SOU 2006:67 
  
 Fritid till sjöss och i hamn 
  
 Rapport från HKF-utredningen 
  
 Stockholm 2006 
  
 Förslag till finansiering av service till sjöfolk 
  
 SOU och Ds kan köpas från Melendez kundtjänst. För remissutsändningar 
  
 av SOU och Ds svarar Melendez Offentliga Publikationer på uppdrag av 
  
 Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
  
 Beställningsadress: 
  
 Fritzes kundtjänst 
  
 106 47 Stockholm 
  
 Orderfax: 08-690 91 91 
  
 Ordertel: 08-690 91 90 
  
 E-post: order.fritzes@nj.se 
  
 Internet: www.fritzes.se 
  
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
  
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. 
  
 Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på 
  
 http://www.regeringen.se/remiss 
  
 Tryckt av Vasquez AB 
  
 Stockholm 2006 
  
 ISBN 91-38-22603-0 
  
 ISSN 0375-250X 
  
 Till statsrådet Guerrero  
  
 Vid regeringssammanträde den 23 februari 2006 beslöts att tillkalla  
  
 en särskild utredare med uppdrag att förbereda avvecklingen av  
  
 Handelsflottans kultur- och fritidsråd.  
  
 Till särskild utredare förordnades från den 1 mars ämnesrådet  
  
 Nelson.  
  
 Som sekreterare i utredningen förordnades från den 1 mars civilekonomen  
  
 Turner.  
  
 Utredningen har antagit namnet HKF-utredningen.  
  
 Enligt utredningens ursprungliga direktiv (Dir. 2006:24) skulle utredningen  
  
 till regeringen redovisa en delrapport avseende fas 1 senast  
  
 den 31 maj 2006. Genom tilläggsdirektiv (Dir. 2006:57) förlängdes  
  
 tiden för avrapportering till den 30 juni 2006.  
  
 Utredningen får härmed överlämna rapport avseende fas 1 av  
  
 uppdraget. Utredningen fortsätter enligt direktiven sitt arbete till  
  
 den 31 december 2006.  
  
 Stockholm i juni 2006  
  
 Nelson  
  
 Dominguez 
  
 5 
  
 Innehåll  
  
 Sammanfattning .................................................................. 9  
  
 1 Inledning................................................................... 13  
  
 1.1 Presentation av Handelsflottans kultur- och fritidsråd......... 13  
  
 1.2 Tidigare utredningsarbete........................................................ 14  
  
 1.3 Utredningens uppdrag............................................................. 15  
  
 1.4 Utredningens arbete ................................................................ 16  
  
 1.5 Rapportens disposition............................................................ 16  
  
 2 Verksamheten vid Handelsflottans kultur och  
  
 fritidsråd ................................................................... 21  
  
 2.1 Historik .................................................................................... 21  
  
 2.2 Nuvarande verksamhet ............................................................ 21  
  
 2.2.1 Målgrupper.................................................................... 22  
  
 2.2.2 Verksamhetsområden................................................... 23  
  
 3 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära? ................. 33  
  
 3.1 HKF verkar utifrån ILO-konvention nr 163 ......................... 33  
  
 3.2 Bedömning av vilken HKF-verksamhet som är  
  
 konventionsnära respektive övrig verksamhet ....................... 34  
  
 3.2.1 Hamnservice ................................................................. 35  
  
 3.2.2 Motion........................................................................... 37  
  
 3.2.3 Sjömansbibliotek .......................................................... 39  
  
 3.2.4 Media ............................................................................. 40  
  
 3.2.5 Ledning och administration ......................................... 41 
  
 Innehåll SOU 2006:67  
  
 6  
  
 3.3 HKF:s verksamhet uppdelad i konventionsnära och  
  
 övrig verksamhet ......................................................................42  
  
 3.4 Ny konsoliderad konvention på sjöfartsområdet ..................43  
  
 4 HKF:s kostnader och intäkter.......................................45  
  
 4.1 Principer för beräkningar av kostnader och intäkter .............45  
  
 4.1.1 Uppdelning av kostnader och intäkter mellan  
  
 verksamhetsområdena Motion och Hamnservice.......46  
  
 4.1.2 Fördelning av gemensamma OH-kostnader ...............46  
  
 4.2 HKF:s sammanlagda kostnader och intäkter för ett  
  
 genomsnittsår ...........................................................................47  
  
 4.3 Beräknad besparing då HKF inordnas i Sjöfartsverket..........48  
  
 4.4 Kostnader och intäkter för konventionsnära respektive  
  
 övrig verksamhet vid Sjömansservice i Sjöfartsverket ...........51  
  
 5 Utredningens förslag...................................................55  
  
 5.1 Redan övergången till Sjöfartsverket innebär en högre  
  
 självfinansieringsgrad ...............................................................55  
  
 5.2 Utredningar föreslår olika självfinansieringsgrad för  
  
 konventionsnära och övrig verksamhet ..................................56  
  
 5.3 Kostnadsbesparingar och intäktsökningar –  
  
 konventionsnära verksamhet ...................................................58  
  
 5.4 Kostnadsbesparingar och intäktsökningar – övrig  
  
 verksamhet................................................................................59  
  
 5.5 Konsekvenser av utredningens förslag på bidraget från  
  
 farledsavgifterna .......................................................................60  
  
 5.6 Hur skall avgifterna betalas och av vem? ................................61  
  
 5.7 Självfinansieringsgraden skall vara 45 procent för hela  
  
 verksamheten............................................................................62 
  
 Innehåll SOU 2006:67  
  
 7  
  
 6 Utredningens fortsatta arbete ...................................... 65  
  
 6.1 Förberedelser för avveckling av HKF..................................... 65  
  
 6.2 Plan för det fortsatta avvecklingsarbetet ................................ 66  
  
 6.3 Budget 2007 för avveckling av HKF....................................... 67  
  
 Bilaga 1 Kommittédirektiv .................................................. 69  
  
 Bilaga 2 Tilläggsdirektiv ..................................................... 73  
  
 Bilaga 3 Utdrag ur ILO-Konvention nr 163 och  
  
 rekommendation nr 173 om sjömäns välfärd till sjöss  
  
 och i hamn ................................................................ 75  
  
 Bilaga 4 Utdrag ur den antagna konsoliderade  
  
 konventionen på sjöfartsområdet –  
  
 konventionsbestämmelser med anknytning till HKF:s  
  
 verksamhet................................................................ 85  
  
 Bilaga 5 HKF:s kostnader och intäkter per tjänst................... 97  
  
 Bilaga 6 Kostnader för Sjömansservice i Sjöfartsverket per  
  
 kostnadsslag............................................................ 103  
  
 Bilaga 7 Tidplan för avvecklingsarbetet 1 mars 2006 - 31  
  
 mars 2007 ............................................................. 106 
  
 9 
  
 Sammanfattning  
  
 Utredningsuppdraget  
  
 Enligt utredningens direktiv (Dir. 2006:24) är utredningens  
  
 huvuduppgift att förbereda avvecklingen av Handelsflottans kultur  
  
 och fritidsråd (HKF) så att myndigheten kan läggas ned den 31  
  
 december 2006. Verksamheten skall inordnas i Sjöfartsverket.  
  
 Delrapporten skall enligt direktiven behandla personal- och  
  
 kostnadsmässiga effekter av HKF:s överflyttning till Sjöfartsverket.  
  
 Rapporten skall också innehålla ett förslag till en ökad  
  
 avgiftsfinansiering av verksamheten. Enligt direktiven skall målet  
  
 för den icke konventionsbundna verksamheten vara full kostnadstäckning  
  
 och målet för den konventionsbundna verksamheten skall  
  
 vara en ökad grad av självfinansiering.  
  
 Därutöver skall utredningen vidta administrativa åtgärder så att  
  
 HKF kan avvecklas den 31 december 2006. Det innefattar exempelvis  
  
 att föra över HKF:s fastigheter till Sjöfartsverket och att föra  
  
 över kontrakt eller andra åtaganden som behövs för den fortsatta  
  
 verksamheten. Utredningen skall också avveckla HKF:s lokaler och  
  
 utrustning samt avsluta alla kontrakt eller andra åtaganden som inte  
  
 kommer att behövas i den fortsatta verksamheten.  
  
 HKF:s verksamhet  
  
 HKF har till uppgift att planlägga, samordna och genomföra kultur-  
  
 och fritidsverksamhet för sjöfolk. HKF skall erbjuda sjömän  
  
 tjänster så att de kan delta i ett meningsfullt och attraktivt fritids och  
  
 kulturliv. Tjänsteutbudet skall i stort överensstämma med  
  
 samhällets ordinarie utbud och skall så långt möjligt kompensera  
  
 för den service som sjöfolk går miste om på grund av tjänstgöring  
  
 till sjöss. HKF stödjer sin verksamhet på ILO-konvention nr 163  
  
 och rekommendation nr 173 om sjömäns välfärd till sjöss och i hamn. 
  
 Sammanfattning SOU 2006:67  
  
 10  
  
 Den primära målgruppen för verksamheten är besättningar på  
  
 svenska fartyg i internationell trafik och utländskt sjöfolk som  
  
 besöker svenska hamnar. Verksamheten finansieras dels med bidrag  
  
 från farledsavgifter, dels med avgiftsuttag på vissa tjänster. Därutöver  
  
 får HKF bidrag från bl.a. kommuner och privata organisationer.  
  
 Utredningen bedömer det inte möjligt att göra en uppdelning av  
  
 HKF:s verksamhet benämnd konventionsbunden respektive icke  
  
 konventionsbunden. Däremot delar utredningen in verksamheten i  
  
 konventionsnära och övrig verksamhet. Detta förklaras med att  
  
 ILO-konventionen nr 163 är av främjandekaraktär med allmänt  
  
 formulerade mål och få preciserade krav. Konventionen är bindande  
  
 för ILO-medlemmarna medan rekommendationen endast  
  
 skall beaktas.  
  
 Utredningens förslag på ökad avgiftsfinansiering  
  
 Kostnaderna för HKF under ett genomsnittsår är enligt utredningens  
  
 beräkningar 26,6 miljoner kronor. Vid överföringen av verksamheten  
  
 till Sjöfartsverket beräknas en besparing på 3,6 miljoner  
  
 kronor uppnås inom ett till tre år. Av dessa utgörs 2,6 miljoner kronor  
  
 av personalkostnader för administration och 1 miljon kronor av övriga  
  
 kostnader, dvs. kostnader för lokaler, IT och andra omkostnader.  
  
 Den beräknade kostnaden för Sjömansservice i Sjöfartsverket  
  
 blir därmed 22 miljoner kronor. Självfinansieringsgraden blir 35  
  
 procent för den konventionsnära verksamheten och 25 procent för  
  
 övrig verksamhet.  
  
 Utredningen föreslår att självfinansieringsgraden skall vara 40  
  
 procent för den konventionsnära verksamheten. Utredningen anser  
  
 att den föreslagna nivån bör införas successivt under en treårsperiod.  
  
 I rapporten redovisas exempel på möjligheter att påverka  
  
 kostnader och/eller intäkter. Bl.a. utifrån dessa uppskattar utredningen  
  
 att det är möjligt att sänka kostnaderna för den konventionsnära  
  
 verksamheten med 0,5–1 miljon kronor. Intäkterna kan  
  
 ökas med drygt 1 miljon kronor. Detta tyder på att en självfinansieringsgrad  
  
 på mellan 37 och 46 procent kan uppnås.  
  
 När det gäller övrig verksamhet så föreslår utredningen att självfinansieringsgraden  
  
 skall vara 50 procent. Även i detta fall anser  
  
 utredningen att den föreslagna nivån bör införas successivt under  
  
 en treårsperiod. Med utgångspunkt bl.a. från exempel på möjliga 
  
 SOU 2006:67 Sammanfattning  
  
 11  
  
 kostnader och intäkter uppskattar utredningen att kostnaderna kan  
  
 sänkas med ca 0,5 miljoner kronor. Intäkterna bedöms kunna öka  
  
 med 1,5–2 miljoner kronor. Detta tyder på att självfinansieringsgraden  
  
 kan ökas till mellan 47 och 54 procent.  
  
 Bidraget från farledsavgifterna till verksamheten kan sänkas  
  
 successivt från 19,5 till ca 12,4 miljoner kronor år tre. Utredningen  
  
 utgår från att Sjöfartsverkets uttag av farledsavgifter från redare  
  
 och fartygsägare sänks med motsvarande belopp.  
  
 Utredningens förslag innebär att bidraget från farledsavgifterna  
  
 till Sjömansservice i Sjöfartsverket även fortsättningsvis kan täcka  
  
 kostnader för konventionsnära verksamhet där det är svårt att ta ut  
  
 direkta avgifter. Det gäller t.ex. fartygsbesök, transporter av sjömän,  
  
 motionsmöjligheter vid sjömansklubbarna och Sjömansbiblioteket.  
  
 Beträffande avgiftsuttaget så innebär förslaget följande. Direkta  
  
 avgifter tas ut till exempel genom betalning i cafeteria, årskort för  
  
 tillgång till motionslokaler för icke sjömän, hyresavgift för  
  
 motionslokaler eller avgifter för idrottsturneringar. Resterande  
  
 direkta avgifter tas ut genom särskilda avtal eller prenumerationsavgifter  
  
 på liknande sätt som görs för närvarande mellan HKF och  
  
 fartygens ägare eller redare. I övrigt täcks kostnaderna för verksamheten  
  
 av bidraget från farledsavgifterna.  
  
 För enskilda sjömän innebär den föreslagna självfinansieringsgraden  
  
 sannolikt att de får betala mer för vissa varor och tjänster på  
  
 sjömansklubben. I övrigt kommer den enskilde sjömannen inte att  
  
 behöva betala högre avgifter.  
  
 En alternativ modell för finansiering innebär att verksamheterna  
  
 inte delas upp i konventionsnära och övrig verksamhet utan att den  
  
 sammantagna verksamheten i stället skall nå en högre självfinansieringsgrad. 
  
 13 
  
 1 Inledning  
  
 I detta kapitel presenteras Handelsflottans kultur- och fritidsråd,  
  
 (HKF). Därefter beskrivs tidigare utredningar inom området,  
  
 utredningens direktiv och arbete samt rapportens disposition.  
  
 1.1 Presentation av Handelsflottans kultur- och  
  
 fritidsråd  
  
 HKF har till uppgift att planlägga, samordna och genomföra kultur-  
  
 och fritidsverksamhet för sjöfolk. HKF:s målgrupp är besättningar  
  
 på svenska fartyg i internationell trafik och utländskt sjöfolk  
  
 som besöker svenska hamnar.  
  
 HKF:s verksamhet omfattar verksamhetsområdena Hamnservice,  
  
 Motion, Sjömansbibliotek, Media samt Ledning och administration.  
  
 En detaljerad beskrivning av verksamhetsområdena  
  
 finns i kapitel 2. Hamnservice och Rowe, som  
  
 omfattar fält- och klubbverksamhet, bedrivs från HKF:s svenska  
  
 stationer i Göteborg, Norrköping, Malmö, Stockholm samt från de  
  
 utländska stationerna i Rotterdam och Antwerpen. Sjömansbiblioteket  
  
 har sitt säte i Göteborg i anslutning till sjömansklubben  
  
 Rosenhill. Mediaverksamheten, som bl.a. innefattar distribution av  
  
 filmer, TV-program och nyhetsbrev bedrivs i Stockholm inom  
  
 HKF:s centrala kansli. Ledning och administration sköts också vid  
  
 det centrala kansliet.  
  
 HKF har funnits sedan år 1976. Välfärdsverksamhet för sjöfolk  
  
 har dock längre traditioner än så. Bl.a. initierade svenska kyrkan  
  
 verksamhet med denna inriktning redan på 1870-talet. 1948 inrättades  
  
 HKF:s föregångare, den statliga myndigheten Handelsflottans  
  
 välfärdsråd.  
  
 Genom sin anslutning till Nationernas Förbund år 1920 inträdde  
  
 Sverige som medlem i ILO, Internationella arbetsorganisationen  
  
 (International Labour Organisation). År 1990 ratificerade Sverige 
  
 Inledning SOU 2006:67  
  
 14  
  
 konvention nr 163 om sjömäns välfärd till sjöss och i hamn tillsammans  
  
 med anslutande rekommendation (nr 173) i samma ämne.  
  
 Dessa dokument tillsammans med regeringens instruktion och  
  
 regleringsbrev för HKF styr verksamheten.  
  
 Verksamheten finansieras dels med bidrag från farledsavgifter  
  
 om för närvarande 19,5 miljoner kronor, dels med avgiftsuttag på  
  
 vissa tjänster. Därutöver får HKF bidrag från bl.a. kommuner och  
  
 privata organisationer.  
  
 1.2 Tidigare utredningsarbete  
  
 HKF:s verksamhet och huvudmannaskap har setts över vid ett  
  
 flertal tillfällen.1  
  
 Redan i budgetproposition 1991/92:100 konstaterade regeringen  
  
 att Sjöfartsverket, genom sitt redan etablerade betalningsansvar,  
  
 också skulle kunna inrymma HKF:s verksamhet. Dock fann  
  
 regeringen ingen anledning att föra över verksamheten till Sjöfartsverket.  
  
