SOU 1997:183 
  
 3 
  
 Till statsrådet och chefen för 
 Kulturdepartementet 
 Regeringen beslutade den 17 april 1997 att bemyndiga chefen för Kulturdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att kartlägga hur de nuvarande aktiva arbetsmarknadspolitiska insatserna för yrkesverksamma konstnärer fungerar samt, om så erfordras, lämna förslag till hur de medel som idag används kan användas mer effektivt (Kommittédirektiv 1997:58, Översyn av arbetsmarknadspolitiken i för- hållande till konstnärsyrket). 
 Utredningen har antagit namnet Konstnärliga arbetsmarknadsutred- ningen. En kortare redogörelse för utredningsuppdraget och direktiven ges i kapitel 1. 
 Med stöd av bemyndigandet förordnade statsrådet Wilkins filosofie doktor Perez som särskild utredare fr.o.m. den 1 juni 1997. 
 Som experter förordnades den 1 juni 1997 Daniels, utreda- re, Landstingsförbundet, Wilson, förbundsordförande, Svenska Teaterförbundet, Jennings, förbundsordförande, Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares Samarbetsnämnd, White, departe- mentssekreterare, Kulturdepartementet, Johnson, kanslichef, Konstnärsnämnden, Faulkner, enhetschef, Statens kulturråd och Castaneda, departementssekreterare, Arbetsmarknadsdeparte- mentet. Vidare förordnades fr.o.m. den 18 augusti 1997 Jarvis son, arbetsförmedlingschef, Af Kultur Media, Örebro, Stanley, avdelningsdirektör, Arbetsmarknadsstyrelsen, Carter, verkstäl- lande direktör, Teatrarnas Riksförbund, Daniels, av- delningsdirektör, Arbetsmarknadsstyrelsen samt Ants Stanton, sek- tionschef, Svenska Kommunförbundet. 
 Till huvudsekreterare förordnades fr.o.m. den 10 juni 1997 Smith. Till biträdande sekreterare förordnades fr.o.m. den 21 maj Ro- 
  
 4 
  
 SOU 1997:183 
  
 Lopez och fr.o.m. den 1 juni Byrd. Fr.o.m. den 1 november 1997 entledigades Byrd från uppdraget. 
 Smith har varit utredningens assistent. 
 Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen överlämnar härmed sitt slutbetänkande Arbete åt konstnärer. Vårt uppdrag är härmed avslutat. 
 Stockholm i december 1997 
 Perez 
 Smith 
  
 SOU 1997:183 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 3AMMANFATTNING  
  
 )NLEDNING  
  
 1.1 
  
 Direktiven ............................................................................. 
  
 17 
  
 1.2 
  
 De kulturpolitiska målen....................................................... 
  
 18 
  
 1.3 
  
 De arbetsmarknadspolitiska målen ....................................... 
  
 19 
  
 "AKGRUND  
  
 2.1 
  
 Tidigare kulturutredningar om arbetsmarknaden ................. 
  
 21 
  
 2.1.1 
  
 Kulturpolitikens inriktning ...................................... 
  
 21 
  
 2.1.2 
  
 Konstnärens villkor .................................................. 
  
 24 
  
 2.1.3 
  
 Konstnärerna i samhället ......................................... 
  
 26 
  
 2.2 
  
 Tidigare utredning om AMS och kulturarbetarna ................ 
  
 30 
  
 2.2.1 Arbetsförmedling inom vissa yrkesgrupper............. 
  
 30 
  
 2.2.2 
  
 PM beträffande arbetsförmedling på kulturområdet 32 
  
 2.2.3 
  
 Arbetsmarknadsverkets ansvarsområde................... 
  
 33 
  
 2.2.4 Teatrarna och svenska folket ................................... 
  
 37 
  
 2.2.5 
  
 Ersättning vid arbetslöshet och omställning ............ 
  
 38 
  
 2.3 
  
 Parallellutredningarna ........................................................... 
  
 40 
  
 2.3.1 
  
 Generellt stöd till konstnärliga och litterära egen- 
  
 företagare ................................................................. 
  
 40 
  
 2.3.2 Översyn av vissa offentligrättsliga ersättningar....... 
  
 40 
  
 2.4 
  
 AMS och kulturarbetarna ..................................................... 
  
 41 
  
 2.4.1 
  
 Kulturarbetsförmedlingarna växer fram .................. 
  
 41 
  
 2.4.2 
  
 Utvecklingen i siffror ............................................... 
  
 46 
  
 2.4.3 
  
 Kulturarbetsförmedlingen och kunderna ................. 
  
 46 
  
 6  
 )York 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤RSYRKET  
  
 3.1 
  
 Vilka är konstnärer?.............................................................. 
  
 51 
  
 3.2 
  
 Hur många är konstnärerna? ................................................. 
  
 54 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
  
 4.1 
  
 Arbetslösa eller inkomstlösa ................................................. 
  
 59 
  
 4.1.1 
  
 Ordområdet .............................................................. 
  
 60 
  
 4.1.2 
  
 Bild- och formområdet............................................. 
  
 64 
  
 4.1.3 
  
 Tonområdet .............................................................. 
  
 68 
  
 4.1.4 
  
 Scenområdet............................................................. 
  
 73 
  
 4.2 
  
 Konstnärer om arbetslöshet .................................................. 
  
 78 
  
 4.3 
  
 Teatern och arbetsmarknadspolitiken ................................... 
  
 80 
  
 4.3.1 
  
 Bakgrund.................................................................. 
  
 80 
  
 4.3.2 
  
 En ny arbetsgivare.................................................... 
  
 82 
  
 4.4 
  
 Dansarnas yrkesbyte ............................................................. 
  
 85 
  
 4.4.1 
  
 Utländska förebilder................................................. 
  
 86 
  
 4.4.2 Stöd till dansares omstälning ................................... 
  
 87 
  
 4.5 
  
 Konstnären och trygghetssystemen ...................................... 
  
 88 
  
 4.5.1 
  
 Hinder i arbetslöshetsförsäkringen .......................... 
  
 89 
  
 4.5.2 
  
 Sjukförsäkringen ...................................................... 
  
 91 
  
 4.5.3 
  
 Det nya pensionssystemet ........................................ 
  
 92 
  
 4.5.4 
  
 Socialbidrag och bostadsbidrag ............................... 
  
 93 
  
 4.5.5 
  
 Konstnärerna och skatterna...................................... 
  
 94 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
  
 5.1 
  
 Bakgrund............................................................................... 
  
 97 
  
 5.2 
  
 Centrumbildningarna i dag ................................................. 
  
 102 
  
 5.2.1 
  
 Författarcentrum .................................................... 
  
 104 
  
 5.2.2 
  
 Musikcentrum ........................................................ 
  
 106 
  
 5.2.3 
  
 Teatercentrum ........................................................ 
  
 108 
  
 5.2.4 
  
 Översättarcentrum .................................................. 
  
 109 
  
 5.2.5 
  
 Illustratörscentrum ................................................. 
  
 110 
  
 5.2.6 
  
 Fotograficentrum.................................................... 
  
 111 
  
 5.2.7 
  
 Danscentrum .......................................................... 
  
 113 
  
 SOU 1997:183 
  
 )York  
 7 
  
 5.2.8 
  
 Konstnärscentrum .................................................. 
  
 114 
  
 5.2.9 
  
 Filmcentrum ........................................................... 
  
 116 
  
 5.2.10 
  
 Konsthantverkscentrum ......................................... 
  
 117 
  
 5.3 
  
 Sammanfattning och förslag ............................................... 
  
 119 
  
 !RBETSL¶SHETEN BLAND KONSTN¤RER  
  
 6.1 
  
 Högsta arbetslösheten? ....................................................... 
  
 123 
  
 6.2 
  
 A-kassornas 
 fem-i-topp....................................................... 
  
 127 
  
 6.3 
  
 Arbetslöshetens kostnader  
 -  
 passivt stöd ........................... 
  
 127 
  
 TG¤RDERNA  
 -  
  
 GR¤NSSNITTET MELLAN ARBETSMARKNADS OCH KULTURPOLITIKEN  
  
 7.1 
  
 Målkonflikt arbetsmarknadspolitik  
 -  
 kulturpolitik ............ 
  
 131 
  
 7.2 
  
 Åtgärdernas omfattning ...................................................... 
  
 132 
  
 7.3 
  
 Åtgärder som konkurrenter ................................................. 
  
 137 
  
 7.4 
  
 Många går runt i systemen.................................................. 
  
 141 
  
 7.4.1 
  
 Rundgång i åtgärder ............................................... 
  
 141 
  
 7.4.2 
  
 Umeå-undersökning 
  om beredskapsarbete 
  
 för 
  
 konstnärer............................................................... 
  
 142 
  
 7.5 
  
 Hinder för framgångsrika åtgärder ..................................... 
  
 143 
  
 7.6 
  
 Framgångsrika åtgärder  
 -  
 några exempel........................... 
  
 145 
  
 7.6.1 Nya marknader för konstnärer ............................... 
  
 145 
  
 7.6.2 Skapa kontakter med nya grupper.......................... 
  
 146 
  
 7.6.3 
  
 Konstnären som subjekt ......................................... 
  
 147 
  
 7.6.4 
  
 Hjälp till självhjälp ................................................ 
  
 148 
  
 7.6.5 
  
 Kulturella resursarbeten ......................................... 
  
 149 
  
 7.6.6 
  
 Mot nya marknader ................................................ 
  
 150 
  
 7.6.7 
  
 Kulturpolitisk utveckling ....................................... 
  
 151 
  
 –VERUTBUD OCH MINSKANDE Miller 
  
 8.1 
  
 Efterfrågan på kultur ........................................................... 
  
 153 
  
 8.1.1 
  
 Produktivitetsfällan slår igen ................................. 
  
 154 
  
 8.1.2 
  
 Arbetsmarknadspolitiken förstärker struktur- 
  
 problemen............................................................... 
  
 156 
  
 8.2 
  
 En kulturpolitisk begränsning av Af Kulturs målgrupp...... 
  
 158 
  
 8.2.1 Obalansen förstärks från flera håll ......................... 
  
 159 
  
 8  
 )York 
  
 SOU 1997:183 
  
 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 
  
 9.1 
  
 Arbete åt konstnärer............................................................ 
  
 161 
  
 9.1.1 
  
 Arbetsmarknadspolitikens roll ............................... 
  
 163 
  
 9.1.2 
  
 Felriktade åtgärder ................................................. 
  
 165 
  
 9.2 
  
 Förstärk Af Kulturs roll ...................................................... 
  
 168 
  
 9.2.1 En särställning för Af Kultur ................................. 
  
 168 
  
 9.2.2 
  
 Begränsa mottagargruppen .................................... 
  
 170 
  
 9.2.3 
  
 Inför inomkonstnärlig bedömning.......................... 
  
 170 
  
 9.2.4 Skärpta regler för andra arbetsförmedlingar .......... 
  
 171 
  
 9.2.5 Satsning på utbildning och vägledning .................. 
  
 172 
  
 9.2.6 
  
 Af Kultur Media..................................................... 
  
 173 
  
 9.3 
  
 Förstärk förmedlingen av konstnärernas arbete.................. 
  
 174 
  
 9.3.1 Förmedling genom Af Kultur ................................ 
  
 175 
  
 9.3.2 
  
 Medel till kulturpolitiken ....................................... 
  
 177 
  
 9.4 
  
 En tredje anställningsform inom teatern ............................. 
  
 179 
  
 "ILAGOR 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiven ............................................................ 
  
 181 
  
 Bilaga 2 
  
 Nordisk yrkesklassificering (NYK)  
 -  
 Svensk grundstan- 
  
 dard, Arbetsmarknadsstyrelsen 1983 .................................. 
  
 187 
  
 Bilaga 3 
  
 AMS´ statistik över arbetslösheten m.m. bland konstnärer 199 
  
 Bilaga 4 
  
 Arbetslösheten bland etablerade konstnärer ....................... 
  
 209 
  
 Bilaga 5 
  
 Förteckning över organisationer och personer utredningen 
  
 samrått med......................................................................... 
  
 211 
  
 SOU 1997:183 
  
 9 
  
 Sammanfattning 
 Utgångspunkter 
 Mitt uppdrag har varit att göra en översyn av arbetsmarknadspolitiken i förhållande till konstnärsyrket och att analysera den obalans som råder på den konstnärliga arbetsmarknaden. Min utgångspunkt har varit att föreslå åtgärder för att lösa det strukturella problem som en överetable- ring på konstnärernas arbetsmarknad utgör. Min översyn visar entydigt att detta strukturproblem är omfattande och att arbetsmarknadspolitiken bidrar till att förvärra den. En begränsning av målgruppen för arbets- marknadspolitiken inom konstnärsområdet är därför nödvändig. Arbetsmarknadspolitiska mål och kulturpolitiska mål måste bägge få genomslag i arbetsmarknadsåtgärderna för att strukturproblemet skall kunna lösas. 
 Det finns en motsättning mellan arbetsmarknadspolitikens mål och kulturpolitikens mål, men den går att överbr ygga. En förutsättning är att bägge politikområdena definierar konstnärsyrket och konstnärernas arbetsmarknad lika. Då blir båda rollerna tydliga och förstärker varandra. Så sker inte i dag. Problemen har tvärtom till stor del sin grund i att de två politikområdena definierat konstnärernas arbetsmark- nad på olika sätt. Detta är också huvudkritiken från konstnärernas organisationer. 
 Att främja arbetskraftens anpassning till den reguljära arbetsmark- nadens behov på konst och konstnärer, som är arbetsmarknadspoliti- kens uppgift kommer lätt i konflikt med kulturpolitikens krav på mång- fald, konstnärlig förnyelse och kvalitet. Kulturpolitiken skall korrigera marknaden för konst, medan arbetsmarknadspolitiken skall bidra till en anpassning till denna marknad. Kulturpolitikens kärna är konstens kva- litet medan arbetsmarknadspolitiken förhåller sig neutral till konstens kvalitet. Här handlar det om att hitta jobb. Men framför allt att mot- verka långtidsarbetslöshet. 
 När det gäller arbetsmarknadspolitiken med avseende på konst- närsyrket, som den ser ut i dag, dominerar enligt min uppfattning de arbetsmarknadspolitiska målen över de kulturpolitiska. 
  
 10  
 3AMMANFATTNING 
  
 SOU 1997:183 
  
 3K¤RP !F +ULTURS ROLL 
  
 - 
  
 Ge Af Kultur en särställning inom Arbetsmarknadsverket. 
  
 - 
  
 Begränsa mottagargruppen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder på kulturområdet. 
  
 - 
  
 Ge Af Kultur exklusiv rätt att besluta om åtgärder inom kulturom- rådet. 
  
 - 
  
 Inför en inomkonstnärlig bedömning av Af Kulturs målgrupp och för åtgärder inom kulturområdet. 
  
 - 
  
 Återge AMS kulturarbetsdelegation en starkare roll. 
  
 - 
  
 Fri medelsanvändning och inga volymkrav vid Af Kultur. 
  
 - 
  
 Satsning på vägledning och utbildning . 
  
 Af Kultur måste finnas kvar som en del av Arbetsmarknadsverket om det skall vara möjligt att komma tillrätta med strukturproblemen på den kulturella arbetsmarknaden. Den samverkan mellan arbetsmark- nadspolitik och kulturpolitik som krävs är bara möjlig att genomföra med Arbetsmarknadsverket som en aktiv part. Af Kultur har under åren byggt upp en stor kompetens inom kulturområdet och arbetar med den flexibilitet som behövs inom denna sektor. Men deras roll behöver för- stärkas och deras mandat att handha kulturfrågorna måste tydliggöras inom verket. En särskilt anpassad organisation inom verket med starka Af  
 Kultur-kontor 
  är en nödvändig förutsättning och en garant för att arbetsmarknadsmedel på detta område strikt begränsas till etablerade konstnärer. 
 Mitt första förslag är därför att bibehålla en organisation som byg- ger på den särprägel som gäller för denna del av arbetsmarknaden. Den skall vara rikstäckande med ett regionalt ansvar fördelat på de olika kontoren. För att Af Kulturs roll skall bli den sammanhållande kraften inom arbetsmarknadspolitiken måste organisationen på fältet följas upp inom hela organisationen. Jag anser därför att AMS bör återinrätta tjänsten som kulturdirektör med ansvar för innehållet i Af Kulturs verksamhet och med befogenheter att följa upp övriga kontors verk- samhet inom kulturområdet. Det kräver en tjänst med direktkontakt till verksledningen och ett uttalat mandat att företräda en strikt tillämpning av konstnärsbegreppet och användningen av åtgärdsmedel. 
 Af Kulturs uppgift är att motverka en strukturell obalans på arbets- marknaden. De medel och volymkrav som gäller i övrigt för AMS är avsedda för konjunkturberoende åtgärder och passar dåligt för kultur- sektorn. Af Kultur bör därför lösgöras från volymkrav. Samtliga för- medlares erfarenhet visar att det är med stöd av otraditionella medel man kan planera åtgärder som passar för kulturarbetsmarknaden. 
  
 SOU 1997:183 
  
 3AMMANFATTNING  
 11 
  
 Af Kulturs mottagargrupp är ungefär en tredjedel för stor. En konst- närlig utbildning eller erfarenhet i yrket är inte tillräckligt för att räknas som etablerad på arbetsmarknaden. Det krävs också en kontinuerlig verksamhet som konstnär utan stöd av arbetsmarknadspolitiska medel. Jag avstår från att föreslå fasta kriterier för vilka som skall anses etab- lerade inom olika konstnärsyrken. Definitionerna måste skilja sig mel- lan de olika konstnärsyrkena men de bör utgå från utbildning och/eller påvisad aktiv yrkesverksamhet. Det är däremot angeläget att AMS ges befogenheter att ha kriterier av det slaget för denna del av sin verksam- het. 
 Mottagningen av konstnärer hos Af Kultur bör ske i två etapper: en gränsdragning vid första ingången och en ny prövning efter tre år. Har inte personen haft ett vanligt arbete/verksamhet i sitt yrke under den tiden överförs han eller hon till hemförmedlingen. 
 Bestämningen av målgruppen och hur den skall definieras liksom användningen av åtgärdsmedlen skall ske i samråd med särskilda inomkonstnärliga nämnder knutna till de fem Af  
 Kultur-kontoren. 
  Dessa nämnder bör ges betydande inflytande, utan att de därför tar över något myndighetsansvar. Dessa nämnder kan bidra till att skapa konti- nuitet i åtgärderna och öka arbetsförmedlingens legitimitet bland konstnärerna och deras organisationer. Nämndernas sammansättning bör vara blandad: konstnärsorganisationer, enskilda konstnärer med förtroende bland kolleger och med integritet, liksom recensen- ter/kritiker. Också centrumbildningarna bör ges representation. 
 Kulturarbetsdelegationen måste återges den betydelsefulla roll den avsågs ha när den skapades och som den tidigare haft. Kulturarbets- delegationens uppgift är att fastställa policy för kriterierna för inskriv- ning vid Af Kultur och ge ramar för hur åtgärderna skall användas. Det är också delegationens uppgift att följa upp rollfördelningen mellan arbetsmarknads- och kulturpolitiken. 
 %N V¤XANDE STRUKTURELL OBALANS 
 Jag har inlett beskrivningen av mina krav med förslaget att stärka Af Kultur. Det beror till en del på att det är en förutsättning att målgrup- pen och åtgärderna begränsas för att återge kulturarbetsförmedlingen dess legitimitet bland konstnärerna. Men framför allt för att det är nödvändigt om man skall lyckas lösa det främsta problemet  
 -  
 övereta- bleringen av konstnärer och de samhälleliga kostnader som följer av den. År 1996 fanns 19 000 konstnärssökande inskrivna vid arbetsför- medlingar. Av dessa var knappt hälften inskrivna vid Af Kultur. Drygt 
  
 12  
 3AMMANFATTNING 
  
 SOU 1997:183 
  
 hälften fanns vid andra arbetsförmedlingar men fick i stor utsträckning åtgärder riktade mot kulturarbetsmarknaden. 
 Sett ur ett kulturpolitiskt perspektiv använder arbetsmarknadspoliti- Cruz mycket stora belopp. Den bidrar därmed till överetablering av konstnärer och den förstör marknaden för de etablerade konstnärerna. 
 Och i det långa loppet kostar detta samhället mycket stora resurser samtidigt som de problem som finns på marknaden för konstnärer per- manentas. Detta förhållande är ohållbart. 
 Självfallet måste arbetsmarknadspolitiken lägga resurser på denna växande grupp arbetssökande. Men samtidigt blir det själva kärnpunk- ten i det problem som orsakat mitt uppdrag  
 -  
 att kultursektorn blivit allt mer beroende av arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspoliti- ken och arbetsmarknadspolitiska medel upprätthåller ett kulturutbud som annars inte skulle finnas. 
 De arbetslösa får åtgärder inom kultursektorn där deras kompetens tas tillvara. Dessvärre kan dessa åtgärder tränga ut arbetstillfällen för den etablerade kärnan av konstnärer. De fungerar också som en sporre att stanna i yrket trots att den sökande aldrig får några uppdrag inom konsten mellan åtgärderna. I stället hamnar man i en rundgång av åt- gärder och arbetslöshet. 
 Detta visas också av en undersökning som AMS gjort för utred- ningen. Omkring 5 000 arbetslösa konstnärer trädde in i åtgärder åren  
 1992 
 - 
 93. 
  Av dessa som lämnade arbetslöshet i samband med åtgärden var 50 % tillbaka i arbetslöshet efter sex månader, 60 % efter ett år; och 80 % efter fem år. Min slutsats blir att många av dessa konstnärer finns utanför kretsen av de etablerade konstnärerna trots att de är inskrivna vid Af Kultur. 
 En överetablering av konstnärligt verksamma genom aktiva arbets- marknadsåtgärder drar i hög grad med sig stigande kostnader för pas- siva bidrag. Arbetsmarknadsåtgärder räcker inte som kvalificering för  
 a-kassa, 
  men de räcker för återinträde i kassan. Eftersom kulturarbets- marknaden inte räcker till för alla som vill verka på den kommer dessa åtgärder snarare att befästa långtidsarbetslösheten än motverka den. Arbetslöshetsförsäkringen blir en yrkesförsäkring och inte en omställ- ningsförsäkring. Och mängden åtgärder förstärker dessutom den struk- turella obalansen på kulturarbetsmarknaden i stället för att motverka den. 
 Arbetsmarknadsmedlen svarar för en växande andel av statens totala resurser till konst och konstnärer. I dag är proportionerna enligt min mening inte längre rimliga. Mot kulturdepartementets cirka 4 miljarder kronor till kultur svarar arbetsmarknadsdepartementet med 1,3 miljar- der kronor  
 -  
 970 miljoner kr i passivt stöd och 325 miljoner kronor i aktiva åtgärder. Det innebär att 25 % av statens totala satsningar på 
  
 SOU 1997:183 
  
 3AMMANFATTNING  
 13 
  
 konst sker via arbetsmarknadspolitiken. I ingen annan sektor av ar- betsmarknaden är arbetsmarknadspolitiken så dominant. Slår styr- ningen av dessa medel fel motverkar den hela den statliga kulturpoliti- Cruz. 
 Det är mot den bakgrunden jag lägger mina övriga förslag. Med en gemensam syn på vilka som är konstnärer och vilken deras arbets- marknad är kan arbetsmarknads- och kulturpolitiken samverka för att stoppa en i dag okontrollerbar kostnadsutveckling. Det krävs insatser från bägge politikområdena för att bryta obalansen. Det ena området kan inte lyckas utan det andra. Därför ligger mina förslag också inom båda dessa områden. 
 Med mina förslag skulle arbetsmarknadspolitikens totala kostnader inom kultursektorn på sikt reduceras med 225 miljoner kronor i aktiva åtgärder och med ytterligare drygt 650 miljoner kronor i passivt stöd i takt med att den övriga arbetsmarknaden stärks. Av de 225 miljoner kronor som i dag går till inomkonstnärliga åtgärder bör merparten, 200 miljoner kronor, kortsiktigt inriktas på stöd för kulturintresserade att söka sig nya yrkesidentiteter. 
 Avstår man från de begränsningar jag föreslår kommer kostnaden i arbetsmarknadspolitiken, dvs. såväl aktiva som passiva åtgärder, att fortsätta att öka från nuvarande höga nivå oavsett konjunkturerna på arbetsmarknaden i övrigt. Den strukturella obalans som arbetsmark- nadspolitiken bidragit till påverkas obetydligt av dessa konjunktur- svängningar. 
 Det är mot den bakgrunden jag anser det fullt möjligt och ekono- miskt försvarbart att redan nu överföra 80 miljoner kronor till ett antal nya åtgärder i samverkan mellan arbetsmarknadspolitiken och kultur- politiken för att förstärka förmedlingen av konstnärernas arbete. Åtgär- derna ger, om de genomförs fullt ut, en nettobesparing för staten. 
 !RBETE ¥T KONSTN¤RER 
  
 - 
  
 Af Kultur får ett direktanslag från AMS om 100 miljoner kronor för åtgärder anpassade till konstnärerna. 
  
 - 
  
 Af Kultur får ytterligare 15 miljoner kronor för riktad verksamhet. 
  
 - 
  
 Producentstöd till  
  
 Dans-Produktion-Service, 
  DPS, om 3 miljoner kronor. 
  
 - 
  
 Ett Rådgivningscenter för dansare inrättas vid Af Kultur i Stock- holm och får 2 miljoner kronor i årligt anslag. 
  
 - 
  
 Centrumbildningarnas förmedlande verksamhet får 10 miljoner kronor. Vid fördelningen av stödet skall behovet att återskapa cent- rumbildningarnas regionala organisation beaktas. 
  
 14  
 3AMMANFATTNING 
  
 SOU 1997:183 
  
 - 
  
 En tredje anställningsform inom teatern stöds med 15 miljoner kronor. 
  
 - 
  
 För förstärkning av förmedling av konstnärers arbete och inkomster överförs 50 miljoner kronor från Arbetsmarknadsdepartementet till Kulturdepartementet. Pengarna förstärker de åtgärder som föreslås i betänkandet Generella konstnärsstöd. 
  
 TG¤RDER INOM ARBETSMARKNADSPOLITIKEN 
  
 Dans-Produktion-Service. 
  DPS har varit framgångsrikt i att skapa sys- selsättning och publik till professionella koreografer och dansare. Min bedömning är att DPS är en intressant ny form av samverkan och marknadsföring av dans som aktivt medverkar till att bredda markna- den för den nutida dansen. Af Kultur får 3 miljoner kronor att användas för årligt stöd till DPS 
 Dansares yrkeskarriär slutar tidigt. Det är inte ovanligt att de tvingas avbryta sin yrkeskarriär ännu tidigare på grund av skador. Dansarna har många värdefulla erfarenheter och en kompetens som kan vara till stor nytta på andra arbetsområden. Med en aktiv hjälp att finna nya yrkes- vägar minskar omställningstiden med stora kostnader för sjukskrivning och arbetslöshetsersättning. Jag föreslår därför att 2 miljoner kronor anslås för att upprätta ett rådgivningscenter för dansare vid Af Kultur i Stockholm. 
 Centrumbildningarna bedriver en kvalificerad, inomkonstnärligt ge- nererad förmedling av konstnärligt arbete. Jag föreslår att AMS avsät- ter maximalt 10 miljoner kronor för att fördela på Centrumbild- ningarna. En förutsättning för ett centrum skall få anslag är att det också har anslag från Statens kulturråd. AMS kulturarbetsdelegation skall yttra sig över fördelningen av medlen före beslut. 
  
 -EDEL 
  TILL KULTURPOLITIKEN 
 Jag föreslår att 50 miljoner kronor överförs från Arbetsmarknads- departementet till Kulturdepartementet för att finansiera åtgärder för förmedling av konstnärernas arbete och för att förstärka deras inkoms- ter. 
 Konstnärsstödsutredningen har utrett frågan om ett generellt stöd till konstnärer. Utredningens arbete har tydligt visar att konstnärerna före- drar stöd som ökar deras möjligheter att leva av sitt arbete framför generella bidrag. Därmed sammanfaller många av förslagen i den ut- redningen med min strävan att lösa strukturproblemen på den konst- 
  
 SOU 1997:183 
  
 3AMMANFATTNING  
 15 
  
 närliga arbetsmarknaden. Om kulturpolitiken förbättrar förmedlingen av konstnärers arbete och ökar deras möjligheter till försörjning mins- kar trycket på arbetslöshetsförsäkringen och på åtgärdsmedlen inom arbetsmarknadsverket. Jag vill peka på några områden som är särskilt viktiga för att minska trycket på arbetsmarknadspolitiken. 
 Genom ökade arrangörs- och turnéstöd till musiker, skådespelare och dansare kan dessa utövande konstnärer återfå en del av den ar- betsmarknad som gått förlorad under senare år. Allt för ofta har dessa turnéer ersatts av  
 ALU-projekt 
  eller framträdande av andra mindre etablerade konstnärer. En hårdare styrning från AMS av sådana åtgär- der i kombination med turnéstöd motverkar amatöriseringen av kultur- livet. 
 Jones problem är ett försörjningsproblem som i hög grad arbetsmarknadspolitiken tvingas lösa. De utgör också den största grup- pen av konstnärer inskrivna vid arbetsförmedlingen, drygt 10 000 år 1996. En utställningsersättning som också omfattar grafisk konst, foto- grafier, installationer, konsthantverk, formgivning och experimentell konst, bidrar till att fler bildkonstnärer kan få försörjning av sitt yrke. Det är från arbetsmarknadens utgångspunkter den främsta åtgärden för 
 att förbättra konstnärernas försörjningsmöjligheter. Ett nytt statligt verksamhetsbidrag till organisationer med utställningsverksamhet och ett statligt stöd till förhyrning av utställningslokaler skulle ytterligare bidra till att förmedla resultatet av konstnärens arbete. 
 Svensk teater är allt för beroende av arbetsmarknadspolitiken. En vikande ekonomi har gjort att teatrarna valt att använda medarbetare som kan få arbetsmarknadspolitiskt stöd. Strukturgrepp som kan åter- skapa en balans inom teatern där konstnärer återigen kan finna sin för- sörjning genom ersättning för arbete är angelägna. Ett turnéstöd enligt ovan bidrar till att förbättra möjligheterna till uppdrag för de turneran- de fria grupperna. Dessutom stöder jag förslaget om ett särskilt verk- samhetsstöd till de fria teatrarna och stöden för ny svensk dramatik. 
 Parterna inom teatern har lagt fram ett förslag om en tredje anställ- ningsform vars syfte är att avlasta  
 a-kassan 
  och öka de frilansande skådespelarnas trygghet. Men förslaget har också ett kulturpo litiskt mål 
 – att öka den konstnärliga friheten på teatern genom att underlätta att ta in frilansare på olika former av kontrakt.. 
 De 200 frilansande skådespelare som skall erbjudas tjänstgöring hos de statligt stödda institutionsteatrarna har för närvarande återkom- mande perioder av arbetslöshet med ersättning från kassan. Genom att de anställs i den föreslagna nya organisationer sker en besparing i  
 a-kassan. 
  Jag föreslår att maximalt 15 miljoner kronor överförs som finansiering av förslaget. 
  
 16  
 3AMMANFATTNING 
  
 SOU 1997:183 
  
 Med dessa samlade åtgärder finns förutsättningar att bryta den onda cirkeln i konstnärernas arbetsmarknad som innebär att ju mer pengar som satsas på att bereda konstnärer försörjning i sitt yrke desto fler kommer till för att slåss om pengarna så att konstnärernas situation för- värras i stället för att förbättras. Också flödet av ständigt ökade arbets- marknadsmedel till kultursektorn bryts genom förslagen. 
  
 SOU 1997:183 
  
 17 
  
 1 Inledning 
  
 1.1 
  
 Direktiven 
  
 Utredningen skall göra en översyn av arbetsmarknadspolitiken i för- hållande till konstnärsyrket. Uppdraget är till stora delar ett kartlägg- ningsuppdrag. Utredningen skall kartlägga omfattningen av konstnä- rernas arbetslöshet, omfattningen av det ekonomiska stödet till konstnä- rerna vid arbetslöshet  
 -  
 fördelat på passivt stöd och aktiva åtgärder. Dessutom skall utredningen redovisa i vilken utsträckning konstnärer får arbete efter att ha deltagit i arbetsmarknadspolitiska åtgärder och eventuell s.k. rundgång mellan arbete och åtgärder. Utredningen skall dels visa på framgångsrika arbetsmarknadspolitiska åtgärder som lett till att konstnärer stärkt sin ställning på den ordinarie arbetsmarknaden, dels redovisa eventuella hinder i de arbetsmarknadspolitiska åtgärds- systemet för konstnärerna. Det ingår i utredningens uppdrag att föreslå ändringar som minskar sådana hinder och ger en mer effektiv använd- ning av de medel som redan i dag utgår till konstnärsgruppen. Utred- ningen skall också föreslå hur den mottagargrupp som insatserna riktas till tydligare kan avgränsas. 
 Utredningen skall också analysera den långsiktiga obalansen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft och orsakerna till den relativt sett höga arbetslösheten på kulturområdet. I ett särskilt uppdrag ingår att granska centrumbildningarnas arbetsförmedlande roll. I samtliga kart- läggningar och analyser skall jämställdhetsaspekten beaktas särskilt. 
 Som generellt direktiv för denna utredning liksom för övriga utred- ningar gäller bl.a. att pröva offentliga åtaganden och regionalpolitiska konsekvenser. 
 Utredningens förslag skall ta sin utgångspunkt i de övergripande nationella målen för såväl arbetsmarknadspolitiken som kulturpoliti- Cruz. 
 Utredningen har att samråda med arbetsmarknadens parter, Statens kulturråd, Konstnärsnämnden och Arbetsmarknadsstyrelsen. Konstnär- liga och Litterära Yrkesutövares Samarbetsnämnd (KLYS), och andra berörda inom konstnärernas arbetsmarknad skall beredas möjlighet att 
  
 18  
 )NLEDNING 
  
 SOU 1997:183 
  
 följa utredningen och lämna synpunkter. Utredningen bör också sam- råda med Konstnärsstödsutredningen (dir. 1996:80). 
  
 1.2 
  
 De kulturpolitiska målen 
  
 Riksdagen antog den 19 december 1996 (prot. 1996/97:49) nya riktlin- jer för kulturpolitiken. De b yggde på regeringens förslag till en fortsatt långsiktig kulturpolitik (prop. 1996/97:3) och Kulturutredningen (SOU 1995:84). 
 Riksdagens beslut innefattade sju mål för den nationella kulturpoli- tiken. Den skall: 
  
 - 
  
 värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den, 
  
 - 
  
 verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, 
  
 - 
  
 främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar, 
  
 - 
  
 ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället, 
  
 - 
  
 bevara och bruka kulturarvet, 
  
 - 
  
 främja bildningssträvanden, 
  
 - 
  
 främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. 
  
 I kulturpropositionen tar regeringen också upp konstnärernas vill- kor. Att förbättra de yrkesverksamma konstnärernas villkor är av vital betydelse för att det kulturpolitiska målet om mångfald skall kunna uppfyllas konstaterar regeringen. Regeringen håller fast vid principen att konstnärernas försörjning i största möjliga utsträckning skall Christensen ras på ersättning i direkt anslutning till arbete men menar att detta inte betyder att de selektiva stödformerna spelat ut sin roll. Tvärtom före- slår regeringen på flera områden ett utökat sådant stöd och betonar samtidigt att dessa på sikt skall kompletteras med mer generella former av stöd. Insatserna för att stärka de professionella konstnärerna skall också i framtiden vila på de två huvudprinciperna; ersättning för utfört arbete och direkta stödinsatser. En tredje princip är samråd mellan staten och konstnärerna när det gäller utformningen av och fördelning- en av stöden. 
 Sammanfattningsvis beskrev regeringen statens mål för framtida in- satser för konstnärerna på följande sätt. De skall: 
  
 SOU 1997:183 
  
 )NLEDNING  
 19 
  
 - 
  
 skapa förutsättningar för ett aktivt kulturliv som ger arbete och för- sörjning åt konstnärerna och rika kulturupplevelser för medbor- garna, 
  
 - 
  
 skapa sådana villkor för de professionella konstnärerna att de kan basera sin försörjning på ersättning för utfört konstnärligt arbete, 
  
 - 
  
 anpassa regelverken på alla politikområden så att rimlig hänsyn tas till konstnärernas speciella förhållanden, 
  
 - 
  
 ge möjlighet till konstnärligt förnyelse- och utvecklingsarbete ge- nom olika former av direkt konstnärsstöd, 
  
 - 
  
 förbättra möjligheterna till internationellt konstnärligt utbyte. 
  
 1.3 
  
 De arbetsmarknadspolitiska målen 
  
 Arbetsmarknadspolitikens mål behandlades av riksdagen den 12 juli 1996. Såväl regeringen i sin proposition som riksdagen konstaterade då att de mål för arbetsmarknadspolitiken som fastställdes i början av  
 1960-talet 
  fortfarande gäller i sina huvuddrag. Huvuduppgiften är dels att bidra till att lösa upp strukturella obalanser genom att underlätta och påskynda anpassningen mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft, dels motverka konjunkturellt betingade variationer i sysselsättningen. Dessa stabiliseringspolitiska mål har successivt blivit allt viktigare. Arbetsmarknadspolitikens styrka har varit att den kunnat kombinera det ekonomiskt nödvändiga med det socialt angelägna. De mål som riksda- gen antog (1995/96:FiU15) ger arbetsmarknadspolitiken följande inriktning: 
  
 - 
  
 Arbetsförmedlingens huvuduppgift är att tillse att platserna snabbt tillsätts. 
  
 - 
  
 Den enskilde arbetssökande skall genom särskilda insatser rustas för de arbeten som är eller blir lediga. 
  
 - 
  
 Den enskilde arbetslöse skall stå i centrum för insatserna. Målinrik- tade individuella handlingsplaner skall upprättas som tydliggör den arbetslöses och myndighetens ansvar. 
  
 - 
  
 När det inte finns arbeten på den reguljära arbetsmarknaden eller lämpliga utbildningsinsatser skall arbetsmarknadspolitiken ha möj- lighet att på annat sätt förhindra att långtidsarbetslöshet uppstår. 
  
 - 
  
 Arbetsmarknadspolitiken skall ha resurser för att förhindra utslag- ning från arbetsmarknaden. Äldre arbetssökande utanför den regul- jära arbetsmarknaden skall erbjudas offentligt tillfälligt arbete. 
  
 - 
  
 Kommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken skall utvecklas. 
  
 - 
  
 En hållbar omställningsförsäkring vid arbetslöshet skall skapas. 
  
 20  
 )NLEDNING 
  
 SOU 1997:183 
  
 - 
  
 Arbetsmarknadspolitiken skall medverka till och påskynda föränd- ringarna av vårt samhälle. Det gäller inte minst i jämställdhets- arbetet och i miljöarbetet. 
  
 - 
  
 De arbetsmarknadspolitiska åtgärdernas utformning skall samordnas bättre på lokal nivå. 
  
 SOU 1997:183 
  
 21 
  
 2 Bakgrund 
  
 2.1 
  
 Tidigare kulturutredningar om arbetsmarknaden 
  
 2.1.1 
  
 Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) 
  
 Den statliga Kulturutredningen, som tillsattes år 1993, gjorde en bred utvärdering av 20 års kulturpolitik (SOU 1995:85). Den granskade också konstnärspolitiken under denna period. Utredningen konstaterar att stöd till konstnärlig produktion och strävan att förbättra det konst- närliga skapandets villkor är en av hörnstenarna i den svenska statliga kulturpolitiken sedan lång tid tillbaka. Det speglas särskilt tydligt i några av målen i 1974 års kulturpolitiska beslut. Det gäller målen om yttrandefrihet och konstnärlig och kulturell förnyelse. Ett tredje mål som förutsätter statliga insatser för konstnärerna är att motverka kommersialismens negativa verkningar. Under  
 1980-talet 
  blev kvalitet i konsten också ett tydligare mål för den statliga kulturpolitiken. 
 Utredningen konstaterar att den statliga konstnärspolitiken omfattar tre nivåer: insatser som syftar till att göra människor delaktiga i konst- närliga upplevelser, konstpolitiska insatser för att utveckla respektive konstart och mer specifika insatser som direkt tar sikte på att förbättra villkoren för enskilda konstnärer och grupper av konstnärer. Samtidigt konstaterar man att konstnärens villkor inte kan isoleras från utveck- lingen i samhället i övrigt. För konstnärer likaväl som för andra med- borgare spelar utformningen av och förändringar i socialpolitik, ar- betsmarknadspolitik och skattepolitik en viktig roll. I konstnärspoliti- Cruz ligger att i görligaste mån anpassa sådana allmänna system till de speciella förhållandena inom kulturområdet. 
 Utredningen beskriver följande instrument som använts i det konst- närspolitiska arbetet: 
  
 - 
  
 konstnärlig utbildning, 
  
 - 
  
 ansvar för statliga kulturinstitutioner samt stöd till regionala och lokala kulturinstitutioner och till fria grupper, 
  
 - 
  
 inköp av konstnärliga alster, 
  
 - 
  
 riktat stöd inom vissa branscher, 
  
 22  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 - 
  
 arbetsförmedling och andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder, 
  
 - 
  
 upphovsrättsliga ersättningar, 
  
 - 
  
 offentligrättsliga ersättningar som kompensation för inskränkningar i upphovsrätten m.m., 
  
 - 
  
 bidrag av olika slag, 
  
 - 
  
 anpassning av skattelagstiftning, sociallagstiftning m.m. så att rimlig hänsyn tas till konstnärernas speciella förhållanden, 
  
 - 
  
 stöd till folkbildning, organisationer och arrangörer. 
  
 Utredningen redovisar svårigheter att bedöma den samlade effekten av de konstnärspolitiska insatserna eftersom utvecklingen i hög grad också bestäms av andra faktorer i samhället. Man väljer ändå att ge några indikatorer, nämligen antalet konstnärer, arbetsmarknaden och konstnärernas inkomster. När det gäller det centrala kulturpolitiska intresset på detta område  
 -  
 att stimulera kreativitet och förnyelse  
 -  
 är det svårt om inte omöjligt att finna objektiva mått. 
 För det första kriteriet, antalet konstnärer, konstaterar utredningen att det skett en kraftig tillströmning till de konstnärliga yrkena under  
 20-årsperioden. 
  Ökningen ligger runt 40 % oavsett om man väljer att se till Folk- och bostadsräkningens (FoB) uppgifter eller medlemsantalet i  
 KLYS-organisationerna. 
  Antalet kvinnor har ökat markant under denna period så att de nu utgör närmare 50 % av samtliga konstnärer. 
 Ökningen av antalet konstnärer har varit betydligt större än ök- ningen av antalet arbetstillfällen. Det har lett till en överetablering och en permanent arbetslöshet bland konstnärerna. Obalansen mellan sökande och arbetstillfällen har tredubblats under  
 1980-talet 
  trots den då starka högkonjunkturen. Det leder utredningen till att beteckna den strukturella arbetslösheten som bestående. 
 Redan i de kulturpolitiska propositionerna från mitten av  
 1970-talet 
  betonades behovet av samverkan mellan kultur- och arbetsmarknads- politik. Denna samverkan har byggts ut under  
 1980-talet 
  och AMS har givits ett särskilt ansvar för kulturarbetsförmedling. (Prop. 
 1985/86:138.) 
 Under samma tid har arbetslösheten ökat kraftigt. År 1974 var den genomsnittliga arbetslösheten bland teateranställda 4 %. År 1985 hade andelen stigit till 9 % och år 1994 var den uppe i över 20 %. Ut- vecklingen för musiker har varit liknande. För författare, bildkonstnärer och tonsättare är utvecklingen svårare att visa eftersom de som egen- företagare inte uppvisar traditionell arbetslöshet. I deras fall är be- greppet inkomstlöshet mer relevant när de saknar uppdrag eller avsätt- ning för sina alster. 
 Också dessa grupper får dock stöd genom arbetsmarknadspolitiken. Det är inte bara kostnaden för arbetslöshetsförsäkringen som stigit 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 23 
  
 kraftigt under  
 20-årsperioden 
  utan också de medel AMS avsätter för åtgärder till arbetslösa/inkomstlösa konstnärer. Volymen på bered- skapsarbeten inom den konstnärliga sektorn motsvarade t.ex. 5 miljoner kronor budgetåret 1979/80. Budgetåret 1988/89 uppgick kostnaderna för dessa till 46 miljoner kronor och budgetåret 1994/95 till 80 miljoner kronor. 
 I Kulturutredningens huvudbetänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) konstateras att det behövs en samlad konstnärspolitik inom kulturpolitikens ram. En sådan kräver ett samspel mellan olika politikområden och mellan olika myndighetsområden. Några av de mest väsentliga ekonomiska förutsättningarna för såväl det fria konst- skapandet som det konstnärliga yrkesutövandet skapas inom upphovs-  
 rätts-, 
  skatte- och arbetsmarknadsområdena. 
 Ökningen av antalet konstnärer har hela tiden varit större än antalet nya arbetstillfällen. Det har lett till en markant obalans mellan tillgång och efterfrågan, en obalans som Kulturutredningen tror kommer att öka ytterligare. Arbetsmarknaden har också förändrats så att antalet fasta anställningar minskat och korttidsanställningarna i stället ökat. Allt fler konstnärer bedriver därför sin verksamhet i egen regi som företagare eller frilansar och man går i och ur rollen som företagare respektive anställd. 
 Eftersom dessa yrkesverksamma arbetar med en stark personlig och konstnärlig drivkraft är de beredda till långtgående personliga uppoff- ringar för att fortsätta i yrket. Det gör att den naturliga utslagningen från marknaden vid en överetablering inte fungerar på just denna arbetsmarknad. Många konstnärer konkurrerar också i sin verksamhet med statligt subventionerade alternativ vilket tvingar ner prissättningen ytterligare med fortsatt ökade problem med försörjningen. Samman- taget ställer detta allt större krav på samhälleliga insatser för denna grupp. 
 AMS har haft en generös och innovativ hållning till konstnärsom- rådet och byggt upp en särskild verksamhet riktad till denna grupp. Det har fått till konsekvens att också de fått känna av den ökade tillström- ningen till konstnärsyrkena. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har nått en sådan omfattning att de blivit en viktig del av finansieringen av verksamheter inom kulturområdet, t.ex. som stöd för fria grupper och institutioner. Dessa medel är en avsevärd resurs för sysselsättningen på områden som har en strukturell arbetslöshet. Mot den bakgrunden föreslår Kulturutredningen att medel från Arbetsmarknadsverket skall föras över till kulturområdet med kravet att de skall användas för att skapa arbetstillfällen utifrån kulturpolitiska prioriteringar. 
 Utbildning är ett huvudsakligt instrument inom arbetsmarknads- politiken menar utredningen och det finns ett stort behov av vidareut- 
  
 24  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 bildning inom konstnärsområdet. Den föreslår därför att en del av de arbetsmarknadspolitiska medlen förs över till de konstnärliga högsko- lorna för att där finansiera en utbyggd fort- och vidareutbildning. 
 Kulturutredningen föreslår att de selektiva konstnärsstöden förstärks genom ökade anslag. 
 Utredningen föreslår också att de arbetsmarknadspolitiska insat- serna och regelsystemen bättre anpassas till de speciella förhållanden som gäller på det konstnärliga området. Ett sätt att göra det är genom att utnyttja och öka utrymmet för s.k. otraditionella åtgärder. 
 Utredningen konstaterar också att centrumbildningarna inom konst- närsområdet gör en viktig insats när det gäller att skapa sysselsättning för sina medlemmar. De bör därför få ökade resurser till det arbetsska- pande arbetet. 
 Slutligen betonar Kulturutredningen att de arbetsmarknadspolitiska insatserna för de fria konstnärerna har en särskild kulturpolitisk bety- delse och att de därför måste utformas i första hand efter hänsyn till de kulturpolitiska prioriteringarna. Ett sätt skulle vara ett formaliserat samråd mellan Arbetsmarknadsverket och kulturområdet. 
  
 2.1.2 
  
 Konstnärens villkor (SOU 1990:39) 
  
 I juni 1989 tillsatte utbildningsministern en särskild utredare för att kartlägga de konstnärliga och litterära yrkesutövarnas villkor och utvärdera de statliga insatserna som dittills gjorts för dessa grupper. De konstnärliga och litterära yrkesutövarna har en nyckelroll i kulturlivet ansåg ministern varför det också måste vara ett väsentligt inslag i den statliga kulturpolitiken att värna om konstnärlig yrkesverksamhet och utvecklingsarbete. 
 Den särskilda utredaren gjorde en definition av de grupper utred- ningen och en statlig konstnärspolitik borde omfatta. I begreppet konst- när utgick han från de yrkeskategorier som är representerade i KLYS med undantag för journalister och programtjänstemän vid Sveriges Radio. Han konstaterade att det inte finns någon tillförlitlig eller hel- täckande statistik över antalet konstnärligt yrkesverksamma. Begreppet konstnär är vagt och det finns ingen enhetlig definition. Utredaren valde att använda sig av två källor för att beskriva omfattningen. Den ena är Folk- och bostadsräkningen från Statistiska centralbyrån (SCB). Den andra är medlemsuppgifterna från KLYS. Bägge visade på en kraftig ökning av antalet konstnärer. FoB har räknat bildkonstnärer, musiker, formgivare, författare och scenkonstnärer sedan  
 1970-talet. 
  
 Tillströmningen till yrket, eller viljan att komma in ett konstnärligt yrke visar sig också i ansökningarna till de konstnärliga högskolorna. 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 25 
  
 Antalet sökande till dessa steg med 41 % under  
 1980-talet. 
  Men också de offentliga utgifterna för kulturen ökade realt under  
 1980-talet. 
  An- talet arbetstillfällen vid kulturinstitutionerna ökade stadigt och ansla- gen till kulturen ökade i fasta priser under 1970- och  
 80-talen. 
  Men till- strömningen till yrket var större varför allt fler konstnärer trots de ökade anslagen fick svårigheter att försörja sig på sitt konstnärliga arbete. Utredaren lade stor vikt vid sysselsättningsfrämjande åtgärder i sina överväganden och förslag. En andra huvudsynpunkt var kvalitets- kraven i kulturpolitiken, som han menade måste få väga tyngre än dit- tills i avvägningarna när det gäller stöd och bidrag. Den tredje huvud- synpunkten betonade det internationella perspektivet på kulturområdet och behovet av ett internationellt kulturutbyte. 
 När det gäller sysselsättningsfrämjande åtgärder konstaterade utre- daren att de arbetsmarknadspolitiska insatserna på kulturområdet fått stor betydelse under  
 1980-talet. 
  AMS har haft en generös inställning till kulturområdet och banat nya vägar för att skapa arbete åt konstnärer också utanför de reguljära konstmarknaderna.  
 AMS-insatserna 
  har bli- vit en del av kulturstödet. Därmed har de också fått en annan karaktär än stöden inom andra branscher. De är knappast av övergångsnatur i avvaktan på en konjunkturell uppgång. De är bara till en del inriktade på att slussa de arbetssökande till andra områden med större tillgång på arbete. De är också starkt koncentrerade till storstadsområdena. Det är ofrånkomligt, menade utredaren, att det blir kollision mellan konstnär- liga ambitioner och de arbetsmarknadspolitiska kraven t.ex. att arbets- löshet är ett kriterium för beredskapsarbete. För den enskilde konstnä- ren ter sig systemet osäkert och nyckfullt men både kulturpolitiskt och från konstnärens egna utgångspunkter skulle läget vara mycket värre om stödet inte fanns eller var snålare. Samtidigt är det farligt att an- vända beredskapsarbeten för att hålla igång verksamheter som inte efterfrågas. I stället bör insatserna koncentreras på sådant som kan övergå till att bli självfinansierat eller bidra till att öka efterfrågan. Det viktiga målet för insatserna inom den förmedlande verksamheten bör vara att vidga den konstnärliga arbetsmarknaden. 
 Men det krävs mer än en generös arbetsmarknadspolitik för att främja sysselsättningen ansåg utredaren. Han föreslog därför ökade produktions- och projektbidrag till fria  
 teater-, 
  dans- och musikgrupper. Han föreslog också väsentligt ökade inkomstgarantier till fria konstnä- rer och via Statens kulturråd väsentligt ökade bidrag till centrum- bildningar och främjandeorganisationer. Centrumbildningarna borde få bidrag att utvecklas till rena branschorganisationer och deras regionala enheter borde på motsvarande sätt få regionala stöd. 
 Regeringens proposition 1989/90:76 Regionalpolitik inför 1990- talet uppmuntrar till projektstöd inom kulturområdet och för att främja 
  
 26  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 kulturturism inom ramen för regionala utvecklingsprojekt. I de tre nordligaste länen kan också medlen för särskilda infrastrukturåtgärder användas för kulturprojekt. Genom att utnyttja dessa möjligheter borde man kunna begränsa de arbetsmarknadspolitiska insatserna och öka konstnärernas egen möjlighet till försörjning. 
 Utredaren lade fram förslag på fler åtgärder för att öka konstnärer- nas arbetsmarknad. Husartister och Konst där vi bor var aktuella pro- jekt som han ville ge ökat bidrag. Konstnärernas skatter och avgifter och fler bidrag var andra områden han lade förslag inom. Bidrag för unga konstnärer som därmed får en chans att etablera sig, projekt- och resebidrag, fleråriga bidrag och inkomstgarantier var sådana vägar. Utredarens prioritering var ett rejält stöd till några framför ett begrän- sat stöd till många. Utredaren ville också införa utställningsersättning, ersättning för vidareförsäljning av konstverk och upphovsrättslig avgift på tomkassetter. 
 Utredaren följde också upp högskoleutbildningarna till de konstnär- liga yrkena. Han konstaterade att hälften av alla utbildade i högskolor- na har sitt förvärvsarbete någon annanstans än inom yrket vilket relativt sett är vanligare i denna bransch än inom andra yrken. Många försvin- ner från yrket, sannolikt beroende på svårigheterna att försörja sig. Utredaren ansåg inte heller att arbetslösheten inom kultursektorn beror på att antalet högskoleplatser är för stort, nyrekryteringen var ca 300 per år. Däremot var det en låg andel av de yrkesverksamma som hade högskoleutbildning i sitt yrke. Siffran låg i genomsnitt på 15 % år 1988 (50 % i skådespelaryrket). Rekryteringen sker alltså i stor utsträckning vid sidan om högskolorna medan många som genomgått sådan arbetar med något helt annat. Utredarens slutsats av denna bild var att det fanns en risk att andelen högskoleutbildade skulle sjunka snabbt fram mot sekelskiftet om man inte ökade antagningen till de konstnärliga högskolorna. Utredaren ansåg att en förstärkt högskoleutbildning skulle främja sysselsättningen för kvalificerade konstnärer. Därtill vore det angeläget att ge dessa högskolor tillgång till medel för forskning vilket ytterligare skulle skapa sysselsättning för kvalificerade konstnärer. 
  
 2.1.3 
  
 Konstnärerna i samhället (SOU 1975:14) 
  
 Betänkandet Konstnärerna i samhället (SOU 1975:14), som gjordes av utredningen Kulturrådet diskuterar hur långt samhällets ansvar sträcker sig när det gäller att tillförsäkra konstnärligt verksamma ett rimligt ekonomiskt utbyte av sin verksamhet. De prövade fyra alternativ: 
 1. Ansvaret gäller alla dem som har fullföljt en konstnärlig utbildning. 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 27 
  
 2. 
  
 Ansvaret gäller alla dem som vid varje tidpunkt yrkesmässigt utövar konstnärlig verksamhet. 
  
 3. 
  
 Ansvaret gäller alla dem som vid varje tidpunkt har accepterats som medlemmar av en facklig organisation inom det konstnärliga områ- det. 
  
 4. 
  
 Ansvaret gäller en av samhället angiven ram för det antal konstnärer som vid varje tidpunkt kan påräkna samhälleligt stöd för sin verk- samhet. 
  
 Utredningen fann att inget av dessa alternativ kunde vara en ut- gångspunkt för samhällets insatser på området, bl.a. därför att det inte 
 är möjligt att fastställa  
 -  
 och låsa  
 -  
 behovet av konstnärer till en viss nivå. 
 Utredningen förordar i stället en för varje tidpunkt anpassad insats från samhällets sida med utgångspunkt i att uppställda kulturpolitiska mål uppnås. 
 Utredningen väljer att kategorisera konstnärerna efter  
 KLYS-indel- 
  ningen, dvs. ordkonstnärer, bild- och formkonstnärer, tonkonstnärer och film- och scenkonstnärer. Deras förslag begränsas till de konstnär- ligt verksamma kulturarbetarna. 
 Utredningen konstaterar också att det inte går att behandla konstnä- rerna som en homogen grupp utan varje grupp måste behandlas speci- fikt. Skillnaderna i villkor är också betydande, bl.a. mellan fritt arbe- tande konstnärer, egenföretagare, frilansare och anställda. Men trots att åtgärderna måste vara selektiva i den meningen att de skall utformas med hänsyn till de speciella förutsättningarna i varje grupp skall de samtidigt vara uttryck för en helhetssyn på konstnärernas villkor i sam- hället. 
 Utredningen diskuterade generella lösningar som konstnärslöner, inkomstgarantier eller ersättningsgarantier men avvisade det. Man menar att det inte är möjligt att föreslå en sådan specialtrygghet för 
 en begränsad grupp medborgare utan att man på liknande sätt tar ansvar för andra grupper vars arbets- och försörjningsvillkor är osäkra. 
 Utredningens slutsats blev att enda vägen att förbättra konstnärernas möjligheter att försörja sig är att öka konstnärernas arbetsmarknad både inom traditionella områden och helt nya. Konstnärerna måste som alla andra i första hand få sin utkomst av lön och arvoden/ersättningar inte av stipendier, statliga stöd o.dyl. är utredningens grundtes: 
 1. Den främsta ersättningsformen är och skall vara genom lön i samband med anställning, arvode i samband med uppdrag, köpeskilling i samband med försäljning och liknande ersättningar för nedlagt arbete. 
  
 28  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 2. 
  
 Till detta kommer ersättningar grundade på upphovsrättsliga an- språk i efterhand och vid vidareförsäljning. Dessa bör förbättras. Ut- redningen anser att dessa medel skall kanaliseras från samhället i form av högre ersättningar till konstnärerna och fler ersättningsformer i stäl- let för genom traditionellt stöd. I vissa fall krävs också en förändrad lagstiftning. 
  
 Ett exempel är biblioteksersättningen. En del av den styrs indivi- duellt i relation till utlåningen, en del styrs generellt till gruppen. Det senare fördelas i form av tilläggsstipendier m.m. av Sveriges författar- fond. Dessutom finns väl fungerande långtidsstipendier. 
 Avtalslicenser föreslogs på ytterligare områden. Medlen skulle gå till upphovsmannaorganisationerna och fördelas bl.a. som stipendier. Konstnärsorganisationerna har länge krävt en upphovsrättslig avgift på tomkassetter för att finansiera stöd till upphovsmännen. Det kravet stöddes av utredningen. 
 Den föreslog också konstnärsfonder med uppgift att fördela stipen- dier till övriga konstnärsgrupper på samma sätt som Författarfonden delar ut biblioteksersättningen och fler långtidsstipendier på områden som saknar upphovsrättspengar. 
  
 3. 
  
 Viss stipendieverksamhet måste finnas kvar för punktinsatser, tillfälliga ekonomiska svårigheter, konstnärlig förnyelse m.fl. 
  
 Sammantaget ville utredningen se direkta stödpengar som ett all- mänt uttryck för samhällets uppfattning att konstnären gör en sam- 
 hällsnyttig insats som bör premieras  
 -  
 inte ersättning för arbete. 
 4. Skatter- och sociala avgifter. Utredningen betonade att det är viktigt att se över skatte- och socialförsäkringsregler framför allt för de konstnärer som är egenföretagare. Man ville särskilt att man skulle överväga att slopa egenavgiften för dessa. 
 Eftersom utredningen ansåg att konstnärerna i första hand skall ha sin utkomst genom lön och arvoden/ersättningar gick man igenom olika förslag för att öka och bredda konstnärernas marknad för att den vägen bredda deras försörjning. Utredningen ansåg att det också för självstän- digt arbetande konstnärer går att finna former för anställning under längre eller kortare tid och gav exempel på detta i sitt förslag: 
 Kommuner och landsting anställer konstnärer på årskontrakt för uppgifter inom miljöområdet och för arbete inom skolor och andra in- stitutioner, förskolor, fritidshem, grund- och gymnasieskolan. Dessa konstnärer skulle också bidra till skapande verksamhet på pensionärs- och ålderdomshem, sjukhus, inom nykterhetsvård och ungdomsvårds- skolor. 
 Utredningen konstaterade att förmedlingen av uppdrag inom kul- turområdet är splittrad på många olika förmedlingar med olika arbets- metoder och villkor. Kulturarbetsmarknaden bör ses som en del av 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 29 
  
 arbetsmarknaden i stort. Därför bör samhället svara för en kostnadsfri arbetsförmedling för kulturarbetarna i former som är anpassade till förhållandena inom området. Det är viktigt att den inte bara förmedlar utan också aktivt spårar upp och initierar nya arbetsområden. Därför stödde utredningen förslag om särskilda arbetsförmedlingar för kultur- arbetare men ansåg också att centrumbildningarna och andra privata förmedlingar behövde finnas kvar som komplement till dessa. 
 Utredningen beskrev behovet av organisatoriska lösningar för att göra olika former av kulturutbud fysiskt tillgängliga men också för att stimulera människor att aktivt ta del i detta utbud och utveckla egna verksamheter. Genom att förmedla det professionella utbudet och främja amatörismen inom de olika konstområdena i olika lokala akti- viteter blir kulturförmedling ett viktigt medel när det gäller att till- godose  
 upplevelse-, 
  uttrycks- och kontaktbehov. En sådan kulturför- medling har länge funnits i skolan inom ämnena teckning och musik och i studieförbunden genom deras cirkelverksamhet. Men nu bör man söka nya former och nya kanaler. Också för sådant som faller utanför det traditionella kulturbegreppet. Den skall kanaliseras till de miljöer där människor bor och arbetar men också till rekreationsmiljöer. 
 Kulturförmedlarna skulle inrikta sitt arbete på att få igång ett aktivt kulturliv i närmiljön och se amatörismen som en central del i aktivite- terna. En sådan kulturförmedling finns och har en betydande omfatt- ning konstaterade utredningen. Den bedrivs i många former både genom frivilliga insatser och på mera yrkesmässig bas genom personer knutna till bildningsförbunden eller institutioner. Uppsökande verk- samhet är viktig för att öka deltagandet i det traditionella kulturutbudet. Här hoppades utredningen att stora uppgifter väntar på konstnärerna. 
 Yrkeskategorier som har kulturförmedlande arbetsuppgifter är: lära- re och pedagoger, ungdoms- och fritidsledare, socioterapeuter, social- pedagoger och andra inom institutioner av olika slag. Museianställda, kulturjournalister, bibliotekspersonal och funktionärer inom organisa- tionerna är andra exempel. Parallellt med detta sker kulturförmedling av privatpersoner genom ideellt arbete liksom av konstnärerna själva. 
  
 30  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 2.2 
  
 Tidigare utredningar om AMS och kulturarbetarna 
  
 2.2.1 
  
 Arbetsförmedling inom vissa yrkesgrupper (Payne) 
  
 I april 1972 lämnade Kommittén om arbetsförmedling inom vissa yrkesgrupper sitt slutbetänkande Arbetsförmedling inom kulturområdet (Ds In 1972:5). Payne hade två viktiga utgångspunkter för sitt val av förslag till organisation för kulturarbetsförmedlingen. Det ena var att kulturområdet inte får isoleras från arbetsmarknaden i övrigt. Den andra var att kulturarbetsmarknaden i så många hänseenden skiljer sig från arbetsmarknaden i övrigt att det är ofrånkomligt med någon typ av särarrangemang. 
 År 1972 fanns redan en viss artist- och musikerförmedling inom den offentliga arbetsförmedlingen i Stockholm, Göteborg, Malmö och Umeå.  
 Olaf-kommittén 
  konstaterade att det därutöver fanns ett stort antal förmedlingsorgan vilket orsakade en splittring av förmedlings- servicen på kulturområdet. Andra förmedlingsorgan var organisations- förmedlingarna, centrumbildningarna och ett par privata med tillstånd av AMS. Dessutom fanns ett antal vid den tiden olagliga förmedlingar, managers m.fl. De offentliga artistförmedlingarna omfattade underhåll-  
 nings-, 
  restaurang och populärmusiker, sångare, estradartister och skå- despelare. Övriga kulturarbetare hänvisades till de vanliga förmed- lingskontoren. 
 Payne ansåg att det var nödvändigt att förstärka den offentliga för- medlingen på kulturområdet. Det är en mycket speciell arbetsmarknad där en mycket större del av arbetsutbudet sker genom förmedling än inom andra branscher. Uppdragen behöver också ofta samordnas geo- grafiskt och tidsmässigt vilket ställer större krav på förmedlingen. Ibland har också uppdragsgivaren bestämda krav på vem man vill engagera vilket gör arbetet enkelt. I andra fall är det förmedlaren som skall avgöra vilken artist som är bäst lämpad. Det ställer stora krav på kännedom om de olika artisterna och om arbetsmarknaden. Den offent- liga arbetsmarknadens svårigheter att leva upp till dessa krav har varit orsaken till att förmedlingen splittrats på så många olika insatser mena- de  
 Olaf-kommittén. 
  Eftersom denna utredning arbetade under den period när AMS hade ett förmedlingsmonopol fanns en tydlig strävan att minimera behovet av privata arbetsförmedlingar och att stävja före- komsten av olagliga sådana. 
  
 Olaf-kommitténs 
  lösning blev ett förslag som innebar dels en kraftig förstärkning av den offentliga arbetsförmedlingen, dels friare former 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 31 
  
 för denna. Förslaget innebar att man ville lämna över ansvaret till en särskild statlig stiftelse. Stiftelsens uppgift skulle vara att vara plats- förmedlande och att självständigt handlägga vissa beslut och vid behov föreslå Arbetsmarknadsverket att vidta olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder som stöd för de sökande. Ansvaret för verksamheten skulle därmed ligga kvar hos Arbetsmarknadsstyrelsen. Gruppen som skulle omfattas av stiftelsens service skulle utökas till att omfatta bildkonst- närer, formgivare, författare, scenartister, musiker och fotografer. AMS skulle ha det slutgiltiga ansvaret att fastslå verksamhetsområdet. Stif- telsens service skulle täcka hela landet och ansvaret skulle utökas från att vara enbart förmedlande till att aktivt spåra upp eller initiera nya arbetstillfällen. Stiftelsen skulle arbeta nära såväl den offentliga arbets- förmedlingen som olika organ inom kulturområdet och man skulle lägga stor vikt vid att bygga upp kontakter med tänkbara uppdrags- givare. Däremot skulle man inte tillåtas ta på sig rollen som arrangör eller producent. 
 Beslut om arbetsmarknadspolitiska åtgärder skulle ligga hos AMS men beredas av stiftelsen. 
 En förutsättning för att stiftelsen skulle bildas var att all förmedling samlades inom denna. Svenska Musikerförbundets artistförmedling skulle därmed upphöra och uppgå i stiftelsen. Centrumbildningarna däremot skulle vara kvar och också kunna ha kvar sin förmedlande verksamhet. Deras koppling till AMS skulle däremot upphöra. Cent- rumbildningarna skulle vinna på att stå fria därifrån ansåg man. Där- emot skulle det stå stiftelsen fritt att träffa avtal med centrumbild- ningarna om att viss förmedlande verksamhet skulle skötas av dem. För detta skulle man i så fall ersättas av stiftelsen. 
 Stiftelsen skulle ha sitt säte i Stockholm men ha fyra regionkontor, som i praktiken skulle sammanfalla med de dittillsvarande expedi- tionerna för artist- och musikerförmedling. Utredningen bedömde per- sonalbehovet till 96 handläggare varav 49 på deltid och 20 övriga tjänstemän. Kostnaderna bedömdes till 5,9 miljoner kronor per år vilket var en ökning med 4,5 miljoner kronor i förhållande till de 1,4 miljoner kronor som den dåvarande artist- och musikerförmedlingen kostade. 
 Remissopinionen kring  
 Olaf-förslaget 
  var splittrad. AMS tillstyrkte dock med motiveringen att de speciella förhållandena inom kultur- området krävde större rörelsefrihet än vad som rymdes inom verkets traditionella verksamhet. Teaterförbundet och KLYS var mer tvek- samma men sa ja med villkoret att all förmedling i så fall skulle inord- nas i denna stiftelse. Centrumbildningarna ansåg att man i stället skulle decentralisera verksamheten och helt lägga den i kulturarbetarnas egen regi. Statskontoret gick emot förslaget. Man förordade en uppdelning av förmedlingsverksamheten efter den uppdelning man ansåg sig se på 
  
 32  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 arbetsmarknaden. En del var lämpad för offentlig arbetsförmedling, en annan för centrumbildningarna och en tredje, som är helt beroende av kulturpolitiken, borde skötas därifrån. 
 Många remissinstanser var däremot positiva till att arbetsmarknads- politiska medel skulle kunna användas på kulturområdet. Kulturrådet uttalade t.ex. att det är först när man lyckas samordna arbetsmarknads- politiska och kulturpolitiska pengar som kulturarbetare kan få tr yggare villkor. Statskontoret var dock fortfarande tveksam till möjligheten att lösa kulturpolitiska problem med arbetsmarknadspolitiska pengar. För- fattarförbundet hävdade att åtgärder inom kulturområdet skulle ske inom ramen för kulturkompetenta organ. Detsamma ansåg centrum- bildningarna. 
 Särskilt vägande var emellertid Svenska musikerförbundets för- klaring att det inte var berett att lägga ned sin förmedling och föra över den till en nybildad stiftelse. Ansvarigt statsråd fann därmed att för- utsättningar saknades för att gå vidare med utredningsförslaget. Han tillsatte i stället en interdepartemental arbetsgrupp för att finna en lösning för kulturarbetsförmedlingen. 
  
 2.2.2 
  
 PM beträffande arbetsförmedling på kulturområdet 
  
 Denna arbetsgrupp inom Arbetsmarknadsdepartementet hade represen- tation från Utbildningsdepartementet, Arbetsmarknadsstyrelsen och KLYS och den lade fram sitt förslag i september 1975. PM beträffande arbetsförmedling på kulturområdet (Ds A 1975:5). Också denna grupp byggde sina förslag på  
 Olaf-komm 
  itténs två grundförutsättningar; kulturarbetsmarknaden skall vara en del av arbetsmarknaden i övrigt men den behöver särlösningar eftersom den på många sätt ändå är en speciell arbetsmarknad. Gruppen hade ytterligare några grundförutsätt- ningar. Man ville skapa en organisation som ökade tillgången på in- formation om lediga platser och gjorde förmedlingen mer effektiv. Men man ville också underlätta genomförandet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder på kulturområdet. Deras genomgång visade att det visserligen också dittills hade gjorts en del sådana åtgärder men att kulturarbetarna fått tillgång till sådana i mycket mindre omfattning än övriga delar av arbetsmarknaden. Till skillnad mot  
 Olaf-kommittén 
  ansåg den här gruppen att en sådan förbättring bäst åstadkoms inom ramen för Ar- betsmarknadsverket. 
 Samtidigt krävde den höjda ambitionen en avsevärd personalför- stärkning och förmedlingen borde vara en specialförmedling i likhet med de dåvarande artist- och musikersektionerna. För det tredje ville 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 33 
  
 man åstadkomma ett bättre och närmare samarbete mellan de offentliga förmedlingarna och de övriga förmedlingarna som fanns på marknaden och med kulturområdet i stort. 
 Gruppens förslag blev alltså: en väsentlig ökning av personalresur- serna genom i en första omgång totalt ett  
 20-tal 
  nya förmedlartjänster och tio biträdesbefattningar. Artist- och musikerförmedlingarna ombil- das till kulturarbetarsektioner med uppgift att ge service till samtliga delar av kulturområdet. Man föreslog också en utbyggnad av antalet arbetsförmedlare som placerades på centrumbildningarna och att dessa skulle kunna placeras både centralt och lokalt. Man ville ge stöd till Musikerförbundets platsförmedling under förutsättning att den öpp- nades för alla och man föreslog en starkare förmedling över nations- gränserna genom Rikskonserter. 
 För att garantera en fortlöpande kontakt med kulturområdet föreslog man också en delegation för kulturarbetsfrågor vid AMS. Denna dele- gation skulle biträda vid tillsynen av enskilda förmedlingar och ha en rådgivande funktion i frågor om användningen av arbetsmarknads- politiska medel på kulturområdet. 
 Med undantag för statsbidraget till Musikerförbundets förmedling blev detta också regeringens (prop. 1975/76:84) och riksdagens beslut. Grunden till att inte ge bidrag till Musikerförbundets förmedling var bl.a. deras önskan att fortsätta med en ren organisationsförmedling endast öppen för förbundets medlemmar. 
  
