Till Regeringen 
 Genom tilläggsdirektiv den 26 januari 1995 gav regeringen Miljö- vårdsberedningen (Jo 1968:A) som löpande uppdrag att under hela mandatperioden utreda, formulera och föreslå konkreta åtgärder för att nå en hållbar samhällsutveckling. Som ett led i detta generella uppdrag aviserade regeringen i vårpropositionen (1997:150) ett uppdrag för Miljövårdsberedningen att ta fram förslag till indikatorer för ekologiskt hållbar utveckling. 
 Miljövårdsberedningens ledamöter har varit riksdagsman Dunn, ordförande, generaldirektör Ramirez, statskonsulent Morales, biolog Jones, museichef Chandler, förvalt- ningschef Jackson, generaldirektör Thornton, univer- sitetsrektor White och miljörevisor Fernandez. Från Miljövårdsberedningens kansli har deltagit kanslichef  
 Boyd samt experten Lopez. 
 Miljövårdsberedningen får härmed överlämna sitt betänkande. Det är vår uppfattning att förslaget behöver vidareutvecklas och förankras för att bli operativt och nå önskat syfte. Vi föreslår därför att regeringen ger Miljövårdsberedningen i uppdrag att utifrån inkomna remissynpunkter på föreliggande förslag arbeta med att vidare- utveckla de gröna nyckeltalen och förankra dessa genom t.ex. 
 hearingar och rundabordssamtal i syfte att regeringen som bilaga till budgetpropositionen 1998 kan presentera en uppsättning gröna nyckeltal för ekologisk hållbarhet. 
 Stockholm i december 1997 
 Dunn 
  
 Anderson 
  
 SOU 1998:15 
  
 1 
  
 1 
  
 Sammanfattning................................................................................... 
  
 3 
  
 2 
  
 Uppdraget och dess genomförande ..................................................... 
  
 8 
  
 3 
  
 Definitioner.......................................................................................... 
  
 12 
  
 3.1 
  
 Vad är en indikator / gröna nyckeltal? ...................................... 
  
 12 
  
 3.2 
  
 Begreppet ekologiskt hållbar utveckling ................................... 
  
 13 
  
 4 
  
 Andra länders och organisationers arbete med indikatorer 
  
 för hållbar utveckling..................................................................... 
  
 17 
  
 4.1 
  
 De internationella organisationernas förslag till 
  
 indikatorer för hållbar utveckling ..................................... 
  
 17 
  
 4.1.1 FN:s sekretariat för hållbar utveckling (CSD) ........................ 
  
 17 
  
 4.1.2 EU:s statistikkontor (EUROSTAT)......................................... 
  
 18 
  
 4.2 
  
 Andra länders arbete med gröna nyckeltal för hållbar 
  
 utveckling.......................................................................... 
  
 20 
  
 4.3 
  
 Övriga exempel; Baltic 21 och kommunerna.......................... 
  
 21 
  
 4.3.1 Baltic 21 .................................................................................. 
  
 21 
  
 4.3.2 Kommunernas arbete med gröna nyckeltal och 
  
 exemplet Stockholms kommun ......................................... 
  
 22 
  
 5 Val av gröna nyckeltal som visar utvecklingen mot ett 
  
 ekologiskt hållbart samhälle.......................................................... 
  
 25 
  
 5.1 
  
 Syfte med gröna nyckeltal för ekologiskt hållbar 
  
 utveckling.......................................................................... 
  
 25 
  
 5.2 
  
 Generellt om de föreslagna gröna nyckeltalen .......................... 
  
 27 
  
 5.3 
  
 Metod för att välja gröna nyckeltal ........................................... 
  
 29 
  
 6 Förslag till gröna nyckeltal för ekologiskt hållbar utveckling ........ 
  
 32 
  
 6.1 
  
 Gröna nyckeltal för effektivare användning av jordens 
  
 resurser .............................................................................. 
  
 32 
  
 6.2 
  
 Gröna nyckeltal för skydd av miljön ......................................... 
  
 35 
  
 6.3 
  
 Gröna nyckeltal för hushållens, företagens och övriga 
  
 sektorers omställning till ekologiskt hållbar 
  
 utveckling.......................................................................... 
  
 49 
  
 6.4 
  
 Gröna nyckeltal för framtiden ................................................... 
  
 54 
  
 7 
  
 Det fortsatta arbetet ............................................................................. 
  
 58 
  
 7.1 
  
 Vem skall ansvara för att ta fram gröna nyckeltal för 
  
 hållbar utveckling i framtiden? ....................................... 
  
 58 
  
 8 
  
 Konsekvensredovisning........................................................................ 
  
 59 
  
 8.1 
  
 Konsekvensbedömning av Miljövårdsberedningens 
  
 förslag................................................................................ 
  
 59 
  
 SOU 1998:15 
  
 3 
  
 1 Sammanfattning 
 Vårt uppdrag har varit att ta fram indikatorer för ekologiskt hållbar utveckling. Indikatorerna skall användas av regering och 
 riksdag för att avläsa utvecklingen mot ekologisk hållbarhet. Vi har konstaterat att begreppet  
 INDIKATOR  
 är lite tungt och inte 
 direkt relaterar till miljöfaktorer. Därför har vi valt att istället benämna de mått vi föreslår  
 GR¶NA NYCKELTAL 
 . 
 Med utgångspunkt i regeringens tre delmål för ekologisk håll- barhet har Miljövårdsberedningen identifierat en uppsättning gröna nyckeltal som speglar samhällets utveckling mot ekolo- gisk hållbarhet. Förslaget är dock inte slutgiltigt. Vi tror att ytterligare utvecklingsarbete behövs för att få fram de mest strategiska måtten för ekologisk utveckling. Dessutom behöver förslaget förankras genom rundabordssamtal m.m. med olika aktörer. 
  
 4 
  
 SOU 1998:15 
  
 I tabellen nedan redovisas de fyra gröna nyckeltal som vi har valt för att beskriva utvecklingen beträffande målet om effekti- vare resursanvändningen. 
 Gröna nyckeltal för effektivitetsmålet 
  
 1. 
  
 Energianvändning per capita relaterat till BNP samt sektorsvis relaterat till förädlingsvärdet i respektive sektor. 
  
 2. 
  
 Elanvändning  
  
 december-februari. 
  
 3. 
  
 Vattenanvändning per capita relaterat till BNP samt sektorsvis relaterat till förädlingsvärdet i respektive sektor. 
  
 4. 
  
 Återföring av kvalitativt slam till odlingsmark. 
  
 SOU 1998:15 
  
 5 
  
 För att beskriva utvecklingen vad gäller skyddet av miljön har vi valt sex nyckeltal som beskriver påverkan på miljön och miljö- tillståndet. Påverkan på miljön sker främst i form av utsläpp från  
 industri- , 
  energi- och transportsektorerna. 
 Gröna nyckeltal för miljömålet 
  
 1. 
  
 Andel mark där nedfallet av försurande ämnen inte överskrider kritisk belastningsnivå. 
  
 2. 
  
 Utsläpp av försurande ämnen sektorsvis och relaterat till respektive sektors förädlingsvärde. 
  
 3. 
  
 Antal dagar per år som SNV:s gränsvärden för luftföroreningar och riktvärden för marknära ozon inte överskrids. 
  
 4. 
  
 Tillförsel av kväve och fosfor till kustvatten. 
  
 5. 
  
 Skyddad skog som andel av produktiv skogsmark. 
  
 6. 
  
 Utsläpp av koldioxid sektorsvis och relaterat till respektive sektors förädlingsvärde. 
  
 6 
  
 SOU 1998:15 
  
 Regeringens tredje delmål för ekologisk hållbarhet är hållbar försörjning. För att illustrera utvecklingen mot hållbar försörj- ning har vi valt sju nyckeltal som speglar hur hushåll, företag och andra sektorer i samhället ställer om sin konsumtion och produktion till ett ekologiskt hållbart samhälle. 
 Gröna nyckeltal för hushållens, företagens och övriga sektorers omställning till ett eko- logiskt hållbart samhälle 
  
 1. 
  
 Andel invånare som promenerar, cyklar eller åker kollektivtrafik till och från arbetet. 
  
 2. 
  
 Ekologisk odlingsmark som del av total odlingsmark. 
  
 3. 
  
 Antal företag som är certifierade enligt miljöledningssystemen ISO eller EMAS. 
  
 4. 
  
 Volym miljömärkta konsumentvaror. 
  
 5. 
  
 Andel bilar som klassas som Miljöklass 1. 
  
 6. 
  
 Hushållens konsumtion av förnyelsebara bränslen i relation till hushål- lens totala energikonsumtion. 
  
 7. 
  
 Antal invånare per bil. 
  
 SOU 1998:15 
  
 7 
  
 Slutligen har vi identifierat ett antal nyckeltal som vi tror är centrala i utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle men där det idag endera saknas statistik eller där ytterligare utred- ningsarbete krävs för att fastslå ett mått. 
 När det gäller t.ex. biologisk mångfald har vi haft svårt att hitta ett relevant mått som visar utvecklingen. Vi föreslår därför att ytterligare arbete avsätts för att formulera ett relevant mått för biologisk mångfald. 
 Vi anser att följande faktorer bör ingå i redovisningen när mått eller statistik har utvecklats: 
 Framtida gröna nyckeltal 
  
 1. 
  