 Besparingseffekterna ansågs marginella.  
  
 Frågan restes emellertid igen några år senare. I proposition  
  
 1994/95:100 föreslog regeringen att HKF skulle införlivas i Sjöfartsverket  
  
 för att uppnå möjliga besparingar. Förslaget förkastades  
  
 av riksdagen. Trafikutskottet framhöll att HKF:s uppgifter är av  
  
 sådan karaktär att de inbjuder till ideella, frivilliga insatser. Denna  
  
 inriktning skulle, enligt utskottet, vara svår att bibehålla i Sjöfartsverket.  
  
 Istället uppdrog regeringen åt HKF att själva komma in  
  
 med ett underlag för ett eventuellt inordnande i Sjöfartsverket.  
  
 HKF påvisade möjliga besparingar inom ramen för sin nuvarande  
  
 organisation. Regeringen godtog detta och föreslog i proposition  
  
 1996/97:100 att HKF:s verksamhet skulle vara oförändrad.  
  
 Under år 1999 uppdrog regeringen åt Pricewaterhouse Coopers  
  
 att belysa inriktning, organisation och finansiering av HKF:s verksamhet.  
  
 Regeringen har därefter vid ett flertal tillfällen uppdragit åt  
  
 HKF att internutreda förutsättningarna för och de ekonomiska  
  
 konsekvenserna av att lägga ut delar av verksamheten på externa  
  
 utförare.  
  
 En särskild utredare tillsattes i januari år 2004 med uppgift att  
  
 föreslå hur Sverige bör organisera välfärdverksamhet för sjöfolk  
  
 utifrån målsättningen att till lägsta möjliga kostnad uppfylla de krav  
  
 1 Källa: Sjömansserviceutredningens betänkande Välfärdverksamhet för sjömän  
  
 (SOU 2005:11) 
  
 SOU 2006:67 Inledning  
  
 15  
  
 som ställs i ILO-konvention nr 163 om sjömäns välfärdsverksamhet  
  
 till sjöss och i hamn. Utredningen antog namnet Sjömansserviceutredningen.  
  
 Utredningen föreslog bl.a. i betänkandet Välfärdsverksamhet  
  
 för Sjömän (SOU 2005:11) att den välfärdsverksamhet  
  
 HKF bedriver bör inordnas i Sjöfartsverket.  
  
 Verksamheten skall enligt regeringens förslag i budgetpropositionen  
  
 (2005/06:1) och riksdagens senare beslut (bet 2005/06:  
  
 TU1, rskr 2006/06:81) i enlighet med regeringens förslag inordnas i  
  
 Sjöfartsverket fr.o.m. den 1 januari 2007.  
  
 1.3 Utredningens uppdrag  
  
 Utredningens direktiv (Dir. 2006:24) antogs av regeringen i februari  
  
 år 2006. Direktiven anger att utredaren skall förbereda avvecklingen  
  
 av HKF så att myndigheten kan läggas ner den 31 december  
  
 2006 (Bilaga 1). Enligt tilläggsdirektiv (Dir. 2006:57) skall utredningen  
  
 lämna rapport avseende fas 1 senast den 30 juni, 2006  
  
 (bilaga 2).  
  
 Uppdraget består av två faser.  
  
 Fas 1 innefattar att i samarbete med HKF förbereda avvecklingen  
  
 av myndigheten och att på detaljnivå analysera personal- och  
  
 kostnadsmässiga effekter av HKF:s överflyttning till Sjöfartsverket.  
  
 Vidare skall utredaren föreslå en ökad avgiftsfinansiering av  
  
 verksamheten. Målet skall vara full kostnadstäckning för den icke  
  
 konventionsbundna verksamheten. Målet för den konventionsbundna  
  
 verksamheten skall vara en ökad grad av självfinansiering.  
  
 I fas 2 skall utredaren vidta administrativa åtgärder så att HKF  
  
 skall kunna avvecklas den 31 december 2006. I uppdraget ingår  
  
 exempelvis att föra över fastigheter, kontrakt och åtaganden som  
  
 behövs för den fortsatta verksamheten i Sjöfartsverket. Det ingår  
  
 också i utredningens uppgifter att avveckla lokaler och utrustning  
  
 samt avsluta alla kontrakt eller andra åtaganden som inte behövs  
  
 för den fortsatta verksamheten i Sjöfartsverket.  
  
 Utredaren skall tillsammans med HKF ge de anställda kontinuerlig  
  
 information och även hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer  
  
 informerade om arbetet.  
  
 Denna rapport omfattar redovisning av fas 1. 
  
 Inledning SOU 2006:67  
  
 16  
  
 1.4 Utredningens arbete  
  
 Utredningsarbetet har under fas 1 fokuserats på tre områden:  
  
  Förberedelser för avveckling av HKF. I detta arbete har utredningen  
  
 haft kontakter med HKF:s ledning och även med ledningen  
  
 för Sjöfartsverket. Vidare har utredningen haft informationsmöten  
  
 med de anställda vid HKF:s kansli. En genomgång  
  
 har också gjorts av samtliga avtal som HKF ingått. En  
  
 tidplan för avvecklingen och överföringen av verksamheten har  
  
 upprättats.  
  
  Beräkningar för att visa de kostnadsmässiga och personalmässiga  
  
 effekterna av HKF-verksamhetens inordnande i Sjöfartsverket.  
  
 Vi har utgått ifrån HKF:s genomsnittliga kostnader  
  
 de tre senaste åren.  
  
  En genomgång av ILO-konvention 163 med tillhörande  
  
 rekommendation för uppdelning av HKF:s verksamhet i konventionsnära  
  
 och övrig verksamhet. Denna uppdelning har  
  
 använts i vårt förslag.  
  
 Vi har besökt samtliga HKF:s anläggningar utom den i Antwerpen.  
  
 Dock var representanter därifrån närvarande vid besöket i Rotterdam.  
  
 Vidare har intervjuer genomförts med olika intressenter för  
  
 HKF:s verksamhet. Vi har också vänt oss till förre departementsrådet  
  
 Smith för att få hans synpunkter kring olika frågor som  
  
 rör ILO-konvention nr 163 och dess tillämpning.  
  
 Vi har informerat de centrala arbetstagarorganisationerna om  
  
 förberedelserna för avvecklingen och arrangerat ett möte med  
  
 Trygghetsstiftelsen för de anställda vid HKF:s kansli. Vidare har  
  
 preliminära utredningsresultat presenterats för delar av HKF:s styrelse  
  
 och andra intressenter.  
  
 1.5 Rapportens disposition  
  
 Rapporten är disponerad enligt följande.  
  
 I kapitel 2 beskrivs HKF:s nuvarande verksamhet uppdelad på  
  
 verksamhetsområden.  
  
 2 Hampton var tidigare chef för Socialdepartementets internationella sekretariat och har  
  
 också varit sekreterare och vice ordförande i den svenska ILO-kommittén. 
  
 SOU 2006:67 Inledning  
  
 17  
  
 I kapitel 3 görs, utifrån HKF:s verksamhetsområden, en genomgång  
  
 av ILO-konvention nr 163 och rekommendation nr 173.  
  
 Utredningen gör utifrån denna en bedömning av vilka av HKF:s  
  
 verksamhetsområden som är konventionsnära. Resterande områden  
  
 benämns övrig verksamhet.  
  
 I kapitel 4 redovisas kostnader och intäkter för de verksamhetsområden  
  
 som identifierats i kapitel 2. De kostnadsmässiga effekterna  
  
 av överflyttningen av HKF-verksamheten till Sjöfartsverket  
  
 analyseras också. De personalmässiga effekterna redovisas.  
  
 Kapitel 5 innehåller utredningens förslag på en ökad grad av  
  
 självfinansiering för konventionsnära respektive övrig verksamhet.  
  
 En alternativ finansieringsmodell presenteras.  
  
 Kapitel 6 innehåller en redovisning av arbetet med att förbereda  
  
 avvecklingen av HKF under fas 1 samt en plan för det fortsatta  
  
 arbetet med en budget för avvecklingsarbetet under år 2007. 
  
 Inledning SOU 2006:67  
  
 18  
  
 Begrepp  
  
 En ny samlad ILO konvention  
  
 ILO-medlemmarna antog i februari 2006 en ny konsoliderad konvention  
  
 på sjöfartsområdet. Denna samlar ett antal tidigare konventioner  
  
 varav nr 163 är en. För att konventionen skall bli gällande  
  
 krävs ratifikation av minst 30 stater, representerande minst 33 procent  
  
 av världshandelsflottans bruttodräktighet.  
  
 Utredningens beräkningar av ett genomsnittsår  
  
 Utredningens beräkningar av kostnader och intäkter för ett  
  
 genomsnittsår är gjorda utifrån ett genomsnitt av de tre senaste  
  
 årens kostnader med undantag för personalkostnader där kostnader  
  
 för HKF:s personalstyrka under 2006 har använts. Intäkterna för  
  
 ett genomsnittsår baseras på HKF:s intäkter för år 2005.  
  
 I-fartyg (Internationaliseringavtal)  
  
 Utlandsflaggade fartyg med svenskar ombord som slutit speciella  
  
 serviceavtal med HKF. HKF-servicen omfattar ombordbesök i  
  
 anslutning till HKF:s utländska stationer, SAX-presset, distribution  
  
 av boklådor och dagstidningar, inklusive ljudböcker och e-böcker,  
  
 kvartalstidskriften Utkik, TV-program samt möjlighet att utnyttja  
  
 HKF:s transporttjänster, utflykter och andra landarrangemang.  
  
 ILO konvention nr 163  
  
 ILO konvention nr 163 om sjömäns välfärd till sjöss och i hamn  
  
 Konventionen innehåller bindande regler. Utdrag från konventionstexten  
  
 finns i bilaga 2.  
  
 Konventionsnära verksamhet  
  
 Med konventionsnära verksamhet avses verksamhet som har stöd i  
  
 ILO-konvention nr 163 eller rekommendation nr 173. Den verksamhet  
  
 som inte har stöd i konventionen eller rekommendationen  
  
 benämns övrig verksamhet. 
  
 SOU 2006:67 Inledning  
  
 19  
  
 Lönekostnader  
  
 Kostnad för löner inklusive sociala avgifter och avtalsenliga pensionsavsättningar.  
  
 OH-kostnader  
  
 Overheadkostnader, d.v.s. kostnader som är gemensamma för hela  
  
 verksamheten men som inte direkt kan hänföras till ett specifikt  
  
 verksamhetsområde. Utredningen har fördelat OH-kostnaderna  
  
 utifrån hur mycket respektive verksamhetsområde utnyttjar de  
  
 gemensamma resurserna.  
  
 Personalkostnader  
  
 Utöver lönekostnader omfattas kostnader för viss personalutbildning  
  
 och personalvård.  
  
 Platsombud  
  
 Personer anställda inom HKF:s Hamnservice som ansvarar för  
  
 ombordbesök på fartyg.  
  
 Primär och sekundär målgrupp  
  
 HKF har som primär målgrupp besättningar på svenska fartyg i  
  
 internationell trafik och utländska besättningar som besöker  
  
 svenska hamnar. Övriga sjöanställda, exempelvis svenska sjömän  
  
 ombord på utlandsflaggade fartyg ges service under vissa förutsättningar  
  
 och tillhör därmed rådets sekundära målgrupp.  
  
 Rekommendation nr 173  
  
 Rekommendation som hör till ILO-konventionen nr 163. Rekommendationen  
  
 innehåller vägledande rekommendationer. Utdrag  
  
 från rekommendationen finns i bilaga 2. 
  
 Inledning SOU 2006:67  
  
 20  
  
 Självfinansieringsgrad  
  
 Utredningens benämning på grad av finansiering från direkta  
  
 avgifter. En ökad självfinansieringsgrad kan uppnås genom att  
  
 intäkterna ökar och/eller genom att kostnaderna minskar.  
  
 Sjömansservice i Sjöfartsverket  
  
 Utredningens benämning på HKF-verksamheten efter det att den  
  
 har inordnats i Sjöfartsverket.  
  
 Verksamhetsområde  
  
 HKF-verksamheten består av fem verksamhetsområden; Hamnservice,  
  
 Motion, Sjömansbibliotek, Media samt Ledning och administration.  
  
 Övrig verksamhet  
  
 Verksamhet som inte är konventionsnära verksamhet. Se Konventionsnära  
  
 verksamhet. 
  
 21 
  
 2 Verksamheten vid Handelsflottans  
  
 kultur- och fritidsråd  
  
 Detta kapitel innehåller en detaljerad beskrivning av verksamheten  
  
 vid HKF. Beskrivningen är uppdelad på verksamhetsområden och  
  
 innehåller även kortfattad verksamhetsstatistik.  
  
 2.1 Historik  
  
 HKF bildades år 1976 och ersatte då den statliga myndigheten  
  
 Handelsflottans välfärdsråd som funnits sedan år 1948. Grundprincipen  
  
 för finansieringen av Handelsflottans välfärdsråd var att det  
  
 utgick en s.k. välfärdsavgift som bestämdes med utgångspunkt i det  
  
 antal dagar som sjömannen ifråga varit påmönstrad svenskt handelsfartyg  
  
 i utrikes fart. Hälften av avgiftsbeloppet finansierades av  
  
 sjömannen själv och hälften av redaren. Staten sköt sedan till lika  
  
 mycket som sjömannen och redaren tillsammans. I och med att  
  
 HKF bildades ersattes denna form av finansiering med ett system  
  
 som liknar dagens där finansieringen huvudsakligen sker via farledsavgifter  
  
 som tas ut av Sjöfartsverket.  
  
 2.2 Nuvarande verksamhet  
  
 Enligt instruktionen har HKF till uppgift att planlägga, samordna  
  
 och genomföra kultur och fritidsverksamhet för sjöfolk. HKF:s  
  
 styrelse beslutar om inriktningen av verksamheten. Rådet leds av en  
  
 direktör.  
  
 HKF:s verksamhet ingår i politikområdet Transportpolitik. Regleringsbrevet  
  
 för år 2006 formulerar målet för Kultur och Fritid  
  
 inom politikområdet Transportpolitik enligt följande: HKF skall  
  
 så effektivt som möjligt erbjuda sjömän ett meningsfullt och attraktivt  
  
 fritids- och kulturliv. HKF skall medverka till att såväl svenskt som  
  
 utländskt sjöfolk får tillgång till kultur och fritidsaktiviteter, som med 
  
 Verksamheten vid Handelsflottans kultur och fritidsråd SOU 2006:67  
  
 22  
  
 avseende på variation och kvalitet rimligt överensstämmer med samhällets  
  
 ordinarie utbud. Verksamhetsutbudet skall så långt möjligt  
  
 kompensera för den service som sjöfolket går miste om på grund av  
  
 tjänstgöring till sjöss.  
  
 Vidare anges i regleringsbrevet att HKF:s klubbverksamhet skall  
  
 vara öppen för sjöanställda, sjömanspensionärer och sjömäns anhöriga,  
  
 samt anställda vid rederier, sjöfartsorganisationer och hamnverksamhet,  
  
 vilka har kontakt med HKF:s verksamhet.  
  
 I regleringsbrevet anges också krav på återrapportering, speciellt  
  
 vad beträffar hur tjänsterna spridits, mottagits och använts, i syfte  
  
 att värdera nytta och kvalitet i utbudet samt måluppfyllelsens utveckling.  
  
 En samlad bedömning av hur verksamheten utvecklats  
  
 samt redovisning av HKF:s verksamhetsområden skall också lämnas  
  
 till regeringen. HKF skall också återrapportera kostnader och  
  
 intäkter. I de fall där de konkurrerar med privata tjänsteleverantörer  
  
 skall en separat redovisning av intäkter och kostnader ske. Vidare  
  
 skall rådet redovisa antal besök på HKF:s anläggningar fördelat  
  
 på kategorierna sjöanställda och övriga.  
  
 2.2.1 Målgrupper  
  
 HKF:s styrelse antog i januari år 2002 en verksamhetsidé som bl.a.  
  
 preciserar målgrupper för verksamheten. Den primära målgruppen  
  
 är besättningar på svenska fartyg i internationell trafik och utländskt  
  
 sjöfolk som besöker svenska hamnar. Vid HKF:s anläggningar  
  
 för sjöfolk, dvs. sjömansklubbar eller motsvarande, ges service  
  
 till de svenska och utländska sjömän som kommer till hamnen  
  
 i fråga.  
  
 Till HKF:s sekundära målgrupper hör sjöfolk i svensk kustfart,  
  
 ombordanställda på passagerarfärjor, fartyg i inre fart och fiskefartyg.  
  
 Under vissa förutsättningar erbjuder HKF även hela eller delar  
  
 av sin verksamhet till svenska sjömän i utlandsflaggade fartyg.  
  
 HKF betjänar vid sjömansklubbarna också sjömän under deras ledighet,  
  
 ombordanställdas närmaste familj, studerande vid maritima  
  
 utbildningar, sjömanspensionärer samt anställda vid rederier, sjöfartsorganisationer  
  
 och hamnverksamhet som har kontakt med  
  
 HKF:s verksamhet. Även externa hyrkunder, exempelvis skolor  
  
 och idrottsföreningar, ges service vid HKF:s sjömansklubbar.  
  
