit uniform. När man kom – ofta mycket ovilligt emottagen – möttes man av de gamla som alla sade ungefär så här : Här har vi det så bra. Alla är så snälla. Vi får så bra mat Det var vad jag brukar kalla tacksamhetsmuren. (Uppbrott 1986 s. 216). Författaren Ellis 
  hade liknande erfarenheter 1949. I Å  
 lderdoms-Sverige 
  (1952) anmärkte han att de intagna på ålderdomshemmen var som lynchningsrädda negrer och inte ville kritisera ens de mest skandalösa förhållanden. 
 Moderna studier av äldre människors inställning till vård och omsorg använder mera systematiska metoder, t.ex. anonyma enkäter och djupintervjuer, men finner ändå att de gamla i regel svarar att de är nöjda med sin service. Brukarundersökninga r visar vanligtvis att någonstans mellan 80 och 90 procent av de äldre som tar emot service säger sig vara nöjda. När det ha r varit möjligt att skilja mellan svenskar och invandrare har det visat sig att invandrarna har varit minst lika nöjda so m svenskarna. Det är naturligtvis tänkbart att servicen till äldre är bra och att de som svarar faktiskt är nöjda, men huvuddelen av den akademiska forskningen om äldreomsorg utgår ifrå n antagandet att brukarna egentligen är mindre nöjda. Forskarna försöker testa olika sätt att förklara de höga positiva siffrorna. 
 En möjlig förklaring kan hämtas från teorin om bounde d rationality (begränsad rationalitet) som utvecklats av ekono- men Wright. Han menar att individer i sin vardag inte eftersträvar att maximera, utan nöjer sig när behandlin gen eller servicen håller sig på en tillfredsställande nivå. Människan ä r aktiv på så många plan att hon bara har t id och ork att ägna sig åt ett fåtal problem samtidigt. Så länge situationen inte ä r alltfö r dålig accepterar människan utfallet, i stället för at t 
  
 | 
  
 Teoretiska överväganden 
  
 43 
  
 försöka förbättra situationen. Hon är nöjd när situationen ä r tillfredsställande, inte när den är maximalt bra – därför talas de t om en begränsad rationalitet. Det är möjligt att de gaml a egentligen menar att vården är acceptabel när de markera r alternativet bra i en enkät. Förmodligen har många personer flera andra bekymmer som är viktigare (Collins 1994). 
 En mer konspiratorisk förklaring ligger i en variant av de t klassiska fångarnas dilemma som används inom publi c choice theory. 
 4  
 Två brottsliga kumpaner hålls isolerade frå n varandra efter arrestering. Brottet har de begått tillsammans. Poliserna säger till varje man att han kan få ett lindrigt straf f om han erkänner, men om han först nekar och sedan bevisa s vara skyldig kommer han att straffas mycket hårt. Fångarn a ställs inför en situation där de inte kan svara optimalt (dvs båd a neka till brottet och båda gå helt fria) därför att de inte kan lita på varandra (att båda skall säga likadant). Därför erkänner båd a i fö rhoppning om att få strafflindring (dvs det näst bäst a utfallet). Därmed undviker de det allra sämsta resultatet, at t själv neka till brott men bli dömd till hårt straff därför att den andre har erkänt att båda var med. 
 Vad vi kallar brukarnas dilemma formuleras analogt. Flera brukare skall svara på myndighetens fråga om vården är br a eller dålig. De är i ett beroendeförhål lande till samma myndig- het. Brukarna känner inte varandra och kan inte kontakta varandra. Deras erfarenheter kanske är att vården har varit dålig eller åtminstone inte felfri. Om alla svarar att vården varit dålig kommer sannolikt vården att förbättras. Detta skulle vara de t optimala utfallet. Men om bara ett fåtal säger att vården vari t dålig och de flesta andra säger att den varit bra, kan man miss- tänka att de som kritiserat kommer att särbehandlas negativt och bli klassade som kverulanter (Eklund 1996). Resultatet kan bli att vården inte förbättras om bara ett fåtal kritiserar den, och de som svarat sanningsenligt kan bli utsedda till offer. Detta är det värsta resultatet för den som har anledning att klaga. Me n om alla säger att vården är bra, trots att den inte är det, komme r 
  
 4 
 Public choice är en teoribildning som bygger på individers val 
  
 av 
  
 beteenden ur en uppsättning möjliga beteenden. 
  
 44 
  
 Teoretiska överväganden 
  
 | 
  
 åtminstone ingen att bli utsatt för repressalier. Således välje r enskilda brukare att avstå från att kritisera, eftersom de inte kan lita på att de andra brukarna kommer att instämma i kritiken . Det rationella målet att fråga brukarna om vårdens kvalite t motarbetas av deras brist på insikt i hur de andra svarar och deras rädsla för framtida konsekvenser av deras klagomål p å servicen. 
  
 4.5 
  
 Några motsägelsefulla hypoteser 
  
 Makrosociologiska hypoteser kan vara följande: 
  
 1. 
  
 Personer från länder vars struktur och kultur är mycket olik den svenska kommer att ha svårt att finna sig tillrätta i den svenska vården och omsorgen. De kommer att ha det mycket svårt med bemötandet. 
  
 2. 
  
 Personer från länder där sjukvården och äldreomsorgen ä r mindre avancerad än i Sverige kommer att ha lätt att accep- tera de svenska verksamheterna som nya inslag i sina liv. De kommer att uppskatta det svenska sättet att bemöta äldr e personer. 
  
 3. 
  
 Personer från länder som liknar Sverige kommer att ställ a hög re krav på bemötandet än personer från länder dä r hälsosystemen är mycket annorlunda, därför att de förra vet hur det borde fungera och lätt kan jämföra med likvärdig a men annorlunda system i hemländerna. 
  
 Mikrosociologiska hypoteser kan vara följande: 
  
 4. 
  
 Äldre invandrare kommer att känna in vårdmiljöer oc h tillfälligt anpassa sig till vad som erbjuds under de perioder som de vistas i en svensk vård- eller omsorgsmiljö. Seda n återgår de till sina kulturella normer. De kan ha svårt att ens komma ihåg vad som hände och litar på att det som händ e var bra. 
  
 5. 
  
 Personer från avlägsna kulturer måste känna in och anpassa sig mera än de som kommer från Sveriges grannländer . Därför måste de förra i högre grad lära sig sätt att bemästra 
  
 | 
  
 Teoretiska överväganden 
  
 45 
  
 stress (coping strategies). De riskerar även att råka ut för kulturchock i början innan de lärt sig nya coping strategi- es. Äldre invandrare som varit här länge kommer att h a lättare att acceptera bemötandet än de som varit här kortare tid. 
 En public  
 Lee 
  kan vara följande: 
  
 6. 
  
 Alla äldre personer upplever vård och omsorg på samm a sätt. Detta inkluderar även frågor om bemötande. Sålede s kommer de äldre invandrarnas erfarenheter att likna svenskarnas erfarenheter. Båda grupperna kommer att svara och reagera på samma sätt i en enkät eller en intervjusitua- tion. 
  
 En social  
 konstruktion-hypotes 
 5 
  
 kan vara följande: 
  
 7. 
  
 Personalen gör mer eller mindre medvetet ett särskilt urval ur befolkningskategorin människor födda i utlandet oc h äldre än 65 år. Endast de människor som uppfyller kri - terierna för konstruktionen äldre invandrare kommer at t räknas. Personal inom vård och omsorg kommer att klassificera människor enligt vad de uppfattar som social- medicinska problem. 
  
 5 
 Social konstruktion innebär att samhällen bygger upp föreställning- ar om hur individer bör bete sig och behandlar dem efter 
 dessa föreställningar. 
  
 | 
  
 47 
  
 5 
  
 Undersökningsmetod och metodanalys 
  
 5.1 
  
 Undersökningsmetod 
  
 5.1.1 
  
 Inledning 
  
 Denna rapport redovisar en kartläggning av äldre invandrare s upplevelse av bemötande och deras önskemål b eträffande vård och omsorg inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten . Den bygger på en enkätundersökning bland äldre invandrar e som besökt ett antal utvalda vårdcentraler över hela landet . Undersökningen riktades till besökare till vårdcentraler för att undvika eventuell positiv Cook hos användare av hemtjänst (se brukarundersökningarna, s. 31 f). De som besöker vårdcentrale r har säkerligen sämre hälsa än genomsnittet, men de ä r intressanta i detta sammanhang just för att de har ett stor t behov av vård och omsorg, och därmed också stor erfarenhet av bemötande i olika situationer. 
 Enkäten innehöll ett tjugotal enkla frågor som vanligtvis ställ s om bemötande i vård och omsorg samt bakgrundsfrågor o m bl.a. de svarandes ålder, kön, härkomst och vistelsetid i Sverige. Deltagandet i undersökningen var frivilligt och ano - nymt. Enkäten utformades så att de äldre invandrarna kund e besvara enkäten medan de väntade i väntrummet. Vid beho v kunde vårdcentralens personal hjälpa till att fylla i blanketterna. Personalen ansvarade också för att samla in och skicka ti llbaka blanketterna. 
 I enkäten tillfrågades de äldre invandrarna om de var villig a att ställa upp på en djupare intervju (på det språk de önskade) om sina erfarenheter av vård och omsorg. De uppmanades att lämna namn, adress och telefonnummer. Frågorna i djupinterv- 
  
 48 
  
 Undersökningsmetod och metodanalys 
  
 | 
  
 juerna byggde på enkätsvaren. Vi ville dessutom få information om erfarenheter av att klaga på insatser inom vård och omsorg och fylliga beskrivningar av problematiska situationer i kontakter med personalen. 
  
 5.1.2 
  
 Urvalet av vårdcentraler 
  
 Urvalet av vårdcentralerna gjordes för att omfatta kommune r av olika storlek och för att få en spridning över hela landet. De flesta vårdcentralerna fanns i invandrartäta områden, men några valdes ut specifikt för att inbegripa situationen i glesbygden där invandrarna är få. 
 Vi ville undvika att gruppen av svarande dominerades av äldre som invandrat från andra nordiska länder. De utgör mer ä n hälften av den statistiska kategorin äldre invandrare. Därför valde vi vårdcentraler i områden med relativt ny bebyggelse i hopp om att maximera antalet deltagare från utomnordiska länder. 
 En ytterligare anledning till att vi prioriterade nybyggda områden var att vi ville få med många invandrare som relativt nyligen kommit till Sverige. De beslutsfattare inom hälso- och sjukvård och kommunal äldreomsorg som vi varit i kontakt med har påpekat att invandrare som varit här mycket länge int e upplevs ha stora problem med vård och omsorg. 
  
 5.1.3 
  
 Enkäten på vårdcentralerna 
  
 Ett informationsbrev skickades på sommaren 1996 till ett urval av ca 50 vårdcentraler. Därefter tog vi kontakt per telefon fö r att diskutera deltagande med vårdcentralernas ledning. 35 vård - centraler bestämde sig för att delta. De fanns i 29 kommune r spridda över 19 län. Ett vanligt skäl att inte delta var att ma n inte ansåg sig ha tid. Några privata verksamheter framförde att de inte ville medverka i undersökningen. 
  
 | 
  
 Undersökningsmetod och metodanalys 
  
 49 
  
 Totalt fick vi in 141 enkätsvar från vårdcentraler i 24 olik a kommuner. Av de svarande var 55 män (38 procent) och 86 kvinnor (62 procent). 
 Enkäterna delades ut under en tvåveckorsperiod unde r september och oktober 1996. Vårdcentralerna fick välja d e veckor som var mest lämpliga för dem. Perioden begränsades till två veckor efter önsk emål från vårdcentralerna. Det ansågs bli svårt att hantera de flera tusen svar som vårdcentralern a antydde skulle bli skörden efter en fyraveckorsperiod. 
 Vårdcentralerna fick i uppgift att själva göra en uppskattning av hur stor åtgången av enkäter skulle vara, dvs. hur mång a äldre invandrare som kunde tänkas besöka vårdcentralen under en normal tvåveckorsperiod. Det uppskattade behovet av enkäter varierade mellan 10 och 100 stycken. Skillnaderna kändes rimliga eftersom vårdcentralerna hade olika organisa- tion och olika stora upptagningsområden. 
 Sammanlagt räknade vårdcentralerna med att det skulle gå åt 1165 enkäter under två veckor. Med ett undantag skickade s exakt det antal formulär som önskades. Undantaget var e n central som ville ha flera hundra enkäter med motiveringen att den besöktes av ovanligt många äldre invandrare, men so m accepterade att ta emot bara ett hundratal enkäter. 
 Vårdcentralerna fick det begärda antalet formulär tillsammans med ett brev som beskrev målgruppen och som betonade vikten av svarens anonymitet. I brevet definierades äldre invandrare som personer som är "födda utomlands av utländ ska föräldrar" och som är "födda 1931 eller tidigare". 
 Med varje formulär följde ett franke rat och adresserat kuvert. De som fyllde i blanketten skulle själva stoppa den i kuvertet och klistra igen det. Meningen var att personalen inte skulle få möjlighet att läsa svaren. Dessutom skulle de svarande kunna ta hem enkäten och själva skicka tillbaka formuläret direkt till  
 FoU-enheten 
  i Stockholm. 
 Vårdcentralerna fick själva bestämma över hur utdelningen av enkäterna och kuverten skulle gå till. Det blev stora variationer. Vissa vårdcentraler delade ut enkäterna till de berörda äldre att fylla i medan de väntade. De fick fylla i enkäten och seda n 
  
 50 
  
 Undersökningsmetod och metodanalys 
  
 | 
  
 lämna den till personalen. Som regel stoppades varje formulär i ett kuvert, men ibland samlades flera formulär ihop och skickades i samma kuvert. På andra vårdcentraler hjälpt e personalen de äldre att fylla i enkäten. Ett tredje alternativ var att personalen på vårdcentralen delade ut enkäten till de berörd a personerna, som fick fylla i enkäten hemma och skicka den med posten. En del personer fick hjälp av anhöriga att fylla i formuläret, vilket kan ha medfört en bias i dessa svar. 
  
 5.1.4 
  
 Djupintervjuerna 
  
 Målsättningen var att kunna intervjua omkring 15 personer på deras hemspråk. 31 personer (omkring en fjärdedel av dem som svarade på enkäten) skrev sina namn och adresser på enkäterna, samtliga kontaktades och 16 personer intervjuades. Omkring hälften av dem som kontaktades hade ändrat sig och ville inte bli intervjuade. Alla som var villiga intervjuades. 
 Intervjupersonerna bodde spridda över landet från Malmö till Luleå och från Upplands Väsby till Uddevalla. Intervjuern a skedde i deras hem och i ett fall på sjukhus. Vid ett fåta l tillfällen var anhöriga närvara nde och deltog i samtalet. Ibland var detta enda sättet att få uttalanden, t.ex. om den gamla jus t hade kommit hem från sjukhuset och fortfarande var svag. 
 Intervjuerna var strukturerade och utgick från en lista med 20 frågor, men intervjuarna hade friheten att ställa följdfrågor och kunde låta diskussionen löpa efter en egen l ogik, snarare än att envist hålla sig till frågeformuläret. Några personer var s å assimilerade att de bara ville bli intervjuade på svenska – de var av polskt, ryskt, ungerskt och finskt ursprung. 
 Intervjuerna dokumenterades med hjälp av bandspelare. Alla intervjuer (utom två som sammanfattades med bibehållna citat) översattes ord för ord till svenska av intervjuarna. Utskrifterna omfattar ungefär 400 sidor. En person ville inte att intervjun skulle spelas in, och den intervjun har inte använts. 
 Intervjupersonerna kommer huvudsakligen från tre kultursfä- rer: Finland (uteslutande finsktalande), Östeuropa (f.d. Jugosla - vien, Polen, Ryssland, Ungern) och Mellanöstern (persisk- och 
  
 | 
  
 Undersökningsmetod och metodanalys 
  
 51 
  
 arabisktalande). De bor företrädesvis i stora och mellanstor a städer. 
  
 5.2 
  
 Metodanalys 
  
 5.2.1 
  
 Översättningsproblem 
  
 Frågorna i enkäten och i djupintervjuerna undergick flera steg av  
 back-translation 
  till bl.a. finska, spanska och persiska. Det innebar att de preliminära formuleringarna av alla frågorn a översattes från sve nska till ett annat språk, och därefter gjorde en ny översättare en översättning tillbaka till svenska (s e Ekblad 1996). Om stora olikheter upptäcktes mellan den ursprungliga versionen och den åter översatta, ändrades d e svenska formuleringarna för att undvika ord eller uttryck som väckte missförstånd. Efter flera vändor eliminerades proble m som kunde tänkas bero på det specifika språkbruket ino m svensk hälso- och sjukvård och kommunal äldreomsorg. 
  
 Back-translation 
  kan reducera en del språkliga missförstånd , men inte ta bort alla kulturellt baserade skillnader. Det finns fenomen inom den svenska vårdkulturen som är unika för den västeuropeiska kulturkretsen. Ett sådant fenomen är just denna utrednings huvudproblematik, nämligen bemötande. Den är en del av en pågående process att demokratisera mycke t hierarkiska strukturer inom sjukvården och äldreomsorgen . Terminologin har skapats för att kunna användas i om - vandlingsprocessen. Det är tveksamt om alla invandrarsprå k ens har ett adekvat och överensstämmande begrepp, men d e flesta språk har något snarlikt. Det är dock svårt att veta hu r vanliga begrepp som bemötande är i olika språk och vilk a ytterligare betydelser begreppen kan ha. 
 T.ex. består de kinesiska orden för bemötande delvis av Cervantes tecken som betyder att vinka med handen i en välkomnande rörelse. Inom den vetenskapliga engelska litteraturen står ordet encounter (dvs. möte) för bemötande (Lupton 1994; Laurit- zen och Morgan 1994), men i vardagsengelskan kallas läkarens 
  
 52 
  
 Undersökningsmetod och metodanalys 
  
 | 
  
 bemötande för  
 bed-side 
  manner. Båda uttrycken ligge r tämligen långt ifrån vad bemötande betyder i praktiken. 
 De flesta språk översätter ordet bemötande med ord so m betyder mottagning – franska reception, tyska Begeg- nung, spanska buen reception, serbokroatiska sresti. Alternativa översättningar betyder behandling – fransk a traitement, polska traktowanie, engelska treatment, tyska Behandlung, spanska treatamiento. Ibland finns ord som betyder att ta emot, som serbokroatiskans odgovoriti. Om man går utanför Europa finns många alternativa översättningar . Arabiska har amala (uppförande) och ajaba (behandla) ; turkiska har cevaplandirmak (att besvara), davranmak (att uppföra sig); karsilarmak (att tillmötesgå); persiska ha r robero shodan (att möta), raftar kardan (att bete sig) , barkhord kardan (attityd) samt i formella sammanhang barkhord (attityd, uppförande). 
 Förtroendenämnderna i Sveriges landsting använde r bemötande som en av flera kategorier för att systematiser a klagomål. De klagomål som klassificeras som kritik av bemö- tande handlar om att bli bemött ovänligt eller nonchalant, at t personalen inte lyssnat på patienten, att patienten slussats runt mellan avdelningar, att väntetider varit orimligt långa, att de t inte gått att komma fram per telefon, att personalen inte följ t upp svåra situationer, att ingen tagit ansvar för patienten. 
 Definitionen av bemötande ingår i ett bestämt sammanhang: den svenska vårdkulturen. Det finns delar av problematiken som är allmängiltiga och som de flesta gamla invandrare känner igen: om personalen lyssnar, om de tar ansvar, om de bryr sig. Men en del av problematiken beror på graden av specialisering, sjukvårdens stordrift och förekomsten av teknisk apparatur. Den svenska vården är bland de mest avancerade och sammansatta i världen. Många äldre invandrare kommer från länder där sjukvården inte är lika utvecklad. Där finns int e alltid olika avdelningar och läkare att skicka patienter emellan, där finns kanske inte ens möjligheten att ha telefonkontakt . Medicinska antropologer rapporterar att vissa invandrare bara har varit intresserade av behandlingar och inte brytt sig om sjukvårdens bemötande. 
  
 | 
  
 Undersökningsmetod och metodanalys 
  
 53 
  
 Med sådan osäkerhet bestämde vi oss för att undvika begrep- pet bemöt ande så mycket som möjligt. I stället frågade vi o m tillgång till tolkar, om skillnader mellan hemlandets vård och svensk vård, om maten, om personalens kön och om de gamlas känslor inför och vilja att få speciell behandling på grund a v religion eller kultur. 
  