 Nivån på återanvändning av varor, produkter och material. 
  
 2. 
  
 Nivån på materialåtervinning av varor och produkter. 
  
 3. 
  
 Kemikalieanvändningen. 
  
 4. 
  
 Antal miljömärkta skolor. 
  
 5. 
  
 Andel offentlig upphandling som är miljömärkt. 
  
 6. 
  
 Biologisk mångfald. 
  
 Föreliggande förslag till gröna nyckeltal för ekologiskt hållbar utveckling behöver ytterligare utvecklas och bearbetas samt för- ankras hos olika aktörer i samhället. Vi föreslår därför att rege- ringen ger Miljövårdsberedningen i uppdrag att med beaktande av inkomna remissynpunkter arbeta vidare med förslaget. 
  
 8 
  
 SOU 1998:15 
  
 2 
  
 Uppdraget och dess genomförande 
  
 Regeringen aviserade i vårpropositionen (1997:150) sin avsikt att uppdra åt Miljövårdsberedningen (MVB) att ta fram förslag till indikatorer för ekologiskt hållbar utveckling. Indikatorerna bör, skriver regeringen, inte vara fler än att de på ett enkelt och informativt sätt visar riktningen på utvecklingen mot ekologisk hållbarhet. Indikatorerna bör tas fram utifrån befintlig statistik och så långt det är möjligt samordnas med det arbete som sker i andra länder och internationella organisationer för att möjliggöra internationella jämförelser. I bl.a. USA, Nederländerna och Storbritannien har man utarbetat indikatorer för hållbar utveck- ling, som är bredare än miljömål i snäv bemärkelse. Regeringen påpekar slutligen att kunskap och erfarenhet från pågående verk- samheter av liknande karaktär inom Konjunkturinstitutet (KI), Statistiska centralbyrån (SCB) och Statens naturvårdsverk (SNV) skall tas tillvara. 
 Under arbetets gång har vi kunnat konstatera att begreppet  
 Benson  
 är lite tungt och inte direkt leder tankarna till miljö- 
 relaterade faktorer. Därför har vi beslutat att istället använda begreppet  
 GR¶NA NYCKELTAL  
 synonymt med indikatorbegreppet. 
 När vi i denna rapport beskriver vårt eget förslag använder vi generellt uttrycket  
 GR¶NA NYCKELTAL  
 eller bara  
 NYCKELTAL  
 Uttrycket  
 INDIKATOR  
 används konsekvent när vi talar om andra länders och 
 organisationers förslag, om det är det begrepp som de själva använder. 
  
 SOU 1998:15 
  
 9 
  
 En utgångspunkt för arbetet har varit regeringens skrivelser om ekologiskt hållbar utveckling. I skrivelsen Ekologisk hållbarhet (reg. skr. 1997/98:13) beskriver regeringen sin vision om ett ekologiskt hållbart samhälle och definierar tre delmål. De tre delmålen är skyddet av människa och miljö, effektiv användning av jordens resurser och hållbar försörjning. Vi har utgått från dessa tre mål när vi har valt gröna nyckeltal. 
 Under arbetet med att välja gröna nyckeltal för ekologiskt hållbar utveckling har vi diskuterat vårt förslag med bl.a. SNV, SCB och Baltic 21 
 I oktober 1997 anordnade Miljövårdsberedningen ett expertse- minarium för att diskutera urvalsprocessen för gröna nyckeltal för ekologiskt hållbar utveckling. Vid seminariet deltog forskare och representanter från myndigheter och företag. 
 Detta förslag till gröna nyckeltal för ekologiskt hållbar utveck- ling är utformat som ett stöd för beslutsfattare och allmänhet. Vår förhoppning är att det i stora drag skall ge en indikation till centrala beslutsfattare hur utvecklingen mot ekologisk hållbarhet går. Nyckeltalen skall ge en första signal till regering och riks- dag när det finns anledning att överväga åtgärder för att styra utvecklingen i önskvärd riktning. Det krävs även ett omfattande analys- och utredningsarbete av bakomliggande faktorer innan åtgärder sätts in, eftersom nyckeltalen ger en kraftigt förenklad bild av verkligheten. 
 Några av nyckeltalen är nära relaterade till centrala miljö- problem. Det gäller t.ex. de nyckeltal som visar nedfall av försurande ämnen och utsläpp av koldioxid från olika sektorer. Vi anser att dessa miljöfaktorer är centrala för samhällets 
  
 10 
  
 SOU 1998:15 
  
 utveckling mot ekologisk hållbarhet, även om begreppet ekolo- gisk hållbarhet är vidare och inte bara omfattar miljön. 
 Vår ambition har varit att även formulera några nyckeltal som är lätta att förstå. Många människor känner till klimatproblemati- Wright och andra miljöhot men det kan vara svårt att se hur nära knutna de problemen är till den enskildes handlande. Vi har därför en grupp nyckeltal, rubricerade gröna nyckeltal för hushållens, företagens och övriga sektorers omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle (kap. 6.3), som berör bl.a. enskilda individers vanor och levnadsmönster. Rubriken syftar på nöd- vändigheten av att olika aktörers konsumtion, produktion och livsstil förändras för att vi skall få ett ekologiskt hållbart samhälle. Med denna grupp gröna nyckeltal skall man bl.a. kunna avläsa om konsumtion och produktion förändras i önskvärd riktning. 
 I några fall när vi har identifierat faktorer som är väsentliga för utvecklingen mot ett hållbart samhälle har det varit svårt att hitta ett relevant mått. Ett problem har varit att det inte finns statistik för det vi vill mäta och bristen på statistik har därför utgjort en restriktion för vårt arbete. Ett exempel på ett område där stati- stiken är mycket bristfällig är resursanvändningen, och då sär- skilt materialanvändningen. Statistik avseende materialflöden, återanvändning och återvinning av material är outvecklad. Med tanke på den kretsloppsanpassning av samhällets olika sektorer som regering och riksdag sedan flera år har uttalat sitt stöd för anser vi det väsentligt att statistiken utvecklas på dessa områ- den. 
 Om det saknats statistik för det vi vill mäta har vi försökt att hitta ett alternativt mått som ger en indikation på den förändring vi vill mäta. I vissa fall har vi inte hittat något relevant alterna- 
  
 SOU 1998:15 
  
 11 
  
 tivt nyckeltal. De faktorer som vi bedömt är centrala för att beskriva utvecklingen och som saknar statistikunderlag har vi redovisat i en särskild sammanställning (kap. 6.4.), Gröna nyckeltal för framtiden. Det är vår förhoppning att detta kan utgöra ett underlag för överväganden angående statistikproduk- tionen framöver. 
 Både nationellt och internationellt har man konstaterat att såväl miljöindikatorer som nyckeltal för hållbar utveckling är stora och komplexa områden. Vi delar denna uppfattning. Förelig- gande betänkande är ett förslag där principiella resonemang bakom valet av nyckeltal, indelningen av dessa samt förslag på olika mått redovisas. Vi anser dock att förslaget behöver vidareutvecklas och förankras för att bli operativt och nå önskat syfte. För att uppslutningen och engagemanget kring de före- slagna nyckeltalen skall bli det önskvärda tror vi att det behövs en bredare diskussion och ytterligare förankringsarbete än vad som varit möjligt inom ramen för detta uppdrag. Vi föreslår därför att regeringen ger Miljövårdsberedningen i uppdrag att utifrån inkomna remissynpunkter på föreliggande förslag arbeta vidare med bl.a. att vidareutveckla nyckeltalen samt att arrange- ra seminarier och rundabordssamtal så att regeringen som bilaga till budgetpropositionen 1998 för första gången kan presentera ett antal gröna nyckeltal för ekologisk hållbarhet. 
  
 12 
  
 SOU 1998:15 
  
 3 Definitioner 
  
 3.1 
  
 Vad är en indikator / gröna nyckeltal? 
  
 Med indikator avses ett mått som visar på väsentliga förhållan- den i ett större system. En miljöindikator är ett mått på förhål- landen av väsentlig betydelse för miljöarbetet. När indikatorn förändras över tiden speglar detta hur miljöförhållandena för- ändras. 
 Inom det ekonomiska området finns det ett antal vedertagna indikatorer som beskriver det ekonomiska läget i ett land. Bruttonationalprodukt (BNP) per capita, inflation och nivå på arbetslöshet beskriver i stora drag väsentliga faktorer i ett lands ekonomi och kan, genom att de är internationellt etablerade, användas som enkla jämförelsemått av det ekonomiska läget mellan olika länder. 
 Inom näringslivet används ekonomiska indikatorer, ibland be- nämnda nyckeltal, på koncern- eller företagsnivå som underlag för strategisk styrning av verksamheten och i redovisningen till ägare och omvärld. Dessa nyckeltal redovisar förhållanden som är av väsentlig betydelse för den specifika verksamhet som bedrivs. 
  