 2.2.3 
  
 Arbetsmarknadsverkets ansvarsområde (SOU 1985:7) 
  
 Också den stora  
 AMS-kommittén, 
  som såg över hela Arbetsmarknads- verkets ansvarsområde, granskade den särskilda kulturarbetsförmed- lingen och övervägde nya organisatoriska former för den. För den skull tillsatte kommittén en särskild beredningsgrupp med representanter för kulturarbetsgivare och för kulturarbetarna genom KLYS. Den gruppen avlämnade ett faktaunderlag, Kulturarbetsförmedling (SOU 1985:9), till  
 AMS-kommittén. 
  Det utgjorde sedan grunden för kommitténs förslag. Såväl beredningsgruppen som kommittén kom fram till att kulturarbetsförmedlingen borde lyftas ut ur Arbetsmarknadsverket och läggas i en fristående stiftelse. 
 Utgångspunkten för kommittén var att lägga fram ett förslag som var förankrat hos parterna och låg i linje med samhällets mål för den allmänna arbetsmarknadspolitiken. Kommittén utgick från marknadens särart som bl.a. manifesterat sig i den mängd olika förmedlingsorgan som fanns på området, den offentliga, organisationsförmedlingar, cent- 
  
 34  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 rumbildningarnas och helt privata förmedlingar.  
 AMS-kommittén 
  beskrev de specifika faktorer som karaktäriserar den kulturella arbets- marknaden. Yrkena inom området har mycket olika karaktär sinsemel- lan. De allra flesta anställningarna har en mycket kort varaktighet vilket gör den här delen av arbetsmarknaden osedvanligt förmedlingsintensiv. 
 Totalt sett råder en permanent brist på arbetstillfällen. Marknaden styrs från två håll, dels av kommersiella impulser, dels av samhällets an- slagstilldelning. Koncentrationen av kulturarbetare är vidare starkt markerad till Stockholmsområdet. 
 De arbetssökande har ett stort personligt engagemang i sitt yrke. De är mycket specialiserade och högt utbildade inom sitt område. Därför är det svårt att erbjuda dem angränsande arbeten och de är inte heller själva särskilt benägna att lämna yrket. Inom få områden är det därför 
 så angeläget att förmedlaren har en hög kvalitet i sitt arbete. För arbets- givaren är det helt avgörande att rätt person förmedlas och förmed- lingens arbete måste koncentreras på att klara detta. Alternativet är ekonomiska och konstnärliga bakslag för arbets- eller uppdragsgivaren. Många konstnärer har dessutom särskilda servicebehov vid sidan av själva förmedlingen av uppdrag. Det kan handla om reseplanering, skattefrågor, marknadsföring m.m. En del av denna service tillgodoses genom företag som opererar utan tillstånd av AMS för sin förmedlande verksamhet. 
 Alla dessa faktorer var utgångspunkt för resonemangen inom kom- mittén och för de slutsatser den drog. Kommittén beskrev också en rad förutsättningar som den ansåg att en arbetsförmedling på kulturområdet måste uppfylla för att fungera. De var: en enhetlig ledningsfunktion, fria och flexibla arbetsformer, personal med särskild sakkunskap om kultursektorn, möjlighet till särskild service mot avgift till de arbets- sökande, anknytning till kultursektorn, samarbete mellan de olika typ- erna av förmedlingar, inflytande för parterna på kulturarbetsmarknaden och flexibilitet att möta förändringar. 
 Utifrån dessa förutsättningar skissade  
 AMS-kommittén 
  på två olika organisationsformer för förmedlingen. Den ena fanns inom Arbets- marknadsverket, den andra utanför. 
 Modellen med fortsatt direkt anknytning till Arbetsmarknadsverket fick arbetsnamnet en tjugofemte länsarbetsnämnd. Den innebar i stora drag att man skulle skapa en särskild ledning direkt under AMS för kulturarbetsförmedlingen. Den skulle ledas av en direktör och en partsammansatt styrelse. Olika intressenter skulle få ett ökat inflytande på alla nivåer. Kulturarbetsförmedlingarna skulle brytas ur den tradi- tionella organisationen och sortera direkt under den nya styrelsen. Fler förmedlingskontor skulle göra organisationen mer heltäckande. Den skulle bedriva förmedling över hela kulturområdet och ha samma 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 35 
  
 arbetsmarknadspolitiska medel som tidigare till sitt förfogande. Pro- gramförmedling på den kommersiella marknaden skulle avgiftsbe- läggas. Antalet yrkesområden skulle snävas in och bara omfatta yrken inom det traditionella kulturområdet. Organisationsförmedlingarna och centrumbildningarna skulle fortsätta sin verksamhet som tidigare. För- delen med denna modell var lättheten att använda såväl de traditionella arbetsmarknadspolitiska medlen som arbetslöshetsersättningen. Över- gången skulle också vara lättare genom att man fortsatte som en del inom Arbetsmarknadsverket. 
 Den andra huvudmodellen, som kommittén också förordade, inne- bar att förmedlingen skulle organiseras som en fristående statlig stiftel- se. Stiftelsen skulle ha en partssammansatt styrelse och en direktör i ledningen. Den skulle ha ett centralt kansli och regionkontor, som täckte hela landet där själva förmedlingsarbetet skulle utföras. Stiftel- sen skulle själv kunna ta vissa beslut om de arbetsmarknadspolitiska medlen och i övrigt skulle besluten fattas av AMS men i ett nära sam- arbete med stiftelsen. Särskild service vid sidan om förmedlingen skulle erbjudas kunderna mot avgift. 
 Stiftelsens största fördel var att den med sin friare form lättare skulle kunna anpassa verksamheten med hänsyn till de särskilda beho- ven på kulturarbetsmarknaden. 
 Och det var också skälet till att kommittén fastnade för det senare förslaget. Särskilt viktigt för kommittén var att öka brukarnas infly- tande och få en inriktning på arbetet som stämmer med deras behov och krav. Och brukarna föredrog stiftelsemodellen. Andra skäl var att en stiftelse skulle ha lättare att möta snabba förändringar och att det rent psykologiskt skulle vara lättare att ge förmedlingsarbetet en ny start i en ny organisatorisk form. Intressenterna skulle också ingå i stiftelsens styrelse och i de rådgivande organ som skulle etableras centralt och regionalt. Stiftelsen skulle också ha ett nära samarbete med organisa- tionsförmedlingarna och med centrumbildningarna. Den skulle dock vara ett arbetsmarknadspolitiskt organ som samverkade med Arbets- marknadsverket om de arbetsmarknadspolitiska medlen för att bredda arbetsmarknaden för personer med svårigheter att finna sin utkomst i kultursektorn. Stiftelsen skulle dock få vissa egna myndighetsuppgifter när det gäller arbetsmarknadspolitiska medel och arbetslöshetsförsäk- ringen. Syftet skulle vara att dels få en bättre bevakning av arbetstill- fällen inom kulturområdet, dels försöka vidga kulturarbetsmarknaden och skapa nya arbetstillfällen. Förmedlingen skulle vara avgiftsfri med undantag för förmedling av kommersiella program, dvs. dansband och discjockeys o.dyl. Stiftelsen skulle också kunna erbjuda överservice dvs. hjälp med resor, marknadsföring m.m. mot avgift eller förmedla sådan hjälp hos andra företag. Stiftelsen skulle avstå från att bedriva 
  
 36  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 verksamhet inom de områden där centrumbildningarna har förmed- lingsverksamhet. I gengäld skulle centrumbildningarnas förmedling öppnas för alla som uppfyllde de professionella kraven i yrket, inte bara för medlemmarna. Medlen för stiftelsen skulle utgå direkt från Arbetsmarknadsverket. 
 De flesta remissinstanser instämde i kommitténs förslag. Ett viktigt undantag utgjorde dock AMS som vid detta tillfälle inte stödde tanken på en fristående stiftelse. AMS lämnade i stället ett eget förslag på en intern omorganisation som skulle förstärka den offentliga arbetsför- medlingen på kulturområdet. Det blev också den linje som ansvarigt statsråd valde i sin proposition (prop. 1985/86:138). Statsrådet ansåg, liksom senare riksdagen, att förutsättningarna för en effektiv förmed- ling bäst tillgodosågs inom Arbetsmarknadsverket genom att omvandla de dåvarande kulturarbetssektionerna till kulturarbetsförmedlingar med en mer självständig ställning men med nära anknytning till den ordina- rie förmedlingen. En organisation inom verket skulle bäst kunna ut- nyttja de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna inom kulturområdet. Statsrådet såg dock också många fördelar med en helt fristående orga- nisation och lämnade dörren öppen för en omprövning om man i ett senare skede vunnit fler erfarenheter på området. 
 Genom beslutet år 1985 blev kulturarbetsförmedlingar med befo- genheter och arbetsuppgifter likställda med arbetsförmedlingskontor i övrigt vilket stärkte kulturförmedlingens ställning inom AMS. Kultur- förmedlingen skulle fortsätta att ha ansvar för en region men organisa- toriskt knytas till den länsarbetsnämnd där den geografiskt var belägen. Den ansvariga länsarbetsnämnden skulle ha en planeringsgrupp från övriga länsarbetsnämnder i regionen och kulturarbetsförmedlingarna. Det övergripande ansvaret låg hos AMS som fastställde resurser och riktlinjer för verksamheten. AMS´ kulturarbetsdelegation skulle också få ett ökat ansvar för verksamheten. Denna modell skulle också enligt statsrådet innebära ökade möjligheter att pröva olika arbetsmetoder som tar särskild hänsyn till kulturarbetsmarknadens specifika art. Statsrådet betonade också att de arbetsmarknadspolitiska insatserna också fortsättningsvis skulle utformas så att de överensstämmer med kulturpolitiska utgångspunkter och i nära samverkan med centrumbild- ningarna. 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 37 
  
 2.2.4 
  
 Teatrarna och svenska folken (Rapport 1993/94:2) 
  
 Riksdagens revisorer genomförde år 1993 en granskning av svensk teaters utveckling efter 1974 års kulturpolitiska beslut. I den gransk- ningen ingår också en översyn av det arbetsmarknadspolitiska stödet på teaterområdet. Revisorerna konstaterar att det arbetsmarknadspolitiska stödet till scenområdet växt till omkring 190 miljoner kronor år 1993 och att det blivit ett viktigt sätt att finansiera ordinarie teaterverksamhet både för institutioner och fria grupper. Fyra av tio scenkonstnärer får ungefär halva sin årsinkomst från arbetsmarknadspolitiskt stöd. Det är nästan alla skådespelare utom de fast anställda. Stora delar av skåde- spelarkåren och de fria grupperna har därmed blivit ekonomiskt bero- ende av det arbetsmarknadspolitiska stödet. 
 Det har skett en kraftig ökning av antalet skådespelare som får stöd trots att det samtidigt skett en viss ökning av antalet anställda hos fria grupper och institutionsteatrar. En förklaring kan vara att man allt oftare engagerar per säsong eller pjäs så att man därmed får ersättning längre in på hösten och under fler perioder om året. Många fria grupper och också institutionsteatrar tycks enligt revisorerna planera in ett maximalt arbetsmarknadspolitiskt stöd för sina anställda. Man stämplar t.ex. hela året utom under repetitionsperioder och speldagar. Det totala antalet skådespelare har vuxit med omkring 200 skådespelare per år sedan år 1975. Under samma period har teatrarnas publik mins- kat. Intresset att spela teater är alltså större än vad marknaden ger utrymme för. Detta kan man enligt revisorerna betrakta på två sätt: antingen gör arbetslöshetsförsäkringen det möjligt för personer och grupper att driva verksamhet som saknar ekonomisk bärkraft och tillräcklig publik, eller också finns det ett behov av grupperna trots att samhället inte lyckats tilldela dem medel som räcker för att bedriva verksamheten kontinuerligt. 
 Revisorerna menar att det inte är bra för svensk teater att så stor del av verksamheten får arbetsmarknadspolitiska bidrag. Ett skäl är att det därmed sätts upp ett ganska stort antal pjäser med en begränsad kvali- tetsprövning som på sikt hotar kvalitetsnivån på all svensk teater. Ett annat skäl är att det ger helt fel signaler till de verksamma. I praktiken har Kulturrådet, arbetsförmedlingarna och regeringen godkänt arbets- marknadspolitiska stöd som en väg att finansiera teater. När det gäller de fria grupperna har de arbetsmarknadspolitiska stöden blivit minst dubbelt så stora som Kulturrådets stöd till dessa grupper. Riksdags- revisorerna varnar för att stöden kommer att fortsätta att öka och till- 
  
 38  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 strömningen av nya sökande fortsätta samtidigt som arbetsförmedlarna har svårt att hitta andra jobb till de arbetslösa. Överetableringen fort- sätter därmed och om fem år kan ytterligare 500  
  
 - 
 1 
  000 arbetslösa på scenområdet fråga efter stöd. Riksdagsrevisorernas slutsats av gransk- ningen blev att kvalifikationskraven för att få ersättning från arbetslös- hetsförsäkringen borde ses över och stramas åt samtidigt som kontrol- len av reglerna skärps. 
  
 2.2.5 
  
 Ersättning vid arbetslöshet och omställning (SOU 1996:51) 
  
 Utredningen om arbetslöshetsförsäkringen, den s.k.  
 Arbom-utredningen 
  behandlade i ett avsnitt också konstnärerna och arbetsmark- nadspolitiken. Den konstaterade att kulturarbetsmarknaden på många sätt skiljer sig från den övriga arbetsmarknaden, dels genom att ar- betslösheten är dubbelt så hög som den genomsnittliga och det oavsett konjunkturer, dels exploderar utbildningen till området vilket riskerar att ytterligare förstärka obalansen. 
 Kulturarbetsmarknaden är annorlunda också på andra sätt. De arbetssökande är inte utbytbara inbördes. En anställd eller arbetssökan- de kan inte självklart bytas ut mot en annan utan det är just en viss persons uttryck eller konstnärliga förmåga som krävs. Marknaden fungerar inte heller fritt utan är till stor del finansierad av offentliga medel som statliga och kommunala bidrag. Men också  
 a-kassa 
  och åtgärdsmedel från AMS är en väsentlig del av arbetsmarknaden. 
 Utslagningen i branschen sker från två håll: från kulturområdet och från arbetsmarknadspolitiken. I kulturlivet beror utslagningen av två mekanismer: brist på kvalitet och brist på popularitet, som kan vara ett annat sätt att mäta konstnärlig kvalitet men inte ett tillräckligt. 
 Arbetsmarknadspolitiken styrs av andra regler och kriterier än kul- turpolitiken. Där gäller lika regler för alla och att stödet i första hand skall gå till den individ som bäst behöver det. På så vis blir t.ex. ar- betslöshetens längd av större vikt än kvaliteten på konstnärens arbete. Om man då antar att det finns ett samband mellan arbetslöshetens längd och den kvalitetsstyrda efterfrågan från marknaden innebär det att de sämre prioriteras inom arbetsmarknadspolitiken vilket i sin tur sänker den kulturella kvaliteten på åtgärderna. En annan negativ effekt av arbetsmarknadspolitikens prioriteringar, enligt  
 Arbom-utredningen, 
  är att individer hålls kvar i yrket trots att kulturlivet slagit ut dem. Därmed blir arbetslöshetsförsäkringen en yrkesförsäkring och inte en omställningsförsäkring för den här gruppen arbetssökande. 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 39 
  
 Ett annat utmärkande drag för kulturområdet är att fasta anställ- ningar bara finns på en begränsad del av arbetsmarknaden. Det vanli- gaste är i stället tidsbegränsade anställningar, kontraktsanställningar och uppdrag. Tendensen går mot allt kortare kontrakt. Också de upp- drag som konstnärer får inom andra områden är oftast bara tillfälliga. Många bedriver egenaktivitet i fria grupper och enmansproduktioner. 
 Behovet av reservarbetskraft i sektorn är stort på grund av krav på personliga egenskaper och konstnärskap. Men vem skall betala för att upprätthålla en sådan reserv? Nu är  
 a-kassan 
  en regulator för att till- godose behovet av tillfällig arbetskraft, menar  
 Arbom-utredningen. 
  
 Den här situationen beror till stor del på att det finns en brist på re- spekt för reglerna och synen på omställning hos kulturarbetsför- medlingarna, enligt Evans. Kulturarbetsförmedlingarnas verksamhet strider mot de grundläggande principerna inom arbetsmarknadspoliti- Cruz eftersom man inte stimulerar omställning i tillräckligt hög grad utan tvärtom bidrar till att individer uppmuntras att stanna i yrket. Det är desto allvarligare som omställningsbenägenheten från början är låg i yrken där den egna identiteten i så hög grad avgörs av yrkesidentiteten. 
 Evans anser inte heller att kulturarbetsförmedlingen har lyckats be- gränsa sin verksamhet till dem som har utbildning och/eller yrkeserfa- renhet. 
 Därmed blir arbetslöshetsförsäkringen en yrkesförsäkring för frilan- sare och underlättar för dem att stanna i yrket. Ersättningen täcker kostnaderna för stillestånd, semester och repetitioner och träning. Det finns t.ex. en praxis att  
 a-kassan 
  betalar för repetitioner fram till fyra veckor före premiär i fria teatergrupper. Detta leder till att konkurren- sen snedvrids. 
 Slutsatsen i utredningen är att arbetsmarknadspolitiken används på fel sätt inom kultursektorn. Den strukturella arbetslösheten måste lösas genom kulturpolitiken och av parterna  
 -  
 inte av arbetsmarknadspoliti- Cruz. 
 Enligt utredningen uppgick kontantstödet inom kultur- och media- området till 500 miljoner kronor och medel för åtgärder på samma område var ca 200 miljoner kronor. Inom kultur- och mediaområdet finns tre arbetslöshetskassor, Teaterförbundets med ca 8 000 medlem- mar, Musikernas med 5 500 medlemmar och Journalisternas med ca 15 000 medlemmar. Ett utmärkande drag på denna del av arbetsmark- naden är att ett stort antal av de arbetssökande är egenföretagare eller betraktas som egenföretagare. Ett annat att många är frilansare som har mer eller mindre tillfälliga uppdrag, andra varvar anställningar med uppdrag och eget arbete. Ett problem som  
 Arbom-utredningen 
  noterar är att uppdragstagare inte är något begrepp i arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen vill heller inte införa ett sådant begrepp utan menar att 
  
 40  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 sådan verksamhet bäst lämpar sig för företagsformen. Men i vissa fall skulle uppdragstagare kunna betraktas som anställda. Men då skall vissa kriterier vara uppfyllda: att man har färre än tre uppdragsgivare och omfattas av kollektivavtal, inte har  
 F-skattesedel 
  och att jobben förmedlas av arbetsförmedlingen samtidigt som det finns en handlings- plan för hur individen långsiktigt skall få jobb. Annars gäller företagar- reglerna. 
 För att som företagare omfattas av arbetslöshetsförsäkringen krävs tolv månaders medlemskap. För att få ersättning måste verksamheten i företaget upphöra  
 -  
 men den kan få vara vilande en period. Ersätt- ningen beräknas på snittinkomsten under tre år. 
 En bortre gräns i  
 a-kassan 
  skulle drabba kulturarbetare hårt. De nya intjänandereglerna gör också att konstnärer med få långa anställningar får svårare att komma in i systemet. Beredskapsarbeten får inte längre räknas som intjänandetid för  
 a-kassan 
  vilket ytterligare försvårar för 
 konstnärer. Endast reguljära arbeten räknas som grund för ny period  
 -  
 inte arbeten som hel- eller delfinansieras med arbetsmarknadspolitiska regler. 
  
 2.3 
  
 Parallella utredningar 
  
 2.3.1 
  
 Generellt stöd till konstnärliga och litterära egenföretagare (Dir. 1996:80) 
  
 Regeringen har i oktober 1996 tillsatt en särskild utredare som skall lämna förslag till ett generellt stöd till främst konstnärliga och litterära egenföretagare. Stödet skall ha ett tydligt kulturpolitiskt syfte. Utreda- ren skall också redovisa konstnärers och författares ekonomiska för- hållanden och också belysa hur konstnärerna påverkas av olika regel- verk utanför kulturområdet. Det gäller framför allt skatter och avgifter, socialpolitik och arbetsmarknadspolitik. I mån av behov skall utredaren samråda med Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen. 
  
 2.3.2 
  
 Översyn av vissa offentligrättsliga ersättningsordningar (Dir. 1996:81) 
  
 Regeringen har i oktober 1996 tillsatt en särskild utredare med uppgift att utarbeta ett förslag till regelsystem med avseende på en offent- ligrättslig avgift på vidareförsäljning av konst som inte omfattas av 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 41 
  
 något upphovsrättsligt skydd. Utredaren skall dessutom utreda for- merna för ersättning till upphovsman för utlåning av fonogram. 
  
 2.4 
  
 AMS och kulturarbetarna 
  
 3AMMANFATTNING 
 Arbetsmarknadsstyrelsen, AMS, har haft särskild service på kul- turområdet sedan år 1948. Från början gällde den dock endast artist- förmedling. Från mitten av  
 1970-talet 
  har verksamheten omfattat samtliga konstnärsgrupper och samordnats från särskilda förmed- lingskontor. Antalet anställda var i början av  
 1970-talet 
  15 personer och år 1997 är 93 personer verksamma inom kulturförmedlingen. Fram till år 1991 var centrumbildningarnas förmedlare en del av Arbetsmarknadsverket. Arbetsförmedlingen Kulturs uppgifter är: att samordna förmedlingsinsatserna i regionen, att göra marknadsbe- dömningar och samverka med intressenterna i regionen, att tillhan- dahålla ett kompetenscentrum i form av Af Kultur Media, som andra län, kontor och institut kan vända sig till samt att gentemot AMS fungera som en kontaktyta med överblick över kulturarbetsmarkna- den och förmedlingsarbetet i regionen. 
  
 2.4.1 
  
 Kulturarbetsförmedlingarna växer fram 
  
 Den offentliga arbetsförmedlingen har haft en särskilt anpassad service på kulturområdet sedan början av  
 1940-talet. 
  När arbetsförmedlingarna förstatligades år 1948 fanns särskilda artist- och musikerförmedlingar på åtta platser i landet. Dessa behölls vid förstatligandet men efter ett förslag från 1950 års arbetsförmedlingsutredning minskades antalet till fyra; i Stockholm, Göteborg, Malmö och Umeå. 
 Först i slutet av  
 1960-talet 
  utvidgade Arbetsmarknadsverket sin ser- vice gentemot kulturarbetarna genom att placera arbetsförmedlare vid vissa centrumbildningar. Den första centrumbildning som begärde och fick samarbete med Arbetsmarknadsverket var Författarcentrum. I skif- tet mellan  
 1960-talet 
  och  
 1970-talet 
  hade samarbetet växt ut så att det fanns förmedlare från verket hos Författarcentrum, Teatercentrum, Konstnärscentrum och Filmcentrum i Stockholm, Skånes kulturcent- rum i Malmö och Författarcentrum Norr i Umeå. Förutom de tjänster som Arbetsmarknadsverket tillhandahöll bidrog verket också med en del av föreningarnas hyreskostnader, telefon, porto m.m. För Teater- centrum gällde redan från början att man förmedlade färdiga teaterupp- 
  
 42  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 sättningar av fria grupper. Utplaceringen av förmedlare vid centrum- bildningarna innebar att verket för första gången gav speciell service till andra grupper av konstnärer än musiker och artister. 
 Vid sidan av den offentliga arbetsförmedling, som skedde direkt av Arbetsmarknadsstyrelsen, AMS och via centrumbildningarna, fanns också ett antal organisationsförmedlingar som bedrev sin verksamhet med tillstånd av AMS. AMS hade ju förmedlingsmonopol fram till år 1993 varför verket också hade kontroll över den förmedling som sked- de vid sidan av verket. Svenska musikerförbundets förmedlingscentral (FMC), var den största med ett kontorsnät över hela landet. På arbets- givarsidan var Folkparkernas artistförmedling störst. Andra förmed- lingar var Föreningen turnerande sällskap, Musiketablissemangens förening, Föreningen svenska festarrangörers artisttjänst. Sveriges nöjesidkares centralförening och Idrottens artistbyrå. 
 År 1972 utreddes frågan om specialförmedlingar inom Arbetsmark- nadsverket av den s.k.  
 Olaf-kommittén. 
  Vid den tiden hade artist- och musikerexpeditionerna totalt elva handläggare i Stockholm, fyra i Göteborg, två i Malmö och en handläggare i Umeå. Därutöver fanns fyra kanslister. Sett tillsammans med de sex handläggarna vid centrum- bildningarna speglade det en ganska stor tillväxt under  
 1960-talet. 
  Av tradition låg förmedling av modeller också inom samma organisation. I mitten av  
 1970-talet 
  fördes dessa bort från artist- och musikerförmed- lingarna för att renodla deras arbete. Därmed minskade också antalet förmedlare i Stockholm till nio medan Umeå fick förstärkning med en medarbetare. 
  
 Olaf-kommittén 
  och den därpå följande departementsutredningen ledde till att den offentliga arbetsförmedlingen förstärktes ytterligare. Artist- och musikerförmedlingarna ombildades till kulturarbetarsek- tioner med uppgift att ge service till samtliga delar av kulturområdet. De grupper, som skulle omfattas av servicen utökades från enbart musiker och artister till att också omfatta bildkonstnärer, formgivare, författare och fotografer. Antalet arbetsförmedlare på centrumbild- ningarna, både centralt och regionalt ökade också med ett  
 20-tal 
  tjäns- ter. Skälet till förändringen var att en mycket större del av arbetsut- budet i kultursektorn sker genom förmedling än vad som är fallet i andra branscher. Centrumbildningarna blev kvar med sin förmedlande verksamhet vid sidan om arbetsförmedlingarna. 
 Ett annat mål var att åstadkomma en organisation som underlättade arbetsmarknadspolitiska åtgärder på kulturområdet. De arbetssökande inom kultursektorn hade också tidigare fått tillgång till åtgärder men i mindre omfattning än andra grupper på arbetsmarknaden. Kulturarbe- tarna utgjorde vid den tiden åtta promille av arbetskraften, enligt Ar- betskraftsundersökningen AKU, men deras andel av dagsverkena inom 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 43 
  
 de allmänna beredskapsarbetena låg bara mellan en och två promille. Däremot fick kulturarbetarna sin andel av arbetsmarknadsutbildning- arna. 
 För att garantera en fortlöpande kontakt med kulturområdet inrätta- des en delegation för kulturarbetsfrågor vid AMS. Denna delegation skulle biträda vid tillsynen av enskilda förmedlingar och ha en råd- givande funktion i frågan om användningen av arbetsmarknadspolitiska hjälpmedel på kulturområdet. Den organisation som upprättades år 1976 gäller i princip än i dag. En särskilt avpassad service till konstnä- rerna och riktade arbetsmarknadspolitiska åtgärder till kulturområdet etablerades. 
 Vid den tiden skedde också ett skifte av annat slag. År 1972 var ar- betslösheten för kulturarbetare avsevärt lägre än för arbetskraften i dess helhet. År 1974 var den något högre vilket sedan fortsatt gälla. I dagens perspektiv var det dock fråga om mycket marginella förändringar. Andelen deltidssysselsatta var dock högre bland konstnärerna än bland arbetskraften i övrigt. 
 Tio år senare utgjorde fortfarande de fyra kulturarbetarsektionerna tillsammans med centrumbildningarna stommen i verksamheten. Sek- tionerna hade ansvar för var sin region. Därutöver fanns särskilda kul- turarbetsförmedlare placerade i Växjö, Härnösand, Luleå och Örebro. Vid arbetsförmedlingen i län utan någon särskild kulturarbetsför- medlare fanns kontaktsektioner dit den sökande kunde vända sig för att bli lotsad till en kulturarbetsförmedling. Den volymmässigt största delen av kulturarbetssektionernas förmedling utgjordes fortfarande av dansorkestrar och artister till underhållningssektorn. Inom områdena ord och bild gällde arbetet mer projekt och tillfälliga uppdrag än plats- förmedling i traditionell mening. Personalen var vid den här tiden spe- cialiserad på olika konstområden. Inom ordområdet fanns tre tjänster vid arbetsförmedlingarna och lika många vid Författarcentrum. På bildområdet fanns 6,1 tjänster och 3,5 vid centrumbildningarna. Inom scenområdet var 8,75 tjänster placerade vid kulturarbetarsektioner och en vid Teatercentrum. Motsvarande på tonområdet var 13,35 tjänster vid kulturarbetssektioner och 2,5 tjänster vid centrumbildningar. 5,4 av tjänsterna på musikområdet utnyttjades för bokningar och förmedling av dans- och restaurangmusik. Förutom dessa förmedlare fanns 16,8 mer administrativa tjänster samt fyra särskilda kulturarbetsförmedlare i Växjö, Härnösand, Luleå och Örebro, två arbetsvägledare och en särskild rikstäckande tjänst för invandrade kulturarbetare.  
 1  
 Totalt antal tjänster inom AMS var 37 och placerade vid centrumbildningarna var ytterligare tio tjänster. 
  
 1  
 Källa: Kulturarbetsförmedling. Faktaunderlag, SOU 1985:9. 
  
 44  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 Också  
 AMS-kommittén 
  som arbetade vid mitten av  
 1980-talet 
  granskade förmedlingens service till konstnärerna och föreslog föränd- ringar. Återigen blev förslaget att lyfta ur denna verksamhet ur arbets- marknadsverket med hänsyn till den mycket speciella kulturarbets- marknaden och det faktum att den är osedvanligt förmedlingsintensiv och lika ofta handlar om att ordna projekt och uppdrag som att för- medla traditionella arbeten. Totalt sett råder det också en permanent brist på arbetstillfällen för de yrkesverksamma inom det här området. 
 Men i stället förstärktes kulturarbetssektionernas ställning i AMS ytterligare. De ombildades till arbetsförmedlingskontor med samma befogenheter och arbetsuppgifter som övriga kontor i landet. Varje förmedling fick fortsatt ansvar för en region men knöts organisatoriskt till länsarbetsnämnden i det län där den geografiskt var belägen. Den ansvariga länsarbetsnämnden organiserar en planeringsgrupp med representanter för övriga länsarbetsnämnder i regionen. Det övergri- pande ansvaret ligger på AMS som fastställer resurser och riktlinjer för verksamheten. AMS´ kulturarbetsdelegation fick en ökat ansvar för verksamheten. En kulturdirektör var administrativt ansvarig. Riksdagen uttalade också att de arbetsmarknadspolitiska insatserna också fortsätt- ningsvis skall utformas så att de överensstämmer med kulturpolitiska utgångspunkter och sker i nära samverkan med centrumbildningarna. Det ansvariga statsrådet anförde i propositionen  
 2  
 att formen med fristå- ende kulturarbetsförmedlingar ger ökade möjligheter att pröva olika arbetsmetoder med särskild hänsyn till förhållandena inom kultursek- torn. Verksamheten inom Arbetsmarknadsverket växte ut så att den år 1990 omfattade 60 tjänster. 
 Nästa förändring inom kulturarbetsförmedlingen genomfördes bud- getåret 1992/93. Då beslöt regering och riksdag efter förslag från AMS att minska programförmedlingen inom verket. Efter en försöksperiod med avgiftsbelagd programförmedling av dansorkestrar, discjockeys och populärmusiker gjorde AMS en utvärdering av hela den verksam- heten. Det var efter krav från övriga förmedlingar som AMS införde avgifter på prov. De övriga menade att Arbetsmarknadsverkets förmed- lingsverksamhet utgjorde illojal konkurrens eftersom den kunde bedri- vas gratis med skattemedel medan de själva tvingades ta ut avgifter av arrangörerna. Utvärderingen av försöket med avgiftsbelagd förmedling av populärmusik via arbetsmarknadsverket visade en sjunkande mark- nad och minskande marknadsandelar. Konsekvensen blev att AMS föreslog att man helt enkelt skulle upphöra med den förmedlingen. Programförmedling skulle visserligen fortfarande vara en del av Af Kulturs service men den skulle endast omfatta de sökande som upp- 
  
 2  
 Prop. 1985/86:138. 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 45 
  
 fyller kriterierna för inskrivning vid Af Kultur. Och som en del av ser- vicen vid kontoren skulle den vara avgiftsfri som alla andra tjänster vid förmedlingen. Kriterierna är att den sökande skall ha kunskaper/ kom- petens för konstnärligt arbete och vara väl etablerad i sitt yrke genom högskoleutbildning och/eller lång dokumenterad yrkeserfarenhet. Den som söker program av andra än inskrivna vid Af Kultur hänvisas till organisationsförmedlingarna. Af Kultur uppmanades att finna lokala former för samarbete med dessa. 
 Den andra ändringen i samma riksdagsbeslut gällde centrumbild- ningarna och byggde också på förslag från AMS. Beslutet innebar att Arbetsmarknadsverkets kostnader för förmedlingsverksamheten vid centrumbildningarna fr.o.m. den 1 juli 1992 fördes över till Kultur- departementets anslag för centrumbildningarna. Pengarna fördelades sedan av Statens kulturråd. I propositionen angav det ansvariga stats- rådet att han precis som AMS ansåg det önskvärt att särskilja de ar- betsmarknadspolitiska och de kulturpolitiska målen. Han förutsatte också att samarbetet mellan Af Kultur och centrumbildningarna skulle organiseras på ett sådant sätt att kulturskaparnas ställning på arbets- marknaden skulle stärkas och att den kompetens som finns hos verkets personal vid centrumbildningarna togs tillvara. Avsikten var att man tillsammans skulle utveckla nya samarbetsformer och efter tre år utvär- dera den nya åtskilda organisationen. 
 Någon sådan utvärdering har inte skett och i praktiken finns inte heller något organiserat samarbete i dag mellan centrumbildningarna och Arbetsmarknadsverket. Det hindrar inte att vissa kontor samarbetar med vissa centrumbildningar eller att dessa ibland får del av medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder som t.ex. beredskapsarbeten eller arbetslivsutveckling (ALU). 
 Därefter har inga centralt beslutade förändringar av kulturarbets- förmedlingarna skett. Det finns fem regionkontor i Stockholm, Göte- borg, Malmö, Umeå och Örebro med i dag ca 80 tjänster. Men vid sidan av dem har ett antal länsarbetsnämnder beslutat om egna läns- kontor för kulturarbetare. Som regel är de delar av andra specialför- medlingar som Af Expo och Af Utland. Dessa länskontor finns i Upp- sala, Halmstad, Norrköping och Luleå. Där finns ytterligare drygt åtta tjänster. Vid övriga arbetsförmedlingar finns kontaktpersoner som tar emot sökanden inom kulturyrkena men som sammanför dem med region- eller länskontoren för åtgärder. Totalt sysselsätter förmedlings- verksamheten inom kultur och media 93 personer under år 1997. Ar- betsförmedlingarna har ansvar för såväl kultur- som mediaområdet och heter formellt Af Kultur Media. Eftersom denna utredning endast behandlar den del av verksamheten som berör kultursektorn använder jag fortsättningsvis benämningen Af Kultur för dessa förmedlingar. 
  
 46  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 2.4.2 
  
 Utvecklingen i siffror 
  
 5TVECKLINGEM AV ANTALET ANST¤LLDA INOM ARBETSF¶RMEDLING F¶R KONST N¤RER ¥REN  
 - 
  
 Af Kultur Media 
  
 Centrumbildningar 
  
 1973 
  
 15 
  
 6 
  
 1976 
  
 45 
  
 6 
  
 1983 
  
 49 
  
 16 
  
 (3,5 lönebidrag) 
  
 (6 lönebidrag) 
  
 1986 
  
 57 
  
 10 
  
 1990 
  
 60 
  
 10 
  
 1997 
  
 93 
  
 - 
  
 +OSTNADERNA F¶R !F +ULTUR  
 -EDIA 
  VISSA ¥R TKR 
  
 1983/84 
  
 1990 
  
 1997 
  
 8 000 
  
 16 300 
  
 36 800 
  
 5TVECKLINGEN AV KONTANTST¶DET VISSA ¥R MKR 
  
 1973/74 
  
 1982/83 
  
 1992/93 
  
 1996 
  
 4 
  
 43 
  
 398 
  
 499 
  
 2.4.3 
  
 Kulturarbetsförmedlingen och kunderna 
  
 Af Kultur Media är en särskild organisation för att ge service till ar- betssökande. Men därutöver har alla sökande oavsett yrke rätt att få service på förmedlingen på den ort där de bor. Af Kulturs roll är 
  
 - 
  
 att samordna förmedlingsinsatserna i regionen, 
  
 - 
  
 att göra marknadsbedömningar och samverka med intressenterna i regionen, 
  
 - 
  
 att tillhandahålla ett kompetenscentrum i form av Af Kultur Media, som andra län, kontor och institut kan vända sig till, 
  
 - 
  
 att gentemot AMS fungera som en kontaktyta med överblick över kulturarbetsmarknaden och förmedlingsarbetet i regionen. 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 47 
  
 Kulturarbetsförmedlingarna har, som alla andra förmedlingskontor två jämbördiga kundgrupper. Den ena är de arbetssökande och den andra är arbetsgivarna. Båda har rätt till service från den offentliga förmedlingen. Många konstnärer väljer att skriva in sig vid arbetsför- medlingen oavsett om de är arbetslösa eller inte just därför att de vill ha en chans att bli sammanförda med en  
 arbets-/uppdragsgivare. 
  Det finns ingen begränsning när det gäller rätten att skriva in sig vid en arbetsförmedling. Var och en som söker arbete eller uppdrag har denna rätt. Den hänger inte samman med eventuell arbetslöshet eller anställ- ningsform. Den förmedlande delen av verksamheten omfattar alla. Däremot kan arbetsförmedlingen aldrig bevilja en åtgärd till andra än arbetslösa. Och vid en prioritering är det den arbetslöse med det största behovet som prioriteras  
 -  
 alltså den som har längsta perioden av ar- betslöshet. 
 Antalet inskrivna vid arbetsförmedlingen behöver därför inte stäm- ma överens med antalet arbetslösa. 
 Alla arbetsgivare med intresse av att anställa eller ge uppdrag åt konstnärer är förstås välkomna att vända sig till kulturarbetsförmed- lingen. Lika enkelt är det inte för den arbetssökande som vill ha ett jobb i sektorn. Där tillämpar förmedlingarna kriterier för vilka som skall skrivas in. I en skrivelse den 24 april 1992 fastställde AMS´ generaldirektör att Inskrivningskriterierna vid Af Kultur är att den sökande skall ha kunskaper/kompetens för konstnärligt arbete och vara väl etablerad i sitt yrke genom högskoleutbildning och/eller lång doku- menterad yrkeserfarenhet. Dessa kriterier har dock ingen formell ställning och efter en anmälan har Justitieombudsmannen (JO), i ett utslag från den 8 november 1993 fastslagit att förmedlingen inte kan neka en sökande att skriva in sig vid förmedlingen. Därför tillämpas kriterierna huvudsakligen men de är inga absoluta eller formella krav för inskrivning. 
 Däremot kan förmedlingen bestämma hur den vill bedriva sitt arbete och vilka som skall få del av de särskilt riktade åtgärderna för kultur- arbetare. Och där tillämpar arbetsförmedlingen dessa kriterier. Inom området media är målgrupperna journalister, informatörer och multi- mediaproducenter. För filmare, regissörer och producenter gäller två eller treåriga utbildningar eller professionellt heltidsarbete under minst två år de senaste fyra åren. Grafiska formgivare, layoutare, illustratörer, AD, reklamare och copywriter liksom pressfotografer hör också till gruppen inom media. 
 För bildkonstnärer och formgivare är kravet högskoleutbildning el- ler dokumenterad verksamhet som också är kvalitetsbedömd i någon mening. Det innebär t.ex. att ha haft utställning på etablerade gallerier, fått offentliga uppdrag, köpts in av Statens konstråd eller museer. Att 
  
 48  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 ha fått statligt konstnärstipendium eller kunna påvisa en ateljéför- säljning av större omfattning räknas också. Ett riktmärke är att man bör ha varit verksam under tre till fem år. 
 Inom området ton gäller kravet att man gått musikhögskola eller tvåårig musiklinje på folkhögskola eller kyrkomusikerutbildning eller ha arbetat med scenutövande verksamhet minst tre år på heltid de senaste fyra åren. För scenområdet gäller konstnärlig högskoleutbild- ning, t.ex. teaterhögskola eller Dramatiska institutet. Balettakademin och Svenska Balettskolan är godkända utbildningar för dansare. Om man inte har utbildning skall man ha arbetat och försörjt sig professio- nellt inom yrket i minst tre av de senaste fyra åren. 
 Vid två arbetsförmedlingar inom Kultur och Media tar man i dag emot samtliga sökande till kulturyrken utan prövning om de är etable- rade i yrket eller ej. Det är Malmö och Göteborg, som anpassats efter den organisation deras länsarbetsnämnder beslutat med enbart yrkes- förmedlingar. I den organisationen finns inget alternativ till Af Kultur Media för den som söker till ett kulturyrke. Men också vid dessa kontor särskiljer man de sökande när det gäller beslut om åtgärder. 
 AMS har i samarbete med Statens kulturråd, konstnärernas organi- sationer och arbetsgivarorganisationerna inom kultur- och media- området tagit fram ett handlingsprogram för kulturarbetsförmed- lingarna. Den utgår från AMS´ syn på sitt arbetsmarknadspolitiska upp- drag som är att tillsätta platser, rusta den enskilde, stimulera efterfrågan och förhindra utslagning och underlätta återgång i arbete. 
 I handlingsprogrammet beskrivs de vägar kulturarbetsförmedlingen skall använda för att nå dessa mål. De är att 
  
 * 
  
 förebygga arbetslöshet genom information om kraven i yrket, inte minst till ungdomar och andra nytillträdande, 
  
 * 
  
 bearbeta marknaderna för att öka antalet platser/uppdrag, 
  
 * 
  
 presentera kulturskapare vidare och i nya sammanhang, 
  
 * 
  
 stimulera geografisk rörlighet, 
  
 * 
  
 upparbeta utlandskontakter, 
  
 * 
  
 samverka med andra intressenter inom området, 
  
 * 
  
 utveckla vägledning för alternativa yrkeskarriärer. 
  
 De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall ses som en del av stra- tegin och också bidra till dessa mål. Därför gäller enligt programmet först och främst att ingen nyetablering i kulturyrken får ske med hjälp av dessa åtgärder. De insatser som genomförs inom kulturområdet skall ske med maximal arbetsmarknadspolitisk effekt och med hög kvalitet och i samverkan med kulturpolitiken. Arbetsförmedlingen skall bara i undantagsfall själv vara huvudman för projekt och insatser. Viktigt är att inrikta insatserna på att nå nya områden för konstnärers yrkesut- 
  
 SOU 1997:183 
  
 "AKGRUND  
 49 
  
 övande och att finna gränsöverskridande insatser och otraditionella grepp som annars inte skulle komma till och som breddar konstnären. Också inriktningen av beredskapsarbeten och projekt bestäms i pro- grammet. De skall utformas så att de ger möjlighet till fortsatt anställ- ning eller nya uppdrag, fortsatt arbete med arbetsgivarens egna medel, chans för individen att bli mer synlig, få meriter och referenser eller stimulera individen att lämna storstadsregionerna. 
 Barriärbrytande projekt som öppnar nya marknader och som stimu- lerar kulturanvändning på tidigare oprövade områden skall prioriteras. För arbetsmarknadspolitiken beskrivs inriktningen så att den skall upp- datera kunskaper inom yrkesområdet men också ge kunskaper i mark- nadsföring, ekonomi och juridik för att stärka konstnären på markna- den. Andra områden är utbildning i ny teknik och utbildning för över- gång till andra yrkesområden. 
 För att göra en bedömning av insatsernas resultat på kort och lång sikt skall man göra en kontinuerlig uppföljning och utvärdering av åtgärderna. Redan vid planering av dem skall man därför upprätta en plan för dokumentation och uppföljning. Varje sökande skall också få en individuell handlingsplan för hur man skall ta sig fram till ett arbete eller på annat sätt öka sin egen försörjningsmöjlighet. 
 I handlingsprogrammet betonar man också vikten av att sprida sina erfarenheter till andra förmedlingar. En kundundersökning som Ar- betsmarknadsstyrelsen genomförde i januari  
  
 - 
 februari 
  1994 visar att kunderna till stor del är nöjda med den service de får av Af Kultur. Undersökningen var uppdelad i två delar, en gällde arbetsgivaren och den andra de arbetssökande. 
 De sökande som ingick i undersökningen var samtliga anmälda vid de speciella förmedlingskontoren för kulturarbetare. Drygt hälften av dem hade högskoleutbildning. Ungefär lika många var i åldern 36  
  
 - 
 54 
  år, medan en tredjedel var mellan 25 och 35 år. Undersökningen visar att kunderna är flitiga besökare på förmedlingarna. Nästan hälften av de sökande har kontakt flera gånger i månaden med sin förmedlare, huvudsakligen genom personligt besök på kontoret. Den största grup- pen finns inom området bild och form. Hälften av dem är beredda att ta jobb eller uppdrag över hela landet även om man av naturliga skäl helst vill ha uppdrag på hemorten. 44 % av de sökande har lämnat in refe- rensmaterial till kataloger och arkiv på arbetsförmedlingen men en fjärdedel av dem vet inte om detta material har använts vid kontakter med  
 arbets-/uppdragsgivare 
  eller inte. På frågan om man har en klar bild av vad Af Kultur kan erbjuda svarar 57 % ja och 40 % nej. Hälften anser att arbetsförmedlaren har god kunskap om deras konstområde men 38 % säger sig inte känna till vad förmedlaren egentligen kan. 
  
 50  
 "AKGRUND 
  
 SOU 1997:183 
  
 Uppgiften att göra individuella handlingsplaner hade åtminstone år 1994 ännu inte fått genomslag i förmedlingarnas arbete. 74 % uppger att man inte gjort någon sådan. De flesta (71 %) är ändå nöjda med den tid arbetsförmedlaren ägnar åt dem. Frågan är, vad dessa besök ger för hälften säger samtidigt att de inte får bra information om arbeten och uppdrag inom sitt yrke eller tillräckligt stöd för att söka arbe- ten/uppdrag. I stället uppger den överväganden delen av de sökande att de får sina uppdrag genom egna kontakter. En tredjedel av kunderna söker extraarbeten utanför det egna yrkesområdet, s.k. brödjobb, men hälften säger att de får information om de jobben utanför arbetsför- medlingen. 
 Också den andra kundgruppen, arbetsgivarna, tillfrågades om sin bild av Af Kultur och Media. Det visar sig att de flesta kulturarbets- givare har en kontaktperson på arbetsförmedlingen. Denne har dock oftast aldrig besökt företaget, däremot har man ofta personliga kon- takter i andra former. I hälften av fallen har man diskuterat olika åtgär- der och projekt där förmedlingen är inblandad. 75 % har övervägande positiva erfarenheter av sådana insatser. Mycket få är negativa, 7 %. Arbetsgivarna tycker att det är lätt att få kontakt med rätt person på förmedlingen och att man har en bra kunskap om branschen, 70 %. Men knappt hälften är nöjda med den information de får om arbetsför- medlingens tjänster. Merparten av dem som har erfarenhet av förmed- lingen anser att deras tjänster på ett bra sätt utgår från företagets behov. 62 % uppger att de anlitar Af Kultur när de söker personer för uppdrag men här är organisationsförmedlingarna ett starkt alternativ dit man samtidigt vänder sig. 74 % uppger den kanalen. 
 Åtta av tio säger att de kommer att anlita arbetsförmedlingen vid framtida behov men för inga återkommande samtal i förväg om hur dessa ser ut. 68 % ger Af Kultur ett bra betyg, som sammanfattning av sina erfarenheter. 
  
 SOU 1997:183 
  
 51 
  
 3 Konstnärsyrket 
 3AMMANFATTNING 
 Det är omöjligt att med exakthet ange hur många konstnärer som finns. Ett skäl till det är att gränsen mellan etablerade, yrkes- verksamma och oetablerade är mycket oklar. Ett annat är att det inte heller finns något enhetligt konstnärsyrke utan gruppen konstnärer är mycket heterogen. En stor skillnad går mellan konstnärer som kan ha anställning och konstnärer som är egenföretagare. Antalet konst- närer varierar i olika undersökningar från omkring 36 000 enligt Folk- och bostadsräkningen (FoB), till 21 000 enligt medlemssta- tistiken i KLYS. Min bedömning är att 25 000 yrkesverksamma konstnärer är en rimlig skattning. Det finns ett stort behov av bättre statistik inom konstnärspolitiken. 
  
 3.1 
  
 Vilka är konstnärer? 
  
 I utredningens direktiv konstateras att konstnärerna inte utgör någon homogen grupp och det är i högsta grad sant. Det gör att en undersök- ning om konstnärernas villkor stöter på en rad metodproblem. Det finns till att börja med ingen allmänt vedertagen definition av begreppet konstnär. Det görs sådana definitioner på många olika sätt varav några berörs nedan. 
 Vem som är att betrakta som konstnär kan avgöras utifrån kvali- tetsnormer. Konstnär är då den vars arbete uppfyller vissa kvalitativa krav inom sitt konstområde. Denna definition förutsätter dock i sin tur en definition av konstnärlig kvalitet. Det finns flera tänkbara mått på sådan kvalitet. Ett indirekt kvalitetsmått utgår från publiken: de scen- föreställningar, den bildkonst, den musik, den litteratur etc. som publi- Cruz frågar efter uppfyller kraven på kvalitet. Att enbart använda ett sådant kvalitetsbegrepp är dock förenat med stora risker för den konst- närliga utvecklingen och skulle dessutom innebära en genomgripande omorientering av den statliga kulturpolitiken. Ett bärande inslag i denna är sedan länge att stödja konstnärliga yttringar som inte 
  
 52  
 +ONSTN¤RSYRKET 
  
 SOU 1997:183 
  
 omedelbart får stort publikt gensvar utan först på sikt 
  
 -  
 om ens 
  
 någonsin  
 -  
 blir mer allmänt erkända och väcker den stora publikens intresse. Om konstnärskap endast bestäms utifrån den publika dragningskraften  
 -  
 eller egentligen marknaden  
 -  
 skulle det kanske inte behövas någon offentlig konstnärspolitik. 
 En kvalitativ avgränsning av konstnärsyrket måste vila på inom- konstnärliga bedömningar av personer verksamma inom de olika konstområdena. Sådana bedömningar måste i viss mån vara subjektiva och kommer därför alltid att kunna ifrågasättas i det enskilda fallet. Erfarenheten visar dock att kvalificerade bedömare uppvisar ett bety- dande mått av enighet vid sina bedömningar av konstnärlig kvalitet och att oenigheten alltså begränsar sig till ett jämförelsevis litet antal fall. Man kan givetvis hävda att denna enighet är ett utslag av tidsbundna konventioner som inte håller streck i ett längre perspektiv, men man ställer då samtidigt frågan om det över huvud taget är möjligt att be- döma konstnärlig kvalitet på sin spets. Det är därför, enligt min me- ning, rimligt att väga in exempelvis erhållna stipendier och bidrag från statliga och andra stipendieorgan i definitioner av vilka som är att betrakta som konstnärer. 
 Ett annat sätt att definiera vem som skall anses vara konstnär utgår från utbildningen och kan exempelvis ha genomgången konstnärlig högskoleutbildning som kriterium. Då överlåter man åt högskolorna att göra bedömningen av den enskildes konstnärliga förutsättningar. Vid de flesta sådana högskoleutbildningar är konkurrensen om platserna hård, vilket kan tas som intäkt för att de antagna är högt konstnärligt begåvade och denna begåvning förenad med genomgången kvalificerad utbildning bör i de flesta sammanhang kunna anses vara tillräcklig för att kvalificera till gruppen konstnärer. Genomgången konstnärlig ut- bildning kan emellertid inte ensamt vara kriterium för vilka som är att anse som konstnärer. Av hävd etablerar sig många konstnärer utan att ha en formell utbildning inom området  
 -  
 inom vissa genrer saknas dessutom fortfarande sådan utbildning. 
 Ett tredje sätt är att låta konstnärerna själva bestämma. Den som väljer att arbeta med en konstnärlig uttrycksform och själv säger sig vara konstnär är det också. Det är sedan upp till individen att söka sin publik och hitta vägar att försörja sig. Ett sådant synsätt är dock svårt att hantera i praktisk konstnärspolitik eftersom den lätt leder till krav på att staten skulle ta ett kulturpolitiskt ansvar för var och en som anser sig vara konstnär  
 -  
 eller uppger sig vara sådan. 
 Ett fjärde sätt att definiera konstnärer är att utgå ifrån vilka som faktiskt är verksamma inom ett konstnärligt område. De kan vara såväl utbildade konstnärer som autodidakter. Och det faktum att de faktiskt 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤RSYRKET  
 53 
  
 är verksamma inom konstnärliga yrkesområden borde kanske utgöra den viktigaste definitionsgrunden. 
 Ett femte sätt är att utgå från vilka som är medlemmar i konstnärer- nas egna organisationer. I Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares Samarbetsnämnd (KLYS) samlas merparten av de organisationer som organiserar konstnärer. Deras kriterier för medlemskap bygger på kombinationer av de ovan nämnda definitionerna. För att bevilja med- lemskap ställer organisationerna vissa krav som bl.a. kan gälla konst- närlig utbildning, att man försörjt sig på sitt konstnärskap under en längre tid och/eller arbetsprov som bedöms utifrån konstnärliga krite- rier av ett slags invalsjury. Detta motsvaras i stort sett av de kriterier som Af Kultur tillämpar vid inskrivning vid sina kontor. 
 Det finns en ytterligare definition som Konstnärsnämnden och Rhodes författarfond använde i sin undersökning av kulturarbetares arbetsmarknad och ekonomi (KNUFF, 1977 
 1 
  
 ).  
 Den definitionen har be- tydelse för många konstnärer eftersom den också omfattas av skat- temyndigheterna. I skatteförvaltningens nu gällande Skatteupplysningar för näringsverksamhet har man nämligen valt denna definition: 
 Det saknas allmänt accepterade definitioner av begrepp som kul- turarbetare och litterär eller konstnärlig verksamhet. De verksamheter som omfattas av kulturarbete hör i normalfallet till någon av katego- rierna bild, ord, ton, scen och etermedia. I fråga om begreppet kultur- arbetare har Konstnärsnämnden i samarbete med Sveriges författarfond uppställt följande tre kriterier, nämligen att kulturarbetare 
  
 - 
  
 ägnar sig åt skapande eller annat konstnärligt arbete, 
  
 - 
  
 är yrkeskunniga inom sitt område (dvs. krav på kvalitet), 
  
 - 
  
 ägnar sig yrkesmässigt åt konstnärligt arbete (dvs. krav på konti- nuitet och/eller kvantitet). 
  
 Det bör noteras att begreppet kulturarbetare här används synonymt med begreppet konstnär. Kulturarbetare användes ofta under 1960- och  
 1970-talen 
  som en beteckning för konstnärer och även andra verk- samma inom kultursektorn. Senare har begreppet alltmer fallit ur bruk, vilket bl.a. hänger samman med oklarheten om huruvida det skall anses omfatta endast konstnärligt verksamma eller om exempelvis också bib- liotekarier och museitjänstemän inbegrips. 
 Jag har valt att använda den definition av konstnär som bygger på  
 KLYS-förbundens 
  medlemskriterier och som också väl stämmer med de kriterier som används av Af Kultur. Av  
 KLYS-förbunden 
  utelämnar jag dock några förbund vars medlemmar jag inte valt att inkludera i konstnärsyrket. De är Läromedelsförfattarnas förening, Arkitekt- 
  
 1  
 Fria kulturarbetare, ISBN  
 91-38-72421-9, 
  1981. 
  
 54  
 +ONSTN¤RSYRKET 
  
 SOU 1997:183 
  
 förbundet, Svenska Danspedagogförbundet och  
 SIF-klubbarna 
  vid Sveriges Radio, Sveriges Television och Utbildningsradion. Svenska Journalistförbundet har medlemmar inom eller nära konstnärsyrket. Kulturjournalisterna utgör en omistlig del av kulturlivet som kritiker, recensenter och debattörer. Det har dock inte varit möjligt för mig att särskilja dessa ur statistiken över journalister i arbetsmarknads- politiken. De ingår därför inte i mitt statistiska material. 
  
 3.2 
  
 Hur många är konstnärerna? 
  
 Av svårigheten att definiera vem som är konstnär följer ett annat metodproblem, nämligen att fånga in hur många de är. Antalet beror förstås på vilken definition man väljer men alldeles oavsett det finns ingen systematisk och sammanhållen statistik som visar antalet konst- närer. Uppgifterna måste hämtas från olika källor. Folk- och bostads- räkningen följer utvecklingen av antalet yrkesverksamma. Den sista avsåg år 1990 och utgick som tidigare sådana räkningar från de uppgifter medborgarna själva lämnat om sin yrkesverksamhet under en given period. När det gäller konstnärerna innebär det att man i praktiken utgår från den tredje definitionen ovan; konstnären avgör själv. Ett annat sätt att följa utvecklingen av antalet konstnärer är att studera utvecklingen av antalet medlemmar i konstnärernas egna organisationer. En del hittar man i arbetslöshetsstatistiken, andra i förteckningar över sökande till statliga eller kommunala bidrag, andra i förteckningar över antalet som utexaminerats vid en konstnärlig högskola. Många konstnärer återfinns i alla eller flera av dessa källor. Men alla de som klarar sig ekonomiskt på egen hand eller väljer att inte organisera sig faller utanför. I de flesta siffror och tabeller som redovisas här finns därför ett mörkertal. På motsvarande sätt är det inte givet att alla som ingår i statistiken bör betraktas som konstnärer. Tillgängliga uppgifter visar ändå tydliga trender vad gäller antalen där denna osäkerhet spelar mindre roll. 
 AMS har organiserat sin service till konstnärerna vid särskilda arbetsförmedlingskontor, Af Kultur Media. I deras verksamhet ingår därmed journalister, informatörer och medarbetare i reklambranschen i området ord. Jag väljer att redovisa utvecklingen för samtliga i grup- pen. I definitionen av konstnärsyrket väljer jag dock bort journalister, informatörer och reklamare liksom läromedelsförfattare. Förslag och analyser omfattar alltså de övriga yrken som beskrivs nedan. 
 Som ordkonstnärer räknas huvudsakligen författare, dramatiker och översättare. 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤RSYRKET  
 55 
  
 Som bild- och formkonstnärer räknas huvudsakligen målare, skulptörer, grafiker, textilkonstnärer, tecknare, fotografer, konsthant- verkare, formgivare och designer. 
 Som tonkonstnärer räknas tonsättare, kompositörer, musiker och sångare. 
 Som scen- och filmkonstnärer räknas alla konstnärer som huvud- sakligen arbetar med film, teater, dans, mim och intilliggande konst- arter. Här ingår alltså filmare och scenografer likaväl som skådespelare och dansare men dock inte danspedagoger. 
 Antalet yrkesverksamma konstnärer har ökat stadigt under de senaste 20 åren. Ökningen syns oavsett om man väljer att studera den i Folk- och bostadsräkningen (FoB) eller i konstnärsorganisationernas medlemsstatistik. Enligt FoB var ökningen 33 % exklusive journa- listerna mellan åren 1975 och 1990. Det är särskilt kvinnorna som strömmat till konstnärsyrkena under denna period. År 1975 utgjorde kvinnorna 31 % av konstnärerna och år 1990 var deras andel 42 %. Framför allt märks ökningen av antalet kvinnor inom bildområdet där 2 700 kvinnliga bildkonstnärer tillkommit mellan åren 1975 och 1990. 
 ¶R¤NDRING AV ANTALET KONSTN¤RLIGT YRKESVERKSAMMA ¥REN  
 - 
  
 O" 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Föränd- 
  
 Andel 
  
 Andel män 
  
 1975 
  
 1985 
  
 1990 
  
 ring i % 
  
 kvinnor 
  
 1975 
 - 
 90 
  
 1975 o 1990 
  
 1975 o 1990 
  
 Bild och 
  
 17 055 
  
 18 719 
  
 21 149 
  
 19 
  
 31 
  
 44 
  
 69 
  
 56 
  
 form 
  
 Ord, exkl. 
  
 701 
  
 857 
  
 986 
  
 41 
  
 29 
  
 32 
  
 71 
  
 68 
  
 journalister 
  
 Scen 
  
 2 660 
  
 3 207 
  
 3 777 
  
 42 
  
 57 
  
 58 
  
 43 
  
 42 
  
 Ton 
  
 4 953 
  
 6 351 
  
 7 361 
  
 48 
  
 20 
  
 27 
  
 80 
  
 73 
  
 Övr. m litt. o. 
  
 2 302 
  
 3 210 
  
 3 618 
  
 57 
  
 33 
  
 42 
  
 67 
  
 58 
  
 konstn.arb. 
 2 
  
 Delsumma 
  
 27 671 
  
 32 344 
  
 36 891 
  
 33 
  
 31 
  
 42 
  
 69 
  
 58 
  
 Journalister, 
  
 10 946 
  
 14 287 
  
 16 011 
  
 46 
  
 32 
  
 45 
  
 68 
  
 55 
  
 förlagsred 
  
 Bibliotek, 
  
 11 014 
  
 14 536 
  
 14 729 
  
 34 
  
 73 
  
 76 
  
 27 
  
 24 
  
 museitjm 
  
 Summa 
  
 49 631 
  
 61 167 
  
 67 631 
  
 36 
  
 41 
  
 50 
  
 59 
  
 50 
  
 2  
 Kostymmästare, discjockey, sminkör, ateljéchef, rekvisitör. 
  
 56  
 +ONSTN¤RSYRKET 
  
 SOU 1997:183 
  
 Folk och bostadsräkningen visar att ökningen av antalet konstnärligt yrkesverksamma varit ganska jämn under åren 1975  
  
 - 
 1990. 
  Ökningen av antalet journalister, bibliotekarier och museitjänstemän var störst från mitten av  
 1970-talet 
  och decenniet framåt. På bildområdet har ökningen dock varit större efter år 1985 än före. 
 !NTAL MEDLEMMAR I KONSTN¤RSORGANISATIONERNA INOM +,93 ¥REN 
 OCH 
  
 1975 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 Sveriges Författarförbund 
  
 1 528 
  
 1 947 
  
 2 026 
  
 2 243 
  
 Konstnärernas Riksorganisation 
  
 2 651 
  
 3 127 
  
 3 345 
  
 3 200 
  
 Föreningen Svenska Konsthantverkare 
  
 289 
  
 556 
  
 520 
  
 483 
  
 och Industriformgivare 
  
 Föreningen Svenska Tecknare 
  
 270 
  
 644 
  
 880 
  
 994 
  
 Svenska Fotografernas Förbund 
  
 900 
  
 1 500 
  
 1 165 
  
 1 124 
  
 Svenska Musikerförbundet 
  
 2 780 
  
 2 500 
  
 4 834 
  
 4 560 
  
 Föreningen Svenska Kompositörer 
  
 280 
  
 454 
  
 515 
  
 567 
  
 Av Populärmusik 
  
 Svenska Tonkonstnärsförbundet 
  
 163 
  
 74 
  
 96 
  
 110 
  
 Sveriges Yrkesmusikerförbund 
  
 1 678 
  
 2 093 
  
 Föreningen Svenska Tonsättare 
  
 94 
  
 131 
  
 169 
  
 210 
  
 Svenska Teaterförbundet 
  
 3 350 
  
 2 536 
  
 3 068 
  
 3 783 
  
 Svenska Regissörsföreningen 
  
 106 
  
 151 
  
 173 
  
 160 
  
 Sveriges Dramatikerförbund 
  
 330 
  
 382 
  
 425 
  
 500 
  
 Oberoende Filmares Förbund 
  
 221 
  
 320 
  
 Summa 
  
 12 741 
  
 14 002 
  
 19 019 
  
 20 377 
  
 Till detta antal adderas 750 medlemmar i Svenska Konstnärsför- bundet. Vilket ger en totalsumma organiserade konstnärer på 21 127 personer. 
 En jämförelse som gjordes år 1988 i betänkandet Konstnärers vill- kor 
 3  
 visar att antalet konstnärer enligt FoB översteg medlemsantalet i  
 KLYS-organisationerna 
  med ungefär 10 000. Den största skillnaden fanns i gruppen formgivare där nära 6 000 fler angivit det som yrke i FoB än vad  
 KLYS-statistiken 
  visade. På motsvarande sätt var förfat- tarna mindre än hälften så många i FoB som de var i KLYS medlems- statistik. Det verkar som om färre själva anser sig vara yrkesverksamma konstnärer än de som organiserat sig i  
 KLYS-förbund. 
  En annan orsak 
  
 3  
 SOU 1990:39. 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤RSYRKET  
 57 
  
 till den bristande överensstämmelsen kan vara att man använder skilda definitioner över vem som ingår i konstnärsgruppen. 
 En tredje bild av antalet konstnärer får man i statistiken över antalet högskoleutbildade konstnärer. Den utesluter dock ordkonstnärer som ju inte kan föras till en bestämd utbildning. 
 !NTAL H¶GSKOLEUTBILDADE KONSTN¤RER I HELA LANDET ¥R "ILD MUSIK SCEN %J ORD 
  
 Totalt 
  
 15 000 
  
 varav i Stockholms län 
  
 7 440 eller 49,5 % 
  
 varav kvinnor 
  
 53 % 
  
 varav män 
  
 47 % 
  
 varav förvärvsarbetande 
  
 12 500 eller 83 % 
  
 Av de 15 000 konstnärerna förvärvsarbetade 12 500 personer eller 83 %. Vad de övriga gjorde framgår inte av denna statistik. I gruppen inte förvärvsarbetande ingår studerande, föräldralediga och arbetslösa. 
 !NTAL H¶GSKOLEUTBILDADE KONSTN¤RER I HELA LANDET  
 -  
 ¥R  
 5  
 "ILD MUSIK SCEN %J ORD 
  
 Totalt 
  
 14 360 
  
 varav kvinnor 
  
 6 821 eller 48 % 
  
 varav män 
  
 7 510 eller52 % 
  
 varav ej förvärvsarbetande 
  
 3 877 eller 27 % 
  
 ¶RV¤RVSARBETANDE H¶GSKOLEUTBILDADE KONSTN¤RER ¥R 
  
 Totalt 
  
 10 483 
  
 varav kvinnor 
  
 4 775 eller 46 % 
  
 varav män 
  
 5 708 eller 54 % 
  
 varav egna företagare 
  
 1 375 eller 13 % 
  
 Andelen av kvinnorna som icke förvärvsarbetar är något högre (30 %) men också bland männen är andelen hög (24 %). Andelen icke förvärvsarbetande var 17 % år 1991 mot 27 % fem år senare. Gruppen 
  
 4 
  
 Siffror om högskolan, 14, SCB, 1993. 
  
 5 
  
 Befolkningens utbildning 1996, SCB. 
  
 58  
 +ONSTN¤RSYRKET 
  
 SOU 1997:183 
  
 högskoleutbildade har inte ökat under de senaste fem åren men de ut- bildade konstnärerna har fått betydligt svårare att försörja sig. I sär- skilda undersökningar följer Statistiska centralbyrån (SCB) upp de som examinerats från olika högskolor efter fem år. En sådan uppföljning av de konstnärliga högskoleutbildningarna gjordes 1990  
 6 
 . Den visade att 87 % av konstnärerna förvärvsarbetade fem år efter utbildningen och att endast 3 % var arbetslösa under den aprilvecka undersökningen genomfördes. Men andelen med tidsbegränsade anställningar var mar- kant högre än för examinerade från andra högskolelinjer, mellan 30 och 50 %. Arbetslösheten hade varit stor i denna grupp. Bland de som utexaminerats från linjen för fri konst hade 44 % varit arbetslösa en längre period efter examen. Flertalet av dem, 80 %, mer än ett år. 75 % av dem som lämnat fotografilinjen och 65 % av dem som lämnade skådespelarlinjen hade också varit arbetslösa, dock för kortare perioder om några månader. Skådespelare, musiker och bildkonstnärer hade också arbetat utanför målyrket i upp till tre år. 61 % av bildkonst- närerna var egenföretagare. Deras medianinkomster låg också 6  
  
 - 
 7 
  000 kronor under medianinkomsten för andra högskoleutbildade i under- sökningen. SCB:s uppföljning av de högskoleutbildade konstnärerna visar att de har svårt att ta sig in i yrket direkt efter sin utbildning. 
 Min erfarenhet efter att ha försökt hitta användbar statistik när det gäller konstnärernas antal, definitioner och uppgifter om deras syssel- sättning, arbetslöshet och inkomster är att det saknas en tillfreds- ställande och systematisk statistik över konstnärer. Regeringen bör där- för ge ett uppdrag åt Kulturrådet att med särskilda resurser insamla och bearbeta sådana uppgifter. 
 Min bedömning av antalet etablerade yrkesverksamma konstnärer ligger runt 25 000. Då har jag tagit hänsyn till antalet organiserade konstnärer men också till att en del av dessa är över 65 år eller av andra skäl inte längre yrkesverksamma. Å andra sidan är inte alla etablerade konstnärer medlemmar i någon organisation. En sammanvägning av dessa faktorer leder till antagandet om 25 000 etablerade konstnärer. 
  
 6  
 Statistiska meddelanden, SCB, U 29 SM 9101. 
  
 SOU 1997:183 
  
 59 
  
 4 Konstnären och arbetsmarknaden 
 3AMMANFATTNING 
 Konstnärerna finns inom områdena ord, bild och form, ton och scen. Arbetslösheten är hög i alla grupper. Tre arbetslöshetskassor verkar inom området; Journalisternas, Teaterverksammas och Musikernas. I samtliga har antalet ersättningsdagar vuxit snabbt. Egenföretagande konstnärer har ingen naturligt hemvist i någon  
 a-kassa. 
  Också övriga trygghetssystem är dåligt anp assade till konstnärernas villkor på ar- betsmarknaden. Det ökar trycket på arbetsmarknadspolitiken, som för många blir den sista utposten för att klara försörjningen. 
  
 4.1 
  
 Arbetslösa eller inkomstlösa 
  
 Konstnärsyrket är mycket heterogent vilket är ett problem när man skall beskriva arbetsmarknadspolitiken i förhållande till konstnärsyrket. För- utsättningarna skiljer sig mycket mellan upphovsmän och utövare, mellan de som har en marknad för traditionella anställningar, korta eller långa, och de som inte har det. Den största delen av upphovsmännen klassas som egenföretagare i alla välfärdssystem och också inom ar- betsmarknadspolitiken. De har ingen möjlighet att bli medlemmar i en arbetslöshetskassa som konstnärer. Redovisningen måste därför ske med en uppdelning mellan dessa områden. Samtidigt är jag medveten om att gränsen mellan skapande och utövande konstnärer inte är skarp. Dels arbetar konstnärer både som skapande och utövande, exempelvis tonsättare och kompositörer som också är musiker. Dels är improviserat skapande inom en del konstformer, som exempelvis jazzen nära för- knippat med utövandet. Jag laborerar ändå dels med begreppen ut- övande konstnärer och skapande konstnärer/upphovsmän, dels med områdena Ord, Bild och form, Ton och Scen. Det senare är den indel- ning som bl.a. Kulturutredningen valde och som också många arbets- förmedlingar använder i sitt arbete med konstnärsgrupperna. 
 Exempel på utövande konstnärer är skådespelare, dansare, sångare och andra grupper som gestaltar eller tolkar konstnärliga verk. De flesta 
  
 60  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 SOU 1997:183 
  
 finns inom områdena Ton och Scen och film. Exempel på skapande konstnärer är författare, bildkonstnärer, tonsättare och dramatiker. Gemensamt för denna grupp är att de huvudsakligen betraktas som egenföretagare. De utövande konstnärerna har i betydligt större utsträckning anställningar och därmed möjlighet att ansluta sig till arbetslöshetsförsäkringen. Det är också för den senare gruppen som traditionell arbetsmarknadspolitik huvudsakligen är avpassad. Det finns två arbetslöshetskassor för utövande konstnärer, Teaterverksammas och Musikernas  
 a-kassor. 
  En tredje kassa inom kulturområdet är Journalis- ternas  
 a-kassa. 
  
 Förhållandena på den konstnärliga arbetsmarknaden skiljer sig ock- så från den traditionella arbetsmarknaden genom att antalet tillsvidare- anställningar är mycket få. I stället har många tidsbegränsade anställ- ningar eller kortare uppdrag. Det gör att många utövande konstnärer har återkommande perioder av arbetslöshet. 
 Åtgärder och förslag måste av naturliga skäl skilja sig mellan olika konstområden men framför allt mellan dem som har möjlighet till an- ställningar och egenföretagarna. Dessa senare tillhör en grupp som i andra branscher sällan förekommer inom arbetsmarknadspolitiken. På kulturarbetsmarknaden gör de det däremot i hög grad. De konstnärliga egenföretagarnas problem är sällan att de är arbetslösa i traditionell mening. De styr sitt eget skapande. Däremot är de inkomstlösa under perioder av skapande eller för att de har svårt att få avsättning för sina alster. För dem är arbetsmarknadspolitiken en väg att förstärka möjlig- heterna till försörjning genom åtgärder av olika slag eller genom för- medling av tillfälliga uppdrag. 
 Av medlemmarna i KLYS kan man starkt förenklat ange fördel- ningen mellan olika former av anställningar så att drygt 10 000 eller hälften är egenföretagare, 5 500 har tillsvidareanställningar och 5 000 är frilansande uppdragstagare. Många som inte är etablerade försörjer sig i större eller mindre utsträckning som frilansande uppdragstagare inom något konstnärsyrke. 
  