 5.2.2 
  
 Vårdcentralernas överskattningar 
  
 När undersökningsperioden var över bad vi v årdcentralerna att skicka tillbaka de oanvända enkäterna. Vi fick tillbaka 77 5 enkäter, vilket betyder att 330 enkäter hade delats ut (28,3 procent). Två vårdcentraler (som tillsammans hade beställt 80 enkäter) hade inte delat ut några enkäter alls och borde förmod - ligen tas bort från beräkningen. Båda två är belägna i områden där många invandrare bor, så det kan knappast ha varit så at t inga gamla invandrare hade besökt dessa centraler. 
 Ingen vårdcentral var i närheten av en korrekt bedömning av åtgången. Endast fem vårdcentraler förbrukade mer än hälften av det begärda antalet. Flera vårdcentraler hade beställt stor a mängder, men delat ut mycket få. Två vårdcentraler had e tillsammans beställt 110 enkäter men bara delat ut 7 unde r undersökningsperioden. 
 Vad ligger bakom denna stora överbeställning? Enkätbeställ- ningen byggde helt på vårdcentralernas och deras ledningar s egna uppskattningar av åtgången. Beställningen gjordes a v ledningen och bör därför ses som en uppskattning av hur d e ansvariga har sett på de äldre invandrarnas hälsoproblem. E n del av överbeställningen beror säkert på att vårdcentralern a ville gardera sig för att ha tillräckligt många enkäter. Ma n beställde inte gärna mindre än 10 enkäter. 
 Andra delförklaringar kan gälla administrativa förhållanden. Det är kanske inte så vanligt överallt inom primärvården at t medverka i undersökningar. Personalen brukar också h a tidsbrist. Det kan ha brustit i informationen mellan ledningen, som fattat beslut om deltagandet, och den personal som skulle dela ut enkäterna. Ibland kunde detta problem märkas tydligt i våra telefonkontakter med vårdcentralerna. Vi vet inte heller 
  
 54 
  
 Undersökningsmetod och metodanalys 
  
 | 
  
 hur motiverad personalen var att dela ut enkäterna. Men säkert har motivationen varit klen på de platser där inga enkäte r delades ut. 
 En annan trolig förklaring till överbeställningen kan vara hur man definierar äldre invandrare. Kanske upplevs mång a invandrare som äldre än de är. Att två personer som var under 65 år har deltagit i undersökningen tyder på detta. 
 Det är också möjligt att överbeställningen beror på någo n sorts teleskopseende som innebär att personalen och ledning- en uppfattade problemet äldre invandrares vårdbehov so m mycket större än det egentligen var. Arbetet med invandrar e kan vara krävande både tidsmässigt (att ha tolken so m kunskapsförmedlare) och mentalt (svårare att förstå viss a beteenden osv.) vilket gör att personalen upplever att andelen invandrare i patientflödet är större än den faktiskt är. Problem av detta slag förvandlades till mängdproblem i det ögonblick v i frågade hur många enkäter som behövdes. 
 Ett liknande fenomen har noterats i skolan. Vanligtvis upptar pojkarna det mesta av lärarnas tid och uppmärksamhet i klassrummet. Undersökningar av lärares upplevelser visar at t de tycker att flickorna dominerar fastän flickorna i praktiken upptar omkring 30 procent av lärarnas tid och uppmärksamhet. 
  
 5.2.3 
  
 Representativitet 
  
 Frågan om representativitet är komplicerad. Den består dess - utom av två delar: dels vårdcentralernas representativitet, dels de svarandes representativitet. 
 Urvalet av vårdcentraler hade, som framgått tidigare, e n regional spridning över hela landet och alla kommunstorlekar. Det är osannolikt att andra vårdcentraler skulle skilja si g väsentligt från dem vi valde ut. 
 De som frivilligt svarar på en enkät som lämnas på e n vårdcentral och de som frivilligt ställer upp på långa intervjuer är förmodligen  
 icke-representativa 
  redan från början. De so m vill bli intervjuade är de som har något att berät ta och som inte har något emot att träffa en främmande person för att berätt a 
  
 | 
  
 Undersökningsmetod och metodanalys 
  
 55 
  
 om sin situation. Det krävs självförtroende och ett intresse för frågeställningen. Svaren kan dock vara relevanta för mång a andras erfarenheter, men man får inte generalisera utifrå n utsagorna utan vidare. 
 Dessutom har personalens sätt att definiera begreppet äldre invandrare haft betydelse för vilka som fått enkäten. Här tyck s det inte vara fråga om alla individer som är över 65 år oc h fö dda i utlandet. Det verkar som om personalen har lagt till egna kriterier för vilka de skulle ge enkäten, som annorlunda utseende, talar svenska med stark brytning, behöver tolk- hjälp. Det finns i materialet visserligen enstaka belgare, holländare och tyskar som talar svenska bra. De som fått enkäten är dock till stor del de som har svårigheter at t kommunicera på svenska, och särskilt de som tagit med sig en tolk eller en anhörig som talar för dem. I praktiken innebär det äldre som kommer från mycket avlägsna länder elle r arbetskraftsinvandrare som inte lärt sig svenska. Begreppet äldre har kanske också olika tolkningar; vi fick enstaka svar från personer som tyckte sig vara äldre trots att de inte hade fyllt 65 år. 
  
 | 
  
 57 
  
 6 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 6.1 
  
 Inledning 
  
 Detta kapitel inleds med information om de svarandes bak- grund (ålder, kön, varifrån de kommer och var de bor nu) . Därefter redovisar vi svaren på frågorna under olika temarubr i- ker: Modersmål och språkkunskaper, sjukdomar och besvär , synpunkter på vård och omsorg mfl. Denna del bygger mesta- dels på enkätsvaren men innehåller också citat ur djupinter - vjuerna. En del kommentarer som skrevs direkt på enkätformu - lären har också tagits med. 
 Efter den tematiska genomgången diskuterar vi vad under- sökningsresultaten säger om de hypoteser vi ställt upp på s. 44 - 45. I citaten från intervjuerna markerar F intervjuarens fråga och S intervjupersonens svar. Sist i rapporten finns en tabellbilaga, där man kan se hur de olika invandrargruppernas svar på alla enkätfrågorna redovisas. 
 Inledningsvis kan konstateras att svaren i allmänhet är mycket positiva. Få tecken tyder på att äldre invandrare som socia l kategori tycker att de bemöts dåligt inom sjukvård och äldre - omsorg. De få som anger dåligt bemötande uppger inte kultu- rella skäl för sitt missnöje. Det finns inga statistiskt signifikanta skillnader i svaren om man delar upp gruppen efter ålder, kön, eller hemort. Vi har dock ansett det viktigt att forska vidare och se om den positiva bilden bör studeras närmare. De längr e intervjuerna ger en mer nyanserad bild. 
  
 58 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 6.2 
  
 De svarandes bakgrund 
  
 6.2.1 
  
 Var bor de? 
  
 Svaren var relativt jämnt fördela de mellan kommuner av olika storlekar. Den största gruppen bland de svarande bor i mellan- stora kommuner, medan få av de svarande bor i småkommuner . Detta speglar invandrarnas bosättningsmönster. 
 Fig. 1 
 Finns endast i den tryckta versionen 
  
 6.2.2 
  
 Varifrån härstammar de? 
  
 Regioner 
 Huvuddelen av de svarande, ca två tredjedelar, kommer frå n Öst europa (f.d. Jugoslavien, Polen, Ryssland, Ungern) och Mellanöstern. En femtedel utgörs av invandrare från andr a nordiska länder (alla är finländare utom två som är danskar) . Sex personer kommer från Sydamerika och tio personer frå n Västeuropa. Bland de svarande finns dessutom två personer från Östasien och en person från Afrika. 
 Länder 
 De svarande härstammar från 30 olika länder. Den störst a gruppen kommer från Finland (20 procent) och den näst störst a gruppen från f.d. Jugoslavien 
 6  
 (18,5 procent). 11 procent kommer från Iran och 9 procent från Turkiet. 
  
 6 
 Bosnien-Herzegovina, 
  Kosovo, Kroatien och Serbien 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 59 
  
 Fig 2. 
 Finns endast i den tryckta versionen 
 Med hänsyn till sina ursprungsländer avviker de svarande i vår undersökning från sammansättningen i hela befolkningen äld re invandrare. De riktigt stora grupperna av äldre invandrare i Sverige kommer från de nordiska länderna och några av d e närmaste grannländerna. Många av dessa äldre har levt i Sverige sedan 1930- och  
 40-talen. 
  Några talar språk som ä r besläktade med svenska. Vi har bedömt att människor me d sådan bakgrund i stor utsträckning borde ha anpassat sig till svenska förhållan den. I en undersökning som vår är det därför önsk värt att invandrarna som levt kort tid i Sverige är fler ä n vad som motsvarar deras befolkningsandel. 
 Tabell 3. De 13 största grupperna av invandrare över 65 år. Andel av alla äldre invandrare i Sverige och andel av den studerade gruppen. 
  
 Födelseland 
  
 Antal 
  
 Andel av alla 
  
 Andel i vår 
  
 äldre invand- 
  
 studie 
  
 rare 
  
 1. 
  
 Finland 
  
 31 374 
  
 26,5 
  
 19,1 
  
 2. 
  
 Norge 
  
 14 303 
  
 12,1 
  
 0 
  
 3. 
  
 Danmark 
  
 11 159 
  
 9,4 
  
 1,4 
  
 4. Tyskland 
  
 10 339 
  
 8,7 
  
 4,3 
  
 5. 
  
 Estland 
  
 6 325 
  
 5,4 
  
 2,1 
  
 6. 
  
 Polen 
  
 5 454 
  
 4,6 
  
 5,0 
  
 7. 
  
 Salinas 
  
 4 491 
  
 3,8 
  
 9,9 
  
 en 
 7 
  
 8. 
  
 USA 
  
 3 436 
  
 2,9 
  
 0 
  
 9. 
  
 Ungern 
  
 2 837 
  
 2,4 
  
 3,5 
  
 10. 
  
 Bosnien 
  
 2 530 
  
 2,1 
  
 8,5 
  
 11. 
  
 Turkiet 
  
 2 254 
  
 1,9 
  
 9,2 
  
 12. 
  
 Iran 
  
 2 049 
  
 1,7 
  
 11,3 
  
 13. 
  
 Chile 
  
 1 263 
  
 1,1 
  
 2,8 
  
 7  
 utom  
 Bosnien-Herzegovina 
  
 60 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 Från de 13 länderna ovan kommer 83 procent av Sveriges äldre invandrare. I vår undersökning kommer en något mindre andel, 77 procent, från de länderna. Detta är kons ekvensen av vår strävan att maximera andelen personer som nyligen kommit till Sverige. Dessa grupper har normalt relativt få gamla just nu. I vår kartläggning härstammar 40 procent från länder utanför Europa. 
 En del av uppläggningens syfte var att maximera deltagandet av personer från de utomnordiska länderna. Därför är det inte särskilt anmärkningsvärt att inga äldre från Norge är med i kartläggningen och bara två personer från Danmark. Det ä r dessutom troligt att flera äldre nordbor har sett enkäten på sin vårdcentral, men inte ansett sig tillhöra målgruppen. D e kanske inte upplever sig själva som äldre invandrare, oc h sannolikt upplevs de inte heller av utomstående som äldr e invandrare i meningen en speciell grupp med sociala och medicinska problem. Likadant är det säkert också me d personer födda i USA som huvudsakligen består av svenskätt - lingar. 
 Strävan att försöka få med många nyanlända invandrad e äldre har medfört att vissa länder representeras av störr e grupper än vad som motsvarar deras andel av befolkningen. Vår undersökning innehåller en överrepresentation av äldr e invandrare från Polen, Ungern och Bosnien. Även de äldr e från Mellanöstern kan sägas vara oproportionerligt många. Av Sveriges äldre invandrare kommer enbart 6,6 procent frå n Asien, men de asienfödda utgör 32,6 procent av d e äldre i vår studie. Det finns även betydligt fler äldre från Iran och Turkiet i vår studie än vad som motsvarar deras andel av den äldr e befolkningen. Även sydamerikanska äldre är överrepresen - terade eftersom 1,7 procent av Sveriges äldre invandrare kommer från Sydamerika medan 4,3 procent av vår studie s äldre är sydamerikaner. 
 Vissa äldre som har fått enkäten har kanske inte definiera t sig själva som äldre och/eller invandrare. Det kan vara en förklaring till de få svaren från norrmän och finlandssvenskar . Invandrargrupper som finsktalande och "jugoslaver" har 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 61 
  
 traditionellt betraktat sig själva som tydliga invandrargrupper (och har t.ex. aktivt arbetat för att starta föreningar oc h verksamheter med etnisk profil). Medlemmarna av dessa grupper har kanske därför varit mer benägna att svara på e n enkät riktad till just invandrare. 
  
 6.2.3 
  
 När kom de till Sverige? 
  
 I enkäten ställdes en fråga om när personerna kom till Sverige Zuniga första gången. Frågan ställdes just så därför att mång a invandrare kan ha utvandrat och åter invandrat. Detta ä r särskilt vanligt bland nordiska medborgare eftersom det finns en gemensam arbetsmarknad. 
 I materialet finns äldre invandrare som har kommit till Sverige under i stort sett alla årtionden sedan  
 1920-talet. 
  Årtiondena med massinvandring  
 (1950-1970-talen) 
  är vä l representerade. Tyngdpunkten ligger dock på dem som kom hit under 1980- och  
 90-talen, 
  vilket är naturligt eftersom denna grupp är stor och innehåller många utomnordisk a invandrare som lätt identifieras som äldre invandrare . Dessutom skedde en hel del återföreningar av äldre släk tingar till flyktingar under denna tid. 
 Fig 3. 
 Finns endast i den tryckta versionen 
 Majoriteten av östeuropéerna kom antingen på  
 1960-talet 
  Robinson på  
 1990-talet. 
  De östeuropeiska svarande i vårt material va r alltså medelålders eller gamla redan vid ankomsten till Sverige. Samma sak gäller för de svarande från Mellanös tern, som alla kom till Sverige efter 1970. De med nordisk bak- grund kom främst under 1950- och  
 60-talen. 
  De är troligtvi s huvudsakligen arbetskraftsinvandrare. Ingen av nordborna anlände efter 1979. 
  
 62 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 6.2.4 
  
 Ålder och kön 
  
 Genomsnittsåldern bland de svarande var 74 år. 14,5 procent (20 personer) var 80 år eller äldre. Av misstag deltog tv å personer som ännu inte fyllt 65 år, men som uppenbarlige n tyckte att de själva var gamla och behandlades på vårdcentra- lerna som om de var gamla. Den äldsta personen i studien var 89 år och född i Ungern. 
 Tabell 4. Antal och andel äldre invandrare som deltog i enkätundersök- ningen på vårdcentralen, fördelade på ålder och kön. 
  
 Ålder 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Totalt 
  
 Procent 
  
 under 65 år 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 1,4 
  
 65-69 
  år 
  
 23 
  
 28 
  
 51 
  
 36,2 
  
 70-74 
  år 
  
 15 
  
 28 
  
 43 
  
 30,5 
  
 75-79 
  år 
  
 10 
  
 13 
  
 23 
  
 16,3 
  
 80-84 
  år 
  
 4 
  
 8 
  
 12 
  
 8,5 
  
 85-89 
  år 
  
 2 
  
 6 
  
 8 
  
 5,7 
  
 uppgift saknas 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 1,4 
  
 totalt 
  
 55 
  
 86 
  
 141 
  
 100 
  
 6.2.5 Boendeförhållanden 
 Av det totala antalet svarande bodde 37 procent ensamma och 63 procent med make/maka, barn eller någon annan person. Cirka hälften av nordborna bodde ensamma. En fjärdedel av de äldre från Mellanöstern bodde ensamma och en fjärdede l med maka/make, resten bodde med sina barn. 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 63 
  
 Tabell 5. Boendeförhållanden för deltagarna i enkätundersökningen, indelat efter födelseregion (uppgift saknas för 5 personer). 
  
 Födelseregion 
  
 Ensam 
  
 Med maka 
  
 Med barn 
  
 Totalt 
  
 eller make 
  
 eller annan 
  
 Norden 
  
 14 
  
 13 
  
 2 
  
 29 
  
 Västeuropa 
  
 1 
  
 8 
  
 1 
  
 10 
  
 Östeuropa 
  
 21 
  
 18 
  
 6 
  
 45 
  
 Mellanöstern 
  
 12 
  
 13 
  
 18 
  
 43 
  
 Östasien 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 Afrika 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Sydamerika 
  
 4 
  
 1 
  
 1 
  
 6 
  
 totalt 
  
 52 
  
 53 
  
 31 
  
 136 
  
 6.3 
  
 Resultat av enkät och intervjuer 
  
 6.3.1 Modersmål och språkkunskaper 
 Enligt förvaltningslagen bör alla myndigheter som har att göra med en person som inte behärskar svenska språket anlita tolk. Principen tillämpas bl.a. inom hälso- och sjukvården oc h inom socialtjänsten. Tolk används huvudsakligen vid läkar - undersökningar och vid biståndsbedömningar. Det är mindre vanligt att använda tolk i vardagliga situationer inom vård och omsorg. Då får ofta anhöriga, vänner eller tvåspråkig persona l agera tolk. Det förekommer även att de inblandade får nöja si g med kroppsspråk och gester. Hälsoinformationen till äldr e personer som inte behärskar svenska kan i vissa fall vara bristfällig. Det skulle behövas fler informationsskrifter p å främmande språk som riktas till äldre personer. 
 De äldre i denna kartläggning har 35 olika hemspråk, alterna- tivt modersmålsvarianter. Tio av dessa äldre har nämnt tv å olika språk som sina hemspråk. Finska är vanligast – 2 6 personer har finska som minst ett av hemspråken. Arabiska, serbokroatiska och persiska är också vanliga hemspråk me d 
  
 64 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 13 personer vardera. Sju personer har nämnt svenska som ett av hemspråken, varav fem som det enda språket. Två av dem är födda i Finland och två har både finska och svenska so m hemspråk/modersmål. 
 Nästan två tredjedelar av de svarande (62,4 procent) behövde tolk i sina kontakter med vården eller omsorgen. 66 procent uppskattade sin förmåga att tala svenska och 64,5 procent att läsa svenska som ganska eller mycket dålig. Resultatet ä r förväntat. Personalen på vårdcentraler har ofta inget annat sätt att identifiera äldre invandrare än genom deras svårigheter att tala svenska. I stressiga situationer, eller när kontakter med personalen endast består av formaliteter som att säga Wood namn, kan äldre invandrare som pratar god svenska ha passerat tämligen obemärkt förbi utan att ha fått ett enkät - formulär i handen. De som stapplade på orden eller hade utländskt utseende fick antagligen formuläret automatiskt. 
 Det finns ingen anledning att tro att två tredjedelar av alla äldre invandrare behöver tolk. Däremot finns det anledning att tro att de som identifieras och klassificeras som äldre invandrare huvudsakligen är personer som behöver tolk . Gruppen som anlitar tolk kan teoretiskt bestå av två delar. Det kan dels vara fråga om en grupp som inte blivit tillräckligt van vid svenska språket för att vilja tala direkt med personalen , dels en grupp som använder tolk för att jämna ut sitt underläge gentemot personalen. En undersökning av puertoricaner i USA visar att vägran att tala engelska med läkaren kan var a en av många strategier i den vardagliga maktkampen på mödravårdscentraler (Lazarus 1988). 
 Tabell 6. Antal och andel av deltagarna i enkätundersökningen som har svårt att tala och läsa svenska respektive behöver tolkhjälp . 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Svårt att tala svenska 
  