 SOU 1998:15 
  
 13 
  
 I detta arbete har vi valt att använda begreppet  
 GR¶NA NYCKELTAL  
 synonymt med indikatorer. Vi tror att begreppet  
 GR¶NA NYCKELTAL 
  
 tydligare relaterar till miljöfaktorer. 
 Inom miljöområdet har gröna nyckeltal använts en längre tid. Ett betydande utvecklingsarbete har lagts ner på att försöka identifiera och etablera gröna nyckeltal för hållbar utveckling, bl.a. inom Nordiska Ministerrådet, FN:s sekretariat för hållbar utveckling och OECD. En utgångspunkt för detta arbete har varit Agenda 21 där det i kap. 40 anges: 
  
 $ET ¤R N¶DV¤NDIGT ATT UTVECKLA INDIKATORER F¶R H¥LLBAR UTVECKLING SOM KAN GE TILLF¶RLITLIGA BESLUTSUNDERLAG P¥ ALLA NIV¥ER OCH BIDRA TILL ATT INTEGRERADE MILJ¶ OCH UTVECKLINGSSYS TEM REGLERAR SIG SJ¤LVA P¥ ETT H¥LLBART S¤TT  
  
 Andra aktörer som arbetar med att utveckla gröna nyckeltal, eller indikatorer som de själva kallar dem, är Baltic 21- kom- mittén som har till uppdrag att ta fram hållbarhetsindikatorer för Östersjöregionen. Vidare har Kommunförbundet redovisat en s.k. idékatalog över gröna nyckeltal i kommunal redovisning. De internationella organisationernas och andra aktörers arbete med gröna nyckeltal beskrivs i avsnitt 4. 
  
 3.2 
  
 Begreppet ekologiskt hållbar utveckling 
  
 Ord som miljöhänsyn, miljöskydd och miljöansvar är sedan länge väl kända och etablerade inom t.ex. svensk miljölagstift- ning och i myndighetsarbetet. Under 80- och  
 90-talet 
  har nya 
  
 14 
  
 SOU 1998:15 
  
 begrepp tillkommit och ekologiskt hållbar utveckling eller hållbar utveckling har blivit centrala. 
 Begreppet hållbar utveckling myntades på  
 80-talet 
  och har därefter kommit att bli ett övergripande begrepp som utgår från 
 människans samlade behov. Enligt  
 Brundtland-kommissionen 
  (1987), innebär hållbar utveckling  
 EN UTVECKLING SOM TILLFREDS ST¤LLER DAGENS BEHOV UTAN ATT ¤VENTYRA KOMMANDE GENERATIONERS M¶JLIGHETER ATT TILLFREDSST¤LLA SINA BEHOV 
 . Riodeklarationen 
 betonar sambanden mellan social, kulturell, ekonomisk och ekologisk hållbarhet. Det är fråga om en helhetssyn på den fortsatta välfärdsutvecklingen. Begreppet hållbar utveckling sätter tydligt människan i centrum. Vi skall värna miljön för annars kommer vi att få problem i framtiden som kan hota vår välfärd. 
 Hållbar utveckling är ett begrepp med allmän innebörd och har ofta kritiserats för just detta. Vad innebär hållbar utveckling egentligen? Vad är det som avgör om utvecklingen är hållbar respektive inte hållbar? Detta är centrala frågor när man skall utveckla gröna nyckeltal för hållbarhet eller analysera konsek- venserna av beslut ur ett hållbarhetsperspektiv. Allmänt är hållbar utveckling en utvecklingsidé, en formel för samhälls- utvecklingen på samma sätt som begreppet folkhemmet en gång var. Utifrån alla hållbarhetsperspektiven; ekonomisk, social, kulturell och ekologisk hållbarhet, sätts gränserna för hållbarhet av rådande kunskapsläge, samhällsförhållanden och förhåll- ningssätt. Synen på vad som är hållbart varierar i tid och rum. Detta kan sägas gälla i ännu högre för begreppet utveckling. Sammantaget kan man konstatera att det inte finns något i begreppet hållbar utveckling som direkt pekar ut vad som är mer eller mindre hållbart när det gäller enskilda handlingar. Begrep- pet tjänar däremot som en ram för sådana diskussioner. 
  
 SOU 1998:15 
  
 15 
  
 Regeringen har i vårpropositionen 1997 (1997:150) fokuserat på den ekologiska hållbarheten som en politisk vision för samhälls- utvecklingen. Ekologisk hållbar utveckling formar tillsammans med insatser av ekonomisk, social och kulturell art vår gemen- samma framtid. 
 Vad innebär då en ekologiskt hållbar utveckling? Regeringen har formulerat de övergripande målen som skyddet av miljön, effektiv användning och hållbar försörjning. I grunden handlar det om: 
  
 %FFEKTIVITETSM¥LET  
 Tillväxten av befolkning och ekonomier innebär att användningen av energi och naturresurser måste bli mycket effektivare än den är idag. Flöden av energi och material kan därmed begränsas så att de är förenliga med en hållbar utveckling. Samhällsplanering, teknikutveckling och investe- ringar skall därför också inriktas på resurssnåla produkter. Här läggs grunden för  
 2000-talets 
  hållbara utveckling med positiva effekter för ekonomin och  
 syssel-sättningen. 
  
 -ILJ¶M¥LET 
  
 Utsläppen av föroreningar skall inte skada männi- skans hälsa eller överskrida naturens förmåga att ta emot eller bryta ner dem. Det betyder att för naturligt förekommande ämnen skall utsläppen minskas till sådana nivåer att störningen av de naturliga kretsloppen inte på ett väsentligt sätt påverkar ekosystemens funktion. Det betyder också att användning och förekomst av skadliga ämnen för miljön avvecklas och ersätts med mindre skadliga ämnen. Den biologiska mångfalden skall bevaras. 
  
 ¶RS¶RJNINGSM¥LET  
 Användningen av fossila råvaror skall successivt minska. Så långt som möjligt skall försörjningen baseras på ett långsiktigt hållbart nyttjande av förnybara 
  
 16 
  
 SOU 1998:15 
  
 resurser. Det betyder att användningen av resurser inte får överskrida den takt med vilken naturen skapar nya och att material bör återvinnas i ett kretslopp. Ekosystemens långsiktiga produktionsförmåga skall behållas. Vi skall cirkulera och hus- hålla med icke förnybara resurser så att vi hinner utveckla förnybara ersättningar. 
 De tre delmålen är nära relaterade till och beroende av varandra. Effektiv resursanvändning ökar möjligheterna att minska ut- släppen av koldioxid och andra ämnen, vilket är viktigt för skyddet av miljö och hälsa. När resursanvändningen effektivise- ras läggs också grunden för att ett långsiktigt hållbart nyttjande av förnybara resurser skall kunna ersätta användningen av fossila råvaror. 
 Sammantaget finns det alltså en stark koppling mellan miljöhän- syn och ekologisk hållbarhet. Skillnaden kan sägas vara att fokus i tillämpningen av det traditionella begreppet miljöhänsyn är skydd och bevarande medan ekologisk hållbarhet mer tydligt även fokuserar på resurseffektivisering, full sysselsättning, rättvis fördelning av resurser och ekonomisk utveckling. Ekolo- gisk hållbarhet tangerar hållbarhetsperspektivets alla dimensio- ner. Om begreppet hållbar utveckling kan tjäna som en ram för en diskussion kring vilken samhällsutveckling som är önskvärd kan begreppet ekologisk hållbar utveckling användas som kompass för färdriktningen. 
  
 SOU 1998:15 
  
 17 
  
 4 
  
 Andra länders och organisationers arbete med indikatorer för hållbar utveckling 
  
 4.1 
  
 De internationella organisationernas förslag till indikatorer för hållbar utveckling 
  
 4.1.1 
  
 FN:s sekretariat för hållbar utveckling (CSD) 
  
 FN:s sekretariat för hållbar utveckling, Commission on Sustai- nable Development (CSD), har tagit fram ett förslag till indikatorer för att beskriva utvecklingen mot ett hållbart samhälle  
 1 
 . CSD:s förslag har fyra kategorier av indikatorer; ekonomiska, sociala, miljö- och institutionella  
 2  
 indikatorer. Indikatorerna är strukturerade i kedjor avseende de bakomlig- 
  
 1 
  
 Se Blue Book, Commission on Sustainable Development, augusti 1996. 
  
 2 
  
 Exempel på institutionella indikatorer är strategier och program för hållbar utveckling samt kostnader för forskning och utveckling som del av BNP. Institutionella indikatorer visar förutsättningarna för att implementera politiska beslut om hållbarhet. 
  
 18 
  
 SOU 1998:15 
  
 gande drivkrafterna (driving force), tillståndet (state) och åtgärder (response). Förslaget innehåller 132 indikatorer och enbart för miljön har CSD ett femtiotal indikatorer. 
 CSD:s förslag utgår från texten i Agenda 21 och för i princip varje kapitel i Agenda 21 har man utarbetat en uppsättning indikatorer. Vi kan illustrera förslaget med ett exempel från de miljöindikatorer som föreslås. Utifrån kapitel 18 i Agenda 21, Skydd av kvalitet och tillgång till färskvattenresurser, har man formulerat en uppsättning indikatorer som visar bakomliggande drivkrafter, tillstånd och samhällets åtgärder. Som indikatorer för de bakomliggande drivkrafterna har man valt årlig minsk- ning av grund- och ytvatten och hushållens konsumtion av vatten per capita. För att visa tillståndet har man valt grundvat- tenreserv, koncentration av koliforma bakterier i färskvattnet samt syreförbrukande ämnen i vatten För att visa samhällets respons på problemet har man valt en indikator som visar vattenreningsanläggningarnas täckning. 
 Förslaget är systematiskt och lättförståeligt genom att det följer kapitelindelningen i Agenda 21. På så sätt blir det också hel- täckande och man får med allt. Men problemet är kanske att det är  
 för  
 heltäckande och därmed oöverskådligt. Om vi skulle besluta oss för att ha enbart de miljörelaterade indikatorerna som gröna nyckeltal för ekologisk hållbarhet skulle det innebära en kedja med totalt ca 50 gröna nyckeltal. Då är det svårt att snabbt få en enkel bild av utvecklingen. 
  