 4.1.1 
  
 Ordområdet 
  
 Det offentliga stödet till bokutgivning är mindre omfattande än stödet till andra konstarter. Dessutom finns ett led mellan den konstnärliga utövaren/författaren och publiken, nämligen förläggaren. Mellan för- fattaren och läsaren finns ännu ett led  
 -  
 bokhandlaren eller bibliotekets inköpare. Den här omvägen till läsaren påverkar tillströmningen till yrket  
 -  
 utan stöd av en förläggare kan man inte etablera sig i yrket pro- fessionellt. Det innebär att man som enskild författare inte själv förfo- 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 61 
  
 gar över beslutet att bli författare. Utvecklingen av  
 print-on-demand 
  kan förändra detta genom att det blir lättare att publicera sina verk. Den tekniken underlättar också för läsarna att hitta böcker som kanske inte längre finns i bokhandeln. Den ger längre livstid åt den enskilda boken vilket positivt kan påverka författarnas möjligheter att nå ut. 
 En viktig inkomstkälla för författare, översättare och andra upp- hovsmän inom det litterära området utgörs av ersättningar som baseras på utlåningen på folk- och skolbiblioteken. Det utgår också ersättning för användningen av bibliotekens referenslitteratur. Ersättningen för- delas av Författarfonden. 
 I Folk- och bostadsräkningen år 1990 uppgav knappt 1 000 personer i Sverige författare som yrke. Det var en ökning med närmare 300 per- soner sedan år 1975. Mer än 60 % av dessa författare bodde i någon av de tre storstäderna, de allra flesta i Stockholm, trots att yrket i sig inte innebär beroende av någon lokal arbetsmarknad. 
 År 1996 hade Författarförbundet 2 400 medlemmar, som är förfat- tare eller översättare. Av dem har en del uppnått pensionsåldern, andra har sitt författarskap vid sidan av andra arbeten. Antalet anslutna till författarförbundet har ökat med omkring 500 personer sedan  
 1970-talet. 
  Dramatikerförbundet hade samma år 540 medlemmar. Svenska Journa- listförbundet har 5 900 av sina medlemmar anmälda som medlemmar i KLYS. Det är kulturjournalister vid dagspress, etermedia och vid lan- dets kulturtidskrifter. 
 !NTAL F¶RFATTARE JOURNALISTER ENLIGT OLK OCH BOSTADSR¤KNINGEN ¥REN 
 OCH 
  
 År 1975 
  
 År 1990 
  
 Antal 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Antal 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Författare 
  
 701 
  
 500 
  
 201 
  
 986 
  
 668 
  
 318 
  
 Journalister, förlagsred 
  
 10 946 
  
 7 455 
  
 3 501 
  
 16 011 
  
 8 813 
  
 7 198 
  
 Det finns ingen egentlig utbildning till författare. Den enda högsko- leutbildningen inom ordområdet är journalistutbildningen. Intresset för den har ökat kraftigt under de senaste 20 åren och den har också b yggts ut. Nu utbildas drygt 400 studenter varje år. Vid sidan om högskoleut- bildningarna finns en rad folkhögskolor som utbildar i journalistik. Dessutom har 13 folkhögskolor skrivarkurser för elever som har intres- se av att lära sig skriva bättre. För många handlar det om personlig utveckling men många när säkert också drömmen att bli författare. Dessa skrivarkurser kan i blygsam omfattning ge tillfälliga uppdrag åt etablerade författare som lärare. Också i vanliga skolor efterfrågas 
  
 62  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 ibland författare som lärare i skrivarprojekt. I Göteborg finns sedan år 1997 också en utbildning i att göra  
 TV-serier 
  (såpor) med ambition av bli högskola. Där utbildas också i att skriva dessa såpor. 
 Författarnas och översättarnas sidoarbetsmarknad består bl.a. av fö- reläsningar kring sina verk och sitt författande i skolor, på bibliotek och hos studieförbund m.fl. Huvuddelen av dessa uppdrag förmedlas av Författarcentrum. Neddragningarna inom kommuner och landsting har minskat antalet uppdrag. Decentraliseringen i kommuner och landsting påverkar också författarnas ansträngningar att få sådana uppdrag. Besluten fattas idag mer sällan centralt utan varje skola eller bibliotek beslutar utifrån sina resurser om de skall ta emot en författare. Detta riskerar att fördyra författarbesöken om inte de samordnas så att flera delar på resekostnader och arvoden. 
 En relativt liten andel av författarna är inskrivna vid arbetsförmed- lingen, knappa 10 %. Det beror sannolikt bl.a. på att de har tillgång till en väl fungerande uppdragsförmedling genom Författarcentrum. Ar- betsförmedlingen har också svårt att erbjuda åtgärder inom författarens kärnkompetens vilket minskar intresset att söka sig dit. De författare som har helt andra yrken/arbeten vid sidan om anmäler sig som sökande till sådana yrken och inte som författare. Fler män än kvinnor är in- skrivna vid arbetsförmedlingen som författare. 
 Författare är egenföretagare i sin egenskap av författare. Endast 58 författare fick  
 a-kassa 
  som hel- eller deltidsarbetslös under år 1996  
 1 
 . Sex personer fick kontant arbetsmarknadsstöd, KAS. 26 författare var anmälda som arbetslösa på hel- eller deltid utan att vara berättigade till någon ersättning. 
 Dramatikerförbundet har också ett växande medlemsantal, i dag 540 medlemmar. De flesta är frilansare eller har anställningar i institutioner men då inte som dramatiker utan som exempelvis dramaturger och regissörer. Många försörjer sig också i yrken utanför konstnärsvärlden. 
 Endast omkring 30 dramatiker försörjer sig helt på dramatik. Dramati- kerna skriver för film, scen, radioteater och TV. Dramatikerna upplever att allt fler teatrar, inte minst fria grupper, minskat sina beställningar av nyskrivna verk. Den enda ljusningen på arbetsmarknaden är  
 TV-områ- 
  det och det ökande antalet svenska såpor. 
 Den traditionella arbetsmarknaden för översättare har krympt. Åren  
 1992 
 - 
 1995 
  minskade den översatta litterära utgivningen med 25 %. Det har påverkat översättarnas sysselsättningsgrad. Allt färre nya översät- tare kommer till branschen. Detta är alltså ett yrkesområde utan tillväxt av arbetskraft. 
  
 1  
 I genomsnitt per månad. 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 63 
  
 Journalister och programtjänstemän inom radio och TV ingår också i Af Kultur och Medias ansvarsområde. 1 072 personer i genomsnitt per månad var arbetslösa i den gruppen och 176 av dem saknade rätt till ersättning. Under år 1996 var varje månad i genomsnitt 3 651 journa- lister och programtjänstemän inskrivna vid arbetsförmedlingen. Det är en ökning med 2 119 personer sedan år 1992. Antalet inskrivna har ökat i alla åldersgrupper. 
  
 !NDEL UTAN ARBETE I JOURNALISTERNAS A KASSA 
  
 0ROCENT 
  
 7 
  
 6 
  
 5 
  
 4 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 3 
  
 1995 
  
 1996 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 Chavez 
  
 feb 
  
 mars april 
  
 maj 
  
 juni 
  
 juli 
  
 aug 
  
 sep 
  
 okt 
  
 nov 
  
 dec 
  
 64  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 4.1.2 
  
 Bild- och formområdet 
  
 De allra flesta bildkonstnärer är egenföretagare. I och med att de har ateljéer och omfattande och dyr utrustning blir de egenföretagare i alla offentliga system. Statens konstråd kräver  
 F-skattesedel 
  vid beställning av uppdrag. Att vara företagare är inte något de aktivt valt. De har valt sitt konstnärsyrke. Det gör att många ser den administrativa delen av företagandet som ett besvärande moment i yrkesutövandet som de inte vill lägga mycket tid på. Det finns dock en svag utveckling mot fler tidsbegränsade uppdrag i form av projektanställningar för konstnärer. Riksutställningar har bidragit till det genom att knyta konstnärer till sig i sin produktion. En sådan utveckling mot projekt med pedagogiska inslag skulle bredda bildkonstnärernas arbetsmarknad. 
 Bildkonstnärerna utgör den enskilt största konstnärsgruppen av an- mälda hos arbetsförmedlingen. I Folk- och bostadsräkningen år 1990 uppgav drygt 19 000 svenskar bildkonstnär som sitt yrke. Det var en ökning med omkring 4 400 sedan år 1975. 5 350 konstnärer finns orga- niserade inom något av  
 KLYS-förbunden 
  vilket är en ökning med 1 240 sedan år 1975. Till det kommer ca 750 medlemmar i Svenska Konst- närsförbundet. 
 10 379 
 2  
 bildkonstnärer var inskrivna vid arbetsförmedlingen år 1996. Av dessa är 6 047 målare, skulptörer och 2 387 fotografer. Det innebär att i stort sett hälften av bildkonstnärerna är inskrivna vid arbetsförmedlingen. Bedömer man antalet enligt  
 KLYS-organisatio- 
  nerna skulle nästan alla vara inskrivna vid arbetsförmedlingen. Nu rymmer ju AMS statistik över sökande också de som inte har utbildning eller på annat sätt etablerat sig i yrket varför jämförelsen med Folk- och bostadsräkningen är mer relevant. De inskrivna vid Af Kultur är 4 187. 
  
 !NTALET BILDKONSTN¤RER ENLIGT OLK OCH BOSTADSR¤KNINGEN ¥REN  
  
 OCH 
  
 År 1975 
  
 År 1990 
  
 Antal 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Antal 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Bildkonstnärer 
  
 6621 
  
 4781 
  
 1840 
  
 10114 
  
 5574 
  
 4540 
  
 Formgivare 
  
 3485 
  
 1836 
  
 1599 
  
 4180 
  
 1641 
  
 2539 
  
 Fotografer 
  
 4519 
  
 3778 
  
 741 
  
 4817 
  
 3874 
  
 943 
  
 2  
 I genomsnitt per månad. 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 65 
  
 Att vara inskriven på arbetsförmedlingen innebär inte automatiskt att man är arbetslös. För konstnärernas del inte heller att man söker arbete. Men genom att vara inskriven har man möjlighet att vara med i förmedlingens bildarkiv och på annat sätt få förmedlingens hjälp med en marknadsföring som kan leda till uppdrag. 
 Eftersom bildkonstnärerna är egenföretagare har de ingen arbetslös- hetskassa. Ändå får många ersättning som hel- eller deltidsarbetslösa vid Af Kultur. 984 målare, skulptörer, 342 formgivare och 329 fotogra- fer fick arbetslöshetsersättning 1996  
 3 
 . 390 personer fick ersättning via KAS medan 1 052 arbetslösa inte fick någon ersättning alls. 
 De vanligaste kassorna för bildkonstnärer är Handelstjänste- männens, Teaterverksammas, Kommunalarbetarnas och Akademikernas kassor. För fotograferna dominerar Journalisternas kassa med 35 för- säkrade. Bildkonstnärerna finns representerade i samtliga arbetslös- hetskassor vilket visar i vilken stor utsträckning de är beroende av brödjobb för sin försörjning. Dessa jobb har försvunnit i stor ut- sträckning under lågkonjunkturen och arbetslösheten har stigit snabbt under  
 1990-talet 
  bland bildkonstnärerna. 
 Bildkonstnärerna har därmed drabbats dubbelt av konjunkturned- gången. Bildkonstnärernas egentliga arbetsmarknad har också försäm- rats kraftigt som en följd av lågkonjunkturen. Konstnärerna är som grupp mycket beroende av byggsektorn eftersom utsmyckning av nya lokaler länge varit den största enskilda inkomstkällan. I och med att byggandet rasat till rekordlåga nivåer har den kanske främsta basen för uppdrag försvunnit för bildkonstnärerna. Det har ytterligare försämrat deras inkomster. 
  
 3  
 I genomsnitt per månad 
  
 66  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 !NTALET INSKRIVNA BILDKONSTN¤RER VID ARBETSARBETSL¶SA BILDKONSTN¤RER VID KULTURARBETSF¶RMEDLINGARNA ¥REN  
 - 
  
 12000 
  
 10000 
  
 8000 
  
 Kvarstående 
  
 6000 
  
 sökande 
  
 Arbetslösa 
  
 4000 
  
 2000 
  
 0 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 De flesta bildkonstnärer, som inte är medlemmar i någon arbetslös- hetskassa, saknar inkomster eller har låga inkomster när försäljningen går ner eller när de arbetar inför en utställning. Sådana förberedelse- perioder är också svåra att kombinera med annat arbete. Den här grup- pen har alltså ett stort försörjningsproblem. Det ligger i sig inte något anmärkningsvärt eller alarmerande i att inkomsterna från en verksamhet som i hög grad bygger på uppdrag eller särskilda försäljningstillfällen är ojämna. Problemet för bildkonstnärernas del är snarare att många utställningar inte ger tillräckliga intäkter för att överbr ygga en inkomstlös period inför nästa utställning. Tvärtom torde i många fall utställningar gå med ekonomisk förlust till följd av höga utgifter för lokal, katalog och andra kostnader förknippade med utställningar. Detta är så mycket mer förödande som utställningar av hävd är en integrerad del av bildkonstnärens verksamhet. De utgör en möjlighet att visa sina verk inför en offentlighet, att etablera sig som konstnär eller befästa en redan uppnådd position. 
 Därtill kommer att konstscenen förändrats i så måtto att allt fler ut- ställningar gäller andra typer av verk än sådana som kan utbjudas till försäljning. Ett ökande antal utställningar avser installationer och andra konstnärliga manifestationer som är bundna till ett visst rum eller rent av till en viss tidpunkt och därmed inte fysiskt lever sedan utställningen avslutats och heller inte låter sig avyttras. 
 Den största inkomstkällan relaterad till konstnärligt arbete för bild- konstnärer, förutom genom försäljning av sina alster, är stipendier och 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 67 
  
 bidrag av olika slag. Staten ger också ersättning i form av utställ- ningsersättning för visning av konstverk i statliga utställningar. Också utställningar i konstföreningarnas regi liksom i några av de större kommunernas ger numera rätt till ersättning enligt avtal. Men när det gäller kommunerna finns inget generellt avtal om sådan ersättning. 
 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder har därför kommit att bli en viktig del av försörjningen för många konstnärer. Detta är något som allt fler uppdragsgivare utnyttjar. Också offentliga utsmyckningsuppdrag görs idag i stor utsträckning som beredskapsarbete. Huruvida dessa uppdrag ändå skulle ha blivit av eller om åtgärdspengarna upprätthåller en högre nivå på utsmyckningar än vad som annars skulle gälla går inte att reda ut. Men allt fler uppdrag som tidigare var direkt betalda av uppdrags- givaren betalas nu delvis av AMS. Företrädarna för bildkonstnärerna anser också att detta leder till att priserna på konst totalt sett dumpas. Uppdragsgivare vänjer sig vid lägre kostnader för konstnärligt arbete och konstverk. 
 Bildkonstnärerna är koncentrerade till storstadsområdena. Enligt Folk- och bostadsräkningen år 1990 var 38 % av bild- och formkonst- närerna bosatta i Storstockholm och 12 respektive 8 % i  
 Stor-Göteborg 
  och  
 Stor-Malmö. 
  År 1975 var den totala andelen 63 % vilket tyder på en viss utflyttning. Men den bilden motsägs av att de flesta nytillkom- mande i absoluta tal finns i Stockholm. Motsvarande märks också i sta- tistiken från arbetsförmedlingarna. På Af Kultur Media i Stockholm finns 1 600 bildkonstnärer av totalt ca 3 000 inskrivna på kulturkonto- ren. Även om det finns fler gallerier och andra utställningsmöjligheter i Stockholm påvisar KRO att det är där som medlemmarna har den svå- raste försörjningssituationen. Eller som organisationen framhåller: Det är i Stockholm vi har vårt verkliga proletariat. 
 Ytterligare en utveckling som negativt påverkar framför allt grafiska formgivares och illustratörers arbetsmarknad och ersättningsnivåer är teknikutvecklingen av datorer och mjukvaruprogram till datorer. Med tillgång till enkla grafiska program och s.k. Clipart, kataloger och andra datorprogram med anonymt producerade och internationellt utslätade illustrationer, kan företag själva producera enklare trycksaker m.m. Redan det tar jobb från den här gruppen medarbetare. Det påverkar dessutom prissättningen eftersom köparna jämför arvodeskrav med vad det kostar att själva producera på den egna datorn. Att utnyttja dessa programvaror innebär dessutom att köparen slipper diskussioner om upphovsrätt, royalty, sociala avgifter m.m. Man har en minskande be- nägenhet att betala merkostnaden för den högre kvaliteten man får genom att anlita professionella yrkesutövare. Det konstnärliga uttryck och den självständiga kommentar som en formgivare eller en tecknare står för får därmed mindre utrymme på marknaden. 
  
 68  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 Utbildningarna inom bildkonsten har byggts ut sedan  
 1970-talet. 
  I början av  
 1970-talet 
  fanns endast tre högskolor med utbildning i fri konst (Konsthögskolan och Konstfackskolan i Stockholm och Valand i Göteborg). Konsthögskolan i Umeå kom till efter riksdagsbeslut 1986. År 1995 omvandlades Konstskolan Forum till en konsthögskola i Malmö som organisatoriskt är knuten till Lunds universitet. Design- utbildningar på högskolenivå finns också på en rad orter, bl.a. vid Konstfack i Stockholm och Högskolan för Design och Hantverk i Göte- borg. Designhögskolan i Umeå har en mer markerad riktning mot industridesign och designutbildningen vid Lunds Tekniska Högskola är särskilt inriktad på produkter till b yggnader, t.ex. möbler, inredningar och armatur. 
 För fotografer finns högskolor på två orter, vid Konstfack i Stock- holm och Fotohögskolan i Göteborg. Inom filmområdet finns formella utbildningar inom ramen för Dramatiska Institutet och en tvåårig ut- bildning i film och video vid Göteborgs universitetet. 
 Utbildningarna är genomgående långa, fyra till fem år. Och antalet sökande stiger. Endast 5 % av de sökande till högskoleutbildningarna antas. Det innebär att de flesta har flera års förberedande studier bakom sig när de börjar sin högskoleutbildning. 
 Många av dem som inte kommer in på någon högskola försöker än- då försörja sig inom yrket. Det växande antalet folkhögskoleutbild- ningar och estetiska linjer inom gymnasieskolan talar för fortsatt ökan- de intresse för bildkonsten i olika former. Det i sin tur ökar trycket på de konstnärliga högskoleutbildningarna. Men många söker sig också till yrket direkt från dessa förberedande konstutbildningar. Den hög- skoleutbildade konstnären möter därför ökande konkurrens från denna 
 grupp på arbetsmarknaden. De flesta av de nyinskrivna bildkonstnä- rerna på  
 icke-kulturkontor 
  inom arbetsförmedlingen är under 24 år vilket tyder på att de saknar högskoleutbildning. 
 De estetiska gymnasieprogrammen och medialinjerna innebär att det finns behov av lärare med bildkonstnärlig utbildning eller med filmut- bildning. Det öppnar en ny arbetsmarknad för denna grupp konstnärer. 
 Samtidigt bidrar dessa utbildningar i hög grad till att öka obalansen på arbetsmarknaden 
  
 4.1.3 
  
 Tonområdet 
  
 Musikerna är den grupp som ökat mest sedan  
 1970-talet. 
  Enligt Folk- och bostadsräkningen har antalet musiker ökat från ca 5 000 år 1975 till 7 400 år 1990, dvs. med 2 360 personer. I KLYS har ökningen varit än större. Organisationerna inom tonområdet har ökat med omkring 4 250 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 69 
  
 personer sedan år 1975, en ökning med 56 %. 1996 var medlemsantalet i dessa förbund 7 914. 
 !NTAL MUSIKER ENLIGT OLK OCH BOSTADSR¤KNINGEN ¥REN OCH 
  
 År 1975 
  
 År 1990 
  
 Antal 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Antal 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Musiker 
  
 4 953 
  
 3 973 
  
 980 
  
 7 361 
  
 5 405 
  
 1 958 
  
 !NTAL MEDLEMMAR I VISSA +,93 ORGANISTIONER ¥REN OCH 
  
 År 1975 
  
 År 1995 
  
 Musikerförbundet 
  
 2 780 
  
 4 560 
  
 SKAP 
  
 280 
  
 567 
  
 Tonkonstnärsförbundet 
  
 163 
  
 140 
  
 Symf 
  
 2 093 
  
 FST 
  
 94 
  
 210 
  
 Summa musiker 
  
 3 317 
  
 7570 
  
 Bland musikerna finns såväl skapande konstnärer som utövande konstnärer. De utövande musikerna har en arbetsmarknad som erbjuder anställningar, om också inte i tillräcklig grad. Drygt 1 200 musiker har dock anställning i någon musik- eller teaterinstitution. De statligt stödda orkesterinstitutionerna sysselsätter omkring 540 musiker. Till det kommer länsmusiken som hittills haft ca 420 musiker anställda. Ytterligare omkring 2 300 personer är anställda som kyrkomusiker. Hälften av alla musiker finns i de tre storstadsområdena. 
 För de frilansande utövande musikerna har arbetsmarknaden hårdnat under den nuvarande lågkonjunkturen. De grupper och enskilda musi- ker som tidigare turnerat i kommuner, på skolor och daghem liksom inom vården har fått färre uppdrag. Deras traditionella kanaler till kommuner och landsting bryts upp när kommunerna decentraliserar beslut till de enskilda verksamheterna. Gamla kontaktnät har splittrats. Det tar tid att bygga upp nya samverkansformer med kommuner och landsting och att möta deras ändrade förutsättningar. 
 Det finns också en stor oro bland musikerna att beslutet att under åren 1998 och 1999 minska anslagen till länsmusiken med 50 miljoner 
  
 70  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 kronor. Det kommer att leda till färre anställningar, högre arbetslöshet och att ännu fler frilansande musiker kommer att slåss om de allt för få uppdragen. För att öka arbetstillfällen för frilansande musiker har riks- dagen beslutat om ökat statligt stöd till arrangerande musikföreningar fr.o.m. år 1998 med 3,8 miljoner kronor till 14,6 miljoner kronor. 
 De frilansande musiker som huvudsakligen arbetar mot offentliga arrangörer eller ideella föreningar/klubbar är ofta uppdragstagare. De framgångsrika kommersiella musikerna väljer dock allt oftare att bilda företag. Inom musiken finns ju också några av Sveriges på senare tid mest framgångsrika företag både på den inhemska marknaden och på exportmarknaden. Dessa framgångar är glädjande och ger arbete åt många förutom själva artisten/artisterna. Framgångarna för dessa artis- ter har två sidor; de lockar ännu fler till yrket vilket gör det ännu träng- re i portgången och ger ännu större konkurrens om arbetstillfällena. Samtidigt är det just bredden som skapar underlag för nya framgångsri- ka konstellationer och nya exportintäkter till Sverige. 
 De utövande musikerna har möjlighet att ansluta sig till en arbets- löshetskassa. Den vanligaste är Musikernas arbetslöshetskassa. Också Teaterverksammas  
 a-kassa 
  har musiker inom teatern liksom inom Sveriges Yrkesmusikerförbund. 2 990 musiker fick ersättning från musikernas  
 a-kassa 
  under 1996. Av dessa var 668 inskrivna vid ett Af  
 Kultur-kontor. 
  222 musiker vid dessa kontor fick ersättning från Teater- verksammas  
 a-kassa 
  och 200 tillhörde andra kassor utanför konst- närsområdet. 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 71 
  
 !NDEL UTAN ARBETE I  
 -USIKERNAS 
  A KASSA ¥REN  
 - 
  
 Procent 
  
 25 
  
 20 
  
 15 
  
 1992 
  
 10 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 5 
  
 0 
  
 mars 
  
 april 
  
 maj 
  
 juni 
  
 juli 
  
 Chavez 
  
 feb 
  
 aug 
  
 sep 
  
 okt 
  
 nov 
  
 dec 
  
 !NTAL MUSIKER SOM ¤R INSKRIVNA VID ARBETSF¶RMEDLING RESP ARBETSL¶SA ¥REN  
 - 
  
 4000 
  
 3500 
  
 3000 
  
 2500 
  
 2000 
  
 1500 
  
 1000 
  
 500 
  
 0 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
  Kvars tående s ökande 
  
  A rbets lös a 
  
 72  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 Tonsättare och kompositörer av populärmusik är egenföretagare. De har i den egenskapen ingen rätt till  
 a-kassa 
  men kan ingå i den grupp som genom brödjobb vid sidan om arbetat in en sådan rätt i någon annan kassa eftersom få tonsättare kan leva helt på sitt konstnärliga arbete. Tonsättare och kompositörer är organiserade i Föreningen svenska tonsättare, FST, och Svenska kompositörer av populärmusik, SKAP. Ökningen av antalet medlemmar i bägge organisationerna har varit stor under de senaste 20 åren. Från 91 medlemmar i FST år 1974 till 210 år 1996. I SKAP har medlemsantalet under samma tid fördubb- lats från 280 till 558. 
 För tonsättarna inom konstmusiken är det viktigt att de statligt finan- sierade orkesterinstitutionerna spelar samtida svensk musik. En studie för Konstnärsnämnden av tonsättarnas villkor från år 1996 har hypote- sen att endast 10 % av det totala musikutbudet vid dessa institutioner har samtida svenska upphovsmän, dvs maximalt hundra framföranden per år. Exempelvis har länsmusiken en vikande kurva och är nere i endast 1 % nutida svensk musik av sitt utbud. 
 Sveriges Radio har en strategisk roll för tonsättarna som den i sär- klass största uppdragsgivaren. I Musikradion P2 har aktiva tonsättare haft framträdande roller som genererat utrymme för den nya musiken. De genomförda och beslutade besparingarna inom Sveriges Radio innebär att samtida svensk musik får mindre utrymme både när det gäl- ler spelningar och via fonogram. Besparingarna leder till minskad spel- ning av fonogram där upphovsmännen har rätt till ersättning för när- stående rättigheter, t.ex. artister genom SAMI och producenter genom IFPI 
 4 
 . För de små privata fonogrambolagen innebär detta att ersätt- ningarna till dem minskar vilket får till konsekvens att de i sin tur måste dra ner på sin utgivning av ny svensk musik. 
 Musiken är den konstform som har det bäst utvecklade och mest ef- fektiva systemet för uppbörd av upphovsrättsliga ersättningar. Totalt får omkring 3 000 musikaliska upphovsmän regelbunden upphovsrättslig ersättning från STIM. Systemet viktar också värdet av olika musik- former så att den seriösa musiken får en positiv särbehandling. Trots det ger de upphovsrättsliga ersättningarna inte några stora summor till de seriösa tonsättarna. Två tredjedelar har mindre än 20 000 kronor i ersättning från STIM per år. Tonsättare liksom andra verksamma inom tonområdet kan också få statligt konstnärsstöd i form av stipendier och bidrag av Konstnärsnämnden. 
  
 4  
 International Federation of the Phonographic Industry. 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 73 
  
 4.1.4 
  
 Scenområdet 
  
 Antalet skådespelare har ökat stadigt under de senaste 20 åren. Det har bl.a. berott på ett utbyggt teaternät som har skapat ungefär 1 000 nya årsarbeten.  
 5  
 45 % av dessa kan anses gälla konstnärlig personal, dvs. 450 nya arbetstillfällen. De fria teatergrupperna har nästan fördubblats under perioden, från 29 grupper år 1973 till 56 under år 1996.  
 6  
 Det innebär att antalet anställda i dessa också är omkring 200 fler än de var år 1973. Under en period i slutet av  
 1980-talet 
  var dock antalet anställ- da i de fria grupperna mer än dubbelt så stort, 585 budgetåret 1988/89. Budgetåret 1995/96 var det totala antalet årsverken vid teaterinstitu- tioner med statliga bidrag 3 897 och vid fria grupper med statligt stöd uppsakttningsvis 413. 
 Det har alltså funnits en växande arbetsmarknad för skådespelare som också dragit till sig ny arbetskraft. Vid Folk- och bostadsräkningen angav 2 660 personer år 1975 att de arbetade inom scenområdet. Vid senaste räkningen 1990 hade gruppen ökat till 3 207 personer, en ök- ning med 20 %. Svenska Teaterförbundet visar en motsvarande utveck- ling. År 1985 hade förbundet 2 536 och år 1996 fanns 3 068 medlem- mar med konstnärliga uppgifter. Hälften av de nya scenkonstnärerna är bosatta i Storstockholm. Det finns en motsvarande koncentration av arbetstillfällen som förklarar denna bild. Stockholm är en teatertät stad men det är också i Stockholm som merparten av produktionen av film 
 och inspelningar för radio och TV görs. 
 !NTAL SCENKONSTN¤RER ENLIGT OLK OCH BOSTADSR¤KNINGEN ¥REN OCH 
  
 År 1975 
  
 År 1990 
  
 Antal 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Antal 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Scenkonstnärer 
  
 2 660 
  
 1 150 
  
 1 510 
  
 3 777 
  
 1 578 
  
 2 199 
  
 Det är naturligt att 1 200 nya arbetstillfällen innebär nyrekrytering till yrket. Ökningen tycks inte heller vara större än att arbetsmarknaden skulle kunna svälja den. Men det har den inte. Samtidigt som antalet arbetsplatser ökat har arbetslösheten i branschen också ökat. År 1973 var arbetslösheten obetydlig. I början av  
 1970-talet 
  låg arbetslösheten i  
 a-kassorna 
  på kulturområdet mellan 1,5 och 2,7 % vilket var något lägre än för arbetskraften i sin helhet. År 1983 hade arbetslösheten stigit till 6,9 % i Teaterförbundets  
 a-kassa 
  (av 3 955 medlemmar) och 8,2 i 
  
 5 
  
 Uppgifter ur SOU 1995:85 Tjugo års kulturpolitik, Tabellbilaga. 
  
 6 
  
 Gäller grupper med statligt stöd. 
  
 74  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 Musikerförbundets. 1996 är medlemsantalet totalt 8 607 varav 3 601 i konstnärliga yrken. Arbetslösheten i kassan som helhet var år 1996 17,5 % men för den konstnärliga gruppen 25 %. Merparten, 825 av drygt 900, var inskrivna vid arbetsförmedlingen Kultur och Media. 
 !NTAL SCENKONSTN¤RER SOM ¤R INSKRIVNA VID ARBETSF¶RMEDLINGEN RESPEK TIVE ARBETSL¶SA ¥REN  
 - 
  
 4500 
  
 4000 
  
 3500 
  
 3000 
  
 2500 
  
 2000 
  
 1500 
  
 1000 
  
 500 
  
 0 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
  Kvars tående s ökand e 
  
  A rb ets lös a 
 På teaterarbetsmarknaden har obalansen alltså ökat trots en parallell omfattande utbyggnad av antalet arbetsplatser. Det finns en kulturpoli- tisk strävan att minska de fasta ensemblerna och i stället skapa flexibi- litet genom fler skådespelare på kort- och långtidskontrakt. Budgetåret 1996/97 fanns vid de statliga finansierade talteatrarna 574,5 tillsvidare- anställda varav 59 var tjänstlediga. 154 hade kontrakt för hela spelåret, 57 hade korttidskontrakt och 635 hade pjäskontrakt. Detta visar att många också väl etablerade skådespelare, regissörer och dansare har perioder när de behöver nya korta uppdrag eller är arbetslösa i väntan på nästa engagemang. För att teatrarna skall kunna bedriva sin verk- samhet är de beroende av att det finns tillgängliga/arbetslösa skåde- spelare för att kunna besätta roller i planerade pjäser. Det betyder att branschen behöver ett visst mått att reservarbetskraft tillgänglig. 
 Alla frilansare inom området måste alltså räkna med arbetslöshets- perioder mellan kontrakten vilket påverkar utvecklingen av arbetslös- heten i kåren. För skådespelaren/dansaren innebär det en ökad osäker- het. Det finns inga garantier för att man kommer i fråga för en roll men samtidigt tvekar man att binda upp sig för andra uppdrag för att inte riskera att missa chansen till ett kontrakt med en institutionsteater. På arbetsförmedlingarna uppfattar man också dessa scenkonstnärer snarare 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 75 
  
 som formellt än reellt arbetslösa  
 -  
 de har kanske redan ett nytt kontrakt med start inom någon månad klart när de anmäler sig vid förmedlingen. Arbetslöshetsförsäkringens ersättning blir en grundtr ygghet för konst- närerna. 
  
 !NDEL UTAN ARBETE I 4EATERVERKSAMMAS A KASSA ¥REN  
 - 
  
 Procent 
  
 35 
  
 30 
  
 25 
  
 20 
  
 15 
  
 10 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 5 
  
 1995 
  
 1996 
  
 0 
  
 mars 
  
 april 
  
 maj 
  
 juni 
  
 juli 
  
 Chavez 
  
 feb 
  
 aug 
  
 sep 
  
 okt 
  
 nov 
  
 dec 
  
 Teatrarnas ekonomiska problem har också lett till att man sökt direkt stöd via arbetsmarknadsverket för att klara en hög ambitionsnivå på antal uppsättningar. Spelåret 1995/96 bidrog länsarbetsnämnderna med totalt nära nio milj. kr till statliga, lokala och regionala teatrar. Upp till 24 % av det totala statliga bidraget kom i ett par fall från länsarbets- nämnden. 
 De fria teatergrupperna har en stor betydelse lokalt där de finns. Många av dem har också en omfattande turnéverksamhet över hela lan- det. Gruppernas uppsättningar är också anpassade till turnéerna och till små scener. Många pjäser är sådana att också en bygdegård kan ta emot dem. Det innebär att de fria grupperna, också om de finns i storstä- derna, många gånger är de enda med ett teaterutbud tillgängligt för 
  
 76  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 glesbygden. Hälften av landets barnteater produceras och spelas av fria grupper. 
 Teatergrupperna strävar efter att anställa sina medarbetare på hel- årsbasis men allt färre klarar av det vilket innebär en återkommande arbetslöshetsperiod under sommarmånaderna. Den tiden dras ut allt längre eftersom det utvecklats en praxis som innebär att medlemmarna i Teaterverksammas  
 a-kassa 
  genomför en del av repetitionerna av en ny pjäs medan de fortfarande stämplar som arbetslösa. Detta tillsammans med beredskapsarbeten, rekryteringsstöd, praktikplatser och ALU utgör ett omfattande stöd från arbetsmarknadspolitiken till de fria grupperna. Budgetåret 1994/95 fick 492 personer beredskapsarbete eller rekryte- ringsstöd för arbete i någon  
 teater-, 
  dans- eller musikgrupp. Totalkost- naden för detta var 11,9 miljoner kronor. I vilken utsträckning repeti- tioner med  
 a-kassa 
  förekommer finns av naturliga skäl ingen tillgänglig statistik över, varför det ekonomiska värdet av denna form av indirekt stöd inte heller kan anges. 
 De turnerande fria gruppernas ekonomiska situation försämras i en nedåtgående spiral. Bidragsdelen sjunker och arrangörerna har mindre pengar. Allt fler beställare drar ner på antalet köpta föreställningar. Det innebär att resandet ökar och därmed turnékostnaden per föreställning. 
 För att möta kravet på billigare föreställningar drar man ner på an- talet medverkande per produktion. De större grupperna gör fler pro- duktioner för att sysselsätta alla vilket ökar konkurrensen och försvårar försäljningen ytterligare. Arbetstillfällena minskar också genom att grupperna inte längre har råd att ta in frilansare, t.ex. musiker, dramati- ker m.m. Grupperna dramatiserar själva populära barnböcker i stället för att beställa nyskrivet. För att underlätta försäljningen väljer man säkra kort men det sker på bekostnad av kvalitet och utveckling. 
 Beställarleden förändras också när allt fler kommuner och landsting bygger upp resultatenheter. Det förstärker utvecklingen mot mer admi- nistrativt arbete och mer byråkrati. Det finns inte längre en instans i kommunen att vända sig till. Varje enhet måste bearbetas. De fria grup- perna möter också en ny konkurrens bl.a. från s.k.  
 ALU-teater 
  med arbetslösa oetablerade skådespelare och amatörer som spelar i skolor och i vården som resultat av ett projekt med arbetslivssutveckling, ALU. Många teatergrupper vittnar om att detta trängt undan riktiga arbetstillfällen för dem. 
 Arbetsmarknaden för koreografer och dansare är ytterst begränsad. Antalet fast anställda vid de fem fasta balettkompanierna är drygt 140. Fria dansgrupper sysselsätter ett hundratal dansare. 1996 hade Teater- förbundet 616 dansare som medlemmar. Arbetslösheten låg på 22 %. 
 Eftersom ytterst få dansare har anställning finns ett behov av tränings- möjligheter för frilansare. En aktiv dansare måste ha daglig kompetens- 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 77 
  
 bevarande träning. Sådana möjligheter finns i Stockholm, Göteborg och Malmö med ekonomsiskt stöd från Kulturrådet. De hårda fysiska kra- ven på dansarna med krav på flera timmars träning varje dag försvårar för dansare att försörja sig med annat än dans under perioder av hel- eller deltidsarbetslöshet. Det förekommer att dansare stämplar som arbetslösa på deltid trots att de i praktiken är förhindrade att ta erbju- dande om deltidsjobb på grund av sin träning. Det deltidsjobbet skulle förmodligen kosta dem framtida uppdrag inom dansyrket eftersom kraven är så hårda att kompetensen raseras om man upphör med trä- ningen. Träningen är i praktiken ett obetalt arbete för den professio- nella dansarna. 
 Utbildningarna till scenområdet har blivit fler under den senaste 20- årsperioden. Skådespelarlinjer finns för närvarande i Stockholm, Göte- borg och Luleå. Dansutbildningen låg förr i anslutning till institutions- teatrarna. I dag är de självständiga högskolor, Svenska Balettskolan i Stockholm ger gymnasiekompetens och elevskolorna i Göteborg och Malmö ger grundskolekompetens. Balettakademierna i Stockholm och Göteborg har en treårig yrkesutbildning för dansare. Vid Danshög- skolan finns en treårig utbildning för koreografer och en för danspeda- goger. Sedan år 1994 finns också en ettårig påb yggnadsutbildning för dansare vid Danshögskolan. Dansare har ett särskilt problem eftersom deras utbildningar är mycket krävande och speciella redan från tidiga barnaår. Arbetet är fysiskt krävande och kroppen håller inte ett helt yrkesliv i aktiv dans. Vid de fasta scenerna pensioneras dansarna vid 40 år. Men deras pension är jämförelsevis låg och frilansarna har ingen sådan trygghet via avtal. Dansare tvingas därför göra ett yrkesbyte mitt 
 i livet. Genom att deras utbildning varit så koncentrerad kring dans kan det bytet kräva omfattande utbildning/omskolning. 
  
 4.2 
  
 Konstnärer om arbetslöshet 
  
 Det har varit svårt att få fram tillräckliga uppgifter om konstnärernas inkomst- och arbetsförhållanden i befintlig statistik. Konstnärsstöds- utredningen och denna utredning beställde därför gemensamt en under- sökning via Statistiska centralbyrån (SCB). Som metod valde vi att utgå från registren över personer som sökt/erhållit stipendier och bidrag från Konstnärsnämnden och Sveriges författarfond under åren 1991  
  
 - 
 1995. 
  Urvalsregistret omfattade 13 460 personer. Det finns naturligtvis perso- ner som inte sökt några stipendier eller bidrag under dessa år och som därför inte heller kommit med i undersökningen. Det troliga är att det främst rör sig om nyutbildade eller mycket väletablerade. Å andra sidan 
  
 78  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 finns säkerligen personer med i registren som lämnat yrkesverksam- heten bakom sig. 
 För samtliga som ingår i undersökningen har SCB samlat in uppgif- ter om inkomster från olika register. Dessa visar också i vilken ut- sträckning  
 a-kassa 
  och kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) varit en del av konstnärernas försörjning. För att få ytterligare kunskaper om konst- närernas inkomst- och arbetsförhållanden genomförde SCB också en enkät till ett mindre urval som totalt omfattade 3 050 personer ur det ursprungliga registret. 2 096 personer besvarade enkäten varför bort- fallet i enkäten uppgick till 33 %. 
 Fördelen med urvalet är att vi når den grupp som är etablerade i kulturpolitikens mening. 87 % av de som svarat på enkäten har varit konstnärligt verksamma mer än fem år. 56 % har en konstnärlig hög- skoleutbildning. 
 42 % av samtliga tillfrågade uppgav att de hade möjlighet att arbeta med konstnärlig verksamhet i den utsträckning de önskade. 38 % arbe- tade deltid med annan verksamhet än sitt konstnärskap, antingen i verk- samheter med anknytning till den konstnärliga kompetensen (22 %) eller med något helt annat. Drygt hälften skulle vilja ägna mer tid åt det konstnärliga arbetet men för den övervägande delen var det bristande efterfrågan och dålig privatekonomin som var skälet till att man valde sysslor vid sidan om. Drygt var tredje konstnär uppgav att han eller hon någon gång övervägt att lämna sitt konstnärliga yrke på grund av svå- righeterna att finns sin utkomst i det. 
 I denna grupp väl etablerade konstnärer uppgav 46 % att de varit ar- betslösa eller inkomstlösa någon gång under år 1995. 970 av de som svarade på enkäten hade någon gång varit utan arbete och inkomst. Av dem fick 683 någon form av stöd vilket motsvarar cirka 70 %. 254 har svarat nej på frågan om de fick något stöd under arbetslösheten. Ersätt- ning från  
 a-kassan 
  var den vanligaste stödformen. 10 % hade fått ALU- arbete under året och lika många hade haft beredskapsarbete. Var fjärde hade fått en åtgärd mer än en gång under året. Av dem som fick stöd från  
 a-kassan 
  svarade 53 % att de fått kontantstöd för längre tid än fyra månader. För KAS var tiderna något kortare, 44 % hade fått ersättning mer än fyra månader. Ytterligare 34 % fick ersättning under två till tre månader. 
 Beredskapsarbeten varade i hälften av fallen längre tid än fyra må- nader medan 44 % av dessa arbeten sträckte sig över två till tre måna- der. 
 Konstnärerna fick frågan om de blivit anvisade något annat arbete av arbetsförmedlingen under perioder av arbetslöshet. 854 personer eller 88 % svarade nej på den frågan. 
  
 SOU 1997:183  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 79 
  
 Även om en del konstnärer för sig själva övervägt att byta yrke för att klara försörjningen har den frågan inte varit uppe i samtal med arbetsförmedlaren. Trots att 720 konstnärer sa sig ha funderat på att byta yrke är det endast 242 personer som uppger att arbetsförmedlingen någon gång informerat dem om möjligheter att byta yrkesinriktning. 1 697 personer eller 81 % av samtliga säger sig aldrig ha fått sådan in- formation. 
 Undersökningen ger också en bild av konstnärernas inkomster. Konstnärsstödsutredningen redogör för den delen av resultatet. I korthet kan man konstatera att undersökningen ger en bild av att de konstnärligt verksamma ofta har stora ekonomiska problem, att de har svårt att för- sörja sig på sitt konstnärliga arbete och att de till stor del är beroende av arbetsmarknadspolitiska medel för sin försörjning. 
 SCB gör regelbundna statistiska beräkningar på ett så kallat storur- val. Det är ett obundet slumpmäsigt urval om 350 000 individer ur totala inkomstregistret. På utredningens uppdrag körde SCB registret från Konstnärsnämnden och Författarfonden mot storurvalet. Den kör- ningen ger vid handen att antalet konstnärer i Sverige är 12 300 och att andelen arbetssökande i gruppen är 43 %. Det ger ytterligare en indika- tion om hur stor den verkliga kärnan av konstnärer är. Och vilka svå- righeter också dessa verkligt etablerade har att försörja sig. 
  
 4.3 
  
 Teatern och arbetsmarknadspolitiken 
  
 4.3.1 
  
 Bakgrund 
  
 Teaterområdet är beroende av arbetsmarknadspolitiska medel i en ut- sträckning som blivit negativ för branschen och för de yrkesverk- samma. Teaterverksammas  
 a-kassa 
  betalade under år 1996 ut 165 miljoner kr i ersättning till arbetslösa. Utbetalningarna ökade med 46 miljoner kr på fem år. Ökningen av ersättningarna från Teaterverk- sammas  
 a-kassa 
  har pågått sedan mitten av  
 1970-talet. 
  
 Orsakerna till ökningen är flera. En orsak är att ekonomin för såväl statligt stödda institutionsteatrar senaste åren varit så ansträngd att antalet tillsvidareanställda minskar. Antalet frilansare har ökat samti- digt som antalet tillfälligt anställda på teatrarna minskat. Detta gäller även för de fria grupperna. En ytterligare orsak är att rekrytering till branschen ökat främst genom olika former av utbildnings- och arbets- marknadsinsatser och genom tillfälliga anställningar inom  
 TV-området 
  och produktionsbolag. 
 På uppdrag av Statens kulturråd gjorde ordförandena i Teatrarnas Riksförbund och Svenska Teaterförbundet, Krueger och Griffin 
  
 80  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 Davies en studie om anställningsformerna för de statligt stödda teater- institutionernas konstnärliga personal. 
 I rapporten konstaterar de ett behovet av en tredje anställningsform inom institutionsteatrarna. De konstaterar vidare att en balans mellan anställningstrygghet och rörlighet är angeläget av konstnärliga skäl. 
 Deras studie pekar på två kompletterande vägar. För det första att arbetsmarknadsparterna skulle kunna träffa överenskommelse om nya avtalsregel för kvalifikation till tillsvidareanställning samt införa fler- åriga anställningar som inte leder till tillsvidareanställning. 
 För det andra att väl etablerade icke fast anställda i stället för ar- betslöshet mellan anställningarna ges en anställning i en trygg- hetsstiftelse. 
 När lagen om anställningsskydd, LAS, kom år 1974 ansåg såväl ar- betsgivare som arbetstagare att den inte kunde tillämpas fullt ut inom teaterområdet. Även om man redan tidigare gått ifrån den praxis som innebar att ensemblerna mer eller mindre byttes ut i samband med ett byte av teaterchef fanns inga fasta anställningar inom teatern. Spelårs- kontrakt var den tryggaste anställningsformen. Dessa kunde förlängas med ytterligare ett spelår i taget. Efter fem, sex års kontinuerlig spel- årsanställning hade skådespelarna dock i praktiken nära nog en fast anställning. 
 Med lagen om anställningsskydd infördes tillsvidareanställningar på teatrarna. Parterna utnyttjade lagens dispositiva regler när det gäller rätten till tillsvidareanställning och turordningsreglerna för uppsägning för den konstnärliga personalen. Huvudskälet var att den stora frilans- sektorn skulle utestängas från teaterinstitutionerna vid en rigorös till- lämpning gav lagen. Turordningsreglerna kunde inte heller utan anpass- ning förenas med kraven i en konstnärlig verksamhet. Förhoppningen var att avtalet skulle förena önskemålen om ökad anställningstrygghet för skådespelarna och behovet av cirkulation och konstnärlig förnyelse på teatrarna. 
 Kvalifikationsregeln innebär att den som haft tre års spelårskontrakt på samma teater och erbjöds fortsatt anställning (ej pjäskontrakt) blev tillsvidareanställd. För den som haft fyra årskontrakt vid en institu- tionsteater gällde kvalifikation för anställning vid den senaste teatern vid erbjudande om fortsatt anställning där. 
 Så länge var systemet med en fast ensemble och ett relativt stort ut- rymme för olika anställningar per pjäs, för halvår eller spelår inget stort problem. Under den tiden fanns också ett tämligen stort utrymme för de fast anställda att utnyttja sin avtalsenliga rätt till årsvisa tjänstledigheter för att arbeta vid andra teatrar, film, TV eller radio, vilket gav teatern möjlighet till förnyelse inom ensemblen utan att det gick ut över konti- nuiteten. 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 81 
  
 Med de ekonomiska nedskärningarna har denna naturliga cirkulation av konstnärlig personal delvis stannat av. De anställda har svårt att hitta alternativ per spelår utanför den egna teatern. De frilansande skåde- spelarna upplever att de stängs ute från de utvecklande uppdragen och att det blir allt svårare att ta sig innanför dörrarna till en teater. 
 En av de mest utsatta gruppen är de erfarna och väl meriterade skå- despelare som saknar fast anställning. Genom kollektivavtalens för institutionsteatrarna kvalifikationsregler för tillsvidareanställning kan dessa ha anställning som längst ett spelår per teater. Får de fortsatt årsanställning vid samma teater skall de ha en tillsvidareanställning. Därför väljer teatrarna andra anställningsformer som pjäsengagemang eller vikariat. 
 Skådespelarens ökade kvalifikationer reducerar därmed dennes möj- ligheter att få längre sammanhållna arbetsperioder. Det är inte tillfreds- ställande ur skådespelarens perspektiv. För teatrarna innebär reglerna att en låst personalsituation i vissa fall till och med kan tvinga fram ett repertoarval som styrs mer av begränsningar i personalhänseende än av konstnärliga ambitioner. 
 Det finns alltså såväl konstnärliga som sociala skäl ett intresse att hitta nya former som kombinerar social trygghet för skådespelarna med rörlighet för teatrarna och de frilansande skådespelarna. Men det finns också arbetsmarknadspolitiska skäl som talar för en sådan förändring. 
 Teatrarna, deras huvudmännen, AMS,  
 a-kassan 
  och skådespelarna borde alltså samtliga ha intresse av att finna ett nytt tr ygghetssystem som bättre samordnar behov, resurser och rörlighet än vad som är möjligt i dagens system. 
  
 4.3.2 
  
 En ny arbetsgivare 
  
 De båda utredarna föreslår en lösning som innebär att det bildas en stiftelse där kvalificerade frilansande skådespelare anställs. De statligt understödda teatrarna och andra arbetsgivare kan sedan anställa dessa skådespelare med kontrakt av olika längd. Skådespelarna tar under anställningstiden vid teater eller annan producent tjänstledigt från stiftelsen. Det är möjligt för parterna att träffa överenskommelse om fleråriga anställningar som inte leder till tillsvidareanställningar. Det skulle ge frilansare möjlighet att under längre tid verka vid en teater och tillföra den sin kompetens, kunskap och sina idéer. För ett stort antal skådespelare skulle det föreslagna trygghetssystemet innebära att den utestängning teatrarnas allt svagare ekonomiska situation i kombi- nation med behovet av regler för en begränsad med dock anställ- 
  
 82  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 ningstrygghet för en del skådespelare och andra konstnärligt verksam- ma medfört inte skulle leda till kontinuerliga perioder av arbetslöshet. 
 I studien konstateras att tillsvidareanställningarna på teatrarna bör bibehållas också på den konstnärliga sidan. Dagens anställningsgrun- dande kvalificeringsregler skulle kunna ersätts med en bestämd mini- mikvot fast anställda per teater. Det måste bli upp till parterna på området att avgöra avtalens utformning. 
 Stiftelsen blir huvudarbetsgivare för skådespelaren. Alla uppdrag, längre såväl som korta fullföljs under formell tjänstledighet utan lön från stiftelsen Den anställde i stiftelsen träffar på vanligt sätt överens- kommelse med teater- och andra arbetsgivare om lön och anställnings- villkor under tjänstledigheten. Den tid som frilansaren är anställd i stiftelsen är pensionsgrundande vilket utjämnar skillnaderna i social trygghet mellan anställda och frilansare. 
 Under perioder när skådespelarna saknar engagemang erbjuder stif- telsen vidareutbildning men har också en förmedlande service för sina anställda. Denna förmedling skall också vara öppen för anställda vid teatrarna och samarbeta med Af Kultur Media. 
 Parterna föreslår att förslaget skall omfatta 200 skådespelare under en försöksperiod. Dessa skådespelare skall själva söka till stiftelsen. För att komma i fråga för anställning skall frilansaren ha minst sju års sammanlagd anställning i yrket vid teater som är bunden av riksavtalet för statsunderstödda teatrar. Anställningen kan ha varit tillsvidare eller på spelår, korttid eller pjäskontrakt. Av de sju åren skall minst fem år ha inträffat under den senaste  
 15-årsperioden 
  och minst åtta månader under den senaste treårsperioden. 
 Den anställde har rätt till anställning i stiftelsen under en tid som motsvarar hälften av kvalifikationstiden till anställning i stiftelsen. Den som kvalificerar sig med åtta års tidigare anställning har rätt till fyra års anställning i stiftelsen. En förutsättning för förlängd anställning är dock att den anställde får engagemang genom stiftelsen som motsvarar i genomsnitt minst fyra månader per år. 
 Utredarna Krueger och Wilson föreslog en finansiering där institutionerna betalar en grundavgift beräknad på företagens stor- lek men också en överföring av medel från arbetslöshetsförsäkringen till stiftelsen. De ansåg också att en del av en eventuell tomkassettskatt skulle kunna användas som finansiering. 
 AMS har tidigare (30 januari 1990) besvarat en begäran om stöd till en sådan stiftelse. AMS konstaterar i det svaret att styrelsen inte kan bilda stiftelser och inte heller föra över medel från arbetslöshets- försäkringen eftersom verkets roll gentemot kassorna endast är att utöva tillsyn. AMS utgångspunkt var att kulturpolitiken måste ta ansvar för de 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 83 
  
 konsekvenser som en önskan om mer flexibla anställningsformer inne- bär. 
 Min slutsats efter att ha studerat situationen för frilansande skåde- spelare och den omfattande och snabbt stigande ökningen av ersätt- ningar från Teaterverksammas  
 a-kassa 
  är att det behövs åtgärder för att komma till rätta med obalansen i teatersektorn. Det är utan tvekan så att gränsen mellan arbetsmarknadspolitik och kulturpolitik redan suddats ut genom den faktiska hanteringen av medel till teatrarna. Arbetslös- hetsförsäkringen täcker upp perioder av inkomstlöshet. Åtgärdsmedel till teatrarna har också varit omfattande och bidragit till att teaterpro- duktioner kunnat bli verklighet. Det är i grunden ett strukturellt pro- blem i branschen som orsakar de otrygga anställningsförhållande. Utan en stor mängd frilansare beroende av tillfälliga anställningar inom teater, film, TV m.m. skulle det av ekonomiska skäl inte kunna pro- duceras gestaltande konstverk inom dessa områden. 
 Mot den bakgrunden tycker jag att det har ett värde att pröva andra modeller för att ge de mest kvalificerade frilansande skådespelarna en ekonomisk grundtrygghet som medför att de inte belastar  
 a-kassan. 
  
 Det är ingen tvekan om att urholkningen av anslagen till institu- tionsteatrarna i kombination med gällande avtalsregler bidragit till att begränsa teatrarnas val vid anställning. Den av parterna föreslagna trygghetsstiftelsen är väl anp assad för att ge de inom institutions- teatrarna mest erfarna frilansande skådespelarna en social trygghet de i dag saknar. 
 Den av parterna föreslagna försöksverksamheten är en del av en praktisk lösning för institutionsteatrarna och skådespelarna. Om parter- na genom en lösning med fristående organisation för anställningar av frilansare till teatrarna kan lösa knutarna kring anställningsformerna inom teatrarna är det ännu ett gott skäl för mig att tillstyrka en sådan försöksverksamhet. 
 I ett första skede omfattar försöket endast skådespelare men om det faller väl ut kan verksamheten byggas ut till att också omfatta andra yrkesgrupper, t ex regissörer. Jag utesluter inte att dessa erfarenheter också kan användas för att skapa en motsvarande verksamhet som bidrar till att lösa problem för de fria grupperna. 
  
 84  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 4.4 
  
 Dansarnas yrkesbyte 
  
 3AMMANFATTNING 
 Dansare har ett fysiskt krävande arbete som innebär hård dagliga träning. Deras yrkeskarriär som dansare upphör tidigt och de behö- ver därför stöd för omställning till ett nytt yrke mitt i livet. Deras möjligheter att förbereda sig för detta byte under karriären är små varför omställningen ofta innebär långa perioder av arbetslöshet. En särskild insats för att underlätta arbetsbytet har stort socialt värde för dansarna men innebär också kostnadsbesparingar för staten. 
 Dansare har en lång utbildning med en kort men fysiskt krävande karriär. Det är en yrkesgrupp med relativt sett låga inkomster. Det gäller för den lilla gruppen anställda dansare men i än högre grad för de frilansande dansarna. 
 År 1997 hade Teaterförbundet 557 dansare som medlemmar vilket är ungefär 90 % av hela kåren. Antalet dansare har i stort sett varit kon- stant de senaste fem åren. 28 % av dansarna är anställda på institu- tionsteatrar. Också denna andel har varit konstant under de senaste åren. 
 Det är i stort sett omöjligt att etablera sig som dansare utan utbild- ning. Enligt AMS var 4 % eller 25 personer, av dem som anmält sig som arbetssökande som dansare utan yrkesutbildning. 96 procent har alltså minst en treårig yrkesutbildning till dansare. 8  
  
 - 
 10 
  års utbildning är normen för en etablerad yrkesdansare. 
 Arbetslösheten är också hög inom yrket. År 1996 var totalt 335 dan- sare arbetslösa, 106 män och 229 kvinnor. 77 % av de frilansande dan- sarna var någon gång arbetslösa under år 1996. Kvinnorna i yrkeskåren är dubbelt så många som männen och de både tjänar mindre och har hårdare konkurrens om jobben. 
 Dansare med fast anställning vid en institutionsteater har rätt till statlig tjänstepension före 65 års ålder. För att få full pension tidigare är villkoret att dansaren arbetat heltid i 20 år vid någon av Sveriges insti- tutionsteatrar. Pensionen är 65 % av slutlönen plus ett tillägg på 3 % av basbeloppet. Tjänstepensionen får tas ut mellan 41 och 44 års ålder. Det är fördelaktigt att arbeta till den övre gränsen, 44 år, för att få så hög slutlön som möjligt och därmed ett så bra inkomstunderlag som möjligt för pensionsberäkningen. Oron bland dansarna kring pensionen 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 85 
  
 har förstärkts med den föreslagna pensionsreformen som kräver 40 års arbete för att få full pension. 
 Frilansare lämnar i genomsnitt yrket tidigare än fast anställda. Eko- nomiska svårigheter som en följd av brist på uppdrag tillsammans med konstnärlig frustration och stagnation gör att man inte stannar i yrket. 
 Frilansande dansare har i dag ingen möjlighet att få annan pension än traditionell folkpension och ATP vid 65 års ålder. Eftersom deras inkomster är mycket låga samlar de också in extremt få  
 ATP-poäng. 
  
 Frilansarna slutar tidigare än anställda. Deras genomsnittliga tid i yrket är åtta år. 20 % av frilansarna är 21  
  
 - 
 25 
  år gamla. 34 % är mellan 25  
  
 - 
 30 
  år. 20 % är mellan 30 och 35 år och bara 8 % mellan 35 och 45 år. Åldern för yrkesbyten ligger internationellt runt 30 år. Antalet dansare som byter yrke under ett år kan uppskattas till 15  
  
 - 
 20 
  personer. 
 Dansarna i Sverige har bildat en arbetsgrupp för att ta fram förslag på hur man skulle kunna öka dansarnas tr ygghet i samband med yrkes- bytet. 
 7  
 Varken de anställda dansarna som får pension eller frilansarna klarar sig fram till ordinarie pensionsålder utan ytterligare en yrkes- karriär. Med långa dagliga träningspass och låga inkomster har dan- sarna små möjligheter att på egen hand förbereda sig för en ny karriär. De saknar också grundutbildning för att studera på högskolenivå direkt efter danskarriären. Arbetsgruppen söker därför vägar att underlätta yrkesbytet. Gruppen har bl.a. studerat utländska förebilder. 
  
 4.4.1 
  
 Utländska förebilder 
  
 The Dancer Transition Resource Centre är statligt subventionerad och startade i Toronto i Kanada år 1985. Förutom statliga och kommunala pengar finansieras centret av både privata och offentliga sponsorer. Dansarna blir medlemmar genom att betala 1 % av inkomsten och arbetsgivaren bidrar med lika mycket. För att få stöd måste man vara medlem, ha arbetat minst sex år och ha fyllt 25 år så vitt man inte måste sluta på grund av skada. Frilansare har kortare kvalificeringstid, tre års medlemskap och 36 månaders arbete. 
 Vid centret erbjuds man utbildnings- och yrkesvägledning, juridisk och psykologisk rådgivning liksom information om olika vägar för att finna ett nytt yrke. Dansarna kan få stipendier för vidareutbildning till andra yrken under danskarriären eller efter. I samband med sådan ut- bildning kan dansarna också få extra bidrag för levnadsomkostnader. 
  
 7  
 Förstudie om dansarnas yrkesbyte och Faktorer som påverkar dansarnas ykesbyte, Sanders 1996. 
  
 86  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 The Dutch Dancers Resettlement Fund grundades år 1986 med stöd från staten. Grundplåten donerades till en fond som sedan får fortsatt årligt bidrag. Dansarna bidrar själva med 1 % av inkomsten och arbets- givaren med 1,5 %. Frilansare kan delta men betalar då både sin egen och arbetsgivarens premie. För att få delta i fondens arbete krävs 10 år i yrket och minst 60 premier till fonden. I samarbete med social- och arbetsmarknadsdepartementet får dansarna ett ekonomiskt tillägg till ev andra bidrag. Under de första sex månaderna av en utbildning får man garanterat 100 % av den tidigare lönen, 85 % under påföljande år och 70 % resten av tiden, dock mest de två år man har rätt till  
 a-kassa. 
  Ingen dansare ska behöva gå ner i lön på grund av yrkesbytet. Utbildnings- kostnaderna är betalda och man får ett räntefritt kapital för att etablera sig på en ny arbetsmarknad under maximalt fyra år. 
 The Dance Companies Resettlement Fund i Storbritannien grunda- des år 1973 av nio ledande danskompanier. Fonden finansieras via brit- tiska Kulturrådet som betalar 5 % av varje dansares lön till fonden. 
 Dansarna själva betalar ingenting. För att få stöd av fonden skall dansa- ren vara över 30 år och ha minst sex år som medlem i något av kompa- nierna och ha minst åtta års yrkesverksamhet som dansare. Fonden ger dansarna finansiellt stöd under vidareutbildning eller för att starta eget. Sedan år 1986 har The Dancers Trust också verksamhet för frilansande dansare. För att omfattas av den måste man ha dansat 10 år och kan då få som mest 5 000 pund i bidrag för vidareutbildning. Bidrag från dessa fonder påverkar inte rätten till andra bidrag. 
 Career Transition for Dancers grundades år 1985 i New York med stöd av amerikanska Teaterförbundet. Verksamheten finansieras av pri- vata och offentliga sponsorer. För att få stöd skall dansaren ha fyllt 27 år och arbetat minst 100 veckor om året i sju år. Det ekonomiska stödet utgår efter behovsprövning. Dansarna erbjuds också rådgivning, stipen- dier för utbildning och kostnadsfri telefontjänst. 
 The Information Centre for Dance in Finland får kontinuerligt stöd av regeringen för att en heltidsanställd dansare som b ygger upp ett cen- ter som bl.a. erbjuder rådgivning och hjälp vid dansares yrkesbyte. 
  
 4.4.2 
  
 Stöd till dansares omställning 
  
 Arbetsgruppen för dansares yrkesbyte pekar på en rad behov som be- höver uppfyllas för att underlätta för dansarna att göra ett smärtfritt yrkesbyte. Gruppen poängterar att en väl och i god tid planerad om- skolning minskar den totala arbetslöshetsperiod som kommer i anslut- ning till yrkesbytet. För att underlätta för dansarna att finna nya arbets- områden måste man exponera dansarna för världen utanför dansen. 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 87 
  
 Förberedande utbildningar för dansarna måste planeras särskilt för den gruppen eftersom deras dagliga träningsbehov gör det svårt för dem att delta i kurser med andra yrkesgrupper. 
 Den svenska utbildningen har i ett internationellt perspektiv ansetts vara relativt framåttänkande, eftersom den innehåller inslag med yr- kesorientering, information om kost och näring, anatomi m.m. Men insatserna är inte tillräckliga för att ge dansarna en tillräckligt bred kun- skapsbas för att vara förberedda för yrkesbytet. Ofta saknar de gymna- siekompetens för att studera vidare efter danskarriären utan komplette- ring. 
 Så gott som alla dansare har någon gång under sin karriär problem med skador. De förvärras med tiden och ofta föregås yrkesbytet av en period av skador. Denna period med återkommande sjukskrivningar skulle med flexibla regler för ett planerat yrkesbyte kunna användas för utbildning inför yrkesbytet. 
 Dansarna behöver rådgivning av en person med stor kunskap och erfarenhet från dansyrket för att planeringen av yrkesbytet skall komma igång i god tid. Dansarna vill därför skapa ett svenskt centrum för yrkesbyte av internationell modell. Under de sista yrkesverksamma åren skulle dansarna kunna ingå i ett sådant centrum och börja planeringen för livet efter dansen. 
 Jag delar arbetsgruppens syn på behovet att en tidig planering av dansarnas yrkesbyte. Jag är övertygad om att individuella handlings- planer för var och en väsentligt kan korta den tid som yrkesbytet kräver. 
 Genom att dansaren väntar för länge ökar antalet skador med sjukskriv- ningar som följd och med dålig framförhållning riskerar dansarna också en lång arbetslöshetsperiod som annars kunde undvikas. 
  
 4.5 
  
 Konstnärerna och trygghetssystemen 
  
 I betänkandet Generella konstnärsstöd (SOU 1997:184) finns en utför- lig redogörelse för hur de sociala trygghetssystemen i förhållande till de konstnärliga yrkesutövarna. Då min utredning har många berörings- punkter med den parallella utredningen om konstnärsstöd väljer jag att hänvisa till den för en utförligare beskrivning. Jag vill dock i korthet ange de svårigheter konstnärer har att passa in i dessa system. Det har påverkan på arbetsmarknadspolitiken eftersom den många gånger blir konstnärens sista utpost för sin försörjning. Konstnärernas problem med andra försäkringssystem riskerar att leda till ett större utnyttjande av arbetsmarknadspolitiken än vad som annars skulle vara fallet. 
 Det finns en rad svårigheter kopplad till socialförsäkringarna som i sig inte gäller enbart konstnärer utan alla uppdragstagare och enmans- 
  
 88  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 företagare. Men de blir särskilt uttalade för konstnärer eftersom de generellt sett har låga och ojämna inkomster i sina företag. Och de blandar företagande, uppdrag och anställningar så att deras inkomster består av många olika slag under delvis samma tidsperioder. Detta blir problem i trygghetssystem baserade på inkomstbortfallsprincipen för anställda med en jämn inkomst. Nedan följer en kortfattad beskrivning av några av dessa svårigheter. 
  
 4.5.1 
  
 Hinder i arbetslöshetsförsäkringen 
  
 Arbetslöshetsförsäkringen ändras från 1 januari 1998  
 8  
 och det är de nya reglerna som redovisas här. Arbetslöshetsförsäkringen omfattar både arbetstagare och företagare. Med företagare avses personer som direkt eller indirekt är delägare i näringsverksamhet som de är personligen verksamma i. 
 Arbetslöshetsförsäkringen består av en grundförsäkring som ersätter nuvarande kontant arbetsmarknadsstöd (KAS), och en inkomstbortfalls- försäkring. Grundförsäkringen utgår till den som inte är medlem i en a- kassa eller som inte uppfyller villkoren i  
 a-kassan. 
  För att tjäna in rätt till ersättning från  
 a-kassan 
  skall den arbetslösa ha varit medlem i kas- san under ett år och uppfylla ett s.k. arbetsvillkor. För att få rätt till ersättning skall man ha förvärvsarbetat under sex månader de senaste tolv månaderna och minst 70 timmar per månad. Tidigare kunde bered- skapsarbete anses som arbete för att uppfylla arbetsvillkoret men den möjligheten är nu borttagen. För den som väl fått rätt till ersättning kan dock beredskapsarbete och arbetsmarknadsutbildning även fortsätt- ningsvis ge förnyad rätt till ersättning. 
 För att ha rätt till ersättning skall den arbetslöse stå till arbetsmark- nadens förfogande och vara beredd att anta erbjudet arbete. 
 En företagare anses vara arbetslös när verksamheten i rörelsen upp- hört annat än tillfälligt. Reglerna innebär att företagaren måste avveckla sin rörelse för att kunna få ersättning. De nya reglerna ger dock före- tagaren möjlighet att låta rörelsen vara vilande och få ersättning från försäkringen. Detta gäller dock bara en gång. 
 Arbetslöshetsförsäkringen ger rätt till ersättning även om man har en bisyssla. Men då skall den arbetslösa haft bisysslan vid sidan om sitt heltidsarbete under minst sex månader. Från 29 september 1997 har bestämmelserna om bisyssla skärpts. Inkomsterna från bisysslan får inte överstiga 1 400 kr i veckan i genomsnitt. Om inkomsten är högre skall hälften av den del av inkomsten som överstiger 1 400 kr i veckan redu- 
  
 8  
 Lag om arbetslöshsetsförsäkring, SFS 1997:238 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 89 
  
 ceras ersättningen från  
 a-kassan. 
  Vanligare är att verksamheten inte är anmäld som bisyssla och det s.k. brödjobbet inte har varit på heltid. Den praxis som då gäller för en deltidsarbetare som blir arbetslös och som har en rörelse vid sidan om är att verksamheten i rörelsen får omfatta högst tio timmar i veckan om ersättning skall kunna utgå. 
 Konstnärer är egenföretagare i större utsträckning än andra yrkes- kategorier på arbetsmarknaden. De skapande konstnärerna har inga potentiella arbetsgivare där de ens kan försöka få en anställning för sitt skapande. De kan vara försäkrade och få ersättning från företagarnas a- kassa. Men för att få ersättning måste de avsluta sin verksamhet. Det har ingen betydelse om de har inkomst från näringsverksamheten eller inte. Rörelsen måste avvecklas och ateljéer och utrustning avyttras. Det innebär att  
 a-kassa 
  i praktiken inte är någon utväg för en konstnär som 
 är egenföretagare under en period utan uppdrag. 
 De nya intjänandereglerna innebär svårigheter för många musiker, skådespelare och dansare. De har många olika arbetsgivare men under korta perioder. Ett exempel från försäkringsenheten på AMS gäller en konstnär som redovisade 22 olika arbetsgivarintyg. 
 Det finns en specialtillämpning inom teater- och musikområdet som gäller uppräkning av tid. Ett framträdande räknas alltid som minimum åtta timmar oberoende av den faktiska tiden för ett uppträdande. Gaget för det framträdandet kan ge inkomster som skall täcka förberedelsetid och som konstnären skall leva på en längre tid därefter men det räknas ändå bara som en dags arbete när man bedömer intjänandetid i  
 a-kas- 
  san. 
 Inom Teaterverksammas och Musikernas  
 a-kassor 
  används en om- räkningstabell för att omvandla ett gage till dagersättningar. Inkomsten divideras med 102 som är en schablon för timersättningen. Därmed får man fram hur många timmar gaget är värt. Under så lång tid måste konstnären avstå från att stämpla. Konstnärernas organsationer har be- gärt att samma tabell skall användas för att räkna om inkomster till intjänandetid för  
 a-kassan. 
  Det är rimligt att samma regler gäller för att 
 få som för att inte få  
 a-kassa. 
  En sådan tillämpning ryms inom det om- råde där Arbetsmarknadsstyrelsen kan besluta som tillsynsmyndighet för kassorna. 
 En fåtal kulturarbetare har valt att betrakta kulturarbetarverksam- heten som en bisyssla till ett heltidsarbete och bedrivit bisysslan under en sammanhängande period om minst fem månader före arbetslösheten. 
 Då får kulturarbetaren enligt tidigare bestämmelserna fortsätta att bedriva sin verksamhet i oförändrad omfattning även under arbetslös- heten utan att arbetslöshetsersättningen minskas. Men många har inte ett heltidsarbete eller har inte anmält sitt konstnärliga arbete som bi- syssla. De har ett deltidsjobb och sitt företag. 
  
 90  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 Detta kan enligt lagstiftningen ändå innebära rätt till  
 a-kassa 
  som er- sättning för deltidstjänsten under förutsättning att man inte utökar arbetet i företaget under arbetslösheten. Men den praxis som utvecklats har som riktlinje att den anställning som upphört skall ha omfattat minst 17 timmar och verksamheten i företaget bedrivas under högst tio timmar per vecka. Ett exempel på en författare som haft en 60 % tjänst som lärare och bedrivit sitt författarskap resten av tiden upptäcker då att hans avgifter till arbetslöshetsförsäkringen inte genererar någon rätt till ersättning såvida han inte upphör med sitt författarskap eller drar ner det till högst tio timmar i veckan. Därmed skulle han tvingas utöka sin arbetslöshet för att få ersättning. Detta är ett exempel men en vanlig erfarenhet för egenföretagande konstnärer med brödjobb. 
 Skapande konstnärer kan lätt hamna i en  
 moment-22-situation. 
  Ett exempel är en bildkonstnär som tjänat in  
 a-kassa 
  på sitt brödjobb och som erbjuds ett utsmyckningsuppdrag men avstår från det. Uppdrags- givaren vill nämligen att konstnären tar betalt som företagare. Eftersom  
 a-kassan 
  i det långa loppet är en säkrare inkomst och värd mera pengar tackar konstnären nej till uppdraget. På det viset genererar systemets brister ökade kostnader. 
  