 Under förutsättning att det skapar volymfördelar som medför  
  
 sänkta kostnader för sjöfolket kan även svenskar boende eller verk 
  
 SOU 2006:67 Verksamheten vid Handelsflottans kultur och fritidsråd  
  
 23  
  
 samma utomlands erbjudas service. För den service som erbjuds  
  
 denna grupp skall avgifter motsvarande full kostnadstäckning tas  
  
 ut. För närvarande erbjuds endast TV-program till ett antal mindre  
  
 svenska ambassader.  
  
 Enligt HKF:s årsredovisning för år 2005 är antalet sjömän i  
  
 HKF:s primära målgrupp som är påmönstrade samtidigt ca 3000.  
  
 Denna siffra inkluderar anställda på I-fartyg, dvs. fartyg med speciellt  
  
 serviceavtal med HKF (se Begrepp).  
  
 2.2.2 Verksamhetsområden  
  
 I det följande beskrivs verksamhetsområdena uppdelade på olika  
  
 aktiviteter.  
  
 Hamnservice  
  
 HKF:s hamnserviceverksamhet är det största verksamhetsområdet,  
  
 både uttryckt i antal anställda och när det gäller ianspråktagande av  
  
 resurser. Hamnservice har egen verksamhet i fyra svenska hamnar  
  
 (Göteborg, Malmö, Norrköping och Stockholm). Vidare bedrivs  
  
 verksamhet vid två anläggningar i utlandet där anlöp av svenskflaggade  
  
 handelsfartyg bedöms vara stort. En skillnad mellan de  
  
 svenska och de utländska anläggningarna är målgrupperna. De  
  
 svenska anläggningarna har alla ombordvarande på anlöpande handelsfartyg  
  
 som målgrupp medan målgruppen för de utländska anläggningarna  
  
 är ombordvarande på svenskflaggade fartyg. De utländska  
  
 anläggningarna ger service till I-fartygen (se Begrepp).  
  
 Följande service erbjuds sjömän som kommer till en hamn där  
  
 HKF har en anläggning:  
  
  Fartygsbesök. HKF:s platsombud gör personliga ombordbesök  
  
 där denne informerar om HKF:s service och staden som anlöpts.  
  
  Distribution av dagstidningar och boklådor till svenskflaggade  
  
 fartyg och I-fartyg. På samtliga HKF:s stationer finns möjlighet  
  
 att byta böcker. Dessutom finns ytterligare ett 20-tal bokbytesstationer  
  
 i Sverige och utomlands, där HKF slutit serviceavtal  
  
 med exempelvis hamnbolag eller utländska sjömanskyrkor.  
  
  Transport. Sjömän som önskar bli transporterade till HKF:s  
  
 sjömansklubbsverksamhet, eller som i fallet med utlandsstatio 
  
 Verksamheten vid Handelsflottans kultur och fritidsråd SOU 2006:67  
  
 24  
  
 nerna, till andra länders sjömansklubbar, bokar transporter genom  
  
 platsombuden. Transporterna sker oftast i minibussar med  
  
 6–8 passagerare. Ibland transporterar HKF sjömän till stadens  
  
 ordinarie utbud av köpcenter och annan service.  
  
  Arrangemang, utflykter mm. HKF:s platsombud arrangerar  
  
 ibland utflykter för sjömän till lokala turistattraktioner.  
  
  Klubbverksamhet. Utbudet är olika beroende på anläggningens  
  
 beskaffenhet. På samtliga anläggningar i Sverige erbjuds cafeteria,  
  
 TV, inköp av telefonkort samt tillgång till telefon. På vissa  
  
 av anläggningarna finns dessutom tillgång till dator med Internet-uppkoppling  
  
 och solarium. Utlandsstationerna utnyttjar  
  
 andra länders sjömansklubbar. I Rotterdam utnyttjas den holländska  
  
 välfärdsverksamheten och i Antwerpen den belgiska. I  
  
 de utländska hamnar där HKF:s personal är baserad har även  
  
 andra länder sjömansklubbar med vilka HKF samverkar.  
  
 För att få en bild av utvecklingen av efterfrågan på HKF:s Hamnserviceutbud  
  
 finns i faktarutan nedan kortfattad verksamhetsstatistik  
  
 där siffror för år 2005 och 2003 (inom parentes) presenteras.  
  
 Som kan utläsas ökar antalet besökare på sjömansklubbarna medan  
  
 antalet fartygsbesök minskar. Det minskade antalet fartygsbesök  
  
 beror delvis på att HKF:s anläggning i Helsingborg lades ned under  
  
 perioden.  
  
 Faktaruta Hamnservice  
  
 Central ledning för Hamnservice  
  
 2 tjänster, en operativ chef och en administratör (25 %)  
  
 Göteborg: Rosenhill Seamens center  
  
 Serviceutbud: cafeteria, reception, möjlighet att växla pengar, telefonkort 
  
 , multimediastation, solarium.  
  
 Anställda: 1 föreståndare, 4 platsombud (varav en 50 %), 1 vaktmästare  
  
 (50 %), 3 receptionister, 1 lokalvårdare. Säsongsanställningar och  
  
 semestervikarier.  
  
 Öppettider: eftermiddagar och kvällstid. Ibland även förmiddagar. 
  
 SOU 2006:67 Verksamheten vid Handelsflottans kultur och fritidsråd  
  
 25  
  
 Norrköping: Johannesbergs sjömansklubb  
  
 Serviceutbud: cafeteria, biljard, telefonkort, möjlighet att växla pengar,  
  
 Anställda: 1 föreståndare, 1 platsombud  
  
 Öppettider: efter överenskommelse.  
  
 Stockholm: Kaknäs sjöfartsklubb  
  
 Serviceutbud: cafeteria, biljard, telefonkort,  
  
 Anställda: 1 föreståndare, 1 platsombud, semestervikarier och säsongsanställda 
  
 .  
  
 Öppettider: kvällstid och/eller efter överenskommelse.  
  
 Malmö: Kockum Fritid  
  
 Anläggningen ägs av Malmö kommun och är öppen för allmänheten.  
  
 Serviceutbud: Restaurang och cafeteria, multimediastation, telefonkort 
  
 .  
  
 Anställda: 1 platsombud (anställd av Malmö kommun).  
  
 Öppettider: dag och kväll  
  
 Antwerpen  
  
 Serviceutbud: HKF:s kontor finns i platsombudets bostad. Därför  
  
 måste man förlita sig på andras utbud. Tillgång till svenska dagstidningar 
  
 . Telefonkort.  
  
 Anställda:1 platsombud.  
  
 Rotterdam  
  
 Serviceutbud: HKF:s kontor finns i Svenska kyrkan i utlandets  
  
 (SKUT) lokaler. Tillgång till cafeteria, multimediastation, svenska  
  
 dagstidningar och sjömansrelaterade tidskrifter. Telefonkort. Kyrkan  
  
 har trädgård med utomhuspool och bastu.  
  
 Anställda: 1 platsombud.  
  
 Kortfattad verksamhetsstatistik  
  
 Antalet fartygsbesök (av HKF och inom ramen för HKF:s service): ca  
  
 6 500 (7 900) per år.  
  
 Antal fartygsbesök vid utlandsstationerna per år:1 600 (2 000).  
  
 Antal besökare på HKF:s sjömansklubbar ca 71 000 (ca 61 500) varav  
  
 38 200 (35 300) sjöfolk.  
  
 Antalet transporterade sjömän var ca 13 700 (ca 14 500) 
  
 Verksamheten vid Handelsflottans kultur och fritidsråd SOU 2006:67  
  
 26  
  
 Motion  
  
 HKF bedriver en omfattande motions- och idrottsverksamhet i  
  
 hälsofrämjande syfte med möjligheter till fysisk aktivitet, både  
  
 ombord och i land. Verksamheten har tyngdpunkt i rekreation och  
  
 motion på HKF:s anläggningar men arrangemang av idrottsturneringar  
  
 för sjömän ingår också. Även tävlingsverksamhet för sjömän  
  
 arrangeras såväl nationellt som internationellt, t ex i fotboll, innebandy,  
  
 basketboll, bordtennis, friidrott och simning anordnas.  
  
 Utöver HKF:s mer etablerade motions och idrottsverksamhet  
  
 har det exempelvis under år 2005 erbjudits aktiviteter såsom gymping,  
  
 yoga, golf och dragkamp samt deltagande i motionsloppet  
  
 Göteborgsvarvet.  
  
 Motion arbetar också i mindre skala med friskvård för sjömän  
  
 och hjälper till med inköp av idrottsmaterial till fartyg.  
  
 Motionsmöjligheterna varierar mellan de olika anläggningarna. I  
  
 faktarutan nedan finns en detaljerad beskrivning per anläggning.  
  
 Utvecklingen av efterfrågan på Motions tjänster är relativt konstant,  
  
 siffrorna i faktarutan nedan avser år 2005 och år 2003 (inom  
  
 parentes).  
  
 Faktaruta Motion  
  
 1 tjänst (75 %) med följande arbetsuppgifter:  
  
  Kontinuerlig sammanställning av resultat som publiceras på HKF:s  
  
 webbplats och i tidskriften Utkik som distribueras till fartygen.  
  
  Sammanställning av resultat som publiceras i årspublikationen Sjöfolksidrott  
  
  Medarrangör av internationella turneringar  
  
  Arrangemang av turneringar  
  
  Informationsverksamhet, sprida information om tävlingar samt  
  
 regler och bestämmelser  
  
 Platsombuden och annan personal arbetar också för Motion genom att  
  
 de transporterar sjömän och idrottsredskap till olika idrottsaktiviteter.  
  
 Även platsombuden arrangerar ibland turneringar. 
  
 SOU 2006:67 Verksamheten vid Handelsflottans kultur och fritidsråd  
  
 27  
  
 Motionsanläggningar  
  
 Göteborg: Rosenhill Seamens center  
  
 Utomhus: fotbollsplan. Inomhus: simhall, två gym, biljard, bordtennis,  
  
 bowling, sporthall, massagestol.  
  
 Norrköping: Johannesbergs sjömansklubb  
  
 Utomhus: fotbollsplan. Inomhus: biljard, bordtennis.  
  
 Stockholm: Kaknäs sjöfartsklubb  
  
 Utomhus: fotbollsplan och pool. Inomhus: biljard, bordtennis.  
  
 Malmö: Kockum Fritid  
  
 Utomhus: fotbolls och friidrottsplan. Inomhus: bassäng, sporthall, biljard,  
  
 bordtennis, ishall.  
  
 Antwerpen  
  
 Tillsammans med andra länders motsvarigheter till HKF arrangeras  
  
 främst fotbollsturneringar  
  
 Rotterdam  
  
 Samarbete med andra länders motsvarigheter till HKF. Utomhus: fotbollsplan 
  
 , löparbanor, inomhus: sporthall, biljard  
  
 Kortfattad verksamhetsstatistik  
  
 Antal deltagare i idrottsaktiviteter som arrangerats av stationerna är ca  
  
 17 100 (17 400) per år. Av dessa är antalet deltagare på stationerna i  
  
 utlandet 970 (1 000) per år.  
  
 Sjömansbibliotek  
  
 Sjömansbiblioteket, beläget i anslutning till Rosenhill Seamens  
  
 center i Göteborg, skall enligt HKF:s årsredovisning år 2005 arbeta  
  
 med samma grundläggande principer som de svenska folkbiblioteken 
  
 . Mediaurvalet liknar därför det som finns på ett vanligt bibliotek  
  
 men med den skillnaden att det finns visst fokus på sjörelaterad  
  
 litteratur. Det finns också ett brett utbud av ljudböcker att  
  
 tillgå. Böckerna förmedlas till fartygen, f.n. ca 200, via ett system  
  
 med bytesstationer i och utanför Sverige. Böckerna packas av bibli 
  
 Verksamheten vid Handelsflottans kultur och fritidsråd SOU 2006:67  
  
 28  
  
 otekets personal och/eller av HKF:s platsombud. Samtliga HKF:s  
  
 anläggningar i Sverige och utomlands är en bokbytesstation. Dessutom  
  
 finns ett antal stationer där HKF har avtal med exempelvis  
  
 nordiska sjömanskyrkor och/eller andra organisationer. Den enskilde  
  
 sjömannen, pensionerade sjömän och anhöriga till sjömän  
  
 och rederianställda kan låna böcker på sjömansbiblioteket vid personliga  
  
 besök.  
  
 Sedan 1990-talet har HKF:s distribution av böcker stadigt minskat.  
  
 Under hela 1990-talet distribuerades knappt 90 000 böcker årligen.  
  
 I slutet av decenniet sjönk siffran till ca 75 000 och har under  
  
 millenniets första år ytterligare sjunkit till ca 50 000 böcker. Efterfrågan  
  
 har sålunda under det senaste decenniet sjunkit med ca 45  
  
 procent. Utvecklingen av antalet fartyg, där HKF:s primära målgrupp  
  
 finns, har under samma tidsperiod minskat från ca 270 fartyg  
  
 till ca 200, en minskning med ca 25 procent. Den sjunkande efterfrågan  
  
 på böcker har inte ersatts med ljudböcker, utlåningstalen för  
  
 dessa är också vikande. I faktarutan nedan presenteras utvecklingen  
  
 mellan år 2005 och år 2003 (inom parentes) beträffande antalet utlånade  
  
 volymer.  
  
 Faktaruta Sjömansbibliotek  
  
 2,5 tjänster varav en sjömansbibliotekarie  
  
 Biblioteket finns i Göteborg i anslutning till Rosenhill Seamens club.  
  
 Bokbytesstationer finns i Antwerpen (BE), Dunkerque (FR), Fredericia  
  
 (DK), Gent (BE), Gävle/Fredriksskans, Göteborg, Hamburg (DE),  
  
 Helsingborg, Holmsund, Liverpool (UK), London (UK), Malmö, New  
  
 York (US), Norrköping, Port Said (UA Egypten), Rostock (DE),  
  
 Rotterdam (NL), Singapore (CC Kina), Stockholm, Terneuzen (BE),  
  
 Uddevalla, Zeebrygge (BE).  
  
 Kortfattad verksamhetsstatistik  
  
 Antalet utlånade böcker är ca 50 300 (61 900) volymer per år. Antalet  
  
 utlånade ljudböcker är ca 3 100 (4 100) per år. 
  
 SOU 2006:67 Verksamheten vid Handelsflottans kultur och fritidsråd  
  
 29  
  
 Media  
  
 Huvuduppgiften för verksamhetsområdet är att till sjömän i tjänst  
  
 på fartyg erbjuda mediedistribution av filmer, TV-program, nyheter  
  
 och tidskrift. Media ansvarar även för att HKF:s elektroniska  
  
 kontaktnät fungerar ändamålsenligt. Detta ansvar innefattar  
  
 samordning av drift och underhåll av tele och datakommunikationssystem  
  
 samt ansvar för HKF:s webbplats Seatime. Verksamhetsområdet  
  
 ansvarar även för marknadsföring och information om HKF  
  
 och dess tjänster.  
  
 Tjänsterna till sjömän i tjänst är följande:  
  
  Tidskriften Utkik som ges ut kvartalsvis av HKF. Media ansvarar  
  
 för såväl artiklar som redaktionellt arbete, layout, tryckning  
  
 och distribution.  
  
  Webbplatsen Seatime som presenterar HKF:s tjänster  
  
  TV-program - Medias personal väljer svenskproducerade TV  
  
 program i SVT Europas utbud som spelas in för HKF:s räkning  
  
 och distribueras till fartyg som abonnerar på tjänsten.  
  
  Hyrfilm – Medias personal gör ett urval bland nya filmer som  
  
 sedan distribueras till fartyg som abonnerar på tjänsten. Sex  
  
 filmer distribueras varje månad, sammanlagt 72 filmer per år.  
  
 HKF köper rättigheter att visa filmerna för ett i förväg angivet  
  
 antal sjömän under tolv månader. Fartygen åtar sig i avtalet  
  
 med HKF att makulera filmerna efter denna period.  
  
  Köpfilm – Medias personal bistår den enskilde sjömannen som  
  
 vill köpa en specifik film från den svenska köpfilmsmarknaden.  
  
  SAX-presset – HKF köper nyheter från Tidningarnas Telegrambyrå  
  
 (på svenska) respektive Esbjerg Havneservice (på engelska).  
  
 Urvalet av nyheter görs utifrån ett antal förutbestämda  
  
 sökord, bl. a. med anknytning till sjöfart. Nyheterna sammanställs  
  
 i korta notiser till ett blad som HKF sedan distribuerar  
  
 till sina abonnenter via e-post.  
  
 Sedan mitten av 1990-talet har antalet abonnerande fartyg på hyrfilm  
  
 ökat från ca 170 till dagens drygt 220. Efterfrågan på TV-program  
  
 har minskat under samma period från nära 200 abonnerande  
  
 fartyg till ca 180. År 2004 infördes avgifter på SAX-presset och  
  
 TV-programmen. Samtidigt höjdes avgifterna för filmdistributionen.  
  
 Den då befarade abonnentminskningen blev mindre än väntad. 
  