 4.1.2 
  
 EU:s statistikkontor (EUROSTAT) 
  
 EU:s statistikkontor EUROSTAT har också utarbetat ett förslag till indikatorer för att visa utvecklingen mot ett hållbart samhälle 
  
 SOU 1998:15 
  
 19 
  
 inom medlemsländerna  
 3 
 . EUROSTAT har valt indikatorer med utgångspunkt i CSD:s förslag. De har justerat CSD:s förslag dels med hänsyn till tillgången till data och dels med hänsyn till relevansen. Det senare innebär att man valt indikatorer så att de representerar de allvarligaste hoten mot en hållbar samhällsut- veckling för EU:s medlemsländer. Förslaget har samma fyra kategorier som CSD (ekonomiska, sociala, miljö- och institutio- nella indikatorer), men har inte den kedjestruktur som CSD föreslagit. Totalt har EUROSTAT utarbetat 46 indikatorer varav 21 är direkt miljörelaterade. 
 De miljörelaterade indikatorer som EUROSTAT föreslår har i princip samma innehåll som regeringens årliga miljöredovis- ningen till riksdagen. Man redovisar utvecklingen vad gäller miljöhoten försurning, ozonnedbrytning, övergödning, m.m. Man redovisar också tillgänglig statistik för respektive indikator i medlemsländerna och man kan konstatera att Sverige i stort sett har den statistik som efterfrågas. 
 EUROSTAT föreslår, vid sidan av de miljörelaterade indikato- rerna, en uppsättning ekonomiska indikatorer som kan relateras till hållbar utveckling. Indikatorerna är exempelvis bruttonatio- nalprodukt (BNP) och utländska investeringar. Exempel på sociala indikatorer som föreslås är befolkningstillväxt, förväntad livslängd och boendeyta per invånare. Två institutionella indi- katorer föreslås, nämligen utgifter för forskning och utveckling och antal telefonlinjer per 100 invånare. 
 Generellt gäller, liksom för de miljörelaterade indikatorerna, att Sverige i stort sett har den statistik som behövs för de föreslag- na indikatorerna. 
  
 3  
 Se Indicators of Sustainable Development, EUROSTAT 1997. 
  
 20 
  
 SOU 1998:15 
  
 EUROSTAT betecknar sitt förslag som ett första steg och konstaterar att nästa steg är att dels aggregera indikatorer inom de fyra kategorierna miljö, social utveckling, ekonomi och institutionellt, dels att bryta ner indikatorerna sektorvis. 
  
 4.2 
  
 Andra länders arbete med gröna nyckeltal för hållbar utveckling 
  
 Storbritannien har arbetat fram en uppsättning om ca 110 gröna nyckeltal, benämnda indikatorer, som skall reflektera vägen mot ett uthållighet samhälle. Indikatorerna är indelade i 21 huvud- grupper som har karaktären av dels samhällssektorer (turism, transport, fiske), dels miljöhot (försurning, avfall) och slutligen naturresurser (vatten, mark, luft). 
 I USA har många städer använt sig av indikatorer för att illustrera utvecklingen mot hållbarhet. Staden Seattle har rönt stor uppmärksamhet för sitt projekt Sustainable Seattle. Ett  
 40-tal 
  indikatorer för hållbarhet har fastställts för staden Seattle. Ledstjärnan har varit tydlighet inför medborgarna. Det innebär att man har valt indikatorer som på ett enkelt och konkret sett visar utvecklingen för allmänheten. Några exempel på indikato- rer är laxvandring i lokala vattendrag och antalet dagar med god luftkvalitet. Man har också fastställt ett antal indikatorer som beskriver social, kulturell och ekonomisk utveckling, t.ex. andel barn som lever i fattigdom och allmänhetens deltagande i kulturella aktiviteter. En svaghet i projektet Sustainable Seattle har varit att indikatorerna har utarbetats av ideella organisatoner och inte haft tillräcklig förankring hos beslutsfattarna. Därmed har de inte riktigt slagit igenom i de politiska besluten 
  
 SOU 1998:15 
  
 21 
  
 4.3 
  
 Övriga exempel: Baltic 21 och kommunerna 
  
 4.3.1 
  
 Baltic 21 
  
 Baltic 21 är ett samarbetsprojekt för hållbar utveckling mellan länderna i Östersjöregionen. Arbetet i Baltic 21 präglas bl.a. av att alla deltagande länder har olika historia, av att innebörden i begreppet hållbar utveckling är olika i Östersjöregionen och av en mångfasetterad och delvis splittrad målbild. 
 Tyngdpunkten i Baltic 21 ligger på miljöaspekterna och regional samverkan. Arbetet i Baltic 21 är indelat i sju sektorer; jordbruk, energi, fiske, skogsbruk, industri, turism och transporter. Varje sektor har till uppgift att utarbeta bl.a. mål, aktionsplaner och indikatorer för arbetet mot en hållbar utveckling i regionen. 
 Utifrån de speciella förutsättningar som gäller för Baltic 21 har man beslutat att indikatorerna bör konstrueras och användas bl.a. enligt följande  
 4 
 : 
  
 - 
  
 Indikatorarbetet bör inledas med att besvara frågan om vilka delar i samhället som är viktiga att finna indikatorer för. 
  
 - 
  
 Indikatorerna skall bara påvisa förändringar som visar om miljöarbetet rör sig i rätt riktning. 
  
 - 
  
 En fråga måste tillåtas bli besvarad på olika sätt av olika länder och sektorer. 
  
 4  
 Arbetet med att utarbeta indikatorer för Baltic 21 bygger på ett konsultupp- drag utfört av Naturekonomihuset. 
  
 22 
  
 SOU 1998:15 
  
 - 
  
 Positiva förändringar bör redovisas åt samma håll (t.ex. att en ökning alltid är positiv), för att underlätta för uttolkarna. 
  
 - 
  
 Ett lämpligt antal indikatorer för varje sektor är  
  
 20-100 
  indikatorer. 
 Beträffande resultatuppföljning avser man inom projektet att hålla samman frågeställningar, men att acceptera olika slags svar från regionens olika delar. För att i förhandlingarna lättare komma överens uppmuntrar man inte direkta jämförelser mellan länderna. Man anser också att tolkningar och slutsatser angående indikatorerna bör överlåtas till användarna av de resultatrappor- ter som tagits fram. 
  
 4.3.2 
  
 Kommunernas arbete med gröna nyckeltal och exemplet Stockholms kommun 
  
 Kommunförbundet har utarbetat en skrift med förslag till gröna nyckeltal för kommunernas miljöredovisning  
 5 
 . Förbundet har sammanställt exempel på gröna nyckeltal som används i kommunerna och ger ytterligare exempel på tänkbara nyckeltal för framtiden. Vissa nyckeltal är beskrivningar av påverkan på miljön; t.ex. utsläpp av föroreningar till luft, mark och vatten. Andra syftar till att visa förändringar i livsstilen hos befolkning- en, t.ex. hur invånarna tar sig till arbetet och nivån på återvin- ning av hushållens avfall. Ett fyrtiotal kommuner gör årliga miljöredovisningar i olika former. Några av dem använder gröna nyckeltal för att följa upp den egna verksamheten. 
 I Stockholms kommun har man tagit ett första steg mot att fastställa gröna nyckeltal, eller Agenda  
 21-indikatorer 
  som man 
  
 5  
 Gröna nyckeltal i kommunal miljöredovisning, Kommunförbundet 1996. 
  
 SOU 1998:15 
  
 23 
  
 själv valt att kalla det  
 6 
 . Under  
 1995-96 
  genomfördes en enkät för att höra stockholmarnas åsikter om vilka frågor som är viktigast för invånarna. Drygt 10.000 personer har besvarat enkäten och ytterligare ett antal har lämnat synpunkter vid rundabordssamtal och andra diskussioner. Utifrån enkäten formulerade Agenda 21 i Stockholm fem områden som stock- holmarna anser som viktigast de närmaste åren: 
  
 1. 
  
 Hur skall vi få en trygg stad? 
  
 2. 
  
 Hur skall vi minska miljöbelastningen av vårt resebehov? 
  
 3. 
  
 Hur kan vi leva mer resurssnålt i Stockholm? 
  
 4. 
  
 Hur kan vi värna om naturen i Stockholm? 
  
 5. 
  
 Hur kan stockholmarna få mer inflytande över sin stad? 
  
 Dessa fem frågor skall kompletteras med andra hållbarhetsfakto- rer genom ytterligare rundabordssamtal med olika aktörer och b- ende. Syftet med rundabordssamtalen är att diskutera och iden- tifiera frågor som är viktiga och vilka lösningar som krävs för att en hållbar utveckling av staden skall vara möjlig. 
 I arbetet med att utarbeta indikatorer för hållbar utveckling i Stockholms kommun betraktas begreppet konsensus som cen- tralt. Man har skapat en referensgrupp med representanter från olika berörda grupper. Målet är att nå konsensus i gruppen om vilka indikatorer som väljs och åtgärder som föreslås. 
  