 93 
  
 66,0 
  
 Svårt att läsa svenska 
  
 91 
  
 64,5 
  
 Behöver tolkhjälp 
  
 88 
  
 62,4 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 65 
  
 Många tyckte att de hade svårt att tala svenska. En del kunde ändå klara sig utan tolkhjälp i sina kontakter med vården och omsorgen. Det var vanligare bland kvinnor att behöva tol k (68,2 procent) än bland männen (55,6 procent). Ingen av d e äldre från Västeuropa (förutom några finländare) behövde tol k i sina kontakter med vården. Däremot var det få äldre frå n Mellanöstern som kunde tala svenska bra eller ganska bra. Att ha dåliga kunskaper i svenska kan te sig olika från en person till en annan. I de personliga intervjuerna berättade några vilka svårigheter de har med det svenska språket. 
 F: Har du haft några problem att kommunicera med sjukhus- personal, speciellt när du inte haft någon tolk med dig? 
 S: Nej, Jag tror inte det. Vi kommunicerar inte så väldigt mycket. Ofta handlar det om att sjuksköterskorna ger mig mediciner eller kontrollerar mitt blodtryck eller tar blodprov. Jag brukar förstå vad de menar. Men när de vill förklara något räcker inte min språkkunskap och då väntar jag på mina barn och de tolkar för  
 mig.(iransk-armenisk 
  kvinna, 70 år) 
 Jag har tolk med mig när min son inte följer med. Jag brukar gå ner till vårdcentralen för blodprover, men då går jag själv. 
 (syrisk kvinna, 73 år) 
 Finländare kan nästan alltid räkna med att träffa finsktalande personal. Det gör det möjligt att bo länge i Sverige utan at t helt behärska svenska. 
 F: Varför var du på sjukhuset? 
 S: För att jag råkade ut för en maggrej. Min magsäck sprack. Det var en sådan där lite allvarligare sak. 
 F: Men du anser att du fick bra vård? 
 S: Jodå. Alla var nöjda. Alla. Sedan, det fanns även finnar [bland personalen]. Det förekom inga språksvårigheter. När jag inte kan svenska, har de alltid tolkat.  
 (finsk man, 73 år) 
  
 66 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 Ibland kan även äldre personer från andra invandrargrupper få hjälp av landsmän bland personalen och då behöver man inte tolk. Men detta är knappast vanligt: 
 S: Det fanns en arabisk läkare på sjukhuset och han kom och pratade med mig och förklarade alla diagnoser och papper för mig och vilken medicin jag skulle ta.  Både de arabiska och svenska läkare är bra. Men det var bra när den arabiska läkaren kom och förklarade för mig. Han var mycket, mycket trevlig. Kanske ännu trevligare än de andra läkarna. Men vad gäller behandlingen, spelar det ingen roll. 
 F: Känner du till att man kan klaga och vet du vad myndighe- ten heter? 
 S: Nej det vet jag inte och jag vet inte hur jag ska få reda på det. Jag kan inte göra mig förstådd eftersom jag inte kan språket. Jag är beroende av hjälp hela tiden vad gäller språket.  
 (syrisk man, 68 år) 
  
 Givetvis var språkkunskaperna beroende av vistelsetiden i Sverige. Av dem som har kommit på  
 1990-talet 
  kunde ingen tala svenska. Nästan alla de som kom på  
 1940-talet 
  kunde tala och förstå svenska bra. Detaljerade redovisningar av förmåga n att tala och läsa svenska ges i tabellbilagan. 
 Nära en femtedel av de svarande (18,4 procent) upplevde att personalen alltid eller för det mesta missförstod dem. De n grupp äldre som mest ansåg sig bli missförstådd var de äldre från Mellanöstern. Det var 30 procent av dem som upplevde att de alltid eller för det mesta blev missförstådda av persona- len. Bland de äldre från de andra världsdel arna upplevde bara i genomsnitt 9 procent detta. Ingen västeuropé upplevde sig ha blivit missförstådd av personalen. Det är omöjligt att avgöra om upplevelser av tidigare trauman kan ha bidragit till känslan av att inte bli förstådd. 
 Språkkunskaperna påverkade upplevelsen att bli missför - stådd av personalen. 23 procent av dem som talade svenska dåligt upplevde också att personalen ofta eller alltid missför- stod dem. Men bara 9 procent av dem som kunde tala svenska bra upplevde att de ofta eller alltid blev missförstådda. Det är 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 67 
  
 ändå ett tecken på den positiva inställningen till bemötande i Sverige, att 77 procent av de svarande upplevde att de kunde kommunicera med personalen och förstå vad som sades, trots bristfälliga språkfärdigheter. Förståelsen kan komma geno m förmå gan att kommunicera med kroppsspråk eller att först å från sammanhanget. 
 Av kommentarerna i enkäten framgår att de svarand e behövde tolk p.g.a. bristande kunskaper i svenska. Den finska befolkningen i Sverige har uppenbarligen varit så stor att flera av de gamla ännu inte lärt sig svenska trots att de varit hä r mycket länge. En  
 73-årig 
  finsk man skriver:  
 Problem med språket. Bra med tolk.  
 Men det är inte alltid det finns tolk och lösning ar kan se olika ut. En finsk kvinna rapporterar: 
 Behöver men finns inga! Har finsk läkare. En svensktalande innebär problem 
 . Några av de svarande nämner också att d e anlitar anhöriga som tolkar. En  
  
 71-årig 
  
  syrisk kvinna skriver: 
  
 Största problemet är språket. Sjukvården nästan förutsätter att en anhörig alltid är med, både som chaufför och som tolk och ombud. Detta är för mycket begärt av en anhörig som måste sköta arbete och egen familj. 
 6.3.2 Sjukdomar och besvär 
 I enkäten ställdes även frågor o m sjukdomar och besvär. Mer än hälften (55 procent) av de svarande hade värk eller besvär dagligen, och 38 procent hade någon sjukdom som försvårad e deras dagliga liv. Tabellen som följer sammanför svaren från flera frågor, och samma person kan därför ha uppgett sig h a flera besvär. 
  
 68 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 Tabell 7. Antal och andel av deltagarna i enkätundersökningen som har sjukdomar och andra besvär. De svarande har kunnat ange flera tillstånd. 
  
 Sjukdom, skada eller besvär 
  
 Antal svarande 
  
 Procent 
  
 Livshotande sjukdom eller skada 
  
 19 
  
 13,5 
  
 Sjukdom eller handikapp som försvå- 
  
 53 
  
 37,6 
  
 rar det dagliga livet 
  
 Daglig värk eller annat besvär 
  
 81 
  
 57,4 
  
 Ångest, oro, depression som gör det 
  
 24 
  
 17,0 
  
 svårt att umgås med andra människor 
  
 Annan sjukdom eller andra sjuk- 
  
 44 
  
 31,2 
  
 domsbesvär 
  
 I genomsnitt hade 30 procent av nordborna sjukdomar eller besvär. Oftast hade de svarande från Östeuropa olika sorter s sjukdomar – 41 procent av dem hade minst någon av ovan- nämnda sjukdomar/besvär. Över en tredjedel av dem so m kom från Mellanöstern hade någon sjukdom (35 procent) . Symtom som nästan bara fanns hos personer från Östeurop a och Mellanöstern var ångest, oro och depression. Cirka e n fjärdedel av dessa besvärades av sådana symtom. De svarande bör därmed ha många erfarenheter av kontakter med olika vård- och omsorgspersonal. 
 6.3.3 Synpunkter på vård och omsorg 
 Vi ställde flera frågor om vård oc h omsorg. Överlag var båda delar mycket uppskattade, men omsorgsinsatser drog till sig något fler kritiska röster än sjukvårdsinsatser. Kanske är de t lättare att klaga på vårdbiträden än på läkare? 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 69 
  
 Utnyttjande och bedömning av hemtjänsten 
 Det var 8,5 procent (12 personer) av de svarande som hade hemtjänst vid tidpunkten för enkäten. Detta kan tyckas vara e n låg siffra, men det är inte särskilt många äldre i Sverige som har hemtjänst. Enligt SCB:s statistik är det ca 12 procent a v alla invånare över 65 som har någon form av hemt jänst. Flera undersökningar har visat att äldre invandrare, och särskilt de som inte kommer från Sveriges grannländer, är något under- representerade som brukare av hemtjänst (Eriksson 1996, Gaunt 1996). 
 De i vårt material som hade hemtjänst kom företrädesvis frå n de nordiska länderna (7 procent), Östeuropa (11,4 procent ) och från Mellanöstern (12 procent). 
 27 personer (20,5 procent) hade någon gång ansökt o m hemtjänst. Drygt två tredjedelar av dem hade beviljats hjäl p och även fått tillräckligt med hjälp. Åtta perso ner anger att de antingen vägrats hemtjänst eller erbjudits hjälp i otillräckli g omfattning. En finsk kvinna kommenterade på enkäten:  
 Men jag har svårt att be, men om man får [alltför] lite hjälp, blir jag ledsen 
 . De personer som var nöjda med hjälpens omfatt- ning var nordbor (6 personer), östeuropéer (5 personer) oc h personer från Mellanöstern (7 personer). De som a nsåg sig ha fått otillräcklig eller ingen hjälp kom från Västeuropa, Öst - europa och från Mellanöster n. Det finns alltså inga kulturella eller systematiska skillnader i svaren. 
 Tolv personer hade tidigare haft hemtjänst, men hade det inte längre. (Det är inte ovanligt att ha hemtjänst under kort a perioder, t.ex. under några veckor efter det att man kommit hem från sjukhus efter en operation.) Samtliga var nöjda med hjälpens omfattning. 
 Det finns skillnader när det gäller hemtjänst mellan d e personer som kan svenska ganska bra eller mycket bra och de som inte kan svenska. En mycket större andel av dem so m kunde tala svenska hade hemtjänst än av dem som inte kunde tala svenska. 14 procent av dem som kunde tala svenska hade hemtjänst, men bara 6,6 procent av dem som kunde svenska ganska eller mycket dåligt. En iransk kvinna berättar i Wood enkätsvar varför hon måste tacka nej till hemtjänsten:  
 Är 
  
 70 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 berättigad men tackade nej p.g.a. språksvårigheter. Mina barn följer med och frågar om det uppstår missuppfattningar. 
 De som bodde tillsammans med andra hade mer sällan hem- tjänst än de som bodde ensamma. 8 av de 12 som hade hemtjänst bodde ensamma. Dessa proportioner stämmer övere ns med vad som gäller för hela den äldre befolkninge n i Sverige. Merparten av dem som har hemtjänst bor ensamma. 
 Flera personer lämnade kritiska kommentarer om den kommunala äldreomsorgen. Här finns några antydningar til l kritik:  
 Hemtjänsten är inte tillräckligt uppmärksam när de går till äldre personer. Det gäller både svenskar och personer födda utanför Sverige.  
 (polsk kvinna, 83 år) 
 Äldreomsorgen är bristfällig.  
 (polsk kvinna, 73 år) 
  
 Endast ett fåtal av alla intervjuade hade hemtjänst, men flera hade någon gång haft det. Andra hade indirekta erfarenhete r genom släktingar, vänner och grannar och kunde berätta o m deras upplevelser. På så vis fick vi en mängd information om inställningen till hemtjänst. Den bedömdes mycket olika. En del personer var positiva, en del var negativa. Få av anmärk- ningarna verkade bygga på kulturskillnader. 
 De klagomål som förekommer är kända från undersökninga r av svenskarnas inställning till hemtjänsten: bristen på konti - nuitet, att det ständigt är ny personal, att hjälpen inte motsva- rar behoven. En iransk kvinna berättar om det positiva mötet med ett svenskt vårdbiträde och om negativa möten med några andra vårdbiträden: 
 F: Hur var deras [hemtjänstens] bemötande? 
 S: Det var mycket bra. Alla var bra. Det var en yngre flicka. Hon var som en dotter till mig. Jag tyckte mycket om henne. Trots att hon inte kunde persiska och jag kunde inte svenska. Ändå brukade jag bjuda henne hem till oss när vi hade familjefester och sådant. Hon kändes som en medlem i familjen. Jag var mycket nöjd med hennes arbete också. Men sedan flyttade hon till Sydsverige för att studera. Då kom ständigt nya hemhjälp. Jag saknade henne och kunde inte vänja mig med de nya ansiktena. Det blev mycket jobbigt. Vi hade svårt att kommunicera med varandra och förstå 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 71 
  
 varandra. Det var först då, som jag sade upp hemtjänsten. Men nu behöver jag hjälp igen, men jag är rädd att det blir ny personal varje dag.  
 (iransk kvinna, 66 år) 
  
 Upplevelser och bedömning av vården och omsorgen 
 När det gäller hälso- och sjukvården är tacksamhetsmuren hög. Invandrare från Mellanöstern är mycket positiva. En 68 år gammal kurdisk kvinna skrev på enkätformuläret:  
 Jag är mycket tacksam och nöjd på sjukvården 
 . En annan kommentar med samma innebörd kom från en 77 år gammal kvinna :  
 Svensk sjukvård är underbar 
 . Tidigare forskning om äldre från Mellanöstern har också konstaterat att personer därifrån i hög grad uppskattar att få flytta till Sverige (Songur 1992 , Adams 1994, Calmar 1995, Ponzio 1996). 
 En stor majoritet av de svarande, 88 procent, hade haft (mest eller enbart) goda erfarenheter av hälso- och sjukvården. Bara tre personer uppgav att de uteslutande hade haft dåliga erfarenheter. Det finns nästan ingen skillnad mellan dem som kunde svenska bra och dem som inte kunde det i fråga om hur de upplevde den svenska vården. Dessa siffror stämmer vä l över ens med undersökningar av äldre svenskars upplevelse r av hälso- och sjukvården och den kommunala äldreomsorgen (Möller 1996, Ädelutvärdering 94:4). 
 Följaktligen gav över tre fjärdedelar (79 procent) ett got t betyg åt den svenska hälso- och sjukvården. Bara två persone r tyckte att den var dålig. 15 procent ansåg att den var varke n bra eller dålig. Bland dem som inte kunde säga om de n svenska vården var bra eller dålig var en stor del (28 procent) finländare. De är klart överrepresenterade bland de avvak - tande. Bara 9 procent av de övriga äldre avstod från at t betygsätta den svenska vården. Språkkunskaperna eller bristen på dem påverkade inte vad man ansåg om den svenska vården . 
 Flera kommenterar förändringar inom hälso- och sjukvår den som de upplever som försämringar: 
  
 72 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 På senare tid har sjukvårdskvalitén försämrats drastiskt och man bryr sig inte om att ge de äldre bra vård.  
 (iransk kvinna, 71 år) 
  
 Har varit bra men håller på att försämras.  
 (holländsk man, 66 år) 
  
 För lite personal, för mycket indragningar.  
 (polsk kvinna, 72 år) 
  
 Den svenska äldreomsorgen uppskattades av många, men fick ett något sämre betyg än hälso- och sjukvården. Knapp t hälften, 45,4 procent, tyckte att äldreomsorgen fungerade bra. Kunskaperna i svenska samvarierade med vad man ansåg om äldreomsorgen: 35 procent av dem som kunde bra svenska respektive 59 procent av dem som inte kunde svenska ansåg att äldreomsorgen var bra. Således kan man tro att de som svarade att äldreomsorgen var bra egentligen inte var helt insatta i hur den fungerade. Men fullt så enkelt är det inte . Bara en liten grupp hade själva anlitat hemtjänst. Många a v dem som svarade negativt fick förmodligen sin informatio n från medierna. En intensiv kritik av äldreomsorgen pågick i svenska medier samtidigt som enkäten delades ut. En kom- mentar skriven på ett enkätformulär verkar d ock vara baserad på egna erfarenheter: 
 Sjukvården är mestadels bra om man kommer till en kunnig och hjälpsam läkare. Men äldreomsorgen blir sämre och sämre. Finns ingen trygghet att man får den hjälpen som man behöver när man är handikappad och sjuk 
 . (ungersk kvinna, 84 år) 
  
 Nio personer markerade att äldreomsorgen var dålig. Dess a personer kom från de nordiska länderna och från Östeuropa . Nästan en tredjedel, 30,5 procent, kryssade för svarsalternati- vet att den svenska äldreomsorgen var varken bra eller dålig. 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 73 
  
 Upplevelser av bemötande 
 Enkäten innehöll ett flertal frågor om upplevelser av bemötan - de, som bl.a. handlade om huruvida man tyckte att man möttes med tillräcklig respekt och hänsyn, fick tillräckligt mycke t hjälp och stöd av personalen och om personalen tog sig t id att lyssna på ens behov. 
 Svaren på frågorna om bemötandet var nästan uteslutand e positiva. Typisk är följande kommentar:  
 Jag skulle vilja säga att allt har varit så bra. Läkare och systrar var så vänliga mot mig. Jag kan inte klaga alls. Jag är så tacksam för allt  
 (finsk kvinna, 72 år). Sammanlagt fanns det 21 personer som var missnöjda med någon enskild aspekt av bemötandet. Av dem var det bara två personer som var missnöjda med mer än e n aspekt. På de frågor som berörde bemötande svarade i genomsnitt 97 procent att bemötandet var antingen mycket bra eller ganska bra. 
  
 * 
  
 95 procent tyckte att de alltid, eller för det mesta, möttes med respekt och hänsyn. 
  
 * 
  
 96 procent tyckte att personalen alltid, eller för det mesta, gav dem tillräckligt mycket hjälp och stöd. Fem personer (varav ingen talade svenska bra) ansåg att personalen sällan eller aldrig gav dem tillräckligt mycket hjälp oc h stöd. 
  
 * 
  
 97 procent tyckte att personalen alltid, eller för det mesta, tog sig tid att lyssna på deras behov. Fyra personer ansåg att personalen ganska sällan tog sig tid att lyssna på deras behov. 
  
 * 
  
 98 procent ansåg att personalen alltid, eller för det mesta, brukade vara vänlig och artig mot dem. Tre personer, alla från Mellanöstern (va rav ingen kunde svenska) upplevde att personalen sällan eller aldrig var artig eller vänlig. 
  
 * 
  
 99 procent ansåg att personalen alltid, eller för det mesta, var mjuk och varsam när de gör undersökningar, ge r injektioner m.m. En enda person upplevde att personalen ganska sällan var mjuk och varsam. 
  
 74 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 Personalen är nyckeln till bemötande. Några av de intervjuade upplever att personalen är extra snäll mot dem eftersom de är främlingar. Andra reagerar negativt på sådant bemötande och tycker att de behandlas som barn. Få anför något som tyder p å generellt missnöje med personalen. Om någon ville ha ris i stället för potatis gick det att ordna, om man ville få enkelrum, ordnades det också. 
 F: När ni var på sjukhuset så, om vi bortser från läkaren, fanns annan personal där också, sjuksköterskor och vård- biträden och allt det där. Tycker ni att ni fick god omvård- nad? 
 S: Jo. 
 F: Jo. Att det var..? 
 S: Jo... Fyra och ett halvt, på femskalan. 
 (ungersk man, 74 år) 
 F: Är de snälla mot dig vid undersökningarna? 
 S: Väldigt. Och de är kunniga också. I hemlandet när de tog blodprov, fick jag ofta stora blåmärken. Det är i och för sig lätt att få blåmärken. Men i Sverige får jag inga fläckar allsDe frågade patienten vad han hade lust att äta, till exempel. Det är annorlunda än på våra sjukhus.  
 (bosnisk man, 68 år) 
  
 Endast en handfull personer, alla från Östeuropa eller Mellan - östern , ansåg att de sällan eller aldrig bemöttes väl i vårde n och omsorgen. Detta är kanske en indikator på att kulturell t baserade problem med bemötandet finns här och var, me n problemen är inte generella. En  
 80-årig 
  syrisk kvinna klagade: 
 Jag är diabetiker och lider av högt blodtryck. Läkaren bör ha mer tid och tålamod med patienten och lyssna mera på oss som är sjuka och äldre 
 . 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 75 
  
 Information 
 85 procent av de svarande ansåg att de hade fått veta tillräck- ligt mycket om de behandlingar de fått. Bara en man klagade uttryckligen över att han inte visste tillräck ligt mycket om sin sjukdom. Vi blev varse i intervjuerna att det var fler som egentligen inte visste ens vilken sjukdom de behandlades för. Både de som kunde svenska och de som inte kunde svenska ansåg att de hade fått tillräcklig kunskap om sina behandling- ar. 
 Felbehandling 
 Två tredjedelar (66 procent) hade aldrig fått felaktig behand- ling, 26 procent någon gång och bara fyra personer fler a gånger. Det intressanta är, att de som kunde svenska bra något oftare än de som kunde svenska dåligt ansåg att de någo n gång fått felaktig behandling (35 procent av de som kunde svenska bra och 29 procent av dem som inte kunde svenska bra). 
 Också i de personliga intervjuerna ställdes frågan o m huruvida man hade upplevt felbehandling. Flera fall handlade om att olika mediciner inte hade passat tillsammans. Tillstån- den var lätta att rätta till och bagatelliserades. Felbehand - lingarna upplevdes som engångsföreteelser i ett annars all - mänt positivt bemötande. Ibland kunde det vara svårt at t komma ihåg allvarliga missöden . Följande citat kommer från en man som angav på enkäten att han blivit felbehandlad, men som inte mindes det i intervjusituationen. 
 F: Ni uppger att ni nån gång har fått felaktig behandling. S: ??? 
 F: Kommer ni inte ihåg? 
 S: Jo, men jag måste. Om jag skrev så? Då måste jag tänka på det... Jo, kanske det... Knäna och axeln. Och de blev felbehandlade. Men inte så. Nu kommer jag inte ihåg på rak arm. 
 F: På vilket sätt felaktigt? 
  