 4.5.2 
  
 Sjukförsäkringen 
  
 Sjukförsäkringen bygger på inkomstbortfallsprincipen. Försäkringen skall ersätta bortfall av inkomst vid sjukdom. Sjuklönen vid kortare sjukdom betalas av arbetsgivaren. Den som inte omfattas av rätten till sjuklön, t. ex. egenföretagande konstnärer, har rätt till sjukpenning från försäkringskassan under motsvarande tid. Egenföretagaren betalar själv sina försäkringsavgifter som en del av egenavgifterna i företaget. Fr.o.m. 1 januari 1998 skall inte längre någon sjukförsäkringsavgift erläggas för skattefria stipendier. Hittills har sådana utgått trots att sti- pendiet inte varit någon sjukpenninggrundande inkomst. Den sjukpen- ninggrundande inkomsten är den årliga inkomst man kan antas få för eget arbete som anställd eller som inkomst av annat förvärvsarbete. 
 Inkomstbestämningen ger problem för konstnärer. Hur påvisar man vilken inkomst som bortfallit för konstnären som styr sin tid själv? Eller för artisten som uppträder en dag mot ett gage, ett gage som också skall täcka träning och förberedelser för framträdandet? Hur lång tid täcker inkomsten och hur ser bortfallet ut? Är man sjuk den dag man skulle ha uppträtt har man förlorat en inkomst och kan få en dagersätt- ning, men en ersättning på 300  
  
 - 
 400 
  kr täcker dåligt ett bortfall av ett gage på kanske 10 000 kronor som skulle ersatt en lång tids förberedel- se. Bedömningen av hur man skall räkna görs av den lokala försäk- 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 91 
  
 ringskassan. Detta leder till rättsotr ygghet. Den konstnär som står på sig och som har tur att möta en förstående handläggare på kassan får er- sättning, den som är svagare eller träffar en mindre tillmötesgående handläggare får inte. Det riskerar att bli en godtycklig behandling. Enligt min mening bör Riksförsäkringsverket (RFV) kunna ge anvis- ningar som stöder en tillämpning av reglerna som tar hänsyn till grup- pens problem. 
 Vem är arbetstagare, uppdragstagare, företagare? För att huvud- regeln om sjuklön skall gälla är en förutsättning att man är tillsvidare- anställd eller har en anställning om minst en månad. Under vissa förut- sättningar gäller att anställningen varar minst 14 dagar. Det går att lägga ihop tid vid fler kortare anställningar. Men detta blir svårt för många konstnärer som har korta anställningar hos oerhört många olika arbetsgivare. 
 Uppdragstagare och egenföretagare får i stället sjukpenning via för- säkringkassan. För att bedöma vilken sjukpenning man har rätt till måste kassan slå fast den sjukpenninggrundande inkomsten. Kan konst- nären inte visa sådan genom anställning eller månadslön ur eget företag går kassan bakåt i tiden och ser vilken inkomst personen haft de senaste åren. På den inkomsten byggs sjukpengen. Många konstnärer med eget företag har små inkomster och stora utgifter för material m.m. Därför har de ofta inget överskott att tala om i sina företag och därmed knap- past heller någon inkomst. Stipendier av olika slag är viktiga för deras försörjning. Men t.ex. statens stipendier som utgår för kortare tid än tre år är skattefria och därför inte sjukpenninggrundande. 
 En annan praktisk fråga gäller när man är arbetsoförmögen. När skulle man ha arbetat, dvs när uppstår inkomstbortfallet? Det är svårt att bedöma för den uppdragstagare som kanske har 14 dagars förbere- delse för tre dagars framträdande. Eller när målaren som normalt arbe- tar får influensa. Det är svårt för den enskilde att visa hur länge man skulle ha levt på ett gage eller vad en försening med en förberedelse till en utställning innebär. 
 RFV borde ge en beskrivning av denna grupps speciella förhållan- den så att kassan får en grund för bedömningar i det enskilda fallet. Huruvida man faktiskt avhåller sig från arbete eller inte ställer samma kontrollkrav på kassan som för alla andra försäkrade. 
  
 4.5.3 
  
 Det nya pensionssystemet 
  
 Riksdagen fattade under våren 1994 ett principbeslut om att införa ett nytt pensionssystem. I det blir pensionen mer inkomstrelaterad och bygger på livsinkomsten i stället för som det nuvarande systemet på de 
  
 92  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 15 bästa åren av 30 års inkomster. Det blir rakare rör mellan in- komster och pension. För konstnärer innebär det att yrkeslivets relativa fattigdom accentueras på ålderdomen. Allra allvarligast är att skattefria stipendier inte blir pensionsgrundande. Eftersom de utgjort en så stor del av konstnärernas samlade livsinkomst leder det till att pensionen försämras ytterligare. Detta är något som man måste beakta i den slutli- ga utformningen av det nya pensionssystemet så länge staten väljer skattefria stipendier som stöd till konstnärer. Annars blir enbart de sti- pendier som är längre än två år som annars pensionsgrundande. 
  
 4.5.4 
  
 Socialbidrag och bostadsbidrag 
  
 Enligt socialtjänstlagen utgår socialbidrag efter ansökan till den som inte kan tillgodose sin försörjning på annat sätt. Varje enskild kommun kan själv inom vissa ramar bestämma utformning och storlek på bidra- gen. För de konstnärliga yrkesutövarna görs särskilda bedömningar. 
 Alla stipendier, beskattade såväl som skattefria räknas om inkomst eftersom de tillgodoser behovet av försörjning. Men det är ofta oklart i vilken utsträckning ett stipendium avser bidrag till försörjning eller skall täcka kostnader för material, ateljéhyra, resor m.m. Konstnärer kan möta kravet att lägga ner sin rörelse eller göra sig av med sin ateljé för att få ekonomiskt bidrag vid en tillfällig svacka. Praxis är dock att de kan få bidrag under en övergångsperiod om de bedöms kunna för- sörja sig på sin verksamhet på sikt. 
 Rätten till bostadsbidrag och bidragets storlek är beroende av den sökandes bidragsgrundande inkomst. Som bidragsgrundande inkomst (BGI) räknas förvärvsinkomst, inkomst av kapital och vissa andra inkomster, bl.a. icke skattepliktiga stipendier som överstiger 3 000 kr per månad. Större stipendier jämställs med förvärvsinkomst eftersom de ger möjlighet till försörjning. Bedömningen av underlaget för bostads- bidragsgrundande inkomst är inte enhetlig över landet. En del försäk- ringskassor höjer BGI om konstnären uppger att han eller hon har fått stipendium, oavsett om stipendiet är skattefritt eller skattepliktigt. Andra försäkringskassor går strikt efter deklarerade inkomster och efterforskar inte andra intäkter. Denna situation upplevs som godtycklig av konstnären 
 Det finns en dubbel syn på de skattefria stipendierna. De är inte er- sättning för arbete och därmed inte sjukpenning- och pensionsgrun- dande. Men de är inkomst och underlag för försörjning i förhållande till bidragssystemen ovan och minskar därmed rätten till socialbidrag och bostadsbidrag. Denna bristande kongruens är olycklig och utfaller i varje läge till statens fördel på konstnärens bekostnad. Det är dessutom 
  
 SOU 1997:183 
  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN  
 93 
  
 staten som valt denna form för bidrag till konstnärer. Det är angeläget att staten definierar vad ett stipendium innebär utifrån ovan berörda aspekter. 
  
 4.5.5 
  
 Konstnären och skatterna 
  
 Kulturarbetarna särbehandlas i det svenska skattesystemet. Riksskatte- verket (RSV), bedömer att konstnärerna har en särställning som före- tagare, bl.a. beskriver man ett av problemen så här: Betecknande för de fria kulturarbetarnas situation är ytterligare att tidsrymden från idé till produkt, från kostnad och arbetsinsats till intäkt ofta kan vara lång. För t.ex. författare och bildkonstnärer är det vanligt att perioder med utgifter men utan inkomst omväxlar med år då man får det ekonomiska utbytet av verksamheten. 
 Denna bedömning av konstnärens särställning som företagare har också lett till att dessa näringsidkare får en särbehandling på några om- råden inom skattesystemet. Dessa redovisas i korthet nedan: 
 Avdrag för arbetslokal i egen bostad infördes främst för kulturarbe- tarna, men gäller för alla näringsidkare. 
 Resor har stor betydelse för verksamheten för många konstnärer och därför tillåts avdrag för arbets- och inspirationsresor som ett naturligt led i verksamheten vid utövande av litterär, konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet. 
 Kvittning mot inkomst av tjänst. Konstnärerna är den enda yrkes- grupp som får kvitta underskott i näringsverksamheten mot inkomst av tjänst även när verksamheten inte är nystartad. 
 Vid lagervärdering skall lagret av färdiga tavlor värderas lågt. De behöver inte tas upp till mer än  
 H¶GST  
 materialkostnaden. Värdet av det egna arbetet ska inte tas med. 
 Det är 12 % moms på försäljning av konstverk när konstverken säljs av upphovsmannen eller dennes dödsbo. Momsen är dock bara obliga- torisk om beskattningsunderlaget beräknas bli minst 300 000 kronor under ett år. Är beskattningsunderlaget lägre kan konstnären frivilligt momsregistrera sig. 
 Det var i och med  
 EU-inträdet 
  som Sverige tvingades att ta ut moms 
 på konstverk. Men Sverige lade till några detaljer i momsreglerna som gör att momsinförandet blir  
 F¶RDELAKTIGT  
 för de allra flesta konstnärerna. 
 Staten betalar tillbaka mycket mera moms till konstnärerna än vad man får in. Det är bara 12 % moms på konstverken, medan konstnären får tillbaka 25 % moms på alla momsbelagda utgifter i verksamheten. Den som har momsbelagda utgifter på mer än 54 % av intäkterna får moms tillbaka. 
  
 94  
 +ONSTN¤REN OCH ARBETSMARKNADEN 
  
 SOU 1997:183 
  
 Även konstnärer som har lägre försäljning än 336 000 kronor kan  
 FRIVILLIGT  
 registrera sig för moms. Så en konstnär som har stora under- 
 skott under ett uppbyggnadsskede kan nu få momsen tillbaka på alla sina utgifter. Man måste binda sig vid att redovisa moms i minst tre år i följd. 
 De nya momsreglerna innebär en del extra administration för de som skall redovisa moms. För vissa konstnärer upplevs detta som en stor belastning särskilt eftersom kulturområdet inrymmer försäljning med fyra olika momssatser. På konsthantverk (brukskonst) är det 25 % moms. På konstverk är det 12 % moms. På upplåtelser av upphovs- rättigheter är det 6 % moms. På framträdanden med egna verk 0 % moms. Gränsdragningen mellan de olika momsslagen är besvärlig. 
 Om en konstnär under ett år får exceptionellt hög inkomst, t.ex. av en utställning, en bok eller en grammofonskiva som konstnären har arbetat på under många år, kan han eller hon minska marginalskatten genom att i deklarationen begära att få beräkning av statlig skatt enligt reglerna om ackumulerad inkomst. Själva beräkningen är invecklad men den behöver konstnären inte göra själv. Det räcker med att han eller hon begär en sådan beräkning, t.ex. på baksidan av deklarations- blanketten. 
 Upphovsmannakonto för inkomstutjämning är avsett för konstnärer som har ojämna inkomster av näringsverksamhet av sådant som är upp- hovsrättsligt skyddat, t.ex. bokutgivning eller alster av bildkonst. Om en konstnär efter 10 års hårt arbete utan nämnvärda inkomster plötsligt får ett utsmyckningsuppdrag för 300 000 kronor kan han sätta in en del av dessa pengar på upphovsmannakonto. Då slipper han betala skatt och egenavgifter på det belopp han sätter in på upphovsmannakontot. Han skattar för pengarna först när han tar ut dem. Bestämmelserna för beräkning av möjlig avsättning till upphovsmannakonto är dock komp- licerade. 
  
 SOU 1997:183 
  
 97 
  
 5 
  
 Centrumbildningarnas arbets- förmedlande verksamhet 
  
 3AMMANFATTNING 
 De flesta centrumbildningar har funnits sedan  
 1970-talet 
  och har en arbets- eller uppdragsförmedlande funktion i någon form. Fem har särskilda medel för en sådan tjänst som ursprungligen fördes över från arbetsmarknadsverket till Statens kulturråd. Förmedlingen är intimt sammankopplad med centrumbildningarnas övriga verksam- het som syftar till att främja respektive konstart. Centrumbildning- arna gör med knappa resurser stora insatser för att sprida sina olika konstarter till nya grupper och därmed också förbättra sysselsätt- ningen för sina medlemmar. De mycket omfattande nätverk som centrumbildningarna byggt upp till arrangörer och uppdragsgivare är väl värda att bevara och utveckla. 
  
 5.1 
  
 Bakgrund 
  
 De flesta centrumbildningarna bildades i slutet av 1960- och början på  
 1970-talet. 
  Undantag är Diaz som bildades år 1979 och Stiftelsen konsthantverkscentrum (tidigare Centrum för konst  hant- verk) som bildades år 1991. De bildades av frilansande yrkesverk- samma konstnärer med syftet att främja deras konstarters ställning och därmed också deras egna villkor och arbetsmöjligheter. Mot den bak- grunden var det naturligt att också b ygga upp en uppdragsförmedlande verksamhet. 
 Den första centrumbildningen var Författarcentrum som också tidigt fick statligt stöd för sin verksamhet via utbildningsdepartementet. Bud- getåret 1968/69 uppgick stödet till 75 000 kronor. Författarcentrum stöddes från början av West, Fria litterära yrkesutövarnas centralorga- nisation. Också de övriga centrumbildningarna stöddes från start av respektive facklig organisation. Allt eftersom de bildades fick de också statligt stöd för verksamheten. Budgetåret 1973/74 uppgick de sam- manlagda stödet till centrumbildningarna till 867 000 kronor. De var då 
  
 98  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 SOU 1997:183 
  
 fem, Författarcentrum, Teatercentrum, Konstnärscentrum, Filmcentrum och Musikcentrum. Sedan år 1974 går bidraget direkt till dessa genom Kulturrådet. Tidigare kanaliserades stödet via de fackliga organisa- tionerna. 
 Eftersom man redan från början strävade efter att bygga upp en ar- bets- eller uppdragsförmedling var det naturligt att tidigt söka sam- arbete med Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS). Initiativet från framför allt Författarcentrum ledde till att AMS inrättade särskilda förmedlar- tjänster som placerades vid centrumbildningarna. AMS stod för kost- naden för dessa tjänster men också för vissa andra kostnader, som del av hyra, telefon o. dyl. Man kunde också använda sig av AMS tjänste- brevsrätt. Författarcentrum fick den första förmedlartjänsten fr.o.m. 
 1 maj 1968. År 1972 fanns sådan tjänster vid sex centrumbildningar. 
 Ett flertal statliga utredningar och regeringspropositioner har be- handlat centrumbildningarna genom åren. Kulturrådet, som arbetade i början på  
 1970-talet 
  såg positivt på centrumbildningarnas roll i för- medlingsarbetet inom kulturområdet.  
 1  
 Man konstaterar att de arbets- förmedlande uppgifterna varit en viktig del av centrumbildningarnas arbete. Även med en statlig avgiftsfri förmedling inom kulturområdet bör det finnas utrymme för en medverkan från centrumbildningarna ansåg Kulturrådet. 
 I utredningen Kulturrådets betänkande Konstnärerna i samhället (SOU 1975:14) berörs frågan om arbetsförmedling inom kultur- området. Där konstaterar utredningen att det behövs en samordning av kulturpolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder för att skapa tryggare arbetsvillkor för kulturarbetarna. Därför krävs ett nära sam- arbete med olika organ inom kulturområdet och de arbetsmark- nadspolitiska instanserna. Det är i det sammanhanget som centrum- bildningarnas och organisationsförmedlingarnas ställning bör ses ansåg Kulturrådet: Centrumbildningarna bör även fortsättningsvis spela en aktiv roll när det gäller förmedling av kulturarbetarnas tjänster. Den kännedom om kulturarbetarnas villkor och möjligheter som cent- rumbildningarna innehar och de erfarenheter de vunnit av sin för- medlingsverksamhet bör tas tillvara. Detta synes lämpligast kunna göras genom att centrumbildningarna bereds möjligheter att arbeta vidare med denna verksamhet. 
 Vi vill särskilt betona vikten av att ett smidigt samrådsförfarande mellan centrumbildningarna och de egentliga arbetsförmedlings- organen kan utvecklas då det gäller att genom förhandlingar med myn- 
  
 1  
 Ny kulturpolitik, SOU 1972:66. 
  
 SOU 1997:183 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 99 
  
 digheter, organisationer och andra utveckla medel för nya områden för kulturarbetarnas verksamhet.  
 2 
  
 Utredningen om arbetsförmedling inom vissa yrkesområdet (Payne) lämnade ett betänkande Arbetsförmedling inom kulturområdet 1972 (Ds In 1972:5). Också denna utredning behandlade centrumbildningar- nas roll för att öka sysselsättningen bland konstnärer. I utredningen diskuterade man en överföring av arbetsförmedling för kulturarbetare till en särskild stiftelse. I det sammanhanget övervägde man också att föra över centrumbildningarnas verksamhet till denna stiftelse. Men man kom fram till att det skulle vara svårt att avskilja den förmedlande delen av verksamheten utan att därmed också minska effekterna av övriga verksamheter och service till medlemmarna. Därför kom man fram till att centrumbildningarna borde fortsätta att med samhälleligt stöd bedriva arbetsförmedling men i samarbete med den offentliga stiftelsen för att undvika dubbelarbete. 
 Olaf:s förslag bearbetades vidare i en gemensam arbetsgrupp mellan utbildnings- och arbetsmarknadsdepartementet. Gruppens förslag (Ds A 1975:5 
 3 
 ) blev så småningom grund för riksdagens beslut om arbets- förmedling på kulturområdet (prop. 1975/76:84). 
 I departementspromemorian beskrivs centrumbildningarnas roll: Denna verksamhetsform har särskilda fördelar för den typ av för- 
 medling som det här är fråga om. Samtidigt som förmedlaren är an- ställd i Arbetsmarknadsverket och därigenom har behövlig arbets- marknadspolitisk utblick och kompetens vad gäller de arbetsmarknads- politiska hjälpmedlen, är han genom den direkta kontakten med övrig inom centrumbildningen verksam personal väl skickad att lösa upp- kommande sysselsättningsfrågor. Vid några centrumbildningar har detta system tillämpats i flera år och det fungerar enligt mångas be- dömningar väl. Det bör därför kunna utvecklas ytterligare. 
 Ett särskilt problem vid bedömningen av behovet av arbetsförmed- lingsinsatser vid centrumbildningarna är gränsdragningen mellan deras två huvuduppgifter: den kulturförmedlande och den arbets- eller upp- dragsförmedlande. Att dra klara gränser mellan dessa två uppgifter torde som inledningsvis nämnts vara ogörligt och heller inte nöd- vändigt. Inom de flesta av arbetsförmedlingens olika verksamhets- områden måste förmedlare vid behandling av enskilda ärenden syssla med arbetsuppgifter som inte direkt hör till platsförmedling. På samma sätt får de förmedlare som placeras vid centrumbildningarna arbeta med kulturpolitiska frågor i den platsförmedlande verksamheten.  
 4 
  
 2 
  
 SOU 1975:14, s. 312. 
  
 3 
  
 PM beträffande arbetsförmedling på kulturområdet. 
  
 4 
  
 Ds A 1975:5, s.  
  
 71 
 - 
 74. 
  
 100  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 SOU 1997:183 
  
 När propositionen (prop. 1975/76:84) lades anförde departe- mentschefen följande: 
 Den arbetsform för den offentliga arbetsförmedlingen som place- ringen av en tjänsteman vid vissa centrumbildningar innebär är ovanlig och det är enligt min mening förståeligt att den från olika utgångs- punkter kan föranleda viss verksamhet, Verksamheten kommer endast en viss grupp av arbetsmarknaden till del, och sannolikt innebär den också att arbetsförmedlingen i viss utsträckning tar på sig uppgifter som inte kan rymmas i begreppet arbetsförmedling i en mera begränsad mening. Jag tror å andra sidan att det är nödvändigt att man på detta område prövar okonventionella vägar med hänsyn till de alldeles spe- ciella egenskaper som kännetecknar denna del av arbetsmarknaden. Jag anser således att den påbörjade verksamheten bör få fortsätta. 
 Centrumbildningarna behöll alltså sin ställning som delvis arbets- förmedlande och till en del finansierade av AMS under 1970- och 80- talen. Men i mitten av  
 1980-talet 
  utreddes arbetsförmedling för kultur- arbetare och därmed centrumbildningarnas roll ännu en gång. Nu var det  
 AMS-kommittén 
  som granskade verksamheten. Återigen kom idén om en stiftelse för arbetsförmedling inom kulturområdet upp. Om cent- rumbildningarna sas följande: 
 Utplacering av arbetsförmedlare på centrumbildningarna har varit ett okonventionellt sätt att stödja förmedlingsarbetet inom sektorer som ofta är särpräglade och kräver ett speciellt sätt att arbeta. Centrumbild- ningarna har utfört ett viktigt arbete för att öka utbudet inom kultur- sektorn och de bör även i fortsättningen få stöd på den nivå som gäller i dag. 
 När det gäller formerna för stödet kan det finnas skäl att överväga nya konstruktioner. Den nuvarande kopplingen till arbetsförmedlingen bör upphöra i och med att stiftelsen inrättas och någon motsvarande anordning med gemensamma tjänster bör inte komma till stånd. Hos de förmedlare som tjänstgör vid centrumbildningarna och dess medlem- mar uppstår det ett naturligt lojalitetsförhållande till centrumbildningen och det är knappast ändamålsenligt att de har sin anställning hos en annan arbetsgivare  
 5 
  
 Riksdagens beslut med anledning av kommitténs arbete innebar i princip att den nuvarande formen för kulturarbetsförmedlingar inom arbetsmarknadsverket lades fast. I anslutning till beslutet konstaterades också att centrumbildningarna också i fortsättningen skulle fortsätta sitt arbete på samma sätt som dittills. 
 Men inom centrumbildningarna fortsatte diskussionerna i ungefär samma riktning som i  
 AMS-kommittén. 
  De anställda förmedlarna inom 
  
 5  
 SOU 1985:7, s.  
 241 
 - 
 242. 
  
 SOU 1997:183 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 101 
  
 centrumbildningarna kom mer och mer att identifiera sig som en del av dessa och inte som tjänstemän inom arbetsmarknadsverket. Lojalitets- konflikter gick inte helt att undvika och förmedlarna kom att känna allt mindre samhörighet med kollegerna inom de statliga arbetsförmed- lingarna. Därför tog centrumbildningarna själva i slutet av  
 1980-talet 
  initiativ till förhandlingar med AMS om en ny ordning. Man ville själva få ansvaret för förmedlingstjänsterna. 
 Statens kulturråd gjorde år 1990 en granskning av centrumbild- ningarnas verksamhet som utmynnade i en rapport Centrumbildning- arna på kulturområdet. Man konstaterar också där att erfarenheterna visar att det varit mindre lyckat med denna knytning till två myndig- heter, AMS för den förmedlande verksamheten, Kulturrådet för den övriga. Man säger vidare att kopplingen till arbetsmarknadsverket inte heller står i principiell samklang med centrumbildningarnas roll som självständiga och pådrivande organisationer i kulturpolitiken. 
 Dessa diskussioner och undersökningar slutade i att man uppvak- tade berörda departement och att medel fördes över från Arbets- marknadsverket till kulturrådet. De samlade kostnaderna för Arbets- marknadsverkets insatser på det här området var budgetåret1989/90 2 270 000 kronor. Det omfattade stöd till Författarcentrum, Teatercent- rum, Filmcentrum, Musikcentrum och Fotograficentrum. Konstnärs- centrum, som tidigare också haft förmedlare valde att låta denna tjänst återgå till arbetsförmedlingen. Kulturrådet sökte vid samma tillfälle medel för att kunna inrätta en motsvarande ny tjänst hos Danscentrum. 
 När pengarna år 1992 fördes över till Kulturrådet ingick i överens- kommelsen att medlen skulle vara bundna i tre år och användas för förmedlande verksamhet. I AMS hemställan till Arbetsmarknads- departementet om att medlen skulle överföras till Centrumbildningarna via Statens kulturråd skriver AMS: Överläggningar mellan AMS och företrädare för centrumbildningarna har resulterat i följande principi- ella överenskommelse: Centrumbildningarnas främsta uppgift skall vara att främja respektive konstområdes ställning vilket förutsätter fortsatt förmedling och information om kulturprogram. I överens- kommelsen säger man att detta är en naturlig arbetsform som hänger nära samman med centrumbildningarnas idéburna kulturbefrämjande arbete. Man slår också fast att centrumbildningarnas förmedlande verksamhet i första hand skall styras av kulturpolitiska mål. 
 Efter tre år med egen förmedling vid centrumbildningarna skulle en utvärdering göras. Under dessa tre år skulle man också undersöka nya samverkansformer mellan centrumbildningarna och Arbetsmarknads- verket. Några sådana undersökningar har inte gjorts. Inte heller har det skett någon utvärdering efter den första treårsperioden. Däremot har anslagen till centrumbildningarna via Kulturrådet varit frysta sedan år 
  
 102  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 
  
 SOU 1997:183 
  
 1992 vilket i praktiken innebär en successiv neddragning. Det gäller såväl de bidrag som ursprungligen kom från AMS som den bidragsdel som hela tiden kommit från Kulturrådet. Det har inneburit att centrum- bildningarna enbart för att ge förmedlarna samma löneutveckling som andra i samhället tvingats dra ner på verksamheten. 
 Trots detta fortsätter centrumbildningarna med förmedlande verk- samhet i någon form. Flera har gjort om sina förmedlartjänster till informatörstjänster för att markera att uppdraget breddats till att infor- mera såväl om konstarten som om medlemmarnas kompetenser. Samt- liga centrumbildningar vilar på en medlemsdemokratisk grund och har i första hand ett dokumenterat kulturpolitiskt syfte. Hur verksamheten är uppbyggd skiljer sig dock från konstgren till konstgren. Också resur- serna, som delvis beror på hur omfattande medlemskapet är, påverkar givetvis inriktning och verksamhet. De största anslagen har budgetåret 1997 Författarcentrum (1 874 000 kronor) och Teatercentrum (1 742 000 kronor). Minst har Diaz som får 60 000 kro- nor. 
  
 5.2 
  
 Centrumbildningarna i dag 
  
 I dag finns tio centrumbildningar med stöd av Statens kulturråd. Det samlade anslagen till dessa tio centrumbildningar är 10 291 000 kronor. Av detta är 2 773 000 kronor ursprungligen överförda till Kulturrådet för den arbetsförmedlande verksamheten. I dag utgår dessa medel till Musikcentrum, Teatercentrum, Filmcentrum, Fotograficentrum och Författarcentrum. I någon mån kan man dock hävda att samtliga cent- rumbildningar arbetar med förmedlingsverksamhet i någon form. De centrumbildningar, som finns i Stockholm har alla egna lokaler, ofta i anslutning till annan verksamhet inom konstområdet. En utredning gjord av Statens kulturråd år 1990  
 6  
 föreslog att man skulle öka sam- ordningen mellan de olika centrumbildningarna för att bli mer effektiv och kunna höja kvaliteten i sin verksamhet. Man föreslog bl.a. gemen- sam kassa och bokföring och gemensamma lokaler. Detta genomfördes dock aldrig eftersom de olika organisationerna bedömde att deras be- hov var så skiftande att en sådan lösning inte skulle ge de tänkta ratio- naliseringsvinsterna. 
 Varje centrumbildning är unik och uppb yggd för att p assa sina medlemmar och sin konstart. I några fall arbetar man mot grupper, Musikcentrum och Teatercentrum, och förmedlar färdiga program till framför allt  
 icke-kommersiella 
  arrangörer. Detta gäller även Danscent- 
  
 6  
 Statens kulturråd. Centrumbildningarna på kulturområdet, 1990:5. 
  
 SOU 1997:183 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 103 
  
 rum. I andra fall arbetar man mot enskilda medlemmar som får service genom sin centrumorganisation. I enstaka fall, Fotograficentrum och Danscentrum kan intresserade  
 icke-yrkesverksamma 
  få stödmedlem- skap. 
 Samtliga centrumbildningar arbetar direkt mot uppdragsgivare/ ar- rangörer. De vänder sig i första hand till  
 icke-kommersiella 
  arrangörer. Genom förmedlarnas stora kunskap om respektive konstart och om medlemmarnas professionella och konstnärliga kunnande erbjuder de en heltäckande service till uppdragsgivarna. De har b yggt upp unika kotaktnät till arrangörsleden och vidmakthåller dessa genom kontinu- erliga kontakter, arrangörsdagar, kataloger och annan information. Särskilt framträdande är att man b ygger sin verksamhet på existerande strukturer som förutsätter frivilligt arbete. All förmedling är avgiftsfri vilket också varit ett villkor från staten för bidrag. 
 För den enskilde konstnären innebär centrumbildningens arbete att hans/hennes produkter och kunnande marknadsförs på ett professionellt sätt till rätt uppdragsgivare. Den enskilde medlemmen/gruppen får möjligheter att visa upp sina alster för potentiella uppdragsgivare. 
 De flesta centrumbildningar ligger också långt framme när det gäller att utnyttja ny teknik för att presentera sina medlemmar. Ett flertal har hemsidor och databaser uppbyggda eller under uppbyggnad. Detta har man klarat med ideellt arbete och små resurser. 
 Samtliga centrumbildningar har sitt huvudkansli i Stockholm. Några har en regional organisation med verksamhet i andra delar av landet: Författarcentrum, Musikcentrum, Översättarcentrum. Den anställda personalen finns dock uteslutande i Stockholm. Detta innebär naturligt- vis en risk för att den regionala obalansen på kulturområdet förstärks genom att kulturutbudet och arbetsmöjligheterna för konstnärer ytterli- gare koncentreras till Stockholm. Nu finns inga tecken på att centrum- bildningarna bidragit till att förstärka denna koncentration. I stället har det varit naturligt att lägga de personella resurserna där antalet med- lemmar varit tillräckligt stort för att motivera en särskild förmedlar- tjänst. Detta har t.o.m. varit ett villkor i tidigare propositioner och utredningar angående centrumbildningarnas arbetsförmedlande verk- samhet. 
 7  
 Till det kommer att centrumbildningarna inte begränsar sin verksamhet till Stockholmsområdet. Grupperna inom Teater- och Musikcentrum, liksom författarna genomför en stor del av sina program på orter utanför storstäderna och bidrar på det viset till att minska koncentrationen av kulturutbudet. Trots det skulle det vara önskvärt med en bättre regional täckning. Det är i första hand en fråga om till- 
  
 7  
 DsA 1975:5, s.  
 71 
 - 
 74. 
  
 104  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 
  
 SOU 1997:183 
  
 räckliga medel för att klara meningsfull verksamhet med anställda på mer än en ort. 
 Utredningen har inte granskat centrumbildningarnas hela verksam- het utan endast den del som rör arbets- och/eller uppdragsförmedling. Det är dock tydligt att den kulturpolitiska verksamheten är intimt för- knippad med den förmedlande delen och att det är svårt att skilja dessa åt. Det låg också till grund för beslutet att införliva förmedlartjänsterna med centrumbildningarna i stället för att dessa skulle tillhöra Arbets- marknadsverket. Det är en ordning som bör bestå. Den nära kopplingen mellan de kulturpolitiska målen och strävandena och förmedlingsverk- samheten är betydelsefull för att centrumbildningarna varit så fram- gångsrika i sina kontaktskapande åtgärder mot arrangörer. 
 Många centrumbildningar redovisar svårigheter att utveckla verk- samheten ytterligare med ständigt krympande resurser. Nya medlems- grupper, t.ex. teatergrupper för och med invandrare, invandrarförfattare eller konstnärer som vill arbeta i gränslandet mellan olika konstarter behöver i dag stöd på samma sätt som de nu etablerade grupperna behövde när centrumbildningarna bildades på  
 1970-talet. 
  Många vän- der sig till de nuvarande centrumbildningarna som dock saknar resurser för att åta sig vidgade uppdrag. 
 En annan svårighet för centrumbildningarna är uppdelningen i re- sultatenheter hos kommuner och landsting, kanske deras viktigaste uppdragsgivare. Det innebär att man måste lägga stora resurser på att bygga upp ständigt nya kontaktnät och att varje uppdrag eller turné kräver mycket mer av insäljning, planering och administration. 
  
 5.2.1 
  
 Författarcentrun 
  
 År 1997 har Författarcentrum 972 anslutna medlemmar fördelade på fyra regioner, Syd, Nord, Öst och Väst. De fyra regionerna är själv- ständiga föreningar som samverkar i en gemensam riksorganisation. Varje organisation har egen styrelse och egna stadgar. Målsättnings- paragrafen och medlemskapskriterierna överensstämmer dock i alla föreningar. 
 Medlemmar inväljs av styrelsen och kravet är att man ska vara yr- kesverksam författare och acceptera föreningens målsättning. 
 Medlemsantalet har stigit kraftigt under senare år. År 1992 var an- talet medlemmar 689 och år 1995 var det 886. Att anslutningen har ökat beror till stor del på den försämrade arbetsmarknaden. Många för- fattare som tidigare blev direktbokade behöver i dag Författarcentrums stöd för att få uppdrag. Författarcentrum Öst med säte i Stockholm har den största andelen medlemmar, 477 personer år 1996. 
  
 SOU 1997:183 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 105 
  
 Författarcentrum, som bildades år 1967, är den äldsta centrumbild- ningen och den som får det största statliga anslaget i dag. Författarcent- rum har till uppgift att skapa vidgade kontakter mellan författare och läsare, att föra ut litteraturen i samhället, att motverka kommer- sialiseringen av kulturlivet och att slå vakt om åsikts- och yttrande- friheten. Författarcentrum skall också i samverkan med kommunala och regionala organ, bibliotek och skolor, föreningar och andra organi- sationer skapa bättre arbetsmöjligheter och fler arbetstillfällen för för- fattarna och verka för en breddning av kulturutbudet för att nå grupper som tidigare missgynnats. 
 Författarcentrum har varit pådrivande när det gällt att hitta former för att skapa sysselsättning för författare och bredda deras försörj- ningsmöjligheter genom läsfrämjande åtgärder. Författarcentrum har just nu ett projekt på lärarhögskolorna där målet är att varje lärar- studerande ska få träffa författare två gånger under sin utbildningstid. 
 Författarcentrum Öst har förmedlingsverksamhet i egen regi som finansieras av kulturrådet medan övriga regioner har förmedling i sam- arbete med arbetsförmedlingen. Där finns dock inte förmedlare som enbart handhar författare. Författarcentrum Öst förmedlade 865 upp- drag under år 1986. Till det kommer indirekt förmedling via informa- tion och utskick till skolor m.m. som sedan bokar direkt med författa- ren. Dessutom har samtliga regioner förmedlat uppdrag genom egna projekt för totalt 565 författare. De flesta uppdrag handlar om kortare turnéer till skolor och bibliotek eller föreningar. Längre engagemang i t.ex. en kommun förekommer också. 
 Författarcentrum ordnar också utbildningar för medlemmarna som ska leda till nya verksamhetsområden och breddat kunnande, t. ex. att skriva för TV eller film, att arbeta i internet. Man arrangerar poesi- dagar, studiedagar för lärare och rektorer, turnéverksamhet under vissa teman,  
 print-on-demand 
  tillsammans med bokhandeln m.m. Andra projekt är att ordna skrivarläger, sommaruniversitet, barnboksdagar, Skeppsholmsdagen Läs mig men också andra arrangemang där förfat- tare presenterar sig själva och sina böcker för bibliotekarier och kul- turansvariga från hela landet. Ord mot våld är en novelltävling för ung- domar där priset är deltagandet i en veckas skrivarläger. 
 Författarcentrum har ett synnerligen rikt nätverk i skolor, bibliotek, kommuner, landsting m.m. Det är främst denna goda kunskap om arrangörer och uppdragsgivare tillsammans med den djupa kunskapen om medlemmarna/författarna som ger tyngd och efterfrågan av För- fattarcentrums tjänster. 
 De frysta anslagen innebär att Författarcentrum har svårt att spela den roll som många frågar efter. Basresurserna är för små vilket gör det svårt att planera nya projekt. Decentraliseringen i kommunerna och det 
  
 106  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 
  
 SOU 1997:183 
  
 ökade beroendet av ständiga projektpengar innebär att administrationen tar allt större del av basresurserna. 
 Ett annat problem som Författarcentrum delar med övriga centrum- bildningar är att nätverket av kontaktpersoner bland arrangörer slås sönder och måste b yggas upp på nytt i samma takt som kommuner och landsting decentraliseras. Författarcentrum måste b ygga upp kontakter med exempelvis varje skola eller bibliotek i stället för med en enda ansvarig person. 
 Besparingarna i kommunerna slår också igenom så att man ser en tydlig trend av minskade uppdrag. För att behålla ambitionsnivån måste Författarcentrum arbeta mer med projekt där man söker bidrag på olika håll och anpassa projekten till nya förutsättningar. Samtidigt riskerar man att nå en punkt när man inte längre förmår leva upp till efterfrågan på författare eftersom kringarbetet blir så mycket tyngre. Det ideella arbetet från författarna själva blir en allt tyngre del av verksamheten men samtidigt också en fara för den. Verksamheten riskerar att falla med eldsjälarna. 
  
 5.2.2 
  
 Musikcentrum 
  
 Musikcentrum är en ideell förening med 750 medlemmar varav 350 är aktiva genom medverkan i föreningens programkatalog år 1997. Med- lemskapet är gratis men deltagande i katalogen kostar 150 kronor per katalog. 
 För medlemskap krävs att man är yrkesverksam musikutövare och har dokumenterad utbildning eller motsvarande meriter. Medlemsök- ningen har varit ca 100 medlemmar på fem år. 
 Föreningen har kontor i Stockholm och Göteborg och fast samarbete i Malmö och Östersund. Det finns en riksavdelning och en egen före- ning; Musikcentrum Väst, som får sina anslag via Musikcentrum i Stockholm. 
 Föreningen bildades år 1970. Styrelsen utses av årsmötet och ord- föranden byts rullande mellan olika genrer. Ett arbetsutskott sköter den löpande verksamheten tillsammans med kansliet som har två tjänster på heltid. I Göteborg finns en tjänst på halvtid och i Malmö delfinansierar Musikcentrum en informatör. 
 Verksamhetsåret 1995/96 förmedlade Musikcentrum Riks 221 kon- trakt/arbetstillfällen för 523 medlemmar. Av dessa program genom- fördes 75 utanför Storstockholm och 24 utanför Sverige. Musikcentrum Väst förmedlade 105 uppdrag under budgetåret 1996/97. Från 1 juli 1996 till årsskiftet samma år förmedlades 262 uppdrag. 
  
 SOU 1997:183 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 107 
  
 Musikcentrum Riks genomförde sommaren 1995 fem ambulerande konserter varav tre genomfördes utanför Stockholm. 1996 upprepades det med fyra konserter varav tre utanför Stockholm. I övrigt genom- fördes fem konserter varav fyra i Stockholm. Föreningen arrangerade också seminarier och presentationskonserter för att marknadsföra sitt utbud. 
 I samarbete med Solna kommun initierade Musikcentrum år 1996 fyra musikprogram riktade till psykiskt sjuka för att visa musikens möjligheter vid rehabilitering. 
 I Malmö genomfördes 22 konserter år 1996. Också Musikcentrum Väst ordnade seminarier och musikarrangemang, t.ex. tre Absolut Väst i samarbete med Nefertiti Jazz. Genom det arrangemanget möter med- lemmarna en ny publik men kvällarna blir också träffpunkter för Mu- sikcentrum Västs medlemmar. Medlemstidningen som kommer ut fyra gånger per år är en annan kanal för medlemskontakt. 
 Musikcentrum Väst har datoriserat sin katalog och sitt medlems- och arrangörskartotek. Det möjliggör god service till såväl medlemmar som arrangörer trots små resurser. Via dataarkivet kan föreningen lätt utforma särskilda kataloger efter arrangörens behov och önskemål. Arkivet kommer också att finnas tillgänglig via Internet från vintern 1997. Därmed får arrangörer ytterligare möjligheter att söka rätt musiker för sina uppdrag. Databasen innehåller också bilder och ljud- prov på medlemmarnas musik. 
 Riksföreningen ger medlemsservice genom programförmedling, ge- nom marknadsföring av katalogen och genom presentationskonserter. Medlemmarna kan utnyttja kontoret i Stockholm för egen admi- nistration, kuvert, fax, dator m.m. På kontoret kan man också göra enklare informationsmaterial, som affischer och foldrar. Föreningen hjälper till med att skriva kontrakt för medlemmarna och fungerar som konsulter när medlemmarna har direktkontakter med arrangörer. Man förmedlar inte bara uppdrag utan också direktkontakter med arrangö- rer. Troligen är det dubbelt så många sådana kontakter som förmedlas och leder till bokningar som reguljära bokningar direkt med Musik- centrum (dvs. ca 450 bokningar). 
 Föreningen arbetar mot  
 icke-kommersiella 
  arrangörer, kommuner, landsting, bildningsförbund, fackliga organisationer m.fl. 
 Musikcentrum bedömer att endast 10 % av deras medlemmar är eg- na företagare. Men andelen är troligen större bland de musiker som arbetar med kommersiella arrangörer. 
  
 108  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 
  
 SOU 1997:183 
  
 5.2.3 
  
 Teatercentrum 
  
 Teatercentrum kallar sig Sveriges största teater. Det är en intresseorga- nisation för 44 yrkesverksamma teatergrupper år 1997. För att bli anta- gen som medlem, måste man visa kvalitet, professionalism och konti- nuitet. Teatercentrum organiserar utifrån arbetssättet och formen  
 -  
 grupperna skall vara kollektiv bildade av medlemmarna själva. Före- tagsformen kan däremot skifta. 
 De 44 grupperna har 266 medlemmar. Därutöver finns 13 enskilda medlemmar. Indirekt sysselsätter grupperna ytterligare ca 150 produk- tionsanställda. Medlemsavgiften är 1 300 kronor per årsverke med en maximiavgift om 20 000 kronor per grupp. 
 Arbetet leds av en styrelse. Det finns fyra anställda på kansliet. Teatercentrum bildades år 1969. Teatergrupperns antal ökade under 
  
 1970-talet 
  och nådde sin kulmen i slutet av  
 1970-talet 
  när Teater- centrum hade 64 grupper som medlemmar. I dag finns färre grupper och alla ingår inte heller i Teatercentrum. Teatercentrum har en domi- nans av medlemmar som arbetar mot barn och ungdom. Utanför står t.ex. en del av de grupper som huvudsakligen arbetar vid en fast scen. I dag finns dessutom en tendens att allt fler samarbetar i lösare konstel- lationer för specifika projekt i stället för att bilda grupper. Totalt i Sverige finns ca 70 fria teatergrupper med kontinuerlig verksamhet. 
 Grupperna är annars väl etablerade och får bidrag från Statens kul- turråd och sina hemkommuner och ibland extrapengar för vissa upp- sättningar. 60 % av budgeten täcks av bidrag och 36 % av spelintäkter. De fria grupperna har dock inga garanterade bidrag. För budgetåret 1995/96 tilldelades de fria grupperna 31 miljoner kronor. För 
 dessa pengar gav grupperna 6 000 föreställningar som sågs av 506 000 personer. Nästan 50 % av Sveriges barnteater produceras och spelas av Teatercentrums grupper. Merparten av grupperna turnerar i hela landet. 
 Genom interna kurser, seminarier och festivaler bidrar man både till att utveckla grupperna professionellt och ger dem forum att möta arrangörer. I samråd med Teaterförbundet är man också förhandlings- part när det gäller prissättning och kollektivavtal. 
 Förr gjorde man en katalog över grupperna och deras produktioner och listor över skådespelare som sökte jobb m.m. Nu har man omfor- mat förmedlartjänsten till en tjänst som informationssekreterare. Syftet är att skapa intresse för fria grupper och främja en kulturpolitik som gynnar dem. Därför ger man bl.a. ut tidningen Golden i 15 000 exemplar. Man säljer alltså mer indirekt genom att öka kunskapen om teatrarna. 
 Teatercentrums grupper har en kulturpolitisk funktion genom att de aktivt söker upp sin publik. Med relativt enkla medel kan de spela i 
  
 SOU 1997:183 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 109 
  
 bygdegårdar och skolor på orter som aldrig annars skulle kunna ta emot levande teater. Det är dock slitsamt för grupperna att ständigt turnera i synnerhet som de allt mer sällan kan stanna en längre tid på en ort. 
 Betoningen på teater för barn och ungdom är också viktig. Grup- perna spelar teater för hälften av eleverna på grundskolan en gång per år. Utan dessa grupper bleve det sannolikt ingen teater för många av dem. 
 Teatercentrum ordnar fortbildning genom  
 14-dagars 
  seminarier där man kan fördjupa sina konstnärliga uttryck. För detta har man fått bidrag från länsarbetsnämnden. 
 Många frilansare ringer och ber om hjälp av få kontakter och vill lämna uppgifter om sig för att kunna få uppdrag. Det förmedlar man så gott man kan utan att ha någon fast organisation för det. Också allt fler invandrare efterfrågar hjälp att ta sig fram i den svenska kulturbyråkra- tin. Var finns pengar, var finns lokaler, hur når man arrangörer etc.? Teatercentrum, med sitt unikt stora kontaktnät av arrangörer och orga- nisationer över hela landet. skulle med större resurser kunna spela en aktiv roll gentemot denna nya grupp. 
  
 5.2.4 
  
 Översättarcentrum 
  
 Översättarcentrum bildades år 1979 och är en ideell förening för skön- och facklitterära översättare som arbetar mot de svenska bokförlagen. För medlemskap krävs minst en publicerad litterär översättning i bok- form eller ett antal tidskriftsöversättningar som underlag för bedöm- ning av den sökandes kvalifikationer. Medlemmar i Författarförbundets översättarsektion blir medlemmar utan prövning eftersom den redan gjorts av Författarförbundet. 
 Den service man i första hand givit hittills har varit s.k. termstöd, hjälp med ord och exakta termer. Föreningen har byggt upp ett omfat- tande bibliotek med lexikon, uppslagsböcker och andra hjälpmedel. 
 Nu bygger man upp ett elektroniskt nätverk för medlemmarna i samarbete med översättarsektionen inom Författarförbundet. 
 Översättarcentrum ger ut en tidskrift Med andra ord med fyra num- mer per år. 
 Hittills har man inte haft någon medlemsavgift men en sådan införs fr.o.m. år 1998. 
 Översättarcentrum verkar över hela landet och man har regelbundna träffar i Lund och Göteborg. Att b ygga nätverk och att träffas är viktigt eftersom översättarjobbet i sig är ensamt. 
 Under  
 1980-talet 
  och fram till mitten av 1997 har Diaz haft en timanställd medarbetare (4 timmar/vecka). Från början var upp- 
  
 110  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 
  
 SOU 1997:183 
  
 draget att vara arbetsförmedlande men det visade sig i praktiken svårt. Förlagen har egna kanaler för att hitta översättare och centrumet hade inte heller tillräckliga resurser att b ygga upp ett alternativ. I mitten av  
 1990-talet 
  slutade man därför i praktiken med den verksamheten. 
 Men nu har önskemål om en förmedling av en ny typ av uppdrag i gränslandet mellan litterär- och facköversättning framförts. Olika upp- dragsgivare efterlyser översättare till katalogtexter, presentationer, multimediatexter av litterärt och konstnärligt slag. För att möta denna nya efterfrågan håller man på att b ygga upp ett nytt register. I samband med det och att man inför medlemsavgift räknar man med att kunna förbättra servicen till dessa nya uppdragsgivare. Formen blir ett digitalt nätverk i  
 e-postform. 
  
 Den nya uppgift Diaz ser är att visa på de litterära översättarnas roll som kulturbärare i ett internationaliserat samhälle. Det är en uppgift som riktar sig både mot näringslivet och mot sko- lorna. Genom översättningar av litteratur och genom den kunskap över- sättarna får kan man bidra till ökad förståelse mellan olika kulturer. Detta kräver dock att översättarna omdefinierar sin yrkesroll för att bredda sin arbetsmarknad. 
 Föreningen bedriver år 1997 ett projekt Språk över gränserna med 600 000 kronor i bidrag från Stiftelsen Framtidens kultur. Projektet riktar sig till gymnasieskolor i Stockholm och går ut på att göra gemen- samma arbeten med text, film, teater eller poesi under ett läsår. Resul- tatet skall visas upp för allmänheten. Projektet skall ge uppdrag till översättare som handledare ute i skolorna. För projektet har en pro- jektledare anställts på halvtid under 14 månader. 
 För att modernisera och utveckla Diaz har man fått ett beredskapsarbete på halvtid under sex månader. Man utreder nu hur man skall kunna finansiera denna basverksamhet när beredskapstiden gått ut. 
 Tidningen och hemsidan på Internet sköts utan arvode. Översättarcentrum har haft låg aktivitet och hade kunnat välja att 
 läggas ner. I stället har man valt utveckling för att möta den nya arbetsmarknaden. Hittills har denna utveckling varit beroende av anslag för projekt och beredskapsarbete från arbetsförmedlingen. 
  
 5.2.5 
  
 Illustratörscentrum 
  
 Illustratörscentrum har 1 150 medlemmar år 1997. Medlemsantalet har ökat stadigt men inte särskilt kraftigt. År 1992 var antalet medlemmar 1 054. För att väljas in som medlem skall man styrka att man är yrkes- verksam illustratör genom minst fem publicerade arbetsprover. Kravet 
  
 SOU 1997:183 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 111 
  
 för medlemskap i Svenska Tecknare, den fackliga organisationen, är tio prover. Det är alltså något lättare för nytillkomna i yrket att bli med- lemmar i Illustratörscentrum än i Svenska Tecknare. 
 Illustratörscentrum har en deltidstjänst på sitt kansli som ansvarar för uppdragsförmedling och kontakter med uppdragsgivare/marknads- föring. 
 Medlemmarna i Illustratörscentrum erbjuds att lämna in arbets- prover till det bibliotek/arkiv som man håller och som är tillgängligt för potentiella uppdragsgivare. De erbjuds också att delta på de hittills åtta Tecknarmässor som Illustratörscentrum arrangerat för att marknadsföra sina medlemmar och deras yrke. 
 Illustratörscentrum publicerar också en katalogtidning Svart på Vitt. Katalogen går till tänkbara uppdragsgivare: bokförlag, tidningar, fack- press, reklambyråer etc. De första numren gavs ut med bidrag från AMS men täcks nu helt av Illustratörscentrums egen budget. 
 Illustratörscentrum har också b yggt upp en databank där ambitionen är att alla medlemmar skall finnas representerade med minst fem bidrag var uppdelade i olika kategorier. I dag är 400 medlemmar represente- rade i databanken. Föreningen arbetar just nu också med att bygga upp en hemsida där medlemmarna kan presentera sig med tre bilder var. Detta sker utan bidrag. 
 Illustratörscentrum arbetar aktivt med service mot uppdragsgivare för att bidra till medlemmarnas sysselsättning. Förutom alla besök i biblioteket har man omkring 100 samtal i månaden med förfrågningar från potentiella uppdragsgivare. Totalt under året bedömer man att man förmedlar flera tusen uppdrag till medlemmarna men har inte resurser att föra statistik och kontrakten görs upp direkt mellan medlemmen och uppdragsgivaren. 
  
 5.2.6 
  
 Fotograficentrum 
  
 Fotograficentrum Riks är en ideell förening, som startades år 1974. Föreningen har 355 medlemmar år 1997. Medlemskap beviljas såväl yrkesverksamma fotografer som andra som vill främja svenskt foto- grafi. Minoriteten av medlemmarna är själva verksamma konstnärer. Majoriteten är verksamma inom närbesläktade områden. De nytill- komna medlemmarna är mestadels unga, ofta studerande som använder föreningen som en kanal in i konstvärlden. Fotograficentrums målsätt- ning är att främja kritiskt granskande och konstnärligt gestaltande fotografi genom verksamhet som bidrar till ökat intresse, kännedom och utveckling inom området. Att göra denna fotografi tillgänglig för 
  
 112  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 
  
 SOU 1997:183 
  
 allmänheten och att stödja och initiera debatt och diskussioner om foto- grafi. 
 Föreningen har en anställd medarbetare vid sitt galleri Index i Stockholm. Därutöver försöker man förstärka resurserna med prakti- kanter och projektanställda vilket är beroende av möjligheterna att få externa bidrag. Föreningen har utnyttjat rekryteringsstöd men också projektpengar från stat och kommun. Föreningen vill få medel till ytterligare en tjänst för att klara arbetsbelastningen. Den nya tjänsten skulle fördelas mellan den ungdomspedagogiska verksamheten, före- ningens kulturpolitiska arbete och administration. 
 De tyngsta uppgifterna för kansliet är att driva galleri Index. Galleri Index ligger centralt i Stockholm och har utvecklats till ett centrum för den fotografiska konstarten och har öppet sex dagar i veckan. Galleriet anordnar utställningar men också diskussionskvällar och seminarier. 
 Galleriet har ambitionen att dels introducera internationellt fotografi för en svensk publik, dels introducera unga nordiska fotografer. Galle- riet har arbetat upp ett gott rykte både i Sverige och internationellt. Genom Fotograficentrums engagemang kan galleriet visa projekt som inte är kommersiellt gångbara. De nationella och internationella kon- taktnät som galleri Index givit kommer i hög grad svenska fotografer till godo. Galleriet arrangerar både formella och informella möten mellan producenter vid konsthallar och museer och konstnärer. Före- ningen förmedlar också undervisnings- och föreläsningstillfällen för de konstnärer man samarbetar med. Andra förmedlande verksamheter är Index Edition och Index Edition Archive. 
 Index Edition innehåller i dag verk av närmare 90 huvudsakligen svenska konstnärer. Den visas varje år på galleriet och finns alltid till- gänglig däremellan. År 1997 har den också visats i Malmö och på Norrtälje Konsthall. Varje månad visas Månadens val ur Index Edi- tion på en vägg i galleriets butik och de multiplar som ingår i arkivet säljs till låga priser. De olika verken ingår i Index Edition vartefter den förnyas. Nya verk tillkommer därmed kontinuerligt. 
 Index Archive är ett särskilt arkiv som innehåller både bild och text om de just nu mest intressanta nordiska konstnärerna. Den är en infor- mationsbas som används flitigt av gästande utställningsproducenter. Genom den har föreningen förmedlat konstnärer till många stora ut- ställningar över hela världen. 
 Fotograficentrum driver också en ungdomspedagogisk verksamhet. Syftet är att ge ungdomar en ingång till den samtida konsten. Fotografi och video är uttrycksmedel som ungdomar har lätt att relatera till och är därför en bra inkörsport också till samtida konst i vidare mening. Det ungdomspedagogiska arbetet har pågått under åren 1996 och 1997 genom bidrag från Stockholms kommun och Framtidens Kultur. Elever 
  
 SOU 1997:183 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 113 
  
 från Stockholms skolor besöker dagligen galleriet men allt fler kommer också från exempelvis kringkommunerna och från studieförbund. Föreningen har inlett samarbete med Bildpedagogiska institutionen vid Konstfack som kommer att låta blivande bildlärare komma till galleriet för att öka förståelsen för fotografiet som konstnärligt uttryck. 
 Fotograficentrum har lokalavdelningar på två orter: Malmö och Örebro. I Göteborg pågår planering för ytterligare en lokalavdelning med egen verksamhet. Också dessa bedriver utställningsverksamhet. Malmö är den lokalavdelning som haft den mest aktiva utställnings- verksamheten på senare år. Tillgången till en  
 ALU-anställd 
  under år 1996 betydde mycket för att utveckla arbetet som också riktar sig mot nordiskt samarbete. I Örebro bedrivs utställningsverksamheten i Öre- bros Konstmuseum. 
  
 5.2.7 
  
 Danscentrum 
  
 Föreningen Danscentrum startade år 1971. Målsättningen är att etablera och stödja dans som konstform. Danscentrum är en mötesplats för danskonstnärer, hyr ut repetitionslokaler och samarbetar med arran- görer och grupper. Danscentrum arrangerar, i samarbete med Balett- akademien, daglig träning för professionella dansare i nutida dans- tekniker och modern balett. Föreningen får också bidrag från Af Kultur för att anlita gästlärare, som ett led i medlemmarnas fortbildning. 
 Föreningen är både öppen för yrkesverksamma dansare, juridiska personer och intresserade. Medlemsavgiften är 1 000 kronor för juri- diska personer, 300 kronor för enskild medlem i Stockholm och Syd och 200 kronor i övriga landet. Stödmedlemmar betalar 150 kronor.För att bli medlem krävs att man är yrkesutbildad inom dansområdet och varit yrkesverksam som dansare under minst ett år. Därutöver finan- sieras verksamheten med bidrag från Statens kulturråd och kommunalt verksamhetsbidrag. Föreningen ger ut en tidning Nutida Dans. 
 Kansliet ligger i anslutning till egna träningslokaler som i dag har hög standard. De används för den dagliga träningen och hyrs ut för repetitioner och framtagning av nya produktioner till kraftigt subven- tionerat pris. Föreningen har för närvarande tre heltidsanställda (en kanslisamordnare och två förmedlare varav en anställts med bidrag från Stockholms läns landsting  
 ). 
  
 Danscentrums förmedlingsverksamhet är lika mycket information om dans som förmedling av föreställningar för barn och vuxna. 
 Föreningen ger ut en årlig utbudskatalog med medlemmarnas dansproduktioner. Drygt 60 produktioner presenteras i denna. Den är det främsta verktyget att sprida information om de produktioner före- 
  
 114  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 
  
 SOU 1997:183 
  
 ningen förmedlar. Men föreningen engagerar sig också aktivt på andra sätt, t.ex. genom att delta i utbudsdagar över hela landet. Vid dessa möter förmedlarna  
 100-tals 
  arrangörer som får en djupare kunskap om dans som scenkonst. Att samarbeta med festivalarrangörer är ytterligare ett sätt att stärka dansen men också medlemmarnas möjlighet till för- säljning av föreställningar. Danscentrum har i sitt register omkring 1 500 dansproducenter, arrangörer, skolor, danspartners m.fl. från hela Sverige ordnade efter sökord som typ av arrangör och län. 
 Sedan år 1986 driver Danscentrum ett projekt In med Dansen! Det är en särskild förmedling av dansföreställningar i Stockholms län som föreningen subventionerar med hjälp av ett arrangörsstöd från Stock- holms läns landsting. Under året 1995/96 förmedlade man 140 före- ställningar till sammanlagt 12 kommuner. Nio koreografer/grupper deltog med elva produktioner. Omkring 4 700 barn och ungdomar såg dessa föreställningar. Också i detta projekt har utbudsdagar varit en framgångsrik informationsinsats. Målgrupp har varit kultursekreterare, kulturkommittéer och länsdanskonsulenter. En koreografitävling år 1997 stimulerade till nya produktioner för barn och ungdom. 
 Danscentrum arbetar också på andra sätt mot arrangörer för att främja danskonsten. En checklista för arrangörer av dansföreställningar skall bryta motståndet hos ovana arrangörer. En handledning om mötet barn och dans skall underlätta för lärare, daghemspersonal och andra att förbereda barnen för föreställningen men ger också tips på hur man kan följa upp föreställningen med egna aktiviteter för att förstärka och fördjupa upplevelsen. 
 Utöver tillgång till kraftigt subventionerade repetitionslokaler er- bjuder Danscentrum sina medlemmar viss produktionsstöd i form av pressregister och pressklipp, videoarkiv, tillgång till videokamera och videoapparater, mallar för kontrakt, prisrekommendation, rådgivning vid bidragsansökningar, framtagning av informationsmaterial etc. Kurser har under åren ordnats i marknadsföring, juridik, turnéteknik m.m. 
 Danscentrum har en lokalavdelning, Danscentrum Syd i Malmö. Också där arrangeras daglig träning och i samarbete med af Kultur har man haft två veckokurser på heltid med gästlärare och sommarkurs i samarbete med Skånes Dansteater. 
  
 5.2.8 
  
 Konstnärscentrum 
  
 Konstnärscentrum är numera en samverkande organisation med fem fristående föreningar: Konstnärscentrum Syd, Väst, Mitt, Öst och Nord. Konstnärscentrum bildades år 1969 av Konstnärernas Riksorga- 
  
 SOU 1997:183 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 115 
  
 nisation (KRO), som gav det formen av en stiftelse där medlemskap i KRO automatiskt gav medlemskap i centrumbildningen. Syftet med stiftelsen var att skapa arbetstillfällen åt medlemmarna. Under åren har det varit många diskussioner kring medlemskapet i Konstnärscentrum eftersom KRO i praktiken beslutat över det. Exempelvis fick konst- hantverkarna inte vara med när de inte tillhörde KRO. När konsthant- verkarna lämnade organisationen halverades i ett slag Konstnärscent- rums anslag från Statens kulturråd. Efter påstötning från Kulturrådet, som är bidragsgivare, beslöt KRO:s riksmöte år 1990 att man skulle upplösa stiftelsen och i stället bilda en demokratisk förening. I januari 1995 fick Konstnärscentrum nya stadgar som ideell förening och dagens organisation med fem fristående föreningar. 
 Konstnärscentrum Syd omfattar fyra län i södra Sverige. Föreningen har 400 medlemmar år 1997. Man delar lokal med KRO och Sveriges Konstföreningars Riksförbund, SKR, i Malmö. Föreningen har ett nära samarbete med kulturarbetsförmedlingen i Malmö. Föreningen sam- arbetar om bildarkivet och är representerad i förmedlingens referens- grupp. Man arbetar med större utställningsprojekt med syftet att öka konstnärernas kontaktyta för att därmed finna nya marknader för konstnärerna, att visa att de kan annat än att bara måla. Ett exempel är en skulptur- och installationsutställning i Växjö sommaren 1997 och för sommaren 1998 planerar man en utställning i samarbetet med museet i Helsingborg på temat biologisk mångfald. Föreningen skulle vilja göra mer för att hitta riktiga jobb åt konstnärer men saknar resurser. Man har ingen anställd  
 -  
 bara arvoderade styrelseposter. 
 Konstnärscentrum Väst omfattar västra Sverige och har 400 beta- lande medlemmar. Föreningen har en egen lokal centralt i Göteborg där man har utställningar och där det finns ett bildarkiv där medlemmarna deltar med pappersbilder på sina verk. För närvarande är kontoret bemannat med en lönebidragsanställd men med ökad självfinansiering av dessa tjänster kommer föreningen inte längre att klara av kostna- derna för denne. Man har också fått en beredskapsarbetare via kommu- nen för att ordna vandringsutställningar i regionen. Syftet med dem är att nå ut till nya grupper av uppdragsgivare. På varje ort har utställ- ningen modifierats för att ge utrymme för lokala konstnärer. På utställ- ningarna visar man material som kan användas för utsmyckningar och visar på samarbete mellan illustratörer, scenografer och andra närlig- gande konstnärsgrupper. Föreningen har också gjort en video om utsmyckning som ger idéer om vad man kan göra med hjälp av bild- konstnärer. Lunchträffar med uppdragsgivare är andra sätt att knyta nya kontakter där konstnärer kan komma in som konsulter för utsmyckning vid planerade projekt. 
  
 116  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 
  
 SOU 1997:183 
  
 Konstnärscentrum Mitt omfattar västra Värmland, Dalarna, Närke och Östergötland. Man har tidigare haft en anställd men har inte längre råd med det. Föreningen har 310 medlemmar. Nu b ygger föreningen upp en egen hemsida på Internet. Tidigare gjorde man också kataloger över medlemmarna och bildexempel på deras verk med stöd av arbets- förmedlingen. Detta samarbete har arbetsförmedlingen avbrutit och föreningen har därför inte haft råd att uppdatera katalogen. Konstnärs- centrum Mitt ingår inte i förmedlingens referensgrupp men man för- söker ändå bygga upp ett samarbete genom att inbjuda arbetsförmed- lingen till sina styrelsemöten. 
 Konstnärscentrum Öst har 380 medlemmar och omfattar Stock- holms och Uppsala län samt Gotland. Föreningen har en liten kontors- lokal i anslutning till KRO i Stockholm men saknar t.ex. datorutrust- ning för skrivarbete. Föreningen ger ut en medlemstidning. I Uppsala finns en interaktiv video där alla medlemmar är presenterade. En brist med den är att  
 arbets-/uppdragsgivare 
  måste ta sig till Konstnärs- centrum för att ta del av den. Det bildarkiv som föreningen tidigare byggt upp övergick till arbetsförmedlingen i och med att den gemen- samma förmedlartjänsten överfördes dit. Föreningen samarbetar spora- diskt med arbetsförmedlingen Kultur och Media i Stockholm och mer aktivt med Uppsalas kulturförmedling. 
 Konstnärscentrum Nord sträcker sig från Gävle till Kiruna och har 150 medlemmar. Föreningen har ett bra samarbete med arbetsförmed- lingen Kultur och Media i Umeå och finns med i deras referensgrupp. Man deltar också aktivt i uppb yggnaden av deras bildarkiv. Föreningen försöker fånga upp konstnärernas idéer och ibland också vara huvud- man för projekt där flera konstnärer är inblandade. Föreningen bidrar aktivt till att försöka få statliga bidrag till norrlandskonstnärer för att stärka deras inkomstmöjligheter. Exempel på sådana projekt är Norr- ländsk information där konstnärer, skådespelare och dansare gemen- samt deltog. I projektet Älvdalen  
 -  
 en visa i tid och rum deltog sex konstnärer och föreningen gav stöd för att ordna budgeten för projektet. 
 I Konstpassagen  
 -  
 en bildvisning vid Norrlands lantbruksskola fick två konstnärer arbete under ett år. 
  
 5.2.9 
  
 Filmcentrum 
  
 Filmcentrum är en ideell förening som bildades år 1968 av en grupp fria filmare. Föreningens syfte är att sprida kort- och dokumentärfilm främst genom att lansera och distribuera svenska och utländska filmer. Föreningen har sju lokalavdelningar och genomför regionala vis- ningsturnéer med konstfilm och videoproduktioner. Föreningen har 
  
 SOU 1997:183 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 117 
  
 också en omfattande utbildningsverksamhet. Filmcentrum Riks har i dag främst lansering av svensk och utländsk film på programmet men har också som mål att sprida barn- och dokumentärfilm. 
 Filmcentrum Öst stöder filmare, såväl amatörer som professionella. Just nu arbetar man med att främja videofilm som uttrycksmedel, genom utbildning och olika projekt. Medlemmar kan hyra tid för redi- gering och också hyra inspelningsutrustning. Föreningen har studie- cirklar för ungdomar i video och redigering. Man ger ut kulturtidskrif- ten FilmTV. Föreningen producerar ett kaféprogram för Öppna kanalen. Arbetsmarknadsverket betalar hyran för föreningens lokal och man får också medarbetare genom  
 ALU-projekt. 
  
 Filmcentrum Väst är i hög grad inriktad på  
 lokal-TV 
  och arbetar mycket med Öppna kanalen i Göteborg. Föreningen har en studio med sändningsmöjligheter som också är en resurs för andra föreningar som vill föra ut sina budskap via Öppna kanalen. Föreningen producerar också egna program. Sammantaget vill föreningen bidra till ett ökat utbud av  
 lokal-TV 
  och har en omfattande utbildningsverksamhet med det syftet. Föreningen har också arrangerat Exilfilmfestivalen för att lyfta fram filmare i exil. 
 Filmcentrum Syd arbetar via bildhuset Olsen med kurser, föreläs- ningar och visningar. Föreningen vill stimulera en  
 icke-kommersiell 
  produktion och samarbetar bl a med Folkets Bio. Man utvecklar multi- media för pedagogiska program för barn och ungdom och söker anslag för att utveckla Framtidens medieverkstad där olika grupper kan ut- nyttja olika uttrycksmedel, bl.a. genom en animationsverkstad och en öppen videoverkstad. 
 I Linköping har Filmcentrum en aktiv verksamhet med fyra anställ- da och nio  
 ALU-anställda. 
  De 200 medlemmarna har tillgång till kame- ror, redigeringsutrustning, kurser, seminarier och visningar. Film- centrum finns också i Västerås och i Umeå där Filmcentrum Norr bl.a. arbetat med den internationella filmfestivalen och i nära samarbete med länsfilmkonsulenten. 
  
 5.2.10 
  
 Konsthantverkscentrum 
  
 Det var år 1990 som Sveriges Konsthantverkare och Industriformgivare (KIF), bildade Centrum för Konst och Hantverk, sedan år 1996 be- nämnd Stiftelsen Konsthantverkscentrum. Initiativet till ett konsthant- verkscentrum togs således av konsthantverkarna själva. Syftet med stiftelsen var att få till stånd en verksamhet som underlättar för med- lemmarna att kunna leva på sitt arbete. Konsthantverkscentrum har 455 anslutna spridda över hela landet år 1997. Det är en ökning med 100 
  
 118  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 
  
 SOU 1997:183 
  
 medlemmar på fem år. De anslutna konsthantverkarna betalar en servi- ceavgift till Konsthantverkscentrum. Rätt att bli ansluten har den som har examen från Konstfack, Högskolan för design och konsthantverk i Göteborg eller Designhögskolan i Umeå. Medlemmar i KRO, KIF eller motsvarande organisationer för industridesigner, inredningsarkitekter eller textilkonstnärer har automatiskt rätt att ansluta sig till stiftelsen. De har genomgått de inträdesprov som gäller medlemskap. För övriga gäller att man visar arbetsprover som styrker professionalismen inför Konsthantverkscentrums invalsjury. 
 Den allra största delen av de anslutna konsthantverkarna bedriver sitt arbete som egenföretagare. Många har svårigheter att få tillräckliga inkomster genom sitt arbete. Av det skälet har Konsthantverkscentrum prioriterat att skapa tillfällen där konsthantverkarna kan visa upp sina alster och få kontakt med en publik. Därför hyr man gemensamma utrymmen vid mässor och utställningar där medlemmarna sedan kan ställa ut. Ett exempel är  
 Formtex-mässan 
  där Konsthantverkscentrum deltar tillsammans med medlemmarna. Den har betytt mycket för många anslutnas försäljning. 
 De enskilda konsthantverkarna presenteras också i stiftelsens text- och bildarkiv. Det är ett av många sätt för Konsthantverkscentrum att informera om konsthantverkarna, deras verk och om konsthantverket som sådant. Någon direkt förmedling sker inte men genom medverkan i utställningar, mässor och genom bildarkivet skapar man många kon- takter med butiker, gallerier, tidningar m.m. Det i sin tur ger arbetstill- fällen för konsthantverkarna. Kontakten mellan den enskilde konst- hantverkaren och uppdragsgivaren går dock utan att Konsthantverks- centrum är mellanhand. 
 Konsthantverkscentrum arrangerar också seminarier och utbild- ningar liksom symposier som ett led i att sprida kunskap om svenskt konsthantverk men också som vidareutbildning för de anslutna. 
 Konsthantverkscentrum har lokaler i Stockholm och 1,75 tjänst. Ingen person är dock direkt anställd för förmedlingsverksamhet utan den är en integrerad del i hela verksamheten. Centrumet administrerar också, på uppdrag av Statens Kulturråd, den statliga utställningsersätt- ningen till konsthantverkare. 
  
 SOU 1997:183 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 119 
  
 $E OLIKA CENTRUMBILDNINGARNAS ANSLAG FR¥N 3TATENS KULTURR¥D BUDGET ¥RET 
  
 Musikcentrum 
  
 1 491 000 
  
 (671 000) 
 8 
  
 Teatercentrum 
  
 1 742 000 
  
 (547 000) 
  
 Danscentrum 
  
 1 000 000 
  
 Filmcentrum 
  
 1 572 000 
  
 (552 000) 
  
 Konstnärscentrum 
  
 570 000 
  
 Illustratörscentrum 
  
 370 000 
  
 Fotograficentrum 
  
 1 042 000 
  
 (502 000) 
  
 Konsthantverkscentrum 
  
 570 000 
  
 Författarcentrum 
  
 1 874 000 
  
 (501 000) 
  
 Översättarcentrum 
  
 60 000 
  
 Summa 
  
 10 291 000 
  
 (2 773 000) 
  
 5.3 
  
 Sammanfattning och förslag 
  
 Centrumbildningarna knöts till arbetsförmedlingen i mitten av 1970- talet för att förstärka arbetsförmedlingen inom kulturområdet. AMS placerade ett antal förmedlare vid centrumbildningarna. Dessa ingick alltså i verkets organisation men var lokaliserade till respektive cent- rum. AMS svarade för deras del av lokalhyran, för informationsmate- rial, telefon, porto m.m. Som mest fick sex centrumbildningar detta stöd från AMS och i mitten av  
 1980-talet 
  var totalt tio förmedlare och sex lönebidragsanställda utplacerade. AMS kostnad för denna verk- samhet var år 1983 1,4 miljoner kronor. 
 Samtliga utredningar 
 9 
 , som sett över Arbetsmarknadsverkets organi- sation av arbetsförmedlingen inom kulturområdet, har också granskat centrumbildningarnas förmedlande verksamhet. Samtliga har konstate- rat att den fungerat bra och ansett att den bör fortsätta och också byg- gas ut. Villkoret för att centrumbildningarna skulle få sådana tjänster var att de i övrigt fick statsbidrag från Kulturrådet för sin kulturpolitis- ka verksamhet och att de representerade ett rimligt stort antal av re- spektive konstnärsgrupp. 
 Samtliga utredningar förordade också ett utb yggt samarbete mellan kulturarbetsförmedlingarna inom arbetsmarknadsverket och centrum- bildningarna. Men trots det fungerade samarbetet inte friktionsfritt. Det är svårt att skilja på förmedlande arbetsuppgifter och allmänt kultur- 
  
 8 
  
 Siffror inom parentes det bidrag som ursprungligen överfördes från AMS för förmedlingsverksamhet. 
  
 9 
  
 Payne, Ds In 1972:5, Ds A 1975:5, SOU 1985:7,9. 
  