 6  
 Den metod som Stockholms kommun använder för att identifiera indikatorer för hållbar utveckling kallas  
 PICABU-metoden 
  och är utvecklad av en grupp forskare vid Universitetet i Leeds. Metoden innebär i korthet att man genom rundabordssamtal med en referensgrupp (som representerar olika aktörer i samhället) arbetar fram en uppsättning indikatorer. Referens- gruppen lämnar också förslag till åtgärder för att uppnå hållbarhet. 
  
 24 
  
 SOU 1998:15 
  
 När indikatorer utarbetas för Stockholms kommun bortser man i första steget från tillgången till statistik. Det betyder att man formulerar ett antal indikatorer utifrån det behov som identifie- ras, bortsett från om det idag går att sätta siffror på indikatorer- na. Det innebär att man kommer att få fram ett antal indikatorer som det idag inte går att mäta. Först i nästa steg kommer man att diskutera hur man skall göra med de indikatorer som inte går att kvantifiera med tillgänglig data. 
 När referensgruppen har identifierat en uppsättning s.k. Agenda  
 21-indikatorer 
  för Stockholms kommun skall dessa förankras i samhället. Genom olika kampanjer och presentationer på bl.a. skolor, företag och bibliotek skall stockholmarna lära sig på vilket sätt de själva kan bidra till ett hållbart Stockholm. 
  
 SOU 1998:15 
  
 25 
  
 5 
  
 Val av gröna nyckeltal som visar utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle 
  
 5.1 
  
 Syfte med gröna nyckeltal för ekologiskt hållbar utveckling 
  
 Valet av gröna nyckeltal måste utgå från vem som skall använda dem och vad de skall användas till. Eftersom gröna nyckeltal för ekologisk hållbarhet enligt vårt uppdrag skall användas av regering och riksdag bör samma utgångspunkter som används för ekonomiska indikatorer ligga bakom valet av mått. Det innebär att de skall vara strategiskt viktiga. Åtgärder och beslut som fattas av regering och riksdag skall kunna leda till föränd- ring av nyckeltalen. Måtten blir på så sätt ett resultat för uppföljning. Eftersom de skall vara strategiskt viktiga mått bör de också vara få till antalet. 
 Detta förslag till gröna nyckeltal skall även kunna användas när regering och riksdag kommunicerar med allmänheten. Därmed är både riksdag, regering och allmänheten målgruppen. 
 Vi tror också att ett urval av de gröna nyckeltal som vi föreslår kan användas av exempelvis kommuner och landsting. De föreslagna nyckeltalen kan utgöra en utgångspunkt t.ex. i arbetet med att följa upp effekter av genomförda åtgärder. 
  
 26 
  
 SOU 1998:15 
  
 Regeringen skriver att indikatorerna skall visa riktningen på utvecklingen. Det innebär att de nyckeltal vi föreslår måste ha en intressant tidsaspekt, dvs. förväntas förändras relativt snabbt över tiden. Resultatet av ett politiskt initiativ som syftar till att förändra utvecklingen mot ekologisk hållbarhet skall gå att avläsa i de gröna nyckeltalen. Vi har därför valt mått som relativt snabbt förändras när verkligheten förändras. På så sätt skall nyckeltalen kunna användas som uppföljning; för att mäta resultatet av en åtgärd. 
 Vårt uppdrag har varit att ta fram  
 ETT F¥TAL  
 nyckeltal, vilket vi har tolkat som  
 10-15 
  gröna nyckeltal. Det är naturligtvis problema- tiskt att med så få mått visa hur samhället utvecklas, men å andra sidan gör det beskrivningen mer lättöverskådlig. 
 Eftersom även allmänheten är vår målgrupp har vi valt att ta med faktorer som kan påverkas av beteendet hos den enskilde. Nyckeltal som visar nivån på övergödning och försurningsgrad har t.ex. inte den karaktären. Därför har vi kompletterat de rent miljörelaterade måtten med mått som mer direkt berör hushål- len, t.ex. hur många invånare som går, cyklar eller åker kollek- tivtrafik till och från arbetet. 
 Vår grundsyn är att gröna nyckeltal alltid skall väljas utifrån det sammanhang där de skall användas. Det innebär att gröna nyckeltal för ekologisk hållbarhet ser annorlunda ut om de är avsedda som underlag för t.ex. miljövårdsadministrationens arbete. Vårt förslag täcker inte hela behovet av andra hållbar- hets- eller miljöindikatorer. 
  
 SOU 1998:15 
  
 27 
  
 5.2 
  
 Generellt om de föreslagna gröna nyckeltalen 
  
 De gröna nyckeltal som vi föreslår skall utgöra ett underlag till beslutsfattarna om bl.a. miljötillståndet. Mot den bakgrunden kan man fråga sig om man bara skall ha nyckeltal för områden som centrala beslutsfattarna i vårt land kan påverka. När man t.ex. konstaterar att nedfallet av försurande ämnen ökar kraftigt vet man att utsläppen sker främst i andra länder och transporte- ras via luft till oss. Det betyder att våra beslutsfattare inte kan fatta beslut som direkt påverkar dessa utsläpp. Indirekt kan man dock påverka genom det internationella arbetet. Sverige arbetar aktivt i de internationella organen för att få andra länder att ta mer miljöhänsyn och minska sina utsläpp. Därför har vi ansett det vara viktigt att inte välja bort områden där de svenska politikerna inte direkt kan påverka situationen. 
 Vi har övervägt att formulera nyckeltalen så att en positiv utveckling av nyckeltalet visar på en positiv utveckling mot ekologisk hållbarhet. Det skulle kunna göra framställningen mer överskådlig. Men det uppstår problem när man skall formulera t.ex. ett utsläppsmått så att en ökning av nyckeltalet alltid betyder att utvecklingen går åt rätt håll. Praktiskt går det att lösa men vi tror att det rent pedagogiskt inte är bra att en ökad siffra på ett utsläppsmått innebär en positiv utveckling mot ekologisk hållbarhet. Vår slutsats har därför varit att det är bättre att låta vissa mått vara numeriskt positiva även när utvecklingen är icke önskvärd. I detta förslag med nyckeltal kan alltså en positiv utveckling av nyckeltalen över tiden i vissa fall vara önskvärd och i andra fall icke önskvärd. 
  
 28 
  
 SOU 1998:15 
  
 De internationella organisationer som arbetar med hållbarhets- indikatorer befinner sig i utvecklingsstadiet. Ingen organisation har ett färdigt förslag med indikatorer som länderna kan ta ställning till. 
 Är det då rimligt att föreslå gröna nyckeltal för Sverige när man inte har kommit längre internationellt? Borde vi inte vänta och se vad som kommer ut av det arbete som bedrivs i de internatio- nella organisationer, inte minst inom EU? 
 Vår bedömning är att vi inte bör vänta. Sverige bör vara pådri- vande i det internationella arbetet och det har vi goda möjlighe- ter att vara om vi ligger steget före när det gäller att utveckla gröna nyckeltal. 
 Vi vet också att det internationella arbetet ibland går trögt och att det är svårt att enas mellan länderna. Därför kan det dröja innan man enas och för svensk del är det angeläget att inom en snar framtid kunna avläsa hur utvecklingen mot ekologisk hållbarhet går. 
 Det finns en annan invändning mot att utarbeta gröna nyckeltal som är specifika för Sverige. För den internationella jämförel- sens skull kan man hävda att Sveriges gröna nyckeltal för ekologisk hållbarhet borde stämma överens med de indikatorer som man kommer fram till i de internationella organisationerna. Men vi anser att det behövs en uppsättning gröna nyckeltal som är specifika för just vårt land och som inte är generellt relevanta för alla länder eller för en grupp länder. Vårt uppdrag är att hitta gröna nyckeltal som skall användas av regering och riksdag för att visa utvecklingen i avseenden som är väsentliga för just vårt land. Därmed måste de också utgå från förhållanden i Sverige. 
  
 SOU 1998:15 
  
 29 
  
 Ett nyckeltal som är centralt för utvecklingen idag kan minska i betydelse i framtiden. I så fall skall man kunna byta ut det mot ett annat, mer angeläget nyckeltal. Samtidigt är det viktigt att understryka att huvudprincipen är att de gröna nyckeltal som föreslås skall vara relevanta under en längre tid. 
  
 5.3 
  
 Metod för att välja gröna nyckeltal 
  
 Det finns olika teoretiska modeller för hur man väljer nyckeltal för hållbar utveckling  
 7 
 . Vi har valt att inte strikt följa någon metod utan har istället använt olika metoder som grund för vårt arbete. 
 Vår första utgångspunkt har varit att identifiera viktiga för- hållanden för miljön. Naturvårdsverkets rapport (nr 4765) Ren luft och gröna skogar med förslag till nationella miljömål har utgjort ett underlag för denna analys. Utifrån Naturvårdsverkets beskrivning av miljötillståndet och den påverkan som sker på miljön har vi listat de viktigaste faktorerna för god miljökvalitet. 
 Dessa faktorer faller i stort sett in under regeringens ena delmål för ekologiskt hållbar utveckling, nämligen målet om skydd av miljön  
 8 
 . 
 Antalet faktorer som är viktiga för skyddet av miljön är mycket stort. I det här arbetet har vi valt några av dessa; faktorer som vi 
  
 7 
  
 En metod är beskriven i avsnitt 4.3.2, den s.k.  
  