 76 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 S: Nu kommer jag ihåg! Juu. Det var definitivt felaktigt. När jag blev opererad och efteråt gick till rehab. För hjärtat. Men schemat var så ansträngande att knät gick sönder. De tänkte på hjärtat men inte på knäna. Vi fick sånt schema. Vi fick göra det. Okay, jag kunde kanske ha sagt att, nu stiger jag av. Det här är för hårt för mig. Men efter en så allvarlig opera- tion, är man inställd på att lyssna på sakkunskapen. Det borde jag inte ha gjort. Nu kommer jag ihåg. Och sviten lider jag av än idag. Jag måste gå till sjukgymnast och försöka få knäna någorlunda schyssta. 
 (ungersk man, 74 år) 
 Många av kommentarerna som skrevs på enkätformuläre n förs tärkte den positiva bilden. De handlade om hur nöjda d e svarande var med bemötande och erfarenheter: 
 Erfarenheterna har hittills varit bra  
 (finsk man, 74 år). 
  
 Jag är mycket tacksam och mycket nöjd med sjukvården 
 (irakisk kvinna, 65 år). 
 Svensk sjukvård är underbar  
 (iransk kvinna, 77 år).  
 Alltid väl bemött  
 (tysk man, 81 år). 
  
 Om man är ärlig och inte klagar över onödiga sjukdomar är allt bra  
 (finsk kvinna, 74 år). 
  
 6.4 
  
 Bekräftades hypoteserna? 
  
 Vad säger vårt material om de hypoteser som ställdes upp (se s. 44 f) om hur äldre med annan kulturell bakgrund bemöts a v svensk vård och omsorg? Här kommer svaren från inter vjuer- na till användning. De ger i stort samma resultat som enkäts- varen, men de innehåller mer information om motiven bakom individernas svar och om vilka situationer som upplevdes som känsligast. 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 77 
  
 Hypotes 1 
 Personer från länder vars struktur och kultur är mycket olik den svenska kommer att ha svårt att finna sig tillrätta i den svenska vården och omsorgen. De kommer att ha det mycket svårt med bemötandet. 
 Hypotesen får ett svagt stöd, huvudsakligen begränsat til l upplevelser under de första åren efter invandringen. Men m an skall inte bortse från problem som har samband med att hälsosystemen är olika. De flesta intervjupersonerna har varit i Sverige en längre tid och bör därför ha kommit över d e för sta svårigheterna. Ändå kom några tydligt ihåg hur svår t det var att anpassa sig. 
 Flera av de muslimska kvinnorna berättar om de stora svårig- heter de gick igenom innan de kunde vänja sig vid att bli undersökta av manliga läkare. Andra kultu rella olikheter som en liten grupp uppmärksammar är maten och svenska läkares återhål lsamhet med mediciner. En del ville bara få sin äldreomsorg inom familjen och hänvisade då till kulturell a föreställningar. 
 Ett fåtal människor bedömde sitt hemlands sjukvård so m åtminstone delvis bättre än den svenska. Framförallt menade de då förmågan att ställa diagnos, vilket antagligen hänge r ihop med kommunikationssvårigheter de upplevt här. Int e sällan bedömdes hemlandets läkare vara lika skickliga som de svenska, men i avsaknad av avancerad utrustning. Ibland skojade de intervjuade om svenska läkares förmåga att för - klara  
 63-åriga 
  män som gravida efter att ha tittat på prov - resultaten. 
 Här är några uttalanden från personer som har behålli t kontakten med sina hemländers vård. Ibland vet de att de n behandling de vill ha ogillas av svenska läkare. 
 Läkarna i Iran har ofta bättre kunskap och skicklighet. Det kan enligt min mening bero på att de möter människor med olika sjukdomar och därför skaffar sig bättre grepp om olika sjukdomars art. Ärligt talat mår jag sämre nu i Sverige jämfört med tiden då jag bodde i Iran. Detta trots att jag får mycket hjälp och tillsyn här i Sverige. 
  
 78 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 F: Brukar du besöka läkare när du åker till Iran? 
 S: Det var länge sedan jag reste till Iran. Sista gången jag var där besökte jag faktiskt en läkare för smärtor i ryggen och benen. Jag fick medicin. När kom jag tillbaka till Sverige sökte jag en läkare. Sedan sökte jag en iransk läkare i Sverige som är känd för att han ger sina patienter sprutor mot smärtorna. Jag vet att det var dumt av mig att göra det men jag följde alla läkares behandlingar.  
 (iransk kvinna, 72 år) 
  
 Många invandrare kommer från länder där läkarna ofta an - vänder sprutor. Detta fenomen är välkänt för medicinsk a antropologer (Morgan 1992). Här uttalar sig en polsk kvinna som uppenbarligen saknar sprutorna: 
 I Polen när man har ont brukar man få injektioner, men i Sverige får man tabletter. Ibland är det inte bra med tablet- terna. Ibland tror jag att det är bättre med injektioner. T.ex. hade jag flera gånger magsår och då fick jag otropin med C- vitamin och då tycker jag att det läkte snabbare. Det tror jag faktiskt. Jag kan inte bedöma det, men jag tror det. Om man är nervös så kan det inte läkas snabbt.  
 (polsk kvinna, 83 år) 
  
 Samma sak berättar en kinesisk familj: 
 Det är lättare att få träffa en läkare i Kina än i Sverige. Sedan är det lättare att få mediciner i Kina. De brukar ordinera sprutor istället. Gamla kineser tycker att sprutor är bättre medicin och de ger snabbare resultat och löser problemet, men så är det inte i Sverige. 
 (en son talar om sin  
 78-åriga 
  kinesiska mamma) 
 Muslimska kvinnor har haft svårt med manlig personal som undersöker dem, men problemet finns inte i behandlings- situationer. En iransk kvinna berättar om stora anpassnings- problem, som dock numera är förbi. Hon hänvisar till be grep- pet maharm i den muslimska lagen. Enligt maharm betraktas en manlig läkare som en kvinnan närstående person, 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 79 
  
 inför vilken hon inte behöver täcka sig. Men hon hade u ppen- barligen problem trots denna tillåtelse: 
 I början hade jag svårt när manliga läkare ville undersöka mig, särskilt gynekologer. Min man brukade övertyga mig att en läkare är maharm 
 .  
 Min man sade till mig att läkarna inte hade onda tankar om sina patienter. Men jag kunde inte acceptera det. Jag skakade varje gång en manlig läkare rörde vid min kropp. Sedan insåg jag att de flesta specialister är män och att jag helt enkelt måste vänja mig med det. Nu går det bra. Särskilt nu när jag är gammal. Jag ser läkarna som mina barn. Jag besväras inte längre av manliga läkare. 
 (iransk kvinna, 66 år) 
 Jag har inget fel där jag behöver klä av mig, eller visa något [av kroppen]. Ibland lyssnar läkaren på bröstet men jag behöver inte ta av mig då. Men skulle det vara så att jag behöver klä av mig eller prata om någonting pinsamt, då kommer jag att begära en kvinna [som läkare]. Jag vet att det finns en kvinnlig läkare som jobbar där. De är mycket bra när det gäller sådant. Även om jag skulle begära kvinnlig tolk skulle jag få det. De gör allt jag begär och det är jag tacksam för.  
 (syrisk kvinna, 73 år). 
  
 Ganska många av de intervjuade hade eller hade haft k- ontakter med hemtjänsten, och de var inte negativa till hem- tjänst som företeelse men kunde kritisera detaljer. Några av de intervjuade ville dock helst att vård och omsorg skulle ges inom familjen. Ett par stycken uttryckte sig i kulturella termer. Sonen satt bredvid när en kinesisk kvinna intervjuades. Hon hade dagen innan kommit hem från sjukhuset och var svag, så han fick svara på en del frågor. 
 F: Varför kom hon hit till Sverige? 
 S: Efter att min pappa dog, kunde hon inte försörja sig. Då ansökte jag om uppehållstillstånd för henne i Sverige och tog henne hit. Orsaken till att jag tar hand om henne är att jag har bättre förutsättningar än mina syskon att försörja 
  
 80 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 henne Hon bor hos oss. Hon vill inte bo ensam. Hon skulle vantrivas om hon bodde ensam. 
 F: Kan hon tänka sig att bo i servicehus om hon blir sämre? S: Nej, när man blir gammal, då behöver man hjälp och det är bättre att bo hos sin dotter eller son. Det är nödvändigt att bo tillsammans för att kunna hjälpa de äldre i familjen. Så är det vanligen organiserat i vår kultur. Ensamma är det svårt för de gamla att klara sig. 
 (sonen talar för kinesisk kvinna, 78 år) 
 F: Vill du ha någon annan som hjälper dig om det blir svårt för barnen att sköta allt? 
 S: Nej, det vill jag inte. Så länge jag lever vill jag bo hos dem och få hjälp av dem. 
 [Sonen tillägger] Så länge det behövs kommer vi att hjälpa henne. Vi är fyra syskon här och kan därför dela ansvaret mellan oss. Vi gör det med glädje. Det är inget tvång. Hittills har vi kunnat se till att allt fungerat som det skall. 
 S: Jag känner mig så vilsen. Tack vare barnen fungerar tillvaron ganska bra. Annars skulle det aldrig gå. Jag tycker att i stort sett allt fungerar bra här.  
 (iransk kvinna, 72 år) 
  
 Hos vissa äldre invandrare, ett fåtal av de intervjuade, finn s inslag av kulturellt grundad skepsis mot aspekter av den svenska vården och omsorgen. Just dessa citerade personer hade dock goda erfarenheter av vården i övrigt. 
 Hypotes 2 
 Personer från länder där sjukvården och äldreomsorgen är mindre avancerad än i Sverige kommer att ha lätt att acceptera de svenska verksamheterna som nya inslag i sina liv. De kommer att uppskatta det svenska sättet att bemöta äldre personer. 
 Hypotesen får stort stöd i interv juerna och i enkäten. Somli- ga uttalanden var mycket positiva. En del sjukhusrutiner som tas för givna i Sverige är inte självklara i delar av Mellanös - tern. En man som kommit från Syrien blev tydligen överras- kad: 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 81 
  
 F: Hur upplevde du sjukhusvistelsen? 
 S: Mycket, mycket bra (ktir, ktir Baker). De tog väl hand om mig. De badade mig, tvättade mig och matade mig. Allt jag behövde fick jag. Från början sov jag i samma rum som en annan man och det tyckte jag var jobbigt. Jag bad om att få vara ensam och då flyttade de mig till ett eget rum. De hade mycket, mycket tålamod med mig och var mycket tillmötes- gående. Jag är mycket, mycket tacksam för all hjälp. Jag fick mycket besök och de sade aldrig något om det. 
 F: Hur upplever du den svenska vården? 
 S: Mycket, mycket bra, mycket mycket (ktir, ktir, Baker, ktir, ktir). Läkarna är mycket bra. Jag tycker att läkarna är bra och sjuksköterskorna likaså. Under hela sjukhusvistelsen var de mycket bra. Jag behövde bara säga till om vad jag behövde och de gjorde allt för att hjälpa mig. De tog mycket väl hand om mig.  
 (syrisk man, 68 år ) 
  
 En rysk kvinna säger något liknande och tar samtidigt avstånd från hemlandets vård: 
 Jag vill inte påstå att det är hemskt men det finns stor skillnad mellan sjukvården här jämfört med den i Ryssland. Här är bättre, mer avancerat. Och viktigast av allt, renare. Standarden på sjukhusen i Ryssland är långt ifrån bra. Jag tackar gud för att jag inte blev sjuk under tiden jag var i hemlandet. Jag skulle säkert få panik om jag måste till sjukhus i Ryssland. 
 F: Ser du skillnader i behandlingsmetoder mellan Sverige och hemlandet? 
 S: Ja, kanske att de specialister som är utbildade utomlands försöker använda andra metoder än de vanliga allmänläkarna i Ryssland. Deras metoder liknar läkarnas i Sverige och Västeuropa. De tar prover, undersöker grundligt och behand- lar sedan patienterna. Men vanliga läkare i Ryssland ger mycket sprutor för alla sorters sjukdomar. Sen tror jag att folk i Ryssland har andra sjukdomar eller bakterier än vad vi har här i Sverige.  
 (rysk kvinna, 72 år) 
  
 82 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 För de allra flesta utfaller jämförelser mellan hemlandet s sjukvård och den svenska till Sveriges fördel. Det finns e n liten grupp som är besvikna på svenska läkare, huvudsaklige n på grund av feldiagnos och utebliven bot. Några är neutrala , som en polsk kvinna: 
 Jag har själv jobbat på ett barnsjukhus. Allt beror på män- niskor. Vilka är de? Är de seriösa? Tänker de på patienterna? Om de gör det, då går allt bra. Men om de tänker på sig själva, då uppstår problem. För övrigt tycker jag att jag har träffat fler seriösa människor inom den svenska sjukvården, men jag har också träffat mindre seriösa människor, även här.  
 (polsk kvinna, 83 år) 
  
 Hypotesen om att de gamla invandrarna skulle uppskatta den svenska vården och det svenska bemötandet har stort stöd i d e intervjuades uttalanden. 
 Hypotes 3 
 Personer från länder som liknar Sverige kommer att ställa högre krav på bemötandet än personer från länder där hälsosystemen är mycket annorlunda, därför att de förra vet hur det borde fungera och lätt kan jämföra med likvärdiga men annorlunda system i hemländerna. 
 Denna hypotes får också klart stöd. Några av de intervjuade hade anmält eller övervägt att anmäla felbehandling eller dåli g vård. Dessa personer kom uteslutande från Sveriges närmaste grannländer och Centraleuropa. Många av de gamla som kom från länder utanför Europa sa att de aldrig någonsin skull e klaga eller protestera. I stället åkte de till hemlandet för vård. En del var rädda att dra uppmärksamheten till invandrarna s situation genom att klaga eller anmäla brister. 
 Här följer några exempel på klagomål och anmälningar. Va d som tycks ha legat till grund är felbehandlingar, där det ä r svårt att avgöra om kulturskillnader har spelat en roll. E n finsk kvinna klagade framgångsrikt på dåligt arbete utfört av ett vårdbiträde: 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 83 
  
 F: Har du klagat på vården eller hemtjänsten? Lång tystnad. 
 S: Tyvärr. Jag har gjort det. Det var om hemtjänsten, en som... satt hellre än arbetade. Om det anmärkte jag till [arbetsledaren]. Och skämdes efteråt. Jag kunde ha sagt till honom själv, men det hände några gånger. Just med den här personen. Och han har varit här även efteråt och varit på annat sätt. 
 F: Så det hjälpte? 
 S: Det hjälpte. Ja. Men jag skämdes att jag hade... gått bakom ryggen på honom.  
 (finsk kvinna, 72 år) 
  
 Nästa berättelse kommer från en finsk kvinna som för sin son s räkning framgångsrikt anmälde brister i form av felakti g diagnos som medförde att sonens hjärntumör förblev oupp - täckt under lång tid. Under processens gång fick hon mycket stöd från den finska gruppen i sin hemstad, bl.a. av sjukvårds- personal och en domare. Frågan hon svarar på är Har d u klagat på vården någon gång? 
 S: Jo, det har jag. Men det gäller min son. Det har inte varit bra men det är onödigt att jag pratar om det. Och sonen klagar inte själv. Under 10 år var sonen sjuk. Jag går till läkare här, går i Finland, överallt. Läkaren här vägrade ge remiss till röntgen. Och sonen hade hjärntumör. Han hamna- de alltid hos psykvården. 
 Hon var svensk, den där läkaren. Sen skrev jag till Stockholm och klagade. Hon fick naturligtvis veta om det, det var en kvinnlig läkare. Så jag gick dit. Hon var hemskt sårad över att jag hade klagat. Då sa jag att vartenda ord jag skrivit är sant. Så att ursäkta bara. Men hon har slutat nu. Jag vet inte om hon fick nån anmärkning. Men hon slutade där, har privatmottagning. 
 F: När du gjorde den där anmälan, visste du vart du skulle ta kontakt eller hjälpte nån dig? 
 S: Det var en sjuksköterska, en finska, som sade till mig. Hon sa skriv till Stockholm. Man kan även få ersättning. Jag gjorde som hon sade, grät och skrev. Å gud. Men sen gick jag 
  
 84 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 dit till invandrarbyrån där det finns dom som översätter. Jag gick dit. De sade att redan ett ord kostar. Jag sa vad det än kostar, så behöver jag det. Hör du, han skrev den hemma. Han sa att han inte skulle ha betalt. Jag vet inte om han var svensk./// Men sedan hände inget. Men då gick jag till en domare, för det fanns en finsk domare här. Så han frågade om de hade gjort si och så med min son. Han sa att det syns tydligt [i journalen] vilket fel de gjort./// Systern hade skrivit att sonen drog sitt vänstra ben, att det såg ut som om det var förlamat. Läkaren skrev ändå efter detta att hon inte märkte nånting. Ville inte erkänna det.  
 (finsk kvinna, 72 år) 
  
 En polsk kvinna hade klagat flera gånger, mest över personal som inte ville lyssna. Hon hade varit mycket engagerad i vården av sin nyligen avlidne man. Här berättar hon o m stelbent bemötande inom hemtjänsten: 
 F: Var du nöjd med hemtjänsten? 
 S:. Man måste be vårdpersonalen om att de skall göra det arbete man vill. 
 F: Hur var deras bemötande? 
 S: De var snälla. Kan man säga. Under de tre år min man fick hjälp hände det bara en gång att jag hade en konflikt med ett vårdbiträde. Min man skulle duschas på onsdagar. Men en onsdag var han dålig. Så jag bad dem komma tillbaka nästa dag och duscha honom. De kom på torsdag men sa att de skulle städa. Jag bad dem i stället att duscha min man. De sa Nej. Vi har kommit hit för att städa och inte för att duscha. Jag sa: Tänk! Han kan inte vänta i en vecka på att bli du- schad. Hemhjälpen sa åter nej. Då ringde jag till hennes chef och begärde att hon inte skulle skicka det där vårdbiträdet till mig mera. Jag är trött på henne. Jag hade tillräckligt med problem själv och kunde inte stå och argumentera med en hemhjälp som ville bråka och diskutera om allting. De gick med på det och därefter skickades en äldre kvinna och det blev bra till slut. Vårdbiträdet hade principer. Men man kan inte ha principer när man är sjuk. Förresten kan man inte ha 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 85 
  
 principer i livet heller. Man måste rätta sig efter vilken situation man befinner sig i.  
 (polsk kvinna, 83 år) 
  