 120  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 
  
 SOU 1997:183 
  
 politiska när man sitter bland yrkesverksamma konstnärer på ett cent- rum. Vid olika mening mellan arbetsförmedling och centrum hamnade förmedlaren i en lojalitetskonflikt. År 1991 kom AMS, centrumbild- ningarna och Kulturrådet överens om att de anställda förmedlarna vid centrumbildningarna skulle föras över från Arbetsmarknadsverket till centrumbildningarna, som skulle få bidrag för denna verksamhet ge- nom Kulturrådet. Medel överfördes därför också till Kulturrådet från Arbetsmarknadsdepartementet. 
 I anslutning till överenskommelsen uttalade parterna att verksam- heten skulle utvärderas efter tre år och att förmedlingarna och centrum- bildningarna under mellantiden skulle pröva sig fram till andra samver- kansformer. 
 Trots att dessa utredningar pekat på behovet av samarbete och med instämmande från samtliga berörda har något utvecklat samarbete inte etablerats. Samarbete förekommer visserligen om enstaka projekt men inte i samordnat eller kontinuerligt. 
 Centrumbildningarna är t.ex. inte representerade i AMS kultur- arbetsdelegation, som bildades för att förstärka kontakten och samrådet med kulturområdet, andra förmedlingsorgan och Arbetsmarknads- verket. Eftersom förmedlarna inom centrumbildningarna år 1975 var en del av Arbetsmarknadsverket hamnade de utanför delegationen. Detta ändrades inte när förmedlarna bröts loss ur Arbetsmarknadsverket. Trots den gemensamt uttalade viljan till samarbete finns centrumbild- ningarna endast representerade i två av fem kulturarbetsregioner, Umeå och Malmö. 
 Erfarenheter visar alltså att det krävs mer än ord och allmän välvilja för att etablera ett fast samarbete. Organisationer som var för sig är hårt arbetsbelastade och med stora kontaktytor för att klara sitt jobb lägger inte resurser på kontakter som inte direkt påverkar det dagliga arbetet. För att återskapa det fruktbärande samarbetet kring förmedlingen av kulturarbetare som tidigare utredningar beskrivit krävs därför ett mer institutionaliserat samarbete. 
 Min bedömning är att centrumbildningarna, trots kraftigt minskade resurser, gör en utomordentlig insats för att förmedla arbeten och upp- drag till sina medlemmar. De har en unik kunskap om sina respektive konstarter och de konstnärer som är aktiva inom dem. De har också ett betydande kontaktnät mot arrangörer på den  
 icke-kommersiella 
  mark- naden som är viktig att ta tillvara. Mot den bakgrunden finner jag det rimligt att man återger centrumbildningarna de resurser för förmedling som de hade i mitten av  
 1980-talet 
  och att man också räknar upp resur- serna med hänsyn till hur respektive konstområde vuxit. Det är ange- läget att dessa medel används för att återskapa och utveckla en regional organisation inom centrumbildningarna. 
  
 SOU 1997:183  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET  
 121 
  
 En återgång till förmedlare anställda inom Arbetsmarknadsverket men verksamma vid ett centrum tror jag däremot inte vore bra. De pro- blem med lojalitetskonflikter och svårigheter att anpassa sig i två olika kulturer med olika fokus som ledde till att man skilde de anställda åt gäller fortfarande. Däremot har det visat sig att beslutet att överföra medlen för verksamheten till Kulturrådet för fördelning inneburit att verksamheten sakta naggats i kanten och inte fått den utveckling som varit rimlig med hänsyn till utvecklingen inom kulturarbetsmarknaden. Mitt förslag är därför att AMS återigen blir ansvarig för medels- tilldelningen för centrumbildningarnas förmedlande verksamhet. Kul- turrådet står kvar som anslagsmyndighet för den kulturpolitiska verk- samheten inom varje centrum. 
 Jag är medveten om att det är en nackdel för organisationerna att på detta sätt få två anslagsmyndigheter för verksamheten, en för den för- medlande verksamheten, en för den allmänt kulturpolitiska. Dessa två delar går inte helt att skilja åt men samtidigt innebär det också att de kulturpolitiska övervägandena inom förmedlingsverksamheten ökar vilket är önskvärt. Därför överväger fördelarna enligt min mening. Centrumbildningarna kan på detta sätt återfå resurser för att förstärka sin förmedlande verksamhet och utveckla den efter nya krav. AMS har bättre än Kulturrådet möjlighet att bedöma behovet av de åtgärder för 
 att bredda sysselsättningen som centrumbildningarna föreslår. AMS känner också till utvecklingen på arbetsmarknaden och kan bedöma de sammanlagda behoven och i vilken utsträckning resurserna behöver öka eller minska på olika områden. Genom att AMS blir anslags- givande myndighet växer också ett naturligt samråd fram mellan AMS, kulturarbetsförmedlingarna och centrumbildningarna. 
 En sådan konstruktion har också en annan fördel jämfört med alter- nativet att föra över ytterligare medel till kulturområdet från AMS. Kontrollen över de totala kostnaderna för kulturarbetsförmedlingen ligger på ett ställe. Därmed undviker man risken att de överförda med- len äts upp i en allmän kulturpolitik medan kostnaderna för arbets- marknadspolitiken faller tillbaka på AMS med en sammantagen ökning av de statliga utgifterna som följd. 
 AMS bör också se över sammansättningen av kulturarbetsdelegatio- nen så att centrumbildningarna bereds representation där. Detta forum är det bästa för att besluta om arbetsfördelningen mellan kulturarbets- förmedlingen och centrumbildningarna inom respektive konstart. Genom tydliga gränslinjer undviks dubbelarbete och förmedlartjäns- terna kan fördelas på ett sådant sätt att antalet tjänster totalt sett inte behöver öka. Förutom medel för förmedlare bör AMS ge bidrag för informationsmaterial, bildarkiv och kataloger och annat material som är betydelsefullt i förmedlingsarbetet. Via kulturarbetsdelegationen kan 
  
 122  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAMHET 
  
 SOU 1997:183 
  
 man också besluta var ansvaret för t ex bildarkiv med konstverk skall placeras, hos centrumbildningen eller kulturarbetsförmedlingen. I dag växlar det och ingen har ett heltäckande ansvar. På många områden är det naturliga att arkiven byggs upp av konstnärerna själva via respekti- ve centrum men att de också finns tillgängliga på kulturarbets- förmedlingarna. En förutsättning är förstås att arkiven är öppna också 
 för dem som inte är medlemmar i centrumbildningen men ändå upp- fyller de professionella kraven för medlemskap. 
 Att centrumbildningarna skall utse representation i kulturarbetsdele- gationen ger ytterligare en vinst. Det initierar ett samarbete mellan centrumbildningarna, om inte annat så för att regelbundet föreslå gemensamma representanter och för att ge och ta emot rapporter från delegationen. 
 Tidigare försök från bl.a. Kulturrådet att öka samarbetet mellan centrumbildningarna har inte varit framgångsrika. De olika centrum- bildningarna har föredragit att samorganisera sig med andra inom sin konstart eller i egna lokaler framför att bygga upp något tillsammans. Sannolikt kommer man åtminstone i Stockholm att vidmakthålla denna inställning. Möjligheterna att samlokalisera sig för att samarbeta om resurser kan dock vara lösningen för många regionala avdelningar av centrumbildningarna. Oavsett vilket är jag övertygad om att verksam- heten har mycket att vinna på att centrumbildningarna förstärker sina kontaktytor och delar med sig av sina erfarenheter i förmedlingsarbetet till varandra. Det ökar också möjligheterna till gränsöverskridande projekt för att bredda konstnärernas arbetsmarknad. 
 Jag har inte tagit ställning till centrumbildningarnas verksamhet i andra delar än den rent förmedlande. Kulturrådet, som anslagsgivande myndighet kan ha andra skäl att se över verksamheten. Bristande resur- ser, som i stor utsträckning ändå bibehållits för förmedlande verksam- het, kan ha lett till svårigheter att följa utvecklingen på andra områden och för andra angelägna kulturpolitiska uppdrag. Ett villkor för att få bidrag för förmedlingsverksamhet bör också fortsättningsvis vara att centrumet har statliga bidrag av Kulturrådet. 
  
 3/5 
  
 !RBETSL¶SHETEN BLAND KONSTN¤RER 
 3AMMANFATTNING 
 ARBETSL¶SA KONSTN¤RER INNEB¤R EN KOSTNAD F¶R KONTANT ARBETS MARKNADSST¶D Vargas KR !V DESSA ARBETSL¶SA FINNS DRYGT 
 VID !F +ULTURKONTOR !NDELEN ARBETSL¶SA KONSTN¤RER BEROR P¥ HUR MAN BED¶MER DET TOTALA ANTALET !RBETSL¶SHETEN LIGGER MELLAN 
 OCH BEROENDE P¥ VILKEN TOTALGRUPP MAN V¤LJER AV DE AR BETSL¶SA VID ARBETSF¶RMEDLINGENS KULTURKONTOR SAKNAR R¤TT TILL A KASSA 6AR FEMTE SAKNAR ALL R¤TT TILL ERS¤TTNING VID ARBETSL¶SHET 
 (¶GSTA ARBETSL¶SHETEN 
 !TT ANGE I VILKEN UTSTR¤CKNING KONSTN¤RER ¤R ARBETSL¶SA I PROCENT ¤R INTE M¶JLIGT EFTERSOM DET SOM TIDIGARE FRAMG¥TT INTE FINNS N¥GOT S¤KERT TO TALANTAL KONSTN¤RER ATT UTG¥ I FR¥N 
 $RYGT ¤R INSKRIVNA P¥ ARBETSF¶RMEDLINGEN SOM S¶KANDE TILL ETT KONSTN¤RSYRKE !V DEM FINNS DRYGT VID !F +ULTUR TOTALT ¤R ARBETSL¶SA OCH AV DEM FINNS CA P¥ KULTURKONTOREN !LLA DESSA ARBETSS¶KANDE KAN RIMLIGEN BARA I BEGR¤NSAD UTSTR¤CKNING VARA I STRIKT MENING ETABLERADE KONSTN¤RER DVS UR DEN GRUPP SOM JAG ENLIGT TIDIGARE REDOVISNING BED¶MT TILL CA $¥ SKULLE I PRAKTIKEN AV ALLA KONSTN¤RER VARA INSKRIVNA VID N¥GON F¶RMEDLING /CH VARA ARBETSL¶SA $ET ¤R INTE RIMLIGT ) ST¤LLET M¥STE M¥NGA AV DE INSKRIVNA S¶KAS BLAND OETABLERADE INTE MINST N¤R DET G¤LLER DE MYCKET UNGA 
 /M UPPGIFTERNA FR¥N OLK OCH BOSTADSR¤KNINGEN KAN ANSES RYMMA SAMTLIGA SOM S¤GER SIG VARA KONSTN¤RER SKULLE ARBETSL¶SHETEN VARA 
 $IAGRAMMET NEDAN VISAR RELATIONEN MELLAN ANTALET +,93 Allen OCH ANTALET INSKRIVNA SOM KONSTN¤RER VID !RBETSF¶RMEDLINGEN DE SENASTE FEM ¥REN 
 !LLA UPPGIFTER G¤LLER GENOMSNITT PER M¥NAD OCH BEGREPPET KONSTN¤R ¤R H¤R LIKTYDIGT MED INSKRIVEN VID !F SOM I F¶RSTA HAND S¶KANDE TILL KONSTN¤RSYRKE 
  
 !RBETSL¶SHETEN BLAND KONSTN¤RER 
  
 3/5 
  
 +ONSTN¤RERNA OCH ARBETSF¶RMEDLINGEN 
  
 +,93 MEDL 
  
 )NSKRIVNA VID !F 
  
 !RBETSL¶SA 
  
 )¥TG¤RDER 
  
 (UR MAN ¤N V¤LJER ATT BER¤KNA ARBETSL¶SHETEN ¤R DET UPPENBART ATT DEN ¤R MYCKET H¶GRE P¥ DENNA DEL AV ARBETSMARKNADEN ¤N P¥ ARBETS MARKNADEN I SIN HELHET $IAGRAMMET VISAR OCKS¥ ATT DET FINNS FOG ATT ANTA ATT EN DEL AV DE S¶KANDE OCH D¤RMED OCKS¥ AV DEM SOM ¤R I ¥TG¤R DER UTG¶R EN GRUPP AV MINDRE ETABLERADE SOM TR¤NGS P¥ DEN KONSTN¤RLIGA ARBETSMARKNADEN 0¥ SPECIALARBETSF¶RMEDLINGARNA F¶R KULTUROMR¥DET TALAR MAN OM Roberts 
  SOM I ¶KANDE UTSTR¤CKNING Morgan TILL DESSA F¶RMEDLINGAR "LAND VISSA UNGDOMAR HAR DET T O M BLIVIT STA TUS ATT VARA INSKRIVEN VID EN KULTURARBETSF¶RMEDLING $ET ¤R DET F¶RSTA  
 Williams SOM MUSIKER BILDKONSTN¤R ELLER SK¥DESPELARE DET YRKE MAN DR¶MMER OM  
 -¥NGA 
  AV DEM HAR UTBILDNING FR¥N N¥GON AV DE ESTETISKA GYMNASIELINJERNA ELLER FR¥N FOLKH¶GSKOLA !NDRA SPELAR I BAND ELLER HAR HAFT N¥GON ROLL I EN FILM ELLER 46 PJ¤S $ERAS ANKNYTNING TILL ARBETSMARKNADEN SKIFTAR MEN ¤R OFTA MYCKET SVAG 
 3¥ L¤NGE ARBETSMARKNADEN F¶R UNGDOMAR ¤R S¥ M¶RK SOM JUST NU ¤R DET KANSKE OCKS¥ NATURLIGT ATT UNGDOMAR V¤LJER ATT VARA ARBETS S¶KANDE ARBETSL¶SA Flores DR¶MYRKEN #HANSEN ATT F¥ ETT JOBB ¤R ¤ND¥ INTE STOR OAVSETT VAL AV F¶RSTAHANDSYRKE $ET KAN KANSKE TILL OCH MED VARA BRA ATT DE V¤LJER ATT INRIKTA SIG P¥ ETT OMR¥DE SOM KAN GE DEM 
  
 3/5 
  
 !RBETSL¶SHETEN BLAND KONSTN¤RER  
  
 EN MENINGSFYLLD FRITID I AVVAKTAN P¥ ETT JOBB $ET VIKTIGA ¤R DOCK ATT INTE LOCKA IN DEM I ETT YRKESLIV D¤R DET REDAN FINNS EN ¶VERETABLERING 
 3LUTSATSEN ATT M¥NGA ¤R OETABLERADE STYRKS AV EN RAD ANDRA INDIKA TORER 
 )NSKRIVNA VID !F +ULTUR RESP ¶VRIGA !F F¶RDELADE P¥ ¥LDER 
  
 0ROCENT 
  
 !F+ULTUR 
  
 –VR  !F 
  
 LDERSKATEGORIER 
  
 $ET FINNS EN STARK DOMINANS AV M¤NNISKOR UNDER ¥R BLAND DE IN SKRIVNA S¤RSKILT P¥ ¶VRIGA ARBETSF¶RMEDLINGAR %N FJ¤RDEDEL AV ALLA IN SKRIVA ¤R UNDER ¥R  
 -  
 EN KATEGORI D¤R YTTERST F¥ KAN VARA ETABLERADE YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RER  
 -EN 
  
  OCKS¥ P¥ DE S¤RSKILDA KULTURARBETS F¶RMEDLINGAR ¶KAR ANDELEN UNGA BLAND DE INSKRIVNA R VAR  
  
 INSKRIVNA UNDER ¥R R HADE ANTALET ¶KAT TILL PERSONER  
 -EN 
  King DE NYINSKRIVNA P¥ F¶RMEDLINGARNA ¤R S¥DAN ATT DE FLESTA UNDER ANM¤LS TILL EN ALLM¤N ARBETSF¶RMEDLING MEDAN TYNGDPUNKTEN BLAND NYINSKRIVNA P¥ !F +ULTUR LIGGER I ¥LDERSGRUPPEN  
 -  
 ¥R 
 $EN ST¶RSTA GRUPPEN BLAND DE Bell KULTURF¶RMEDLINGEN FINNS IN OM SCEN F¶LJT AV BILDKONSTN¤RER 0¥ ¶VRIGA KONTOR UTG¶RS DE FLESTA UNGA AV BILDKONSTN¤RER OCH D¤REFTER AV FOTOGRAFER 
  
 !RBETSL¶SHETEN BLAND KONSTN¤RER 
  
 3/5 
  
 .YINSKRIVNA ARBETSS¶KANDE INOM KULTUROMR¥DET ¥REN  
 -  
 F¶RDELAT 
  
 Morris ! +ULTUR RESP  
 –VRIGA 
  !F 
  
 %NLIGT SAMST¤MMIGA UPPGIFTER ¤R DET INTE ALLTID L¤TT ATT STRIKT TILL¤MPA KRITERIER F¶R ETABLERADE YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RER ¶R DET F¶RSTA HAR DESSA KRITERIER INGEN FORMELL STATUS VARF¶R ARBETSF¶RMEDLINGEN I PRINCIP INTE KAN HINDRA N¥GON ATT SKRIVA IN SIG VAR DEN VILL $E KRITERIER SOM ANV¤NDS BEST¤MS DESSUTOM AV VARJE KONTOR F¶R SIG ¤VEN OM DET F¶RE KOMMER ETT VISST UTBYTE AV ERFARENHETER N¤R MAN BEST¤MMER KRITERIERNA ¶R DET TREDJE HAR KRITERIERNA INGET KRAV P¥ KONTINUITET I VERKSAMHETEN !TT HA EN RELEVANT KONSTN¤RLIG UTBILDNING ELLER KUNNA DOKUMENTERA TIDIGARE KONSTN¤RLIG VERKSAMHET ¤R TILLR¤CKLIGT $ESSA KRAV LIKNAR I STORT MEDLEMSKRAVEN F¶R +,93 ORGANISATIONERNA  
 -EN 
  I ARBETSMARKNADS POLITIKEN KAN DE LEDA FEL !TT HA EN VISS UTBILDNING OCH ATT EN PERIOD HA KUNNAT F¶RS¶RJA SIG INOM ETT VISST OMR¥DE INNEB¤R INGEN GARANTI F¶R ATT ALLTID KUNNA HA SIN F¶RS¶RJNING D¤R  ANDRA SIDAN KAN EN ARBETSS¶KANDE SOM VARKEN LEVER UPP TILL Chen ELLER L¥NG TIDIGARE ERFARENHET VARA MYCKET ATTRAKTIV F¶R ARBETSGIVARE GENOM SIN SPECIELLA F¶RM¥GA 
 !TT VILJA VARA KONSTN¤R ¤R INTE ETT TILLR¤CKLIGT SK¤L F¶R ATT Newman SVARET F¶R SIN F¶RS¶RJNING TILL STATEN $ET FINNS EN KRITIK MOT ARBETSMARK NADSPOLITIKEN ATT DEN F¥TT EN S¥DAN FUNKTION INOM DET KONSTN¤RLIGA OMR¥DET !TT EN G¥NG HA UPPFYLLT KRITERIERNA F¶R ATT SKRIVA IN SIG SOM ARBETSS¶KANDE KONSTN¤R KAN INTE Morgan FORTSATTA KRAV P¥ S¥V¤L INDI VIDEN SOM  
 !-3 
  ATT SE TILL ATT DEN ENSKILDE BEH¥LLER EN ANKNYTNING TILL MARKNADEN  
 -  
 VID SIDAN OM DEN SOM ARBETSMARKNADSVERKET KAN UPPR¤TT 
  
 3/5 
  
 !RBETSL¶SHETEN BLAND KONSTN¤RER  
  
 H¥LLA MED HJ¤LP AV ¥TG¤RDER 5TREDNINGEN %N ALLM¤N OCH SAMMANH¥LLEN ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRING KRITISERAR ARBETSMARKNADSPOLITIKEN F¶R ATT INTE I TILLR¤CKLIGT H¶G GRAD STIMULERA TILL OMST¤LLNING AV DEN DEL AV ARBETS KRAFTEN SOM HAR Gonzalez FORTL¶PANDE F¶RS¶RJA SIG P¥ KULTURARBETSMARK NADEN 5TREDNINGEN ANSER OCKS¥ ATT ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN I ALLT F¶R H¶G GRAD FUNGERAR SOM EN YRKESF¶RS¤KRING F¶R FRILANSANDE KONSTN¤RER 5TVECKLINGEN INOM DE AKTUELLA A KASSORNA TYDER P¥ ATT DET FINNS FOG F¶R DESSA KRITISKA UTTALANDEN 
 ! KASSORNAS FEM I TOPP 
 0¥ !F +ULTUR SKRIVS DE ETABLERADE KONSTN¤RERNA IN ELLER ANSLUTS ADMI NISTRATIVT $¤R DOMINERAR OCKS¥  
 -USIKERNAS 
  OCH 4EATERVERKSAMMAS ARBETSL¶SHETSKASSOR  
 -EN 
  DE FLESTA ANDRA KASSOR ¤R OCKS¥ REPRESENTERADE EFTERSOM M¥NGA ARBETAR IN R¤TT TILL A KASSA I SINA S K BR¶DYRKEN  
 3T¶RST 
  ¤R 4EATERVERKSAMMAS KASSA MED ARBETSL¶SA  
 -USIKERNAS 
  ¤R NUM MER TV¥ MED ARBETSL¶SA +OMMUNALARBETARNAS KASSA ¤R TREA MED 
 MEDLEMMAR 0¥ FJ¤RDE PLATS KOMMER !KADEMIKERNAS KASSA MED 
 ARBETSL¶SA KONSTN¤RER OCH Beck 3YNDIKALISTERNAS MED 
 ARBETSL¶SA 6ID KULTURARBETSF¶RMEDLINGARNA FINNS OCKS¥ JOURNALISTER IN SKRIVNA ¤VEN OM DE I DENNA UTREDNING INTE BEHANDLAS SOM EN DEL AV KONSTN¤RSGRUPPEN *OURNALISTERNAS A KASSA HADE ¥R ARBETSL¶SA P¥ HEL ELLER DELTID I GENOMSNITT PER M¥NAD !V DESSA HADE UPPGETT ETT KONSTN¤RLIGT YRKE DRYGT H¤LFTEN SOM BILDKONSTN¤R TECKNARE 
 ) GENOMSNITT ¤R AV ALLA ARBETSL¶SA VID KULTURKONTOREN ¤R MED LEMMAR I N¥GON A KASSA ¤R MED I 4EATERVERKSAMMAS ELLER  
 -USI 
  KERNAS A KASSA AV DE SOM ¤R INSKRIVNA SOM S¶KANDE INOM TONOM R¥DET ¤R INSKRIVNA VID  
 -USIKERNAS 
  A KASSA !V DEM SOM ¤R INSKRIVNA SOM ARBETSL¶SA INOM SCENOMR¥DET ¤R MED I 4EATERVERKSAMMAS A KASSA 
 !RBETSL¶SHETENS KOSTNADER  
 -  
 PASSIVT ST¶D 
 $EN TOTALA KOSTNADEN F¶R KONTANTST¶D TILL DE ARBETSL¶SA VID ARBETSF¶R MEDLINGENS S¤RSKILDA KULTURKONTOR OCH SOM BED¶MS SOM ETABLERADE KONSTN¤RER VAR MILJONER KRONOR ¥R $¥ ING¥R INTE DE I '¶TE BORG OCH  
 -ALM¶ 
  SOM R¤KNAS SOM OETABLERADE ) GENG¤LD ING¥R ETABLE RADE KONSTN¤RER SOM AV GEOGRAFISKA SK¤L ¤R INSKRIVNA VID ANDRA KONTOR MEN H¶R TILL I KULTURKONTORENS REGIONANSVAR 
 3/5         SID     FF 
  
 !RBETSL¶SHETEN BLAND KONSTN¤RER 
  
 3/5 
  
 "ER¤KNINGARNA F¶R KOSTNADEN F¶R ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN ¤R GJORD S¥ ATT ANTALET ARBETSS¶KANDE PER KASSA ¤R MULTIPLICERAT MED GENOM SNITTSKOSTNADEN PER KASSA !NTALET SOM VARJE M¥NAD F¥R KONTANT ARBETS MARKNADSST¶D +!3 VID KULTURKONTOREN VAR I GENOMSNITT PER M¥NAD 
 PERSONER I GRUPPEN ETABLERADE KONSTN¤RER ENLIGT !F +ULTURS DEFINI TIONER  
 -ED 
  
  EN GENOMSNITTLIG DAGPENNING Sanders OCH DAGAR PER M¥NAD GER DET EN KOSTNAD Vargas KRONOR  
  
 +OSTNADEN F¶R MEDLEMMARNA I  
 -USIKERNAS 
  OCH 4EATERVERKSAMMAS A KASSOR VAR ¥R MILJONER KRONOR %TT TECKEN P¥ DEN SNABBA ¶KNINGEN AV ERS¤TTNINGARNA ¤R J¤MF¶RELSEN MED ¥R F¶R DESSA B¥DA KASSOR $¥ VAR DEN SAMMANLAGDA UTBETALNINGEN MILJONER KRONOR R 
 VAR ANTALET ARBETSL¶SA SOM FICK ERS¤TTNING OCH ¥R VAR ANTALET !NTALET SOM FICK ERS¤TTNING ¶KADE MED I MUSIKERNAS KASSA OCH MED I DE TEATERVERKSAMMAS $E FLESTA AV DESSA ARBETS L¶SA FINNS INSKRIVNA VID !F +ULTUR MEN INTE ALLA .¥GRA UPPFYLLER KRA VEN TILL A KASSAN MEN INTE TILL !F +ULTUR !NDRA HAR KANSKE AV ANDRA SK¤L VALT ETT ANNAT KONTOR 
 %RS¤TTNINGSDAGAR I TRE A KASSOR ¥REN  
 - 
  
 "ER¤KNINGARNA HAR UTF¶RTS AV  
 !-3 
  
 3/5 
  
 !RBETSL¶SHETEN BLAND KONSTN¤RER  
  
 "ILDEN AV ARBETSL¶SHETEN P¥ KONSTN¤RSOMR¥DET OCH AV KOSTNADERNA BLIR INTE R¤TTVISANDE OM MAN BARA REDOVISAR DE SOM ¤R INSKRIVNA VID !F +ULTUR /S¤KERHETEN KRING DE ¶VRIGA S¶KANDENA ¤R STOR $ET FINNS INGA UPPGIFTER OM DERAS BAKGRUND ELLER DERAS ANKNYTNING TILL DEN KONSTN¤R LIGA ARBETSMARKNADEN $ET ENDA MAN VET ¤R ATT DE ANM¤LT SIG SOM S¶ KANDE MED ETT KONSTN¤RSYRKE SOM F¶RSTAHANDSVAL /CH DEN H¤R GRUPPEN ¤R ALLTS¥ ST¶RRE ¤N DEN GRUPP SOM FINNS VID !F +ULTUR $ET KAN BERO P¥ ATT DESSA KONTOR ENDAST FINNS I NIO ST¤DER OCH ATT OCKS¥ V¤L ETABLERADE TYCKER SIG F¥ TILLR¤CKLIG SERVICE VID SITT HEMMAKONTOR $E KAN OCKS¥ VARA V¤L ETABLERADE P¥ ARBETSMARKNADEN UTAN ATT HA G¥TT IGENOM KONST N¤RLIGA H¶GSKOLOR ELLER Maldonado S¤TT UPPFYLLA !F +ULTURS KRITERIER  
 -  
 ELLER HELT ENKELT INTE Gonzales SPECIALF¶RMEDLINGEN  
 -EN 
  DE KAN OCKS¥ VARA OETABLERADE HA SVAG ANKNYTNING TILL DEN KONSTN¤RLIGA ARBETSMARK NADEN MEN MED EN STARK AMBITION ATT KOMMA IN P¥ DEN 
 /AVSETT VILKET HAR GRUPPEN BETYDELSE EFTERSOM DEN YTTERLIGARE BE F¤STER SV¥RIGHETERNA P¥ EN REDAN SVAG MARKNAD $ET ¤R EN ¶KANDE GRUPP SOM KONKURRERAR P¥ EN MARKNAD SOM REDAN TIDIGARE ¤R I OBALANS /M ARBETSF¶RMEDLINGEN DESSUTOM BIDRAR TILL ATT Smith DEM ATT STANNA KVAR I DEN H¤R SEKTORN SP¤S BEKYMREN P¥ ARBETSMARKNADEN P¥ $EN H¤R GRUPPEN ¤R STOR OCH DEN V¤XER SNABBARE ¤N DEN GRUPP SOM H¶R TILL !F +ULTUR 
 +VARST¥ENDE ARBETSS¶KANDE VID KULTURKONTOR OCH ¶VRIGA KONTOR 
  
 KULTURKONT 
  
 –VRIGA K 
  
 5TREDNINGEN HAR INTE HAFT TILLR¤CKLIG TID F¶R ATT SPECIALSTUDERA DEN H¤R GRUPPEN S¶KANDE SOM FINNS SPRIDD P¥ ¶VER ARBETSF¶RMEDLINGS 
  
 !RBETSL¶SHETEN BLAND KONSTN¤RER 
  
 3/5 
  
 KONTOR 0¥ST¥ENDET ATT GRUPPEN GENERELLT SKULLE HA EN S¤MRE ANKNYTNING TILL ARBETSMARKNADEN MOTS¤GS AV DET FAKTUM ATT ARBETSL¶SHETEN INTE ¤R H¶GRE I DENNA GRUPP ¤N BLAND DE SOM DEFINIERAS SOM ETABLERADE INOM KULTURKONTOREN $ET KAN ¥ ANDRA SIDAN OCKS¥ BERO P¥ ATT DEN ORDINARIE ARBETSF¶RMEDLINGEN MER AKTIVT MEDVERKAR TILL ATT DESSA S¶KANDE L¤MNAR KULTURARBETSMARKNADEN OCH F¥R ARBETE INOM ANDRA SEKTORER JUST D¤RF¶R ATT ANKNYTNINGEN TILL KONSTN¤RSYRKET ¤R SVAG 
 +OSTNADERNA F¶R DENNA GRUPP ARBETSL¶SA KONSTN¤RER ¤R MILJONER KRONOR F¶R A KASSAN OCH MILJONER KRONOR F¶R +!3  
 -OTSVARANDE 
  
  SIFFROR F¶R DE ARBETSL¶SA P¥ KULTURF¶RMEDLINGEN ¤R MILJONER KRONOR F¶R A KASSAN OCH MILJONER KRONOR F¶R +!3 ELLER TOTALT  
  
 MILJONER KRONOR 6ID EN GROV SAMMANSLAGNING AV SAMMANLAGT ARBETSL¶SA KODA 
 DE SOM KONSTN¤RER BLIR KOSTNADEN F¶R DET PASSIVA ARBETSMARKNADSST¶DET D¤RMED MILJONER KRONOR 
  
 3/5 
  
 TG¤RDERNA  
 -  
 GR¤NSNITTET MELLAN ARBETSMARKNADS OCH KULTUR POLITIKEN 
 3AMMANFATTNING 
 !RBETSMARKNADSVERKETS KOSTNADER F¶R ¥TG¤RDER P¥ DEN KULTURELLA AR BETSMARKNADEN ¤R CA MILJONER KRONOR TG¤RDER AV EN S¥DAN OM FATTNING SKER INTE OBEM¤RKT P¥ EN J¤MF¶RELSEVIS LITEN ARBETSMARKNAD TG¤RDERNA KONKURRERAR UT RIKTIGA UPPDRAG ELLER DUMPAR PRISERNA P¥ KONSTN¤RLIGT ARBETE 'ENOM ATT ALLT F¶R M¥NGA MED BRISTANDE F¶RANK RING I YRKET F¥R DEL AV ¥TG¤RDERNA BIDRAR DESSA OCKS¥ TILL EN OLYCKLIG AMAT¶RISERING AV KONSTN¤RSYRKENA $ET ¤R OCKS¥ I ANV¤NDNINGEN AV DESSA MEDEL SOM M¥LKONFLIKTEN MELLAN ARBETSMARKNADSPOLITIKEN OCH KULTURPOLITIKEN BLIR SYNLIG !RBETSMARKNADSPOLITIKEN UTG¥R FR¥N INDI VIDENS BEHOV AV ST¶D  
 -  
 INTE VERKSAMHETENS KVALITATIVA NIV¥ 2UND G¥NGEN MELLAN ARBETSL¶SHET OCH ¥TG¤RD ¤R OMFATTANDE %N UNDERS¶K NING VISAR ATT AV KONSTN¤RER SOM F¥TT ETT BEREDSKAPSARBETE ¤R H¤LFTEN TILLBAKA I ARBETSL¶SHET EFTER SEX M¥NADER 
  
 -¥LKONFLIKT 
  ARBETSMARKNADSPOLITIK  
 -  
 KULTURPOLITIK 
 $ET FINNS EN BETYDANDE M¥LKONFLIKT MELLAN DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA M¥LEN OCH DE KULTURPOLITISKA OCH DEN SYNLIGG¶RS I ¥TG¤RDSPOLITIKEN +ONFLIKTEN FRAMG¥R TYDLIGT I DE M¥NGA UTREDNINGAR SOM BER¶RT ARBETS MARKNADS OCH KULTURPOLITIK UNDER DE SENASTE DECENNIERNA OCH SOM JAG TIDIGARE REDOGJORT F¶R $ET ¤R SV¥RT ATT FINNA FORMER SOM F¶RENAR M¥L SOM ¤R SV¥RF¶RENLIGA Martinez OM DESSA M¥L ¤R GENUINT OF¶RENLIGA ELLER OM DET G¥R ATT FINNA FORMER F¶R SAMVERKAN SOM BRYGGAR ¶VER DEM  
 -IN 
  SLUTSATS ¤R ATT DET ¤R M¶JLIGT ATT SKAPA S¥DANA SAMARBETSFORMER MEN ATT MAN TILL DELS M¥STE L¶SA KONFLIKTEN GENOM ATT ¶VERF¶RA UPPGIFTER DIREKT TILL KULTURPOLITIKEN 
  
 TG¤RDERNA 
  
 3/5 
  
 !RBETSMARKNADSPOLITIKEN SKALL ENLIGT NYLIGEN FATTADE RIKSDAGSBE SLUT BL A BIDRA TILL ATT L¶SA STRUKTURELLA OBALANSER ANPASSA UTBUD TILL Thomas OCH F¶RHINDRA ATT L¥NGSTIDSARBETSL¶SHET UPP ST¥R $EN SKALL MEDVERKA TILL OCH P¥SKYNDA F¶R¤NDRINGAR AV SAMH¤LLET $EN SKALL KOMBINERA DET EKONOMISKT N¶DV¤NDIGA MED DET SOCIALT ANGE L¤GNA $EN SKALL  
 FR¤MJA ARBETSKRAFTENS ANPASSNING TILL DEN REGULJ¤RA ARBETSMARKNADENS BEHOV 
  $ET INNEB¤R ATT ARBETSMARKNADSPOLITIKEN SKALL ANPASSA ARBETSKRAFTEN TILL F¶RH¥LLANDEN P¥ ARBETSMARKNADEN ¶VER VILKA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN SJ¤LV INTE R¥DER $ET ¤R INTE HELLER DESS UPPGIFT ATT Ellis STRUKTURER P¥ ARBETSMARKNADEN $¤REMOT KAN DEN MOTVERKA ARBETSL¶SHET GENOM ATT P¥VERKA Blankenship+ULTURPOLITIKEN SKALL OCKS¥ ENLIGT NYLIGEN FATTADE RIKSDAGSBESLUT BL A FR¤MJA KULTURELL M¥NGFALD KONSTN¤RLIG F¶RNYELSE OCH KVALITET  
 -  
 OCH D¤RIGENOM MOTVERKA KOMMERSIALISMENS NEGATIVA VERKNINGAR 
 $ET ¤R L¤TT ATT SE ATT  
 ATT FR¤MJA ARBETSKRAFTENS ANPASSNING TILL DEN RE GULJ¤RA ARBETSMARKNADENS BEHOV 
  Moore OCH KONSTN¤RER ARBETSMARK NADSPOLITIKENS UPPGIFT KOMMER I KONFLIKT MED KULTURPOLITIKENS KRAV P¥ M¥NGFALD KONSTN¤RLIG F¶RNYELSE OCH KVALITET S¤RSKILT SOM DEN SKALL MOTVERKA KOMMERSIALISMENS NEGATIVA VERKNINGAR +ULTURPOLITIKEN AVSER ALLTS¥ ATT KORRIGERA MARKNADEN F¶R KONST MEDAN Meadows AVSER ANPASSNING TILL DENNA MARKNAD +ULTURPOLITIKENS K¤RNA ¤R KONSTENS KVALITET !RBETSMARKNADSPOLITIKEN F¶RH¥LLER SIG NEUTRAL TILL KONSTENS KVALITET (¤R HANDLAR DET OM ATT HITTA JOBB  
 -EN 
  FRAMF¶R ALLT ATT MOTVERKA L¥NGTIDSARBETSL¶SHET 
 .¤R DET G¤LLER ARBETSMARKNADSPOLITIKEN MED AVSEENDE P¥ KONST N¤RSYRKET SOM DEN SER UT I DAG DOMINERAR ENLIGT MIN UPPFATTNING DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA M¥LEN ¶VER DE KULTURPOLITISKA  
 -¥LKONFLIKTEN 
  ¤R SV¥RL¶ST MEN KULTURSEKTORN HAR BLIVIT ALLT F¶R BEROENDE AV ARBETS MARKNADSPOLITIKEN *AG DELAR DEN UPPFATTNING SOM MINA F¶REG¥NGARE SOM UTREDARE INOM DETTA OMR¥DE KOMMIT FRAM TILL ARBETSMARKNADS POLITIKEN INOM KULTURSEKTORN M¥STE F¥ EN S¤RST¤LLNING MED DELVIS AN NORLUNDA M¥L ) DESSA M¥STE KULTURPOLITISKA M¥L F¥ GENOMSLAG 
 TG¤RDERNAS OMFATTNING 
 $E ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDERNAS P¥VERKAN P¥ KULTURARBETSMARK NADEN BEROR AV TV¥ FAKTORER $ERAS TOTALA OMFATTNING OCH INRIKTNINGEN P¥ ¥TG¤RDERNA ) DETTA AVSNITT BEHANDLAR JAG OMFATTNINGEN AV ¥TG¤RDERNA 4ABELLEN NEDAN VISAR !F +ULTURS INSATSER F¶R KONSTN¤RER ¥REN  
 - 
  
 3OM J¤MF¶RELSE KAN N¤MNAS ATT DET PASSIVA ST¶DET ¶KADE MED 
 MILJONER KRONOR FR¥N BUDGET¥RET TILL Cooper DVS FR¥N DEN 
  
 3/5 
  
 TG¤RDERNA  
  
 OBETYDLIGA SUMMAN MILJONER KRONOR  
 -  
 OCH DET FR¥N ETT ¥R I L¥GKON JUNKTUR TILL ETT ¥R I SLUTET AV EN H¶GKONJUNKTUR 
 !RBETSMARKNADSSTYRELSEN ANSL¥R VARJE ¥R ¥TG¤RDSMEDEL TILL DE FEM REGIONKONTOREN F¶R KULTUR OCH MEDIA 3YFTET ¤R ATT Morris SOM G¥R ¶VER L¤NSGR¤NSER  
 –VRIGA 
  Myers SKALL ERS¤TTAS AV DEN S¶KANDES HEML¤N R VAR DET DIREKTA ANSLAGET MILJONER KRONOR 3EDAN MITTEN AV TALET HAR L¤NSARBETSN¤MNDERNA I '¶TEBORG OCH  
 -ALM¶ 
  OMORGANISERAT SIN VERKSAMHET S¥ ATT D¤R BARA FINNS SPECIALF¶R MEDLINGAR $¤RMED KOMMER ALLA S¶KANDE I KONSTN¤RSYRKENA ETABLERADE S¥V¤L SOM OETABLERADE ATT TILLH¶RA !F +ULTUR  
 -EDIA 
  I DESSA ST¤DER ¶RMEDLARNA F¶RS¶KER DOCK ATT H¥LLA Walker INOM KONTOREN S¥ ATT ENDAST DE ETABLERADE F¥R DEL AV ¥TG¤RDER RIKTADE MOT KULTURARBETS MARKNADEN 
 !F +ULTURS UTTALADE POLICY ¤R ATT INGA ¥TG¤RDSMEDEL SKALL ANV¤NDAS S¥ ATT DE ST¶DER EN NYREKRYTERING TILL KONSTN¤RSMARKNADEN .¤R DET G¤LLER F¶RDELNINGEN AV MEDEL MELLAN OLIKA TYPER AV ¥TG¤RDER G¤LLER SAMMA REGLER OCH BEGR¤NSNINGAR F¶R !F +ULTUR SOM F¶R ¶VRIGA KONTOR Howard $ET BETYDER ATT ANSLAGEN F¶R OLIKA ¥TG¤RDER SKIFTAR MELLAN ¥REN 
  
 !-3 
  KULTURARBETSDELEGATION BEST¤LLDE UNDER ¥R REDOVISNING AV INOM VILKA OMR¥DEN KULTURARBETARE HAFT BEREDSKAPSARBETE RESPEKTIVE F¥TT REKRYTERINGSST¶D 5NDERS¶KNINGEN VISAR ATT EN TREDJEDEL AV BERED SKAPSARBETENA ANV¤NDES F¶R S¶KANDE INOM SCENOMR¥DET MEDAN REKRYTE RINGSST¶DET VAR VANLIGAST INOM MEDIA FILM OCH ORD )  
 –REBRO 
  OCH 5ME¥REGIONEN VAR ANDELEN BEREDSKAPSARBETARE INOM BILD OCH FORM 
  
 -OTSVARANDE 
  
  ANDEL I STORSTADSREGIONERNA VAR KNAPPA  
  
 3¶KANDE Wright FANNS HUVUDSAKLIGEN I 3TOCKHOLM OCH '¶TEBORG $EN ST¶RSTA GRUPPEN ARBETSGIVARE ¤R KOMMUNER LANDSTING OCH ¶VRIG 
 OFFENTLIG F¶RVALTNING AV BEREDSKAPSARBETARNA HADE ARBETSGIVARE INOM DE SEKTORERNA RIA TEATER OCH MUSIKGRUPPER UTGJORDE OCKS¥ EN STOR ARBETSGIVARGRUPP MED AV ALLA BEREDSKAPSARBETARE $EN GE NOMSNITTLIGA TIDEN I BEREDSKAPSARBETE VAR TRE M¥NADER 
 "UDGET¥RET HAR REGERING OCH RIKSDAG PRIORITERAT VOLYMKRAV P¥ ¥TG¤RDERNA $ET HAR P¥VERKAT ANSLAGSF¶RDELNINGEN TG¤RDER SOM GER STORA VOLYMER PRIORITERAS  
 -EN 
  F¶RUTOM DESSA ANSLAG F¶R OLIKA TYPER AV ¥TG¤RDER FINNS OCKS¥ M¶JLIGHETER TILL OTRADITIONELLA ¥TG¤RDER SOM F¶R MEDLAREN HAR STOR FRIHET ATT UTFORMA EFTER KUNDENS OCH BRANSCHENS BEHOV $E MEDLEN ¤R DOCK BEGR¤NSADE 
 !NTALET I ¥TG¤RDER F¶LJER AV NATURLIGA SK¤L ANTALET ARBETSL¶SA MEN ¶VERG¥NGEN TILL MINDRE KOSTSAMMA ¥TG¤RDER HAR BIDRAGIT TILL ATT EN ST¶RRE ANDEL S¶KANDE ¤R I ¥Stout $EN ST¶RSTA GRUPPEN S¶KANDE Villa I ¥TG¤RD Kennedy VID ANDRA KONTOR ¤R ! +ULTUR 
  
 TG¤RDERNA 
  
 3/5 
  
 !NTAL KONSTN¤RSS¶KANDE I ARBETSMARKNADSPOLITISK ¥TG¤RD ¥REN  
 - 
  
 !F KULTUR 
  
 –VRIGA K 
  
 %N J¤MF¶RELSE MELLAN ¥TG¤RDSVOLYMEN F¶R KONSTN¤RER OCH DEN SOM G¤LLER ARBETSL¶SA GENERELLT VISAR ATT KONSTN¤RERNA F¥R ¥TG¤RDER I EN OM FATTNING SOM LIKNAR ANDRA GRUPPER P¥ ARBETSMARKNADEN F¥R 2¤KNAT I ANDEL AV DET TOTALA ANTALET KVARST¥ENDE S¶KANDE ¤R DE SNARAST UNDER REPRESENTERADE 
  
 3/5 
  
 TG¤RDERNA  
  
 !NDEL I ¥TG¤RDER I PROCENT AV ANTALET KVARST¥ENDE S¶KANDE ¥REN  
 - 
  
 %N J¤MF¶RELSE MELLAN F¶RDELNINGEN AV ¥TG¤RDER RIKTADE MOT M¤N OCH KVINNOR VISAR ATT B¤GGE K¶NEN F¥TT ¥TG¤RDER I RELATION TILL SIN ANDEL AV DE S¶KANDE 
  
 TG¤RDERNA 
  
 3/5 
  
 ¶RDELNING AV ¥TG¤RDER MELLAN M¤N OCH KVINNOR P¥ !F +ULTUR I PROCENT 
  
 AV ANTALET S¶KANDE ¥REN  
 - 
  
 - ¤ N 
  
 + V IN N O R 
  
 +OSTNADEN ¥R F¶R ¥TG¤RDER VIA !F +ULTUR VAR MILJONER KRO NOR $ET ¤R INGET OBETYDLIGT TILLSKOTT TILL DEN KONSTN¤RLIGA ARBETSMARK NADEN  
 -EN 
  BILDEN KOMPLICERAS YTTERLIGARE AV DET FAKTUM ATT MER ¤N H¤LFTEN AV ALLA SOM ANM¤LT SIG SOM ARBETSS¶KANDE TILL KONSTN¤RSYRKET FINNS P¥ VANLIGA ARBETSF¶RMEDLINGAR 
 VEN ANTALET PERSONER SOM FINNS I ¥TG¤RDER IN MOT KONSTN¤RSARBETS MARKNADEN ¤R ST¶RRE P¥ VANLIGA ARBETSF¶RMEDLINGAR ¤N P¥ !F +ULTUR 
 4ABELLEN NEDAN REDOVISAR SIFFROR SOM  
 !-3 
  PRESENTERAT F¶R UTRED NINGEN 3IFFRORNA ¤R DIREKT TAGNA UR  
 !-3 
  REDOVISNING  
 -IN 
  EGEN BER¤K NING G¤LLER ENBART ANTALET PERSONER I A KASSA OCH +!3 P¥ ¶VRIGA KONTOR "ER¤KNINGEN ¤R RENT PROPORTIONELL UTIFR¥N ANTAL OCH KOSTNADER I PASSIVT ST¶D F¶R INSKRIVNA VID !F +ULTUR 
 0ASSIVT OCH AKTIVT ST¶D TILL KONSTN¤RER !F +ULTUR SAMT ¶VRIGA KONTOR 
  
 !F 
  
 –VRIGA KONTOR 
  
 4OTALT 
  
 +ULTUR 
  
 !NTAL 
  
 +OSTN MILJ 
  
 !NTAL 
  
 +OSTN MILJ 
  
 !NTAL 
  
 +OSTN MILJ 
  
 ! KASSA 
  
 +!3 
  
 Wong 
  
 4OTALT 
  
 3/5 
  
 TG¤RDERNA  
  
 3OM TABELLEN VISAR R¶R DET SIG OM SAMMANLAGT ARBETSS¶KANDE KONSTN¤RER MED MILJONER KRONOR I PASSIVT ST¶D OCH MILJONER KRONOR I AKTIVA ¥TG¤RDER F¶R KONSTN¤RER DVS SAMMANLAGT MILJARDER KRONOR 
 %N ¶VERETABLERING AV KONSTN¤RLIGT VERKSAMMA VIA AKTIVA ARBETS MARKNADS¥TG¤RDER DRAR I H¶G GRAD MED SIG STIGANDE KOSTNADER F¶R PAS SIVA BIDRAG !RBETSMARKNADS¥TG¤RDER R¤CKER INTE SOM KVALIFICERING F¶R A KASSA MEN DE R¤CKER F¶R ¥TERINTR¤DE I KASSAN %FTERSOM KULTURARBETS MARKNADEN INTE R¤CKER TILL F¶R ALLA SOM VILL VERKA P¥ DEN KOMMER DESSA ¥TG¤RDER SNARARE ATT BEF¤STA L¥NGTIDSARBETSL¶SHETEN ¤N MOTVERKA DEN !Cole EN YRKESF¶RS¤KRING OCH INTE EN OMST¤LL NINGSF¶RS¤KRING /CH M¤NGDEN ¥TG¤RDER F¶RST¤RKER DESSUTOM DEN STRUK TURELLA OBALANSEN P¥ KULTURARBETSMARKNADEN I ST¤LLET F¶R ATT MOTVERKA DEN !RBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDER I DENNA OMFATTNING I F¶RH¥LLANDE TILL MARKNADEN SOM HELHET SKJUTER S¶NDER STRUKTUREN 
 !RBETSMARKNADSMEDLEN SVARAR F¶R EN V¤XANDE ANDEL AV STATENS TOTALA RESURSER TILL KONST OCH KONSTN¤RER ) DAG ¤R PROPORTIONERNA ENLIGT MIN MENING INTE L¤NGRE RIMLIGA  
 -OT 
  KULTURDEPARTEMENTETS CA MILJARDER KRONOR TILL KULTUR SVARAR ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET MED MILJAR DER KRONOR  
 -  
 MILJONER KRONOR I PASSIVT ST¶D OCH MILJONER KRO NOR I AKTIVA ¥TG¤RDER $ET INNEB¤R ATT AV STATENS TOTALA SATSNINGAR P¥ KONST SKER VIA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN ) INGEN ANNAN SEKTOR P¥ ARBETSMARKNADEN ¤R ARBETSMARKNADSPOLITIKEN S¥ DOMINANT 
 TG¤RDER SOM KONKURRENTER 
 $EN STORA OMFATTNINGEN AV ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDER F¥R ¥TER VERKAN P¥ HUR KULTURMARKNADEN FUNGERAR !TT KONSTN¤RER I GE NOMSNITT PER M¥NAD AGERAR P¥ EN S¥ LITEN MARKNAD MED ST¶D AV ARBETS MARKNADSPOLITIKEN G¥R INTE OF¶RM¤RKT F¶RBI  
 -INA 
  TIDIGARE BER¤KNINGAR VISAR ATT MARKNADEN BEST¥R AV ETABLERADE KONSTN¤RER OCH ETT STORT ANTAL ICKE ETABLERADE 
  
 -EN 
  DET ¤R SOM JAG TIDIGARE PEKAT P¥ INTE BARA OMFATTNINGEN SOM P¥VERKAR KULTURMARKNADEN UTAN OCKS¥ INRIKTNINGEN P¥ ¥TG¤RDERNA REN 
 OCH DOMINERADE BEREDSKAPSARBETEN OCH ARBETSMARKNADS UTBILDNING ¥TG¤RDERNA VID !F +ULTUR $ETSAMMA G¤LLDE ¶VRIGA KONTOR MEN D¤R UTNYTTJADES OCKS¥ EN STOR ANDEL UNGDOMSPRAKTIKPLATSER R 
 INF¶RDES ARBETSLIVSUTVECKLING !,5 OCH FR¥N HAR DEN DOMI NERAT BLAND ¥TG¤RDERNA ¤VEN OM BEREDSKAPSARBETEN ARBETSMARKNADS UTBILDNING OCH UNGDOMSPRAKTIK P¥ ¶VRIGA KONTOR FORTFARANDE ¤R VAN LIGA R ¤R !,5 DEN ¶VERL¤GSET ST¶RSTA ¥Frazier 
  
 TG¤RDERNA 
  
 3/5 
  
 !,5 ¤R EN ¥TG¤RD SOM INNEB¤R SV¥RIGHETER P¥ DEN KONSTN¤RLIGA AR BETSMARKNADEN $EN BYGGER P¥ ATT DEN ARBETSL¶SA HAR A KASSA SOM ERS¤TTNING UNDER !,5 ARBETET R¥N ¥R KAN !,5 ANST¤LLDA OCKS¥ ERS¤TTAS MED +!3 ¶R DEM SOM SAKNAR R¤TT TILL A KASSA ELLER +!3 HAR DET BLIVIT SV¥RARE ATT FINNA RELEVANTA ¥TG¤RDER %NLIGT  
 !-3 
  REGLER SKALL INGEN HA EN ¥Yates !,5 INOM DET YRKE D¤R MAN HAR EN KVALIFICERAD UTBILDNING $ET MINSKAR YTTERLIGARE UTRYMMET F¶R M¶JLIGA ¥TG¤RDER %N SK¥DESPELARE KAN F¥ ETT BEREDSKAPSARBETE SOM SK¥DESPELARE MEN KAN INTE F¥ ETT MOTSVARANDE !,5 JOBB 6ARKEN DE FACKLIGA ORGANISATIONERNA KONSTN¤RERNA SJ¤LVA ELLER !F +ULTUR ANSER ATT ¤R RIMLIGT ATT MAN F¥R EN UTVECKLINGS¥TG¤RD I ETT YRKE D¤R MAN REDAN ¤R FULLT KVALIFICERAD 
 ¶R BILDKONSTN¤RER OCH F¶RFATTARE ¤R UTVECKLINGEN MOT FLER !,5 ¥T G¤RDER ETT HINDER EFTERSOM DE S¤LLAN HAR A KASSA /LIKA PROJEKT ELLER UTSMYCKNINGSUPPDRAG SOM BEREDSKAPSARBETE ¤R D¤RF¶R DEN VANLIGASTE ¥TG¤RDEN RIKTAD MOT BILDKONSTN¤RER 
 %NLIGT SAMST¤MMIGA ERFARENHETER FR¥N !F +ULTUR F¶RMEDLINGARNA ¤R DET DE OTRADITIONELLA ¥TG¤RDERNA SOM FUNGERAR B¤ST INOM KULTURSEKTORN  
 -ED 
  DEM KAN ARBETSF¶RMEDLINGEN BIDRA I ST¶RRE PROJEKT MED FLER KONST N¤RER INBLANDADE OCH MED ANDRA INTRESSENTER SOM MEDFINANSI¤RER 
 5NDER DEN BEGR¤NSADE TID JAG HAFT TILL MITT F¶RFOGANDE HAR JAG DOCK INTE HAFT RESURSER ATT G¶RA N¥GON EGEN UNDERS¶KNING AV UNDANTR¤NG NINGSEFFEKTERNA AV ¥TG¤RDER P¥ DETTA OMR¥DE  
 -IN 
  Lin Day FATTANDE SAMTAL MED S¥V¤L KONSTN¤RER DERAS ORGANISATIONER OCH MED F¶RMEDLARNA VID ! +ULTUR OCH VID CENTRUMBILDNINGARNA 3AMTLIGA Thompson EFFEKTER AV DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤R DERNA 
 %N S¥DAN NEGATIV EFFEKT ¤R ATT DET BLIR SV¥RARE F¶R KONSTN¤RER OCH GRUPPER AV KONSTN¤RER ATT Rodgers ERS¤TTNING F¶R SITT ARBETE N¤R DE KON KURRERAR MED DEM SOM ARBETAR MED ST¶D AV ARBETSMARKNADSPOLITISKA MEDEL $EN TEATERGRUPP SOM BEST¥R AV EN STOR DEL !,5 ANST¤LLDA HAR EN DEL AV SINA KOSTNADER T¤CKTA AV STATEN OCH BEH¶VER D¤RF¶R INTE TA UT SAMMA ERS¤TTNING OM DE TURNERAR I EN KOMMUN $ET S¤NKER NIV¥N F¶R VAD ARRANG¶RER ¤R BEREDDA ATT BETALA Bailey S¥V¤L EN SKILDA MUSIKER SOM MUSIKGRUPPER $ET F¶REKOMMER ATT HELA TEATER ELLER DANSUPPS¤TTNINGAR G¶RS SOM !,5 PROJEKT SOM SEDAN TURNERAR I ETT OM R¥DE MOT BETALNING ELLER GRATIS $ET ¤R UPPS¤TTNINGAR SOM BEST¥R AV AMAT¶RER SNARARE ¤N AV ETABLERADE KONSTN¤RER 
 $ET FINNS OCKS¥ M¥NGA GODA SK¤L F¶R ARBETSF¶RMEDLINGAR ATT G¶RA DEN TYPEN AV PROJEKT $ET KAN BETYDA MYCKET F¶R EN BYGD ATT SAMLAS RUNT ETT BYGDESPEL ¶R UNGDOMAR SOM ST¥R L¥NGT FR¥N ARBETSMARKNADEN OCH MED M¥NGA PROBLEM KAN KONSTN¤RLIGA PROJEKT VARA MYCKET V¤RDEFULLA !TT EXEMPELVIS S¤TTA UPP EN TEATERPJ¤S GER M¥NGA GODA RESULTAT 5NG 
  
 3/5 
  
 TG¤RDERNA  
  
 DOMARNA L¤R SIG SAMARBETA I GRUPP DE ¶VAR SIN KREATIVITET DE F¥R ¶KAT SJ¤LVF¶RTROENDE GENOM ATT L¤RA SIG FRAMTR¤DA OCH DE F¥R TR¤NING I ATT TA ANSVAR F¶R SIN DEL I EN HELHET /CH DET GENOM ATT G¶RA N¥GOT SOM DE TYCKER ¤R SP¤NNANDE OCH UTVECKLANDE OCH SOM D¤RF¶R ¤R L¤TT ATT MOTIVERA DEM TILL ATT DELTA I 3¥ L¥NGT ¤R ALLT GOTT OCH V¤L 0ROBLEMEN F¶R KULTUR ARBETSMARKNADEN UPPST¥R OM EN S¥DAN GRUPP S¤LJER SIN F¶REST¤LLNING OCH D¤RMED KONKURRERAR UT ETABLERADE GRUPPER %TT ANNAT PROBLEM ¤R OM DETTA LEDER IN DESSA UNGDOMAR I EN FALSK TRO ATT DE HAR EN YRKESM¤SSIG FRAMTID I BRANSCHEN 
 +ULTURARBETSF¶RMEDLINGEN I 5ME¥ HAR D¤RF¶R F¶RS¶KT INF¶RA EN REGEL I SIN REGION SOM BEJAKAR DEN H¤R TYPEN AV PROJEKT F¶R ARBETSL¶SA UNDER F¶RUTS¤TTNING ATT MAN INTE TILL¥TS SPELA UPP RESULTATET ANNAT ¤N F¶R PRIVATA GRUPPER 
 %N ANNAN EFFEKT AV DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDERNA ¤R ATT UPPDRAG HELT FALLER BORT EFTERSOM KONSTN¤RERNAS ARBETEN ERS¤TTS AV BEREDSKAPSARBETEN ELLER !,5 ARBETEN  
 -¥NGA 
  B¥DE KONSTN¤RER OCH ARBETSF¶RMEDLARE INOM KULTUROMR¥DET VITTNAR T EX OM ATT UPPS¤TTNINGAR SOM I EXEMPLET OVAN LETT TILL ATT MAN AVST¥R FR¥N ATT ENGAGERA PROFESSIO NELLA GRUPPER MED H¤NVISNING TILL ATT MAN REDAN HAFT TEATER ELLER MUSIK I SKOLAN ELLER F¶RSKOLAN VIA S K !,5 PROJEKT  
 -EN 
  UNDANTR¤NGNINGEN SKER INTE BARA GENOM ATT OETABLERADE KONSTN¤RER F¥R ¥TG¤RDER INOM KUL TURARBETSMARKNADEN $ET SNEDVRIDER OCKS¥ KONKURRENSEN Barton AV ETABLERADE KONSTN¤RER 
 )NOM TEATEROMR¥DET HAR DET BLAND FRIA GRUPPER UTVECKLATS EN PRAXIS ATT MAN S¶KER ARBETSMARKNADSPOLITISKA ST¶D F¶R MEDARBETARE I EN PRO DUKTION $EN F¶RS¤MRADE EKONOMIN F¶R GRUPPERNA LEDER TILL ATT ALLT F¤RRE GRUPPER ORKAR H¥LLA EN ENSEMBLE AV HELTIDSANST¤LLDA ) ST¤LLET ANST¤LLS MAN F¶R PJ¤S ELLER S¤SONG $ET LEDER TILL ATT ALLT FLER SK¥DESPELARE BLIR BEROENDE AV A KASSAN F¶R SIN F¶RS¶RJNING  
 -EN 
  MAN UTSTR¤CKER OCKS¥ DEN TID MAN ST¤MPLAR TILL DE F¶RSTA VECKORNA AV REPETITION INF¶R EN Chan YTTERLIGARE S¤NKA KOSTNADERNA F¶R PRODUKTIONEN 3AMMANTAGET LEDER DETTA TILL ATT DEN GRUPP SOM V¤LJER ATT T¤CKA ALLA SINA KOSTNADER MED BIDRAG FR¥N +ULTURR¥DET KOMMUNER OCH BILJETTINT¤KTER F¥R EN OM¶JLIG PRISKONKURRENS /CKS¥ DE STATLIGT FINANSIERADE TEATERINSTITUTIO NERNA M¤RKER AV DENNA KONKURRENS 
 "ILDKONSTN¤RER BESKRIVER SV¥RIGHETER ATT Johnston P¥ EN REDAN TIDIGARE KRYMPT MARKNAD  
 -¥NGA 
  G¥NGER ¤R ETT VILLKOR F¶R ATT DE SKALL F¥ UPPDRAGET ATT DE OCKS¥  
 TAR MED SIG 
  BIDRAG FR¥N  
 !-3 
  5TSMYCKNINGSUPPDRAG SOM TIDIGARE VAR  
 RIKTIGA 
  UPPDRAG ¤R D¤RF¶R NUMER OFTAST ETT BEREDSKAPSARBETE UNDER N¥GRA M¥NADER 3AMTIDIGT REDOVISAR M¥NGA ARBETSF¶RMEDLARE OCH KOMMUNER ATT KOMMUNERNAS EKONOMISKA L¤GE ¤R S¥ TR¤NGT ATT M¥NGA AV DE H¤R UPPDRAGEN ALDRIG SKULLE HA KOMMIT TILL UTAN BIDRAG FR¥N ARBETSF¶RMEDLINGEN  
 -AN 
  UPP 
  
 TG¤RDERNA 
  
 3/5 
  
 R¤TTH¥LLER EN H¶GRE AMBITION GENOM ARBETSMARKNADSPOLITISKA MEDEL ¤N VAD MAN ANNARS SKULLE HA R¥D MED $ETTA RESONEMANG G¤LLER ALLA KONST ARTER MENAR MAN $¤RMED BLIR !RBETSMARKNADSVERKET EN EXTRA BIDRAGS INSTANS F¶R KULTURPOLITIKEN 
  
 -EN 
  DET SYNS¤TTET VISAR ¥TERIGEN P¥ M¥LKONFLIKTEN MELLAN KULTURPOLI TIKEN OCH ARBETSMARKNADSPOLITIKEN /M !Brown SIERAR EN ¶KANDE DEL AV DET SOM TIDIGARE VAR ETT ORDINARIE KULTURUTBUD UPPST¥R N¤MLIGEN KONFLIKTEN MED KULTURPOLITIKENS KVALITETSKRAV !R BETSMARKNADSVERKETS BESLUT OM MEDVERKAN TILL EN ¥TG¤RD BYGGER Carlson BEHOV AV ST¶D  
 -  
 INTE Sanders BEHOV AV KULTUR ELLER P¥ N¥GON BED¶MNING AV VILKEN KULTURYTTRING SOM SKALL ST¶DJAS $ET INNEB¤R ATT EN ¥TG¤RD FR¥N !RBETSMARKNADSVERKET SKALL G¥ TILL DEN KONST N¤R SOM HAR ST¶RST BEHOV  
 -  
 INTE TILL DEN SOM HAR MEST ATT BIDRA MED TILL KULTURPOLITIKENS M¥L $EN SOM HAR DEN L¤NGSTA PERIODEN AV ARBETSL¶SHET KAN SJ¤LVFALLET OCKS¥ VARA DEN MEST BEG¥VADE OCH L¤MPADE KONSTN¤REN F¶R ETT UPPDRAG  
 -EN 
  DET KAN OCKS¥ VARA TV¤RTOM $ET ¤R INTE ARBETSF¶R MEDLINGENS SAK ATT TA ST¤LLNING TILL DET $EN STORA OMFATTNING ¥TG¤RDERNA HAR F¥TT INNEB¤R DOCK ATT FR¥GAN INTE BLIR BETYDELSEL¶S I ETT KULTURPOLITISKT PERSPEKTIV 
 3¤RSKILT BEKYMMERSAMT BLIR DET OM DE SOM F¥R ¥TG¤RDER ¤R OETABLE RADE $¥ RISKERAR UTVECKLINGEN ATT LEDA TILL EN AMAT¶RISERING AV BETY DANDE DELAR AV ARBETSMARKNADEN F¶R KONSTN¤RER $ET ¤R ENLIGT MIN MENING N¶DV¤NDIGT ATT BRYTA DENNA UTVECKLING MED RELATIVT TUNGA ¥TG¤R DER OM INTE F¶RS¶RJNINGSM¶JLIGHETERNA F¶R DE ETABLERADE KONSTN¤RERNA SKA SPOLIERAS 
 !RBETSF¶RMEDLINGEN F¶R KONSTN¤RER HAR EN STARK TYNGDPUNKT P¥ MYCKET UNGA M¤NNISKOR RAMF¶R ALLT G¤LLER DET UTANF¶R !F +ULTUR %N FJ¤RDEDEL AV ALLA INSKRIVNA ¤R UNDER Cooper DVS CIRKA  
 -  
 PERSONER  
 -YCKET 
  Cook DESSA ¤R I N¥GON RIMLIG MENING ETABLERADE 3J¤LVFALLET ¤R DET ANGEL¤GET ATT Miller BEREDS M¶JLIGHET ATT ETABLERA SIG I ETT KONSTN¤RSYRKE  
 -EN 
  INTR¤DET TILL ARBETSMARKNADEN F¶R KONSTN¤RER B¶R ABSOLUT INTE G¥ VIA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN !TT ST¶DJA Thompson KONSTN¤ Brown I KULTUROMR¥DET ¤R EN UPPGIFT F¶R KULTURPOLITIKEN 
 5PPGIFTEN F¶R ARBETSMARKNADSPOLITIKEN ¤R I ST¤LLET ATT ST¤RKA EFTERFR¥ GAN P¥ DE V¤L ETABLERADE KONSTN¤RERNAS ARBETE !RBETSMARKNADSVERKETS INSATSER P¥ KONSTN¤RSOMR¥DET B¶R D¤RF¶R STARKARE KONCENTRERAS TILL DE ETABLERADE OCH MED ETT TYDLIGARE KULTURPOLITISKT UPPDRAG 
  
 3/5 
  
 TG¤RDERNA  
  
 -¥NGA 
  G¥R RUNT I SYSTEMET 
 2UNDG¥NG I ¥TG¤RDER 
  
 !-3 
  HAR P¥ UTREDNINGENS UPPDRAG GJORT STATISTISKA BER¤KNINGAR ¶VER OMFATTNINGEN AV RUNDG¥NG I ¥TG¤RDSSYSTEMEN 0ERIODEN SOM UNDERS¶KTS ¤R AUGUSTI TILL OKTOBER F¶R KULTURARBETARNA 
 !NALYSEN BYGGER Morales %TT PROCENTIGT URVAL UR  
 !-3 
  Morgan DATABAS D¤R ALLA TRANSAKTIONER SPARS AV PERSONER SOM I F¶RSTA HAND S¶KT ARBETE INOM KULTURSEKTORN H¤R INBEGRIPET MEDIA $ETTA URVAL J¤MF¶RDES MED SAMTLIGA INSKRIVNA FR¥N ALLA YRKESKATEGORIER !NALYSEN KARTL¤GGER TV¥ FL¶DEN FR¥N ARBETSL¶SHET OCH TILL ARBETSL¶SHET  
 -  
 DVS HUR SER FL¶DENA UT F¶R DEM SOM L¤MNAT ARBETSL¶SHET OCH I VILKEN UTSTR¤CK NING ¥TERKOMMER DE I ARBETSL¶SHET 
  
 2UNDG¥NGSANALYSENS RESULTAT ¤R SKR¤MMANDE AV DEM SOM L¤MNAT ARBETSL¶SHET BLIR ¥TER ARBETSL¶SA EFTER SEX M¥NADER OCH  
  
 EFTER DRYGT ETT ¥R %FTER FEM ¥R HAR DRYGT BLIVIT ARBETSL¶SA P¥ NYTT  
 !-3 
  STUDIEN DRAR SLUTSATSEN ATT DET FINNS ETT OMFATTANDE ¥TERFL¶DE 
 TILL ARBETSL¶SHET F¶R KULTURARBETARNA  
 -EN 
  STUDIEN VISAR OCKS¥ ATT DETTA INTE Martin F¶R GENOMSNITTET AV SAMTLIGA YRKESGRUP PER $EN NUVARANDE H¶GA ARBETSL¶SHETEN INNEB¤R ATT !RBETSMARKNADS VERKETS ARBETE I H¶G GRAD HANDLAR OM ATT ADMINISTRERA RUNDG¥NG $E  
 RIKTIGA 
  JOBBEN R¤CKER INTE TILL ALLA $ET ¤R VISSERLIGEN SANT OCKS¥ F¶R ARBETSMARKNADEN I STORT MEN ¤ND¥ SKILJER SIG KONSTN¤RERNAS L¤GE I H¶G GRAD FR¥N  
 SAMTLIGA YRKESGRUPPERS 
  
 !NALYSEN AV ARBETSMARKNADEN SOM HELHET VISAR RUNDG¥NGEN BLAND DE 
 -  
 ARBETSL¶SA Robles DEPRESSION $EN ARBETSL¶SHETEN ¤R HUVUDSAKLIGEN KONJUNKTURELLT BETINGAD 4ROTS ALLT FINNS DET P¥ SIKT EN L¶SNING F¶R DESSA  
 RUNDG¥NGSOFFER 
  Huang MITT UNDER V¤RSTA DEPRESSION MER ¤N HAR ARBETE ¤VEN OM YTTERLIGARE  
 - 
  
 FINNS I ¥TG¤RDER .¤R ARBETSMARKNADEN NORMALISERAS KAN HUVUDDELEN AV RUNDG¥NGEN BRYTAS $ET KVARST¥R VISSERLIGEN STRUKTURELLA PROBLEM ¤VEN H¤R MEN DE R¶R MYCKET BEGR¤NSADE GRUPPER 
 ARBETSL¶SA KONSTN¤RER I RUNDG¥NG P¥ EN ARBETSMARKNAD SOM BEST¥R AV ETABLERADE OCH ETT STORT ANTAL OETABLERADE KONSTN¤RER UTG¶R PROPORTIONELLT SETT ETT MYCKET ALLVARLIGARE PROBLEM 2UNDG¥NGEN BLAND KULTURARBETARE ¤R MED ANDRA ORD HUVUDSAKLIGEN ETT STRUKTURELLT PROBLEM OCH ETT ALLVARLIGT S¥DANT $E F¶RS¶RJNINGSM¶JLIGHETER SOM FINNS P¥ KONSTN¤RERNAS Perkins R¤CKER INTE Gray TID TILL F¶R DESSA KONSTINTRESSERADE I RUNDG¥NG 4V¤RTOM BIDRAR AKTIVA ¥TG¤RDER ¥T DESSA TILL ATT YTTERLIGARE F¶RS¤MRA F¶RS¶RJNINGSM¶JLIGHETERNA F¶R DE ETABLERADE VILKET PERMANENTAR STRUKTURPROBLEMEN P¥ KONSTN¤RERNAS Perkins 
  
 TG¤RDERNA 
  
 3/5 
  
 9TTERLIGARE EN SVAGHET I EN J¤MF¶RANDE ANALYS ¤R ATT KONSTN¤RERNAS Cole ATT J¤MF¶RA MED ¶VRIG Perkins !RBETSL¶S HET I STATISTIKENS MENING ¤R S¤LLAN GILTIG BLAND KONSTN¤RER 3CEN OCH MUSIK HAR EN FUNGERANDE OM ¤N BEGR¤NSAD KARTL¤GGNING GENOM SINA A KASSOR ¶R GRUPPERNA INOM BILD OCH ORD D¤R EGENF¶RETAGANDE DOMINE RAR PASSAR J¤MF¶RELSERNA ILLA IN %N REDOVISNING AV ARBETSL¶SHET Martin GER INGEN RELEVANT BILD AV SITUATIONEN  
 -¥TT 
  ¶VER  
 INKOMSTL¶SHET 
  SOM ¤R DET ADEKVATA BEGREPPET P¥ DESSA OMR¥DEN SAKNAS I STOR UTSTR¤CKNING 
 5ME¥ UNDERS¶KNING OM BEREDSKAPSARBETE F¶R KONSTN¤RER 
 5ME¥ 5NIVERSITET UTF¶RDE Hopkins AV  
 !-3 
  EN UTV¤RDERING AV EFFEKTERNA AV BEREDSKAPSARBETEN F¶R KONSTN¤RER INSKRIVNA VID !F +ULTUR DVS DEN Diaz KONSTN¤RER INOM  
 !-3 
  5NDERS¶KNINGEN GJORDES SOM EN ENK¤T TILL DE SOM UNDER FJ¤RDE KVARTALET FICK BERED SKAPSARBETE 4OTALT G¤LLDE DETTA PERSONER 3VARSFREKVENSEN VAR 
  