 PICABU-metoden 
  som används av Stockholms kommun. För en översikt av olika modeller hänvisas till Gröna nyckeltal i kommunal redovisning (Kommunförbundet 1996) sid 
  
 76 
  
 ff. 
  
 8 
  
 Naturvårdsverkets rapport är f.n. på remiss. I vårt fortsatta arbete med de gröna nyckeltalen kommer vi att beakta inkomna synpunkter från remissin- stanserna. 
  
 30 
  
 SOU 1998:15 
  
 har bedömt vara strategiska för ekologisk hållbarhet. När vi identifierat de strategiska faktorerna har nästa steg varit att hitta ett bra mått på dem. 
 Det har inte alltid varit lätt att hitta statistik för det mått som vi önskat. Datatillgången har bitvis varit en restriktion i arbetet. I andra fall har vi förstått att det vi vill mäta inte kan förväntas att förändras nämnvärt oavsett om åtgärder vidtas eller inte. Så kan det t.ex. vara när effekterna i miljön av politiska åtgärder upp- kommer först efter många år. Alltför statiska nyckeltal har vi därför sållat bort. 
 Slutligen har vi fått kvar en uppsättning gröna nyckeltal som är centrala och strategiska för utvecklingen mot ekologisk håll- barhet och som kan inordnas under delmålet skydd för miljö. 
 Dessa gröna nyckeltal beskrivs i avsnitt 6.1. 
 Ett annat delmål för ekologiskt hållbar utveckling är effektivare användning av jordens resurser. En effektivare användning av resurserna vatten, energi och material har vi funnit vara centrala för detta delmål. Regering och riksdag har uttalat sitt stöd för en kretsloppsanpassning av samhällets sektorer och detta hänger in- timt ihop med effektiviteten i resursutnyttjandet. 
 För att mäta effektiviteten i resursutnyttjandet har vi bl.a. försökt att hitta statistik över återanvändning och återvinning av material, varor och produkter. På detta område är statistiken dessvärre mycket outvecklad. Vi har därför formulerat ett antal nyckeltal för framtiden på detta område. 
 Det är faktorer som vi anser vara centrala för att kunna mäta effektiviteten i resursutnyttjandet och som idag saknar statistik- underlag. 
  
 SOU 1998:15 
  
 31 
  
 För att komplettera beskrivningarna av miljötillståndet, påver- kan på miljön och effektiviteten i resursutnyttjandet har vi även försökt att lyfta fram och belysa de drivkrafter som ligger bakom problemen. För att förtydliga vad det handlar om i det här avseendet har vi rubricerat dessa gröna nyckeltal som hus- hållens, företagens och övriga sektorers omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle. 
 De faktorer som vi har identifierat som strategiska för omställ- ningen till ett ekologiskt hållbart samhälle är bl.a. vanor och konsumtionsmönster som ligger till grund för problemen och miljöpåverkan. Exempel på bakomliggande drivkrafter är efter- frågan på jordbruksprodukter, behov av uppvärmning av bo- städer och efterfrågan på transporter. 
 Sammanfattningsvis har regeringens tre delmål för ekologiskt hållbar utveckling och innebörden av dessa mål varit vägledande för valet av gröna nyckeltal. 
  
 32 
  
 SOU 1998:15 
  
 6 
  
 Förslag till gröna nyckeltal för ekologiskt hållbar utveckling 
  
 Gröna nyckeltal för effektivare användning av jordens resurser 
 Jordens resurser måste användas effektivare för att vi skall ha en hållbar utveckling. I detta sammanhang brukar man tala om faktor 10, dvs. att  
 i-ländernas 
  resursanvändning måste bli fyra eller tio gånger mer effektiv på  
 25-30 
  års sikt.  
 9 
  
 De resurser som vi har identifierat som väsentliga i detta sammanhang är energi, material och vatten och vi har valt gröna nyckeltal som speglar effektiviteten i användandet av dessa resurser. 
 Centralt för resursanvändningen är kretsloppstänkandet, dvs. principen att naturresurser, produkter och varor skall återanvän- das och återvinnas i så stor utsträckning som det är möjligt. Kortfattat innebär kretsloppsprincipen att miljöpåverkan från materialanvändningen minskas. 
  
 9  
 Begreppet faktor 10 har utvecklats av en grupp forskare vid Wuppertalin- stitutet i Tyskland. 
  
 SOU 1998:15 
  
 33 
  
 Effektivitetsmålet 
  
 1. 
  
 Energianvändning per capita relaterat till BNP samt sektorsvis relaterat till förädlingsvärdet i respektive sektor. 
  
 2. 
  
 Elanvändning  
  
 december-februari. 
  
 3. 
  
 Vattenanvändning per capita relaterat till BNP samt sektorsvis relaterat till förädlingsvärdet i respektive sektor. 
  
 4. 
  
 Återföring av kvalitativt slam till odlingsmark. 
  
 Nedan följer en närmare beskrivning och motivering av respek- tive mått. 
  
 1. Energianvändning per capita relaterat till BNP samt  
 sektorsvis relaterat till respektive sektors förädlingsvärde 
 En effektivare energianvändning är väsentligt för att nå hållbar- het. Alla samhällssektorer använder energi i någon form och har ett ansvar för att effektivisera sitt nyttjande av energin. Genom att relatera energianvändningen till utvecklingen av BNP kan vi se hur energianvändningen förändras i förhållande till produk- tionen. På så sätt kan man se när en minskning i energianvänd- ningen beror på att produktionen minskat (t.ex. i samband med hög- eller lågkonjunktur) eller om det beror på att energian- vändningen är effektiviserad. 
  
 34 
  
 SOU 1998:15 
  
 2. Elanvändning december - februari 
 Denna indikator mäter effekttopparna under de kalla vinter- månaderna. Data skall rensas från säsongsvariationer. Detta är ett mått för att visa förutsättningarna att avveckla kärnkraften eftersom ett problem med kärnkraftavvecklingen är att vi har några extremt kalla veckor eller månader. 
  
 3. Vattenanvändning per capita relaterat till BNP samt  
 sektorsvis relaterat till förädlingsvärdet i respektive sektor 
 Vi tror att det är viktigt att belysa vattenförbrukningen även om vi generellt sett har en god tillgång till vatten i vårt land. Nyttjande av vatten innebär att resurser tas i anspråk för att rena och hantera vattnet. Dessutom förorenar orenat vatten sjöar, hav och andra vattendrag. 
 Denna indikator visar hur olika sektorer nyttjar energi och vatten i sin produktion. Vattenanvändningen relateras till produktionen för att synliggöra när förändringar i vattenanvändningen beror 
 på förändringar i produktionen. 
 4. Återföring av kvalitativt slam till odlingsmark 
 Att återföra reningsverkens avloppsslam till åkermarken är ett sätt att sluta näringsämnenas kretslopp. En viktig beståndsdel i slammet är fosfor. Fosfor är en ändlig resurs som snabbt minskar. Hushållning med fosfor är därför väsentligt för utveck- lingen mot ett hållbart samhälle. 
 Allt slam håller inte tillräckligt god kvalitet för att kunna återföras till odlingsmark. Många gånger innehåller slammet alltför höga halter av tungmetaller och organiska miljöförore- 
  
 SOU 1998:15 
  
 35 
  
 ningar. Detta är föroreningar från hushåll och industri som felaktigt hamnat i avloppet. 
 Naturvårdsverket har tillsammans med LRF och VAV formule- rat riktvärden för slam som får återföras till odlingsmark. Det nyckeltal som vi föreslår utgörs av mängden slam som klarar uppsatta riktvärden och som återförs till odlingsmark. 
  
 6.2 
  
 Gröna nyckeltal för skydd av miljön 
  
 Till detta delmål hör faktorer som är tydligt miljörelaterade, såsom frisk luft, rent vatten och giftfri miljö. För detta delmål har vi bl.a. valt ett antal gröna nyckeltal som visar  
 påverkan  
 på miljön från aktiviteter i industri, hushåll och övriga samhälls- sektorer. Det handlar bl.a. om utsläpp av förorenande ämnen till luft, mark och vatten. 
 Vi har också valt en uppsättning nyckeltal som visar  
 tillståndet  
 i miljön, t.ex. hur mycket mark som är försurad. 
  
 36 
  
 SOU 1998:15 
  
 Miljömålet 
  
 1. 
  
 Andel mark där nedfallet av försurande ämnen inte överskrider kritisk belastningsnivå. 
  
 2. 
  
 Utsläpp av försurande ämnen sektorsvis och relaterat till respektive sektors förädlingsvärde. 
  
 3. 
  
 Antal dagar per år som SNV:s gränsvärden för luftföroreningar och riktvärden för marknära ozon inte överskrids. 
  
 4. 
  
 Tillförsel av kväve och fosfor till kustvatten. 
  
 5. 
  
 Skyddad skog som andel av produktiv skogsmark. 
  
 6. 
  
 Utsläpp av koldioxid sektorsvis och relaterat till respektive sektors förädlingsvärde. 
  