 De äldre som kommit från grannländerna har lärt sig hur d e kan få sin vilja igenom, både genom att överklaga och att f å personal som de inte uppskattar förflyttad. De äldre frå n utomeuropeiska länder är antagligen lika missnöjda, me n väljer andra strategier. En av dem är att söka vård hos lands- män, vilket få av de polska, ryska och ungerska intervjuade ville. Förmodligen kan man tolka resor till hemlandet för att få vård som ett dolt sätt att protestera mot problem med den svenska vården. Hur mycket av problemen som beror på brister i bemötande är svårt att avgöra, men det bör ha spelat en roll när diagnoser är felställda. En iransk kvinna berätta r om hur hon gör: 
 Vi invandrare har just p.g.a. vår kulturella bakgrund ofta andra krav på läkarna och det kan vara viktigt att man tar hänsyn till det. När det gäller personalens bemötande är det viktigt att vi blir respekterade och får den hjälp vi verkligen behöver. Egentligen är det så att som patient behöver vi den bästa möjliga behandlingen på sjukhus. Vi iranier är vana vid att få mycket mediciner. Om läkarna i Sverige inte följer samma metod, då känns det som att behandlingen inte är riktig och att läkaren har inte gjort sitt eller tagit sjukdomen på allvar. Jag tror fortfarande att rätt behandling är att få mediciner. Jag kan inte acceptera den svenska modellen som ordinerar lite medicin till patienter. Jag tror orsaken till att jag inte är botad är just detta. Jag har inte fått rätt medicin än. Jag var ett tag så orolig för min hälsa att jag sökte en iransk läkare och begärde att få medicin för min oro. Jag fick bl.a. lugnande medel som jag måste ta varje kväll för att kunna sova hela natten. Annars brukar jag vakna mitt i natten och då är det mycket svårt att somna om igen.  
 (iransk kvinna, 72 år) 
  
 86 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 Somliga åker tillbaka till hemlandet. Efter många års miss - lyckade behandlingar, åkte en kvinna tillbaka till Syrien. Där fann läkarna det som den svenska sjukvården missat: 
 Till slut åkte jag till Syrien. Där sökte jag upp läkare och fick betala mycket pengar för undersökningarna. Där undersökte de mig, gav mig mediciner och sprutor. Sen kom jag tillbaka till Sverige och visade läkaren alla de röntgenbilder de tagit i Syrien och de diagnoser och allt vad jag fick där. De tyckte att det var bra, men kunde inte rekommendera de mediciner som jag fick i Syrien eftersom de inte kände till sådana och rådde mig att inte använda dem. Den svenska läkaren gav mig svenska mediciner./// Tabletterna var bra och nu förstod läkaren vad som var fel på mig. Men jag sade till honom att läkarna hade gjort fel förut och borde ha gett mig den medicinen för länge sedan – för tio år sedan. Jag hade haft ont i ryggen i snart femton år och min rygg har blivit böjd. Han sade då att det inte är femton år sedan utan tjugo år sedan som jag fick kalkbrist. Jag har varit här i tio år och varit på massor av undersökningar och röntgen. Varför har de inte gett mig den rätta medicinen tidigare? Nu är det för sent för jag är gammal.  
 (syrisk kvinna, 73 år) 
  
 Många av de gamla var helt ointresserade av att få veta hur de kunde klaga på eller få information om de krav de kunde ställa på vården eller omsorgen. De trodde inte att klagomåle n skulle leda till resultat, och de misstänkte att det skulle ök a svenskarnas fientlighet mot invandrare. På frågan om ha n visste hur man överklagar svarar en iransk man bestört: 
 Nej. Det vet jag inte. Det finns en hel del som jag inte kan. Jag vet inte till vilket organ jag skall vända mig. 
 Herre gud, vi är invandrare och främlingar här. Vi kan inte bara gå till myndigheter och klaga på dem som har gett oss fristad. Vad kommer de att tycka om oss? Hur mycket kan vi egentligen begära av Sverige? Nej, jag tror inte att jag någonsin kommer att klaga över brister i vårdsystemet. Även om mina barn någon gång bestämmer sig för att jag skall 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 87 
  
 göra det. Då vägrar jag. Detta kommer att skapa negativa inställningar hos svenskar gentemot invandrare. Nej, vi är nöjda och glada med det vi redan har här. Vi tycker att den svenska sjukvården behandlar oss precis som den behandlar en svensk. Vi hoppas att de är nöjda med oss också.  
 (iransk man, 72 år) 
  
 Rädsla för att stöta sig med myndigheter förekommer framför - allt hos personer som tillhört minoritetsgrupper redan i sin a hemländer. De har lärt sig från tidig ålder att inte sticka up p och inte göra väsen av sig. Detta förhå llningssätt fortsätter de med i Sverige. En armenier som kom från Iran berättade Zuniga vår intervjuare om hur bra allt var i Sverige och fick sedan frågan om huruvida han skulle acceptera vad som helst. Han svarade: 
 Nej. Jag accepterar inte allt. Jag måste vara nöjd med det jag får. Men när det gäller servicen i det svenska vårdsystemet är vi faktiskt mycket nöjda. Vi är nöjda med personalens bemö- tande. Vi har inte upplevt något negativt. 
 Jag tillhörde en etnisk minoritetsgrupp i Iran. Av erfarenhet vet jag att om man inte trampar på myndigheternas tår, får man vara i fred. Jag tror att detta gäller även Sverige. Vi är inga rebeller. Vi var det inte i Iran heller. Vi är vanliga människor som sköter sig själva och låter andra göra sitt. Nej vi är nöjda här i Sverige.  
  
 (armenisk-iransk 
  
  man, 73 år) 
  
 De som kom från de närmaste grannländerna tycktes finna si g tillrätta och kunde hävda sina krav inför myndigheterna. D e som kom från utomeuropeiska länder var däremot obenägn a att klaga. I stället sökte de vård på annat håll. Hypotese n stämde. 
 Hypotes 4 
 Äldre invandrare kommer att känna in vårdmiljöer och tillfälligt anpassa sig till vad som erbjuds under de perio- der som de vistas i en svensk vård- eller omsorgsmiljö. Sedan återgår de till sina kulturella normer. De kan ha 
  
 88 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 svårt att ens komma ihåg vad som hände och litar på att det som hände var bra. 
 Förmågan att känna in miljöer tycks vara all män, men det är svårt att endast utifrån intervjuerna avgöra hur det har gått till . Man kan bara se resultatet när någon säger att de lärt sig leva med något som först var problematiskt. Inställningen til l kvinnlig respektive manlig personal är en fråga om såda n tillvänjning. En syrisk man berättar, när han t illfrågas om han föredrar manliga läkare: 
 Jag har en manlig nu. Men sjuksköterskorna var kvinnliga. Det spelar ingen roll för mig. De behandlar mig på samma sätt oavsett. Vi lever här i Sverige och det finns inga konstig- heter för dem.  
 (syrisk man, 68 år ) 
  
 Av detta framgår att han kanske hade tyckt annorlunda om han varit i Syrien. En polsk kvinna har också lärt sig acceptera det läge hon hamnar i. Hon tillfrågades om hon har haft något problem med bemötandet. Hon svarade: 
 Nej, ...Om man är utlänning så måste man förvänta sig att de ibland inte förstår en. Då är det bättre att man inte bråkar och accepterar läget som det är. (Hon skrattar) ...Så är det. 
 (polsk kvinna, 83 år) 
 En iransk kvinna kommenterar miljön på det sjukhus där hon nyss vistats: 
 Miljön är det inget fel på. Det är ju ett sjukhus och inte ett frisk hus. Det ska se lite trist ut. Men det är inget problem för mig (skrattar). Men maten kunde vara bättre.  
 (iransk kvinna, 66 år) 
  
 Det finns en del uttalanden som tyder på att äldre människor av utländsk härkomst accepterar den svenska vårdens behand- ling, utan att de egentligen är nöjda. Sådant markeras iblan d med ett skratt. Skrattet behöver inte betyda att de finne r situationen rolig, utan kan i stället markera blyghet eller en 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 89 
  
 känsla av att tappa ansiktet. Hur omfattande detta är, kan vara svårbedömt. Uttryckssätten är indirekta och mångtydiga. 
 Hypotes 5 
 Personer från avlägsna kulturer måste känna in och anpassa sig mera än de som kommer från Sveriges grann- länder. Därför måste de förra i högre grad lära sig sätt att bemästra stress (coping strategies). De riskerar även att råka ut för kulturchock i början innan de lärt sig nya coping strategies. Äldre invandrare som varit här länge kommer att ha lättare att acceptera bemötandet än de som varit här kortare tid. 
 Här finns tämligen mycket material i intervjuerna. Bland de olika strategierna finns att betrakta sig själv som en gäst som inte kan ställa krav, att betrakta behandlingars resultat som en fråga om tur eller otur, att ikläda sig den stoiska rollen av europé och att överhuvudtaget v ägra erkänna en invandrar- identitet. Det finns många strategier, och de samverkar så att människorna tonar ned sina egna högsta önskningar. 
 En  
 68-årig 
  bosnier uttryckte att han hade ändrat identitet : 
 Jugoslavien har aborterat mig och Sverige har adopterat mig 
 . I samband med detta hade han iklätt sig rollen som västeuropé och ett västeuropeiskt förhållningssätt:  
 En riktig västeuropé vill inte klaga alls 
 . 
  
 En annan strategi är att ta på sig rollen som gäst. Lewis väntar att en gäst ska göra sig obekväm. Tvärtom ingår en hö g grad av tacksamhet i rollen, och det gäller att erkänna värden s generositet. Man vill inte heller vara alltför nyfiken p å värdlandet. En iransk kvinna undertrycker sin egen personlig- het och sitt behov av ett oberoende liv. Hon säger: 
 Jag har inga större kontakter med det svenska samhället. Jag är gäst här i Sverige och jag betraktar mig också som en gäst. Allt som rör svenskarnas kultur och tradition har inte med mig att göra. Jag är en främmande människa som bor i Sverige. Jag kan inte begära eller förvänta mig något annat. Dessutom har jag ingen utbildning och jag har aldrig haft något yrke. Som hemmafru är jag van vid att vara i hemmet 
  
 90 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 och sköta hemmet. Jag brukade inte gå ut så ofta!  
 (iransk kvinna, 72 år) 
  
 Många av de äldre som varit i Sverige sedan lång tid tillbaka framställer sig själva som  
 icke-invandrare. 
  Det innebär att de nekar till att de bemöts på ett särskilt sätt, eller att de tycke r att det är komiskt när de särbehandlas. En ungersk man ta r upp hur konstigt det känns när personalen nedlåtande behand - lar honom som en inkompetent åldring. Han tillfrågades o m han någonsin fått ett särskilt bemötande för at t han är invand- rare. Han svarade: 
 S: Nej. 
 F: På inget sätt? 
 S: Nej. Kanske det är... på, vad ska jag säga, på vårdcentra- len. De tog i litegrann. Unga  
 25-30-åriga 
  tjejer. "Kom nu farbror." Då ser jag rött. Då är jag äldre invandrare. "Kom, kom, farbror." 
 F: Är det nånting som du skulle vilja bli särbehandlad för, för att du är ungrare. 
 S: Nej. 
 F: Ingenting? S: Nej. Nej. 
 (ungersk man, 74 år) 
 Det finns andra som uppger att de aldrig upplevt sig bli behandlade som invandrare. Två av dem är en ryska och e n finska. De svarar ungefär likadant på ett sätt som a nknyter till normalitetsprincipen, dvs. strävan eller viljan att vara lik andra i omgivningen. Den ryska kvinnan svarar så här p å frågan om hon blivit särbehandlad på grund av sin bakgrund: 
 Nej, Jag tror inte det. Jag tror inte att sjukhuspersonalen eller de på vårdcentralen märker att jag är ryska. Jag skulle inte uppskatta om personalen särbehandlar mig. Jag känner mig som en svenska och vill bli behandlad som en svensk.  
 (rysk kvinna, 72 år) 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 91 
  
 Den finska kvinnan säger: 
 Jag har aldrig. Jag har lyckats för att jag har aldrig blivit behandlad som en finska. Jag har blivit behandlad som vilken människa som helst.  
 (finsk kvinna, 65 år) 
  
 En forskningsgrupp har studerat coping hos äldre invandra- re som upplevt svåra trauman. Det gäller äldre armenier som nu bor i USA men som upplevde förföljelser under åren 1915 - 1923 när de bodde i Turkiet. De hade upplevt fysiska skador, förlust av anhöriga, plundring, flykt och förlust av status. De olika strategier som identifierades var religionsutövning , arbetsnarkomani, förnekelse och resignation (Kalayjia n 1966). 
 Många beskriver olika strategier som hjälper dem att hantera sin situation när de möter vå rden och omsorgen. De vill helst inte särbehandlas. En del vill bli behandlade på samma sät t som landets infödda, en del säger sig vara gäster som in te kan kräva annat än det som de får, och andra har lärt sig att det är  
 icke-västerländskt 
  att klaga. Dessa uppfattningar bidrar till att de äldre intervjuade inte ville ställa krav på särbehandling. 
 Hypotes 6 
 Alla äldre personer upplever vård och omsorg på samma sätt. Detta inkluderar även frågor om bemötande. Således kommer de äldre invandrarnas erfarenheter att likna svenskarnas erfarenheter. Båda grupper kommer att svara och reagera på samma sätt i en enkät eller en intervjusituation. 
 Denna hypotes kunde egentligen inte testas i intervjumateria- let eftersom svenskar inte intervjuades. Emellertid verkar enkätsvaren ge ungefär likadana värden som bruka rundersök- ningar av den svenska befolkningen när det gäller hu r tillfredsställda de svarande är med servicen. 
 Intervjuerna tar upp en hel del negativ kritik av vården och omsorgen. Mestadels var kritiken densamma som vanligen ges i undersökningar av vård och omsorg: brist på kontinuitet, 
  
 92 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 stelbenta organisationsformer, felbehandlingar, personal som inte lyssnar, långa väntetider, stressiga miljöer och stressa d personal, nedskärningar. Den enda specifika invandrarfrågan här är bristen på information. 
 Ett axplock av dessa klagomål är följande: 
 Min egen läkare, som opererade mig, var bara där en dag efter operationen. Sen var han ledig. Jag fick problem med benet. Det svällde upp och blev missfärgat. /// Och då klagade jag att jag har så väldigt ont. Jag kunde inte sova. Ingen lyssnade på mig. Sjukgymnasten tittade på benet och såg missfärgningen och svullnaden. Så hon kallade på en läkare som gick rond. Men de kunde inte göra särskilt mycket, bara linda benet. Så jag upplevde att jag var liksom bortglömd. I och med att min läkare var borta. Jag anser att om min läkare är borta så ska de andra läkarna ha ansvar, efter en så pass stor operation som den här. Så då upplevde jag det lite grann att jag var liksom bortglömd, ingen lyssnade på mig att jag hade så ont och att det syntes att det var fel på benet. ///Men 
 det har jag inte heller nån känsla av att det var, att det orsakats av att jag är finlandsfödd utan det var bara det, att systemet var bara så att var och en bara skötte sina patienter. Och när den läkaren inte fanns där så. Då är det liksom. Och det är ju det här just att stressen att, det är inte mitt bord. 
 (finsk kvinna, 65 år) 
 Hon säger klart ifrån att hon inte tror att det har att göra med det faktum att hon är finsk. En ungersk man, som har behov av täta relationer med läkare, säger så här: 
 F: Du har skrivit eller kryssat för att du inte riktigt tycker att personalen riktigt lyssnar på dina behov? 
 S: Nej. Det är rätt. 
 F: Kan du ge något exempel eller? 
 S: Jo, det är heltäckande. Den där läkaren. När jag var hos husläkaren så bad jag om en tid och jag sa honom. "Jag är inte sjuk nu, men jag vill inte bli sjuk. Jag kommer till dig så att jag ska lära känna dig och du ska lära känna mig. Du ska 
  
 | 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 93 
  
 vara spindeln i nätet eller koordinator. Jag har hjärtspecialist som jag går på kontroll hos, jag har urolog som jag går till kontroll. Inte för att jag är sjuk utan för att jag inte vill bli överraskad med prostatacancer som är vanlig hos gubbar. Att han ska upptäcka det i god tid. Och, allt ska stråla ihop hos husläkaren." "Jaså, jaha, jag förstår." Punkt, slut. 
 Det, det, det hjälpte inte. När jag sökte honom igen då kom jag bara till systern. "Ja, men doktorn är inte här". "Ja men doktorn är i Amerika". "Ja men doktorn håller kurs". "Ja men doktorn, ja men vi har en bra vikarie". Tack! Då kan man kasta husläkarsystemet i sopkorgen. 
 F: Mmm. Men... Så här, själva bemötandet, hur dom pratar till dig och... pratar till dig och hur dom behandlar dig så tycker du att...? 
 S: Det är mycket individuellt. Med min hjärtspecialist är jag mycket nöjd. Han känner mig, jag känner honom. Han vet vad jag vill ha. Han håller med mig, vi gjorde schema. Och, säger, okay, vi ses om ett halvt år.  
 (ungersk man, 74 år) 
  
 Många svar tar upp både sämre organisation, längre vänte - tider, brist på specialister och utebliven förbättring i samm a uttalande. De som tycker att vården har försämrats på sistone ger svar av följande art: 
 Det var bättre förr. Förr brukade de remittera till specialist när det behövdes. Nu är det mest allmänläkare eller AT- läkare som hjälper patienterna. Jag tycker inte att det blir samma behandling och vård som gamla behöver. Resultaten är inte desamma. /// 
 F: På enkäten står att du har positiva åsikter om sjukvården i Sverige. Har du annars några kritiska synpunkter på sjukvården i Sverige? Har det hänt någonting som du tycker är fel? 
 S: Nej, hittills har jag fått all hjälp jag behövde. Problemet är att jag inte blir bra. Förut brukade sjuksköterskorna kontrol- lera mitt sockervärde och blodtryck regelbundet. Nu är det inte längre så. Vi måste kontakta dem om jag blir sämre och tycker att det är något fel. Det här med husläkarsystemet var 
  
 94 
  
 Redovisning av undersökningens resultat 
  
 | 
  
 bra eftersom patienterna kunde kontakta sin läkare så fort de mådde dåligt och fick hjälp genast, men nu måste man vänta flera veckor innan man får tid hos läkare.  
 (iransk kvinna, 72 år) 
  
 Det finns många fler klagomål av denna typ. I och med att de liknar klagomålen som den svenska befolkningen anför finns det ingen anledning att behandla dem som om de vore specifi- ka för just äldre invandrare. En osäkerhet här är frågan o m huruvida äldre invandrare upplever dessa problem som allvarligare än vad svenskar gör. 
 Hypotesen att äldre invandrare och äldre svenskar upplever vård och omsorg på samma sätt verkar ha visst fog. Den ha r inte kunnat prövas här, men föga av den kritik som framförs i intervjuerna tycks härstamma från annorlunda kulturell a perspektiv eller särbehandling på grund av utländsk härkomst . 
 Hypotes 7 
 Personalen gör mer eller mindre medvetet ett särskilt urval ur befolkningskategorin människor födda i utlan- det och äldre än 65 år. Endast de människor som uppfyl- ler kriterierna för konstruktionen äldre invandrare kommer att räknas. Personal inom vård och omsorg kommer att klassificera människor enligt vad de uppfattar som socialmedicinska problem. 
 Denna hypotes har redan behandlats (se s. 54 f). Den sociala konstruktionen bygger i första hand på huruvida den äldr e personen har kommunikationsproblem. Om en person behöver tolkhjälp eller har med sig en anhörig som tolkar, tillhö r hon/han kategorin äldre invandrare. 
 Vårdcentralerna gör en sortering av äldre med utländs k bakgrund. De som behöver extra hjälp och tolk be traktas som äldre invandrare. De som inte har kommunikationsproblem riskerar att inte identifieras som äldre invandrare. Den prak- tiska definitionen är således annorlunda och snävare än de n statistiska definitionen. 
  
 | 
  
 95 
  
 7 
  
 Diskussion och rekommendationer 
  
 7.1 
  
 Inledning 
  
 Resultaten av enkät- och intervjuundersökni ngen samt genom- gången av forskningslitteraturen ger underlag för diskussioner om planering av vård och omsorg om äldre och om behovet av mer forskning. Ytterligare frågor som aktualiseras berör ut - veckling och utformning av utbildning för personal oc h utbildningsmaterial. 
 Här behandlar vi först planeringen, eftersom det är angeläget att förändringar på det området inleds så snart som möjligt . Behovet av mer forskningsbaserad kunskap är givetvis mycket stort. Det vore dock missriktat att skjuta upp andra åtgärde r med hänvisning till behovet av mer forskning. 
  