 -  
 Heath SVARADE 
 !Lopez HADE FORMELL UTBILDNING $¤REMOT S¤GS INGET OM VILKEN UTBILDNING DET G¤LLDE  
 -  
 H¶GSKOLA ELLER ANNAN KONSTN¤RLIG UTBILD NING 
 !Lopez HADE INGEN INKOMST ALLS AV KONSTN¤RLIG VERKSAM HET UNDER ¥R HADE MINDRE ¤N EN FEMTEDEL AV SIN INKOMST AV KONST %NDAST HADE MELLAN OCH AV INKOMSTEN FR¥N KONSTN¤RLIG VERKSAMHET 
 !Lopez HADE REDAN TIDIGARE DELTAGIT I ARBETSMARKNADS ¥TG¤RDER 6ID UNDERS¶KNINGSTILLF¤LLET  
 -  
 APRIL  
 -  
 VAR EN TREDJEDEL TILL BAKA I ARBETSL¶SHET ELLER ¥TG¤RDER $ET HANDLAR OM EN H¶GST BETYDANDE RUNDG¥NG 
  
 5ME¥ UTREDARNAS SLUTSATS ¤R BLAND ANNAT  
  
 (¤R FINNS EN M¥LKONFLIKT MELLAN ¥ ENA SIDAN INDIVIDEN OCH !RBETS F¶RMEDLINGEN +ULTUR OCH ¥ ANDRA SIDAN DENNA DEL AV ARBETSMARKNADEN I STORT 0ERSONER MED MYCKET L¥G ANDEL AV DEN TOTALA INKOMSTEN FR¥N KUL TURSKAPANDET KAN H¥LLAS KVAR P¥ DENNA MARKNAD MED HJ¤LP AV ARBETS MARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDER SOM TILL EXEMPEL BEREDSKAPSARBETE $ETTA F¶RB¤TTRAR INDIVIDENS F¶RS¶RJNINGSSITUATION MEN KAN INVERKA NEGATIVT P¥ DE  
 TOTALA  
 INKOMSTERNA F¶R ALLA Griffith ATT KONSERVERA ETT 
 "EREDSKAPSARBETE F¶R Golden "ARBRO 7IDERSTEDT O 4ARJA 0OKELA 5ME¥ 5NIVERSITET )NSTITUTIONEN F¶R .ATIONALEKONOMI 
 3E Kane 
  
 3/5 
  
 TG¤RDERNA  
  
 UTBUDS¶VERSKOTT P¥ ARBETSMARKNADEN %TT L¥NGVARIGT UTBUDS¶VERSKOTT  
 -  
 ¤VEN UNDER H¶GKONJUNKTUR  
 -  
 Wade KAN LEDA TILL ATT MYCKET L¥GA INKOMSTER KAN BLI ETT VARAKTIGT PROBLEM F¶R KULTURSKAPARE  
  5ME¥ UNDERS¶KNINGENS MATERIAL TYDER P¥ ATT MELLAN EN TREDJEDEL OCH H¤LFTEN AV DE SOM F¥TT BEREDSKAPSARBETEN VIA ! +ULTUR DVS UR DEN Barnett SOM HITTILLS BESKRIVITS SOM DE ETABLERADE KONSTN¤RERNA 
 RIMLIGEN M¥STE BETRAKTAS SOM OETABLERADE 
  
 -IN 
  SLUTSATS ¤R ATT ARBETSMARKNADSPOLITIKEN Villa SKAFFAR SIG NYA PROBLEM I TAKT MED ATT DE F¶RS¶KER L¶SA ANDRA $ET ¤R N¶DV¤NDIGT ATT BRYTA DENNA ONDA CIRKEL ¶R ARBETSMARKNADSPOLITIKEN HANDLAR DET OM ATT DRASTISKT BEGR¤NSA GRUPPEN KONSTN¤RER TILL DE ETABLE RADE YRKESVERKSAMMA $EN GRUPP SOM ST¥R L¤NGST FR¥N ARBETSMARKNA DEN F¥R MED ARBETSMARKNADSPOLITISKA PRIORITERINGAR MEST ST¶D OCH MEST TID FR¥N ARBETSF¶RMEDLINGEN %N TREDJEDEL AV ! +ULTURS MEDEL F¶R AKTIVA ¥TG¤RDER UTG¶R MILJONER  
 -EN 
  DENNA TREDJEDEL DRAR ENLIGT SAM ST¤MMIGA BED¶MNINGAR BETYDLIGT MER ¤N S¥  
 -¥NGA 
  HAR G¥TT I V¤XLANDE ¥TG¤RDER I ¥TSKILLIGA ¤R %N TREDJEDEL DRAR TV¥ TREDJEDELAR AV KONTORENS TID OCH PERSONAL $¤RTILL KOMMER ATT ST¤NDIGT ¥TERKOMMANDE AKTIVA ¥TG¤R DER F¶R DESSA I RUNDG¥NG GENERERAR KOSTNADER I ! KASSA OCH +!3 TILL EN FAKTOR AV 0ASSIVT ST¶D R¶R SIG OM TRE G¥NGER S¥ STORA KOSTNADER SOM DE AKTIVA ¥TG¤RDERNA $ET ¤R EN VIKTIG KVOT Cain ST¶D GENE RERAR PASSIVT I UNGEF¤R DESSA PROPORTIONER 
 (INDER F¶R FRAMG¥NGSRIKA ¥TG¤RDER 
 $ET ST¶RSTA HINDRET ¤R ATT KONSTN¤RERNAS Perkins I S¥ H¶G GRAD AVVIKER FR¥N ANDRA YRKESGRUPPERS ARBETSMARKNAD !RBETSMARKNADS POLITIKEN ¤R JU F¶RENKLAT UTTRYCKT UTFORMAD UTIFR¥N ATT MAN HAFT EN L¤NGRE ANST¤LLNING BLIVIT ARBETSL¶S F¥R EN OMST¤LLNINGSERS¤TTNING OCH EVENTU ELLT EN ¥Harris ST¤LLNING OCH SEDAN ¥TERG¥R TILL EN AN ST¤LLNING ¶R M¥NGA KONSTN¤RER ST¤MMER INTE DENNA MODELL %N DEL KAN VISSERLIGEN F¥ ANST¤LLNINGAR MEN DE G¤LLER OFTA KORTA UPPDRAG !NDRA F¥R UPPDRAG SOM EGENF¶RETAGARE ) INGETDERA FALLET PASSAR MAN IN I SYSTEMET 
 !RBETSF¶RMEDLARNA P¥ KULTUROMR¥DET HAR BEGR¤NSADE M¶JLIGHETER ATT ANV¤NDA HELA SIN ¥TG¤RDSARSENAL P¥ KONSTN¤RSOMR¥DET $ET FINNS EN RAD PRAKTISKA HINDER SOM REDOVISAS I DET F¶LJANDE 
  
 -¥NGA 
  KONSTN¤RER EFTERFR¥GAR ARBETSMARKNADSUTBILDNING SOM EN Hall SOM BETYDER MYCKET F¶R DERAS M¶JLIGHETER P¥ ARBETSMARKNADEN /CKS¥ INOM DE KONSTN¤RLIGA YRKENA SKER BL A EN TEKNISK UTVECKLING SOM LEDER TILL BEHOV AV FORT OCH VIDAREUTBILDNING $E NYA REGLERNA F¶R UTBILDNINGSBIDRAG HAR DOCK BLIVIT ETT EFFEKTIVT HINDER F¶R DE SKAPANDE KONSTN¤RER SOM SAKNAR A KASSA 5TBILDNINGSBIDRAGET BYGGER I GRUNDEN 
  
 TG¤RDERNA 
  
 3/5 
  
 P¥ ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN  
 -EN 
  F¶R DEN SOM INTE HAR R¤TT TILL A KASSA BYGGER UTBILDNINGSBIDRAGET Day I STUDIEL¥NESYSTEMET OCH ¤R 
 KRONOR PER DAG $ENNA ERS¤TTNING R¤CKER INTE ATT Day MAN OFTA OCKS¥ M¥STE RESA TILL UTBILDNING P¥ EN ANNAN ORT ¤N HEM ORTEN 9RKESINRIKTAD FORTBILDNING F¶R YRKESVERKSAMMA KAN INTE FINAN SIERAS S¥ UTAN BLIR I PRAKTIKEN ETT HINDER F¶R KONSTN¤REN ATT F¥ EN UTBILD NING SOM ANNARS KANSKE VORE V¤RDEFULL 
  
 -¥NGA 
  KONSTN¤RER F¥R ARVODE AV UPPDRAGSGIVAREN I ST¤LLET F¶R L¶N $ET INNEB¤R ATT MAN Reyes EFTERSOM ARBETS MARKNADSPOLITISKA BIDRAG INTE F¥R ANV¤NDAS TILL ARVODERING $ET BEGR¤N SAR M¶JLIGHETEN ATT GE REKRYTERINGSST¶D P¥ EN DEL AV KULTURSEKTORN /CKS¥ I ¶VRIGT INNEB¤R STRUKTUREN P¥ ARBETSMARKNADEN MED M¥NGA KORTA ANST¤LLNINGAR UPPDRAG ATT REKRYTERINGSST¶D HAR EN BEGR¤NSAD ANV¤ND NING 
 !,5 SOM DE SENASTE ¥REN UNDER TALET VARIT DEN PRIORITERADE ¥TG¤RDEN INNEB¤R SV¥RIGHETER P¥ KONSTN¤RERNAS ARBETSMARKNAD EFTERSOM DEN BYGGER Ward ARBETSMARKNADSST¶D +!3 VILKET M¥NGA P¥ DETTA OMR¥DE SAKNAR 
 $ET ST¶RSTA HINDER SOM DE VERKSAMMA F¶RMEDLARNA INOM ! +ULTUR BESKRIVER ¤R DEN CENTRALT REGLERADE MEDELSTILLDELNINGEN MED VOLYMKRAV OCH ANSLAG F¶RDELAT P¥ OLIKA TYPER AV ¥TG¤RDER %FTERSOM S¥ M¥NGA ¥TG¤RDER FUNGERAR D¥LIGT F¶R KONSTN¤RER KAN MAN INTE ERBJUDA DET ST¶D SOM B¤ST SKULLE ST¤RKA DERAS ST¤LLNING P¥ ARBETSMARKNADEN $E ST¶RSTA M¶JLIGHETERNA HAR MAN MED HJ¤LP AV DE S K OTRADITIONELLA MEDLEN D¤R MAN FRITT KAN AVG¶RA ANV¤NDNINGEN UTIFR¥N INDIVIDENS OCH BRANSCHENS BEHOV %N ST¶RRE DEL S¥DANA MEDEL OCH INGA VOLYMKRAV ELLER F¶RDEL NINGNYCKLAR MELLAN ¥TG¤RDSTYPER VORE DEN B¤STA ENSKILDA ¥TG¤RDEN F¶R ATT MINSKA HINDREN I ARBETSMARKNADSPOLITIKEN F¶R KONSTN¤RER 
 RAMG¥NGSRIKA ¥TG¤RDER  
 -  
 N¥GRA 
 EXEMPEL 
 $E ¥TG¤RDER SOM !RBETSMARKNADSVERKET ERBJUDER DE ARBETSL¶SA SYFTAR TILL ATT ST¤RKA DERAS ST¤LLNING P¥ ARBETSMARKNADEN SOM HELHET R DET BRIST P¥ ARBETEN I DEN SEKTOR D¤R MAN HITTILLS ARBETAT KAN ¥TG¤RDEN SYFTA TILL ATT HJ¤LPA DEN ARBETSL¶SA ATT ¶VERG¥ TILL ANNAN YRKESVERKSAMHET !LTERNATIVEN ¤R ATT ST¤RKA DEN ENSKILDES KONKURRENSKRAFT P¥ MARKNADEN ELLER ATT MED HJ¤LP AV ¥TG¤RDERNA BREDDA ARBETSMARKNADEN  
 -¥NGA 
  AV DE ¥TG¤RDER SOM G¶RS INOM KULTUROMR¥DET HAR EN ELLER FLER AV DESSA POSI TIVA EFFEKTER !NDRA HAR SOM TIDIGARE BESKRIVITS OCKS¥ NEGATIVA EFFEKTER SOM UNDANTR¤NGNING OCH PRISDUMPNING ) DET F¶LJANDE REDOVISAR JAG 
  
 3/5 
  
 TG¤RDERNA  
  
 N¥GRA ¥TG¤RDER SOM JAG BED¶MER HAR VARIT FRAMG¥NGSRIKA  
 -  
 N¥GRA ¤R ¤NNU BARA P¥ PLANERINGS ELLER ID©STADIET !TT SKILJA P¥ VAD SOM ¤R BRA ARBETSMARKNADSPOLITIK OCH VAD SOM ¤R BRA I KULTURPOLITISK MENING ¤R N¤STAN OM¶JLIGT VILKET VISAR ATT DET BRA ARBETSMARKNADSPOLITISKA PROJEK TET OCKS¥ ST¶DER DE KULTURPOLITISKA M¥LEN 
 .YA MARKNADER F¶R KONSTN¤RER 
 'ENOM ATT KONSTN¤RER HAR MYCKET ATT Carrillo UTANF¶R DEN TRADITIO NELLA KONSTMARKNADEN ¤R ETT S¤TT ATT ¶KA KONSTN¤RERNAS ARBETSTILLF¤LLEN ATT ST¶DJA S¥DANA PROJEKT %N RAD ¥TG¤RDER HAR VARIT FRAMG¥NGSRIKA I DET ARBETET 
  
 +ONSTN¤RER G¶R M¶BLER HETTE EN ARBETSMARKNADSUTBILDNING ¥R  
  
 D¤R ELVA BILDKONSTN¤RER I  
 –STERG¶TLAND 
  DELTOG BL A M¥LARE SKULPT¶RER OCH TEXTILKONSTN¤RER 4ILLSAMMANS SKAPADE DE Zuniga FUNK TIONSDUGLIGA M¶BLER SOM OCKS¥ VAR KONSTVERK 5TBILDNINGEN RESULTERADE I EN UTST¤LLNING I ,INK¶PING SAMMA ¥R OCH ¥RET D¤RP¥ OCKS¥ VID  
 -¶BEL 
  M¤SSAN I LVSJ¶ +ONSTN¤RERNA FICK L¤RA SIG G¶RA M¶BLER VILKET ¶KADE DERAS M¶JLIGHETER ATT F¥ ETT VARAKTIGT ARBETE SOM M¶BELDESIGNER ELLER INKOMSTER FR¥N EN EVENTUELL SERIETILLVERKNING AV M¶BLERNA 'ENOM DEL TAGANDE I M¤SSAN N¥DDE DE EN S¥DAN FRAMTIDA GRUPP AV UPPDRAGSGIVARE 
 %N SCENOGRAF KONSTN¤R I 5ME¥ FICK SOM BEREDSKAPSARBETE ATT F¤RG S¤TTA OCH UTFORMA KONTORSLOKALER 5PPDRAGET BLEV ETT VIKTIG REFERENS OBJEKT HAR LETT TILL NYA UPPDRAG OCH EN VIDGAD ARBETSMARKNAD 
 0ROJEKT +ULING DREVS AV !F +ULTUR I 5ME¥ 3YFTET VAR ATT HITTA NYA V¤GAR TILL RIKTIGA JOBB MED EN L¶N SOM KONSTN¤RERNA KAN Atkins !F +ULTUR VILLE UTNYTTJA DE LOKALA ARBETSF¶RMEDLARNAS KUNSKAPER OM DEN LOKALA ARBETSMARKNADEN I DET ARBETET 4ILLSAMMANS MED LOKALA ARBETS F¶RMEDLARE I '¤VLEBORGS L¤N VALDE PROJEKTGRUPPEN UT F¶RETAG I L¤NET SOM MAN BES¶KTE 3AMMANLAGT BES¶KTE PROJEKTET F¶RETAG I BRANSCHER SOM VAR TYPISKA F¶R L¤NET ¶RETAGSBES¶KEN KOMPLETTERADES MED KON TAKTER MED F¶RETAGARORGANISATIONER FACKLIGA ORGANISATIONER LANDSTING KOMMUNER OCH L¤NSSTYRELSEN 6ID SAMTLIGA BES¶K VISADE PROJEKT GRUPPEN P¥ OLIKA M¶JLIGHETER F¶R KONSTN¤RERS MEDVERKAN $ENNA UPP S¶KANDE VERKSAMHET LEDDE TILL OLIKA UPPDRAG VARAV INOM BILD KONSTOMR¥DET D¤R B¥DE KONSTN¤RER OCH BILDKONSULTER EFTERFR¥GATS 3OM EXEMPEL P¥ UPPDRAG KAN N¤MNAS FYRA M¥NADERS HALVTIDSANST¤LLNING F¶R EN BILDKONSTN¤R MED UTSMYCKNINGSARBETEN VID EN MEKANISK VERKSTAD MEDVERKAN AV EN SK¥DESPELARE OM KROPPSSPR¥K OCH R¶STANV¤NDNING VID EN UTBILDNING P¥ ETT ST¶RRE VARUHUS EN  
 KREAT¶R 
  VID ETT TURISTF¶RETAG F¶R ATT GE F¶RETAGET EN NY IMAGE 
  
 TG¤RDERNA 
  
 3/5 
  
 4IDNINGEN )D©A STARTADES AV !F +ULTUR I 3TOCKHOLM MEN ¤R NU RIKS T¤CKANDE OCH UTKOMMER FYRA G¥NGER OM ¥RET MED EN UPPLAGA OM 
 EXEMPLAR 6ARJE NUMMER G¶RS AV NYA REDAKTIONSMEDLEMMAR %NDAST CHEFREDAKT¶REN ¤R ANST¤LLD $E ¶VRIGA FYRA JOURNALISTER OCH EN FORMGI VARE HAR BEREDSKAPSARBETE F¶R ATT G¶RA TIDNINGEN 4IDNINGEN HAR Gordon DELS F¥R MEDARBETAREN EN CHANS ATT SKAFFA SIG MERITER OCH REFE RENSOBJEKT DELS HANDLAR TIDNINGEN OM OLIKA S¤TT ATT Bautista OCH KULTUR I SAMH¤LLE OCH ARBETSLIV 4IDNINGEN ¤R EN ID©KATALOG OM KONSTN¤RERS POTENTIELLA ROLL I ARBETSLIVET 4IDNINGEN S¤NDS TILL BESLUTS FATTARE I N¤RINGSLIV OCH ORGANISATIONER 
 $¥ LOSSNADE DET ¤R EN BROSCHYR SOM BESKRIVER HUR OLIKA F¶RETAG TAGIT HJ¤LP AV KONSTN¤RER F¶R ATT F¶RB¤TTRA L¶NSAMHETEN  
 -AN 
  SKRIVER PROJEKT D¤R F¶RETAG ¶KAT SIN F¶RS¤LJNING SKOLELEVER SLUTAT VANDALISERA OCH MOB BA OCH D¤R TRADITIONELLA S¶VANDE KONFERENSER F¶RVANDLATS TILL SP¤NNANDE V¤CKARKLOCKOR 3K¥DESPELARE MUSIKER DANSARE OCH BILDKONSTN¤RER HAR DELTAGIT I DE UPPDRAG SOM BESKRIVS "ROSCHYREN SKALL ANV¤NDAS F¶R ATT LOCKA ANDRA F¶RETAG OCH ORGANISATIONER ATT UTNYTTJA KONSTN¤RERS KOMPE TENS OCH KREATIVITET 
 +UNGLIGA TEKNISKA H¶GSKOLAN I 3TOCKHOLM HAR SEDAN EN TID EN Smith ANST¤LLD .INA "URTON  
 -AN 
  VILL TILLF¶RA EN KONSTN¤RLIG DIMEN SION TILL DEN TEKNISKA VETENSKAPEN OCH VISA ATT TEKNIK OCH KONST KAN BEFRUKTA VARANDRA $ETTA !RTIST IN RESIDENCE KONCEPT KAN UTVECKLAS OCH TILL¤MPAS INOM M¥NGA DELAR AV ARBETSLIVET +ONSTN¤RER SKULLE KUNNA ING¥ I S¥DANA PROJEKT VILKET P¥ SIKT OCKS¥ SKULLE KUNNA BREDDA ARBETS MARKNADEN F¶R KONSTN¤RER 
 3KAPA KONTAKTER MED NYA GRUPPER 
 %TT VIKTIGT KULTURPOLITISKT M¥L ¤R ATT N¥ UT MED KULTUREN TILL GRUPPER SOM ANNARS INTE SJ¤LVA SKULLE S¶KA UPP DEN  
 -EN 
  ATT FINNA FORMER D¤R KONST N¤RER KAN VISA UPP SINA VERK ELLER SIN KONST SKAPAR OCKS¥ L¥NGSIKTIGT FLER M¶JLIGHETER ATT F¥ UPPDRAG $¤RF¶R FYLLER ¥TG¤RDER AV DEN TYPEN DUBBLA FUNKTIONER 
 +ULTURVAGNEN FINNS P¥ )NTERCITY T¥GEN MELLAN  
 -ALM¶ 
  OCH 3TOCKHOLM OCH MELLAN  
 -ALM¶ 
  OCH '¶TEBORG %N VAGN BYGGDES OM OCH UTFORMADES MED EN UTST¤LLNINGSDEL OCH EN BIBLIOTEKSDEL 6AGNEN FINNS P¥ ORDINARIE T¥G OCH GER M¶JLIGHET TILL SPECIALUTST¤LLNINGAR MUSIK OCH L¤SNING I BIBLIOTEKET )NITIATIVET ¤R ARBETSF¶RMEDLINGENS MEN 3* L¤NSSTYRELSERNA LANDSTINGEN 3TATENS KULTURR¥D OCH FLERA PRIVATA F¶RETAG DELTAR SOM FINANSI¤RER +ULTURVAGNEN GER M¶JLIGHET F¶R KONSTN¤RER ATT M¶TA EN NY PUBLIK 
  
 3/5 
  
 TG¤RDERNA  
  
 +ONSTN¤RER UTFORMAR SOM BEREDSKAPSARBETE ETT NYTT MUSEUM MED ETT TIOTAL SM¥BYGGNADER I EN MUSEIPARK !LMA ,Jones 3UNNE 0ROJEKTET GER ARBETE UNDER BYGGTIDEN MEN SKAPAR OCKS¥ F¶R FRAMTIDEN M¶JLIGHETER F¶R KONSTN¤RER ATT VISA EXPERIMENTELL NUTIDA SVENSK OCH UTL¤NDSK KONST +OMMUN LANDSTING L¤NSSTYRELSE 3TIFTELSEN RAMTIDENS KULTUR OCH %5 S STRUKTURFOND M¥L B ¤R MEDFINANSI¤RER 
 +ONSTPASSAGEN ¤R ETT GR¤NS¶VERSKRIDANDE PROJEKT VID ETT .ATURBRUKS GYMNASIUM !VSIKTEN ¤R ATT VISA Johnson M¶JLIGHETER F¶R KONSTN¤RER ATT F¥ ARBETE SOM ALTERNATIV TILL UTSMYCKNINGSUPPDRAG 
 ¶RFATTAR¶VERFALLET HAR OMFATTAT ALLA FEM .ORRLANDSL¤NEN ¶RFATTARNA HAR HAFT GEMENSAMMA FRAMTR¤DANDEN P¥ BIBLIOTEK TEATRAR OCH ARBETS PLATSER 3YFTET HAR VARIT ATT SKAPA ETT B¤TTRE ARBETSKLIMAT F¶R F¶RFATTARE OCH ARRANG¶RER I .ORRLAND 
 3AMTAL  
 -  
 EN NORRL¤NDSK F¶RFATTARTURN© F¶R GRUNDSKOLOR OCH GYMNA SIER SOM EN DEL AV EN MANIFESTATION MOT DET V¤XANDE V¥LDET I SAMH¤LLET 0ROJEKTET GAV UPPDRAG ¥T F¶RFATTARE DET GAV UNGDOMAR TILLF¤LLE ATT M¶TA LITTERATUREN OCH DET BIDROG TILL EFTERTANKE KRING ETT VIKTIGT SAMH¤LLS PROBLEM 
 +ONSTN¤REN SOM SUBJEKT 
 /FTA OCKS¥ I DEN H¤R UTREDNINGEN SER MAN KONSTN¤REN SOM ETT OBJEKT F¶R ¥TG¤RDER OCH SAMH¤LLELIGA INSATSER  
 -EN 
  I EN TID MED STOR ARBETS L¶SHET OCH OMFATTANDE SAMH¤LLELIGA F¶R¤NDRINGAR KAN KONSTN¤RERNA OCKS¥ VARA MEDVERKANDE SUBJEKT I F¶R¤NDRINGEN %N UNDERS¶KNING FR¥N 
 .UTEK +ULTUR SOM UTVECKLINGSFAKTOR 2 VISAR P¥ EN RAD KUL TURSATSNINGAR SOM REGIONER GJORT F¶R ATT ST¤RKA SIN KONKURRENSKRAFT OCH ¶KA TILLV¤XTEN $¤R REDOG¶RS F¶R EN METOD ATT P¥VISA SAMBAND MELLAN OLIKA P¥VERKANSFAKTORER F¶R NYF¶RETAGANDE +ORRELATIONEN MELLAN ANTAL KULTURARBETARE OCH NYF¶RETAGANDE VAR I EN SKALA D¤R ¤R MAX V¤RDE +ORRELATIONEN N¤RHET TILL UNIVERSITET OCH NYF¶RETAGANDE VAR MED SAMMA METOD 
 %N ANNAN RAPPORT +ULTUR SOM LOKALISERINGSFAKTOR )NDUSTRIDEPARTE MENTET $S REDOVISAR ANSTR¤NGNINGAR I 4YSKLAND ATT ANV¤NDA KULTURELLA SATSNINGAR SOM EN AKTIV ¥TG¤RD ATT V¤NDA UTVECKLINGEN I OMR¥DEN MED STAGNATION $EN VISAR M¥NGA FRAMG¥NGSRIKA EXEMPEL P¥ HUR KULTURSATSNINGAR KAN UTVECKLA REGIONER OCH ST¤DER ,¥NGSIKTIGA OCH MEDVETNA S¥DANA SATSNINGAR KAN P¥VERKA KONSTN¤RERNAS ARBETSM¶JLIG HETER OCH !F +ULTUR HAR OCKS¥ ENGAGERAT SIG I DEN TYPEN AV PROJEKT 
 'E $EGERFORS ETT ANSIKTE ¤R ETT PROJEKT SOM SKALL HJ¤LPA DEN Williams ATT V¤NDA NEDG¥NG OCH ARBETSL¶SHET TILL TILLV¤XT OCH OPTI MISM !F +ULTUR INITIERADE MED ETT KULTURSEMINARIUM OCH ARBETS 
  
 TG¤RDERNA 
  
 3/5 
  
 MARKNADSUTBILDNINGAR D¤R KONSTN¤RER OCH ARKITEKTER TOG FRAM F¶RSLAG TILL ETT MODELLSAMH¤LLE +OMMUNINV¥NARNA FICK SE OCH YTTRA SIG ¶VER ID©ER NA OCH KOMMUNEN K¶PTE SEDAN  
 OPTIONSR¤TT 
  TILL F¶RSLAGEN OCH R¤KNAR MED ATT KUNNA GENOMF¶RA DEM DE N¤RMASTE ¥REN 6ID GENOMF¶RANDET KOMMER NYA ARBETSTILLF¤LLEN ATT SKAPAS L¥NGSIKTIGT F¶R KONSTN¤RER %N PROJEKTLEDARE HAR BEREDSKAPSARBETE F¶R ATT TA FRAM Henry BESLUT 
 $IAKONEN I (¤LLEFORS ¤R FORTS¤TTNING P¥ EN KULTURSATSNING P¥ BOSTADSOMR¥DET +LOCKARSKOGEN I (¤LLEFORS $ET VAR ETT NERSLITET BOSTADSOMR¥DE SOM F¶RSK¶NADES MED HJ¤LP AV KONSTN¤RER OCH SOM EFTER INK¶P AV ETT ANTAL  
 -ILLESSKULPTURER 
  Kim TILL  
 -ILLESPARKEN 
  !F +ULTUR MEDVERKADE I PROJEKTET SOM SEDAN LETT TILL ATT BOSTADSF¶RETAGET Henry HAND ANLITAT ETT ANTAL KONSTN¤RER F¶R ATT RUSTA UPP LEKOMR¥DEN REKREA TIONSPLATSER OCH EN DIKTARLUND ) BOSTADSOMR¥DET $IAKONEN MEDVERKAR ETT TIOTAL KONSTN¤RER TILLSAMMANS MED BL A EN LJUSARKITEKT EN F¤RG OCH LJUSS¤TTNING AV BOSTADSHUSEN TILLSAMMANS MED EN OMFATTANDE UTSMYCK NING $ESSA SENARE PROJEKT ¤R RESULTAT AV !F +ULTURS SATSNING P¥ +LOCK ARSKOGEN 0ROJEKTEN HAR BIDRAGIT TILL ATT F¶RB¤TTRA BOSTADSBOLAGETS EKO NOMI ¶RHOPPNINGEN ¤R OCKS¥ ATT KULTURSATSNINGARNA SKALL SKAPA FRAM TIDSTRO I KOMMUNEN 
 (J¤LP TILL SJ¤LVHJ¤LP 
 +ULTURF¶RENINGEN +,!2 I  
 -UNKFORS 
  HAR BILDATS SEDAN !F +ULTUR ARRAN GERADE EN TR¤FF MED YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RER OCH  
 -UNKFORS 
  KOM MUN 2ESULTATET BLEV ATT KONSTN¤RERNA BILDADE EN KULTURF¶RENING +,!2 D¤R ALLA KONSTN¤RER I KOMMUNEN ING¥R TILLSAMMANS MED TJ¤NS TEM¤N FR¥N KOMMUNEN OCH ETT ANTAL F¶RETAG 4ILLSAMMANS HAR MAN S¶KT OCH F¥TT BIDRAG S¥ ATT MAN I DAG HAR KUNNAT ANST¤LLA ETT ANTAL MEDLEMMAR SOM ARBETAR MED MARKNADSF¶RING AV KONSTN¤RERNA ¶RENINGEN BYGGER UPP ETT N¤TVERK MED LIKNANDE KULTURF¶RENINGAR I %UROPA OCH PLANERAR UTBYTESKONTAKTER MED DESSA 'ENOM !F +ULTURS MEDVERKAN HAR KONST N¤RERNA F¥TT RESURSER ATT SJ¤LVA ST¤RKA SIN ST¤LLNING GENOM ETT AKTIVT SAMARBETE 
 #ENTRUMBILDNINGARNA F¶RMEDLAR UPPDRAG TILL SINA MEDLEMMAR  
 -EN 
  DE TAR OCKS¥ INITIATIV TILL TR¤FFAR MED ARRANG¶RER PRESENTATIONSMATERIAL OCH ANNAT SOM UNDERL¤TTAR F¶R KONSTN¤RERNA ATT F¥ UPPDRAG 
 $03 $ANS 0RODUKTION 3ERVICE ¤R ETT SERVICEKONTOR F¶R N¥GRA AV DE B¤STA KOREOGRAFERNA INOM DEN NUTIDA DANSEN $03 ¤R EN RESURS OCH SAMBANDSCENTRAL F¶R ARRANG¶RER OCH PRODUCENTER AV G¤STSPEL OCH FESTI VALER (¤R FINNS INFORMATION OM DE OLIKA KOREOGRAFERNAS F¶REST¤LL NINGAR TURN©ER OCH G¤STSPEL LIKSOM DERAS L¥NGSIKTIGA PLANERING %N VIK TIG UPPGIFT F¶R $03 ¤R ATT L¥NGSIKTIGT MEDVERKA I ARBETET MED ATT BREDDA 
  
 3/5 
  
 TG¤RDERNA  
  
 OCH ¶KA PUBLIKEN TILL DEN NUTIDA DANSEN $03 BEDRIVS SOM EN TRE¥RIG F¶RS¶KSVERKSAMHET ¥REN  
 -  
 MED EKONOMISKT ST¶D FR¥N +ULTUR 3TOCKHOLM 3TATENS KULTURR¥D OCH !F +ULTUR  
 -EDIA 
  
 +ULTURELLA RESURSARBETEN 
 0ATIENTSERVICE I 3K¥NE  
 -  
 ETT KVALITETSH¶JANDE PROJEKT Jackson OCH OMSORG ¤R EN ANPASSNING AV DEN S K +ALMARMODELLEN TILL KULTUROM R¥DET 4ANKEN MED PROJEKTET ¤R ATT KONSTN¤RER F¥R M¶JLIGHET ATT UNDER SEX M¥NADER F¥ RESURSANST¤LLNINGAR SOM KVALITETSH¶JARE $E SKALL S¥ L¥NGT M¶JLIGT ARBETA MED S¥DANT SOM LIGGER INOM DERAS YRKE SJUNGA M¥LA SPELA ETC MEN DE SKALL OCKS¥ KUNNA ANV¤NDAS TILL ATT Bird NINGAR OCH B¶CKER F¶R PATIENTERNA DOKUMENTERA H¤NDELSER OCH AKTIVERA DE GAMLA OCH SJUKA 5NDER TIDEN I PROJEKTET SKALL KONSTN¤RERNA F¥ AKTIV UTVECKLING OCH V¤GLEDNING 3JUKHUS V¥RDHEM OCH SERVICEHUS SKALL F¥ TILLG¥NG TILL DE KONSTN¤RER SOM DELTAR I PROJEKTET GENOM EN BOKNINGS CENTRAL !F +ULTUR OCH SJUKV¥RDSHUVUDM¤NNEN ST¥R F¶R RESURSANST¤LL NINGEN OCH DE OLIKA V¥RDENHETERNA BEST¤LLER MEDVERKAN KOSTNADSFRITT 
 +ALMARMODELLEN KAN ANV¤NDAS P¥ FLER OMR¥DEN +ULTUR I SKOLAN F¶R UPPRUSTNING AV SKOLORS INRE OCH YTTRE MILJ¶ FORT OCH VIDAREUTBILDNING INOM KULTUROMR¥DET F¶R L¤RARE I GRUNDSKOLAN MEN OCKS¥ SKAPANDE ARBETE D¤R KONSTN¤RER DELTAR I DET ORDNIARIE SKOLARBETET INOM SINA KONSTOMR¥DEN 
 "UDGET¥RET AVSATTES MILJONER KRONOR F¶R Wilson P¥ KULTUROMR¥DET I DET S K 3ESAM PROJEKTET SOM SKALL BIDRA TILL ATT L¥NGSIKTIGT BEVARA KULTURARVET OCH ¶KA TILLG¤NGLIGHETEN BL A GENOM DIGITALISERING %N UTVECKLING AV Garner KUNNA ANPASSAS TILL ANDRA DELAR AV KULTUROMR¥DET %TT EXEMPEL ¤R 5TST¤LLNINGS 3ESAM SOM SKULLE INNEB¤RA ATT T EX BILDKONSTN¤RER SK¥DESPELARE OCH MUSIKER ENGAGERAS UNDER L¤NGRE PERIODER F¶R ATT H¶JA KVALITETEN P¥ UTST¤LLNINGAR INOM DET KULTURHISTORISKA OMR¥DET 
  
 -OT 
  Anderson 
 0ROJEKT TIMMAR ¤R ETT OMFATTANDE PROJEKT SOM !F +ULTUR I '¶TEBORG INITIERAT "AKGRUNDEN ¤R EN SNABB ¶KNING AV S¶KANDE TILL KULTUR OCH MEDIAYRKEN I '¶TEBORG "ARA MELLAN MARS OCH MAJ ¥R ¶KADE ANTALET INSKRIVNA S¶KANDE MED PERSONER AV Brown VARA OETABLERADE MED SVAG ANKNYTNING TILL ARBETS MARKNADEN 0ROJEKT TIMMAR SYFTAR TILL ATT MOTVERKA DENNA STR¶M AV NYA S¶KANDE TILL KULTURARBETSMARKNADEN 0ROJEKTET SKER I SAMVERKAN 
  
 TG¤RDERNA 
  
 3/5 
  
 MED '¶TEBORGS KOMMUN OCH MED EKONOMISKT BIDRAG FR¥N %5 3YFTET ¤R ATT HITTA EN NY OCH B¤TTRE FUNGERANDE METOD I DET DAGLIGA ARBETET MED DE ICKE ETABLERADE ARBETSS¶KANDE 5NDER TIO VECKOR KOMMER DE S¶KANDE ATT F¥ Case MED SINA FRAMTIDSPLANER $EN INLEDANDE FASEN ¤R  
  
 TIMMAR D¤RAV NAMNET P¥ HELA PROJEKTET .¤R DEN S¶KANDE ANM¤LER SIG F¥R HAN ELLER HON EN  
 INSKRIVNINGSP¥SE 
  MED UPPMANING ATT ¥TERKOMMA EFTER TIMMAR 
 6ID DET F¶RSTA M¶TET SAMLAS SEX TILL ¥TTA S¶KANDE EN YRKESVERKSAM KONSTN¤R OCH EN ARBETSF¶RMEDLARE 4ILL M¶TET SKALL DEN S¶KANDE HA F¶R BERETT EN PRESENTATION P¥  
 -  
 MINUTER OM SIG SJ¤LV OCH SITT KONSTN¤R LIGA ARBETE  
 -USIKER 
  KAN FRAMF¶RA SIN MUSIK SINA VERK BILDKONSTN¤REN SINA M¥LNINGAR SKISSER SKULPTURER ELLER FOTOGRAFIER OSV $EN SOM INTE KOMMIT S¥ L¥NGT F¥R BER¤TTA OM SINA FORMELLA MERITER SINA DR¶MMAR OCH AMBITIONER 'ENOM DENNA F¶RSTA INTRODUKTION VILL F¶RMEDLINGEN VISA ATT MAN TAR DE S¶KANDE P¥ ALLVAR $E TVINGAS OCKS¥ ATT B¶RJA FORMULERA SIG OM SITT ARBETE INTE MINST F¶R SIG SJ¤LVA %FTER DETTA INLEDANDE M¶TE BOKAS ALLA TILL INDIVIDUELLA SAMTAL MED KONSTN¤RER OCH ELLER V¤GLEDARE FR¥N ARBETSF¶RMEDLINGEN ELLER EN SOCIALSEKRETERARE FR¥N KOMMUNEN 
 5NDER FAS TV¥ TR¤FFAR DEN S¶KANDE EN HANDLEDARE TV¥ G¥NGER I VECK AN (AN ING¥R OCKS¥ I EN GRUPP SOM HELA TIDEN HAR TILLG¥NG TILL YRKES VERKSAMMA KONSTN¤RER ARBETSF¶RMEDLARE OCH SOCIALSEKRETERARE .U PR¶VAS VISIONEN OCH DR¶MMARNA (¥LLER DR¶MMEN )NTE MINST ST¤LLS MAN INF¶R FR¥GAN OM MAN GJORT ETT IDENTITETSVAL ELLER ETT YRKESVAL $E ETABLERADE KONSTN¤RERNA ¤R VIKTIGA F¶R ATT VISA HUR VERKLIGHETEN BAKOM DR¶MBILDEN SER UT 
 %FTER FEM VECKOR B¶RJAR DEN TREDJE FASEN N¤R MAN ¶VERG¥R TILL ATT PLA NERA FRAMTIDEN .U KANSKE NYA GRUPPER FORMAS BEROENDE P¥ VAD DE OLIKA INDIVIDERNA KOMMIT FRAM TILL .¥GRA KANSKE VILL STARTA OM MED HELT ANDRA YRKESM¥L ANDRA VILL KANSKE G¥ VIDARE MOT EN KONSTN¤RLIG UTBILDNING 9TTERLIGARE ANDRA VILL KANSKE SE SIG OM EFTER ANDRA ARBETEN F¶R SIN F¶RS¶RJNING .¤R PROJEKTET ¤R AVSLUTAT EFTER TIO VECKOR SKALL ALLA HA EN Wallace HANDLINGSPLAN TILL ELLER FR¥N ETT KONSTN¤RSYRKE 
  
 3VENSKA *OURNALISTF¶RBUNDET HAR I SINA INVENTERINGAR AV ARBETSL¶SA JOURNALISTER I A KASSAN FUNNIT MEDLEMMAR SOM SEDAN MITTEN AV  
  
 TALET INTE HAFT ETT  
 RIKTIGT 
  ARBETE UTAN ENBART G¥TT IN OCH UT I OLIKA ¥TG¤R DER %FTERSOM JAG TROR ATT DEN BILDEN G¤LLER FLERA GRUPPER INOM !F +ULTUR  
 -EDIA 
  BESKRIVER JAG OCKS¥ ETT INITIATIV FR¥N *OURNALISTF¶RBUNDET %FTER STORA ANSTR¤NGNINGAR ATT FINNA KONSTRUKTIVA INSATSER F¶R L¥NGTIDS ARBETSL¶SA UTAN ATT LYCKAS F¶RESL¥R F¶RBUNDET D¤RF¶R EN KRAFTFULL ¥Smith ¤LDRE ARBETSL¶SA TILL EN SYSSELS¤TTNING D¤R DE KAN F¥ AN V¤NDNING F¶R SINA KUNSKAPER OCH ERFARENHETER OCH SOM KAN LEDA TILL ARBETE I ST¤LLET F¶R UTSLAGNING FR¥N ARBETSMARKNADEN !F +ULTUR  
 -EDIA 
  HAR D¤RF¶R P¥ F¶RSLAG ATT F¶RBUNDET UPPHANDLAT UTBILDNINGSPLATSER I EN 
  
 3/5 
  
 TG¤RDERNA  
  
 SKR¤DDARSYDD UTBILDNING SOM GER GYMNASIEL¤RAREXAMEN I MEDIA 5TBILDNINGEN MOTSVARAR Williams (ELST SKULLE MAN HA L¥TIT UTBILDNINGEN OMFATTA BEH¶RIGHET I YTTERLIGARE ETT ¤MNE $ETTA F¶R ATT MINSKA RISKEN ATT DEN NYUTBILDADE BLIR ARBETSL¶S IGEN OM DET SNABBT V¤XANDE INTRESSET F¶R MEDIAUTBILDNINGEN SKULLE MINSKA LIKA FORT 2EGLERNA F¶R ARBETSMARKNADSUTBILDNING MEDGER DOCK INTE L¤NGRE UTBILD NING ¤N MOTSVARANDE PO¤NG 
 +ULTURPOLITISK UTVECKLING 
 +OMMUNER OCH LANDSTINGEN ANV¤NDER OFTA ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDSMEDEL I EN MEDVETEN KULTURPOLITISK STRATEGI $ET ¤R VANLIGT ATT ¥TG¤RDSMEDEL KOMPLETTERAR KOMMUNENS ELLER LANDSTINGETS EGNA OBUNDNA PROJEKTMEDEL OCH GER ST¶RRE M¶JLIGHETER ATT PR¶VA ANNORLUNDA GREPP OFTA MED EN PEDAGOGISK VINKLING 
 ,ANDSTINGET I 5PPSALA L¤N GJORDE MED ST¶D FR¥N !F +ULTUR EN KONST PEDAGOGISK VANDRINGSUTST¤LLNING 4ING OCH 4ANG OCH ETT PROJEKT 'Yoder ,UST SOM HANDLADE OM SEXUELLA ¶VERGREPP INOM OM SORGEN 
 ,ANDSTINGET I +RONOBERG STARTADE ETT TV¤RKULTURELLT CENTRUM SOM GER ARBETE ¥T KONSTN¤RER $¤R FINNS VERKST¤DER OCH ATELJ©ER MED MODERN UTRUSTNING F¶R DATORSERIGRAFI OCH MEDIA ARTES DVS ELEKTRONMUSIKVERK STAD 
 ,ANDSTINGET '¤VLEBORG HAR HAFT EN Dunn VUXNA D¤R PROFES SIONELLA KONSTN¤RER INOM BILD HANTVERK OCH F¶RFATTANDE ARBETAT MED L¥NGTIDSSJUKSKRIVNA OCH ARBETSL¶SA SOM ETT LED I EGET SKAPANDE OCH PER SONLIG UTVECKLING  
 -AN 
  VILL Stephens ERBJUDA MOTSVARANDE UTBILD NINGAR TILL GRUPPER ANST¤LLDA INOM LANDSTINGET 
  
 3/5 
  
 –VERUTBUD 
  OCH MINSKANDE Ray3AMMANFATTNING 
 %FTERFR¥GAN P¥ KULTUR HAR STAGNERAT SEDAN MITTEN AV TALET %FTER SOM KONSTN¤RLIGT ARBETE SAKNAR DEN RATIONALISERINGSPOTENTIAL SOM FINNS I INDUSTRIELL TILLVERKNING INNEB¤R DET ATT KOSTNADERNA RELATIVT SETT HELA TIDEN ¶KAR %N SVAG UTVECKLING AV OFFENTLIGA BIDRAG TILL KUL TUREN R¤CKER D¤RF¶R INTE F¶R ATT H¥LLA Yates 0RODUKTIVITETS F¤LLAN SL¥R IGEN !RBETSMARKNADSPOLITIKEN F¶RST¤RKER STRUKTURPROBLE MEN EFTERSOM DEN MEDVERKAR TILL ETT F¶R STORT UTBUD P¥ ARBETSKRAFT I SEKTORN $EN H¥RDARE KONKURRENSEN P¥ EN SMAL SEKTOR LEDER OCKS¥ TILL ATT VILLKOREN F¶R DE KONSTN¤RER SOM KULTURPOLITIKEN V¤RNAR OM F¶R S¤MRAS %N BEGR¤NSNING AV ARBETSF¶RMEDLINGENS SATSNINGAR MOT KONSTN¤RER ¤R D¤RF¶R N¶DV¤NDIG 
 %FTERFR¥GAN P¥ KULTUR 
 %FTERFR¥GAN P¥ KULTUR I MYCKET VID MENING HAR UTVECKLATS SVAGT SEDAN SLUTET AV TALET $ENNA EFTERFR¥GAN BEST¥R AV EN KOMBINATION AV STATLIGA LANDSTINGSKOMMUNALA OCH KOMMUNALA RESURSER TILL KULTUR  
 -EN 
  MERPARTEN BEST¥R AV  
 HUSH¥LLENS 
  DVS DEN PRIVATA Rivera RELLT RELATERADE VAROR OCH TJ¤NSTER 
 4ABELLEN NEDAN VISAR UTVECKLINGEN MELLAN ¥REN OCH ) FASTA PRISER HAR Alexander STILL +ULTUREFTERFR¥GANS ANDEL AV BRUTTONATIONALPRODUKTEN HAR MINSKAT 
  
 –VERUTBUD 
  OCH MINSKANDE Miller 
  
 3/5 
  
 3AMH¤LLETS TOTALA KULTURUTGIFTER ¥REN OCH I L¶PANDE PRISER 
  
 –KNING 
  
 I 
  
 3TAT 
  
 ,ANDSTING 
  
 +OMMUNER 
  
 (USH¥LLEN 
  
 4OTALT 
  
 –KNING 
  I KONSUMENTPRISINDEX 
  
 –KNING 
  I ".0 
  
 +ULTURUTG I AV ".0 
  
 $EN STAGNATION I Brown VISAR SKULLE NATURLIGTVIS VARA M¶JLIG ATT M¶TA I EN INDUSTRIELLT RELATERAD PRO DUKTION .Y TEKNIK OCH Stephens PROCESSER LEDER I EN H¶GTEKNOLO GISK INDUSTRI TILL ATT ALLT F¤RRE M¤NNISKOR PRODUCERAR ALLT MER %N SNABB PRODUKTIVITETSUTVECKLING MEDF¶R EN L¶NSAM PRODUKTION OCH GODA IN KOMSTER ¤VEN OM V¤RDET AV DEN TOTALA Hunter BIBEH¥LLER SIN ANDEL AV PRODUKTIONEN 0RISET F¶R EN MODERN BIL I DAG REPRESENTERAR EN MYCKET MINDRE ANDEL AV EN NORMAL ¥RSINKOMST ¤N EN BETYDLIGT S¤MRE BIL GJORDE F¶R ¥R SEDAN 
 0¥ KONSTENS OMR¥DE ¤R F¶RH¥LLANDET DET MOTSATTA /CH DET LEDER TILL ATT PRISERNA RELATIVT BLIR H¶GRE OCH Parsons 
 0RODUKTIVITETSF¤LLAN SL¥R IGEN 
 %FTERFR¥GAN P¥ KONSTN¤RERNAS TJ¤NSTER KOMMER FR¥N OFFENTLIGA INSTITUTIO NER FR¥N N¤RINGSLIV OCH FR¥N HUSH¥LLEN $EN OFFENTLIGA Miller HAR Ray UNDER DE SENASTE DECENNIERNA VILKET I REALITE TEN INNEB¤R EN VISS MINSKNING FRAMF¶R ALLT UNDER TALET (USH¥L LENS EFTERFR¥GAN HAR REDUCERATS AVSEV¤RT UNDER TALETS DEPRESSION 
 3TATEN KOMMUNERNAS OCH LANDSTINGENS SAMMANTAGNA ROLL F¶R KONST N¤RSPOLITIKEN ¤R PARADOXAL /FFENTLIG SEKTOR P¥VERKAR I MYCKET H¶G GRAD B¥DE UTBUDET AV KONSTN¤RER OCH Flores DERAS KONST  
 -AN 
  KAN MED FOG H¤VDA ATT STATEN H¶GST BETYDANDE BIDRAGIT TILL ATT ¶KA UTBUDET AV KONSTN¤RER DE SENASTE FEM TILL TIO ¥REN 3AMTIDIGT HAR STAT KOMMUNER OCH LANDSTING SN¶PT Flores KONST GENOM ATT BEGR¤NSA ANSLAG TILL SCEN OCH TON TILL UPPHANDLING AV BILD ETC 6ISSERLIGEN HAR KULTURSEKTORN KLARAT SIG V¤L N¤R STATEN DRAGIT NER ANSLAGEN F¶R I STORT SETT ALLA VERK 
  
 3/5 
  
 –VERUTBUD 
  
  OCH MINSKANDE EFTERFR¥GAN  
  
 SAMHETER  
 -EN 
  OCKS¥ OF¶R¤NDRADE ELLER N¥GOT STIGANDE ANSLAG INNEB¤R I PRAKTIKEN EN NEDDRAGNING 
 ) FLERA NUMERA KLASSISKA UPPSATSER FR¥N TALET ANALYSERAR DEN AMERIKANSKE EKONOMIPROFESSORN 7ILLIAM "AUMOL DE PARADOXER SOM UPPST¥R Wilkinson AV SKILLNADER I PRODUKTIVITETSTILLV¤XT MELLAN OLIKA PRODUKTIONSSEKTORER 'RUNDTANKEN I DESSA ARTIKLAR ¤R ATT DE TJ¤NSTER DET R¶R SIG OFTAST OM TJ¤NSTER SOM UTF¶RS I L¥GPRODUKTIVA SEKTORER F¶RDYRAS I F¶RH¥LLANDE TILL VAROR SOM PRODUCERAS I INDUSTRIN P¥ GRUND AV STORA SKILLNADER I PRODUKTIVITETSTILLV¤XT S¥ SOM DENNA M¤TS I SLUTLIG PRO DUKTION 
 2UTINISERAD H¶GPRODUKTIV VERKSAMHET KR¤VER RELATIVT SETT F¤RRE SYS SELSATTA EFTERSOM DEN ST¤NDIGT RATIONALISERAS !V MOTSATT SK¤L KR¤VER L¥GPRODUKTIV VERKSAMHET FLER $ETTA LEDER TILL ATT L¥GPRODUKTIV PRODUK TION AV TJ¤NSTER BLIR ALLT  
 DYRARE 
  I F¶RH¥LLANDE TILL INDUSTRIELLT FRAMST¤LL DA VAROR  
 -ER 
  OCH MER ARBETE F¶RS D¤RF¶R ¶VER FR¥N H¶GPRODUKTIV TILL L¥GPRODUKTIV PRODUKTION N¥GOT SOM P¥ L¥NG Whitaker LEDA TILL STAGNA TIONSTENDENSER $ESSA HAR IBLAND Lucero  
 "AUMOLtS $ISEASE 
  
 ¶RSTA G¥NGEN "AUMOL UTVECKLADE SIN ANALYS HANDLADE DET OM EN UNDERS¶KNING AV KULTURINSTITUTIONERNAS EKONOMI I .EW 9ORK /LIKA KULTURSTIFTELSER HADE BEKYMRATS ¶VER ATT OPERAN TEATRAR KONSERTARRAN G¶RER OCH Michael ALLT S¤MRE EKONOMI TROTS GODA TIDER I ¶VRIGT  
 -  
 ¶KAD TILLV¤XT OCH ¶KAD STANDARD (AN F¶RKLARADE DETTA MED RESONE MANGET OVAN +ONSTEN HAR EN HELT ANNAN  
 TEKNISK 
  KARAKT¤R ¤N VARUTILL VERKNING 4EKNISK UTVECKLING G¶R VAROR  
 BILLIGARE 
  +ONST V¥RD OCH OMSORG KAN INTE RATIONALISERAS P¥ SAMMA S¤TT UTAN ATT DE F¶RLORAR SIN MENING 
 "AUMOLS NU KLASSISKA EXEMPEL G¤LLER EN HORNKVINTETT AV (AYDEN $EN TAR MINUTER ATT SPELA ALLTS¥ ¥TG¥R MANTIMMAR  
 –VERF¶R 
  MAN INDUSTRIELLT T¤NKANDE P¥ DENNA KONSERT B¶R PRODUKTIVITETEN ¶KA ANTINGEN GENOM H¶GRE HASTIGHET ELLER F¤RRE MUSIKER "AUMOLS SLUTSATS ¤R 
  
 ! Daniels QUINTET CALLS FOR THE EXPENDITURES OF } HOURS FOR ITS PERFORMANCE ANY ATEMPT TO INCREASE PRODUCTIVITY HERE IS LIKELY TO BE VIEWED WITH CONCERN BY CRITICS AND AUDIENCE ALIKE  
  
 $ET KANSKE ¤R ON¶DIGT ATT P¥PEKA ATT GRAD AV PRODUKTIVITET ELLER PRO DUKTIVITETSTILLV¤XT INTE ALLS ¤R N¥GOT M¥TT P¥ HUR V¤RDEFULL EN VERKSAMHET ¤R UTAN Schroeder KARAKT¤R 
 +ONSTN¤RLIG VERKSAMHET ¤R L¥NGT MER ARBETS OCH KUNSKAPSINTENSIV ¤N FLERTALET ANDRA TJ¤NSTER OCH VAROR VI KONSUMERAR $¤RF¶R BLIR DEN SUC CESSIVT MER KOSTSAM ¤N GENOMSNITTET AV KONSUMTIONEN  
 -AN 
  KAN S¤GA ATT DET FINNS EN EKONOMISK TEKNISK LAGBUNDENHET I ATT KONSTEN ST¤NDIGT 
 4HE  
 -ACROECONOMICS 
  OF 5NBALANCED 'ROWTH 
  
 –VERUTBUD 
  OCH MINSKANDE Miller 
  
 3/5 
  
 TYCKS BROTTAS MED KOSTNADSPROBLEM  
 -AN 
  KAN AV "AUMOLS ANALYS OCKS¥ DRA DEN SLUTSATSEN ATT OM BARA DEN KONST ACCEPTERAS SOM FINANSIERAR SIG SJ¤LV P¥ MARKNADEN KOMMER KONSTN¤RSGRUPPEN EFTERHAND ATT TYNA BORT +ONSTEN ¶VERLEVER INTE L¥NGSIKTIGT UTAN EN OFFENTLIG KULTURPOLITIK 
 6ISST FINNS DET INSLAG AV NY TEKNIK OCH INDUSTRIELL FRAMST¤LLNING OCK S¥ Wolfe $ET FINNS INDUSTRIELLT FRAMTAGNA B¶CKER FONOGRAM VIDEO 46 SATELLIT FILMINDUSTRI )NTERNET ETC $ET ¤R M¶JLIGT ATT SPELA IN (AYDENS HORNKVINTETT OCH SPELA UPP DEN P¥ GRAMMOFON 46 ELLER FILM )NDUSTRIELL DESIGN KAN F¶RMEDLAS GENOM INDUSTRIVAROR  
 -EDIA 
  KAN Hall $ETTA VIDGAR NATURLIGTVIS  
 MARKNADEN 
  F¶R KONSTEN  
 -EN 
  DET ¤NDRAR INTE I GRUNDEN KONSTENS KOSTNADSDILEMMA ATT KONSTN¤RLIG PRODUKTION ¤R SYNNERLIGEN ARBETS OCH KUNSKAPSINTENSIV 
 !RBETSMARKNADSPOLITIKEN F¶RST¤RKER STRUKTURPROBLEMEN 
 !NTALET ETABLERADE YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RER I 3VERIGE UTG¶R ENLIGT DE BED¶MNINGAR JAG ANSER DET M¶JLIGT ATT G¶RA CA *AG ¤R MED VETEN OM ATT DETTA P¥ST¥ENDE HAR EN FELMARGINAL P¥ ETT PAR TUSEN 4ILL DENNA GRUPP KOMMER OCKS¥ SOM JAG TIDIGARE P¥PEKAT CA KULTUR JOURNALISTER SOM DET TYV¤RR INTE VARIT M¶JLIGT ATT URSKILJA I MITT STATISTIS KA UNDERLAG 
 )NOM ARBETSMARKNADSPOLITIKEN FINNS CA INSKRIVNA SOM KONST N¤RER !V DESSA ERH¥LLER PASSIVT ST¶D OCH YTTERLIGARE AKTIVA ¥TG¤RDER Cook 
 $ESSA RELATIONER MELLAN DET TOTALA ANTALET KONSTN¤RER OCH ANTALET SOM FINNS INOM ARBETSMARKNADSPOLITIKEN ST¤MMER INTE MED MINDRE ¤N ATT ARBETSF¶RMEDLINGEN REKRYTERAR UR EN BETYDLIGT ST¶RRE GRUPP ¤N DE ETABLE RADE KONSTN¤RERNA AV ALLA ETABLERADE KONSTN¤RER ¤R DEFINITIVT INTE INSKRIVNA P¥ ARBETSF¶RMEDLINGEN $ET ¤R EN SLUTSATS SOM BEKR¤FTAS AV S¥V¤L !F +ULTURS F¶RMEDLARE SOM AV KONSTN¤RERNAS Pacheco 
 !TT ARBETSF¶RMEDLINGEN VIA AKTIVA ¥TG¤RDER ¶VERREKRYTERAR IN P¥ KUL TURSEKTORN STYRKS D¤RTILL F¶R DET F¶RSTA AV  
 !-3 
  ANALYS AV RUNDG¥NGEN I ¥TG¤RDSSYSTEMEN OCH F¶R DET ANDRA AV 5ME¥ UNDERS¶KNINGEN AV BERED SKAPSARBETEN %N TREDJE K¤LLA SOM STYRKER MITT P¥ST¥ENDE ¤R DEN IN KOMSTUNDERS¶KNING UTREDNINGEN L¥TIT 3#" UTF¶RA 
 5NDERS¶KNINGEN AV RUNDG¥NGEN G¤LLDE CA ARBETSL¶SA KONSTN¤ RER SOM TR¤DDE IN I ¥TG¤RDER ¥REN  
 -  
 !V DESSA SOM L¤MNADE ARBETSL¶SHET I SAMBAND MED ¥TG¤RDEN VAR TILLBAKA I ARBETSL¶SHET EFTER SEX M¥NADER EFTER ETT ¥R OCH EFTER FEM ¥R 4ROTS ATT UNDERS¶KNINGEN G¤LLDE DEN SN¤VARE KRETSEN INSKRIVNA VID !F +ULTUR 
  
 3/5 
  
 –VERUTBUD 
  
  OCH MINSKANDE EFTERFR¥GAN  
  
 VISAR UNDERS¶KNINGEN ATT M¥NGA AV DESSA KONSTN¤RER FINNS UTANF¶R KRET SEN AV DE ETABLERADE KONSTN¤RERNA 4ROTS ALLT BEST¥R DE ETABLERADE KONST N¤RERNA AV EN BETYDANDE K¤RNA AV PERSONER SOM F¶RS¶RJER SIG P¥ MARK NADEN $ET ¤R DOCK SV¥RT ATT FASTST¤LLA HUR STOR DENNA K¤RNA ¤R 
 5ME¥UNDERS¶KNINGEN VISAR ATT MELLAN EN TREDJEDEL OCH H¤LFTEN AV DE SOM VIA !F +ULTUR ERH¶LL BEREDSKAPSARBETEN ¥R INTE KUNDE F¶RS¶RJA SIG P¥ SIN KONST UNDER HELA ¥RET %N LIKA STOR ANDEL AV GRUPPEN VAR UNDER DEN I OCH F¶R SIG RELATIVT KORTA PERIOD UNDERS¶KNINGEN G¤LLDE I RUND G¥NG 
 3#" S UNDERS¶KNING BYGGER P¥ ETT REGISTER ¶VER DE SOM S¶KT KONST N¤RSSTIPENDIUM UNDER ¥REN  
 -  
 "LAND DESSA GJORDES EN ENK¤T OM ARBETE OCH INKOMSTF¶RH¥LLANDEN 3#" G¶R REGELBUNDNA STATISTISKA BER¤KNINGAR P¥ ETT URVAL OM INDIVIDER UR DET TOTALA INKOMST REGISTRET 0¥ UTREDNINGENS UPPDRAG K¶RDE 3#" REGISTRET FR¥N +ONST N¤RSN¤MNDEN OCH ¶RFATTARFONDEN MOT STORURVALET OCH D¤REFTER OCKS¥ MOT  
 !-3 
  DATABASER $EN K¶RNINGEN GER VID HANDEN ATT DEN TOTALA M¥L GRUPPEN UTG¶RS AV Stone OMKRING H¤LFTEN AV DE JAG DE FINIERAT SOM YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RER 5RVALET TORDE TILL ALLRA ST¶RSTA DELEN UTG¶RAS AV ETABLERADE YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RER VILKET BE KR¤FTAS AV DE SOM HAR ATT HANTERA DENNA TYP AV ANS¶KNINGAR 
  
 !V DENNA GRUPP VAR INSKRIVNA VID ARBETSF¶RMEDLINGEN  
  
 UPPBAR ! KASSA /CH HADE ARBETSMARKNADSUTBILDNING 
 $ETTA SKULLE BETYDA  
 -  
 UPPR¤KNAT P¥ HELA KONSTN¤RSKOLLEKTIVETS 
  
 -  
  
 ATT VAR INSKRIVNA VID ARBETSF¶RMEDLINGEN OCH ATT  
  
 UPPBAR ! KASSA %N SVAGHET I J¤MF¶RELSEN G¤LLER UPPBYGGNADEN AV  
 !-3 
  REGISTER I F¶RH¥LLANDE TILL ENK¤TSVAR OCH INKOMSTUPPGIFTER $E SE NARE ¤R INTE PERIODISERADE P¥ DET S¤TT SOM ARBETSMARKNADSSTATISTIKEN ¤R DVS I GENOMSNITT PER M¥NAD 
 /M ETABLERADE YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RER ¤R INSKRIVNA VID ARBETSF¶RMEDLINGEN  
 -  
 ATT J¤MF¶RA DE TOTALT INSKRIVNA BETYDER DET ATT AV ARBETSF¶RMEDLINGEN M¥LGRUPP ¤R MER ¤N Chavez UTANF¶R DE ETABLERADE KONSTN¤RERNAS KRETS $EN Cook BER¤KNING SOM JAG ANV¤NT I KAPITEL N¤R DET G¤LLER VILKA SOM F¥R ¥TG¤RDER MOT KULTUROMR¥DET INNE B¤R ATT GRUPPEN SOM BED¶MS SOM KONSTN¤RER INOM !RBETSMARK NADSVERKET SKULLE UTG¶RA PERSONER $ET INNEB¤R DOCK FORTFARANDE ATT RELATIONEN MELLAN DE INSKRIVNA OCH DE VERKLIGT ETABLERADE ¤R ORIMLIG 
 /M SAMMA PROPORTIONER G¤LLER DE I AKTIVA ¥TG¤RDER BETYDER DET ATT AV 
 I AKTIVA ¥TG¤RDER ¤R ICKE ETABLERADE OCH RESTERANDE OMKRING 
 ¤R ETABLERADE 
  
 –VERUTBUD 
  OCH MINSKANDE Miller 
  
 3/5 
  
 %N KULTURPOLITISK DEFINITION BEGR¤NSAR !F +ULTURS M¥LGRUPP 
 !LLA DESSA BED¶MNINGAR ¤R RELATIVT SAMST¤MMIGA !V DE KONSTN¤RER SOM ERH¥LLER ¥TG¤RDER VIA !F +ULTUR ¤R CA TV¥ TREDJEDELAR ETABLERADE KONSTN¤RER  
 -  
 EN TREDJEDEL INTE $E AKTIVA ¥TG¤RDER P¥ KONSTN¤RSMARKNA DEN SOM ¶VRIGA ARBETSF¶RMEDLINGSKONTOR F¶RMEDLAR G¤LLER I STORT SETT BARA OETABLERADE 
 !V  
 KONSTN¤RSKODADE 
  
  I AKTIVA ¥TG¤RDER VIA ABETSMARK NADSPOLITIKEN UTG¶R DE ETABLERADE OMKRING OM MAN UTG¥R FR¥N 3#" UNDERS¶KNINGEN !V MILJONER KRONOR TORDE MINDRE ¤N  
  
 MILJONER KRONOR G¥ TILL ETABLERADE KONSTN¤RER 
 %TT RELATIVT ENTYDIGT OCH SAMST¤MMIGT OMD¶ME FR¥N !F +ULTURF¶R MEDLARNA INNEB¤R ATT TV¥ TREDJEDELAR AV DERAS M¥LGRUPP I ¥TG¤RDER ST¥R N¤RA ELLER P¥ VISST AVST¥ND FR¥N MARKNADEN MEDAN EN TREDJEDEL INTE ALLS FINNS P¥ MARKNADEN $VS AV ¤R CIRKA ETABLERADE KONSTN¤RER 
 /M MAN H¥RDRAR 3#" UNDERS¶KNINGENS RELATIVT OS¤KRA RESULTAT SKULLE DET D¤RMED FINNAS  
 -  
 KONSTN¤RER D¤RUT¶VER SOM ERH¥LLER ¥TG¤RDER P¥ ¶VRIGA ARBETSF¶RMEDLINGSKONTOR 
 $ET FINNS SJ¤LVFALLET INGEN STOR PRECISION I DESSA TENTATIVA BER¤K NINGAR $E UTG¶R ENDAST ETT ST¶D F¶R DE SLUTSATSER JAG DRAGIT AV ALLT DET KVALITATIVA MATERIAL JAG TAGIT DEL AV Casey G¥NG $ET VIKTI GASTE HAR F¶R MIG VARIT ALLA DE OTALIGA KONTAKTER JAG HAFT MED KONSTN¤RER OCH ARBETSF¶RMEDLARE OCH DE ERFARENHETER OCH OMD¶MEN DE F¶RMEDLAT 3TATISTIK SOM  
 !-3 
  OCH 3#" ST¤LLT TILL F¶RFOGANDE HAR UTGJORT EN REFE RENS MOT VILKEN JAG ST¤LLT ALLT DET JAG LYSSNAT TILL FR¥GAT OM OCH H¶RT DISKUTERAS 
  
 -IN 
  SLUTSATS ¤R BEST¤MD !RBETSMARKNADSPOLITIKEN P¥ KONSTN¤RERNAS Baker MYCKET TYDLIGARE DEFINIERAS UTIFR¥N KULTURPOLITISKA M¥L +ULTURPOLITIKEN OCH ARBETSMARKNADSPOLITIKEN M¥STE BLI ¶VERENS OCH VERKA MOT SAMMA MARKNAD ¶RST D¥ BLIR DET M¶JLIGT ATT SKAPA EN SAM KLANG MELLAN DE TV¥ POLITIKOMR¥DENAS OLIKA ROLLER  
 -  
 OCH MOTS¤TTNINGEN MELLAN DE SKILDA M¥LEN ¶VERBRYGGAS 
 ) DAG GES AKTIVA ARBETSMARKNADS¥TG¤RDER IN MOT KONSTN¤RERNAS AR BETSMARKNAD I EN OMFATTNING SOM B¶R REDUCERAS MED TV¥ TREDJEDELAR %N KULTURPOLITISKT MOTIVERAD AVGR¤NSNING AV ARBETSF¶RMEDLINGENS AKTIVA ¥TG¤RDER BETYDER ATT MAN B¶R KONCENTRERA ¥TG¤RDERNA TILL I STORLEKSORD NINGEN  
 -  
 IST¤LLET F¶R N¤RA 
 )ST¤LLET F¶R MILJONER KRONOR I AKTIVA ¥TG¤RDER SKULLE DET D¤RMED HANDLA OM MINDRE ¤N MILJONER KRONOR $ESSA MEDEL M¥STE ¥ ANDRA SIDAN GES EN ST¶RRE EFFEKTIVITET GENOM EN FRIARE ANV¤NDNING 6OLYMKRAV 
  
 3/5 
  
 –VERUTBUD 
  
  OCH MINSKANDE EFTERFR¥GAN  
  
 F¶R DENNA BEGR¤NSADE GRUPP UTMANAR INTE BARA L¶JET UTAN ¤R DIREKT SKADLIG 
 /BALANSEN F¶RST¤RKS FR¥N FLERA H¥LL 
 +ONSTN¤RERNAS ARBETS OCH INKOMSTM¶JLIGHETER HAR SUCCESSIVT BEGR¤N SATS FR¥N TRE H¥LL ELLER KANSKE AV TRE TYDLIGA UTVECKLINGSTENDENSER %FTERFR¥GAN P¥ KONST HAR STAGNERAT DE SENASTE ¥TTA ¥REN OCH KOSTNADERNA HAR INTE H¥LLIT TAKT MED INFLATIONEN +ONSTN¤RLIGT ARBETE ¤R SYNNERLIGEN L¥GPRODUKTIVT  
 -AN 
  KAN RATIONALISERA BILPRODUKTION OCH M¶JLIGEN H¶TORGSKONST MEN INTE KONST AV H¶G KVALITET .¤R KONSTN¤RLIG PRODUK TION INTE ENS H¥LLER TAKTEN MED INFLATIONEN INNEB¤R DET BETYDANDE INKOMSTMINSKNINGAR F¶R KONSTN¤RER  
 -  
 ¤VEN OM ANTALET KONSTN¤RER VORE KONSTANT 
  
 -EN 
  Carlson P¥ MARKNADEN ¤R INTE KONSTANT $ET HAR ¶KAT %N STARKT BIDRAGANDE ORSAK TILL DETTA ¤R ATT ARBETSMARKNADSPOLITIKEN LETT TILL EN ¶VERETABLERING P¥ KONSTN¤RERNAS Perkins 4V¥ TREDJEDELAR AV DE KONSTN¤RER SOM GENOM DESSA ¥TG¤RDER SKAFFAR SIG INKOMSTER ¤R OETABLERADE 
 $E ETABLERADE YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RERNAS ARBETSVILLKOR HAR F¶R S¤MRATS $ET ¤R EN ¶VERGRIPANDE KULTURPOLITISK UPPGIFT ATT V¤RNA OM KONSTEN OCH KONSTN¤RERNAS ARBETS OCH INKOMSTVILLKOR 
  
 -IN 
  UPPGIFT ¤R BEGR¤NSAD *AG L¤GGER Schultz EN AV M¥NGA TENDENSER SOM F¶RS¤MRAT KONSTN¤RERNAS VILLKOR N¤MLIGEN ¶VER ETABLERINGEN AV KONSTN¤RER VIA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN 
 %TT YTTERLIGARE BIDRAG TILL EN STRUKTURF¶R¤NDRING ¤R ATT BESPARINGAR GENOM EN BEGR¤NSNING I RUNDG¥NGEN AV OETABLERADE KONSTN¤RER ¤R ATT MEDEL ¶VERF¶RS TILL KULTURPOLITIKEN F¶R ATT F¶RST¤RKA F¶RMEDLINGEN AV KONSTN¤RLIGT ARBETE 
  