 Nedan följer en beskrivning och motivering av respektive nyckeltal. 
 1. Andel mark där nedfallet inte överskrider kritisk belast- 
 ningsnivå 
 Att bekämpa försurningen är ett viktigt inslag i miljöpolitiken. Försurningen uppkommer genom utsläpp av bl.a. svavel och kväve från aktiviteter i framförallt sektorerna transporter, energi, jordbruk och processindustri. 
 Målet för arbetet med att bekämpa försurning är att mark och vatten skall ha en surhetsgrad som inte skadar människors hälsa, som bevarar den naturgivna produktionsförmågan hos den 
  
 SOU 1998:15 
  
 37 
  
 biologiska mångfalden och som inte ökar korrossionshastigheten hos tekniska material.  
 Naturvårds-verket 
  bedömer att nedfallet av kväve och svavel måste minska med upp till 70 procent (med regionala variationer) för att målet skall nås. 
 Vi tror att det är lämpligt att illustrera  
 försurnings-proble- 
  matiken med dels ett tillståndsmått och dels ett mått på påver- kan. Andelen mark där nedfallet av försurande ämnen inte över- skrider kritisk belastningsnivå är ett mått på tillståndet. Nästa nyckeltal mäter påverkan på miljön som en följd av försurande utsläpp. 
 2. Utsläpp av försurande ämnen sektorsvis och relaterat till 
 respektive sektors förädlingsvärde 
 Detta är ett mått på den påverkan som sker i miljön som en effekt av försurande utsläpp. Vi tror att det är intressant att belysa utsläppen från olika sektorer och att redovisa utsläppen i relation till förädlingsvärdet i respektive sektor. Genom att relatera utsläppen till förädlingsvärdet i respektive sektor kan man se om förändringar i utsläppsnivåerna beror på förändringar 
 i produktionsnivån (t.ex. vid låg- eller högkonjunktur) eller om de beror på att man faktiskt har miljöanpassat produktionen. 
 Statistiken för utsläpp är branschindelad enligt SCBs s.k. SNI- koder. Den sektorsindelning som hade varit önskvärd för att visa bidraget till försurning (sektorerna energi, transport, process- industri och jordbruk) går inte att göra med den statistik som finns. Vi tror att det skulle vara värdefullt för analysarbetet om man i framtiden kunde mäta utsläppen sektorsvis. Då har man de bästa förutsättningarna att se det verkliga bidraget som olika sektorer ger till försurning av mark och vatten. 
  
 38 
  
 SOU 1998:15 
  
 3. Antal dagar per år som SNV:s gränsvärden för luft- 
 föroreningar och riktvärden för marknära ozon inte över- 
 skrids. 
 Luftföroreningar kan leda till hälsoskador på människor i form av cancer, allergi och sjukdomar i luftvägarna. Men det är svårt att säkerställa luftföroreningarna som orsak till hälsoproblemen. Institutet för miljömedicin (IMM) bedömer dock att man i framtiden med nya metoder kommer att kunna identifiera orsaken eller orsakerna till nämnda hälsoproblem. Man kan då överväga att introducera ett hälsonyckeltal för ekologisk hållbarhet. 
 Luftföroreningarna kan också skada växter, djur och kultur- föremål. Problemen med luftföroreningar är främst lokaliserade till tätorter och beror på utsläpp från sektorerna transport, industri och energi. 
 Det nyckeltal som vi har valt för att visa utvecklingen beträffan- de luftföroreningarna illustrerar i vilken omfattning som luftkvaliteten bedöms vara på lågrisknivå. Den statistik som skall utgöra underlag är miljöövervakningens nät med 35 stationer. Förslagsvis kan man välja  
 5-10 
  tätorter ur detta nätsystem. 
 Det finns de som anser att gällande gräns- och riktvärden för luftföroreningar respekive marknära ozon är låga och det finns personer som är känsliga även för låga halter av luftförorening- ar. Detta ska beaktas när man analyserar nyckeltalet för luft- föroreningarna. 
  
 SOU 1998:15 
  
 39 
  
 4. Tillförsel av kväve och fosfor till kustvatten 
 Övergödning av mark och vatten påverkar människors hälsa, biologisk mångfald och förhindrar en allsidig användning av mark och vatten. Orsaken till övergödningen är att kväve- och fosforföreningar tillförs mark och vatten, främst från jordbruket och luftnedfall. 
 Vi tror att tillförseln av kväve och fosfor till kustvatten är ett bra nyckeltal för att visa problemet med övergödning. Det är ett relativt snabbt nyckeltal; dvs. förändringar i omfattningen av ut- släppen syns relativt snabbt på indikatorn. Däremot kan det ta lång tid innan utsläppsminskningar får effekter i miljön. Det krävs en lång återhämtningsprocess i mark, vatten och sediment innan närsalthalter når önskvärda nivåer. 
 Beräkningar av tillförsel av kväve och fosfor görs av Natur- vårdsverket varje år för Västerhavet och var tredje år för Österjön. 
 5. Skyddad skog som andel av produktiv skogsmark 
 Produktiv skogsmark som har särskilda biologiska värden måste skyddas. Många menar att skogen behöver ytterligare skydd för att säkra biologisk mångfald och genetisk variation. Detta nyckeltal visar hur stor andel produktiv skogsmark som för närvarande är skyddad. 
 6. Utsläpp av koldioxid sektorsvis 
 En ekologiskt hållbar samhällsutveckling innebär att klimatpå- verkan måste begränsas. Koldioxid är den största av de s.k. växthusgaserna och den gas man bör rikta in sig på för att 
  
 40 
  
 SOU 1998:15 
  
 bekämpa klimatproblematiken. Enligt Naturvårdsverket bör kol- dioxidutsläppen från fossila bränslen minska med ca 20% för att inte växthuseffekten skall förstärkas. 
 Alla samhällsaktörer bidrar till den s.k. vä xthuseffekten, främst genom att nyttja fossila bränslen. Enligt beräkningar från Konsumentverket sker ca en tredjedel av koldioxidutsläppen från konsumenter, dvs. enskilda individer. Dessa utsläpp upp- kommer från bl.a. hushållens privata fordon, fritidsbåtar, arbetsredskap och villapannor. 
 För att komma till rätta med problemen krävs både en energi- effektivisering och en övergång från fossila bränslen till alternativa bränslen. 
  
 6.3 
  
 Gröna nyckeltal för hushållens, företagens och övriga sektorers omställning till ekologiskt hållbar utveckling 
  
 I denna grupp har vi samlat gröna n yckeltal som visar hur hushåll, näringsliv och andra aktörer ställer om konsumtion, produktion och livsstil för ett hållbart samhälle. Här har vi också med ett nyckeltal som berör omställningen av energikonsumtio- nen med anledning av kärnkraftavvecklingen. N ycktal 6 visar hushållens omställning till förnyelsebara bränslen. 
  
 SOU 1998:15 
  
 41 
  
 Gröna nyckeltal för hushållens, företagens och övriga sektorers omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle 
  
 1. 
  
 Andelen invånare som promenerar, cyklar eller åker kollektivtrafik till och från arbetet. 
  
 2. 
  
 Ekologisk odlingsmark som del av total odlingsmark. 
  
 3. 
  
 Antal företag som är certifierade enligt miljöledningssystemen ISO eller EMAS. 
  
 4. 
  
 Volymen miljömärkta konsumentvaror. 
  
 5. 
  
 Andel bilar som klassas som Miljöklass 1. 
  
 6. 
  
 Hushållens konsumtion av förnylesebara bränslen i relation till deras totala energikonsumtion. 
  
 7. 
  
 Antal invånare per bil. 
  
 Nedan följer en närmare motivering och beskrivning av respektive mått. 
 1. Andelen invånare som promenerar, cyklar eller åker 
 kollektivtrafik till och från arbetet. 
 Många kommuner som arbetar med gröna nyckeltal i sin miljöredovisningen eller i Agenda  
 21-arbetet 
  använder detta mått. Det ger en indikation om i vilken utsträckning miljövänliga transportalternativ nyttjas. 
  