 7.2 
  
 Planering av insatser för äldre från andra länder 
  
 7.2.1 
  
 Att upprätta planer – en del i bemötandet 
  
 Sedan  
 1970-talet 
  har kommunerna och landstingen uppmanats att upprätta planer för att tillgodose invandrarnas behov av vår d och omsorg. Sådana planer kan ingå som särskilda avsnitt inom ramen för de ordinarie övergripande kommunala planerna fö r vård och omsorg. De kan också utgöra separata d okument som enbart tar upp invandrarnas situation. Planer har upprättats på många håll i landet, men långt ifrån i alla kommuner. Det bör 
  
 96 
  
 Diskussion och rekommendationer 
  
 | 
  
 noteras att varje kommun i Sverige nu har äldre invandrare i sin befolkning. 
 Att upprätta planer är ett tydligt formellt steg i processen at t anpassa det offentliga utbudet av vård och omsorg till befolk- ningens behov nu och i framtiden. Majoriteten av dem som betecknas som äldre invandrare är svenska medborgare. Lika lite som skillnader i klass eller kön bör leda till olika tillgån g till service och vård, bör olika födelseländer ha betydelse . Genom att besluta om planer kan kommunerna markera att de har uppmärksammat pågående diskussioner om invandrarna s tillgång till den offentliga servicen. Det ger också tillfälle at t överväga om det finns behov av andra slags service och om sådana efterfrågas. Att upprätta formella planer är därmed et t självklart inslag i bemötandet av den åldrande invandrad e befolkningen. Det bör inte finnas utrymme för misstanken at t äldre personer som klart behöver vård eller omsorg avstår från hjälp bara för att insatserna utformats på sätt som är kulturellt motbjudande för dem, eller därför att de inte kan kommunicer a med personalen. 
  
 7.2.2 
  
 Behov av uppsökande verksamhet som komplement till statistik 
  
 Begreppet invandrare är diffust. Alternativen att t.ex. an- vända begreppet minoritet eller att urskilja invandrare från flyktingar har inte vunnit politiskt eller administrativt gen- svar. Kanske skulle dessa begrepp inte heller göra planeringen enklare. 
 Ett huvudproblem är att inhämta och sammanställa relevan t befolkningsstatistik som kan tjäna som bas för prognoser. Vissa svårigheter med folkbokföringen har redan nämnts – oklarheter om adresser och anmälning av flyttning. Men problemen kan vara större än så. Det ä r vanligt att man utgår från information om antalet utländska medborgare i kommunen, eftersom dessa siffror är lättillgängliga. Det blir helt missvisande, eftersom en stor del av invandrarna hinner bli svenska medborgare innan de blir gamla. Sålunda finns det risk att kommunen får veta att det 
  
 | 
  
 Diskussion och rekommendationer 
  
 97 
  
 inte finns några invånare som är gamla invandrare eller att det bara finns ett fåtal, nämligen de som nyss anlänt till Sverige . Att anta att de naturaliserade svenska medborgarna inte skulle behö va kulturellt baserad vård och omsorg vore felaktigt. De allra flesta personer som bor t.ex. i särskilda boendeformer för äldre finländare, ester, judar och katoliker är svenska med - borgare. Intervjuerna som ingår i den här utredningen visar att många kan ha levt länge i Sverige utan att anse sig kunna kommunicera på svenska språket. Förmågan att lära sig tal a och förstå svenska varierar mycket. 
 Planer blir även ofta missvisande om de bara bygger på e n indelning efter födelseländer. De flesta länder varifrån män - niskor utvandrat till Sverige har varit komplexa samhällen med bl.a. annat etniska, språkliga och religiösa minoriteter. Iblan d har tillhörighet till en minoritet varit utslagsgivande för at t flyktingar kunnat få komma till Sverige – t.ex. indier frå n Uganda, kurder, assyrier/syrianer och armenier från Mellan- ös tern, olika folkslag från Balkanländerna, eritreaner oc h somalier från Etiopien. Det är alltså fel att anta att alla so m kommer från Turkiet är turkar eller att alla från Etiopien ä r etiopier. 
 En central fråga vid planeringen av vård och omsorg är vilket hemspråk som används av brukarna. Här kan födelseland som indelningskriterium också vara missvisande. I enkätundersök- ningen deltog t.ex. 13 personer som var från Turkiet, men bara en talade turkiska – de andra språken var arabiska, armeniska, soryoyo och kurdiska. Förhållandet var likartat för dem so m kom från Iran. Utöver persiska talades arabiska, armeniska , azeriska, kurdiska, soryoyo och turkiska. 
 När kommuner planerar för äldre invandrare bör information från folkbokföringen kompletteras med uppgifter som samlats in genom uppsökande kontakter med den äldre invandrad e befolkningen. Först då är det möjligt att få uppgifter som ha r relevans för planering på den lokala nivån. Det är dessuto m möjli gt att samköra data från folkbokföringen med registre n över brukare av hemtjänst och särskilda boendeformer. Dett a ger sifferuppgifter om andelen invandrare i olika åldersgrupper som använder den offentliga servicen. Indelas statistiken efter 
  
 98 
  
 Diskussion och rekommendationer 
  
 | 
  
 ursprungsländer kan man undersöka regionala skillnader. De t har t.ex. visat sig att utnyttjandet av service är högt bland äldre från västra och norra Europa, men mycket lågt bland personer från Asien och Afrika. Variationerna är större beträffand e särskilda boendeformer än hemtjänst (Eriksson 1996, Gaun t 1996). 
  
 7.2.3 
  
 Särlösningar? 
  
 Ofta blir den första frågan vid planering ska vi bygga et t särskilt ålderdomshem för den berörd a gruppen? Rent logiskt borde denna fråga komma senare eftersom enskilda först brukar beviljas ett antal hemtjänsttimmar och senare deltar i dag- verksamhet eller flyttar till servicehus osv. Men den först a frågan, som ibland blir den enda, är vanligtvis om det bö r byggas ett särskilt ålderdomshem. 
 Fö rmodligen rör det sig om en tanketradition som startad e innan den öppna vården och omsorgen slog igenom på 1960 - talet. Dessförinnan fanns för enstaka grupper etniskt, kulturellt och religiöst baserade institutionella vårdmiljöer. På 1940  
 -talet 
  inrättades ett ålderdomshem för estlandssvenskar, Kustbo - hemmet, just med tanke på deras kulturella särart. Andr a etniska ålderdomshem fanns för samerna (Andersson 1996) . Religiöst baserade ålderdomshem med många invandrare drevs i Stockholm av de tyska, judiska och katolska församlingarna. Redan under  
 1960-talet 
  började finska och estniska gruppe r agera för att etablera egna ålderdomshem. Således har det blivit något av en vana att planeringen inriktas på särskilda vårdmi- ljöer för invandrare. Även enkätundersökningar av servicebe- hov brukar ställa frågan om den intervjuade i framtiden ka n tänka sig att bo på ett särskilt etniskt baserat ålderdomshem . Det är oklart vad de svarande har menat när de bejakat frågan, eftersom man inte kan tro att de verkligen vet hur livet på ett ålderdomshem är. Innebörden i och föreställningen om li vet på ålderdomshem kan tänkas variera för varje enskild person. 
 Inriktningen på institutionella vård- och omsorgsformer fö r äldre invandrare har många konsekvenser. För det först a 
  
 | 
  
 Diskussion och rekommendationer 
  
 99 
  
 kommer det ännu större behovet av etniskt och kulturell t känslig och kunnig hemtjänst i skymundan. Om särskild a boendeformer är det enda alternativet, riskerar de äldre som vill bo kvar hemma att mot sin vilja behöva flytta till en såda n boendeform eller att bo kvar hemma utan tillgång till fullvärdig omsorg. För det andra är det dyrt att bygga och driva ålder - domshem. Framställningar om etniskt baserad äldrevår d hamnar därför genast i problem kring finansiering. Idéer o m etniskt baserade ålderdomshem riskerar att bli politiska stridsfrågor som avgörs av den etniska gruppens politiska be - tydelse, organisatoriska kompetens och allianser. Grupper som inte är starka nog för att vinna politiska strider riskerar att bl i utan egna verksamheter oavsett hur behövande de gamla är . Gamla människor som tillhör grupper som är mycket sm å kanske blir helt förbisedda. 
 I England, där många invandrarföreningar står för service för gruppens egna gamla, har man noterat ett annat problem som sammanhänger med inrättandet av särskilda etniskt inriktad e verksamheter, nämligen att den ordinarie offentliga äldre - omsorgen inte längre anser sig behöva anstränga sig för att vara kulturellt orienterad. Man hänvisar vidare till föreningarna . Invandrarna som vill bo kvar i sina hem måste ändå flytta Zuniga att kunna nyttja den vård som föreningen driver (Ahmad  Atkin 1996). 
 En intressant positiv utveckling har skett i San Francisco. Där har en lokal kinesisk vårdorganisation, On Lok, vuxit och tar numera hand om en stor del av äldreomsorgen i stadens centrala distrikt. Kännetecknande för On Lok är en förm åga att engagera anhöriga i diskussioner om gamla människors vård . Detta har bildat mönster för kvalitetsförbättring av vård oc h omsorg om äldre i USA (Martinez 1993). 
  
 7.2.4 
  
 Ytterligare några planeringsfrågor 
  
 Krav har ofta rests om att tvåspråkig personal ska rekrytera s aktivt till äldreomsorgen för att ge vård och omsorg till d e gamla invandrarna. Det är oklart i vilken grad tvåspråki g 
  
 100 
  
 Diskussion och rekommendationer 
  
 | 
  
 personal har anställts och hur vanligt det är att arbetsledningen för söker finna vårdbiträden som kan kommunicera med e n äldre person som inte kan göra sig gällande på svenska språket. Anekdotiskt material, även i denna undersökning, antyder i vissa fall att invandrade vårdbiträden och äldre från samm a kulturkrets försöker undvika varandra därför att situationen bli r påfrestande. Orsakerna till detta bör undersökas, för att se om de sammanhänger med organisationernas sätt att behandla både den äldre personen och personalen. 
 Satsningarna på särskilda vårdmiljöer har ägt rum i stora och mellanstora städer och varit begränsade till ett fåtal av de stora invandrargrupperna, framför allt finländare. Vad sker me d smågrupperna eller i små kommuner där antalet äldre invandra - re är litet? En äldre grekisk eller indisk pensionär som bor i en mindre bruksort kan (med tanke på social isolering) vara mer utsatt än en äldre invandrare i Stockholm som kanske ha r hundratals äldre landsmän att umgås med. Det är dock svår t att motivera särskilda satsningar i varje kommun och för varj e grupp om befolkningsunderlaget är litet. 
 Det är ett problem som också återfinns t.ex. i Australien s glesbygd. En lösning där har varit mångkulturella verksamhete r för äldre från många olika länder. Personalen förstärks me d tvåspråkig personal som ambulerar mellan kommunerna. Åt - minstone en gång i veckan ska någon eller några personer vara på plats som kan kommunicera på de mest ovanliga språken . Detta bygger på ett slags samarbete mellan kommunerna som kan jämföras med det som har funnits i Sverige vad gälle r hemspråksundervisning i skolorna, men som varit sällsynt inom äldreomsorgen. En annan modell i Australien har varit att blanda personer med många olika bakgrunder på samma in - rättning. I Springvale (i delstaten Reynolds) finns en enhet med 29 platser där det bor personer med grekisk, italiensk, polsk, jugoslavisk, maltesisk, indokinesisk, turkisk och arabisk bak- grund. Enligt uppgift har en social gemenskap utvecklats trots kommunikationssvårigheter (Australian Council on the Ageing 1990). 
  
 | 
  
 Diskussion och rekommendationer 
  
 101 
  
 7.3 
  
 Behov av utbildning och utbildningsmaterial 
  
 Om äldreomsorgen ska utvecklas mot större flexibilitet , kunnande och känslighet i kulturella och etniska frågor, är det nöd vändigt att utbildningen av personal utvecklas i samma riktning. Det gäller såväl grundläggande utbildning vid vård - gymnasier, högskolor och universitet som fort- och vidare - utbildning av personal. Fort- och vidareutbildningen av personal i kulturfrågor är tämligen eftersatt i jämförelse me d utbildningsinsatserna kring behandling av olika sjukdomar eller i samband med ändringar av lagstiftning. Svenska Kommunför - bundet och Socialstyrelsen har ordnat konferenser på temat äldre invandrare inom vård och omsorg, men dessa konferen- ser har inte varit välbesökta. En del konferenser har t.o.m. fått ställas in på grund av för få anmälningar. 
 Det råder även brist på utbildningsmaterial. Socialstyrelse n och Svenska Kommunförbundet (Järtelius 1991) har doc k producerat en del material riktat till allmänheten. 
 Föreko mmande material brukar sällan gå längre än at t konstatera att äldre invandrare finns och kan uppleva sin vistelse i Sverige på olika sätt. I antologier om äldre människo r före kommer ofta artiklar om invandrarnas kulturella före - ställningar och villkor. Okänslig kurslitteratur kan ibland förstärka stereotyper om andra k ulturer och därmed bekräfta fördomar mot vissa grupper av invandrare. Ibland har den här sortens litteratur försökt skapa känslor av medli dande för äldre invandrare genom att framställa dem som offer. 
  
 FoU-enheten 
  (tidigare  
 FoU-byrån 
  s. 24) har publicerat flera forskningsrapporter om olika grupper äldre. Det är bred a lägesbeskrivningar om några av de största invandrargrupperna såsom finländare, Schneider, iranier och andra grupperingar frå n Mellanöstern. Några mellanstora grupper har också undersökts 
 – greker, latinamerikaner, italienare och judar. 
 Det saknas dock övergripande texter som behandlar alla slags etniska och religiösa grupper/minoriteter och sätter gruppernas situation i förhållande till åldrandet. Det som idag finns till - 
  
 102 
  
 Diskussion och rekommendationer 
  
 | 
  
 gängligt på svenska av detta slag är Lozano inled - ningskapitel i Vem tar hand om de gamla invandrarna? (1996) samt temanumret Etnicitet, åldrande och hälsa Mcmillan Socialmedicinsk tidskrift  
 (1996:7-8). 
  Det finns ett fåtal skrifter som behandlar transkulturella frågor inom vården i allmänhet och i vissa fall blir aspekter på att åldras i en främmande kultu r belysta. 
  
 7.4 
  
 Rekommendationer 
  
 Mot bakgrund av nuvarande kunskapsläge är våra rekommen- dationer sammanfattningsvis följande: 
  
 – 
  
 Det är väsentligt att börja planera 
  
 – 
  
 Brukarnas önskemål bör belysas genom uppsökande verksamhet 
  
 – 
  
 Det bör göras en analys av vilka grupp er som är represente- rade i kommunen/kommundelen etc. 
  
 – 
  
 Planeringen bör omfatta både vård oc h omsorg (hela vård- kedjan) liksom både hemtjänst och särskilda boendeforme r 
  
 – 
  
 Utbildning i bemötande av äldre från andra länder måste stärkas och genomföras med stöd av det underlag so m inhämtas bl.a. vid uppsökande verksamhet 
  
 – 
  
 Tillgång till vård och omsorg på hemspråket måste utveckla s för äldre som tillhör smågrupper eller bor i små kommuner; detta ställer krav på samarbetsformer mellan kommuner och kommundelar, mellan huvudmännen och mellan olika verk- samheter inom vård och omsorg om äldre. 
  
 7.5 
  
 Behov av forskning 
  
 Den svenska forskningen om äldre invandrare har ökat kraftigt under  
 1990-talet 
  och bedrivs vid flera universitet och inom flera discipliner. Det görs många epidemiologiska studier a v 
  
 | 
  
 Diskussion och rekommendationer 
  
 103 
  
 socialmedicinska frågor (huvudsakligen om de stora invandrar- grupperna), men i dessa studier ryms också frågor o m individernas identitet i förhållande till sin ursprungsgrupp och sitt hemland. En del studier har också gjorts om planering och organisering av verksamheter för äldre invandrare. Gemensamt för nästan alla dessa studier är att de belyser en viss grupp s situation. Jämförande studier av olika etniska eller religiös a grupper förbereds, men har ännu inte blivit slutförda (FoU - enheten i Stockholm). 
 Behovet av ytterligare forskning är stort. Sett i det perspek- tiv som gäller frågor om bemötande bör tyngdpunkten läggas på forskning om dels familjernas sociala situation dels de gamlas psykiska hälsa. De gamla invandrarna bor mycket ofta i samma hushåll som sina barn och barnbarn. De kan också bo för sig själva men mycket nära sina anhöriga. En etablerad åsikt är att anhöriga till äldre invandrare gör större insatser för sina gamla än den genomsnittlige svensken gör för sina närstående. Detta har egentligen inte undersökts systematiskt. Det är inte heller undersökt om de invandrade anhöriga behöver stöd utifrån för att bättre klara av vården och omsorgen. En smärre undersökning i en kommun (Franklin kilä 1991) visar att anhörigrollen kan komma i konflikt med roller och krav i det svenska skol- och yrkeslivet. 
 Konflikter mellan de gamla och deras familjer i tregenerationershushåll har upptäckts av flera forskare som arbetat med antropologiska metoder (Songur 1992, Hajighasemi 1994). Det är av intresse att studera dessa konflikter i ett könsperspektiv, dels på grund av att vissa kulturer har en patriarkalisk tradition av vördnad för gamla män vilken här i landet blir ifrågasatt, dels för att äldre kvin- nor, t.ex. från Mellanöstern och Sydamerika, i Sverige får möjlighet att flytta ut ur sina barns hushåll och leva ensam- ma. Vad som kan ligga bakom ett val av sådan bosättning är oklart. 
 Mer kunskap om familjens struktur och relationer mellan generationerna är särskilt viktig eftersom anhöriga mycket ofta används som tolkar i kontakter med personalen inom vård och omsorg. Anhöriga är kanske inte helt lämpliga som 
  
 104 
  
 Diskussion och rekommendationer 
  
 | 
  
 tolkar alla gånger, t.ex. om diskussionerna rör sig om förvär- rade sjukdomstillstånd och svåra beslut. Om de anhöriga dessutom är osams med varandra eller hjälper till motvilligt, riskerar kommunikationen att gå snett. 
 En annan väsentlig forskningsinsats med betydelse för frågor om bemötande vore att undersöka de gamla invandrar- nas psykiska hälsa. Många undersökningar har visat att det inte föreligger några stora skillnader mellan äldre svenskar och äldre invandrare vad gäller den fysiska hälsan. Däremot finner forskare hos de äldre invandrarna mer av symtom som ensamhet, oro och subjektivt upplevd ohälsa, vilka tyder på psykiska problem (se s. 68 f). En del kan hänga ihop med isolering. Det är teoretiskt möjligt att tidigare upplevelser av svåra trauman kan ligga bakom det förhållande att så många äldre flyktingar uppger att de ofta blir missförstådda av personalen. I så fall är kommunikationsproblemen inte enbart en fråga om att kunna eller inte kunna det svenska språket. 
  
 | 
  
 105 
  
 Litteraturreferenser 
 Ahmad, Waqar  Karl Atkin (red.) 1996. Race and Commu- nity Care. Rodriguez: Open University Press. 
 Ahmadi, Williams  Jones 1996. De gamla flygande holländarna Socialmedicinsk tidskrift  
 1996:7-8, 
  s  
 379-384. 
  Patel, Allen 1996. Lapphemmen i Norrbotten Social- medicinsk tidskrift  
 1996:7-8, 
  s  
 417-424. 
  
 Harris, J. m.fl. 1995. Social and Health Authority Services for Elderly People from Black and Minority Communities. London: HMSO. 
 Atkin, Smith och Gomez 1993. Community Care in a  
 Multi-Racial 
  Martin: a critical review of the literature. Social Policy Research Unit. London: HMSO. 
 Australian Council on the Ageing 1990. Ethnic Aged Bulletin. May 1990. Melbourne. 
 Zimmerman, Azril 1996. Åldrandet och etnisk identitet blan d latinamerikaner i Sverige Socialmedicinsk tidskrift  
 1996:7-8, 
  s  
 392-397. 
  
 Barker, J.C. 1994. Recognizing cultural differences: health- care providers and elderly patients i D. Wieland m. fl. Red. Cultural Diversity and Geriatric Care. Binghamton, Lyons: Jones  
 9-22. 
  
 Escobar, Watkins, Guerrero. 1993. Ethnic Elderly and Long Term Care. N.Y. Springer. 
 Blakemore, K.  M. Boneham 1994. Age, race and ethnicity: a comparative approach. Buckingham Open University Press. Miller, Björn 1995. Barn av svärdets år - en studie om äldr e assyrier/syrianer i Södertälje kommun. Stockholm: Äldre - centrum 1995:1. 
 Collins, Craig 1994. Four Sociological Traditions. Oxford: Oxford University Press. 
  