 3/5 
  
 –VERV¤GANDEN 
  OCH F¶RSLAG 
 !RBETE ¥T KONSTN¤RER 
 3AMMANFATTNING 
  
 -ITT 
  UPPDRAG SOM JAG TOLKAR DIREKTIVEN ¤R ATT F¶RESL¥ ¥Scott PROBLEM MED EN ¶VERETABLERING P¥ KONSTN¤RERNAS Perkins  
 -IN 
  GENOMG¥NG AV TILLG¤NGLIGT STATISTISKT MATERIAL BEARBETNING AV DETTA MED HJ¤LP AV  
 !-3 
  OCH !F +ULTUR SAMTAL OCH ¶VERL¤GGNINGAR MED ETT STORT ANTAL PERSONER INOM !F +ULTUR KONSTN¤ RER OCH DERAS ORGANISATIONSF¶RETR¤DARE VISAR ENTYDIGT ATT DETTA STRUK TURPROBLEM ¤R OMFATTANDE %N RAD TIDIGARE UTREDNINGAR HAR KONSTA TERAT SAMMA SAK 0ROBLEMEN HAR SEDAN DESS F¶RV¤RRATS 
 3ETT UR ETT KULTURPOLITISKT PERSPEKTIV ANV¤NDER ARBETSMARKNADS POLITIKEN MYCKET STORA BELOPP $EN BIDRAR D¤RMED TILL ¶VERETABLERING AV KONSTN¤RER OCH DEN F¶RST¶R MARKNADEN F¶R DE ETABLERADE KONSTN¤ RERNA /CH I DET L¥NGA LOPPET KOSTAR DETTA SAMH¤LLET MYCKET STORA RE SURSER SAMTIDIGT SOM DE PROBLEM SOM FINNS P¥ MARKNADEN F¶R KONST N¤RER PERMANENTAS $ET Mcdaniel ¤R OH¥LLBART 
 3OM JAG TIDIGARE FRAMH¥LLIT FINNS DET EN BETYDANDE KONFLIKT MELLAN ARBETSMARKNADSPOLITISKA OCH KULTURPOLITISKA M¥L OCH DEN BLIR TYDLIG I ¥TG¤RDSPOLITIKEN +ONFLIKTEN HAR BESKRIVITS UTF¶RLIGT I DE M¥NGA UTRED NINGAR SOM BER¶RT DETTA OMR¥DE UNDER DE SENASTE DECENNIERNA !RBETS MARKNADSPOLITIKENS M¥L ATT FR¤MJA ARBETSKRAFTENS ANPASSNING TILL DEN REGULJ¤RA ARBETSMARKNADEN KOMMER I KONFLIKT MED KULTURPOLITIKENS KRAV P¥ M¥NGFALD KONSTN¤RLIG F¶RNYELSE OCH KVALITET 
 +ULTURPOLITIKENS K¤RNA ¤R KONSTENS KVALITET !RBETSMARKNADSPOLITI KEN F¶RH¥LLER SIG NEUTRAL TILL KONSTENS KVALITET (¤R HANDLAR DET OM ATT FINNA ARBETEN F¶R KONSTN¤RERNA $EN AMBITIONEN SOM ¤R HEDERV¤RD LEDER DESSV¤RRE TILL ATT ARBETSMARKNADSPOLITIKEN P¥ KONSTN¤RERNAS ARBETS 
  
 –VERV¤GANDEN 
  OCH F¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 MARKNAD F¶RST¤RKER STRUKTURPROBLEMEN IST¤LLET F¶R ATT Lewis TURANPASSNINGEN 
 $ET BLIR ¤NNU TYDLIGARE N¤R KULTURSEKTORN INTE L¤NGRE V¤XER 3OM JAG TIDIGARE VISAT HAR Evans STAGNERAT DEN SENASTE TIO¥RSPE RIODEN $ESS ANDEL AV BRUTTONATIONALPRODUKTEN HAR TILL OCH MED MINS KAT $ET P¥VERKAR F¶RST¥S SYSSELS¤TTNINGEN F¶R KONSTN¤RER $ENNA STAG NATION I KOMBINATION MED EN FORTSATT NYTILLSTR¶MNING TILL DE KONSTN¤RLI GA YRKENA G¶R ATT DEN STRUKTURELLA OBALANSEN SK¤RPS F¶R VARJE ¥R VILKET OCKS¥ VISAR SIG I STATISTIKEN ¶VER ANM¤LDA OCH ARBETSL¶SA KONSTN¤RER INOM !RBETSMARKNADSVERKET !RBETSL¶SHETEN BLAND KONSTN¤RER ¤R TILL EN DEL OCKS¥ KONJUNKTURELL  
 -EN 
  INTE I S¥ H¶G GRAD I F¶RH¥LLANDE TILL KONST N¤RSYRKET SOM S¥DANT $¤REMOT HAR L¥GKONJUNKTUREN SLAGIT UT KONSTN¤RER FR¥N S K BR¶DJOBB UTANF¶R KONSTN¤RSYRKET $ESSA VAR TIDIGARE VIKTIGA F¶R KONSTN¤RERNAS F¶RS¶RJNING +ONSTN¤RERNA HAR D¤RMED BLIVIT ¤N MER BEROENDE AV ATT DEN KONSTN¤RLIGA ARBETSMARKNADEN FUNGERAR 
 3J¤LVFALLET M¥STE ARBETSMARKNADSPOLITIKEN Price P¥ DENNA V¤XANDE GRUPP ARBETSS¶KANDE  
 -EN 
  SAMTIDIGT LEDER DETTA TILL K¤RNAN I DET PROBLEM SOM ORSAKAT MITT UPPDRAG  
 -  
 ATT KULTURSEKTORN BLIVIT ALLT MER BEROENDE AV ARBETSMARKNADSPOLITIKEN !RBETSMARKNADSPOLITIKEN OCH ARBETSMARKNADSPOLITISKA MEDEL UPPR¤TTH¥LLER ETT KULTURUTBUD SOM ANNARS INTE SKULLE FINNAS !RBETSMARKNADSMEDLEN BIDRAR TILL EN F¶R STOR KOSTYM 
 %TT BETYDANDE ANTAL UTREDNINGAR DE SENASTE DECENNIERNA HAR BEHAND LAT F¶RH¥LLANDET MELLAN ARBETSMARKNADSPOLITIK OCH KULTURPOLITIK F¶R KONSTN¤RER *AG DELAR DEN UPPFATTNING SOM MINA F¶REG¥NGARE SOM UTRE DARE INOM DETTA OMR¥DE KOMMIT FRAM TILL !Massey TILL DEN V¤XANDE OBALANSEN MELLAN TILLG¥NGEN P¥ KONSTN¤RER OCH King KONST 
 LERA UTREDARE HAR BETONAT ATT ARBETSMARKNADSPOLITIKEN INOM KULTUR SEKTORN OM DEN SKA FINNAS KVAR  
 -  
 M¥STE F¥ EN S¤RST¤LLNING MED DELVIS ANNORLUNDA M¥L D¤R DE KULTURPOLITISKA M¥LEN F¥R ST¶RRE GENOMSLAG %TT ANTAL OLIKA F¶RSLAG HAR PRESENTERATS F¶R ATT ¥STADKOMMA DETTA 6ARJE G¥NG HAR REGERING OCH RIKSDAG VALT ATT UPPDRA ¥T !RBETSMARKNADSSTY RELSEN ATT L¶SA DENNA KNUT Thomas ND¥ KAN JAG KONSTATERA ATT OBALANSEN INTE BARA ¤R KVAR UTAN OCKS¥ ATT DEN HAR F¶RV¤RRATS  
 -ITT 
  F¶R SLAG PRESENTERAS NEDAN OCH DET INNEB¤R OCKS¥ EN FORTSATT STARK ROLL F¶R  
 !-3 
  I F¶RH¥LLANDE TILL KONSTN¤RERNA MEN MED TYDLIGARE AVGR¤NSNINGAR MELLAN VAD SOM ¤R ARBETSMARKNADSPOLITIKENS UPPGIFT OCH VAD SOM ¤R KULTURPOLITIKENS $ET ¤R MIN ¶VERTYGELSE ATT ARBETSMARKNADSPOLITIKEN ENSAM INTE KAN KOMMA TILLR¤TTA MED DEN NUVARANDE OBALANSEN $ET KR¤VS INSATSER AV S¥V¤L ARBETSMARKNADSPOLITIK SOM KULTURPOLITIK 
 !RBETSMARKNADSPOLITIKENS OCH KULTURPOLITIKENS ROLLER HAR UNDER GANSKA L¥NG TID SAMMANBLANDATS P¥ ETT OLYCKLIGT S¤TT $ET HAR LETT TILL EN 
  
 3/5 
  
 –VERV¤GANDEN 
  
  OCH F¶RSLAG  
  
 ¶VERTYGELSE Phillips ATT DE TV¥ M¥LS¤TTNINGARNA INTE G¥R ATT F¶R ENA *AG DELAR INTE DEN UPPFATTNINGEN 
 +ULTURPOLITIKENS ROLL ¤R ATT GARANTERA M¥NGFALD F¶RNYELSE F¶RYNG RING  
 -  
 KONSTENS UTVECKLING OCH KVALITET N¥GOT SOM INTE Miller ARBETS MARKNADPOLITIKEN 4ILL KULTURPOLITIKEN H¶R ATT VIDGA GR¤NSERNA !RBETS MARKNADSPOLITIKENS ROLL ¤R ATT H¥LLA SIG INNANF¶R DESSA GR¤NSER OCH INOM DESSA GR¤NSER FULLG¶RA ARBETSMARKNADSPOLITISKA M¥L $ESSA PRINCIPER KAN MAN TYCKA VARA SJ¤LVKLARA  
 -EN 
  Faulkner HAR DET FAKTISKT VARIT TV¤RTOM +ULTURPOLITIKEN HAR SN¤VAT AV GR¤NSERNA F¶R KONSTN¤RER !RBETSMARKNADSPOLITIKEN HAR ¶PPNAT GR¤NSERNA OCH I ALLTF¶R H¶G GRAD NYREKRYTERAT EJ KVALIFICERADE KULTURARBETARE TILL KONSTN¤RERNAS ARBETS Gonzalez 
  
 -ITT 
  Lawrence Barnes EN KOMBINATION AV DESSA M¥L ¤R M¶JLIG %N TYDLIGARE AVGR¤NSNING AV ARBETSF¶RMEDLINGENS ANSVAR OCH UPPDRAG P¥ KONSTN¤RERNAS ARBETSMARKNAD OCH EN F¶RST¤RKNING AV KULTURPOLITISKA INSATSER F¶R ATT F¶RB¤TTRA F¶RMEDLINGEN AV ARBETE ¥T KONSTN¤RER OCH SOM GER EN INKOMSTF¶RST¤RKNING SOM ¶KAR KONSTN¤RERNAS M¶JLIGHETER ATT LEVA AV SITT ARBETE 
 !RBETSMARKNADSPOLITIKENS ROLL 
 3AMMANFATTNING 
  
 -OTS¤TTNINGEN 
  Horton M¥L OCH KULTURPOLI TIKENS M¥L G¥R ATT ¶VERBRYGGA %N F¶RUTS¤TTNING ¤R ATT Flores TIKOMR¥DENA DEFINIERAR KONSTN¤RSYRKET OCH KONSTN¤RERNAS ARBETS MARKNAD LIKA $¥ BLIR B¥DA ROLLERNA TYDLIGA OCH F¶RST¤RKER VARANDRA !RBETSMARKNADSPOLITIKENS UPPGIFT BLIR D¥ F¶RMEDLING AV KONSTN¤RLIGT ARBETE UTBILDNING OCH BREDDNING AV ARBETSMARKNADEN 
 %N SAMVERKAN MELLAN ARBETSMARKNADSPOLITIKEN OCH KULTURPOLITIKEN P¥ KONSTN¤RERNAS Williams ENLIGT MIN UPPFATTNING UTG¥ FR¥N TV¥ INSIKTER ELLER PRINCIPER ¶R DET F¶RSTA ETT KLARG¶RANDE AV ATT DE TV¥ OMR¥DENA HAR OLIKA ROLLER UPPGIFTER ¶R DET ANDRA ATT DE TV¥ POLITIKOM R¥DENA DEFINIERAR KONSTN¤RERNAS ARBETSMARKNAD OCH VILKA SOM ¤R KONST N¤RER P¥ SAMMA S¤TT 
 $E STRUKTURPROBLEM JAG PEKAT P¥ LIKSOM DE LEGITIMITETSPROBLEM AR BETSMARKNADSPOLITIKEN HAR I RELATION TILL KONSTN¤RERNA SJ¤LVA HAR INTE ATT G¶RA MED ATT DE TV¥ POLITIKOMR¥DENA HAR OLIKA ROLLER "¥DA DESSA ROLLER BEH¶VS OCH ¤R V¤RDEFULLA D¤RTILL I STORT SETT UNIKA I ETT INTERNATIONELLT PERSPEKTIV OCH DE B¶R BIBEH¥LLAS 
  
 –VERV¤GANDEN 
  OCH F¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 0ROBLEMEN HAR IST¤LLET SIN GRUND I ATT DE TV¥ POLITIKOMR¥DENA DEFI NIERAT KONSTN¤RERNAS Perkins P¥ OLIKA S¤TT $ETTA ¤R OCKS¥ HUVUD KRITIKEN FR¥N KONSTN¤RERNAS ORGANISATIONER  
 -EN 
  MED EN GEMENSAM SYN P¥ VILKA SOM ¤R ETABLERADE KONSTN¤RER OCH VAD SOM ¤R DERAS ARBETS MARKNAD KAN DET SOM TIDIGARE BESKRIVITS SOM EN MOTS¤TTNING MELLAN ARBETSMARKNADSPOLITIKENS M¥L OCH KULTURPOLITIKENS M¥L F¶RENAS 
 $¥ BLIR KULTURPOLITIKEN TYDLIG $¥ BLIR OCKS¥ ARBETSMARKNADSPOLITI KEN TYDLIG +ULTURPOLITIKEN G¶R SATSNINGAR F¶R ATT KONSTENS KVALITET OCH M¥NGFALD V¤RNAS OCH INTE BLIR ENBART ETT RESULTAT AV DE FRIA MARKNADS KRAFTERNA 0¥ DEN MARKNAD F¶R KONSTN¤RER SOM MARKNADSKRAFTER OCH KULTURPOLITIK FORMAR HAR ARBETSMARKNADSPOLITIKEN SIN GIVNA ROLL UTIFR¥N ARBETSMARKNADSPOLITIKENS M¥L !TT F¶RMEDLA ARBETE F¶R KONSTN¤RER ATT RUSTA ENSKILDA KONSTN¤RER F¶R ARBETEN SOM ¤R ELLER BLIR LEDIGA OCH D¤RI GENOM F¶RHINDRA UTSLAGNING SAMT ATT L¶SA UPP STRUKTURELLA OBALANSER 
 /M ARBETSMARKNADS OCH KULTURPOLITIKEN ¤R ¶VERENS OM ATT AGERA P¥ SAMMA ARBETSMARKNAD BLIR ARBETSMARKNADSPOLITIKENS ROLL F¶R KONSTN¤ RER TYDLIG 
 ¶RMEDLING AV KONSTN¤RLIGT ARBETE 
 5TBILDNING SPETSUTBILDNING F¶R ATT F¶RBEREDA KONSTN¤RERNA F¶R DE GENOMGRIPANDE F¶R¤NDRINGAR SOM NUTIDA KONST GENOMG¥R $ET HANDLAR OM Stewart I TRADITIONELLA KONSTFORMER MEN I H¶G GRAD OCKS¥ OM MULTIMEDIATEKNOLOGINS P¥VERKAN P¥ KONSTN¤RERNAS ARBETS F¶RH¥LLANDEN OCH KRAV FR¥N UPPDRAGSGIVARE 
 "REDDNING AV MARKNADEN F¶R KONSTN¤RERNAS PRODUKTER 
 !RBETSMARKNADSVERKET ¤R TYDLIGT I SITT HANDLINGSPROGRAM )NGA AR BETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDER SKALL ANV¤NDAS F¶R ATT BIDRA TILL ATT NYA KONSTN¤RER KOMMER IN P¥ KULTURARBETSMARKNADEN  
 -EN 
  REDAN DET INNE B¤R EN SV¥RIGHET 6EM AVG¶R OCH HUR VILKA ARBETSS¶KANDE SOM SKALL ANSES VARA ETABLERADE KONSTN¤RER $EN ARBETSS¶KANDE TYCKER SIG SJ¤LV HA R¤TT ATT AVG¶RA DET OCH ATT F¥ DEN SERVICE SOM VERKETS UPPDRAG RYM MER !F +ULTUR S¤TTER UPP INTERNA KRITERIER SOM BYGGER P¥ UTBILDNING OCH TIDIGARE YRKESERFARENHET  
 -EN 
  DESSA KRITERIER HAR INTE FULLT GENOM SLAG P¥ VERKETS ALLA Brennan *USTITIEOMBUDS MANNEN UTTALAT ATT VAR OCH EN HAR R¤TT ATT SKRIVA IN SIG SOM S¶KANDE VAR DEN VILL OCH TILL VILKET YRKE DEN VILL $¤REMOT STR¤VAR !F +ULTUR MOT ATT UPPR¤TTH¥LLA KRAV P¥ PROFESSIONELLT KONSTN¤RSKAP F¶R ATT F¥ DEL AV ¥TG¤R DER INOM KULTURSEKTORN  
 -EN 
  DERAS RESURSER R¤CKER INTE F¶R ATT OCKS¥ BEVAKA ATT ANDRA F¶RMEDLINGAR UPPR¤TTH¥LLER SAMMA STRIKTA GR¤NSDRAG NING  
 -EN 
  VIKTIGARE  
 -  
 DET R¥DER BRISTANDE SAMST¤MMIGHET MELLAN VER KETS OCH KULTURSEKTORNS BED¶MNINGAR OM VAR GR¤NSEN G¥R ¶R EN FRAM TIDA SAMVERKAN ¤R DET EN N¶DV¤NDIG F¶RUTS¤TTNING ATT INOMKONSTN¤RLIGA 
  
 3/5 
  
 –VERV¤GANDEN 
  
  OCH F¶RSLAG  
  
 BED¶MNINGAR F¥R Ramos DENNA DEFINITION ¶RST D¥ KAN ARBETS F¶RMEDLINGEN ¥TERF¥ SIN LEGITIMITET P¥ KULTURARBETSMARKNADEN 
 ELRIKTADE ¥TG¤RDER 
 3AMMANFATTNING 
 !F +ULTURS MEDEL F¶R AKTIVA ¥TG¤RDER ¤R MILJONER KRONOR %N TREDJEDEL AV DESSA G¥R TILL KONSTN¤RER SOM INTE KAN BETRAKTAS SOM ETABLERADE 9TTERLIGARE MILJONER KRONOR G¥R TILL ¥TG¤RDER RIKTADE MOT KULTURARBETSMARKNADEN FR¥N ANDRA KONTOR 4ILLSAMMANS MED DET PASSIVA ST¶DET TILL MOTSVARANDE GRUPP KONSTN¤RER TOTALT MILJONER KRONOR UPPG¥R D¤RMED DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA MEDLEN RIKTADE MOT KULTUROMR¥DET TILL MILJARDER KRONOR $ETTA SKALL ST¤LLAS MOT DE MILJARDER KRONOR SOM DEN STATLIGA KULTURBUDGETEN OMFATTAR 0¥ INGEN ANNAN MARKNAD ¤R PROPORTIONERNA S¥DANA 3L¥R STYRNINGEN AV DESSA MEDEL FEL MOTVERKAR DEN D¤RF¶R HELA DEN STATLIGA KULTURPOLITI KEN 
  
 -ED 
  DET ¤R INTE NOG MED PROBLEMET ATT SKILJA P¥ ¥TG¤RDER I ARBETS MARKNADSPOLITIKEN RIKTADE TILL ETABLERADE RESPEKTIVE OETABLERADE KONST N¤RER $ET ANDRA MINST LIKA STORA PROBLEMET ¤R ATT S¥ STORA I STORT SETT OKONTROLLERADE RESURSER G¥R VIA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN UT P¥ KONST N¤RSMARKNADEN $ENNA VOLYM M¥STE ENLIGT MIN UPPFATTNING MINSKAS 3OM DET NU ¤R BIDRAR ¥TG¤RDERNA TILL ATT ¶KA OBALANSEN VILKET INTE KAN ANSES VARA F¶RENLIGT MED ARBETSMARKNADSPOLITIKENS UPPDRAG 
 $ET ¤R INTE BARA DEN V¤XANDE DISPROPORTIONEN MELLAN ARBETSMARK NADSMEDEL OCH KULTURPOLITISKA MEDEL SOM BIDRAR TILL FELSTYRNINGEN AV RESURSER /CKS¥ STYRNINGEN AV DESSA OLIKA MEDEL BIDRAR 3TATENS MEDEL TILL KONST OCH KONSTN¤RER VIA KULTURPOLITIKEN REDOVISAS P¥ KRONAN N¤R TILL VAD OCH VEM MEDLEN ANV¤NDS $ET FINNS TYDLIGA M¥L OCH PRIORITERINGAR F¶R VARJE BESLUT OM MEDELSTILLDELNING $ET G¶R ATT HELA DENNA MEDELSAN V¤NDNING ¤R KLART GENOMLYST 
 .¤R DET G¤LLER AKTIVA ¥Robinson INOM ARBETSMARKNADS POLITIKEN ¤R DET EFTER ETT HALVT ¥RS ANSTR¤NGNINGAR FR¥N MIN SIDA I STORT SETT OM¶JLIGT ATT F¥ MOTSVARANDE UPPGIFTER )NGEN HAR ¶VERBLICK ¶VER HUR MEDLEN ANV¤NDS OCH I VILKEN OMFATTNING ¥TG¤RDER SOM L¤MNATS P¥VERKAR KULTURPOLITISKA M¥L .U ¤R DET INTE ARBETSMARKNADSVERKETS ANSVARS OMR¥DE I SIG MEN VALEN AV ¥TG¤RDER P¥VERKAR DE FACTO STRUKTUREN P¥ KULTURARBETSMARKNADEN 5TAN H¤NSYN TILL KULTURPOLITIKEN KAN ¥TG¤RDERNA D¤RF¶R MOTVERKA SITT SYFTE  
 -  
 ATT HJ¤LPA ARBETSS¶KANDE INDIVIDER ATT ST¤RKA 
  
 –VERV¤GANDEN 
  OCH F¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 SIN ST¤LLNING P¥ ARBETSMARKNADEN ) ST¤LLET F¶RV¤RRAS OBALANSEN OCH INDI VIDERNA F¥R DET ¤NNU SV¥RARE 
 ) MITT UPPDRAG ING¥R OCKS¥ ATT V¤RDERA DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDERNA UTIFR¥N RENT ARBETSMARKNADSPOLITISKA M¥L ) VILKEN UTSTR¤CK NING HAR ¥TG¤RDERNA MEDVERKAT TILL ATT DE ARBETSS¶KANDE F¥TT EN FASTARE F¶RANKRING P¥ DEN REGULJ¤RA ARBETSMARKNADEN )NTE HELLER H¤R HAR JAG LYCKATS F¥ EN KLAR BILD $ET JAG VET ¤R ATT RUNDG¥NGEN ¤R BETYDANDE %FTER ETT HALV¥R ¤R H¤LFTEN AV DE SOM F¥TT BEREDSKAPSARBETE TILLBAKA I ARBETS L¶SHET %FTER ETT ¥R ¤R TILLBAKA OCH EFTER FEM ¥R HAR HELA ¥TER V¤NT I ARBETSL¶SHET $ET ¤R NATURLIGT ATT DEN RUNDG¥NGEN UPPST¥R EFTER SOM DET ¤R EN PERMANENT BRIST P¥ ARBETSTILLF¤LLEN UPPDRAG P¥ DENNA DEL AV ARBETSMARKNADEN  
 -EN 
  FR¥GAN ¤R HUR L¤NGE DET ¤R RIMLIGT ATT MED ¥TG¤RDER H¥LLA ARBETSS¶KANDE KVAR I EN F¶R SMAL ARBETSMARKNADSSEKTOR 
 !F +ULTURS MEDEL F¶R AKTIVA ¥TG¤RDER UTG¶R CA MILJONER KRONOR %N TREDJEDEL AV DESSA G¥R TILL OETABLERADE KONSTN¤RER $E UPPFYLLER KRA VEN ATT EN G¥NG HA GENOMG¥TT EN KONSTN¤RLIG UTBILDNING ELLER UNDER EN PERIOD HA Gomez MED ETT KONSTN¤RLIGT ARBETE  
 -EN 
  D¤REFTER HAR DE INTE LYCKATS ATT AV EGEN KRAFT ETABLERA SIG P¥ KULTURMARKNADEN R EFTER ¥R ¥TERKOMMER DE I ¥TG¤RDER OCH F¶R M¥NGA ¤R DESSA PERIODER DERAS ENDA TIDER MED KONSTN¤RLIGT ARBETE OCH INKOMSTER AV KONSTN¤RLIGT ARBETE !F +ULTURS MEDARBETARE UPPSKATTAR SJ¤LVA DENNA GRUPP TILL OMKRING EN TREDJEDEL AV SAMTLIGA INSKRIVNA HOS DEM $ETTA VISAR ATT UTBILDNING OCH TIDIGARE ERFARENHET INTE R¤CKER SOM KRITERIUM F¶R ATT SKILJA UT DE ETABLE RADE ELLER YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RERNA $ET M¥STE TILL ETT KRAV P¥ KONTINUITET I VERKSAMHETEN SOM KRITERIUM F¶R ATT ANSES TILLH¶RA KRETSEN AV ETABLERADE KONSTN¤RER 
 $ENNA TREDJEDEL AV DE INSKRIVNA VID !F +ULTUR SOM SAKNAR F¶RANK RING P¥ ARBETSMARKNADEN KR¤VER ENLIGT SAMST¤MMIGA BED¶MNINGAR BETYDLIGT MER RESURSER ¤N VAD DERAS ANDEL AV SAMTLIGA INSKRIVNA SKULLE MOTIVERA  
 -¥NGA 
  HAR G¥TT I V¤XLANDE ¥TG¤RDER I ¥TSKILLIGA ¤R %N TREDJE DEL AV DE INSKRIVNA DRAR TV¥ TREDJEDELAR AV F¶RMEDLINGSKONTORENS TID OCH PERSONELLA RESURSER $¤RTILL KOMMER ATT ST¤NDIGT ¥TERKOMMANDE AKTIVA ¥TG¤RDER F¶R DESSA ARBETSL¶SA I RUNDG¥NG GENERERAR KOSTNADER I A KASSA OCH +!3 TILL EN FAKTOR AV 
  
 -INA 
  BED¶MNINGAR H¤R BYGGER P¥ !F +ULTUR KONTORENS Mueller RENHETER +ONSTN¤RERNAS EGNA ORGANISATIONER H¤VDAR SAMST¤MMIGT ATT DET HANDLAR OM EN BETYDLIGT ST¶RRE ANDEL $ET ¤R BAKGRUNDEN TILL !F +ULTURS LEGITIMITETSPROBLEM I RELATIONEN MED KONSTN¤RERNAS ORGANISATIO NER 
 $ENNA UTVECKLING D¤R ALLT FLER F¥R ¥TG¤RDER MOT KULTURARBETSMARKNA DEN TROTS ATT DE SAKNAR EGENTLIG F¶RANKRING OCH KOMPETENS F¶R OMR¥DET RISKERAR ATT LEDA TILL EN AMAT¶RISERING AV BETYDANDE DELAR AV ARBETSMARK NADEN F¶R KONSTN¤RER $ENNA UTVECKLING M¥STE BRYTAS MED RELATIVT TUNGA 
  
 3/5 
  
 –VERV¤GANDEN 
  
  OCH F¶RSLAG  
  
 ¥TG¤RDER OM INTE F¶RS¶RJNINGSM¶JLIGHETERNA F¶R DE ETABLERADE KONSTN¤ RERNA SKALL SPOLIERAS "RYTER MAN AMAT¶RISERINGEN OCH ST¤RKER DET KULTURPOLITISKT MOTIVERADE ST¶DET MINSKAR MAN DUBBELT UPP TRYCKET P¥ ARBETSMARKNADS¥TG¤RDER F¶R KONSTN¤RER 
 )NTR¤DET TILL ARBETSMARKNADEN F¶R KONSTN¤RER B¶R ABSOLUT INTE G¥ VIA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN $ET ¤R I ST¤LLET KULTURPOLITIKENS UPPGIFT !RBETSMARKNADSPOLITIKEN F¶R KONSTN¤RER SKALL ¤GNAS DE REDAN ETABLE RADE 
 %FTERFR¥GAN P¥ DE V¤L ETABLERADE KONSTN¤RERNAS ARBETE B¶R ST¤RKAS  
 !-3 
  INSATSER B¶R BANTAS OCH KONCENTRERAS B¤TTRE VIA ETT STARKARE KULTUR POLITISKT UPPDRAG 
  
 !-3 
  HAR F¶R UTREDNINGENS R¤KNING GJORT EN ¶VERSYN AV OMFATTNINGEN AV ¥Warner KONSTN¤RER D¤R Banks INRIKTAS MOT KUL TURARBETSMARKNADEN 5NDERS¶KNINGEN VISAR ATT AV DE ¥Rodriguez S¶KANDE INOM KONSTN¤RSYRKET SOM BESLUTAS VID ALLM¤NNA ARBETSF¶RMED LINGAR RIKTAS MOT KULTURARBETSMARKNADEN $ET ¤R SANNOLIKT I M¥NGA FALL ¥TG¤RDER F¶R ICKE ETABLERADE KONSTN¤RER $E ALLM¤NNA KONTOREN HAR NATURLIGTVIS OCKS¥ ETABLERADE KONSTN¤RER INSKRIVNA %NLIGT PRAXIS INOM !RBETSMARKNADSVERKET SKALL DESSA DOCK OCKS¥ G¶RAS TILLG¤NGLIGA F¶R !F +ULTUR SOM HAR ETT SAMORDNANDE ANSVAR +UNSKAPEN OM I VILKEN UT STR¤CKNING DESSA ¤R ETABLERADE ELLER INTE BRISTER !F +ULTUR HAR INTE RESURSER ATT F¶LJA UPP ALLA SOM AV ANDRA KONTORS G¶RS TILLG¤NGLIGA F¶R DEM EFTERSOM DET I M¥NGA FALL ENBART SKER GENOM EN ADMINISTRATIV RUTIN 
 $EN TOTALA KOSTNADEN F¶R ¥TG¤RDER F¶R KONSTN¤RER VID ¶VRIGA !F KON TOR UPPG¥R TILL MILJONER KRONOR %NLIGT  
 !-3 
  BER¤KNINGAR ANV¤NDS 
 MILJONER KRONOR AV DESSA TILL ¥TG¤RDER P¥ KONSTN¤RERNAS ARBETSMARK NAD 3AMMANLAGT L¤GGER  
 !-6 
  D¤RMED MILJONER KRONOR I AKTIVA ¥TG¤RDER TILL KONSTN¤RER  
 -IN 
  BED¶MNING ¤R ATT CA MILJONER KRONOR ¤R Hawkins KONSTN¤RER  
 -  
 F¶R INOMKONSTN¤RLIG VERKSAMHET 
 $ESSA AKTIVA ¥TG¤RDER ¥T OETABLERADE SKAPAR ETT V¤XANDE OCH BE Hoffman F¶R HELA MARKNADEN F¶R KONSTN¤RER VILKET DRABBAR DE ETABLERADE YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RERNA VARS PROBLEM I SIN TUR V¤LTRAS ¶VER Webb OCH ARBETSMARKNADSPOLITIKEN 
 !RBETSMARKNADSPOLITIKEN Villa SKAFFAR SIG NYA PRO BLEM I TAKT MED ATT DE F¶RS¶KER L¶SA ANDRA $ET ¤R N¶DV¤NDIGT ATT BRYTA DENNA ONDA CIRKEL ¶R ARBETSMARKNADSPOLITIKEN HANDLAR DET OM ATT BE GR¤NSA GRUPPEN KONSTN¤RER SOM F¥R ¥TG¤RDER P¥ OMR¥DET $ET KR¤VS EN L¥NGSIKTIG L¶SNING F¶R ATT L¶SA DETTA DOMINERANDE STRUKTURPROBLEM 
 /M CA MILJONER KRONOR G¥R TILL AKTIVA ¥TG¤RDER F¶R KONSTN¤RS S¶KANDE OCH DRYGT MILJONER KRONOR I PASSIVT ST¶D INNEB¤R DET ATT ST¶DET TILL KONSTN¤RER VIA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN UPPG¥R TILL MILJAR DER KRONOR +ULTURDEPARTEMENTETS RESURSER TILL DEN TOTALA KULTURSEKTORN 
  
 –VERV¤GANDEN 
  OCH F¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 UPPG¥R TILL MILJARDER KRONOR /M EN S¥ STOR ANDEL AV DE SAMMANLAGDA RESURSERNA STYR FEL MOTVERKAR DE DEN STATLIGA KULTURPOLITIKEN M¥L 
 %N STOR DEL AV ARBETET MED DENNA UTREDNING HAR HANDLAT OM ATT ANALY SERA OBALANSEN P¥ KONSTN¤RERNAS Perkins  
 -IN 
  SLUTSATS AV DETTA ¤R ATT GRUNDPROBLEMET FINNS I SKILDA SYNS¤TT P¥ VAD SOM ¤R KONSTN¤RER NAS ARBETSMARKNAD  
 -  
 ENKLARE UTTRYCKT VILKA SOM ¤R ETABLERADE KONSTN¤ RER  
 -INA 
  Powell DENNA MOTS¤TTNING B¶R KUNNA ¶VERBRYGGAS VILKET JAG TROR ¤R FULLT M¶JLIGT +ONSTN¤RERNAS UPPFATTNING OCH DEN UPP FATTNING JAG FUNNIT BLAND MEDARBETARNA P¥ !F +ULTUR SKILJER SIG INTE ALLT F¶R MYCKET $ENNA DELVIS GEMENSAMMA BILD Jones$E F¶RSLAG JAG L¤GGER UTG¥R FR¥N EN S¥DAN F¶R¤NDRING $E BYGGER OCKS¥ P¥ DE SKILDA ROLLER SOM ¤R DE TV¥ POLITIKOMR¥DENAS RESPEKTIVE UPPDRAG OCH STYRKA 
 ¶RST¤RK !F +ULTURS ROLL 
 5TREDNINGENS F¶RSLAG 
  
 - 
  
 'E !F +ULTUR EN S¤RST¤LLNING INOM !RBETSMARKNADSVERKET 
  
 - 
  
 "EGR¤NSA MOTTAGARGRUPPEN F¶R ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDER P¥ KULTUROMR¥DET 
  
 - 
  
 'E !F +ULTUR EXKLUSIV R¤TT ATT BESLUTA OM ¥TG¤RDER INOM KUL TUROMR¥DET 
  
 - 
  
 )NF¶R EN INOMKONSTN¤RLIG BED¶MNING AV !F +ULTURS M¥LGRUPP OCH F¶R ¥TG¤RDER INOM KULTUROMR¥DET 
  
 - 
  
 TERGE  
  
 !-3 
  KULTURARBETSDELEGATION EN STARKARE ROLL 
  
 - 
  
 RI MEDELSANV¤NDNING OCH INGA VOLYMKRAV VID !F +ULTUR 
  
 - 
  
 3ATSNING P¥ V¤GLEDNING OCH UTBILDNING 
  
 - 
  
 "EH¥LL !F +ULTUR  
  
 -EDIA 
  
 %N S¤RST¤LLNING F¶R !F +ULTUR 
 4ILL SKILLNAD FR¥N TIDIGARE UTREDARE ANSER JAG ATT DET ¤R ANGEL¤GET ATT !F +ULTUR FINNS KVAR SOM EN DEL AV !RBETSMARKNADSVERKET *AG KAN INTE SE ATT DENNA INSTITUTION F¶R N¤RVARANDE KAN ERS¤TTAS $ESS FLEXIBILITET OCH KOMPETENS BEH¶VS P¥ KONSTN¤RERNAS Perkins  
 -EN 
  JAG SER OCKS¥ EN ANNAN ROLL F¶R !F +ULTUR SOM HITTILLS INTE VARIT LIKA UTTALAD ¶R MIG ¤R EN S¤RSKILD ORGANISATION MED !F +ULTUR KONTOR EN N¶DV¤NDIG F¶RUT S¤TTNING OCH EN GARANT F¶R ATT ARBETSMARKNADSMEDEL P¥ DETTA OMR¥DE STRIKT BEGR¤NSAS TILL ETABLERADE KONSTN¤RER $ET ¤R YTTERLIGARE ETT SK¤L TILL ATT !F +ULTURS ROLL M¥STE SK¤RPAS 
  
 3/5 
  
 –VERV¤GANDEN 
  
  OCH F¶RSLAG  
  
 -ITT 
  F¶RSTA F¶RSLAG ¤R D¤RF¶R ATT BIBEH¥LLA EN ORGANISATION SOM BYG GER P¥ EN S¤RST¤LLNING F¶R DENNA DEL AV ARBETSMARKNADEN  
 -IN 
  BED¶M NING ¤R ATT DEN SKALL VARA RIKST¤CKANDE MED ETT REGIONALT ANSVAR F¶RDELAT P¥ DE OLIKA KONTOREN SOM HITTILLS 0RAKTISKA SK¤L TALAR F¶R ATT KONTOREN OCKS¥ FORTS¤TTNINGSVIS HAR ETT HEML¤N $ET FINNS INGET SJ¤LV¤NDAM¥L I ATT BYGGA UPP EN NY ADMINISTRATION F¶R VERKSAMHETEN $¤REMOT ANSER JAG ATT !F +ULTURS S¤RST¤LLNING M¥STE SK¤RPAS OCH TYDLIGG¶RAS 6ID VARJE TILLF¤LLE N¤R ARBETSF¶RMEDLINGEN F¶R KONSTN¤RER HAR SETTS ¶VER HAR  
 !-3 
  UTLOVAT ATT F¶RST¤RKA ROLLEN F¶R !F +ULTUR S¥ ATT MAN KLARAR UPPDRAGET ATT F¶RMEDLA ARBETE MED DE SPECIELLA F¶RUTS¤TTNINGAR SOM R¥DER Woods ARBETSMARKNAD  
 -EN 
  MAN HAR INTE LYCKATS UPPR¤TTH¥LLA DENNA AMBITION OCH DESSA L¶FTEN $¤RF¶R M¥STE ORGANISATIONEN P¥ F¤LTET F¶LJAS UPP INOM HELA ORGANISATIONEN *AG ANSER D¤RF¶R ATT  
 !-3 
  B¶R Hanna TJ¤NSTEN SOM KULTURDIREKT¶R MED ANSVAR F¶R INNEH¥LLET I !F +ULTURS VERKSAMHET OCH MED BEFOGENHETER ATT F¶LJA UPP ¶VRIGA KONTORS VERKSAMHET INOM KULTUROMR¥DET $ET KR¤VER EN TJ¤NST MED DIREKTKONTAKT TILL VERKSLED NINGEN OCH ETT UTTALAT MANDAT ATT F¶RETR¤DA EN STRIKT TILL¤MPNING AV KONSTN¤RSBEGREPPET OCH ANV¤NDNINGEN AV ¥TG¤RDSMEDEL 
 !F +ULTUR L¶SG¶RS FR¥N VOLYMKRAV OCH DE ANSLAGNA MEDLEN SKALL DO MINERAS AV OTRADITIONELLA MEDEL EFTERSOM SAMTLIGA F¶RMEDLARES ERFAREN HET VISAR ATT DET ¤R MED ST¶D AV DESSA MAN KAN PLANERA ¥TG¤RDER SOM PASSAR F¶R KULTURARBETSMARKNADEN $EN UPPDELNING AV MEDLEN F¶R OLIKA KONJUNKTURBEROENDE ¥TG¤RDER ST¤MMER D¥LIGT MED KULTURSEKTORN D¤R Banks I F¶RSTA HAND Garner STRUKTURFEL P¥ ARBETSMARKNA DEN %TT EXEMPEL P¥ ETT ST¶D Crawford SOM ¤R VIKTIGT F¶R EN KONSTN¤RSGRUPPS M¶JLIGHET ATT ARBETA G¤LLER TILLG¥NG TILL DAGLIG TR¤ NING Hernandez !TT ST¶DJA S¥DANA TR¤NINGSM¶JLIGHETER ¤R EN VIKTIG SYSSELS¤TTNINGSSKAPANDE ¥Hicks DANSARNA 5TAN DEN M¶JLIGHETEN KAN DE INTE TA UPPDRAG SOM ERBJUDS DEM $ET ¤R NATURLIGT ATT !F +ULTUR TILL SAMMANS MED +ULTURR¥DET TAR ANSVAR F¶R ATT UTVECKLA M¶JLIGHETERNA F¶R DAGLIG TR¤NING F¶R FRILANSDANSARNA 
 %TT ANNAT EXEMPEL ¤R KOLLEKTIVVERKST¤DERNA !F +ULTUR HAR TIDIGARE ST¶TT KOLLEKTIVVERKST¤DERNA GENOM ATT AKTIVT STYRA UTBILDNING AV KONST N¤RER TILL DESSA $ENNA VERKSAMHET HAR Hansen MEN ¤R ETT VIKTIG ST¶D F¶R M¥LARE SKULPT¶RER OCH FOTOGRAFER 
 $ET FINNS REDAN M¥NGA GODA EXEMPEL P¥ ¥TG¤RDER D¤R !F +ULTUR AN V¤NT OTRADITIONELLA MEDEL P¥ ETT FRAMG¥NGSRIKT S¤TT ) BESKRIVNINGARNA I KAPITEL VILL JAG PEKA P¥ ¥TG¤RDER SOM RIKTAR SIG MOT NYA MARKNADER MEN OCKS¥ M¶JLIGHETERNA ATT SKAPA KONSTN¤RLIGA RESURSARBETEN I SAMVER KAN MED KOMMUNER OCH LANDSTING OCH MED STATLIGA INSTITUTIONER SOM Rodriguez !TT SE KONSTN¤REN SOM SUBJEKT OCH EN RESURS F¶R ATT SKAPA UTVECKLING P¥ EN ORT ELLER EN REGION TJ¤NAR DUBBLA SYFTEN I ARBETSMARK NADSPOLITIKEN $ET GER ARBETE ¥T KONSTN¤REN MEN BIDRAR OCKS¥ TILL SYSSEL 
  
 –VERV¤GANDEN 
  OCH F¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 S¤TTNINGEN F¶R ANDRA GRUPPER 3¥DANA PROJEKT B¶R KUNNA PLANERAS I SAM ARBETE MED KOMMUNER LANDSTING OCH L¤NSSTYRELSER 
 .¤R DET G¤LLER ¥TG¤RDER SOM MEDVERKAR TILL EN KULTURPOLITISK UTVECK LING ¤R DET VIKTIGT ATT DE PLANERAS I N¤RA SAMVERKAN MED KONSTN¤RERNA $ET ¤R VIKTIGT ATT BEVAKA ATT ARBETSMARKNADSMEDLEN INTE ERS¤TTER SATS NINGAR SOM KOMMUNER OCH LANDSTING ANNARS SKULLE G¶RA 
 "EGR¤NSA MOTTAGARGRUPPEN 
 !F +ULTURS MOTTAGARGRUPP ¤R UNGEF¤R EN TREDJEDEL F¶R STOR *AG HAR REDAN TIDIGARE KONSTATERAT ATT DET INTE R¤CKER ATT HA EN KONSTN¤RLIG UT BILDNING ELLER ERFARENHET I YRKET F¶R ATT R¤KNAS SOM ETABLERAD P¥ ARBETS MARKNADEN $ET KR¤VS OCKS¥ EN KONTINUERLIG VERKSAMHET SOM KONSTN¤R UTAN ST¶D AV ARBETSMARKNADSPOLITISKA MEDEL *AG AVST¥R FR¥N ATT F¶RESL¥ FASTA KRITERIER F¶R VILKA SOM SKALL ANSES ETABLERADE INOM OLIKA KONST N¤RSYRKEN $EFINITIONERNA M¥STE SKILJA SIG MELLAN DE OLIKA KONSTN¤RS YRKENA MEN DE B¶R UTG¥ FR¥N UTBILDNING OCH ELLER P¥VISAD AKTIV YRKES VERKSAMHET $E NUVARANDE ¤R EN BRA UTG¥NGSPUNKT MED TILL¤GGET OM KONTINUITET I YRKESVERKSAMHETEN $ET ¤R D¤REMOT ANGEL¤GET ATT  
 !-3 
  GES BEFOGENHETER ATT HA KRITERIER AV DET SLAGET F¶R DENNA DEL AV SIN VERKSAM HET 
  
 -OTTAGNINGEN 
  AV KONSTN¤RER HOS !F +ULTUR B¶R SKE I TV¥ ETAPPER EN GR¤NSDRAGNING VID F¶RSTA ING¥NGEN OCH EN NY PR¶VNING EFTER TRE ¥R (AR INTE PERSONEN HAFT ETT VANLIGT ARBETE VERKSAMHET I SITT YRKE UNDER DEN TIDEN ¶VERF¶RS HAN ELLER HON TILL HEMF¶RMEDLINGEN $ET ¤R EN TYP AV REGEL SOM TILL¤MPAS AV ANDRA SPECIALF¶RMEDLINGAR INOM !RBETSMARK NADSVERKET 
 )NF¶R INOMKONSTN¤RLIG BED¶MNING 
 "EST¤MNINGEN AV M¥LGRUPPEN OCH HUR DEN SKALL DEFINIERAS LIKSOM ANV¤NDNINGEN AV ¥TG¤RDSMEDLEN OCH INRIKTNINGEN Mcdonald UTBILDNINGEN SKALL SKE I SAMR¥D MED S¤RSKILDA INOMKONSTN¤RLIGA N¤MN DER KNUTNA TILL DE FEM !F +ULTUR KONTOREN $ESSA N¤MNDER B¶R GES BE TYDANDE INFLYTANDE UTAN ATT DE D¤RF¶R TAR ¶VER N¥GOT MYNDIGHETSANSVAR  
 -  
 SOM SJ¤LVFALLET M¥STE LIGGA KVAR HOS ARBETSF¶RMEDLINGEN $ESSA N¤MNDER KAN BIDRA TILL ATT SKAPA KONTINUITET I ¥TG¤RDERNA OCH ¶KA ARBETS F¶RMEDLINGENS LEGITIMITET BLAND KONSTN¤RERNA OCH DERAS ORGANISATIONER 
 .¤MNDERNA KAN OCKS¥ I DIALOG MED !F +ULTUR SKAPA EN GEMENSAM SYN P¥ KONSTN¤RERNAS ARBETSMARKNAD OCH ¶VRIGA VILLKOR .¤MNDERNAS SAM MANS¤TTNING B¶R VARA BLANDAD KONSTN¤RSORGANISATIONER ENSKILDA KONST 
  
 3/5 
  
 –VERV¤GANDEN 
  
  OCH F¶RSLAG  
  
 N¤RER MED White KOLLEGER OCH MED INTEGRITET LIKSOM RECEN SENTER KRITIKER 
 +ULTURARBETSDELEGATIONEN M¥STE ¥TERGES DEN BETYDELSEFULLA ROLL DEN AVS¥GS HA N¤R DEN SKAPADES OCH SOM DEN TIDIGARE HAFT +ULTURARBETS DELEGATIONENS UPPGIFT ¤R ATT FASTST¤LLA POLICY F¶R KRITERIERNA F¶R INSKRIV NING VID !F +ULTUR OCH GE RAMAR F¶R HUR ¥TG¤RDERNA SKALL ANV¤NDAS $ET ¤R OCKS¥ DELEGATIONENS UPPGIFT ATT F¶LJA UPP ROLLF¶RDELNINGEN MELLAN ARBETSMARKNADS OCH KULTURPOLITIKEN F¶R ATT UNDVIKA EN NY SAMMAN BLANDNING AV ROLLER OCH UPPGIFTER ¶R ATT F¶RST¤RKA SAMARBETET KRING F¶RMEDLING AV KONSTN¤RERS ARBETE B¶R DELEGATIONENS SAMMANS¤TTNING F¶R¤NDRAS ELLER UT¶KAS S¥ ATT CENTRUMBILDNINGARNA GES REPRESENTATION 
 3K¤RPTA REGLER F¶R ANDRA ARBETSF¶RMEDLINGAR 
 ¶R¤NDRINGEN AV !F +ULTURS ROLL BLIR EMELLERTID MENINGSL¶S OM INTE REGLERNA F¶R ¶VRIGA ARBETSF¶RMEDLINGSKONTOR SK¤RPS !RBETSF¶RMED LINGSKONTOR F¥R INTE UTAN !F +ULTURS MEDVERKAN S¤TTA IN KULTURPOLITISKA ¥TG¤RDER SOM INNEB¤R ATT KONSTPROJEKT ERBJUDS P¥ MARKNADEN  
 -  
 OAVSETT OM DET HANDLAR OM PRIVATA ELLER OFFENTLIGA BEST¤LLARE $ET HAR FRAMF¶R ALLT VID VANLIGA !F KONTOR BEDRIVITS KULTURPOLITIK MED ARBETSMARKNADS MEDEL RIKTADE TILL KULTURARBETARE L¥NGT UTANF¶R DE ETABLERADE KONSTN¤RER NAS KRETS $ETTA KAN VARA AV ANDRA SK¤L V¤L MOTIVERADE ¥TG¤RDER RIKTADE MOT UNGDOMAR $ESSA ¥TG¤RDER M¥STE DOCK UTFORMAS P¥ ETT S¥DANT S¤TT ATT DE INTE LEDER IN I YRKET ELLER TR¤NGER UT ARBETEN F¶R ETABLERADE KONSTN¤ RER 
 $ET ¤R Ramos OCH OFTA H¥RT BELASTADE F¶RMEDLAREN VID ETT ALLM¤N !F KONTOR ATT ST¥ EMOT F¶RSLAG OCH KRAV FR¥N S¶KANDE SOM VILL HA ¥TG¤RDER MOT KULTURMARKNADEN 0¥ SAMMA S¤TT ¤R DET SV¥RT ATT F¥ DESSA S¶KANDE ATT AVST¥ FR¥N ATT S¶KA KONSTN¤RLIGA ARBETEN $ET ¤R INTE HELLER !RBETSMARKNADSVERKETS UPPGIFT SOM MYNDIGHET ATT BESLUTA ¶VER ENSKILDA MEDBORGARES YRKESVAL ELLER INRIKTNING $¤REMOT M¥STE DET FIN NAS INTERNA RUTINER INOM VERKET SOM HINDRAR DESSA S¶KANDE FR¥N ATT PRIO RITERAS SOM S¶KANDE TILL KONSTN¤RSYRKE $ET HANDLAR I F¶RSTA HAND OM ATT HA SAMTAL VID INSKRIVNINGEN D¤R MAN ¤R TYDLIG I BESKRIVNINGEN AV SV¥ RIGHETERNA P¥ DEN KONSTN¤RLIGA ARBETSMARKNADEN $EN S¶KANDE M¥STE F¥ HJ¤LP ATT HITTA ALTERNATIVA ARBETSOMR¥DEN /CH DETTA ALTERNATIV SKALL ANV¤NDAS I DEN INTERNA REGISTRERINGEN AV UNDER VILKEN KOD DEN S¶KANDE PLACERAS $ET KONSTN¤RLIGA YRKET F¥R ENDAST VARA ANDRAHANDSALTERNATIV I DEN KODNINGEN OM INTE ! +ULTURS F¶RMEDLARE BESLUTAR ANNAT $ETTA KAN LEDA TILL SV¥RIGHETER F¶R ¶VRIGA F¶RMEDLARE I RELATIONEN MED DE S¶KANDE $¤RF¶R M¥STE DET FINNAS EN KONTAKTPERSON TILL !F +ULTUR P¥ VARJE KONTOR SOM TAR HAND OM DE S¶KANDE SOM HAR SV¥RT ATT SJ¤LVA SE 
  
 –VERV¤GANDEN 
  OCH F¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 ALTERNATIV TILL SIN ¶NSKAN OM ETT KONSTN¤RSYRKE $ESSA KAN BEH¶VA EN S¤RSKILD V¤GLEDNING SOM OCKS¥ INNEFATTAR R¥DGIVNING OM HUR DE SJ¤LVA HITTAR V¤GAR TILL EN KONSTN¤RLIG UTBILDNING VIA DET ORDINARIE UTBILDNINGS SYSTEMET 
 3ATSNING P¥ UTBILDNING OCH V¤GLEDNING 
 %N ¥TSTRAMNING AV ANTALET S¶KANDE VID !F +ULTUR OCH OCKS¥ AV ANV¤ND NINGEN AV ¥TG¤RDSMEDEL INNEB¤R INGEN OMEDELBAR BESPARING $E KONST N¤RER SOM SAKNAR ANKNYTNING TILL KULTURARBETSMARKNADEN ELLER HAR EN MYCKET SVAG S¥DAN M¥STE F¥ ¥TG¤RDER SOM HJ¤LPER DEM ATT FINNA SITT ARBETE OCH SIN F¶RS¶RJNING P¥ DEN ¶VRIGA ARBETSMARKNADEN $ET KOMMER ATT KR¤VA OMFATTANDE INSATSER F¶R V¤GLEDNING OCH OMSKOLNING $ET KAN INNEB¤RA ATT KONTOR MED STOR ANDEL S¶KANDE TILL KONSTN¤RSYRKEN KAN BE H¶VA EXTRA MEDEL I INITITALSKEDET F¶R ATT KLARA DET TRYCK SOM KAN UPPST¥ UNDER F¶R¤NDRINGEN AV TILL¤MPNINGEN 2ESURSER B¶R OCKS¥ AVS¤TTAS F¶R ATT UTVECKLA METODER F¶R INSKRIVNING OCH V¤GLEDNING AV S¶KANDE MED STARK EMOTIONELL KNYTNING TILL KULTUROMR¥DET %XEMPLEN Bolton RIKA ¥TG¤RDER I KAPITEL HANDLAR OM V¤GLEDNING OCH UTBILDNING MOT ANDRA YRKEN $EN BESPARING P¥ MILJONER KRONOR SOM MINA F¶RSLAG INNEB¤R P¥ KONSTN¤RSOMR¥DET B¶R KORTSIKTIGT ANV¤NDAS F¶R SATSNINGAR P¥ DESSA KULTURELLT INTRESSERADE S¶KANDE 
 ) DAGENS ARBETSMARKNADSL¤GE ¤R DETTA EN SV¥R UPPGIFT F¶R F¶RMED LARNA MEN DEN KOMMER ATT L¤TTA I TAKT MED ATT L¤GET P¥ ARBETSMARKNADEN LJUSNAR 5TSIKTERNA P¥ EN ARBETSMARKNAD D¤R TROTS KRISEN N¤RA MILJONER L¶NTAGARE HAR ARBETE OCH D¤R SATSNINGAR P¥ UTBILDNING  
 -  
 KUNSKAPSLYFTET H¶GSKOLORNA ETC  
 -  
 ¤R MYCKET OMFATTANDE ¤R TROTS ALLT BETYDLIGT LJUSARE )NTE MINST F¶R KULTURINTRESSERADE FINNS M¶JLIGHETER ATT KOMBINERA DETTA INTRESSE MED YRKEN INOM MYCKET Watkins 
 "ETYDANDE ARBETSMARKNADS OCH UTBILDNINGSRESURSER B¶R S¤TTAS IN F¶R ATT LOTSA IN M¤NNISKOR P¥ DEN ¶VRIGA ARBETSMARKNADEN +ONSTN¤RERNAS Anderson EN OCH DEN ¶VRIGA ARBETSMARKNADEN 
  
 -¶JLIGHETERNA 
  ATT L¶SA KULTURINTRESSERADE M¤NNISKORS F¶RS¶RJ NINGSPROBLEM ¤R S¥LEDES G¥NGER S¥ STORA Woods DEL AV ARBETSMARK NADEN 
 $ET FINNS OCKS¥ OMFATTANDE RESURSER ATT TILLG¥ B¥DE N¤R DET G¤LLER AR BETSMARKNADSPOLITIK OCH UTBILDNINGAR I ¶VRIGT F¶R ATT HJ¤LPA DESSA PER SONER 'ENOM ATT TIDIGT G¶RA S¥DANA INSATSER F¥R INDIVIDEN ETT ST¶D SOM L¥NGSIKTIGT BESPARAR HENNE M¥NGA PROBLEM OCH F¶RS¶RJNINGSSV¥RIGHETER /CKS¥ F¶R ARBETSMARKNADSPOLITIKEN INNEB¤R DET EN BESPARING P¥ L¥NG SIKT 
  
 3/5 
  
 –VERV¤GANDEN 
  
  OCH F¶RSLAG  
  
 $EN DUBBLA EFFEKTEN AV DESSA F¶RSLAG ¤R ATT OBALANSEN P¥ KONSTN¤ RERNAS ARBETSMARKNAD MILDRAS OCH D¤RMED DEN P¥G¥ENDE ¶VERETABLE RINGEN AV KONSTN¤RER P¥ EN MARKNAD SOM K¤NNETECKNAS AV L¥GA IN KOMSTER 3AMTIDIGT VILL JAG MED ¶VRIGA F¶RSLAG ¶KA Norman VILKET YTTERLIGARE MINSKAR TRYCKET P¥ ARBETSMARK NADS¥TG¤RDER $ETSAMMA G¤LLER F¶RSLAGEN SOM F¶RB¤TTRAR KONSTN¤RERNAS M¶JLIGHETER ATT LEVA P¥ DET ARBETE DE FAKTISKT REDAN UTF¶R 
 !F +ULTUR  
 -EDIA 
  
 $E NUVARANDE SPECIALF¶RMEDLINGARNA P¥ KULTUROMR¥DET HETER EGENTLIGEN !F +ULTUR  
 -EDIA 
  OCH OMFATTAR OCKS¥ F¶RMEDLING AV ARBETE OCH SERVICE TILL JOURNALISTER OCH INFORMAT¶RER *AG HAR VALT ATT INTE Vega I MIN DEFINITION AV KONSTN¤RER I DENNA UTREDNING  
 -EN 
  SOM JAG TIDIGARE HAR KONSTATERAT FINNS INGEN TYDLIG GR¤NS MELLAN JOURNALISTER OCH T EX F¶RFATTARE  
 -¥NGA 
  KULTURJOURNALISTER AGERAR I GR¤NSLANDET MELLAN JOURNALISTIK OCH F¶RFATTARSKAP $ET ¤R OCKS¥ INGEN TVEKAN OM ATT KULTUR JOURNALISTERNA ¤R EN VITAL OCH N¶DV¤NDIG DEL I ETT AKTIVT KULTURLIV 
 $ERAS ARBETSMARKNAD OCH VILLKOR LIKNAR P¥ M¥NGA S¤TT DE KONSTN¤RS GRUPPER SOM JAG BESKRIVIT $ET ¤R HELLER INGEN TILLF¤LLIGHET ATT  
 !-3 
  VALT ATT ORGANISERA OMR¥DET TILLSAMMANS MED KULTUROMR¥DET  
 -EDIAARBETS 
  MARKNADEN HAR M¥NGA LIKHETER OCH M¥NGA BER¶RINGSPUNKTER MED KUL TURARBETSMARKNADEN 'R¤NSERNA MELLAN DEM SUDDAS DESSUTOM UT MER OCH MER OTOGRAFER ARBETAR P¥ B¤GGE MARKNADERNA TECKNARE ILLUSTRAT¶ RER F¶RFATTARE LIKAS¥ 5NDERH¥LLNING OCH INFORMATION G¥R IHOP .YA MEDIA F¶RENAR KOMPETENSER FR¥N OLIKA KONSTN¤RSOMR¥DEN MED JOURNA LISTISK KOMPETENS  
 -OT 
  DEN H¤R BAKGRUNDEN SER JAG OCKS¥ FORTS¤TTNINGS VIS STORA F¶RDELAR MED EN SAMMANH¥LLEN VERKSAMHET F¶R !F +ULTUR  
 -EDIA 
  
 –VERV¤GANDEN 
  OCH F¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 ¶RST¤RK F¶RMEDLINGEN AV KONSTN¤RERNAS ARBETE 
 5TREDNINGENS F¶RSLAG 
  
 - 
  
 !F +ULTUR F¥R ETT DIREKTANSLAG FR¥N  
  
 !-3 
  OM MILJONER KRONOR F¶R ¥TG¤RDER ANPASSADE TILL KONSTN¤RERNA 
  
 - 
  
 !F +ULTUR F¥R YTTERLIGARE MILJONER KRONOR F¶R RIKTAD VERKSAM HET 0RODUCENTST¶D TILL $ANS 0RODUKTION 3ERVICE $03 
  
 - 
  
 %TT 2¥DGIVNINGSCENTER F¶R DANSARE INR¤TTAS VID !F +ULTUR I 3TOCK HOLM OCH F¥R MILJONER KR I ¥RLIGT ANSLAG 
  
 - 
  
 #ENTRUMBILDNINGARNAS F¶RMEDLANDE VERKSAMHET F¥R MILJONER KRONOR 6ID F¶RDELNINGEN AV ST¶DET SKALL BEHOVET ATT Collins CENTRUMBILDNINGARNAS REGIONALA ORGANISATION BEAKTAS 
  
 - 
  
 %N TREDJE ANST¤LLNINGSFORM INOM TEATERN F¥R MILJONER KRONOR 
  
 - 
  
 ¶R F¶RST¤RKNING AV F¶RMEDLING AV KONSTN¤RERS ARBETE OCH F¶R ST¤RKNING AV DERAS INKOMSTER ¶VERF¶RS MILJONER KRONOR FR¥N !RBETSMARKNADSDEPARTEMENTET TILL +ULTURDEPARTEMENTET 0ENGAR NA F¶RST¤RKER DE ¥TG¤RDER SOM F¶RESL¥S I Blake KONSTN¤RSST¶D 
  
 -ED 
  H¤NSYN TILL ARBETSMARKNADEN F¶R DE OLIKA GRUPPERNA BETONAR JAG F¶LJANDE ST¶D TILL NY SVENSK DRAMATIK UPPBYGGNAD AV EN PJ¤S BANK F¶RST¤RKT UTST¤LLNINGSERS¤TTNING ETT NYTT STATLIGT ST¶D F¶R UTST¤LL NINGSVERKSAMHET OCH TILL F¶RHYRNING AV UTST¤LLNINGSLOKALER ETT NYTT ST¶D I FORM AV EN KOMPLETTERANDE ARBETSERS¤TTNING F¶R TONS¤TTARE OCH KOMPOSIT¶RER ¶KADE MEDEL TILL BEST¤LLNINGSVERK INOM KONSTMUSIK OCH JAZZ EN F¶RST¤RKNING AV WheelerST¶D OCH ARRANG¶RSST¶D OCH ETT S¤R SKILT VERKSAMHETSBIDRAG TILL FRIA TEATERGRUPPER OCH ST¶D TILL FILM PRODUKTION 
 %N BEGR¤NSNING AV AKTIVA ¥TG¤RDER P¥ DET S¤TT JAG F¶RESLAGIT OVAN KOMMER ATT INNEB¤RA EN BETYDANDE MINSKNING AV ! KASSA OCH +!3 I TAKT MED ATT OETABLERADE KONSTN¤RER S¶KER SIN F¶RS¶RJNING P¥ ¶VRIG Perkins +OSTNADERNA F¶R RUNDG¥NGEN ¤R TV¥ TILL TRE G¥NGER S¥ STOR I A KASSAN SOM I KOSTNADERNA F¶R AKTIVA ¥TG¤RDER 
  
 -ED 
  DESSA F¶RSLAG SKULLE ARBETSMARKNADSPOLITIKENS TOTALA KOSTNADER INOM KULTURSEKTORN P¥ SIKT REDUCERAS MED MILJONER KRONOR I AKTIVA ¥TG¤RDER OCH MED YTTERLIGARE DRYGT MILJONER KRONOR I PASSIVT ST¶D I TAKT MED ATT DEN ¶VRIGA ARBETSMARKNADEN ST¤RKS !V DE MILJONER SOM I DAG G¥R TILL INOMKONSTN¤RLIGA ¥TG¤RDER B¶R MERPARTEN MILJO 
  
 3/5 
  
 –VERV¤GANDEN 
  
  OCH F¶RSLAG  
  
 NER KRONOR KORTSIKTIGT INRIKTAS P¥ ST¶D F¶R KULTURINTRESSERADE ATT S¶KA SIG NYA YRKESIDENTITETER 
 !VST¥R MAN FR¥N DE BEGR¤NSNINGAR JAG N¤MNT OVAN KOMMER KOSTNA DEN I ARBETSMARKNADSPOLITIKEN DVS S¥V¤L AKTIVA SOM PASSIVA ¥TG¤RDER ATT FORTS¤TTA ATT ¶KA FR¥N NUVARANDE H¶GA NIV¥ OAVSETT KONJUNKTURERNA P¥ ARBETSMARKNADEN I ¶VRIGT $EN STRUKTURELLA OBALANS SOM ARBETSMARK NADSPOLITIKEN BIDRAGIT TILL P¥VERKAS OBETYDLIGT AV DESSA KONJUNKTUR SV¤NGNINGAR 3TATISTIKEN VISAR ENTYDIGT ATT UTVECKLINGEN MOT FLER KONST N¤RER OCH FLER ARBETSL¶SA KONSTN¤RER FORTSATT STADIGT OBEROENDE AV SV¤NGNINGAR I KONJUNKTURER $ET ¤R D¤RF¶R BARA GENOM STRUKTURELLA GREPP SOM DET G¥R ATT P¥VERKA KOSTNADSUTVECKLINGEN P¥ DETTA OMR¥DE 
 $ET ¤R MOT DEN BAKGRUNDEN JAG ANSER DET FULLT M¶JLIGT OCH EKONO MISKT F¶RSVARBART ATT REDAN NU ¶VERF¶RA MILJONER KRONOR TILL ETT ANTAL NYA ¥TG¤RDER I SAMVERKAN MELLAN ARBETSMARKNADSPOLITIKEN OCH KULTUR POLITIKEN F¶R ATT F¶RST¤RKA F¶RMEDLINGEN AV KONSTN¤RERNAS ARBETE OCH F¶RST¤RKNING AV DERAS INKOMSTER TG¤RDERNA GER OM DE GENOMF¶RS FULLT UT EN NETTOBESPARING F¶R STATEN 
 ¶RMEDLING GENOM !F +ULTUR 
 !RBETSMARKNADSPOLITIKENS STYRKA P¥ KONSTN¤RERNAS Perkins ¤R F¶RMEDLING ARBETSMARKNADSUTBILDNING OCH INSATSER F¶R ATT BREDDA MARK NADEN F¶R KONSTN¤RERNAS PRODUKTER ¶R DETTA SKALL !F +ULTUR F¶RVALTA 
 MILJONER KRONOR I DIREKTANSLAG FR¥N  
 !-3 
  F¶R AKTIVA ¥TG¤RDER TILL ETABLERADE KONSTN¤RER $ETTA ¤R EN F¶RST¤RKNING Wolf MED I DAG EFTER SOM !F +ULTURS M¥LGRUPP SN¤VATS IN $ESSA MEDEL SKALL DISPONERAS FRITT AV !F +ULTUR OCH I N¤RA SAMVERKAN MED DE KONSTN¤RLIGA N¤MNDERNA SOM KNYTS TILL F¶RMEDLINGARNA ¶RMEDLING AV Harris AV KONSTN¤RERNAS ARBETSMARKNAD OCH UTBILDNING F¶R ATT ST¤RKA KONSTN¤RERNA Morales VARA TRE PRIORITERADE OMR¥DEN F¶R ¥TG¤RDERNA 
 5T¶VER DESSA ALLM¤NNA UPPDRAG SKALL S¤RSKILDA MEDEL TILLF¶RAS !F +ULTUR F¶R F¶LJANDE INSATSER 
 0RODUCENTST¶D TILL $03 
 $ANS 0RODUKTION 3ERVICE $03 Rivas MED ST¶D FR¥N !F +ULTUR I 3TOCKHOLM 3TATENS KULTURR¥D OCH +ULTUR 3TOCKHOLM $03 ¤R EN FRAMG¥NGSRIK Mcgee ARRAN G¶RER OCH PRODUCENTER AV G¤STSPEL OCH FESTIVALER ¶RS¶KSPERIODEN G¥R UT ¥R OCH UTAN FORTSATT ST¶D RISKERAR VERKSAMHETEN ATT AVBRYTAS $EN UTV¤RDERING SOM HITTILLS GJORTS VISAR ATT $03 VARIT FRAMG¥NGSRIKT I 
  
 –VERV¤GANDEN 
  OCH F¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 ATT SKAPA SYSSELS¤TTNING OCH PUBLIK TILL PROFESSIONELLA KOREOGRAFER OCH DANSARE  
 -IN 
  BED¶MNING ¤R ATT $03 ¤R EN INTRESSANT NY FORM AV SAM VERKAN OCH MARKNADSF¶RING AV DANS SOM AKTIVT MEDVERKAR TILL ATT BRED DA MARKNADEN F¶R DEN NUTIDA DANSEN !F +ULTUR F¥R MILJONER KRONOR ATT ANV¤NDAS F¶R ¥RLIGT ST¶D TILL $03 
 3T¶D TILL DANSARES YRKESBYTE 
 $ANSARES YRKESKARRI¤R SLUTAR TIDIGT N¥GONSTANS I ¥LDRARNA  
 -  
 ¥R $ET ¤R INTE OVANLIGT ATT DE TVINGAS AVBRYTA SIN YRKESKARRI¤R ¤NNU TIDIGARE Wilkinson AV SKADOR $ET ¤R ¶NSKV¤RT ATT DANSARE F¥R ST¶D F¶R ATT FINNA EN NY YRKESINRIKTNING EFTER DANSKARRI¤REN $E HAR M¥NGA V¤RDEFULLA ERFAREN HETER OCH EN KOMPETENS SOM KAN VARA TILL STOR NYTTA P¥ ANDRA ARBETS OMR¥DEN  
 -ED 
  EN AKTIV HJ¤LP ATT Wood YRKESV¤GAR MINSKAR OCKS¥ OMST¤LLNINGSTIDEN MED STORA Shea OCH ARBETSL¶S HETSERS¤TTNING $Choi EN SPECIELL KUNSKAP OM DANSARES UTBILDNING ARBETSSITUATION OCH KVALIFIKATIONER F¶R ATT GE R¥D TILL DANSARE VID YRKES BYTE $ET ¤R S¤RSKILT ANGEL¤GET F¶R ATT N¥ FRAM TILL DANSARNA OCH INLEDA EN PLANERING AV YRKESBYTET REDAN INNAN DANSAREN SLUTAR DANSA F¶R ATT D¤R MED F¶RKORTA OMST¤LLNINGSTIDEN $ET INNEB¤R OCKS¥ MINSKADE KOSTNADER F¶R OMST¤LLNINGEN OM DEN DELVIS KAN P¥B¶RJAS UNDER DEN YRKESVERK SAMMA TIDEN *AG F¶RESL¥R D¤RF¶R ATT MILJONER KRONOR ANSL¥S F¶R ATT UPPR¤TTA ETT R¥DGIVNINGSCENTER F¶R DANSARE VID !F +ULTUR I 3TOCKHOLM %N ANSVARIG HANDL¤GGARE B¶R HA EGEN DANSBAKGRUND 
 3T¶D TILL #ENTRUMBILDNINGARNA 
 #ENTRUMBILDNINGARNA BEDRIVER EN KVALIFICERAD INOMKONSTN¤RLIGT GENE RERAD F¶RMEDLING AV KONSTN¤RLIGT ARBETE #ENTRUMBILDNINGARNA VAR TIDI GARE DELVIS KNUTNA TILL !RBETSMARKNADSVERKET GENOM ATT ARBETSF¶RMED LARE VAR PLACERADE D¤R $ETTA AVBR¶TS ¥R !VSIKTEN VAR ATT MAN UNDER EN TRE¥RSPERIOD SKULLE UTV¤RDERA DEN ¥TSKILDA VERKSAMHETEN MEN OCKS¥ UTVECKLA NYA SAMVERKANSFORMER $ETTA HAR INTE GJORTS F¶RR¤N NU  
 -IN 
  GENOMG¥NG AV #ENTRUMBILDNINGARNA VISAR P¥ IMPONERANDE INSATSER F¶R ATT MED MYCKET SM¥ RESURSER F¶RMEDLA KONSTN¤RERS ARBETE 3AMTIDIGT HAR FRYSTA ANSLAG INNEBURIT ATT CENTRUMBILDNINGARNA I PRAKTIKEN KONCENT RERATS TILL STORST¤DERNA FR¥N ATT HA HAFT EN AKTIV VERKSAMHET ¶VER HELA LANDET %TT VIKTIGT SK¤L TILL ATT #ENTRUMBILDNINGARNA B¶R F¥ ¶KADE MEDEL ¤R ATT DE D¤RMED KAN F¶RST¤RKA SIN REGIONALA ORGANISATION 
 *AG F¶RESL¥R ATT  
 !-3 
  AVS¤TTER MAXIMALT MILJONER KRONOR F¶R ATT Burnett %N F¶RUTS¤TTNING F¶R ETT CENTRUM SKALL 
  
 3/5 
  
 –VERV¤GANDEN 
  
  OCH F¶RSLAG  
  
 F¥ ANSLAG ¤R ATT DET OCKS¥ HAR ANSLAG FR¥N 3TATENS KULTURR¥D 0ENGARNA F¶RDELAS EN G¥NG PER ¥R EFTER ANS¶KAN MED BUDGET OCH VERKSAMHETSPLA NERING FR¥N CENTRUMBILDNINGARNA  
 !-3 
  KULTURARBETSDELEGATION SKALL YTTRA SIG ¶VER F¶RDELNINGEN AV MEDLEN F¶RE BESLUT 
  