 42 
  
 SOU 1998:15 
  
 2. Ekologisk odlingsmark som del av total odlingsmark 
 Det finns olika sätt att mäta ekologisk odlingsmark. Man kan mäta andelen mark där odlingsmetoderna uppfyller KRAV- märkningens kriterier. Ett annat alternativ är att mäta andelen odlingsmark som har miljöstöd. Väljer man det senare alternati- vet innebär det att man även får med mark som inte odlas för närvarande. 
 Vi bedömer att det finns anledning att noggrannare studera på vilket sätt man skall mäta ekologisk odlingsmark innan man beslutar sig för ett mått. 
 3. Andelen företag som är certifierade enligt miljölednings- 
 systemen ISO eller EMAS. 
 Att miljöanpassa företagen handlar inte bara om att begränsa den direkta påverkan på miljön, t.ex. från industriella utsläpp. Hela verksamheten måste miljöanpassas systematiskt genom ett miljöledningssystem. 
 Vi har valt att mäta näringslivets integrering av miljöfrågorna i verksamheten med ett nyckeltal som beskriver antalet miljö- certifierade företag. De miljöledningssystem som främst används i Sverige är ISO och EMAS. SIS Miljömärkning för statistik över företag som certifieras enligt endera av de två miljöledningssystemen. För närvarande är det ca 145 företag som är certifierade enligt endera system. 
 4. Volymen miljömärkta konsumentvaror 
 I vilken utsträckning väljer konsumenterna miljömärkta varor framför andra? Det är vad vi vill belysa med detta nyckeltal. I 
  
 SOU 1998:15 
  
 43 
  
 dagligvaruhandeln är det miljömärkningssystemen Svanen, Boone och Ett Bra Miljöval som dominerar men det finns också andra märkningar. Vi tror att ett bra mått över konsumenternas miljöval är andelen miljömärkta varor som säljs genom ICA, DAGAB och Konsum. 
 5. Andelen bilar klassificerade som Miljöklass 1 
 En miljöanpassning av fordonsbeståndet är väsentlig för att skapa ett hållbart samhälle. Detta nyckeltal mäter andelen fordon i Miljöklass 1 ur fordonsbeståndet. 
 6. Hushållens konsumtion av förnyelsebara bränslen i rela- 
 tion till deras totala energikonsumtion 
 När kärnkraftavvecklingen påbörjas och priserna på elkraft stiger kan många hushåll förväntas att konvertera sin bo- stadsuppvärmning. Vårt förslag till nyckeltal mäter omfattning- en av hushållens konsumtion av förnyelsebara bränslen. 
 7. Antal invånare per bil 
 Så länge bilen är den dominerande faktorn för luftföroreningar i tätorter är det intressant att fokusera på bilanvändningen. Detta nyckeltal mäter antalet i bilar i förhållande till invånarantalet. 
 Man kan ha invändningar mot det här nyckeltalet eftersom det inte mäter hur mycket bilen faktiskt används. Därför kan det finnas anledning att överväga att istället mäta hur många personer som i genomsnitt åker i bilen när den används. Det är kanske ett mer relevant mått. 
 44 SOU 1998:15 
 Vi föreslår en noggrannare studie av vilket mått som ska användas. 
  
 6.4 
  
 Gröna nyckeltal för framtiden 
  
 Vi har också identifierat ett antal faktorer som är centrala för utvecklingen mot ekologisk hållbarhet men där det idag saknas statistik för att formulera ett mått. Beredningen anser att följande faktorer bör ingå i redovisningen av gröna nyckeltal när mått eller statistik har utvecklats. 
 Framtida gröna nyckeltal 
  
 1. 
  
 Nivån på återanvändning av varor produkter och material. 
  
 2. 
  
 Nivån på materialåtervinning av varor och produkter. 
  
 3. 
  
 Kemikalieanvändningen. 
  
 4. 
  
 Antalet miljömärkta skolor. 
  
 5. 
  
 Andel offentlig upphandling som är miljömärkt. 
  
 6. 
  
 Biologisk mångfald. 
  
 På följande sidor beskrivs och motiveras respektive mått. 
  
 SOU 1998:15 
  
 45 
  
 1. Nivån på återanvändning av varor, produkter och 
 material 
 Producentansvaret gäller sedan år 1997 på ett antal varor och produkter. Det innebär att producenterna (enligt lagens defini- tion) ansvarar för att ta tillvara uttjänta produkter för återan- vändning eller materialåtervinning. 
 Men många produkter har sedan länge ett system för återtagande och återanvändning. För dessa produkter finns det statistik som kan användas som underlag för ett grönt nyckeltal. Det gäller t.ex. glasflaskor som återanvänds. Vår bedömning är dock att återanvänding av glas inte är ett strategiskt mått på hållbar utveckling. Därför anser vi att det krävs ytterligare dataunderlag innan ett nyckeltal som är intressant för hållbar utveckling kan användas. 
 2. Nivån på materialåtervinning av varor och produkter 
 Något fler varor och produkter materialåtervinns än återanvänds. Det finns idag statistik över materialåtervinning av t.ex. alumi- niumburkar, glasförpackningar och vissa plastförpackningar. Men även på detta område har vi funnit att det saknas statistik över materialåtervinning som kan anses strategiskt betydelsefull. 
 Vi föreslår att ett nyckeltal utvecklas när ytterligare dataunder- lag finns tillgänglig. 
 3. Kemikalieanvändingen 
 Vi bedömer att kemikalieanvändningen i samhället behöver be- lysas med ett nyckeltal. Ett förslag som vi diskuterat är att välja en strategiskt grupp av kemikalier och mäta den volym av dessa 
  
 46 
  
 SOU 1998:15 
  
 kemikalier som inkommer till reningsverken. Det krävs dock noggranna analyser för att fastställa den grupp av kemikalier som är lämplig att följa. 
 Vi föreslår att ytterligare arbete läggs ned på att finna ett lämpligt nyckeltal för att belysa kemikalieanvändnigen. 
 4. Antalet miljömärkta skolor 
 Detta nyckeltal har vi valt därför att vi tror att kunskap och ut- bildning är ett bra sätt att främja hållbar utveckling. I grundsko- lan är miljö inte ett eget ämne utan skall enligt läroplanen behandlas inom flera ämnen. I de skolor som får utmärkelsen miljöskola är miljöundervisningen väl samordnad. Det ger goda förutsättningar för att stimulera elevernas intresse för miljön. 
 Naturvårdsverket och Skolverket har regeringens uppdrag att ut- forma kriterier för miljömärkning av skolor. För att få utmärkel- sen miljöskola krävs både att verksamheten är miljöanpassad och att uppläggningen av miljöundervisningen lever upp till de kriterier som beslutats om. 
 Beredningen föreslår att antalet miljömärkta skolor skall utgöra en nyckeltal för hållbar utveckling när systemet har börjat att tillämpas. 
 5. Offentlig upphandling som är miljömärkt 
 Den statliga sektorn har ett ansvar för att tillse att den egna upphandlingen görs med miljöansvar. Regeringen har aviserat sin avsikt att inrätta en delegation för miljöanpassad offentlig upphandling av varor och tjänster. Vi föreslår att delegationen 
  
 SOU 1998:15 
  
 47 
  
 får till uppgift att föra statistik över den offentliga upphandling- en som är miljömärkt. 
 7. Biologisk mångfald 
 Ett mål för ekologisk hållbarhet är att säkerställa biologisk mångfald. Biologisk mångfald kan definieras som variationsri- kedomen bland levande organismer av alla ursprung. Alla naturligt förekommande arter skall t.ex. ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga populatio- ner. 
 Den indikator som används i internationella sammanhang för att mäta biologisk mångfald är andel hotade (eller rödlistade) arter som andel av det totala artbeståndet. Men det finns flera problem förknippade med detta mått. Ett problem är att insamlingsmetoden inte är objektiv. Ett annat är att mätningar görs endast var 5:e år och endast små förändringar brukar uppmätas. Slutligen är andelen hotade eller rödlistade arter ett trögt mått eftersom utsläpp och annan miljöpåverkan endast på lång sikt innebär förändringar i artbeståndet. 
 Det är vår bedömning att ytterligare utredningsarbete behövs för att hitta ett strategisk mått för biologisk mångfald. 
  
 48 
  
 SOU 1998:15 
  
 7 Det fortsatta arbetet 
  
 7.1 
  
 Vem skall ansvara för att ta fram gröna nyckeltal för hållbar utveckling i framtiden? 
  
 Naturvårdsverket överlämnar till regeringen varje år en bedöm- ning av tillståndet i miljön. Denna redovisning ligger till grund för regeringens miljöredovisning till riksdagen. I vårpropositio- nen (1996/97:150) skriver regeringen att indikatorer för ekolo- giskt hållbar utveckling bör utarbetas och användas i den före- slagna årliga redovisningen till riksdagen. 
 Vår bedömning är att Naturvårdsverket som redan hanterar insamling och bearbetning av miljödata är bäst lämpade att ansvara för den årliga redovisningen av de gröna nyckeltalen. I de fall det krävs statistik från annan myndighet bör den myndig- heten få i uppdrag att varje år vid en viss tidpunkt lämna relevant information till Naturvårdsverket. 
  
 SOU 1998:15 
  
 49 
  
 8 Konsekvensredovisning 
  
 8.1 
  
 Konsekvensbedömning av Miljövårdsberedningens förslag 
  
 För detta uppdrag gäller regeringens direktiv till samtliga kom- mittéer om att pröva offentliga åtaganden och att redovisa regional- och jämställdhetspolitiska konsekvenser. 
 Avseende regional- och jämställdhetspolitiken anser vi att våra förslag inte har några konsekvenser. Avseende offentliga åtagan- den innebär våra förslag inte ökade åtaganden. De förslag till gröna nyckeltal som vi lämnat bygger på befintliga statistik- och dataunderlag. I några fall har vi konstaterat att andra mått vore önskvärda som bättre skulle spegla en ekologiskt hållbar utveck- ling. Vi menar att detta bör utgöra ett underlag för ansvariga myndigheter i samband med löpande översyn och omprövning av datainsamling och statistikproduktion inom befintliga ekono- miska ramar. 
 Avslutningsvis menar vi att en regelbunden redovisning till riks- dag, privat och offentlig sektor samt till allmänheten av nyckel- tal som visar hur samhället utvecklas i ekologiskt hållbar riktning ger positiva samhällsekonomiska effekter. De gröna nyckeltalen tydliggör och skapar engagemang kring behoven av t.ex. effektivare resurshushållning och att förebygga negativ miljöpåverkan.