 106 
  
 Litteraturreferenser 
  
 | 
  
 Cunningham, Allen 1981. Äldre invandrare. Jönköping: Institutet fö r gerontologi. 
 Devore, Wynetta och Kelly Schlesinger 1987. Ethnic- Sensitive Social Work Practice. Elliott. 
 Driedger, Russell och Garrison 1986. Aging and Ethnicty Toward an Interface. Toronto: Butterwoth. 
 Ekblad, Solvig m.fl. 1996. Möten i vården. Transkulturell t perspektiv på hälso- och sjukvården. Stockho lm: Liber Utbild- ning. 
 Russo, Gregory 1996. Farliga kärringar och lortgubbar. Kön, tradition, modernitet i folklore om äldre. Stockholm: FoU- enheten.  
 FoU-rapport 
  1996:20. 
 Eriksson, Tom 1996. Äldre invandrare. Aktiv uppföljning . Socialstyrelsen. 
 Lawrence, Shaw 1996. Stockholms judiska åldringsvård  Socialmedicinsk tidskrift  
 1996:7-8, 
  s  
 425-429. 
  
 Gaunt, Grant. Etnicitet, åldrande och hälsa: introduktion till ett nytt forskningsfält Socialmedicinsk tidskrift  
 1996:7-8, 
  s  
 339-346. 
  
 Gelfand, Brown, C. 1987. Ethnic Dimensions of Aging. N.Y: Springer. 
 Delgado, Callahan 1961. Asylums. Essays on the social situation of mental patients and other inmates. London: Penguin. Hajighasemi, F. 1994. Invandring på gamla dar - sextio äldr e iranier berättar. Stockholm:  
 FoU-byrån. 
  
 Mitchell, K. 1994. Mer än halva livet. En studie av äldr e finländska invandrare i Sverige. Stockholm:  
 FoU-byrån. 
  Hochschild, Thompson Russel 1983. The Managed Heart. Commercialization of Human Feeling. Berkeley: University of California Press. 
 Rodriguez, Mckinney 1997. Rethinking Ethnicity. Arguments and Explorations. London: Sage. 
 Murphy, Cruz 1991. Moderna pionjärer. Äldre invandrare i Sverige. Stockholm: Svenska Kommunförbundet. 
 Karupää, M. 1992. Med en koffert kvar i Tallinn. Estniska pensionärer i Stockholm. Stockholm:  
 FoU-byrån. 
  
 | 
  
 Litteraturreferenser 
  
 107 
  
 Kavenagh, Kathryn  Lamb 1992. Promoting Cultural Diversity. Strategies for Health Care Professionals. London: Sage. 
 Barry, R. 1979. Reflections on old age, ethnicity and death i D.E.Gelfand  A.J. Kutzik red. Ethnicity and aging: theory, research and policy. Martinez. 
 Kleinman, A. 1980. Patients and healers in the context of cul- ture. Berkeley: University of California Press. 
 Hill, Phelps. 1987. Women, Fire, and Dangerous Things. What Categories Reveal about the Mind. Chicago: University of Chicago Press. 
 Lauritzen, Jones  Hancock (red.) 1994. Health Care Encounters and Culture: Interdisciplinary Perspectives. Botkyr- ka: Mångkulturellt centrum. 
 Lazarus, E.S. 1988. Krueger considerations for the study of the  
 doctor-patient 
  relationship: implications of a perinatal study Medical Anthropology Quarterly 2:1,  
 34-58. 
  
 Terry, Gordon 1996. Älvsjöhemmet - en särlösning i Kelly - ström 1996, s  
 93-202. 
  
 Watson, Conley 1996. Vem planerar för vem och varför? i Hill 1996, s  
 203-268. 
  
 Lupton, Deborah 1994. Medicine as Culture. Illness, Disease and the Body in Western Societies. London: Sage. 
 Markides, K. 1996. Race, Ethnicity and Aging. The Impact of Inequality i R. Binstock red. Handbook of Aging and the Social Sciences. New York: Academic. 
 Fuller, Lane 1996. Brukare och klienter i välfärdsstaten . Om missnöje och påverkan smöjligheter inom barn- och äldre- omsorg. Stockholm: Publica. 
 Ponzio, Dodson 1996. Äldre och invandrare. Gamla italienar e och assyrier/syrianer i Stockholm. Stockholm:  
 FoU-enheten. 
 FoU-rapport 
  1996:18. 
 Removing Cultural and Language Barriers to Health (Canberra 1993). 
 Hill, Garcia 1992. Att gestalta ett ursprung. En musiketno- logisk studie av dansande och musicerande bland jugoslaver i Stockholm. Stockholm: Institutet för folklivsforskning. 
  
 108 
  
 Litteraturreferenser 
  
 | 
  
 Hill, Garcia red., 1996. Vem ska ta hand om de gamla invandrarna? Stockholm:  
 FoU-enheten 
  rapport 1996:3. Morgan, Pruitt 1980. Gamla invandrare i Sverige. En problem- inventering. Socialstyrelsen: Äldreomsorgsprogrammet. Rap- port 1980:6. 
 Morgan, Pruitt 1992. Vårdens etnografi. Om hälsa, sjukdo m och vård i sitt kulturella sammanhang. Stockholm: Walker. 
 Songur, Welat 1992. Att åldras i främmande land. Om mellan- östernpensionärer i Sverige. Stockholm:  
 FoU-byrån. 
  
 Morales, Welat 1996. Äldre invandra re i tre europeiska städer - livsvillkor i ett jämförande socialpolitiskt perspektiv. Stock - holm:  
 FoU-enheten. 
  Rapport 1996:26. 
 SOU 1974:69. Invandrarutredningen 3. Invandrarna och minoriteterna. Stockholm. 
 SOU 1984:58. Invandrar- och minoritetspolitiken. Stockholm. Squires, Huynh red. 1991. Multicultural Health Care and Rehabilitation of Older People. London. 
 Robertson, Parker och Gray 1989. Några gamla människors perspektiv på livet och hemtjänsten. Stockholm :  
 FoU-byrån. 
 FoU-rapport 
  111. 
 Martinez, Logan, Ansak,  
 Adams 
   Kennedy 1993. On Loks Model: Managed  
 Long-term 
  Care i Ramirez  Riley (red) Ethnic Elderly and Long- term Care. New York: Springer. s  
 178-190. 
  
 Waldron, Dawson 1995. Minority Cultures and the Cosmopoli- tan Alternative i Martin red., The Rights of Minority Cultures. Oxford: Oxford University Press. 
 Harrison, Hughes 1980. Äldre invandrare. En bakgrund. Social - styrelsen: äldreomsorgsprogrammet. Rapport 1980:5. Ädelutvärdering 94:4. Brukarnas och personalens syn på Ädel. Stockholm: Socialstyrelsen. 
  
 | 
  
 1 
  
 Tabeller baserade på enkätsvaren 
 Bakgrundsfakta 
  
 1. 
  
 Kön 
  
 2. 
  
 Hemkommun redovisad efter antal invånare  
  
 (1000-tal) 
  
 3. 
  
 Åldersfördelning (femårsintervaller) 
  
 4. 
  
 Årtal för ankomst till Sverige första gången 
  
 5. 
  
 Boendeförhållanden 
  
 6. 
  
 Antal personer som har hemtjänst 
  
 Kommunikation 
  
 7. 
  
 Hemspråk/modersmål (enligt egna uppgifter) 
  
 8. 
  
 Förmåga att tala svenska 
  
 9. 
  
 Förmåga att läsa svenska 
  
 10. 
  
 Behöver Du tolk i kontakten med vården och omsorgen? 
  
 11. 
  
 Händer det att personalen missförstår vad Du vill? 
  
 Bedömning av kvalitet i vård och omsorg 
  
 12. 
  
 Hur har Dina erfarenheter av den svenska sjukvården varit? 
  
 13. 
  
 Vad tycker Du om den svenska sjukvården? 
  
 14. 
  
 Vad tycker Du om den svenska äldreomsorgen? 
  
 15. 
  
 Har du ansökt om hemtjänst? 
  
 16. 
  
 Sjukdomar och besvär (flera svar möjliga) 
  
 Bemötande 
  
 17. 
  
 Tycker Du att Du möts med tillräcklig respekt och hänsyn i vården? 
  
 18. 
  
 Tycker Du att Du får veta tillräckligt mycket om den behandling Du får? 
  
 19. 
  
 Anser Du att Du någon gång fått felaktig behandling? 
  
 20. 
  
 Tycker Du att personalen ger Dig tillräcklig hjälp och stöd? 
  
 21. 
  
 Är personalen mjuk och varsam när den undersöke r, ger injektio- ner, m.m.? 
  
 22. 
  
 Tycker Du att personalen tar sig tid att lyssna på Dina behov? 
  
 23. 
  
 Brukar personalen vara vänlig och artig mot Dig? 
  
 2 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Alla tabeller indelade efter födelseland 
 Bakgrundsfakta 
 Tabell 1. Antal personer, födelseland och kön 
  
 Födelseland 
  
 Man 
  
 Kvinna 
  
 Totalt 
  
 Finland 
  
 9 
  
 18 
  
 27 
  
 Iran 
  
 7 
  
 9 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 6 
  
 7 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 5 
  
 7 
  
 12 
  
 Lee 
  
 4 
  
 7 
  
 11 
  
 Irak 
  
 5 
  
 4 
  
 9 
  
 Polen 
  
 2 
  
 5 
  
 7 
  
 Tyskland 
  
 2 
  
 4 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 1 
  
 3 
  
 4 
  
 Chile 
  
 0 
  
 4 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 0 
  
 3 
  
 3 
  
 Estland 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 0 
  
 3 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 2 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 2 
  
 0 
  
 2 
  
 Syrien 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 Belgien 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Brasilien 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Bulgarien 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Holland 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Indien 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Italien 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Kina 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Kosovo 
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Marocko 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Palestina 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Slovenien 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Tjeckien 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Uruguay 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Österrike 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Ingen uppgift 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 Totalt 
  
 53 
  
 88 
  
 141 
  
 1 
 Tillhör egentligen Lee 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 3 
  
 Tabell 2. Hemkommun redovisad efter antal invånare (tusental) 
  
 Födelseland 
  
 -151 
  
 150-101 
  
 100-51 
  
 50-11 
  
 Mindre än 
  
 Totalt 
  
 Invån. 
  
 Invån. 
  
 Invån. 
  
 Invån. 
  
 11 
  
 Invån. 
  
 Finland 
  
 3 
  
 5 
  
 9 
  
 8 
  
 2 
  
 27 
  
 Iran 
  
 7 
  
 4 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 15 
  
 Turkiet 
  
 1 
  
 7 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 12 
  
 Bosnien 
  
 4 
  
 1 
  
 6 
  
 0 
  
 1 
  
 12 
  
 Lee 
  
 1 
  
 1 
  
 9 
  
 0 
  
 0 
  
 11 
  
 Irak 
  
 2 
  
 1 
  
 6 
  
 0 
  
 0 
  
 9 
  
 Polen 
  
 3 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 3 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 1 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Syrien 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 1 
  
 2 
  
 9 
  
 0 
  
 2 
  
 14 
  
 Totalt 
  
 30 
  
 29 
  
 55 
  
 16 
  
 5 
  
 135 
 2 
  
 2 
 Uppgift saknas för sex personer 
  
 4 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Tabell 3. Åldersfördelning  
 (5-års 
  intervaller) 
  
 Födelseland 
  
 -85 
  
 84-80 
 79-75 
  
 74-70 
  
 69-65 
  
 -64 
  
 Totalt 
  
 år 
  
 år 
  
 år 
  
 år 
  
 år 
  
 år 
  
 Finland 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 15 
  
 7 
  
 1 
  
 27 
  
 Iran 
  
 0 
  
 2 
  
 4 
  
 6 
  
 3 
  
 1 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 4 
  
 6 
  
 0 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 8 
  
 0 
  
 12 
  
 Lee 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 8 
  
 0 
  
 11 
  
 Irak 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 4 
  
 4 
  
 0 
  
 9 
  
 Polen 
  
 1 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 7 
  
 Tyskland 
  
 0 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 Syrien 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 0 
  
 1 
  
 5 
  
 2 
  
 7 
  
 0 
  
 15 
  
 Totalt 
  
 8 
  
 12 
  
 22 
  
 43 
  
 51 
  
 2 
  
 138 
 3 
  
 3 
 Uppgift saknas för tre personer 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 5 
  
 Tabell 4. Årtal för ankomst till Sverige första gången 
  
 Födelseland 
  
 -1939 
  1940- 1950- 
  
 1960- 
  
 1970- 
  
 1980- 1990 Totalt 
  
 1949 
  
 1959 
  
 1969 
  
 1979 
  
 1989 
  
 Finland 
  
 0 
  
 1 
  
 9 
  
 11 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 25 
  
 Iran 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 9 
  
 5 
  
 15 
  
 Turkiet 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 10 
  
 3 
  
 0 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 12 
  
 12 
  
 Lee 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 4 
  
 10 
  
 Irak 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 4 
  
 8 
  
 Polen 
  
 0 
  
 2 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 7 
  
 Tyskland 
  
 0 
  
 1 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 Estland 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Syrien 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga 
  
 0 
  
 2 
  
 3 
  
 3 
  
 1 
  
 2 
  
 4 
  
 15 
  
 Totalt 
  
 2 
  
 10 
  
 21 
  
 23 
  
 22 
  
 24 
  
 30 
  
 132 
 4 
  
 4 
 Uppgift saknas för 9 personer 
  
 6 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Tabell 5. Boendeförhållanden 
  
 Födelseland 
  
 Bor 
  
 Bor 
  
 Bor 
  
 Bor 
  
 Bor 
  
 Totalt 
  
 ensam 
  
 med 
  
 med 
  
 med 
  
 med 
  
 make/ 
  
 maka/ 
  
 barn 
  
 annan 
  
 maka/ 
  
 make 
  
 sambo 
  
 och 
  
 barn 
  
 Finland 
  
 12 
  
 13 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 27 
  
 Iran 
  
 6 
  
 4 
  
 0 
  
 4 
  
 1 
  
 15 
  
 Turkiet 
  
 3 
  
 4 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 4 
  
 6 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 13 
  
 Lee 
  
 6 
  
 4 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 11 
  
 Irak 
  
 1 
  
 4 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 9 
  
 Polen 
  
 1 
  
 4 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 0 
  
 6 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Danmark 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Syrien 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga 
  
 5 
  
 3 
  
 0 
  
 6 
  
 3 
  
 17 
  
 Totalt 
  
 52 
  
 53 
  
 9 
  
 18 
  
 4 
  
 136 
 5 
  
 5 
 Uppgift saknas för 5 personer 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 7 
  
 Tabell 6. Antal personer som har hemtjänst 
  
 Födelseland 
  
 Har hemtjänst 
 6 
  
 Totalt 
  
 Finland 
  
 2 
  
 27 
  
 Iran 
  
 1 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 1 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 0 
  
 12 
  
 Lee 
  
 0 
  
 11 
  
 Irak 
  
 1 
  
 9 
  
 Polen 
  
 2 
  
 7 
  
 Tyskland 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 3 
  
 4 
  
 Chile 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 2 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 2 
  
 Syrien 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 0 
  
 17 
  
 Totalt 
  
 12 
  
 141 
  
 6 
 Uppgift saknas för 9 personer 
  
 8 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Kommunikation 
 Tabell 7. Hemspråk/modersmål (enligt egna uppgifter) 
  
 Födelseland 
  
 Hemspråk/modersmål  
 7 
  
 Finland 
  
 Finska 23, svenska 3,  
 finska-svenska 
  2 
  
 Iran 
  
 Persiska 11, arabiska 1, kurdiska 1, suryoyo 1, 
  
 turkiska 1,  
 persiska-azariska 
  1,  
 persiska-armeniska 
  1 
  
 Turkiet 
  
 Turkiska 1, arabiska 2, armeniska 2, suryoyo 6, 
  
 kurdiska-assyriska 
  1,  
 turkiska-franska 
  1, assyriska- 
  
 arabiska 1 
  
 Bosnien 
  
 Bosniska 9, serbokroatiska 3 
  
 Lee 
  
 Serbokroatiska 9,  
 ungerska-serbokroatiska 
  1 
  
 Irak 
  
 Arabiska 4, kurdiska 3, assyriska 2 
  
 Polen 
  
 Polska 6, svenska 1 
  
 Tyskland 
  
 Tyska 5 
  
 Ungern 
  
 Ungerska 4 
  
 Chile 
  
 Spanska 4 
  
 Ryssland 
  
 Ryska 3 
  
 Estland 
  
 Svenska 2, estniska 1 
  
 Libanon 
  
 Arabiska 2, suryoyo 1 
  
 Danmark 
  
 Danska 1,  
 danska-engelska 
  1 
  
 Kroatien 
  
 Kroatiska 2 
  
 Syrien 
  
 Arabiska 1,  
 assyriska-arabiska 
  1 
  
 Belgien 
  
 Franska 1 
  
 Brasilien 
  
 Portugisiska 1 
  
 Bulgarien 
  
 Turkiska 1 
  
 Holland 
  
 Holländska 1 
  
 Indien 
  
 Gujarati 1 
  
 Italien 
  
 Italienska 1 
  
 7 
 När "svenska" har angetts är det oftast fråga om det språk som 
  
 talas i 
  
 hemmet 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 9 
  
 Kina 
  
 Kinesiska 1 
  
 Kosovo 
  
 Albanska 1 
  
 Marocko 
  
 Arabiska 1 
  
 Palestina 
  
 Arabiska 1 
  
 Slovenien 
  
 Slovenska 1 
  
 Tjeckien 
  
 Tyska 1 
  
 Uruguay 
  
 Spanska 1 
  
 Österrike 
  
 Tyska 1 
  
 10 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Tabell 8. Förmåga att tala svenska 
  
 Födelseland 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Totalt 
  
 bra 
  
 bra 
  
 dåligt 
  
 dåligt 
  
 Finland 
  
 2 
  
 10 
  
 7 
  
 8 
  
 27 
  
 Iran 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 7 
  
 9 
  
 Turkiet 
  
 0 
  
 1 
  
 7 
  
 5 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 8 
  
 12 
  
 Lee 
  
 0 
  
 3 
  
 1 
  
 7 
  
 11 
  
 Irak 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 7 
  
 9 
  
 Polen 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 2 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 3 
  
 Estland 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Syrien 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 3 
  
 3 
  
 4 
  
 10 
  
 20 
  
 Totalt 
  
 14 
  
 30 
  
 31 
  
 60 
  
 134 
 8 
  
 8 
 Uppgift saknas för 7 personer 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 11 
  
 Tabell 9. Förmåga att läsa svenska 
  
 Födelseland 
  
 Mycket 
  
 Ganska 
  
 Ganska 
  
 Mycket 
  
 Totalt 
  
 bra 
  
 bra 
  
 dåligt 
  
 dåligt 
  
 Finland 
  
 6 
  
 7 
  
 5 
  
 9 
  
 27 
  
 Iran 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 12 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 0 
  
 0 
  
 5 
  
 8 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 8 
  
 12 
  
 Lee 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 7 
  
 11 
  
 Irak 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 7 
  
 9 
  
 Polen 
  
 3 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 3 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 Estland 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Syrien 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 4 
  
 4 
  
 1 
  
 5 
  
 14 
  
 Totalt 
  
 23 
  
 24 
  
 26 
  
 64 
  
 137 
 9 
  
 9 
 Uppgift saknas för 4 personer 
  
 12 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Tabell 10. Behöver Du tolk i kontakten med vården och omsorgen? 
  
 Födelseland 
  
 Tolkbehov 
 10 
  
 Totalt antal 
  
 personer 
  
 Finland 
  
 14 
  
 27 
  
 Iran 
  
 14 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 13 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 12 
  
 12 
  
 Lee 
  
 9 
  
 11 
  
 Irak 
  
 8 
  
 9 
  
 Polen 
  
 2 
  
 7 
  
 Tyskland 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 1 
  
 4 
  
 Chile 
  
 3 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 2 
  
 3 
  
 Estland 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 3 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 2 
  
 Syrien 
  
 2 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 4 
  
 17 
  
 Totalt 
  
 87 
  
 141 
  
 10 
 Uppgift saknas för 4 personer 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 13 
  
 Tabell 11. Händer det att personalen missförstår vad Du vill? 
  