 Verksamheten vid Handelsflottans kultur och fritidsråd SOU 2006:67  
  
 30  
  
 Kortfattad verksamhetsstatistik med siffror för år 2005 och 2003  
  
 (inom parentes) redovisas i faktarutan nedan.  
  
 Faktaruta Media  
  
 4 tjänster, en enhetschef, en informationssekreterare, en informatör  
  
 och en videoassistent.  
  
 Kortfattad verksamhetsstatistik  
  
 Tidskriften Utkik: upplaga på 13 200 (14 000) exemplar per år. Utkik  
  
 skall i allt väsentligt tillhandahållas utan kostnad för sjöfolk och andra  
  
 intressenter. Personer som inte tillhör dessa grupper får prenumerera  
  
 till självkostnadspris.  
  
 SAX-presset: antal utgivningstillfällen är 365 (365) per år. Antal mottagande  
  
 fartyg är 162 (168). Från år 2004 skall tjänsten vara partiellt  
  
 avgiftsfinansierad. För I-fartyg skall tjänsten vara fullt avgiftsfinansierad.  
  
 Filippinsk press: antal utgivningstillfällen per år är 257 (252). Antal  
  
 mottagande fartyg är 88 (115). Tjänsten skall vara partiellt avgiftsfinansierad,  
  
 fullt avgiftsfinansierad för I-fartyg.  
  
 TV-program: antal distribuerade kassetter är 7 010 (9 606). Antal anslutna  
  
 fartyg till servicen är 133 (183). Från år 2004 skall tjänsten vara  
  
 partiellt avgiftsfinansierad, och skall vara fullt finansierad för I-fartyg.  
  
 Hyrfilm: antalet distribuerade filmtitlar per år är 72 (72). Antal distribuerade  
  
 kassetter per år är 15018 (16116). Tjänsten skall vara fullt avgiftsfinansierad.  
  
 Köpfilm: antalet sålda filmer per år är 377 (579). Tjänsten skall vara  
  
 fullt avgiftsfinansierad.  
  
 Ledning och administration  
  
 Chef för HKF är rådets direktör. Styrelsen består av representanter  
  
 från sjöarbetsmarknadens parter, Svenska kyrkan i utlandet (SKUT)  
  
 och Sjöfartsverket. Därtill finns s.k. lokalsektioner vid samtliga  
  
 svenska stationer. De lokala sektionerna har stödjande och rådgivande  
  
 uppgifter.  
  
 HKF:s administrativa enhet, vilken utgör en del av rådets kansli i  
  
 Stockholm, ansvarar för bl.a. hantering av löner och fakturor, 
  
 SOU 2006:67 Verksamheten vid Handelsflottans kultur och fritidsråd  
  
 31  
  
 bokföring och ekonomisk rapportering. Den administrativa enheten  
  
 leds av rådets kamrer. En del administration äger också rum  
  
 inom respektive verksamhetsområde.  
  
 HKF medverkar, genom direktören och informationssekreteraren,  
  
 i internationellt samarbete inom flera av rådets verksamhetsområden;  
  
 sjömansidrotten, stationsverksamheten och på det sjömanskulturella  
  
 området. Bl. a. deltar rådet aktivt i samarbetet inom  
  
 den gemensamma samarbetsorganisation på välfärdsområdet, International  
  
 Committee on Seafarers Welfare (ICSW). Organisationen  
  
 arbetar främst med att bidra till att ILOs konvention på  
  
 välfärdsområdet nr 163 med tillhörande rekommendation nr 173,  
  
 närmare beskrivet i kapitel 3, efterföljs och implementeras. ICSW  
  
 har också gett ut en skrift som anger organisationens rekommendationer  
  
 om hur konventionen bör tolkas.  
  
 Faktaruta Ledning och administration  
  
 4 tjänster, rådets direktör, en kamrer (80 %), en personalhandläggare  
  
 (75 %) samt en kamrersassistent. 
  
 33 
  
 3 Vilken HKF-verksamhet är  
  
 konventionsnära?  
  
 Med utgångspunkt i HKF:s verksamhetsområden ägnas detta  
  
 kapitel åt en genomgång av ILO-konvention nr 163 med tillhörande  
  
 rekommendation nr 173. Nya begrepp angående verksamhetens  
  
 stöd i konventionen införs och förklaras i kapitlet. Konventionsbunden  
  
 verksamhet benämns konventionsnära och icke konventionsbunden  
  
 benämns övrig verksamhet.  
  
 3.1 HKF verkar utifrån ILO-konvention nr 163  
  
 Internationella arbetsorganisationen (International Labour Organisation,  
  
 ILO) är unik som mellanstatlig organisation genom sin trepartsstruktur 
  
 . Redan vid tillkomsten av ILO deltog representanter  
  
 för arbetsmarknadens organisationer. Härav följer att länderna representeras  
  
 inte enbart av sina regeringar utan även av representanter  
  
 för arbetsgivare och arbetstagare.  
  
 HKF hänvisar i sin verksamhetsidé, antagen av HKF:s styrelse i  
  
 januari år 2002, till att myndigheten verkar utifrån den av Sverige  
  
 antagna ILO konventionen nr 163 och ILO-rekommendationen nr  
  
 173 om sjömäns välfärd till sjöss och i hamn. Utdrag ur konventionen  
  
 och rekommendationen finns i bilaga 3.  
  
 Konventionen anger att varje medlemsstat som anslutit sig till  
  
 konventionen skall säkerställa att fullgoda välfärdsanordningar och  
  
 välfärdsåtgärder tillhandahålls åt sjömän såväl i hamn som ombord på  
  
 fartyg. Varje medlem åläggs också att säkerställa att nödvändiga  
  
 åtgärder vidtas för finansieringen av välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder  
  
 som tillhandahålls enligt bestämmelserna i denna konvention 
  
 . Endast femton länder har ratificerat konvention nr 163. 
  
 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära? SOU 2006:67  
  
 34  
  
 3.2 Bedömning av vilken HKF-verksamhet som är  
  
 konventionsnära respektive övrig verksamhet  
  
 Direktiven anger att målet för ökad avgiftsfinansiering av HKF:s  
  
 verksamhet skall vara full kostnadstäckning för den icke konventionsbundna  
  
 verksamheten. För den konventionsbundna skall  
  
 målet vara en ökad grad av självfinansiering.  
  
 Utredningens uppdrag förutsätter således att en uppdelning görs  
  
 i konventionsbunden och icke konventionsbunden verksamhet.  
  
 Samtidigt kan vi konstatera att ILO-konvention nr 163 är av främjandekaraktär  
  
 med allmänt formulerade mål och få preciserade krav.  
  
 Vi har därför inhämtat och tagit del av skriftligt material, t.ex.  
  
 ILO:s stadgar och en rapport från den svenska regeringsdelegationen  
  
 till ILO:s sjöfartskonferens (februari 2006). Vi har även bl. a.  
  
 kontaktat förre departementsrådet Moreno för att få hans synpunkter  
  
 när det gäller tillämpningen av konvention nr 163.  
  
 Efter att ha analyserat denna information bedömer vi att det inte  
  
 är möjligt att göra en uppdelning av HKF:s verksamhet benämnd  
  
 bunden respektive icke bunden till konventionen. Därmed är det  
  
 mindre lämpligt att använda begreppen konventionsbunden och  
  
 icke konventionsbunden HKF-verksamhet.  
  
 Vårt angreppssätt har i stället varit att gå igenom HKF:s verksamhet  
  
 utifrån både konvention 163 som är bindande genom ratificeringen  
  
 och rekommendation 173 vars regler skall beaktas. Vi har  
  
 då funnit det naturligt att i stället för konventionsbunden använda  
  
 begreppet konventionsnära och i stället för icke konventionsbunden  
  
 verksamhet använda begreppet övrig verksamhet.  
  
 Dessa begrepp används härefter i texten.  
  
 I nedanstående genomgång hänvisar vi endast i något fall till  
  
 konvention nr 163. I övriga fall är det rekommendationen som vi  
  
 hänvisar till. De avsnitt av rekommendationen som åberopas när  
  
 det gäller HKF:s verksamhet är:  
  
 I. Allmänt,  
  
 II. Välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder i hamnar,  
  
 III. Välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder till sjöss.  
  
 I analysen nedan härleds även en del av HKF-verksamheten till  
  
 Tullkonventionen Customs Convention concerning Welfare Mate1  
  
 Hampton var tidigare chef för Socialdepartementets internationella sekretariat och har  
  
 också varit sekreterare och vice ordförande i den svenska ILO-kommittén. 
  
 SOU 2006:67 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära?  
  
 35  
  
 rial for Seafarers. Denna WCO-konvention (World Customs Organization)  
  
 ratificerades av Sverige år 1966. Eftersom konvention  
  
 inte finns i officiell svensk översättning används den engelska versionen  
  
 i genomgången.  
  
 Utredningen har vid uppdelningen inte tagit hänsyn till eller  
  
 kommenterat andra styrdokuments eller utarbetad praxis påverkan  
  
 på inriktningen av HKF:s verksamhet.  
  
 3.2.1 Hamnservice  
  
 Fartygsbesök. Vid HKF:s fartygsbesök informerar platsombuden  
  
 ombordvarande sjöfolk om hamnstaden de besöker samt om anordningar  
  
 som tillhandahålls sjöfolk.  
  
 Enligt rekommendationen bör information spridas bland sjömän  
  
 om anordningar som är öppna för allmänheten i anlöpshamnar – i  
  
 synnerhet transporter, välfärd, nöjen och utbildningsanordningar samt  
  
 gudstjänstlokaler – samt också om anordningar som tillhandahålls  
  
 särskilt åt sjömän.  
  
 2) Medlen för att sprida sådan information kan omfatta  
  
 A) utdelning i land och, under befälhavarens samtycke, ombord på  
  
 fartyget av broschyrer på de lämpligaste språken, innehållande information  
  
 om anordningar som står till sjömännens förfogande i anlöpshamnen  
  
 eller nästa hamn dit fartyget är destinerat; sådana broschyrer  
  
 bör innehålla en karta över centrala stadsdelar och hamnområdet  
  
 B) inrättande i större hamnar av informationskontor, lätt tillängliga  
  
 för sjömän och bemannade av personer som har förmåga att omedelbart  
  
 tillhandhålla information och råd som är av nytta för sjömän.  
  
 Rekommendationen anger att Medlemmar bör tillhandahålla eller  
  
 säkerställa tillhandahållandet av sådana välfärdsanordningar och  
  
 välfärsåtgärder som är erforderliga i lämpliga hamnar inom det egna  
  
 landet. Sålunda behandlar rekommendationen verksamhet inom  
  
 det egna landet, inte att välfärdsanordningar skall tillhandahållas av  
  
 medlemmar utanför det egna landets gränser.  
  
 HKF:s verksamhet vid utlandsstationerna uttrycker en ambition  
  
 att erbjuda HKF:s tjänster till hela målgruppen, d.v.s. samtliga  
  
 svenskflaggade fartyg, inte bara de svenskflaggade fartyg som angör  
  
 svensk hamn. Ingenting nämns dock i konvention nr 163 eller i  
  
 dess rekommendation om att medlemmar skall ge service till hela  
  
 sin målgrupp. 
  
 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära? SOU 2006:67  
  
 36  
  
 Vi har förgäves försökt få fram statistik som visar hur många  
  
 svenskflaggade fartyg som vanligtvis inte anlöper svensk hamn och  
  
 därmed skulle bli utan HKF-service om utlandsstationerna inte  
  
 fanns. Enligt uppgifter från Sveriges Redareförening utvecklas sjöfarten  
  
 för närvarande mot en allt större andel europatrafik med särskild  
  
 tonvikt på Östersjön. Oavsett hur många fartyg som för närvarande  
  
 vanligtvis inte anlöper svensk hamn så tyder dessa uppgifter  
  
 på att ett minskande antal fartyg skulle drabbas om utlandsstationerna  
  
 inte fanns.  
  
 Enligt Tullkonventionen tillhör informationsmaterial om välfärdsanordningar  
  
 i hamnar det Welfare Material som, utan tullar,  
  
 skatter och andra pålagor, skall kunna användas ombord på a  
  
 foreign ship engaged in international maritime traffic lying in a port in  
  
 that territory.  
  
 Distribution av dagstidningar och boklådor. I rekommendationen  
  
 nämns att välfärds och trivselanordningar bör tillhandahållas ombord  
  
 på fartyg. Om böcker nämns att ett bibliotek innehållande  
  
 facklitteratur och andra böcker, vilka till antalet bör vara anpassade  
  
 till resans längd och kunna bytas ut med rimliga mellanrum. Dagstidningar  
  
 benämns i Tullkonventionen som welfare material som  
  
 fritt skall kunna spridas och användas ombord.  
  
 Transport. Enligt rekommendationen bör tillräckliga transportmedel  
  
 till skäliga priser finnas tillgängliga vid varje rimligt tidpunkt för  
  
 att göra det möjligt för sjömän att nå stadens centrala delar från lämpliga  
  
 platser i hamnen.  
  
 Arrangemang, utflykter mm. Sjömän skall enligt punkten ovan  
  
 erbjudas möjligheter att nå stadens centrala delar. Ingenting  
  
 nämns om transporter till andra besöksmål.  
  
 Klubbverksamhet. Rekommendationen anger att Medlemmar bör  
  
 tillhandahålla eller säkerställa tillhandahållandet av sådana välfärdsanordningar  
  
 och välfärsåtgärder som är erforderliga i lämpliga hamnar  
  
 inom det egna landet.  
  
 Rekommendationen nämner ingenting om att medlemmar åtar sig  
  
 att tillhandahålla verksamhet utanför det egna landets gränser, se  
  
 Hamnservice. 
  
 SOU 2006:67 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära?  
  
 37  
  
 Telefonkort, tillgång till Internet. Rekommendationen anger att  
  
 Tillgång till telefonförbindelser mellan fartyg och land bör medges  
  
 och avgifterna för användning av dessa bör vara av skälig storlek.  
  
 Ingenting nämns om tillgång till kommunikationsmöjligheter på  
  
 land.  
  
 Sjömansklubbarna bedriver av hävd cafeteriaverksamhet med tillhörande  
  
 försäljning av souvenirer och telefonkort. Sådan verksamhet  
  
 nämns dock inte i konventions- eller rekommendationstexterna.  
  
 Detsamma gäller platsombudens transporter av sjömän till utflyktsmål  
  
 och andra arrangemang. Rekommendationen anger endast  
  
 att transporter skall göras tillgängliga till stadens centrala delar,  
  
 inte till sjömansklubbar eller andra utflyktsmål.  
  
 Vi bedömer att följande verksamheter inom verksamhetsområdet  
  
 Hamnservice är konventionsnära:  
  
  Fartygsbesök i Sverige  
  
  Distribution av boklådor och dagstidningar till fartyg  
  
  Transporter till stadens centrum  
  
  Sjöfolks tillgång till sjömansklubbar i Sverige  
  
 Följande verksamheter inom verksamhetsområdet Hamnservice  
  
 bedömer vi tillhöra övrig verksamhet:  
  
  Cafeteria  
  
  Utflykter och arrangemang  
  
  Sjömansklubbsverksamhet utanför Sverige  
  
  Telefonkort och Internetaccess på Sjömansklubbarna  
  
 3.2.2 Motion  
  
 Sammanställning av sportresultat. I rekommendationen anges  
  
 Medlemmar bör samarbeta med varandra för att främja sjömännens  
  
 välfärd till sjöss och i hamn. Sådant samarbete bör omfatta följande  
  
  c) anordnande av internationella idrottstävlingar och  
  
 uppmuntran till sjömännen att delta i idrottsaktiviteter. Ingenting  
  
 nämns däremot specifikt om sammanställning av resultat. En möjlig  
  
 tolkning är att det ingår i åtagandet att arrangera tävlingar.  
  
 Sammantaget bedömer vi att den nivå som idag upprätthålls befinner  
  
 sig över den nivå som konventionen kräver. 
  
 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära? SOU 2006:67  
  
 38  
  
 Arrangemang av internationella turneringar och idrottsaktiviteter.  
  
 Som nämns ovan skall ILO-medlemmarna samverka vid organisation  
  
 av internationella tävlingar.  
  
 Informationsverksamhet. Sprida information om större tävlingar  
  
 för sjöfolk samt regler och bestämmelser. Som nämns ovan skall  
  
 ILO-medlemmarna samverka vid organisation av internationella  
  
 tävlingar.  
  
 Hjälp vid inköp av idrottsmaterial till fartyg. Rekommendationen  
  
 anger att om det är praktiskt möjligt så bör det finnas ombord c)  
  
 idrottsutrustning, inklusive motionsredskap, bordspel, däckspel; d)där  
  
 så är möjligt, anordningar för simning. Det skall finnas tillgång till  
  
 idrottsmaterial. Ingenting nämns i konventionen eller rekommendationen  
  
 att ILO-medlemmar skall köpa in material.  
  
 Tillgång till motionsmöjligheter på sjömansklubbarna. Rekommendationen  
  
 anger att nödvändiga välfärds och rekreationsanordningar  
  
 bör inrättas eller utbyggas i hamnar. Dessa bör omfatta  
  
 b)anläggningar för idrottsliga inom- och utomhusaktiviteter  
  
 2) sådana anordningar kan tillhandahållas genom att anordningar  
  
 avsedda för mera allmänt bruk görs tillgängliga för sjömän i enlighet  
  
 med dessas behov.  
  