 -EDEL 
  TILL KULTURPOLITIKEN 
 'ENERELLA ST¶D F¶R F¶RMEDLING AV KONSTN¤RERS ARBETE 
 *AG F¶RESL¥R ATT MILJONER KRONOR ¶VERF¶RS FR¥N ARBETSMARKNADS DEPARTEMENTET TILL +ULTURDEPARTEMENTET F¶R ATT FINANSIERA ¥TG¤RDER F¶R F¶RMEDLING AV KONSTN¤RERNAS ARBETE +ONSTN¤RSST¶DSUTREDNINGEN HAR UTRETT FR¥GAN OM ETT GENERELLT ST¶D TILL KONSTN¤RER 5TREDNINGENS ARBETE HAR TYDLIGT VISAR ATT KONSTN¤RERNA F¶REDRAR ST¶D SOM ¶KAR DERAS M¶JLIGHE TER ATT LEVA AV SITT ARBETE Young $¤RMED SAMMAN FALLER M¥NGA AV F¶RSLAGEN I DEN UTREDNINGEN MED MITT BEHOV AV ATT L¶SA STRUKTURPROBLEMEN P¥ DEN KONSTN¤RLIGA ARBETSMARKNADEN 
 /M MAN GENOM KULTURPOLITIKEN F¶RB¤TTRAR F¶RMEDLINGEN AV KONSTN¤ May OCH ¶KAR DERAS M¶JLIGHETER TILL F¶RS¶RJNING MINSKAR TRYCKET P¥ ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN OCH P¥ ¥TG¤RDSMEDLEN INOM !RBETSMARK NADSVERKET $ET INNEB¤R ATT VERKETS RESURSER KAN ANV¤NDAS F¶R F¶RMED LING OCH ANPASSNING AV Mcgee F¶R ATT BREDDA ARBETSM¶JLIG HETERNA P¥ OMR¥DEN UTANF¶R DEN TRADITIONELLA KULTURARBETSMARKNADEN *AG H¤NVISAR TILL DE ¶VERV¤GANDE SOM G¶RS I Blake KONSTN¤RSST¶D MEN VILL ¤ND¥ PEKA P¥ N¥GRA OMR¥DEN F¶R ST¶D SOM ¤R S¤RSKILT ANGEL¤GNA UR SYSSELS¤TTNINGSSYNPUNKT 
  
 –KAT 
  WheelerST¶D M M TILL Pope OCH SK¥DESPELARE 
  
 -¥NGA 
  Pope OCH SCENKONSTN¤RER HAR SETT SIN ARBETSMARK NAD KRYMPA 3¥V¤L OFFENTLIGA ARRANG¶RER I KOMMUNER OCH LANDSTING SOM F¶RENINGAR HAR F¥TT ALLT SV¥RARE ATT FINANSIERA G¤STBES¶K AV ENSKILDA MUSIKER MUSIK OCH TEATERGRUPPER ¶RUTOM ATT Moreno SETT BLIR H¶GRE I VERKSAMHETER SOM INTE G¥R ATT RATIONALISERA ¶KAR OCKS¥ KRINGKOSTNADERNA F¶R ETT BES¶K 'ENOM ¶KADE TURN©ST¶D KAN DESSA UT ¶VANDE KONSTN¤RER ¥TERF¥ EN DEL AV DEN ARBETSMARKNAD SOM G¥TT F¶RLORAD UNDER SENARE ¥R !LLT F¶R OFTA HAR DESSA TURN©ER ERSATTS AV !,5 PROJEKT ELLER FRAMTR¤DANDE AV ANDRA MINDRE ETABLERADE KONSTN¤RER %N H¥RDARE STYRNING FR¥N  
 !-3 
  AV S¥DANA ¥TG¤RDER I KOMBINATION MED TURN©ST¶D BIDRAR MOTVERKAR OCKS¥ AMAT¶RISERINGEN AV KULTURLIVET 
  
 –VERV¤GANDEN 
  OCH F¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 5TST¤LLNINGSERS¤TTNING M M TILL BILD OCH FORMOMR¥DET 
 5PPHOVSM¤NNEN INOM BILD OCH FORM HAR STORA SV¥RIGHETER ATT F¶RS¶RJA SIG $E UTG¶R DEN ST¶RSTA GRUPPEN AV KONSTN¤RER INSKRIVNA VID ARBETS F¶RMEDLINGEN DRYGT ¥R $E INSKRIVNA VID !F +ULTUR ¤R DRYGT "ILDKONSTN¤RERNA ¤R SNARARE INKOMSTL¶SA ¤N ARBETSL¶SA 3OM EGENF¶RETAGARE KAN DE HELLER INTE VARA MED I N¥GON A KASSA ¤VEN OM M¥NGA HAR ETT MEDLEMSKAP I N¥GON S¥DAN GENOM ARBETE VID SIDAN AV DEN KONSTN¤RLIGA VERKSAMHETEN "ILDKONSTN¤RERNA M¶TER EN MINSKANDE MARKNAD SAMTIDIGT SOM KONKURRENSEN ¶KAR MED EN STADIG TILLSTR¶MNING TILL YRKET $ESSUTOM DRABBAS DE DUBBELT AV L¥GKONJUNKTUREN DELS F¶R SVINNER BR¶DJOBBEN DELS MINSKADE MARKNADEN F¶R UTSMYCKNING I TAKT MED ATT BYGGANDET RASADE 
 "ILDKONSTN¤RENS PROBLEM ¤R ETT F¶RS¶RJNINGSPROBLEM .¤R DE ARBETAR MED EN UTST¤LLNING HAR DE OFTA INGA INKOMSTER OCH OCKS¥ SV¥RT ATT KOM BINERA SKAPANDET MED ANDRA ARBETEN $¤RF¶R BLIR DET DESTO VIKTIGARE ATT KONSTN¤RERNA SEDAN F¥R M¶JLIGHET ATT ST¤LLA UT SINA VERK OCH D¤RMED OCKS¥ KUNNA F¥ EN F¶RS¤LJNING VEN OM KONSTN¤REN HITTAR EN LOKAL RISKERAR UTST¤LLNINGEN ATT G¥ MED F¶RLUST Wilkinson AV Beard KOSTNADER OCH ANDRA KOSTNADER F¶RKNIPPADE MED UTST¤LLNINGEN /CH D¥ ST¥R KONSTN¤REN KVAR MED SITT F¶RS¶RJNINGSPROBLEM 
 %N UTST¤LLNINGSERS¤TTNING SOM OCKS¥ OMFATTAR GRAFISK KONST FOTOGRA FIER INSTALLATIONER KONSTHANTVERK FORMGIVNING OCH EXPERIMENTELL KONST BIDRAR TILL ATT FLER BILDKONSTN¤RER KAN F¥ F¶RS¶RJNING AV SITT YRKE $ET ¤R FR¥N ARBETSMARKNADENS UTG¥NGSPUNKTER DEN FR¤MSTA ¥TG¤RDEN F¶R ATT F¶RB¤TTRA KONSTN¤RERNAS F¶RS¶RJNINGSM¶JLIGHETER %TT NYTT STATLIGT VERKSAMHETSBIDRAG TILL ORGANISATIONER MED UTST¤LLNINGSVERKSAMHET OCH ETT STATLIG ST¶D TILL F¶RHYRNING AV UTST¤LLNINGSLOKALER SKULLE YTTERLIGARE BIDRA TILL ATT F¶RMEDLA RESULTATET AV KONSTN¤RENS ARBETE LIKSOM UT¶KADE MEDEL F¶R VISNINGSERS¤TTNING 
 6ERKSAMHETSST¶D TILL DE FRIA TEATRARNA 
 3OM JAG TIDIGARE BESKRIVIT HAR SVENSK TEATER P¥ ETT OLYCKLIGT S¤TT BLIVIT BEROENDE AV ARBETSMARKNADSPOLITIKEN %N VIKANDE EKONOMI HAR GJORT ATT TEATRARNA VALT ATT ANV¤NDA MEDARBETARE SOM KAN F¥ ARBETSMARKNADSPOLI TISKT ST¶D !Cortez HAR OCKS¥ BLIVIT EN DEL AV FINANSIE RINGEN AV ARBETE INOM DE FRIA TEATERGRUPPERNA $ET ¤R ANGEL¤GET ATT VIDTA STRUKTURGREPP SOM KAN ¥TERSKAPA EN BALANS INOM TEATERN D¤R KONSTN¤RER ¥TERIGEN KAN FINNA SIN F¶RS¶RJNING GENOM ERS¤TTNING F¶R ARBETE %TT TURN©ST¶D ENLIGT Rose TILL ATT F¶RB¤TTRA M¶JLIGHETERNA TILL UPPDRAG F¶R DE TURNERANDE FRIA GRUPPERNA $ESSUTOM ST¶DER JAG F¶RSLAGET OM ETT 
  
 3/5 
  
 –VERV¤GANDEN 
  
  OCH F¶RSLAG  
  
 S¤RSKILT VERKSAMHETSST¶D TILL DE FRIA TEATRARNA VARS SYFTE ¤R ATT H¶JA KVA LITETEN HOS DESSA GENOM ATT SKAPA UTRYMME ATT ANLITA FLER AKT¶RER OCH OCKS¥ ANDRA YRKESKATEGORIER F¶R SINA UPPS¤TTNINGAR *AG T¤NKER P¥ DRA MATIKER REGISS¶RER OCH MUSIKER TILL EXEMPEL 
 %TT STATLIGT ST¶D F¶R ATT FRAMF¶RA NY SVENSK DRAMATIK ¶KAR OCKS¥ IN TRESSET F¶R TEATERN HOS PUBLIKEN SAMTIDIGT SOM DET OCKS¥ AKTIVT BIDRAR TILL DRAMATIKERNAS ARBETSMARKNAD $ETSAMMA G¤LLER F¶RSLAGET OM UPP BYGGNAD AV EN DIGITAL PJ¤SBANK D¤R F¶RFATTARNAS MANUS SPRIDS TILL TEATRAR MEN OCKS¥ TILL EN INTRESSERAD L¤SEKRETS 
 3T¶D TILL KOLLEKTIVVERKST¤DER 
 3VERIGES OMKRING KOLLEKTIVVERKST¤DER ¤R EN UNIK RESURS F¶R M¥LARE SKULPT¶RER OCH FOTOGRAFER $E HAR TILLKOMMIT P¥ KONSTN¤RERNAS EGNA INITIATIV OCH GER M¶JLIGHET ATT DELA P¥ DYRA UTRUSTNING OCH STORA INVES TERINGAR +OLLEKTIVVERKST¤DERNA FINNS ¶VER HELA LANDET OCH ¤R VIKTIGA M¶TESPLATSER F¶R KONSTN¤RER UTANF¶R STORST¤DERNA +OLLEKTIVVERKST¤DERNA ¤R OFTA OCKS¥ SPECIALISERADE S¥ ATT KONSTN¤RER D¤R KAN F¥ M¶JLIGHET ATT UTBILDA SIG I ARBETSMETODER DE ANNARS INTE SKULLE KUNNA F¥ 'ENOM VERK ST¤DERNA DELAR KONSTN¤RERNA Brown VILKET G¶R ATT DE KAN ¥TA SIG OMFATTANDE UTSMYCKNINGSUPPDRAG SOM DE ANNARS KANSKE M¥STE AVST¥ FR¥N 'ENOM DE MINSKADE KOSTNADERNA MEDVERKAR KOLLEKTIV VERKST¤DERNA TILL ATT KONSTN¤REN F¥R EN B¤TTRE EGEN INKOMST AV ETT UPP DRAG $¤RMED ¤R DESSA VERKST¤DER ETT VIKTIGT BIDRAG TILL KONSTN¤RERNAS M¶JLIGHET ATT F¶RS¶RJA SIG P¥ SIN KONST 
 %N TREDJE ANST¤LLNINGSFORM INOM TEATERN 
 0ARTERNA INOM TEATERN HAR LAGT FRAM ETT F¶RSLAG OM EN TREDJE ANST¤LL NINGSFORM INOM TEATERN 3YFTET ¤R ATT AVLASTA A KASSAN OCH ¶KA DE FRILAN SANDE SK¥DESPELARNAS TRYGGHET  
 -EN 
  F¶RSLAGET HAR OCKS¥ ETT KULTURPOLI TISKT M¥L  
 -  
 ATT ¶KA DEN KONSTN¤RLIGA FRIHETEN P¥ TEATERN GENOM ATT UN DERL¤TTA ATT TA IN FRILANSARE P¥ OLIKA FORMER AV KONTRAKT %N F¶RUTS¤TTNING ¤R ATT AVTALET SOM REGLERAR ANST¤LLNINGSSKYDDET F¶R¤NDRAS S¥ ATT UPP DRAGSTAGARE KAN HA ANST¤LLNINGAR UPP TILL FEM ¥R UTAN ATT KVALIFICERAS F¶R TILLSVIDAREANST¤LLNING RILANSARNA HAR SIN GRUNDANST¤LLNING I EN NY BILDAD ORGANISATION OCH F¥R TJ¤NSTLEDIGT F¶R ANDRA UPPDRAG KORTARE ELLER L¥NGA 
 ¶RSLAGET OMFATTAR ANST¤LLNING AV FRILANSANDE SK¥DESPELARE SOM SKALL ERBJUDAS TJ¤NSTG¶RING HOS DE STATLIGT ST¶DDA INSTITUTIONSTEATRARNA $ESSA SK¥DESPELARE HAR F¶R N¤RVARANDE ¥TERKOMMANDE PERIODER AV 
  
 –VERV¤GANDEN 
  OCH F¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 ARBETSL¶SHET MED ERS¤TTNING FR¥N KASSAN MELLAN SINA UPPDRAG !RBETS MARKNADEN BYGGER Barnes DET FINNS TILLG¤NGLIGA FRILANSARE OCH ATT DE F¥R SIN GRUNDTRYGGHET VIA ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN  
 -  
 OCKS¥ UNDER PERIODER AV SPELUPPEH¥LL N¤R DE KNAPPAST ST¥R TILL ARBETSMARKNADENS F¶RFOGANDE I LAGENS MENING $ET ¤R ANGEL¤GET F¶R S¥V¤L KULTURPOLITIKEN SOM F¶R ARBETSMARKNADSPOLITIKEN ATT MAN KAN HITTA L¶SNINGAR P¥ TEATEROMR¥DET SOM L¶SER DEN NEGATIVA CIRKEL AV BEROENDE TILL A KASSAN SOM TEATERN OCH DE TEATERVERKSAMMA HAMNAT I ¶RSLAGEN OVAN OM ST¶D TILL 4EATERCENT RUM ¶KAT TURN©ST¶D OCH VERKSAMHETSBIDRAG TILL FRIA TEATERGRUPPER SYFTAR TILL DETTA 
 ¶RS¶KSVERKSAMHETEN MED EN TREDJE ANST¤LLNINGSFORM D¤R TEATER OMR¥DET SJ¤LVT TAR ANSVAR F¶R DE SK¥DESPELARE SOM INTE ING¥R I DEN FASTA ENSEMBLEN MEN SOM ¤ND¥ ¤R EN N¶DV¤NDIG F¶RUTS¤TTNING F¶R EN KONST N¤RLIGT RIK TEATER ¤R ETT ANNAT F¶RS¶K $ET INLEDS VID INSTITUTIONSTEATRARNA MEN ERFARENHETERNA D¤RIFR¥N KAN S¤KERLIGEN ANV¤NDAS F¶R ATT SKAPA LIK NANDE ORGANISATIONER F¶R FRIA GRUPPER OCH PRIVATTEATRARNA 
  
 Deleon G¶R REJ¤LA BESPARINGAR I A KASSAN $ETTA INNEB¤R D¥ EN DELFINANSIERING  
 –VRIG 
  Hernandez JAG B¶R SKE VIA KULTURPOLITIKEN OCH JAG F¶RESL¥R ATT MAN F¶R DENNA F¶RS¶KSVERKSAMHET AVS¤TTER TOTALT MILJONER KRONOR PER ¥R I TRE ¥R 
 %N F¶RUTS¤TTNING F¶R F¶RS¶KSVERKSAMHETEN ¤R ATT PARTERNA L¶SER FR¥GAN OM L¤MPLIG ASSOCIATIONSFORM F¶R DEN NYA ORGANISATIONEN SLUTER ERFORDERLIGA AVTAL 
  
 3/5 
  
 "ILAGA 
 +OMMITT©DIREKTIV 
  
 –Fowler 
  AV ARBETSMARKNADSPOLITIKEN I 
  
 $IR 
  
 F¶RH¥LLANDE TILL KONSTN¤RSYRKET 
  
 "ESLUT VID REGERINGSSAMMANTR¤DE DEN APRIL 
 3AMMANFATTNING AV UPPDRAGET 
 %N S¤RSKILD UTREDARE TILLKALLAS MED UPPDRAG ATT KARTL¤GGA OMFATTNINGEN AV KONSTN¤RERNAS ARBETSL¶SHET 6IDARE SKALL UTREDAREN ANALYSERA HUR DE NUVA RANDE AKTIVA ARBETSMARKNADSPOLITISKA INSATSERNA F¶R YRKESVERKSAMMA KONSTN¤RER FUNGERAR SAMT OM S¥ ERFORDRAS L¤MNA F¶RSLAG TILL HUR DE ARBETS MARKNADSPOLITISKA MEDEL SOM REDAN I DAG UTG¥R TILL KONSTN¤RER EFFEKTIVARE KAN ANV¤NDAS INOM RAMEN F¶R DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA ST¶D OCH ¥TG¤RDSSYSTEMEN 5TREDAREN SKALL OCKS¥ GRANSKA CENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE ROLL SAMT L¤MNA F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER SOM TYDLIGARE KAN AVGR¤NSA DEN MOTTAGARGRUPP TILL VILKEN DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA INSAT SERNA INOM KULTUROMR¥DET RIKTAS $ESSA F¶RSLAG SKALL HA SIN UTG¥NGSPUNKT I DE ¶VERGRIPANDE NATIONELLA Walker OCH KULTUR POLITIKEN 
  
 -¥L 
  F¶R ARBETSMARKNADSPOLITIKEN OCH KULTURPOLITIKEN 
 2IKSDAGEN HAR ST¤LLT SIG BAKOM REGERINGENS F¶RSLAG OM ¶VERGRIPANDE M¥L F¶R DEN NATIONELLA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN PROP BET 
 I5 RSKR $ESSA M¥L FORMULERAS I TRE PUNKTER 
  
 - 
  
 VAKANSTIDERNA F¶R DE LEDIGA PLATSERNA SKALL H¥LLAS NERE 
  
 - 
  
 L¥NGTIDSARBETSL¶SHETEN SKALL MINSKA 
  
 - 
  
 L¥NGA TIDER UTAN ARBETE SKALL MOTVERKAS 
  
 "ILAGA 
  
 3/5 
  
 !VSIKTEN MED ARBETSMARKNADSPOLITIKEN ¤R I KORTHET ATT Bridges PLATSER OCH ATT GENOM INDIVIDUELLA INSATSER FR¤MJA ARBETSMARKNADENS ANPASSNING TILL DEN REGULJ¤RA ARBETSMARKNADENS BEHOV 
 2IKSDAGEN HAR OCKS¥ BESLUTAT OM M¥L F¶R DEN NATIONELLA KULTURPOLITIKENPROP BET +R5 RSKR +ULTURPOLITIKEN SKALL BL A 
  
 - 
  
 V¤RNA YTTRANDEFRIHETEN OCH SKAPA REELLA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R ALLA ATT ANV¤NDA DEN 
  
 - 
  
 VERKA F¶R ATT ALLA F¥R M¶JLIGHET TILL DELAKTIGHET I KULTURLIVET OCH TILL KULTURUPPLEVELSER SAMT TILL EGET SKAPANDE 
  
 - 
  
 FR¤MJA KULTURELL M¥NGFALD KONSTN¤RLIG F¶RNYELSE OCH KVALITET OCH D¤RIGENOM MOTVERKA KOMMERSIALISMENS NEGATIVA VERKNINGAR 
  
 )NRIKTNINGEN P¥ DE FRAMTIDA INSATSERNA F¶R KONSTN¤RERNA SKALL ENLIGT PROPOSITIONEN OM KULTURPOLITIK BL A SYFTA TILL ATT SKAPA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R ETT AKTIVT KULTURLIV SOM GER ARBETE OCH F¶RS¶RJNING ¥T KONSTN¤RERNA OCH RIKA KULTURUPPLEVELSER F¶R MEDBORGARNA SKAPA S¥DANA VILLKOR F¶R DE PROFESSIO NELLA KONSTN¤RERNA ATT DE KAN BASERA SIN F¶RS¶RJNING P¥ ERS¤TTNING F¶R UTF¶RT KONSTN¤RLIGT ARBETE LIKSOM ATT ANPASSA REGELVERKET P¥ ALLA POLITIKOMR¥DEN S¥ ATT RIMLIGA H¤NSYN TAS TILL KONSTN¤RERNAS SPECIELLA F¶RH¥LLANDEN 
 2EGERINGEN HAR S¥V¤L I PROPOSITIONEN OM VISSA ¥Hill HALVERA ARBETSL¶SHETEN SOM I PROPOSITIONEN OM KULTUR POLITIK UTTALAT SIN AVSIKT ATT SE ¶VER DET ARBETSMARKNADSPOLITISKA ST¶D OCH BIDRAGSSYSTEMET I F¶RH¥LLANDE TILL DE VILLKOR SOM G¤LLER F¶R KONSTN¤RSYRKET 
 +ONSTN¤RERNAS VILLKOR P¥ ARBETSMARKNADEN 
 +ONSTN¤RERNAS ARBETSMARKNAD Fleming FR¥N DE F¶RUT S¤TTNINGAR SOM ARBETSMARKNADSPOLITIKEN UTG¥R IFR¥N !RBETENA ¤R OFTAST TILLF¤LLIGA OCH S¤SONGSBETONADE FASTA ANST¤LLNINGAR ¤R MINDRE VANLIGA $ET FINNS OCKS¥ EN L¥NGVARIG OBALANS MELLAN UTBUD OCH Flores ARBETS KRAFT )NTRESSET F¶R KONSTN¤RLIGA UTBILDNINGAR ¤R MYCKET STORT LIKSOM TILL STR¶MNINGEN TILL KULTUROMR¥DET +ONCENTRATIONEN AV KONSTN¤RER ¤R VIDARE MYCKET FRAMTR¤DANDE I STORSTADSOMR¥DENA 
 !RBETSL¶SHETEN INOM KULTUROMR¥DET LIGGER P¥ DUBBELT S¥ H¶G NIV¥ SOM F¶R GENOMSNITTET P¥ ARBETSMARKNADEN $EN ¤R H¶G B¥DE I L¥G OCH H¶GKON JUNKTUR 
 +ONSTN¤RERNA UTG¶R INGEN HOMOGEN GRUPP !RBETSF¶RH¥LLANDEN OCH VILL KOR VARIERAR B¥DE MELLAN DE OLIKA KONSTARTERNA OCH MELLAN DE ENSKILDA KONSTN¤RERNA 
  
 3/5 
  
 "ILAGA  
  
 -¥NGA 
  KONSTN¤RER BETECKNAS INTE SOM ARBETSTAGARE 4ILL DESSA H¶R FRAM F¶R ALLT DE EGENF¶RETAGANDE UPPHOVSM¤NNEN SOM F¶RFATTARE TONS¤TTARE OCH BILD OCH FORMKONSTN¤RER 
 ASTA ANST¤LLNINGAR F¶REKOMMER FRAMF¶R ALLT VID EXEMPELVIS TEATER OCH MUSIKINSTITUTIONER $ET VANLIGA ¤R DOCK TIDSBEGR¤NSADE ANST¤LLNINGAR OCH PROJEKTANST¤LLNINGAR SAMT SKILDA TYPER AV UPPDRAG 
 %N S¤RSKILD GRUPP UTG¶R DANSARNA SOM VARE SIG DE HAR HAFT FAST ANST¤LL NING ELLER EJ KNAPPAST KAN ¤GNA SIG ¥T SIN YRKESVERKSAMHET EFTER ¥RS ¥LDER OCH OFTA H¤NVISAS TILL ARBETSL¶SHET 
 +OSTNADERNA F¶R DET EKONOMISKA ST¶DET VID ARBETSL¶SHET ¤R BETYDLIGT ST¶RRE ¤N KOSTNADERNA F¶R DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDERNA $ET EKONOMISKA ST¶DET TILL ARBETSS¶KANDE Baker OCH JOURNALISTIKBILD MEDIA SCEN OCH TON UPPSKATTADES AV  
 !RBETSMARKNADSSTYRELSEN!-3 
  VID TALETS MITT TILL DRYGT EN HALV MILJARD KRONOR P¥ ¥RSBASIS $E ARBETSMARKNADSPOLITISKA INSATSERNA F¶R KONSTN¤RER UNDER MOTSVARANDE Pollard TILL Hudson KRONOR R¥N +ULTURDEPARTEMENTETS UTGIFTSOMR¥DE UTG¥R F¶R ¥R SAMMANLAGT KR TILL TIO CENT RUMBILDNINGAR INOM OLIKA KONSTOMR¥DEN 'EMENSAMT F¶R CENTRUMBILD NINGAR ¤R FUNKTIONEN SOM SAMARBETSORGAN INFORMAT¶R OPINIONSBILDARE OCH KULTURF¶RMEDLARE 6ISSA ARBETSF¶RMEDLANDE INSATSER Mason OCKS¥ INOM RAMEN F¶R CENTRUMBILDNINGARNAS VERKSAMHET 
 !Wood INRIKTNING AV OMST¤LL NINGSF¶RS¤KRING 2EGERINGENS AMBITION ¤R ATT ANTALET PERSONER SOM G¥R MELLAN ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDER OCH ¶PPEN ARBETSL¶SHET S K RUND G¥NG SKALL MINSKA +ONSTN¤RERNAS Perkins ERBJUDER I M¥NGA FALL ENDAST KORTARE PERIODER AV REGULJ¤RA ANST¤LLNINGAR 
 5TREDNINGEN OM ERS¤TTNING VID ARBETSL¶SHET OCH OMST¤LLNING DIR 
 HAR NYLIGEN L¤MNAT SITT SLUTBET¤NKANDE 3/5 %N ALL M¤N OCH SAMMANH¥LLEN ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRING 5TREDAREN HAR BL A HAFT I UPPDRAG ATT F¶RESL¥ EN INTEGRERING AV KONTAKT ARBETSMARKNADSST¶D +!3 OCH ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN LIKSOM ATT REGLERNA SKALL UTFORMAS S¥ ATT DE BETONAR F¶RS¤KRINGENS KARAKT¤R AV OMST¤LLNINGSF¶RS¤KRING 5TREDNINGEN KONSTATERAR BL A ATT ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN FUNGERAR SOM EN YRKES F¶RS¤KRING F¶R FRILANSARE 2EGERINGEN HAR NYLIGEN ¶VERL¤MNAT PROPOSITIONEN 
 %N ALLM¤N OCH SAMMANH¥LLEN ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRING TILL RIKSDAGEN 
 2EGERINGEN KONSTATERAR I PROPOSITIONEN OM KULTURPOLITIK ATT FR¥GAN OM TEATERNS F¶RNYELSE ¤R N¤RA F¶RBUNDEN MED FR¥GAN OM ANST¤LLNINGSFORMER INOM TEATERN $ET FINNS ENLIGT PROPOSITIONEN EN KONFLIKT MELLAN ARBETS GIVARNAS BEHOV AV EN R¶RLIG TEATERARBETARK¥R OCH DE ANST¤LLDAS BEHOV AV TRYGGHET OCH RIMLIGA ARBETSF¶RH¥LLANDEN $ET S¤GS VIDARE I PROPOSITIONEN ATT ANSVARET F¶R DENNA FR¥GA LIGGER HOS ARBETSMARKNADENS PARTER 4EATRARNAS 2IKSF¶RBUND OCH 3VENSKA 4EATERF¶RBUNDET HAR P¥ UPPDRAG AV 3TATENS 
  
 "ILAGA 
  
 3/5 
  
 KULTURR¥D UTF¶RT EN STUDIE AV ANST¤LLNINGSFORMERNA F¶R DE STATLIGT ST¶DDA TEATERINSTITUTIONERNAS KONSTN¤RLIGA PERSONAL 
 5PPDRAGET 
 5TREDAREN SKALL KARTL¤GGA DEN NUVARANDE OMFATTNINGEN AV KONSTN¤RERNAS ARBETSL¶SHET OCH OMFATTNINGEN AV DET EKONOMISKA ST¶DET TILL KONSTN¤RERNA UPPDELAT P¥ PASSIVT ST¶D OCH AKTIVA ¥TG¤RDER OCH HUR DETTA F¶RH¥LLER SIG TILL ANDRA YRKESGRUPPER 5TREDAREN SKALL VIDARE ANALYSERA DEN L¥NGVARIGA OBALANSEN MELLAN UTBUD OCH Reid OCH VILKA ORSAKER SOM KAN FINNAS TILL DEN H¶GA ARBETSL¶SHETEN INOM KULTUR OMR¥DET 5TREDAREN SKALL OCKS¥ REDOVISA I VILKEN UTSTR¤CKNING KONSTN¤RER F¥R ARBETE OCH D¥ I VILKA FORMER OCH INOM VILKA YRKEN EFTER ATT HA DELTAGIT I ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDER FREKVENSEN AV RUNDG¥NG MELLAN ARBETE OCH ¥TG¤RDER $¤RVID SKALL UTREDAREN BEAKTA J¤MST¤LLDHETSASPEKTEN 
 (¶RNSTENEN I DEN SVENSKA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN ¤R ARBETS OCH KOM PETENSLINJEN $EN INNEB¤R ATT EN ARBETSL¶S PERSON SOM INTE DIREKT KAN F¥ ETT ARBETE I F¶RSTA HAND SKALL ERBJUDAS EN UTBILDNING ELLER EN ANNAN L¤MPLIG ¥TG¤RD I SYFTE ATT PERSONEN SKALL F¥ ETT REGULJ¤RT ARBETE 0LATSF¶RMEDLING V¤GLEDNING YRKESINRIKTAD REHABILITERING OCH OLIKA AKTIVA ¥TG¤RDSPROGRAM ¤R DE INSATSER SOM KOMMER I FR¥GA F¶R ATT F¶RVERKLIGA DEN AKTIVA ARBETSMARK NADSPOLITIKEN $ETTA INNEB¤R OCKS¥ ATT EN ARBETSL¶S I PRINCIP SKALL KUNNA VARA TILLG¤NGLIG F¶R HELA DEN ¶VRIGA ARBETSMARKNADEN OM DET INTE G¥R ATT FINNA ARBETSUPPGIFTER INOM DET URSPRUNGLIGA YRKET 
 5TREDAREN SKALL VISA P¥ FRAMG¥NGSRIKA ARBETSMARKNADSPOLITISKA PRO GRAM SOM HAR LETT TILL ATT KONSTN¤RER HAR F¥TT EN FASTARE F¶RANKRING P¥ DEN REGULJ¤RA ARBETSMARKNADEN SOM HELHET 5TREDAREN SKALL OCKS¥ KARTL¤GGA VILKA HINDER SOM FINNS I DET ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDSSYSTEMET F¶R KONSTN¤RER OCH VID BEHOV F¶RESL¥ ¤NDRINGAR INNEB¤RANDE EN EFFEKTIVARE ANV¤NDNING AV DE MEDEL SOM REDAN I DAG UTG¥R TILL KONSTN¤RSGRUPPEN INOM RAMEN F¶R DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA ST¶D OCH ¥TG¤RDSSYSTEMEN 5TREDA REN SKALL ¤VEN GRANSKA CENTRUMBILDNINGARNAS ARBETSF¶RMEDLANDE VERKSAM HET 
 5TREDAREN SKALL ¤VEN MOT BAKGRUND AV DEN ¶KANDE TILLSTR¶MNINGEN AV ARBETSS¶KANDE TILL KULTUROMR¥DET F¶RESL¥ HUR DEN MOTTAGARGRUPP SOM DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA INSATSERNA INOM KULTUROMR¥DET RIKTAS TILL TYDLIGARE KAN Smith¶RSLAG FR¥N UTREDAREN SKALL HA SIN UTG¥NGSPUNKT I DE ¶VERGRIPANDE NATIONELLA Walker OCH KULTURPOLITIKEN 
  
 3/5 
  
 "ILAGA  
  
 %KONOMISKA RAMAR 
 ) BUDGETPROPOSITIONEN F¶R ¥R ANGES RAMARNA F¶R STATENS INSATSER P¥ DE ARBETSMARKNADSPOLITISKA OCH KULTURPOLITISKA OMR¥DENA F¶R PERIODEN  
 - 
  
 ¶RSLAG SOM INTE RYMS INOM DESSA RAMAR SKALL ¥TF¶LJAS AV F¶RSLAG TILL ANNAN FINANSIERING INOM UTGIFTSOMR¥DENA 
 !RBETETS BEDRIVANDE 
 5TREDAREN SKALL SENAST DEN OKTOBER L¤MNA EN SLUTLIG RAPPORT 5NDER ARBETETS G¥NG B¶R UTREDAREN I DEN OMFATTNING SOM BED¶MS VARA L¤MPLIG SAMR¥DA MED ARBETSMARKNADENS PARTER 3TATENS KULTURR¥D +ONST N¤RSN¤MNDEN OCH !RBETSMARKNADSSTYRELSEN +ONSTN¤RLIGA OCH LITTER¤RA UT¶VARES SAMARBETSN¤MND SAMT ANDRA BER¶RDA ORGANISATIONER INOM KONST N¤RERNAS ARBETSMARKNAD SKALL GES TILLF¤LLE ATT F¶LJA UTREDNINGSARBETET OCH Thornton DETTA 
  
 ) DEN M¥N DET BEH¶VS SKALL UTREDAREN SAMR¥DA MED 5TREDNINGEN OM GENERELLT ST¶D TILL KONSTN¤RLIGA OCH LITTER¤RA EGENF¶RETAGARE DIR  
  
 OCH ANDRA UTREDNINGAR AV BETYDELSE F¶R ARBETET 
  
 5TREDAREN SKALL BEAKTA REGERINGENS DIREKTIV DIR TILL SAMTLIGA KOMMITT©ER OCH S¤RSKILDA UTREDARE ATT PR¶VA OFFENTLIGA ¥TAGANDEN 5TREDA REN SKALL OCKS¥ F¶LJA REGERINGENS DIREKTIV TILL KOMMITT©ER OCH S¤RSKILDA UTREDARE OM ATT REDOVISA REGIONALPOLITISKA KONSEKVENSER DIR  
  
 J¤MST¤LLDHETSPOLITISKA KONSEKVENSER DIR SAMT ATT REDOVISA KONSEKVENSERNA F¶R BROTTSLIGHETEN OCH DET BROTTSF¶REBYGGANDE ARBETET DIR 
 +ULTURDEPARTEMENTET 
  
 3/5 
  
 "ILAGA 
 .ORDISK YRKESKLASSIFICERING .9+  
 -  
 3VENSK GRUNDSTANDARD 
 !RBETSMARKNADSSTYRELSEN 
 ,ITTER¤RT OCH JOURNALISTISKT ARBETE M M 
 0ERSONER INOM DENNA YRKESGRUPP UTF¶R SKRIBENTARBETE INFORMERAR OM F¶RETAGS OCH MYNDIGHETERS PRODUKTER OCH VERKSAMHET SAMT PLANERAR OCH REDIGERAR PROGRAM F¶R RADIO OCH 46 
 *OURNALISTER F¶RFATTARE M FL 
 5TF¶R JOURNALISTISKT OCH REDAKTIONELLT ARBETE SKRIVER LITTER¤RA VERK REDI GERAR TEXT SAMT GER R¥D I LITTER¤RA FR¥GOR 
 *OURNALIST 
 '¶R REFERAT INTERBJUER REPORTAGE ETC ¤R OFTA SPECIALISERAD INOM VISST FACKOM R¥DE KAN BEN¤MNAS T EX  
 REPORTER REDAKT¶R  
 ELLER  
 REDAKTIONSSEKRETERARE 
  
 2EDIGERARE 
 "EARBETAR TEXTMATERIAL TILL TIDNINGAR TIDSKRIFTER BROSCHYRER ETC MED H¤NSYN TILL BL A SPR¥KDR¤KT T¤NKT L¤SEKRETS OCH UTGIVARENS POLICY (IT F¶R ¤VEN  
 REDAKTIONS CHEF 
  
 ¶RLAGSREDAKT¶R 
 'ER R¥D I LITTER¤RA FR¥GOR L¤SER OCH BED¶MER MANUSKRIPT OCH UTL¤NDSKA B¶CKER F¶R ¶VERS¤TTNING GRANSKAR SPR¥KBEHANDLING I MANUSKRIPT OCH ¶VERS¤TTNINGAR REDIGERAR ILLUSTRERADE VERK ETC +AN SOM  
 LEKT¶R  
 VARA SPECIALISERAD P¥ ATT BED¶MA MANUSKRIPT (IT F¶RS ¤VEN  
 BILDREDAKT¶R 
  
 2EKLAMREDAKT¶R 
 5TFORMAR ANNONS OCH REKLAMTEXT SAMT SLAGORD F¶R REKLAM I TIDNINGAR TIDSKRIF TER BROSCHYRER ETC +AN BEN¤MNAS  
 ANNONSBEREDARE  
 ELLER  
 COPYWRITER  
 (IT F¶RS ¤VEN  
 KATALOGREDAKT¶R 
  
 4EKNISK REDAKT¶R 
 5TFORMAR I INFORMATIVT ELLER S¤LJANDE SYFTE TEXT TILL KATALOGER BROSCHYRER OCH ANDRA TRYCKSAKER ANG¥ENDE TEKNISKA PRODUKTER +AN BEN¤MNAS  
 KATALOGMAN 
  
 "ILAGA 
  
 3/5 
  
 +ORREKTURL¤SARE 
  
 'RANSKAR OCH R¤TTAR AVDRAG AV SATT TEXT F¶RE TRYCKNING R¤TTAR IBLAND SPR¥KLIGA FELAKTIGHETER SAMT GRANSKAR TEXT FR¥N TEKNISK GRAFISK SYNPUNKT +AN BEN¤MNAS 
 KORREKT¶R 
 ¶RFATTARE 
 3KRIVER LITTER¤RA VERK F¶R PUBLICERING OCH ELLER F¶R UPPF¶RANDE +AN VARA SPE CIALISERAD SOM T EX  
 EPIKER SKALD  
 ELLER  
 DRAMATIKER  
 (IT F¶RS ¤VEN  
 FILMF¶RFATTARE  
 OCH ANDRA  
 MANUSKRIPTF¶RFATTARE  
 SAMT  
 DRAMATURG  
 SOM L¤SER OCH F¶RESL¥R VERK AV OLIKA F¶RFATTARE 
 ILMREDAKT¶R 
 "EARBETAR INK¶PTA LITTER¤RA VERK SVARAR F¶R SAMORDNING MELLAN F¶RFATTARE RE GISS¶R OCH SK¥DESPELARE UNDER FILMPRODUKTION SAMT ¶VERVAKAR FILMS F¤RDIG ST¤LLANDE 
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS JOURNALISTER M FL SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA INDIVIDUALYRKEN INOM DENNA YRKESFAMILJ T EX  
 LEXIKOGRAF ORDBOKSF¶RFATTARE TEKNISK POPUL¤RF¶RFAT TARE TALTIDNINGSREDAKT¶R  
 OCH  
 INL¤SARE  
 AV TALB¶CKER 
 )NFORMATIONSM¤N 
 )NFORMERAR OM F¶RETAGS OCH MYNDIGHETERS PRODUKTER VERKSAMHET OCH TJ¤NSTER 
 02 MAN 
 3¶KER SKAPA EN POSITIV INST¤LLNING HOS OLIKA M¥LGRUPPER TILL ETT F¶RETAGS ELLER EN ORGANISATIONS VERKSAMHET PRODUKTER OCH TJ¤NSTER UTFORMAR INFORMATIONSMATE RIAL OCH GER MUNTLIG INFORMATION 
 )NFORMATIONSMAN MYNDIGHET 
 )NFORMERAR OM MYNDIGHETS VERKSAMHET OCH TJ¤NSTER UTFORMAR INFORMATIONS MATERIAL OCH GER MUNTLIG INFORMATION +AN BEN¤MNAS  
 INFORMATIONSSEKRETERARE 
  
 ELLER  
 INFORMATIONSASSISTENT  
 (IT F¶RS ¤VEN  
 INFORMATIONSCHEF  
 OCH  
 PRESSOMBUDS MAN  
 VID MYNDIGHET 
  
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS INFORMATIONSM¤N SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA INDIVIDUALYRKEN INOM DENNA YRKESFAMILJ 
 0ROGRAMTJ¤NSTEM¤N RADIO 46 
 0LANERAR OCH REDIGERAR PROGRAM F¶R RADIO OCH TELEVISIONSS¤NDNINGAR OCH INSPELNINGAR 
  
 3/5  
 "ILAGA 
 0ROGRAMTJ¤NSTEMAN RADIO 46 
 0LANERAR PROGRAMS INNEH¥LL OCH UPPL¤GGNING REDIGERAR PROGRAM MEDVERKAR OFTA SJ¤LV I PROGRAMMEN 4J¤NSTG¶R IBLAND SOM  
 PROGRAMANNONS¶R  
 +AN VARA  
 PRODUCENT  
 OCH MED UTG¥NGSPUNKT F¶R INH¤MTAT FAKTAMATERIAL PRODUCERA RADIO OCH 46 PROGRAM (IT F¶RS ¤VEN  
 STUDIOMAN  
 SOM SK¶TER F¶RBINDELSEN MELLAN PRODUCENT OCH MEDVERKANDE I STUDION 
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS PROGRAMTJ¤NSTEM¤N SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANNAT INDIVIDUALYRKE INOM DENNA YRKESFAMILJ T EX  
 PRODUCENTER  
 VID ENSKILDA F¶RETAG SOM PRODUCERAR OCH S¤LJER PROGRAM F¶R RADIO OCH 46 ELLER SOM VIDEOKASSETTER SAMT  
 )46 PRODUCENT 
  
 –VRIGA 
  INOM 
 (IT F¶RS PERSONER SOM UTF¶R LITTER¤RT OCH JOURNALISTISKT ARBETE MEN SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA YRKESFAMILJER INOM DENNA YRKESGRUPP 
  
 –VERS¤TTARE 
  
 –VERS¤TTER 
  TEXT TILL OCH FR¥N FR¤MMANDE SPR¥K +AN SOM  
 TRANSLATOR  
 VARA SPECIA LISERAD Bell MED FACKM¤SSIGT INNEH¥LL (IT F¶RS ¤VEN  
 TOLK  
 SOM MUNTLIGT ¶VER S¤TTER SAMTAL F¶REDRAG O D 
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS PERSONER SOM UTF¶R LITTER¤RT OCH JOURNALISTISKT ARBETE MEN SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA INDIVIDUALYRKEN INOM DENNA YRKESGRUPPS OLIKA YRKESFAMIL JER T EX  
 TECKENSPR¥KSTOLK D¶VTOLK  
 SAMT  
 INTERVJUARE  
 VID T EX OPINIONSUNDER S¶KNINGAR 
  
 "ILAGA 
  
 3/5 
  
 +ONSTN¤RLIGT ARBETE 
 0ERSONER INOM DENNA YRKESGRUPP BEDRIVER KONSTN¤RLIGT SKAPANDE OCH REPRODUCERANDE VERKSAMHET ARBETAR MED FORMGIVNING OCH LAY OUT SAMT SKYLTNING OCH ANNAT DEKORATIONSARBETE REGISSERAR SAMT UTF¶R TALROLLER S¥NG OCH DANSUPPTR¤DANDEN M M P¥ SCEN SAMT SPELAR MUSIK 
 "ILDKONSTN¤RER M FL 
 5T¶VER KONSTN¤RLIGT SKAPANDE OCH REPRODUCERANDE VERKSAMHET Warner SKULPTUR GRAFIK ETC ILLUSTRERAR B¶CKER TIDSKRIFTER M M TECKNAR AFFISCHER OCH REKLAMBILDER G¶R ID©SKISSER TILL REKLAMTRYCK SAMMAN ST¤LLER RUBRIKER TEXT OCH BILD LAY OUT G¶R MODETECKNINGAR OCH KOM PONERAR BOKOMSLAG 
  
 -¥LARE 
  KONSTN¤R 
 5TF¶R KONSTN¤RLIGA M¥LNINGAR OCH TECKNINGAR KAN VARA STAFFLIM¥LARE OCH M¥LA TAVLOR MURALM¥LARE ELLER MONUMENTALM¥LARE OCH UTF¶RA ARBETEN DIREKT P¥ MUR V¤GG ETC SAMT G¶RA SKISSER I FULL SKALA F¶R T EX V¤VD TAPET GLASM¥LERI OCH MO SAIK DEKORATIONSM¥LARE OCH DEKORERA I FR¤MST ARKITEKTONISKA SAMMANHANG (IT F¶RS ¤VEN TAVELKONSERVATOR 
 'RAFIKER 
 5TF¶R ORIGINALTECKNINGAR OCH ¶VERF¶R DEM TILL T EX PL¥T TR¤SNITT ELLER LITOGRAFISK STEN SAMT TAR AVDRAG P¥ PAPPER +AN VARA SPECIALISERAD P¥ H¶GTRYCK T EX TR¤ SNITT DJUPTRYCK T EX KOPPARSTICK ETSNING P¥ PL¥T ELLER TORRN¥LSRADERING ELLER PLANTRYCK T EX LITOGRAFI (IT F¶RS ¤VEN  
 FOTOGRAFIKER  
 SOM ANV¤NDER FOTOGRAFE RING SOM KOMPLEMENT TILL TECKNING SAMT SERIGRAF SOM ARBETAR ENLIGT S K SILKSCREENMETOD 
 3KULPT¶R 
 !RBETAR TREDIMENSIONELLT MED F¶REST¤LLANDE ELLER ICKE F¶REST¤LLANDE FORM I LERA GIPS TR¤ METALL STEN ELLER ANDRA MATERIAL (IT F¶RS ¤VEN SKULPTURKONSERVATOR 
 "OKKONSTN¤R 
 '¶R F¶RSLAG TILL KONSTN¤RLIG UTFORMNING AV B¶CKER V¤LJER Stone SATSYTAS OCH MARGINALS PROPORTIONER TITELS OCH OMSLAGS UTSEENDE SAMT KOMPO NERAR BAND PLANERAR ILLUSTRERADE B¶CKERS UPPL¤GGNING OCH V¤LJER T EX TYPSNITT SOM ANSLUTER TILL RESP TECKNINGSMAN©R 
 ,AYOUTMAN 
 '¶R SKISSER OCH ARBETSRITNINGAR TILL REKLAMTRYCK TIDNINGAR TIDSKRIFTER M M ST¤LLER SAMMAN RUBRIK TEXT OCH BILD FR¥N S¥V¤L REKLAMM¤SSIG OCH REDAKTIONELL SOM TYPOGRAFISK OCH REPRODUKTIONSTEKNISK SYNPUNKT +AN SOM  
 ART DIREKTOR  
 SVARA F¶R BILDID©ER OCH UTFORMNING AV REKLAMMATERIAL ELLER SOM  
 !$ ASSISTENT  
 TA FRAM UNDERLAG G¶RA SKISSER OCH F¤RDIGST¤LLA ORIGINAL (IT F¶RS ¤VEN  
 ORIGINALARE  
 SOM HUVUDSAKLIGEN IORDNINGST¤LLER ORIGINAL F¶R TRYCK 
  
 3/5 
  
 "ILAGA 
  
 )LLUSTRATIONSTECKNARE 
  
 +OMPONERAR OCH RITAR BOKOMSLAG ILLUSTRATIONER TILL B¶CKER TIDSKRIFTER OCH REKLAMTRYCK TECKNAR TIDNINGSSERIER M M 
 2EKLAMTECKNARE 
 2ITAR KUNDSKISSER VID ILLUSTRERING AV Gibson G¶R F¶R TRYCKNING AVSEDDA ORIGINALTECKNINGAR +AN VARA SPECIALISERAD SOM T EX  
 TRYCKSAKSTECKNARE AN NONSTECKNARE PRECISIONSTECKNARE  
 ELLER  
 AFFISCHTECKNARE  
 (IT F¶RS ¤VEN  
 TEKNISK TECKNARE  
 SOM BL A G¶R PERSPEKTIV OCH R¶NTGENTECKNINGAR SOM VISAR KONSTRUK TION OCH FUNKTION HOS MASKINER OCH ANDRA TEKNISKA PRODUKTER 
 ILMTECKNARE 
 RAMST¤LLER TECKNAD FILM VANLIGEN REKLAM INSTRUKTIONS OCH Lang KAR MODELLER G¶R IBLAND KONSTN¤RLIG F¶RTEXT TILL SPELFILM +AN BEN¤MNAS  
 ANI MAT¶R 
  
 -ODETECKNARE 
  
 4ECKNAR MODELLER F¶R MODEJOURNALER G¶R F¶R TILLVERKNING KUNDSKISSER ELLER KATALOGTECKNINGAR MED S¤SONGENS NYA MODELLER OFTA EFTER MODELLKONSTRUKT¶RS ID©ER ILLUSTRERAR MODEREPORTAGE OCH MODEK¥SERIER (IT F¶RS EJ  
 MODEFORMGIVARE 
  
 3CENOGRAF 
 5TFORMAR SCENMILJ¶ SKISSAR F¶RSLAG OCH G¶R MODELLER TILL DEKOR KOSTYMER M M (IT F¶RS ¤VEN  
 KOSTYMTECKNARE 
  
 $EKORM¥LARE 
  
 -¥LAR 
  Hernandez FILM ETC +AN BEN¤MNAS T EX  
 FILMM¥LARE  
 ELLER 
 TEATERM¥LARE 
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS BILDKONSTN¤RER M FL SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA INDIVIDUALYRKEN INOM DENNA YRKESFAMILJ T EX  
 Smith  
 SOM RITAR M¶NSTER TILL TYGER TAPETER M M  
 KARIKATYRTECKNARE  
 OCH  
 TATUERARE  
 SAMT  
 F¤RGKONSULENT  
 SOM GER R¥D OM L¤MPLIGA F¤RGS¤TTNINGAR 
 $EKORAT¶RER TEXTARE 
 5TF¶R AFF¤RSSKYLTNING OCH TEXTNINGSARBETE 
 $EKORAT¶R 
 4ILLVERKAR OCH M¥LAR BLICKF¥NG M M G¶R F¶NSTERSKYLTNINGAR OCH EXPONERAR VAROR I VARUHUS ELLER AFF¤R SAMT G¶R INNEDEKORATIONER 
 4EXTARE 
 4EXTAR BOKST¤VER OCH SIFFROR VANLIGEN I SAMBAND MED SKYLTNING DEKORATION OCH REKLAM 
 "ILAGA  
 3/5 
  
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS DEKORAT¶RER OCH TEXTARE SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA INDIVIDUALYRKEN INOM DENNA YRKESFAMILJ 
 ORMGIVARE M FL 
 5TFORMAR FR¥N KONSTN¤RLIGA OCH FUNKTIONELLA SYNPUNKTER KONSTF¶REM¥L OCH INDUSTRIPRODUKTER G¶R F¶RSLAG TILL INREDNINGAR AV LOKALER SAMT INTE RI¶RER OCH EXTERI¶RER F¶R FILMINSPELNINGAR M M 
 +ERAMIKKONSTN¤R GLASKONSTN¤R 
 3VARAR F¶R FORM F¤RG OCH DEKOR VID FRAMST¤LLNING AV PRODUKTER I KERAMIK ELLER GLAS G¶R RITNINGAR OCH MODELLER TILL OLIKA PRODUKTER LEDER OCH DELTAR I EXPERI MENTVERKSAMHET MED GLASYRER MASSOR OCH TILLVERKNINGSMETODER 
 )NREDNINGSARKITEKT 
 2ITAR M¶BLER OCH G¶R F¶RSLAG TILL INREDNING AV HEM OCH OFFENTLIGA LOKALER KOMPONERAR ELLER V¤LJER INREDNINGSDETALJER (IT F¶RS ¤VEN  
 FILMARKITEKT  
 SOM G¶R F¶RSLAG TILL SCENL¶SNINGAR UTARBETAR ARBETSRITNINGAR TILL INTERI¶R OCH EXTERI¶R BYGGEN BEST¤MMER M¶BEL OCH KL¤DF¤RGER F¶R F¤RGFILM ETC SAMT  
 46 ARKITEKT  
 OCH  
 TEATERARKITEKT  
 SOM G¶R ARBETSRITNINGAR TILL INTERI¶R OCH EXTERI¶RBYGGEN F¶RSLAG TILL M¶BLER OCH ANNAN REKVISITA 
 )NDUSTRIFORMGIVARE 
 '¶R F¶RSLAG TILL TEKNISK FUNKTIONELL OCH ESTETISK UTFORMNING AV Ponce VUDSAKLIGEN F¶R SERIETILLVERKNING I METALL PLAST OCH LIKNANDE MATERIAL UTFORMAR T EX EXTERI¶RER TILL FORDON REDSKAP MASKINER HUSH¥LLSARTIKLAR OCH Cole UTF¶R IBLAND VISST KONSTRUKTIONSARBETE +AN BEN¤MNAS  
 DESIGNER 
  
 4EXTILKONSTN¤R 
 +OMPONERAR M¶NSTER TILL TYGER G¶R F¤RGSKISSER UTEXPERIMENTERAR OCH G¶R UPP ARBETSBESKRIVNINGAR TILL KONSTV¤VNADER BRODERIARBETEN ETC ARRANGERAR UTST¤LL NINGAR OCH GER R¥D BETR¤FFANDE VAL AV TEXTILIER VID HEMINREDNING (IT F¶RS ¤VEN 
 TEXTILKONSERVATOR 
 $ESSINAT¶R 
 6¤LJER MATERIAL OCH F¤RGSAMMANS¤TTNING M¶NSTERBILDNING  
 V¤VNADSBINDNING OCH BEREDNINGSF¶RFARANDE F¶R OLIKA TYGTYPER 
  
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS FORMGIVARE SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA INDIVIDUALYRKEN INOM DENNA YRKESFAMILJ T EX MODEFORMGIVARE SOM KOMPONERAR OCH IBLAND TECKNAR MO DELLER SAMT KONSTSMED SOM G¶R RITNINGAR OCH TILLVERKAR ORIGINAL SAMT MODELLER TILL KONSTF¶REM¥L I METALL 
  
 3/5 
  
 "ILAGA  
  
 OTOGRAFER 
 OTOGRAFERAR MED STILLBILDSKAMEROR FILMKAMEROR 46 KAMEROR OCH VI DEOKAMEROR (IT F¶RS EJ  
 REPROFOTOGRAF 
  
 0ORTR¤TTFOTOGRAF 
 UTF¶R PORTR¤TTFOTOGRAFERING ORDNAR BELYSNINGS OCH KAMERATEKNISKA F¶RH¥LLAN DEN UTF¶R IBLAND M¶RKRUMSARBETE 
 2EKLAMFOTOGRAF 
 5TF¶R VARU INDUSTRI ARKITEKTUR ELLER MODEFOTOGRAFERING F¶R T EX ANNONSER BROSCHYRER AFFISCHER OCH KATALOGER 
 0RESSFOTOGRAF 
 5TF¶R NYHETS OCH REPORTAGEFOTOGRAFERING F¶R DAGS OCH VECKOPRESS (IT F¶RS ¤VEN  
 NYHETSFOTOGRAF  
 F¶R ANDRA MEDIA 
 ILMFOTOGRAF 
 Shelton FILMFOTOGRAFERING BEST¤MMER SOM ! FOTOGRAF I SAMARBETE MED REGISS¶R FILMS BILDM¤SSIGA KARAKT¤R +AN SOM " FOTOGRAF TA STILLBILDER SAMT KORTFILMER OCH I ¶VRIGT ASSISTERA ! FOTOGRAF +AN ARBETA SOM  
 DOKUMEN T¤RFOTOGRAF  
 ELLER  
 TRICKFILMFOTOGRAF ANIMATIONSOPERAT¶R 
  
 )NSTITUTIONSFOTOGRAF 
 5TF¶R FOTOGRAFERING VID MYNDIGHET ELLER INSTITUTION +AN SOM T EX  
 SJUKHUSFOTO GRAF  
 FOTOGRAFERA OPERATIONER OBDUKTIONER OCH LIKNANDE ELLER SOM  
 MUSEIFOTOGRAF  
 FOTOGRAFERA INOM MUSEUM ELLER FOTOGRAFERA Jensen ARBETS MOMENT F¶REM¥L OCH BYGGNADER 
 )NDUSTRIFOTOGRAF 
 5TF¶R TEKNISK FOTOGRAFERING VID INDUSTRIF¶RETAG I SAMBAND MED KONSTRUKTIONS ARBETE ARBETSSTUDIER OCH LIKNANDE KAN ¤VEN FRAMST¤LLA BILDER I REKLAMSYFTE 
 46 FOTOGRAF 
 3K¶TER TELEVISIONSKAMERA I SAMBAND MED INSPELNING ELLER DIREKTS¤NDNING (IT F¶RS ¤VEN  
 VIDEOFOTOGRAF 
  
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS FOTOGRAFER SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA INDIVIDUALYRKEN INOM DENNA YRKESFAMILJ T EX  
 MIKROFILMARE  
 SPECIALISERAD P¥ FOTOGRAFERING AV T EX ARKIV MATERIAL  
 FLYGFOTOGRAF  
 SOM FOTOGRAFERAR FR¥N FLYGPLAN F¶R FRAMST¤LLNING AV KARTOR O D ELLER BILDER F¶R KOMMERSIELLT ¤NDAM¥L Jackson SOM P¥ UPPDRAG TAR BILDER F¶R ILLUSTRATION AV T EX B¶CKER OCH BROSCHYRER F¶R ANDRA ¤NDAM¥L ¤N RE KLAM 
  
 "ILAGA 
  
 3/5 
  
 3CENKONSTN¤RER M FL 
 5TF¶R TALROLLER SAMT S¥NG OCH DANSROLLER M M P¥ SCEN VID FILMINSPEL NINGAR OCH ANDRA FRAMTR¤DANDEN 
 3K¥DESPELARE 
 5TF¶R TALROLLER VID T EX TEATERF¶REST¤LLNINGAR ELLER INSPELNINGAR (IT F¶RS ¤VEN RECITAT¶R SOM L¤SER UPP DIKTVERK 
  
 -IMARTIST 
  
 5TF¶R MIMROLLER GENOM ATT UTTRYCKA SIG MED MINSPEL OCH R¶RELSER (IT F¶RS ¤VEN  
 MIMOGRAF  
 SOM S¤TTER UPP MIMF¶REST¤LLNINGAR 
 $OCKSPELARE 
 3PELAR DOCKTEATER GENOM ATT MAN¶VRERA HANDDOCKOR OCH MARIONETTER SAMT L¥NA DEM SIN R¶ST TILLVERKAR DOCKOR 
 3¥NGARE SERI¶S REPERTOAR 
 3JUNGER PARTIER UR OPEROR OPERETTER ETC SAMT UTF¶R KONSERT OCH KYRKOS¥NG (IT F¶RS ¤VEN  
 KORIST 
  
 0OPUL¤RS¥NGARE 
 3JUNGER VISOR SCHLAGER JAZZ POP ETC +AN VARA  
 VOKALIST  
 I ORKESTER 
 $ANSARE 
 5TF¶R DANSPARTIER VID SCENFRAMTR¤DANDEN M M +AN VID BALETTK¥R VARA  
 PRE MI¤RDANS¶R DANS¶S  
 (IT F¶RS ¤VEN  
 BALETTM¤STARE  
 SOM S¤TTER UPP BALETTER OCH LEDER BALETTK¥R SAMT  
 KOREOGRAF  
 SOM KOMPONERAR BALETTER 
 6ARIET©ARTIST 
 5PPTR¤DER P¥ VARIET© ELLER CIRKUS  
 CIRKUSARTIST  
 SOM T EX  
 AKROBAT LINDANSARE JONGL¶R IMITAT¶R CLOWN  
 ELLER  
 Mills 
  
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS SCENKONSTN¤RER M FL SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA INDIVIDUALYRKEN INOM DENNA YRKESFAMILJ T EX  
 STUNTMAN  
 SOM ERS¤TTER SK¥DESPELARE I FARLIGA SEKVENSER SAMT  
 STATIST 
  
 -USIKER 
  
 +OMPONERAR OCH ARRANGERAR MUSIKALISKA VERK MEDVERKAR I ORKESTRAR ELLER UPPTR¤DER SOM SOLISTER UTF¶R Nelson LEDER F¶RSAMLINGS S¥NG 
 +OMPOSIT¶R 
 3KAPAR OCH SKRIVER NED MUSIKALISKA VERK OCH MELODIER HIT F¶RS ¤VEN  
 ARRANG¶R  
 SOM HARMONISERAR OCH ARRANGERAR MELODIER 3KRIVER SOM  
 FILMKOMPOSIT¶R  
 BAK 
  
 3/5 
  
 "ILAGA 
  
 GRUNDS OCH ILLUSTRATIONSMUSIK TILL FILM G¶R UPP DETALJERAD MUSIKLISTA OCH AN PASSAR MUSIKENS L¤NGD TILL BILDSVIT 
 $IRIGENT 
 ,EDER ORKESTER OCH ELLER K¶R ¤R OFTA ¤VEN  
 REPETIT¶R  
 +ALLAS ¤VEN  
 KAPELLM¤STARE  
 +AN SOM KORM¤STARE VID LYRISK TEATER SVARA F¶R K¶RPARTIERS IN¶VANDE OCH VARA REPETIT¶R F¶R S¥NGSOLISTER (IT F¶RS ¤VEN  
 MUSIKPRODUCENT 
  
 +YRKOMUSIKER 
 3PELAR ORGEL OCH LEDER F¶RSAMLINGSS¥NG VID GUDSTJ¤NST ¶VAR OCH LEDER KYRKO K¶R UNDERVISAR UNGDOM I PSALMS¥NG OCH MUSIK +AN VARA  
 ORGANIST  
 I ETT DISTRIKT ELLER SOM  
 DOMKYRKOORGANIST  
 GE R¥D I FR¥GOR R¶RANDE KYRKOMUSIKERVERKSAMHET INOM STIFT (IT F¶RS ¤VEN  
 KYRKOKANTOR  
 OCH  
 SKOLKANTOR 
  
 -USIKER 
  TANGENTINSTRUMENT 
 3PELAR PIANO ELORGEL CEMBALO ELLER LIKNANDE TANGENTINSTRUMENT 
  
 -USIKER 
  B¤LGINSTRUMENT 
 3PELAR DRAGSPEL BANDONEON CONCERTINA ELLER LIKNANDE B¤LGINSTRUMENT 
  
 -USIKER 
  STR¥KINSTRUMENT 
 3PELAR VIOLIN ALTVIOLIN VIOLINCELL CELLO KONTRABAS ELLER ANNAT STR¥KINSTRUMENT (IT F¶RS ¤VEN  
 KONSERTM¤STARE 
  
 -USIKER 
  KN¤PPINSTRUMENT 
 3PELAR HARPA GITARR BANJO MANDOLIN CITTRA ELLER ANNAT KN¤PPINSTRUMENT 
  
 -USIKER 
  TR¤BL¥SINSTRUMENT 
 3PELAR FL¶JT OBOE KLARINETT FAGOTT SAXOFON ELLER ANNAT TR¤BL¥SINSTRUMENT 
  
 -USIKER 
  BLECKBL¥SINSTRUMENT 
 3PELAR KORNETT TRUMPET VALTHORN ALTHORN BASUN BASTUBA ELLER ANNAT BLECK BL¥SINSTRUMENT 
  
 -USIKER 
  SLAGVERKSINSTRUMENT 
 3PELAR TONF¶R¤NDERLIGA INSTRUMENT S¥SOM CYMBAL XYLOFON MARIMBA KLOCKSPEL OCH PUKOR ELLER BASH¶JDSFASTA INSTRUMENT S¥SOM TRUMMOR RUMBAINSTRUMENT O D 
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS PERSONER MED MUSIKALISKT ARBETE MEN SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA INDIVIDUALYRKEN INOM DENNA YRKESFAMILJ T EX  
 ELEKTKRONMUSIKER  
 SAMT  
 NOTSKRI VARE  
 SOM ¶VERF¶R ST¤MMOR I KOMPOSIT¶RS ELLER ARRANG¶RS PARTITUR TILL NOTBLAD F¶R ENSKILDA INSTRUMENT 
  
 "ILAGA 
  
 3/5 
  
 2EGISS¶RER INSPICIENTER M FL 
 2EGISSERAR F¶REST¤LLNINGAR AV OLIKA SLAG SAMT SVARAR F¶R VISSA TEKNISKA OCH ORGANISATORISKA UPPGIFTER I SAMBAND MED TEATERF¶REST¤LLNINGAR OCH INSPELNINGAR M M (IT F¶RS EJ BELYSNINGSTEKNIKER ELLER INSPEL NINGSTEKNIKER M FL 
 2EGISS¶R 
 3¤TTER UPP TEATERF¶REST¤LLNINGAR ETC G¶R KONSTN¤RLIGA L¶SNINGAR OCH V¤LJER MEDVERKANDE LEDER REPETITIONER OCH INSPELNINGAR +AN VARA T EX  
 FILMREGISS¶R TEATERREGISS¶R  
 ELLER  
 46 REGISS¶R  
 (IT F¶RS EJ  
 DRAMATURG 
  
 4EATERPRODUCENT 
 0LANERAR PROGRAMS INNEH¥LL OCH UPPL¤GGNING KONTAKTAR MEDVERKANDE OCH F¶R BEREDER UPPS¤TTNING AV F¶REST¤LLNING (IT F¶RS ¤VEN  
 FILMPRODUCENT  
 SOM HAR MOT SVARANDE UPPGIFTER I SAMBAND MED FILMINSPELNING SAMT  
 FILMPRODUKTIONSLEDARE 
  
 (IT F¶RS EJ  
 46 PRODUCENT 
  
 )NSPICIENT 
 3VARAR F¶R TEKNISKA OCH VISSA ORGANISATORISKA UPPGIFTER I SAMBAND MED TEATER F¶REST¤LLNING ELLER INSPELNING +AN VARA T EX  
 FILMINSPICIENT TEATERINSPICIENT  
 ELLER  
 46 INSPICIENT  
 (IT F¶RS ¤VEN  
 Williams 
  
 3CRIPTA 
 3ER TILL ATT MEDVERKANDES KL¤DSEL MASKERING ETC SAMT OLIKA F¶REM¥LS PLACERING ¤R RIKTIG VID INSPELNINGAR F¶R FILM OCH 46 KALLAR MEDVERKANDE TILL REPETITIONER OCH SKRIVER RAPPORTER OM REPETITIONSTIDER M M +AN BEN¤MNAS  
 PRODUKTIONS ASSISTENT  
 ELLER  
 PRODUKTIONSSEKRETERARE 
  
 !TTRIBUT¶R 
 3VARAR F¶R REKVISITA M¶BLER M M SOM ANV¤NDS VID TEATERF¶REST¤LLNING ELLER INSPELNING 
 3UFFL¶R 
 ¶LJER ROLLTEXT Espinoza OCH F¶REST¤LLNINGAR SAMT BIST¥R SK¥DESPELARE VID OS¤KERHET I REPLIKF¶RING 
 ILMKLIPPARE 
 +LIPPER SAMMAN FILMSCENER REDIGERAR BILD OCH DIALOGMATERIAL GER ANVISNINGAR TILL LABORATORIETS LEDNING 
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS REGISS¶RER OCH INSPICIENTER M FL SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA INDI VIDUALYRKEN INOM DENNA YRKESFAMILJ T EX EJ SPECIALISERADE  
 SCENTEKNIKER  
 OCH 
 TURN©TEKNIKER P¥KL¤DARE  
 VID Brown  
 LJUDEFFEKTARKIVARIE  
 SOM SAMLAR KATA LOGISERAR OCH ARKIVERAR LJUDEFFEKTER 
  
 3/5 
  
 "ILAGA 
  
 –VRIGA 
  INOM 
 (IT F¶RS PERSONER SOM UTF¶R KONSTN¤RLIGT ARBETE MEN SOM EJ KAN H¤N F¶RAS TILL ANDRA YRKESFAMILJER INOM DENNA YRKESGRUPP 
  
 -ASK¶R 
  
 3MINKAR OCH KAMMAR SK¥DESPELARE UTFORMAR PORTR¤TT OCH STILRIKTIGA MASKER OCH H¥RUPPS¤TTNINGAR (IT F¶RS ¤VEN  
 SMINK¶R  
 SOM SMINKAR PERSONER F¶RE MED VERKAN I T EX 46 PROGRAM 
 2EKVISIT¶R 
 !NSKAFFAR INREDNINGSDETALJER OCH ANNAN UTRUSTNING SOM BEH¶VS F¶R TEATERF¶RE ST¤LLNING ELLER INSPELNING SAMT F¶REST¥R ATTRIBUTF¶RR¥D 
 +OSTYMM¤STARE 
 ¶REST¥R KOSTYMF¶RR¥D OCH ATELJ© VID T EX TEATER ELLER Duarte INK¶P TRANSPORT AV KL¤DER Jones I SAMBAND MED F¶REST¤LLNINGAR ELLER INSPELNINGAR P¥ ANNAN ORT (IT F¶RS SAMTLIGA  
 KOSTYMARBETARE  
 VID TEATER OCH 46 
 $ISCJOCKEY 
 R PRODUCENT PROGRAMV¤RD OCH TEKNIKER VID DISKOTEK ANNONSERAR PROGRAMIN SLAG SK¶TER Gallegos OCH ANNAN TEKNISK UTRUSTNING 
 !NDRA INOM 
 (IT F¶RS PERSONER SOM UTF¶R KONSTN¤RLIGT ARBETE MEN SOM EJ KAN H¤NF¶RAS TILL ANDRA INDIVIDUALYRKEN INOM DENNA YRKESGRUPPS OLIKA YRKESFAMILJER T EX  
 Lewis  
 VID Brown  
 KONSTHANTVERKARE  
 SOM EJ ¤R BILDKONSTN¤RER 
  
 3/5 
  
 "ILAGA 
  
 !-3t 
  STATISTIK ¶VER ARBETSL¶SHETEN M M 
 BLAND KONSTN¤RER 
 INNS ENDAST I DEN TRYCKTA VERSIONEN 
  
 "ILAGA 
  
 3/5 
  
 "ILAGA 
 !RBETSL¶SHETEN BLAND ETABLERADE KONSTN¤RER 
 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N 3#" HAR ¥T UTREDNINGEN GJORT EN STATISTISK K¶RNING AV KONSTN¤RER SOM S¶KT MEDEL F¶R +ONSTN¤RSN¤MNDEN OCH ¶RFATTARFONDEN MOT !Mason $EN VISAR ATT AV DESSA V¤L ETABLERADE KONSTN¤RER ¤R INSKRIVNING VID ARBETS F¶RMEDLINGEN 
  
 !NTAL MAKA STORURVALET 
  
 !NTAL MAKA STORURVALET UPPR¤KNAT 
  
 !NTAL MAKA  
 !-3 
  
 !NTAL MAKA  
 !-3 
  UPPR¤KNAT 
  
 !NDEL ARBETSS¶KANDE MAKA I  
 !-3 
  
 )NSKRIVNA ! EN PERIOD 
  
 !NTAL DAGAR ! MEDELV¤RDE 
  
 +!3 EN PERIOD 
  
 !NTAL DAGAR +!3 MEDELV¤RDE 
  
 ! KASSA EN PERIOD 
  
 !NTAL DAGAR ! KASSA MEDELV¤RDE 
  
 !RBETSMARKNADSUTBILDNING EN PERIOD 
  
 !NTAL DAGAR I UTBILDNING MEDELV¤RDE 
  
 –VRIGA 
  INSKRIVNA EN PERIOD 
  
 !NTAL White 
  
 4OTALT ANTAL INSKRIVNA ! 
  
 4OTALT ANTAL +!3 
  
 4OTALT ANTAL ! KASSA 
  
 4OTALT ANTAL ARBETSMARKNADSUTBILDNING 
  
 4OTALT ANTAL ¶VRIGA INSKRIVNA 
  
 !,5 DATORTEK L¶NEBIDRAG M M 
  
 3/5 
  
 "ILAGA 
 ¶RTECKNING ¶VER ORGANISATIONER OCH PERSONER UTREDNINGEN SAMR¥TT MED 
  
 !-3 
 !-3 
  +ULTURARBETSDELEGATION 
  
 !-3 
  +ULTUR  
 -EDIA 
  '¶TEBORG  
 -ALM¶ 
  3TOCKHOLM 5ME¥  
 –REBRO 
  3TATENS +ULTURR¥D 
 +ONSTN¤RSST¶DSUTREDNINGEN +U 
 +ONSTN¤RLIGA OCH ,ITTER¤RA 9RKESUT¶VARES 3AMARBETSN¤MND ¶RENINGEN 3VERIGES +ONSTHANTVERKARE OCH )NDUSTRIFORMGIVARE +ONSTN¤RERNAS 2IKSORGANISATION 3VENSKA OTOGRAFERNAS ¶RBUND 
 3VENSKA *OURNALISTF¶RBUNDET  
 -USIKERF¶RBUNDET 
  4EATERF¶RBUNDET ¶RFATTARF¶RBUNDET 3VENSKA +ONSTN¤RSF¶RBUNDET 
 !RBETSGRUPPEN F¶R DANSARES YRKESBYTE $ANS 0RODUKTION 3ERVICE +ULTURKANSLIET ). 
 54  
 ) 
 $ANSCENTRUM OTOGRAFICENTRUM 
 ¶RFATTARCENTRUM 2IKS .ORD 3YD  
 –ST 
  )Wall 
 +ONSTN¤RCENTRUM  
 -ITT .ORD 
  3YD 6¤ST  
 –ST 
 -USIKCENTRUM 
  
 -USIKCENTRUM 
  6¤ST 4EATERCENTRUM  
 –VERS¤TTARCENTRUM 
  
 ,ARS %DSTR¶M F D TEATERDIREKT¶R *AAN +OLK F¶RBUNDSDIREKT¶R *OHN (Bonilla "J¶RN ,UND©N KONSULT 'UNNAR 3VENSSON F D STATSSEKRETERARE