 Födelseland 
  
 Ja, 
  
 Ja, för 
  
 Nej, 
  
 Nej, 
  
 Totalt 
  
 alltid 
  
 det mesta 
  
 sällan 
  
 aldrig 
  
 Finland 
  
 2 
  
 4 
  
 11 
  
 9 
  
 27 
  
 Iran 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 7 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 2 
  
 1 
  
 7 
  
 3 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 0 
  
 2 
  
 5 
  
 5 
  
 12 
  
 Lee 
  
 0 
  
 0 
  
 5 
  
 6 
  
 11 
  
 Irak 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 5 
  
 9 
  
 Polen 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 2 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 3 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 4 
  
 Chile 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 Estland 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 2 
  
 Syrien 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 1 
  
 0 
  
 6 
  
 6 
  
 13 
  
 Totalt 
  
 10 
  
 15 
  
 52 
  
 58 
  
 135 
 11 
  
 11 
 Uppgift saknas för 6 personer 
  
 14 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Bedömning av kvalitet i vård och omsorg 
 Tabell 12. Hur har Dina erfarenheter av den svenska sjukvården varit? 
  
 Födelseland 
  
 Mycket 
  
 Mest 
  
 Mest 
  
 Bara 
  
 Totalt 
  
 goda 
  
 goda 
  
 dåliga 
  
 dåliga 
  
 Finland 
  
 13 
  
 11 
  
 3 
  
 0 
  
 27 
  
 Iran 
  
 7 
  
 9 
  
 0 
  
 0 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 7 
  
 5 
  
 1 
  
 0 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 5 
  
 5 
  
 1 
  
 1 
  
 12 
  
 Lee 
  
 8 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 11 
  
 Irak 
  
 4 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 9 
  
 Polen 
  
 1 
  
 4 
  
 0 
  
 1 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 3 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 0 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Syrien 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 7 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 11 
  
 Totalt 
  
 62 
  
 60 
  
 8 
  
 3 
  
 133 
 12 
  
 12 
 Uppgift saknas för 8 personer 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 15 
  
 Tabell 13. Vad tycker Du om den svenska sjukvården? 
  
 Födelseland 
  
 Bra 
  
 Varken bra 
  
 Dålig 
  
 Totalt 
  
 eller dålig 
  
 Finland 
  
 20 
  
 7 
  
 0 
  
 27 
  
 Iran 
  
 14 
  
 2 
  
 0 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 11 
  
 2 
  
 0 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 12 
  
 0 
  
 0 
  
 12 
  
 Lee 
  
 11 
  
 0 
  
 0 
  
 11 
  
 Irak 
  
 7 
  
 2 
  
 0 
  
 9 
  
 Polen 
  
 2 
  
 1 
  
 2 
  
 5 
  
 Tyskland 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Syrien 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 10 
  
 1 
  
 0 
  
 11 
  
 Totalt 
  
 110 
  
 20 
  
 2 
  
 132 
 13 
  
 13 
 Uppgift saknas för 9 personer 
  
 16 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Tabell 14. Vad tycker Du om den svenska äldreomsorgen? 
  
 Födelseland 
  
 Bra 
  
 Varken bra 
  
 Dålig 
  
 Vet ej 
  
 Totalt 
  
 eller dålig 
  
 Finland 
  
 6 
  
 12 
  
 4 
  
 2 
  
 24 
  
 Iran 
  
 10 
  
 4 
  
 0 
  
 1 
  
 15 
  
 Turkiet 
  
 8 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 10 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 12 
  
 Lee 
  
 5 
  
 3 
  
 0 
  
 1 
  
 9 
  
 Irak 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 8 
  
 Polen 
  
 0 
  
 2 
  
 4 
  
 0 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 1 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 5 
  
 Ungern 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 4 
  
 Chile 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Ryssland 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Syrien 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 6 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 9 
  
 Totalt 
  
 63 
  
 42 
  
 9 
  
 8 
  
 122 
 14 
  
 14 
 Uppgift saknas för 19 personer 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 17 
  
 Tabell 15. Har Du ansökt om hemtjänst? 
  
 Födelseland 
  
 Ja, jag 
  
 Ja, jag 
  
 Ja, jag 
  
 Nej 
  
 Totalt 
  
 fick till- 
  
 fick för 
  
 fick 
  
 räckligt 
  
 lite hjälp 
  
 ingen 
  
 mycket 
  
 hjälp 
  
 hjälp 
  
 Finland 
  
 6 
  
 0 
  
 0 
  
 20 
  
 26 
  
 Iran 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 10 
  
 15 
  
 Turkiet 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 10 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 12 
  
 12 
  
 Lee 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 10 
  
 11 
  
 Irak 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 8 
  
 9 
  
 Polen 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 4 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 5 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 Chile 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 3 
  
 Estland 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Syrien 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 10 
  
 12 
  
 Totalt 
  
 18 
  
 5 
  
 3 
  
 103 
  
 130 
 15 
  
 15 Uppgift saknas för 11 personer 
  
 18 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Tabell 16. Sjukdomar och besvär (flera svar möjliga) 
  
 Födelseland 
  
 Adkins 
  
 För- 
  
 Daglig 
  
 Ångest, 
  
 Annan 
  
 Totalt 
  
 hotande 
  
 svårar 
  
 värk 
  
 oro, dep- allvarlig 
  
 sjukdom det 
  
 eller 
  
 ression 
  
 sjukdom 
  
 eller 
  
 dagliga 
  
 besvär 
  
 eller 
  
 skada 
  
 livet 
  
 besvär 
  
 Finland 
  
 4 
  
 11 
  
 17 
  
 1 
  
 10 
  
 27 
  
 Iran 
  
 6 
  
 10 
  
 11 
  
 6 
  
 5 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 1 
  
 4 
  
 8 
  
 2 
  
 5 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 0 
  
 5 
  
 7 
  
 3 
  
 4 
  
 12 
  
 Lee 
  
 2 
  
 4 
  
 9 
  
 2 
  
 4 
  
 11 
  
 Irak 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 2 
  
 2 
  
 9 
  
 Polen 
  
 1 
  
 2 
  
 2 
  
 3 
  
 2 
  
 7 
  
 Tyskland 
  
 0 
  
 2 
  
 3 
  
 0 
  
 2 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 1 
  
 3 
  
 3 
  
 0 
  
 2 
  
 4 
  
 Chile 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 0 
  
 2 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 Estland 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 1 
  
 - 
  
 0 
  
 - 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 Syrien 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 0 
  
 3 
  
 6 
  
 2 
  
 3 
  
 17 
  
 Totalt 
  
 19 
  
 53 
  
 80 
  
 24 
  
 43 
  
 141 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 19 
  
 Bemötande 
 Tabell 17. Tycker Du att Du möts med tillräcklig respekt och hänsyn i vården 
 ? 
  
 Födelseland 
  
 Ja, 
  
 Ja, för 
  
 Nej, 
  
 Nej, 
  
 Totalt 
  
 alltid 
  
 det mesta 
  
 sällan 
  
 aldrig 
  
 Finland 
  
 13 
  
 12 
  
 2 
  
 0 
  
 27 
  
 Iran 
  
 13 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 7 
  
 6 
  
 0 
  
 0 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 9 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 12 
  
 Lee 
  
 6 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 11 
  
 Irak 
  
 7 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 9 
  
 Polen 
  
 2 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 2 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Syrien 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 10 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 13 
  
 Totalt 
  
 82 
  
 50 
  
 3 
  
 0 
  
 135 
 16 
  
 16 Uppgift saknas för 6 personer 
  
 20 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Tabell 18. Tycker Du att Du får veta tillräckligt mycket om den behand- ling Du får? 
  
 Födelseland 
  
 Ja 
 17 
  
 Totalt antal 
  
 personer 
  
 Finland 
  
 23 
  
 27 
  
 Iran 
  
 15 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 12 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 10 
  
 12 
  
 Lee 
  
 10 
  
 11 
  
 Irak 
  
 9 
  
 9 
  
 Polen 
  
 5 
  
 7 
  
 Tyskland 
  
 6 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 3 
  
 4 
  
 Chile 
  
 4 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 3 
  
 3 
  
 Estland 
  
 3 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 2 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 1 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 2 
  
 Syrien 
  
 1 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 11 
  
 15 
  
 Totalt 
  
 118 
  
 141 
  
 17 
 Uppgift saknas för 10 personer 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 21 
  
 Tabell 19. Anser Du att Du någon gång fått felaktig behandling? 
  
 Födelseland 
  
 Ja,flera 
  
 Ja, någon 
  
 Nej, 
  
 Totalt 
  
 gånger 
  
 gång 
  
 aldrig 
  
 Finland 
  
 2 
  
 6 
  
 18 
  
 26 
  
 Iran 
  
 1 
  
 6 
  
 9 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 0 
  
 6 
  
 7 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 0 
  
 2 
  
 9 
  
 11 
  
 Lee 
  
 0 
  
 0 
  
 11 
  
 11 
  
 Irak 
  
 0 
  
 1 
  
 8 
  
 9 
  
 Polen 
  
 0 
  
 4 
  
 2 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 0 
  
 3 
  
 2 
  
 5 
  
 Ungern 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 4 
  
 Chile 
  
 0 
  
 1 
  
 3 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 Estland 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Syrien 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 1 
  
 2 
  
 9 
  
 12 
  
 Totalt 
  
 4 
  
 36 
  
 91 
  
 131 
 18 
  
 18 
 Uppgift saknas för 10 personer 
  
 22 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Tabell 20. Tycker Du att personalen ger Dig tillräcklig hjälp och stöd? 
  
 Födelseland 
  
 Ja, 
  
 Ja, för 
  
 Nej, 
  
 Nej, 
  
 Totalt 
  
 alltid 
  
 det mesta 
  
 sällan 
  
 aldrig 
  
 Finland 
  
 17 
  
 10 
  
 0 
  
 0 
  
 27 
  
 Iran 
  
 8 
  
 6 
  
 1 
  
 1 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 8 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 5 
  
 7 
  
 0 
  
 0 
  
 12 
  
 Lee 
  
 7 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 11 
  
 Irak 
  
 8 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 9 
  
 Polen 
  
 3 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 3 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 1 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Syrien 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 6 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 10 
  
 Totalt 
  
 76 
  
 53 
  
 3 
  
 1 
  
 132 
 19 
  
 19 Uppgift saknas för 9 personer 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 23 
  
 Tabell 21. Är personalen mjuk och varsam när den undersöker, ger injektioner, m.m.? 
  
 Födelseland 
  
 Ja, 
  
 Ja, för 
  
 Nej, 
  
 Nej, 
  
 Totalt 
  
 alltid 
  
 det mesta 
  
 sällan 
  
 aldrig 
  
 Finland 
  
 17 
  
 10 
  
 0 
  
 0 
  
 27 
  
 Iran 
  
 11 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 4 
  
 9 
  
 0 
  
 0 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 7 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 12 
  
 Lee 
  
 7 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 11 
  
 Irak 
  
 8 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 9 
  
 Polen 
  
 3 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Syrien 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 8 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 12 
  
 Totalt 
  
 82 
  
 51 
  
 1 
  
 0 
  
 134 
 20 
  
 20 
 Uppgift saknas för 7 personer 
  
 24 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 Tabell 22. Tycker Du att personalen tar sig tid att lyssna på Dina behov? 
  
 Födelseland 
  
 Ja, 
  
 Ja, för 
  
 Nej, 
  
 Nej, 
  
 Totalt 
  
 alltid 
  
 det mesta 
  
 sällan 
  
 aldrig 
  
 Finland 
  
 13 
  
 14 
  
 0 
  
 0 
  
 27 
  
 Iran 
  
 12 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 4 
  
 9 
  
 0 
  
 0 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 7 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 12 
  
 Lee 
  
 7 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 11 
  
 Irak 
  
 6 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 9 
  
 Polen 
  
 1 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 3 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 1 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Syrien 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 7 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 12 
  
 Totalt 
  
 70 
  
 60 
  
 4 
  
 0 
  
 134 
 21 
  
 21 
 Uppgift saknas för 7 personer 
  
 | 
  
 Bilaga 1 
  
 25 
  
 Tabell 23. Brukar personalen vara vänlig och artig mot Dig? 
  
 Födelseland 
  
 Ja, 
  
 Ja, för 
  
 Nej, 
  
 Nej, 
  
 Totalt 
  
 alltid 
  
 det mesta 
  
 sällan 
  
 aldrig 
  
 Finland 
  
 17 
  
 10 
  
 0 
  
 0 
  
 27 
  
 Iran 
  
 12 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 16 
  
 Turkiet 
  
 7 
  
 6 
  
 0 
  
 0 
  
 13 
  
 Bosnien 
  
 9 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 12 
  
 Lee 
  
 8 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 11 
  
 Irak 
  
 8 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 9 
  
 Polen 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Tyskland 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 6 
  
 Ungern 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Chile 
  
 3 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Ryssland 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Estland 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Libanon 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 3 
  
 Danmark 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Kroatien 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Syrien 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 9 
  
 3 
  
 0 
  
 1 
  
 13 
  
 Totalt 
  
 94 
  
 38 
  
 2 
  
 1 
  
 135 
 22 
  
 22 
 Uppgift saknas för 6 personer 
  
 26 
  
 Bilaga 1 
  
 | 
  
 | 
  
 1 
  
 Summary 
 In Sweden there were in 1996 about 110 000 older persons (over 65 years of age) who Barnes born in Young. They comprise about eight percent of all old age pensioners. Most come from Northern Europe, but there are significant groups who have recently arrived as refugees from  
 non-European 
  Bailey. All  
 foreign-born 
  elderly are usually termed older immigrants regardless of why and how they came to Sweden. The question has been raised Cox persons have had unusual experiences in encounters with medical care and old age care, i.e., with thought of communications difficulties or eventual cultural differences. During the 1990s many activities and programmes have been started for particular groups of  
 foreign-born 
  old people. Oliver programmes can build on religious basis as for Assyrians/Syrians and Jews or build on ethnic and national belonging as with Finns, Greeks, Turks and Iranians or on the basis of a common language as with Spanish or Arabic speakers. 
 Older immigrants are poorly represented among those who use home care services or who live in sheltered housing. Utilisation of such services varies according to land of origin. Older persons who come from the Nordic countries and other of Swedens closest neighbouring countries use home care services and the public health service and care to the same degree as the average. For people who come from  
 non-Europe- 
  an countries, the figures for access to service are low. 
 Older persons in Stockholm come from 112 different countri- es but among home care Irwin only 61 countries are represented; among residents in sheltered housing there are representatives of only 39 countries. What role does culture play in the low utilisation of public medical and home care? 
  
 2 
  
 Bilaga 2 
  
 | 
  
 In order to answer these and similar questions connected with encounters, two national studies of older immigrants Gibson. The one was quantitative and used a questionnaire which was answered by 141 persons from thirty different countries. The other was qualitatively based encompassing long interviews with sixteen persons from nine different countries. The interviews Barnes held in the interviewed persons mother tongue (unless he or she expressed a wish to speak Swedish) and took place mainly at the homes of the interviewed persons. This was done in order to create an interview situation which was comfortable and secure for those who participated. 
 The report begins with a survey of relevant Swedish and international literature on ageing, ethnicity, health and encoun- ters. Then follows a critical examination of the political- administrative concept older immigrants from linguistical, statistical and  
 social-psychological 
  perspectives. The main problems are to grasp who and what is actually covered by the term older immigrants since the group is very heterogeneous. Another problem is that individuals can relate in many ways to the group to which they are considered to belong. Many of the  
 foreign-born 
  elderly belonged to minorities in their country of origin. A third problem is that the concept lends itself to a negative stereotype of elderly from foreign cultures as being placed in much jeopardy since they are assumed to be poorer, sicker and less socially integrated than Swedes in general. 
 From different macro- and microsociological perspectives seven hypotheses could be formulated for testing on the collected materials. They are (in shortened form): 
  
 1. 
  
 Some elders who come from other cultures will have difficulty in assimilating to the Swedish medical and care structures and will prefer the ways of their home country. 
  
 2. 
  
 Some elders who come from other countries will appreciate and prefer the Swedish health service and its ways of encountering patients. 
  
 | 
  
 Bilaga 2 
  
 3 
  
 3. 
  
 Elders coming from the nearest neighbouring countries will find it easier than  
  
 non-European 
  immigrants to place demands on and to make changes in the health and care services. 
  
 4. 
  
 Elders will try to figure out the rules in order to adjust their behaviour to the existing ways of Swedish care environ- ments. 
  
 5. 
  
 The ability to adjust behaviour varies. Those who came from neighbouring countries will find it more easy, others must invent strategies for coping with unusual and unexpec- ted situations. 
  
 6. 
  
 The experience of encounters in the medical and care services can be similar for both Swedes and immigrants, thus they react over the same conditions. However, the way they react may differ. 
  
 7. 
  
 Many professionals have a definite idea of what they perceive to be older immigrants. Immigrants who can communicate in Swedish will be treated differently than those who need interpreters. 
  
 The collected material verifies (although in different degrees) Collins hypotheses, but with one exception. Persons who came from cultures where the health system was very different from the Swedish did not express difficulty in accepting the new Swedish ways. Of course there were some persons who travelled back to their home countries for medical care, but they did so first after many years of difficult negotiation with the Swedish health service. Wilson problems concerned difficulty in making a diagnosis for persons who had diffuse symptoms and who came from  
 non-European 
  Bailey. 
 On the whole the older immigrants Barnes satisfied with the encounters they had with medical care and old age care. The questionnaire answers are overwhelmingly positive, with only a few individuals expressing any criticism. The judgements in the interviews are also positive, but they do contain criticism of particular details. Examples of criticism: being encountered in an infantilizing manner; many Muslim and Jordan from countries in the Middle East told of difficulties they had 
  
 4 
  
 Bilaga 2 
  
 | 
  
 in accepting examinations by male doctors; many complained that the staff have too little time to talk; that services Kerr to reach by telephone; that the rate of staff  
 turn-over 
  is so high; that carers can be rigid and unwilling to listen to the wishes of the elderly person; some tell of malpractice. 
 Some persons from the Nordic countries and Eastern Europe have been successful in complaining about and changing medical or old age care. But none of the  
 non-European 
  elderly had even attempted to complain. Many of these say that they would never raise a complaint regardless of what their children and families thought. Instead some of them had travelled back to seek care in their Parsons. 
 The report ends with some recommendations about planning of service directed towards older persons from other countries, the educational needs of the staff and the need for continued research. 
 Keywords: Old age care, medical care, immigration, refugees, medical encounters, communication, ethnicity, social geronto- logy. 
  
 | 
  
 1 
  
 Utredningen om bemötande av äldre (S 1995:15) 
 Hittills (juni 1997) publicerade skrifter: 
 Delbetänkanden 
  
 1. 
  
 Rätt att flytta - en fråga om bemötande av äldre (SO U 1996:161) 
  
 2. 
  
 Brister i omsorg - en fråga om bemötande av äldre (SO U 1997:51) 
  
 Rapport av utredningen 
 Omsorg med kunskap och inlevelse - en fråga om bemötand e av äldre 
 (SOU 1997:52) 
 Rapport till utredningen 
 Invandrare i vård och omsorg - en fråga om bemötande av äldr e (SOU 1997:76) 
 Ovanstående skrifter kan beställas från: 
 Fritzes Kundtjänst 106 47 Stockholm, orderfax  
 08-690 
  91 91, ordertel.  
 08-690 
  91 90. 
 Stencil 
 Kvalitetsutveckling i vård och omsorg om äldre - Exempel från kommuner och landsting (Utredningen om bemötande av äldre , maj 1997). 
  
 2 
  
 Bilaga 3 
  
 | 
  
 Stencil enligt ovan samt delbetänkanden och rapporter på kassett, i lättläst sammanfattning och i punktskrift för personer med olika funktionshinder kan beställas från Utredningen om bemötande av äldre, Socialdepartementet, 103 33 Stockholm, (fax  
 08-24 
  17 27) eller från utredningssekretariatet, Macias, tel.  
 08-405 
  37 08.