 Rekommendationen anger endast att välfärdsanordningar etc. skall  
  
 tillhandahållas i det egna landet. Därför kan inte tillgång till  
  
 motionsmöjligheter vid utlandsstationerna härledas till konventionen  
  
 eller rekommendationen. Se avsnitt om Hamnservice ovan.  
  
 Rekommendationen nämner inte heller något om motionsmöjligheter  
  
 för sjöfolks anhöriga m.fl.  
  
 Vi bedömer att följande verksamheter inom verksamhetsområdet  
  
 Motion är konventionsnära:  
  
  Tillgång till motionsmöjligheter på de svenska sjömansklubbarna  
  
 för sjömän i tjänst  
  
  Arrangemang av internationella turneringar och idrottsaktiviteter  
  
 inklusive sammanställning av resultat  
  
  Sammanställning av sportresultat (enklare utförande)  
  
  Informationsverksamhet om större tävlingar för sjömän 
  
 SOU 2006:67 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära?  
  
 39  
  
 Följande verksamheter inom verksamhetsområdet Motion bedömer  
  
 vi tillhöra övrig verksamhet:  
  
  Hjälp vid inköp av idrottsmaterial till fartyg  
  
  Sammanställning av sportresultat med seriesystem, egen tidning  
  
 etc.  
  
  Motionsverksamhet vid HKF:s utländska stationer  
  
  Besök av icke sjöfolk på sjömansklubbarna.  
  
 3.2.3 Sjömansbibliotek  
  
 Inköp av böcker och packning av boklådor inklusive ljudböcker till  
  
 boklådor. Rekommendationen nämner att ombord på fartyg bör  
  
 tillhandahållas ett bibliotek innehållande facklitteratur och andra  
  
 böcker, vilka till antalet bör vara anpassade till resans längd och  
  
 kunna bytas ut med rimliga mellanrum.  
  
 Inköp av dagstidningar. Dagstidningar benämns i tullkonventionen  
  
 som välfärdsmaterial som skall kunna spridas till sjömän ombord.  
  
 Ingenting nämns om att ILO-medlemmarna skall köpa in välfärdsmaterial  
  
 till sjömän.  
  
 Öppethållande för hemmavarande sjömän och övriga. I rekommendationen  
  
 nämns inte tillgång till böcker i hamn. Ej ombordvarande  
  
 sjöfolk tillhör inte HKF:s primära målgrupp (avsnitt 2.2.1) Dessa  
  
 har dessutom tillgång till samhällets ordinarie utbud genom folkbiblioteken.  
  
 Vi bedömer att följande verksamheter inom verksamhetsområdet  
  
 Sjömansbibliotek är konventionsnära:  
  
  Inköp av böcker och packning av boklådor inklusive ljudböcker  
  
 Följande verksamheter inom verksamhetsområdet Sjömansbiblioteket  
  
 bedömer vi tillhöra övrig verksamhet:  
  
  Öppethållande för hemmavarande sjömän och övriga  
  
  Inköpskostnad för dagstidningar 
  
 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära? SOU 2006:67  
  
 40  
  
 3.2.4 Media  
  
 Tidskriften Utkik. Varken konventionen eller rekommendationen  
  
 nämner att ILO-medlemmar åtar sig att publicera eget material  
  
 med kulturinnehåll. Tullkonventionens artikel 4 anger att medlemmar  
  
 skall tillse att tidskrifter och annat välfärdsmaterial utan  
  
 restriktioner skall kunna spridas fritt. En del av Utkiks nuvarande  
  
 innehåll kan däremot betraktas som konventionsnära i meningen  
  
 att informationen handlar om konventionsnära verksamhet, exempelvis  
  
 referat om filmer och sportresultat.  
  
 TV-program. I rekommendationen nämns att välfärds och trivselanordningar  
  
 bör tillhandahållas ombord på fartyg. Om TV-program  
  
 nämns att där så är praktiskt möjligt bör finnas möjlighet att  
  
 se på TV och lyssna på radio.  
  
 Hyrfilm. Enligt rekommendationen skall det om det är praktiskt  
  
 möjligt finnas möjlighet att se film ombord. visning av filmer eller  
  
 videofilmer, vilka till antalet bör vara anpassade till resans längd  
  
 samt, där så är nödvändigt, kunna bytas ut med rimliga mellanrum;  
  
 Köpfilm. Se ovan om hyrfilm. I rekommendationstexten finns inte  
  
 angivet att medlemmar skall tillse att enskilda sjömän skall ges  
  
 service för att kunna köpa filmer för enskilt bruk. Dessutom  
  
 erbjuder HKF ett högklassigt filmutbud genom hyrfilmsservicen.  
  
 Det finns också numera möjligheter för den enskilde sjömannen att  
  
 från hela världen beställa svenska filmer via Internet.  
  
 SAX-presset. Tidningar benämns som welfare material i tullkonventionen.  
  
 Tullkonventionen nämner att det inte får förekomma  
  
 några restriktioner för material som skall användas på fartyg i internationell  
  
 trafik. HKF skall sålunda tillse att nyheter kan distribueras  
  
 till den enskilde sjömannen ombord.  
  
 Vi bedömer att följande verksamheter inom verksamhetsområdet  
  
 Media är konventionsnära:  
  
  TV-program  
  
  Hyrfilm  
  
  Tidskriften Utkik i de delar som handlar om film och sportresultat 
  
 SOU 2006:67 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära?  
  
 41  
  
 Följande verksamheter inom verksamhetsområdet Media bedömer  
  
 vi tillhöra övrig verksamhet:  
  
  Tidskriften Utkik i de delar som handlar om kultur/sjömanskultur  
  
  Köpfilm  
  
  SAX-presset  
  
 3.2.5 Ledning och administration  
  
 De utåtriktade uppgifterna inom Ledning och administration kan  
  
 härledas till artikel 3 i konventionen varje medlem åtar sig att  
  
 säkerställa att välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder tillhandhålls i  
  
 lämpliga hamnar i landet åt alla sjömän oberoende av nationalitet,  
  
 ras, hudfärg, kön, religion, politisk uppfattning eller social bakgrund  
  
 och oberoende av i vilken stat det fartyg där de är anställa är registrerat  
  
 Enligt samma artikel skall medlemmarna också i samråd med  
  
 redarnas och sjömännens representanter bestämma vilka hamnar  
  
 som är lämpliga vid tillämpningen av artikeln.  
  
 I rekommendationen anges också att välfärdsstyrelser bör tillsättas.  
  
 Dessas uppgifter bör omfatta att a) fortlöpande pröva  
  
 ändamålsenligheten i existerande välfärdsanordningar och ha uppsikt  
  
 över behovet att tillhandahålla ytterligare anordningar eller dra in  
  
 underutnyttjade anordningar; b) att bistå och ge råd till dem som ansvarar  
  
 för tillhandhållandet av välfärdsanordningar och säkerställa  
  
 samordning mellan dessa.  
  
 Följande utåtriktade verksamheter inom verksamhetsområdet Ledning  
  
 och administration bedömer vi vara konventionsnära:  
  
  Tillsyn av att de egna anläggningarnas serviceutbud motsvarar de  
  
 önskemål som finns bland sjöfolk men där man noga måste  
  
 anpassa utbudet med tanke på utvecklingstendenser inom sjöfarten 
  
 .  
  
  Bildande av välfärdsstyrelser på olika nivåer med kontrollfunktion  
  
 för konventionens efterlevnad i landet. Denna skall också se till att  
  
 serviceutbudet anpassas vid ändrade förutsättningar i efterfrågan  
  
 och tekniska möjligheter inom sjöfarten. 
  
 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära? SOU 2006:67  
  
 42  
  
 3.3 HKF:s verksamhet uppdelad i konventionsnära och  
  
 övrig verksamhet  
  
 Sammanfattningsvis bedömer vi att följande HKF-verksamhet är  
  
 konventionsnära:  
  
  Fartygsbesök i Sverige  
  
  Distribution av boklådor och dagstidningar till fartyg  
  
  Transporter till stadens centrum  
  
  Sjöfolks tillgång till sjömansklubbar i Sverige  
  
  Tillgång till motionsmöjligheter på de svenska sjömansklubbarna  
  
 för sjömän i tjänst  
  
  Arrangemang av internationella turneringar och idrottsaktiviteter  
  
 inklusive sammanställning av resultat  
  
  Sammanställning av sportresultat (enklare utförande)  
  
  Informationsverksamhet om större tävlingar för sjömän  
  
  Inköp av böcker till boklådor, inklusive ljudböcker  
  
  TV-program  
  
  Hyrfilm  
  
  Tidskriften Utkik i den del som handlar om film och sportresultat  
  
  Tillsyn av att de egna anläggningarnas serviceutbud motsvarar  
  
 sjöfolks önskemål  
  
  Tillse att bildandet av välfärdsstyrelser äger rum  
  
 Sammanfattningsvis bedömer vi att följande verksamheter tillhör  
  
 övrig verksamhet:  
  
  Cafeteria  
  
  Utflykter och arrangemang  
  
  Sjömansklubbsverksamhet utanför Sverige  
  
  Utländska stationers motionsverksamhet  
  
  Telefonkort och Internetaccess på Sjömansklubbarna  
  
  Hjälp vid inköp av idrottsmaterial till fartyg  
  
  Sammanställning av sportresultat med seriesystem, egen tidning  
  
 etc.  
  
  Besök av icke sjöfolk på sjömansklubbarna  
  
  Öppethållande vid Sjömansbiblioteket för hemmavarande sjömän  
  
 och övriga  
  
  Inköpskostnad för dagstidningar  
  
  Tidskriften Utkik i de delar som handlar om kultur/sjömanskultur  
  
  Köpfilm  
  
  SAX-presset 
  
 SOU 2006:67 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära?  
  
 43  
  
 3.4 Ny konsoliderad konvention på sjöfartsområdet  
  
 I februari år 2006 arrangerade ILO den 94e internationella arbetskonferensen  
  
 i Genève. En speciell session hölls för den maritima  
  
 sektorn. Vid detta möte antog ILO-medlemmarna en ny konsoliderad  
  
 konvention på sjöfartsområdet. Utdrag från denna finns i  
  
 Bilaga 4.  
  
 Den nya konventionen samlar ett antal sjöfartsinstrument som  
  
 av ILO befunnits vara otidsenliga eller innehåller bestämmelser  
  
 som överlappar varandra. Detta innebär att ett trettiotal konventioner  
  
 på sjöfartsområdet så långt möjligt slås ihop till en konvention.  
  
 En av dessa konventioner är nr 163.  
  
 För att konventionen skall träda i kraft krävs att 30 länder representerande  
  
 minst 33 procent av världshandelsflottans bruttodräktighet  
  
 ratificerar konventionen.  
  
 Skillnader mellan ILO-konvention 163 och den nya konsoliderade  
  
 konventionen på sjöfartsområdet  
  
 Tjänstemän på Näringsdepartementet bedömer att den nya konventionen  
  
 kan träda i kraft tidigast om ca 4 år. Trots att nuvarande  
  
 konvention nr 163 kommer att gälla flera år framöver så har utredningen  
  
 tagit del av den nya samlade konventionen i de delar som  
  
 har anknytning till HKF:s verksamhet. Vi redovisar nedan några  
  
 skillnader mellan den nuvarande konventionen och den nya.  
  
 En stor skillnad mellan den nuvarande och den nya konventionen  
  
 handlar om i vilken utsträckning konventionen binder ILOmedlemmarna.  
  
 Den nuvarande konventionen nr 163 är bindande  
  
 för ILO medlemmarna medan den tillhörande rekommendationen  
  
 nr 173 endast är avsedd att tas i beaktande. Rekommendationen  
  
 ingår inte i konventionen och är därmed inte ratificerad av ILOmedlemmarna.  
  
 Den nya konventionen på sjöfartsområdet innefattar däremot  
  
 såväl bindande konventionsbestämmelser som vägledande rekommendationsbestämmelser.  
  
 Dessa bestämmelser skall ratificeras i sin  
  
 helhet av medlemsländerna. Det betyder att om konventionen träder  
  
 i kraft så är bestämmelserna i hela konventionen, inklusive rekommendationsavsnitten,  
  
 bindande. I så fall kan den nya konventionen  
  
 utgöra stöd för en uppdelning i konventionsreglerad och icke  
  
 konventionsreglerad verksamhet. 
  
 Vilken HKF-verksamhet är konventionsnära? SOU 2006:67  
  
 44  
  
 En annan skillnad gäller ansvar för finansiering av välfärdsverksamheten.  
  
 Enligt den nuvarande konventionen åtar sig medlemmarna  
  
 att säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas för finansieringen  
  
 av välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder som tillhandahålls  
  
 enligt bestämmelserna i denna konvention. I den nya konventionen  
  
 saknas denna formulering.  
  
 Vissa skillnader mellan konventionerna är föranledda av den tekniska  
  
 utvecklingen. Exempelvis rekommenderas utrustningen ombord  
  
 omfatta video, DVD/CD spelare, dator (PC) inklusive mjukvara  
  
 samt kassettspelare i den nya konventionen. I den nuvarande  
  
 nämns endast TV och radio.  
  
 Vidare skall information om tillgängliga välfärdsanordningar i  
  
 hamn enligt rekommendation nr 173 spridas via broschyrer, medan  
  
 det i den nya konsoliderade konventionen inte anges med vilka  
  
 medel information skall spridas.  
  
 Rekommendation nr 173 anger att det i större hamnar skall  
  
 finnas informationskontor som informerar om välfärdsanordningar  
  
 i den anlöpta hamnen. Denna rekommendation finns inte i den nya  
  
 konventionen. Här anges istället att information skall finnas  
  
 tillgänglig.  
  
 ILO medlemmar rekommenderas, enligt den nya konventionen,  
  
 att tillse att fri distribution av välfärdsmaterial, inklusive dagstidningar,  
  
 kan ske. Begreppet välfärdsmaterial används inte i den nuvarande  
  
 konventionen. HKF stödjer sig för närvarande istället på  
  
 tullkonventionen (avsnitt 3.2). 
  
 45 
  
 4 HKF:s kostnader och intäkter  
  
 Följande kapitel innehåller kostnadsberäkningar av de tidigare beskrivna  
  
 verksamhetsområdena. Kostnader för ett genomsnittsår,  
  
 uppskattade besparingar vid inordnandet av verksamheten i Sjöfartsverket  
  
 samt kostnader för HKF-verksamheten i Sjöfartsverket  
  
 redovisas. Kostnader och intäkter per tjänst redovisas i bilaga 5. I  
  
 bilaga 6 redovisas HKF-verksamheten i Sjöfartsverket per kostnadsslag.  
  
 I det följande använder vi begreppet Sjömansservice i Sjöfartsverket  
  
 för att benämna HKF-verksamheten sedan den inordnats i Sjöfartsverket.  
  
 4.1 Principer för beräkningar av kostnader och intäkter  
  
 För att beräkna HKF:s kostnader för ett genomsnittsår har vi  
  
 använt de tre senaste årens bokföring och årsredovisningar som  
  
 grund. Samtliga kostnader utom personalkostnader baseras sålunda  
  
 på ett genomsnitt av de tre senaste årens verksamhet. Personalkostnaderna  
  
 är beräknade utifrån nuvarande bemanning av respektive  
  
 enhet. Därmed har utredningen bortsett från lönekostnader  
  
 som uppkommit till följd av exempelvis pensionsavgångar och reglering  
  
 av semesterskuld. Kostnad för säsongsarbetare ingår i personalkostnaderna.  
  
 Våra beräkningar av intäkter för ett genomsnittsår baseras på  
  
 verkliga intäkter för år 2005 med ett undantag, intäkter från lönebidrag  
  
 om 500 tkr som HKF erhållit under verksamhetsåren  
  
 200305. Vi har bortsett ifrån detta eftersom lönebidrag beviljas  
  
 tillfälligt för att introducera personer som behöver komma in på  
  
 arbetsmarknaden. Avgifter infördes på vissa medietjänster år 2005.  
  
 Likaså höjdes bidraget från farledsavgifterna år 2004 med en miljon  
  
 kronor till nuvarande nivå på 19,5. Vi anser det därför inte rätt 
  
 HKF:s kostnader och intäkter SOU 2006:67  
  
 46  
  
 visande att basera beräkningarna på en genomsnittlig intäkt för de  
  
 tre senaste åren.  
  
 Utredningen har inte tagit hänsyn till den allmänna prisutvecklingen.  
  
 Under åren 2003–2005 var inflationen begränsad, 2,1 procent.  
  
 4.1.1 Uppdelning av kostnader och intäkter mellan  
  
 verksamhetsområdena Motion och Hamnservice  
  
 Personalkostnaderna för Sjömansbiblioteket, Media, och Ledning  
  
 och administration kan naturligt hänföras till ett verksamhetsområde.  
  
 Detta gäller även övriga omkostnader. Däremot är gränsdragningen  
  
 mellan Hamnservice och Motion inte helt given.  
  
 Fördelningen av personalkostnader mellan verksamhetsområdena  
  
 baserar sig på uppgifter från personalen om nedlagd arbetstid inom  
  
 respektive verksamhetsområde. Utifrån dessa uppgifter har vi sedan  
  
 fördelat kostnaderna mellan Hamnservice och Motion. Totala  
  
 kostnader och intäkter för turneringsverksamheten ingår i Motion.  
  
 Utredningen har delat upp hyres- och lokalkostnader för respektive  
  
 anläggning på verksamhetsområdena Motion och Hamnservice.  
  
 Inga kostnader för lokaler har belastat Motion i utlandet  
  
 eftersom dessa anläggningar inte äger någon motionsanläggning. I  
  
 Göteborg och Malmö kan anläggningarna användas året runt för  
  
 motionsändamål eftersom det finns möjlighet till inomhusaktiviteter.  
  
 I Norrköping och Stockholm finns endast möjlighet till utomhusaktiviteter.  
  
 Motion i Norrköping och Stockholm får således  
  
 bära en mindre del av lokalkostnaderna än Motion i Göteborg och  
  
 Malmö. I övrigt följer utredningen HKF:s uppdelning av kostnader.  
  
 4.1.2 Fördelning av gemensamma OH-kostnader  
  
 Vi har valt att fördela de gemensamma OH-kostnaderna utifrån  
  
 hur mycket respektive verksamhetsområde belastar de centrala  
  
 resurserna. Exempel på detta är lönekostnader för personaladministration,  
  
 som belastar de centrala resurserna mer ju fler anställda  
  
 det finns inom respektive verksamhetsområde. I de fall där  
  
 verksamhetsområdena använder den centrala resursen lika mycket  
  
 fördelas kostnaden lika. Fördelningen av de gemensamma OHkostnaderna  
  
 framgår av tabell 4.1 nedan. 
  
 SOU 2006:67 HKF:s kostnader och intäkter  
  
 47  
  
 Tabell 4.1: Fördelning av gemensamma OH-kostnader  
  
 Kostnadsslag Hamnservice Motion Media Sjömansbiblioteket  
  
 Kostnad för ledning och administration,  
  
 inkl. löne- och hyreskostnader  
  
 25% 25% 25% 25%  
  
 Lönekostnad för personaladministration  
  
 + övriga gemensamma  
  
 personalkostnader  
  
 50% 25% 15% 10%  
  
 Avskrivningar - byggnader  
  
 - maskiner  
  
 50%  
  
 50%  
  
 25%  
  
 50%  
  
 15% 10%  
  
 Reparationer 50% 50%  
  
 4.2 HKF:s sammanlagda kostnader och intäkter för ett  
  
 genomsnittsår  
  
 Tabellerna nedan visar beräknade kostnader och intäkter ett genomsnittsår,  
  
 efter fördelning av gemensamma OH-kostnader.  
  
 Tabell 4.2: Utredningens beräkning av HKF:s kostnader efter fördelning av OHkostnader  
  
 (tkr)  
  
 Verksamhetsområde Kostnad  
  
 Hamnservice 10 990  
  
 Motion 4 290  
  
 Media 6 960  
  
 Sjömansbiblioteket 3 420  
  
 TOTALA KOSTNADER 25 660  
  
 Våra beräkningar ger en något lägre totalkostnad än den som redovisas  
  
 i HKF:s årsredovisning för år 2005. Detta beror huvudsakligen  
  
 på att våra beräkningar utgår ifrån den personalstyrka som  
  
 finns år 2006.  
  
 Tabell 4.3: Utredningens beräkning av HKF:s intäkter (tkr)  
  
 Verksamhetsområde Intäkt  
  
 Hamnservice 1 860  
  
 Motion 1 050  
  
 Media 3 840  
  
 Övrigt (inkl. farledsavgifter) 19 500  
  
 TOTALA INTÄKTER 26 250 
  
 HKF:s kostnader och intäkter SOU 2006:67  
  
 48  
  
 I denna beräkning ingår intäkter från I-fartyg, dvs. utlandsflaggade  
  
 fartyg med HKF serviceavtal (se Begrepp) som till 48 procent tilldelats  
  
 Media och till 52 procent tilldelats Hamnservice. Denna  
  
 princip tillämpas även i HKF:s egen redovisning.  
  
 Kostnaden för HKF:s verksamhet ett genomsnittsår beräknas till  
  
 ca 25,6 miljoner kronor. Intäkterna beräknas till ca 6,7 miljoner  
  
 kronor. Detta innebär en självfinansieringsgrad på ca 26 procent.  
  
 4.3 Beräknad besparing då HKF inordnas i Sjöfartsverket  
  
 I budgetpropositionen för år 2006 bedömer regeringen att en  
  
 administrativ samordning mellan HKF och Sjöfartsverket bör leda  
  
 till att de årliga kostnaderna för HKF:s administration minskar  
  
 utan att det påverkar verksamheten.  
  
 Vi har gjort en uppskattning av vilka besparingar som kan uppnås  
  
 i och med att HKF:s verksamhet inordnas i Sjöfartsverket. Underlag  
  
 för detta har inhämtats från Sjöfartsverket. Främst handlar  
  
 besparingarna om minskade administrationskostnader. Exempelvis  
  
 är Sjöfartsverkets system för fakturahantering nästan helt elektroniskt,  
  
 vilket enligt Sjöfartsverket ger en minskad lönekostnad för  
  
 administrationen per verifikation från dagens kostnad i HKF på  
  
 cirka 566 kronor till cirka 387 kronor i Sjöfartsverket.1 Detta ger en  
  
 ca 30 procentig besparing i hantering av verifikationer. Vidare bedömer  
  
 Sjöfartsverket i sitt underlag till HKF-utredningen att hantering  
  
 av Sjömansservice löneadministration kan göras inom befintlig  
  
 verksamhet varför hela lönekostnaden för personaladministration  
  
 bortfaller.  
  
 Besparingar kan också göras när det gäller hyreskostnader och  
  
 styrelsearvoden. Hyreskostnaden minskar avsevärt genom att endast  
  
 ett mindre kontor kommer att behövas i Stockholm. Kostnader  
  
 för IT inklusive datakommunikation och telefoner reduceras i  
  
 och med samordningen med Sjöfartsverket. Det finns också samordningsmöjligheter  
  
 angående redaktionellt arbete för tidskriften  
  
 Utkik eftersom Sjöfartsverket också publicerar en tidskrift. Vi bedömer  
  
 det som rimligt att personalkostnaden för det redaktionella  
  
 arbetet kan minska med ca 30 procent. Tryckkostnaden för tidskriften  
  
 Utkik antas däremot vara i stort densamma.  
  
 1 Källa: PM Noomi Eriksson, Sjöfartsverket Effekter på administrativa kostnader vid Sjöfartsverkets  
  
 övertagande av HKF:s verksamhet. 
  
 SOU 2006:67 HKF:s kostnader och intäkter  
  
 49  
  
 Utredningen räknar med att det kommer att behövas en person  
  
 som leder Sjömansservice. Dock torde en sådan tjänst kunna kombineras  
  
 med ledning av ett verksamhetsområde. Vi ser det också  
  
 som naturligt att det bildas en central nämnd eller ett råd med redarnas  
  
 och sjömännens representativa organisationer som bl.a. får  
  
 till uppgift att kontrollera efterlevnaden av ILO-konvention nr 163  
  
 på samma sätt som den nuvarande styrelsen gör.  
  
 Tabell 4.4 visar vår bedömning av möjliga besparingar avseende  
  
 personalkostnader. Huvuddelen av dessa utgörs av personalkostnader  
  
 för gemensam administration och administration inom respektive  
  
 verksamhetsområde.  
  
 Tabell 4.4: Besparingar vid övergång från HKF till Sjömansservice i Sjöfartsverket –  
  
 personalkostnader (tkr)  
  
 Verksamhetsområde (personalkostnader)  
  
 Kostnader idag Kostnader efter  
  
 övergång till Sjöfartsverket  
  
 Besparing  
  
 Hamnservice och Motion  
  
 Administration av verksamhetsområdet  
  
 890 623 267  
  
 Media  
  
 Webbplats Seatime 120 84 36  
  
 Marknadsföring 110 77 33  
  
 Administration av verksamhetsområdet  
  
 510 357 153  
  
 Tidskriften Utkik 430 300 130  
  
 Sjömansbiblioteket 0  
  
 Administration av verksamhetsområdet  
  
 70 49 21  
  
 Ledning och administration  
  
 Löne- och personaladministration 420 0 420  
  
 Hantering av verifikationer 1 440 400 1 040  
  
 Ledning 960 480 480  
  
 TOTALT 4950 2370 2 580  
  
 Tabellen ovan visar de personalmässiga konsekvenserna av överflyttningen  
  
 till Sjöfartsverket. Den uppskattade besparingen om ca  
  
 2,6 miljoner kronor för personalkostnader motsvarar knappt fem  
  
 tjänster. 
  
 HKF:s kostnader och intäkter SOU 2006:67  
  
 50  
  
 Följande kostnader, utöver personalkostnader, bedömer vi minska i  
  
 och med övergången till Sjöfartsverket:  
  
 Tabell 4.5: Besparingar vid övergången från HKF till Sjömansservice – övriga kostnader  
  
 (tkr)  
  
 Verksamhetsområde  
  
 (övriga kostnader)  
  
 Kostnader idag Kostnader efter övergång  
  
 till Sjöfartsverket  
  
 Besparing  
  
 Hamnservice och  
  
 Motion  
  
 inga ytterligare besparingar  
  
 Media  
  
 Webbplats Seatime 10 0 10  
  
 Marknadsföring 50 0 50  
  
 IT inkl. datakommunikation  
  
 och telefon  
  
 410 100 310  
  
 Administration och  
  
 övrigt  
  
 Styrelsearbete 60 30 30  
  
 Hyreskostnader centrala  
  
 kansliet  
  
 720 120 600  
  
 TOTALT 1250 250 1 000  
  
 Överföringen av HKF:s verksamhet till Sjöfartsverket innebär en  
  
 besparing med ca 3,6 miljoner kronor. Eftersom samordningsvinsten  
  
 huvudsakligen består av effektivare administration och minskade  
  
 kostnader för lokal, telefon och IT är ett rimligt antagande att  
  
 intäkterna kan bibehållas.  
  
 Den sammanlagda kostnaden för HKF-verksamheten ett genomsnittsår  
  
 beräknas uppgå till 25,6 miljoner kronor enligt avsnitt  
  
 4.2. Den sammanlagda kostnaden för Sjömansservice i Sjöfartsverket  
  
 beräknas därmed av utredningen uppgå till ca 22 miljoner kronor.  
  
 Den fulla besparingseffekten om ca 3,6 miljoner kronor kan enligt  
  
 vår bedömning nås om ett till tre år. Vi räknar med att samtliga  
  
 administrativa rutiner då har kunnat läggas om och att effekterna av  
  
 samordningen har uppnåtts. 
  
 SOU 2006:67 HKF:s kostnader och intäkter  
  
 51  
  
 4.4 Kostnader och intäkter för konventionsnära  
  
 respektive övrig verksamhet vid Sjömansservice i  
  
 Sjöfartsverket  
  
 I kapitel 3 delade vi in verksamheten i konventionsnära och övrig  
  
 verksamhet. Med denna uppdelning som grund har kostnader och  
  
 intäkter för verksamheten vid Sjömansservice i Sjöfartsverket  
  
 beräknats. Tabell 4.6 och tabell 4.7 anger kostnader och intäkter  
  
 per tjänst efter fördelning av samtliga OH-kostnader.  
  
 Tabell 4.6: Kostnader och intäkter för konventionsnära verksamhet per tjänst vid  
  
 Sjömansservice i Sjöfartsverket (efter fördelning av OH-kostnader).  
  
 Verksamhetsområde Kostnader Intäkter Differens  
  
 Hamnservice  
  
 Fartygsbesök, transporter av sjömän  
  
 sjömansklubbsverksamhet i Sverige,  
  
 distribution av boklådor och dagstidningar  
  
 4 520 350 -4 170  
  
 Motion  
  
 Tillgång till motionsmöjligheter på  
  
 svenska sjömansklubbar för sjöfolk  
  
 1 090 400 -690  
  
 Arrangemang av internationella turneringar  
  
 och idrottsaktiviteter, inkl.  
  
 sammanställning av sportresultat på  
  
 svenska stationer  
  
 894 540 -354  
  
 Sjömansbibliotek  
  
 Boklådor, inkl. ljudböcker och e-böcker 2 750 0 -2 750  
  
 Media  
  
 TV-program 1 531 270 -1 261  
  
 Hyrfilm 2 865 3 280 415  
  
 Tidskriften Utkik exkl. innehåll om sjömanskultur  
  
 375 20 -355  
  
 SUMMA 14 025 4 860 -9 165 
  
 HKF:s kostnader och intäkter SOU 2006:67  
  
 52  
  
 Tabell 4.7: Kostnader och intäkter för övrig verksamhet per tjänst vid Sjömansservice  
  
 i Sjöfartsverket (efter fördelning av OH-kostnader).  
  
 Verksamhetsområde Kostnader Intäkter Differens  
  
 Hamnservice  
  
 Cafeteria inkl. telefonkort och Internetaccess  
  
 3 473 1 460 -2 013  
  
 Fartygsbesök och transporter på utlandsstationerna 
  
 , distribution av boklådor  
  
 och dagstidningar  
  
 1 798 50 -1 748  
  
 Motion  
  
 Motionsaktiviteter på HKF:s utländska  
  
 stationer  
  
 596 0 -596  
  
 Tillgång till motionsmöjligheter för icke  
  
 sjöfolk på svenska sjömansklubbar  
  
 930 110 -820  
  
 Sjömansbibliotek  
  
 Kostnad för inköp av dagstidningar 350 0 -350  
  
 Öppethållande för hemmavarande  
  
 sjömän och övriga  
  
 0 0 0  
  
 Media  
  
 Tidskriften Utkik innehåll om sjömanskultur  
  
 375 20 -355  
  
 Köpfilm 109 80 -29  
  
 SAX-presset, inkl. Phil press 346 170 -176  
  
 SUMMA 7 977 1 890 -6 087  
  
 Den gemensamma OH-kostnaden har fördelats på samma sätt som  
  
 vid tidigare redovisade beräkningar. I kapitel 3 (avsnitt 3.2.5) anges  
  
 att det finns konventionsnära arbetsuppgifter inom verksamhetsområdet  
  
 Ledning och administration. Exempel på detta är tillsyn så  
  
 att anläggningarnas serviceutbud motsvarar efterfrågan hos sjömän  
  
 samt att bilda välfärdsstyrelser som skall upprätthålla en kontrollfunktion  
  
 för konventionens efterlevnad i landet. Eftersom vi  
  
 bedömer kostnaden för denna verksamhet vara under 100 tkr, har  
  
 vi för enkelhetens skull valt att i tabellerna ovan inte redovisa  
  
 denna separat.  
  
 Tidskriften Utkik har i kapitel 3 delats upp i en konventionsnära  
  
 del och en del som betecknas som övrig verksamhet. Vi bedömer  
  
 att mindre än hälften av innehållet utgörs av information som kan  
  
 härledas till konventionen, exempelvis turneringsresultat och film 
  
 SOU 2006:67 HKF:s kostnader och intäkter  
  
 53  
  
 utbud (se vidare avsnitt 3.2.4). Halva kostnaden för att producera,  
  
 trycka och distribuera Utkik har därför tilldelats konventionsnära  
  
 verksamhet och halva kostnaden övrig verksamhet.  
  
 Utredningen har bortsett från kostnader för Sjömansbibliotekets  
  
 öppethållande för icke sjöfolk, dvs. sjömanspensionärer, anställda  
  
 på rederier och andra sjöfartsorganisationer och hamnverksamhet,  
  
 sjömän under ledighet, studerande vid maritima utbildningar samt  
  
 sjömäns närmaste anhöriga. Kostnaden är svår att mäta eftersom  
  
 det inte finns någon statistik över boklån för sjöfolk respektive  
  
 icke sjöfolk. Dock torde de tillkommande kostnaderna vara små.  
  
 Låntagarna skriver själva upp sitt lån i en pärm och antalet besökare  
  
 är litet.  
  
 Sammanfattningsvis beräknar vi kostnaden för den konventionsnära  
  
 HKF-verksamheten i Sjöfartsverket till ca 14 miljoner kronor  
  
 och kostnaden för övrig verksamhet till ca 8 miljoner kronor. Intäkterna  
  
 beräknas uppgå till nära 5 miljoner kronor för den konventionsnära  
  
 verksamheten och till nära 2 miljoner kronor för övrig  
  
 verksamhet. Självfinansieringsgraden är därmed 35 procent för den  
  
 konventionsnära och 25 procent för övrig verksamhet. 
  
 55 
  
 5 Utredningens förslag  
  
 Kapitlet innehåller utredningens förslag till självfinansieringsgrad  
  
 för Sjömansservice i Sjöfartsverket. Förslagets konsekvenser för  
  
 storleken på bidraget från farledsavgifterna till denna verksamhet  
  
 uppmärksammas liksom hur och av vem avgifterna till Sjömansservice  
  
 skall betalas.  
  
 Utredningens förslag:  
  
  Självfinansieringsgraden för den konventionsnära verksamheten  
  
 skall vara 40 procent.  
  
  Självfinansieringsgraden för övrig verksamhet skall vara 50 procent.  
  
  Den ökade graden av självfinansiering bör införas successivt under  
  
 en treårsperiod upp till den föreslagna nivån.  
  
 Som en konsekvens av utredningens förslag kan bidraget från farledsavgifterna  
  
 successivt sänkas från nuvarande 19,5 till 12,4 miljoner kronor.  
  
 5.1 Redan övergången till Sjöfartsverket innebär en  
  
 högre självfinansieringsgrad  
  
 Utredningen har i uppgift att föreslå en ökad självfinansieringsgrad  
  
 för verksamheten vid Sjömansservice i Sjöfartsverket. Målet för den  
  
 konventionsnära verksamheten skall vara att ta ut direkta avgifter  
  
 som innebär en ökad grad av självfinansiering. Målet för övrig verksamhet  
  
 skall vara att ta ut avgifter så att full kostnadstäckning nås.  
  
 HKF:s nuvarande självfinansieringsgrad för ett genomsnittsår är  
  
 ca 26 procent enligt våra beräkningar. Den konventionsnära verksamhetens  
  
 självfinansieringsgrad är ca 30 procent och självfinansieringsgraden  
  
 för övrig verksamhet är ca 21 procent. Då verksamheten  
  
 inordnas i Sjöfartsverket beräknas självfinansieringsgraden öka till ca 
  
 Utredningens förslag SOU 2006:67  
  
 56  
  
 31 procent genom den besparing som kan göras i och med  
  
 inordnandet. Uppdelat i konventionsnära och övrig verksamhet  
  
 beräknas självfinansieringsgraden bli 35 respektive 25 procent.  
  
 5.2 Utredningen föreslår olika självfinansieringsgrad  
  
 för konventionsnära och övrig verksamhet  
  
 Konventionsnära verksamhet  
  
 För att nå målet om en ökad självfinansieringsgrad för den konventionsnära  
  
 verksamheten krävs att den höjs från 35 procent till  
  
 en högre självfinansieringsgrad.  
  
 Vid ett antagande om en självfinansieringsgrad på t.ex. 50 procent  
  
 skulle intäkterna behöva öka från nära 5 miljoner kronor till 7  
  
 miljoner kronor vid oförändrad kostnadsnivå (avsnitt 4.4). En stor  
  
 del av den konventionsnära verksamheten såsom fartygsbesök,  
  
 sjömansklubbar, Sjömansbiblioteket och motionsmöjligheter är  
  
 emellertid av den karaktären att det är svårt att ta ut direkta avgifter  
  
 av redare och fartygs ägare. Det innebär att andra tjänster som t.ex.  
  
 hyrfilm och arrangemang av internationella idrottsturneringar behöver  
  
 bidra med en högre självfinansieringsgrad för att kompensera detta.  
  
 Även om det är svårt att ta ut direkta avgifter för fartygsbesöken,  
  
 Sjömansbiblioteket, sjömansklubbar och motionsmöjligheter  
  
 så kan dessa verksamheter bidra till en ökad självfinansieringsgrad  
  
 genom att de bedrivs mera kostnadseffektivt.  
  
 Vår uppskattning av möjliga besparingar och intäktsökningar  
  
 inom den konventionsnära verksamheten innebär att det är möjligt  
  
 att sänka kostnaderna från 14 till 13-13,5 miljoner kronor och att  
  
 öka intäkterna från nära 5 till 5-6 miljoner kronor. Det innebär en  
  
 möjlig självfinansieringsgrad på mellan 37 och 46 procent. Detta  
  
 tyder alltså på att ett krav på 50 procents självfinansiering är svårt  
  
 att uppfylla. Vi bedömer däremot 40 procent som en rimlig nivå. Se  
  
 vidare avsnitt 5.3.  
  
 Övrig verksamhet  
  
 För att nå målet om full kostnadstäckning för övrig verksamhet  
  
 krävs enligt våra beräkningar att intäkterna från direkta avgifter  
  
 behöver öka från 2 till ca 8 miljoner kronor givet oförändrade  
  
 kostnader (se avsnitt 4.4). 
  
 SOU 2006:67 Utredningens förslag  
  
 57  
  
 De tjänster som vi bedömer ha möjligheter att bidra med ökade  
  
 intäkter är främst cafeteriaförsäljningen, tillgång till motionsmöjligheter  
  
 för icke sjöfolk vid sjömansklubbar i Sverige och tidskriften  
  
 Utkik. Kostnaderna kan sänkas vid t.ex. utlandsstationerna för  
  
 att därigenom bidra till en ökad grad av självfinansiering.  
  
 Vår uppskattning av möjliga besparingar och intäktsökningar är  
  
 att kostnaderna kan minskas från 8 till ca 7,5 miljoner kronor och  
  
 att intäkterna kan ökas från ca 2 till 3,5-4 miljoner kronor. Detta  
  
 innebär en möjlig finansieringsgrad på mellan 47 och 54 procent. Vi  
  
 bedömer därför att en rimlig nivå är 50 procents självfinansieringsgrad.  
  
 Vi menar således att det inte är möjligt att nå full kostnadstäckning  
  
 för övrig verksamhet. Se vidare avsnitt 5.4.  
  
 Utredningens förslag i sammanfattning  
  
 Figuren nedan visar utredningens förslag. Den beräknade kostnaden  
  
 för Sjömansservice i Sjöfartsverket är 22 miljoner kronor. Vid  
  
 oförändrade kostnader krävs intäkter på 5,6 miljoner kronor från den  
  
 konventionsnära verksamheten för att nå den föreslagna nivån om 40  
  
 procents självfinansieringsgrad.  
  
 På motsvarande sätt krävs intäkter på 4 miljoner kronor för att  
  
 nå 50 procents självfinansieringsgrad inom övrig verksamhet.  
  
 Bidraget från farledsavgifterna kan då sänkas från nuvarande 19,5  
  
 miljoner kronor till 12,4 miljoner kronor.  
  
 Figur 5.1 Utredningens förslag  
  
 Bidrag från  
  
 farledsavgifterna 
  
 12,4 miljoner  
  
 kronor 
  
 Självfinansiering  
  
 övrig verksamhet 
  
 50 %= 4 miljoner  
  
 kronor 
  
 Självfinansiering 
  
 konventionsnära  
  
 verksamhet 
  
 40 %= 5,6 miljoner  
  
 kronor 
  
 Sjömansservice  
  
 i Sjöfartsverket 
  
 22 miljoner  
  
 kronor 
  
 Utredningens förslag SOU 2006:67  
  
 58  
  
 Både när det gäller konventionsnära och övrig verksamhet så innebär  
  
 vårt förslag att intäkterna behöver öka givet en viss kostnadsnivå.  
  
 Om dessa ökade intäkter enbart tas ut på vissa tjänster där det  
  
 finns stor betalningsvilja så kan andra tjänster bibehålla sin avgift  
  
 eller inte belastas med direkt avgift alls. Kostnaderna för dessa senare  
  
 tjänster kan som nu täckas av bidrag från farledsavgifterna.  
  
 I följande två avsnitt presenteras våra kommentarer till olika  
  
 tjänster inom konventionsnära respektive övrig verksamhet. Där  
  
 ger vi exempel på möjligheter att påverka kostnader och/eller intäkter  
  
 för att öka självfinansieringsgraden.  
  
 5.3 Kostnadsbesparingar och intäktsökningar –  
  
 konventionsnära verksamhet  
  
 Kostnaden för den konventionsnära verksamheten i Sjömansservice  
  
 i Sjöfartsverket blir enligt utredningens beräkningar ca 14 miljoner  
  
 kronor. Det direkta avgiftsuttaget blir nära 5 miljoner kronor.  
  
 Självfinansieringsgraden för den konventionsnära verksamheten  
  
 blir sålunda ca 35 procent.  
  
 När det gäller fartygsbesök, transporter av sjömän, sjömansklubbsverksamhet  
  
 samt distribution av boklådor och dagstidningar inom  
  
 Sverige så uppskattar vi att kostnaderna kan minskas med cirka 10  
  
 procent. Detta kan bl. a. åstadkommas genom att fartygsbesättningar  
  
 i större utsträckning än vad som nu är fallet i förväg anmäler  
  
 om de vill ha besök, transporter, bokbyten eller annan service.  
  
 Webbplatsen Seatime kan t.ex. utvecklas ytterligare och bli en användbar  
  
 informationskanal för Hamnservice i samband med fartygsbesöken.  
  
 Detta skulle underlätta planeringen av verksamheten  
  
 vid sjömansklubbarna.  
  
 Vi uppskattar att även intäkterna därigenom skulle kunna öka  
  
 genom att HKF:s motionsmöjligheter, speciellt vid Rosenhill i Göteborg,  
  
 då kan utnyttjas mot betalning av utomstående i större utsträckning  
  
 än vad som är fallet i dag.  
  
 Vi uppskattar vidare att det finns möjligheter att genom en fördjupad  
  
 behovsanalys styra Sjömansbibliotekets utbud så att det i  
  
 ännu högre utsträckning motsvarar efterfrågan. Det borde på sikt  
  
 vara möjligt att sänka kostnaderna. Som en jämförelse kan nämnas  
  
 att bruttokostnaden per utlånad bok på ett svenskt folkbibliotek  
  
 var 45 kronor år 2004.  
  
 1 Bruttokostnaden per utlånad bok från Sjö1  
  
 Källa: SCB och Statens kulturråd. 
  
 SOU 2006:67 Utredningens förslag  
  
 59  
  
 mansbiblioteket var samma år ca 65 kronor exklusive distributionskostnad.  
  
 Hyrfilm är en mycket uppskattad verksamhet. Vi menar att det  
  
 finns möjlighet att öka det samlade avgiftsuttaget ytterligare genom  
  
 att utöka antalet abonnenter bland HKF:s sekundära målgrupper.  
  
 Genom effektivare faktureringsrutiner är det även möjligt att nå  
  
 besparingar.  
  
 Tidskriften Utkik har en upplaga på ca 3 600 exemplar per nummer.  
  
 Den nuvarande prenumerationsavgiften på 150 kronor betalas  
  
 dock av ett fåtal prenumeranter. En ökning av antalet betalande  
  
 prenumeranter bör vara möjlig.  
  
 Sammanfattningsvis uppskattar vi bl.a. utifrån ovan redovisade  
  
 exempel att kostnaderna kan sänkas med 0,5-1 miljon kronor och  
  
 att intäkterna kan öka med upp till en dryg miljon kronor.  
  
 5.4 Kostnadsbesparingar och intäktsökningar – övrig  
  
 verksamhet  
  
 Kostnaden för övrig verksamhet vid Sjömansservice i Sjöfartsverket  
  
 blir enligt utredningens beräkningar ca 8 miljoner kronor. Avgiftsuttaget  
  
 beräknas till ca 2 miljoner. Graden av självfinansiering blir  
  
 sålunda ca 25 procent.  
  
 Vi uppskattar att kostnaderna för cafeteriaverksamheten kan sänkas  
  
 utan att minska servicegraden. Det är t.ex. möjligt att göra besparingar  
  
 genom effektivare betalningshantering. Vi tror att en besparing  
  
 på 5 procent är realistisk. Därtill kommer möjligheter att  
  
 hitta alternativa sätt att upprätthålla servicenivån med mindre bemanning.  
  
 Vidare bör det vara möjligt att justera priserna så att de  
  
 överensstämmer med nivån på liknande cafeteriaverksamhet.  
  
 Vid fartygsbesök och transporter samt motionsaktiviteter på utlandsstationerna  
  
 uppskattar vi att kostnaderna kan sänkas med ca 5  
  
 procent.  
  
 När det gäller tillgång till motionsmöjligheter för icke sjöfolk på  
  
 svenska sjömansklubbar så anser vi det möjligt att öka intäkterna.  
  
 En självfinansieringsgrad på t.ex. 50 procent skulle innebära ett genomsnittspris  
  
 på drygt 500 kronor för ett årskort med möjlighet  
  
 att differentiera mellan olika grupper. För närvarande är intäkterna  
  
 per kort 120 kronor. (Sjömanspensionärer, rederianställda, studenter  
  
 vid maritima utbildningar m.fl. betalar 25 kronor för ett årskort.  
  
 Anhöriga till sjöanställda betalar 600 kronor per år.) 
  
 Utredningens förslag SOU 2006:67  
  
 60  
  
 Vi uppskattar att kostnaden för inköp av dagstidningar bör vara  
  
 möjlig att helt finansiera med direkta avgifter. Intäkterna för  
  
 verksamheterna Köpfilm och SAX-presset kan öka.  
  
 Sammanfattningsvis uppskattar vi, bl. a utifrån ovan redovisade  
  
 exempel att kostnaderna kan sänkas med 0,5 miljon kronor och att  
  
 intäkterna kan ökas med 1,5-2 miljoner kronor.  
  
 5.5 Konsekvenser av utredningens förslag på bidraget  
  
 från farledsavgifterna  
  
 Den beräknade kostnaden för Sjömansservice i Sjöfartsverket blir  
  
 22 miljoner kronor. Med en självfinansieringsgrad på 40 respektive  
  
 50 procent för konventionsnära respektive övrig verksamhet och  
  
 oförändrade kostnader har intäkterna från den konventionsnära  
  
 verksamheten beräknats till 5,6 miljoner kronor och från övrig  
  
 verksamhet 4 miljoner. Tillsammans med bidraget från farledsavgifterna  
  
 skall detta täcka kostnaderna för Sjömansservice i Sjöfartsverket.  
  
 Som en konsekvens av utredningens förslag kan bidraget från  
  
 farledsavgifterna sänkas successivt från 19,5 miljoner kronor.  
  
 Storleken på bidraget från farledsavgifterna bör anpassas till den  
  
 faktiska kostnads- och intäktsnivån vid 40 respektive 50 procents  
  
 självfinansiering av verksamheten. Eftersom detta inte kan fastställas  
  
 på förhand så går det inte att för närvarande exakt avgöra hur  
  
 stort bidraget från farledsavgifterna blir. Detta kan endast fastställas  
  
 allt eftersom verksamhetens kostnader och intäkter blir kända.  
  
 Om det finns behov av att i förväg fastställa storleken på  
  
 bidraget från farledsavgifterna så kan dock enligt utredningens  
  
 bedömning beloppet 12,4 miljoner kronor användas som en  
  
 utgångspunkt för att eventuellt justeras i efterhand. Bedömningen  
  
 har gjorts utifrån räkneexempel med olika antaganden om hur  
  
 självfinansieringsgraden nås. Efter treårsperioden kan det vara lämpligt  
  
 att göra en ny bedömning när det gäller storleken på bidraget från  
  
 farledsavgifterna.  
  
 Vi utgår från att farledsavgifterna som betalas in till Sjöfartsverket  
  
 av fartygsägare och redare sänks med motsvarande belopp som  
  
 bidraget till verksamheten reduceras med. 
  
 SOU 2006:67 Utredningens förslag  
  
 61  
  
 5.6 Hur skall avgifterna betalas och av vem?  
  
 Vårt förslag anger inte hur prissättningen av olika tjänster skall ske.  
  
 Personer som inte är yrkesverksamma sjömän kommer dock sannolikt  
  
 att få betala en större avgift än för närvarande för att kunna  
  
 utnyttja HKF:s motionsanläggningar. Den enskilde sjömannen  
  
 kommer sannolikt att få betala mer för vissa varor och tjänster på  
  
 sjömansklubben. I övrigt menar vi att den enskilde sjömannen inte  
  
 kommer att behöva betala ökade avgifter.  
  
 Utredningen vill peka på att förslaget till självfinansiering av den  
  
 konventionsnära verksamheten innebär att intäkterna behöver öka  
  
 med 0,7-0,8 miljoner kronor givet oförändrad kostnadsnivå. Då kan  
  
 bidragen från farledsavgifterna även fortsättningsvis finansiera  
  
 fartygsbesök med transporter, tillgänglighet till sjömansklubbar,  
  
 motionsmöjligheter i Sverige samt Sjömansbiblioteket. Om  
  
 kostnadsnivån sänks med 1 miljon kronor till 13 miljoner kronor  
  
 inom den konventionsnära verksamheten så behöver intäkterna  
  
 endast öka med ca 0,3 miljoner kronor för att nå 40 procents  
  
 självfinansieringsgrad.  
  
 På motsvarande sätt innebär vårt förslag till ökad självfinansiering  
  
 av övrig verksamhet att intäkterna behöver öka med 2 miljoner  
  
 kronor givet samma kostnadsnivå. Om detta uppnås är det möjligt  
  
 att bekosta t.ex. verksamheten vid utlandsstationerna med bidrag  
  
 från farledsavgifterna. Vid sänkta kostnader för övrig verksamhet  
  
 med 1 miljon kronor till 7 miljoner kronor så behöver intäkterna  
  
 öka med 1,5 miljoner kronor för att nå 50 procents självfinansieringsgrad.  
  
 Vårt förslag innebär att direkta avgifter för tjänster kommer att  
  
 tas ut på samma sätt som för närvarande. Det gäller t.ex. betalning i  
  
 cafeteria, årskort för tillgång till motionslokaler för icke sjömän,  
  
 hyresavgift för motionslokaler eller avgifter för idrottsturneringar.  
  
 Resterande direkta avgifter tas ut genom särskilda avtal eller  
  
 prenumerationsavgifter på liknande sätt som görs för närvarande  
  
 mellan HKF och fartygsägare eller redare. I övrigt täcks kostnaderna  
  
 för verksamheten av bidraget från farledsavgifterna. 
  
 Utredningens förslag SOU 2006:67  
  
 62  
  
 5.7 Självfinansieringsgraden skall vara 45 procent för  
  
 hela verksamheten  
  
 Vi uppfattar utredningens direktiv så att det är angeläget att skilja  
  
 mellan den konventionsnära och övrig verksamhet när det gäller en  
  
 ökad självfinansieringsgrad. Vårt förslag har därför denna uppdelning  
  
 som utgångspunkt. Vi vill ändå presentera följande modell  
  
 som ett möjligt alternativ när det gäller att nå en ökad grad av  
  
 självfinansiering av Sjömansservice i Sjöfartsverket.  
  
 Den alternativa modellen utgår ifrån att en viss grad av självfinansiering  
  
 skall gälla för hela verksamheten, oavsett om den är  
  
 konventionsnära eller ej. Bidraget från farledsavgifterna anpassas  
  
 även i detta fall till avgiftsuttaget.  
  
 Med krav på en viss grad av självfinansiering för den totala verksamheten  
  
 kan ett ökat avgiftsuttag på tjänster med stor betalningsvilja  
  
 användas för att täcka kostnader för tjänster där det är svårt att  
  
 ta ut avgifter. En särskild självfinansieringsgrad behöver således  
  
 inte nås inom konventionsnära respektive övrig verksamhet. Kravet  
  
 på självfinansiering kan därmed ställas något högre för den totala  
  
 verksamheten jämfört med utredningens förslag (avsnitt 5.2).  
  
 Figur: 5.2 Alternativ modell – 45 procents självfinansieringsgrad  
  
 för hela verksamheten  
  
 Figuren ovan visar den alternativa modellen. Den beräknade kostnaden  
  
 för Sjömansservice i Sjöfartsverket är 22 miljoner kronor.  
  
 Vid oförändrade kostnader krävs intäkter på 10 miljoner kronor för  
  
 att nå den föreslagna nivån om 45 procents självfinansieringsgrad.  
  
 Bidraget från farledsavgifterna kan därmed sänkas till 12 miljoner  
  
 kronor.  
  
 Självfinansieringsgraden för HKF-verksamheten ett genomsnittsår  
  
 är enligt våra beräkningar ca 26 procent. Då verksamheten  
  
 inordnats i Sjöfartsverket beräknas självfinansieringsgraden öka till  
  
 ca 31 procent. Den alternativa modellen innebär att självfinansieBidrag  
  
 från  
  
 farledsavgifterna 
  
 12 miljoner kronor 
  
 Självfinansiering  
  
 övrig verksamhet 
  
 45 %= 10 miljoner  
  
 kronor 
  
 Sjömansservice  
  
 i Sjöfartsverket 
  
 22 miljoner 
  
 kronor 
  
 SOU 2006:67 Utredningens förslag  
  
 63  
  
 ringsgraden skall öka från denna nivå upp till 45 procent för den  
  
 sammantagna verksamheten. Givet oförändrade kostnader motsvarar  
  
 detta en ökning av intäkterna från nära 7 till 10 miljoner kronor  
  
 vilket är ca 0,4 miljoner kronor mer än i vårt förslag. Bidraget från  
  
 farledsavgifterna kan i den alternativa lösningen sänkas successivt  
  
 från 19,5 till 12 miljoner kronor. Även här utgår vi ifrån att  
  
 farledsavgifterna som betalas in till Sjöfartsverket av fartygsägare  
  
 och redare sänks med motsvarande belopp som bidraget till  
  
 verksamheten reduceras med. 
  
 65 
  
 6 Utredningens fortsatta arbete  
  
 Kapitlet innehåller en redovisning av arbetet med att förbereda avvecklingen  
  
 av HKF samt en plan för det fortsatta arbetet med en  
  
 budget för avvecklingsarbetet under år 2007.  
  
 6.1 Förberedelser för avveckling av HKF  
  
 Förberedelserna för avveckling av HKF som myndighet har pågått  
  
 under fas 1. Vi har haft omfattande kontakter med HKF:s ledning  
  
 och även med ledningen för Sjöfartsverket.  
  
 Enligt utredningens direktiv skall HKF:s centrala verksamhet som  
  
 bedrivs i Stockholm föras över till Sjöfartsverket i Norrköping. I  
  
 övrigt skall verksamheten bedrivas där den för närvarande är  
  
 lokaliserad.  
  
 Den personal som berörs mest av att HKF upphör som myndighet  
  
 är därmed de som arbetar vid HKF:s centrala kansli i  
  
 Stockholm. Vi har vid möten med de anställda inledningsvis informerat  
  
 om utredningens uppdrag och det regelverk som finns när en  
  
 myndighet skall läggas ned och verksamheten föras över till en  
  
 myndighet på annan ort. Vid ett särskilt informationstillfälle har en  
  
 representant från Trygghetsstiftelsen informerat om trygghetsavtalet  
  
 (TA) och Trygghetsstiftelsens verksamhet.  
  
 Personalen vid kansliet har också träffat Sjöfartsverkets ledning  
  
 för ömsesidigt informationsutbyte om respektive myndighets verksamhet.  
  
 Sjöfartsverket har lämnat anställningserbjudande till alla anställda  
  
 vid HKF som är berörda.  
  
 Vidare har utredningen tillsammans med ansvariga inom HKF  
  
 gått igenom gällande avtal som HKF slutit med andra parter. De  
  
 avtal som behövs för den fortsatta verksamheten har lämnats över  
  
 till Sjöfartsverket för fortsatt hantering. Bland dessa ingår t.ex.  
  
 arrendeavtal som HKF slutit med Göteborgs, Stockholms 
  
 Utredningens fortsatta arbete SOU 2006:67  
  
 66  
  
 respektive Norrköpings kommun angående markområden. På dessa  
  
 områden har HKF uppfört byggnader där sjömansklubbarna finns.  
  
 Överföring av dessa byggnader på ofri grund kommer att ske under  
  
 hösten 2006.  
  
 Som framgår av tidplanen (bilaga 7) så planeras avvecklingsarbetet  
  
 att slutföras under det första kvartalet 2007 fram till den 31  
  
 mars. De avtal och kontrakt som inte behövs efter den 31 december  
  
 respektive den 31 mars 2007 (det datum då avvecklingen av  
  
 verksamheten planeras bli slutförd) har efterhand börjat sägas upp  
  
 av HKF.  
  
 Vi har tagit kontakt med myndigheter som kommer att utgöra  
  
 resurser i det kommande avvecklingsarbetet, t.ex. Ekonomistyrningsverket  
  
 (ESV), Arbetsgivarverket och Riksarkivet. Vi har också  
  
 informerat berörda centrala arbetstagarorganisationer om utredningens  
  
 arbete och kommit överens om formerna för fortsatt informationsutbyte.  
  
 6.2 Plan för det fortsatta avvecklingsarbetet  
  
 Vi har upprättat en tidplan för det fortsatta arbetet med avveckling  
  
 av HKF och överföring av dess verksamhet till Sjöfartsverket (bilaga  
  
 7). Den beskriver bl.a. att utredningen har gett HKF och Sjöfartsverket  
  
 i uppdrag att bilda en ledningsgrupp och fyra gemensamma  
  
 arbetsgrupper som skall identifiera och planlägga nödvändiga  
  
 åtgärder för avvecklingen av HKF och överföringen av verksamheten  
  
 till Sjöfartsverket. Ledningsgruppen skall upprätta en  
  
 avvecklings/överföringsplan. Arbetsgrupperna skall på operativ nivå  
  
 planlägga åtgärder inom områdena ekonomiadministration, personaladministration,  
  
 fastighetsfrågor och arkivfrågor.  
  
 Ledningsgruppen skall rapportera löpande och senast den 29  
  
 september till HKF-utredningen. Enligt regleringsbrevet för 2006  
  
 skall HKF lämna en plan för åtgärder när det gäller avvecklingen  
  
 och överföringen av verksamheten senast den 13 oktober 2006. 
  
 SOU 2006:67 Utredningens fortsatta arbete  
  
 67  
  
 6.3 Budget 2007 för avveckling av HKF  
  
 Utredningen lämnar i det följande ett förslag på budget för avvecklingsverksamheten  
  
 från 1 januari, 2007. I budgeten ingår att lokalen  
  
 som rymmer det centrala kansliet hyrs under perioden fram t.o.m.  
  
 den 31 mars 2007. Kostnader för hyra och andra omkostnader  
  
 framgår av budgeten nedan.  
  
 De totala kostnaderna för uppsagd personal under 2007 beräknas  
  
 uppgå till drygt 1 300 tkr. Inga lönekostnader för avvecklingsarbetet  
  
 under det första kvartalet fram till den 31 mars 2007  
  
 har budgeterats förutom vad gäller ledningsfunktionen. Denna  
  
 kostnad ingår i kostnaderna för uppsagd personal. I budgeten förutsätts  
  
 således att avvecklingsarbetet i huvudsak utförs av den uppsagda  
  
 personalen fram till den 31 mars 2007.  
  
 Inga lokalkostnader har budgeterats för tiden efter den 31 mars  
  
 2007. Personalvård för uppsagd personal ingår med 20 tkr i kostnadsposten  
  
 Övrigt. Likaså ingår resekostnader för uppsagd personal  
  
 med 13 tkr i budgeten. Sammanlagt uppgår de budgeterade  
  
 kostnaderna för avveckling av HKF från 1 januari, 2007 till nära  
  
 1 900 tkr.  
  
 Eventuell kostnad för pensionsersättning ingår ej i budgeten.  
  
 Tabell 6.1: Avvecklingsbudget för HKF 2007 (tkr)  
  
 Kostnadsslag  
  
 Kontorshyra 143  
  
 Diverse omkostnader lokalen 26  
  
 ADB-tjänster 50  
  
 Tryckning ÅR, revisionsarvoden, styrelsen 68  
  
 Konsultkostnad 20  
  
 Datakommunikation, resor, porto, tele 60  
  
 Övrigt 170  
  
 Kostnader uppsagd personal 1 317  
  
 TOTALT 1 854 
  
 69 
  
 Kommittédirektiv  
  
 Avveckling av Handelsflottans kultur- och  
  
 fritidsråd  
  
 Dir.  
  
 2006:24  
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 23 februari 2006.  
  
 Sammanfattning av uppdraget  
  
 Utredaren skall förbereda avvecklingen av Handelsflottans kultur och  
  
 fritidsråd (HKF) så att myndigheten kan läggas ned den 31  
  
 december 2006. Arbetet skall ske i samarbete med HKF.  
  
 Utredaren skall överföra HKF:s fastigheter till Sjöfartsverket.  
  
 Utredaren skall också avveckla bl.a. lokaler och utrustning, som  
  
 inte skall övertas av Sjöfartsverket. Utredaren skall också komma  
  
 med förslag på en ökad avgiftsfinansiering av verksamheten.  
  
 Bakgrund  
  
 Regeringen beslutade den 29 januari 2004 om kommittédirektiv till  
  
 en särskild utredare (dir. 2004:5) att med utgångspunkt från kraven  
  
 i ILO-konvention nr 163 om sjömäns välfärd till sjöss och i hamn  
  
 föreslå hur Sverige bör organisera välfärdsverksamheten utifrån  
  
 målsättningen att till lägsta möjliga kostnad uppfylla de krav som  
  
 konventionen ställer.  
  
 Utredningen, som antog namnet Sjömansserviceutredningen, har  
  
 i betänkandet Välfärdsverksamhet för Sjömän (SOU 2005:11) bl.a.  
  
 föreslagit att den välfärdsverksamhet HKF bedriver bör inordnas i  
  
 Sjöfartsverket. Utredningen har vidare föreslagit att en fristående  
  
 organisationskommitté bör tillsättas för att förbereda att HKF  
  
 inordnas i Sjöfartsverket. Sjömansservicekommittén har också  
  
 föreslagit att organisationskommittén på detaljnivå analyserar hur  
  
 de administrativa samordningsvinsterna bör realiseras och vilka  
  
 personal- och kostnadsmässiga effekter som i övrigt uppstår.  
  
 Regeringen har i budgetpropositionen (2005/06:1 utgiftsområde  
  
 22 sid. 84 ff) föreslagit att HKF avskaffas som självständig myndighet  
  
 och att verksamheten inordnas i Sjöfartsverket. Regeringen 
  
 Bilaga 1 SOU 2006:67  
  
 70  
  
 har föreslagit att överföringen av HKF:s verksamhet skall ske från  
  
 och med den 1 januari 2007.  
  
 Riksdagen beslutade i enlighet med regeringens förslag (prop.  
  
 2005/06:1, utgiftsområde 22, bet. 2005/06:TU1, rskr. 2005/06:81).  
  
 Uppdraget  
  
 Utgångspunkter för uppdragets utförande  
  
 HKF har enligt sin instruktion förordningen (1996:281) uppgiften  
  
 att planlägga, samordna och genomföra kultur- och fritidsverksamhet  
  
 för sjöfolk. HKF:s målgrupp är besättningar på svenska fartyg i  
  
 internationell trafik och utländskt sjöfolk som besöker svenska  
  
 hamnar. HKF betjänar också sjöfolk i svensk kustfart.  
  
 HKF:s verksamhet omfattar (verksamhetsgrenarna) administration,  
  
 medier, bibliotek, motion och hamnservice. Verksamhetsgrenen  
  
 administration innefattar allmän administration samt ekonomi-  
  
 och personaladministration. Verksamhetsgrenen medier  
  
 innefattar information, marknadsföring, service och utveckling  
  
 inom tele, IT och Internet, TV-program samt hyr- och köpfilm.  
  
 Verksamhetsgrenen bibliotek omfattar utlåning och distribution av  
  
 böcker, ljudböcker och dagstidningar. Verksamhetsgrenen motion  
  
 omfattar motionsaktiviteter och tävlingsverksamhet. Hamnservice  
  
 omfattar fältverksamhet och klubbverksamhet. Därtill kommer viss  
  
 övrig verksamhet.  
  
 All HKF:s centrala verksamhet som bedrivs i Stockholm skall  
  
 överföras till Sjöfartsverket i Norrköping.  
  
 Den hamnserviceverksamhet som bedrivs i Sverige (Stockholm,  
  
 Göteborg, Malmö och Norrköping) samt den verksamhet som  
  
 bedrivs i utlandet skall fortsätta att bedrivas på samma ort.  
  
 Verksamhetsgrenen bibliotek, som består av tre tjänster, skall  
  
 fortsättningsvis vara lokaliserad till Göteborg.  
  
 Verksamhetsgrenen motion sysselsätter för närvarande en  
  
 person, vars arbete är integrerat i hamnserviceverksamheten i  
  
 Göteborg. Verksamhetsgrenen motion skall därför fortsättningsvis  
  
 bedrivas i Göteborg. 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 1  
  
 71  
  
 Fas 1 av uppdraget  
  
 Utredaren skall i samarbete med HKF förbereda avvecklingen av  
  
 HKF så att myndigheten kan läggas ned den 31 december 2006.  
  
 Utredaren skall på detaljnivå analysera personal och kostnadsmässig  
  
 effekterna av HKF:s överflyttning till Sjöfartsverket.  
  
 Utredaren skall föreslå en ökad avgiftsfinansiering av verksamheten.  
  
 Målet skall vara full kostnadstäckning för den icke konventionsbundna  
  
 verksamheten. Målet för den konventionsbundna  
  
 verksamheten skall vara en ökad grad av självfinansiering.  
  
 Fas 2 av uppdraget  
  
 Utredaren skall vidta administrativa åtgärder så att HKF skall  
  
 kunna avvecklas den 31 december 2006. I uppdraget ingår t.ex. att  
  
 föra över HKF:s fastigheter till Sjöfartsverket, föra över kontrakt  
  
 eller andra åtaganden som behövs för den fortsatta verksamheten,  
  
 avveckla lokaler och utrustning, föra över arkiven och matriklarna  
  
 för berörd personal till Sjöfartsverket samt avsluta alla kontrakt  
  
 eller andra åtaganden som inte behövs för den fortsatta verksamheten  
  
 i Sjöfartsverket.  
  
 Utredaren skall tillsammans med HKF ge de anställda kontinuerlig  
  
 information.  
  
 Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer  
  
 informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter.  
  
 Utredaren skall utnyttja tillgängliga stödresurser, t.ex. Riksrevisionen,  
  
 Ekonomistyrningsverket, Arbetsgivarverket, Statskontoret  
  
 och Statens pensionsverk samt i fråga om arkiven Riksarkivet.  
  
 Utredaren skall bedriva sitt arbete i nära samarbete med Sjöfartsverket.  
  
 Redovisning av uppdraget  
  
 Utredaren skall senast den 31 maj 2006 lämna en delrapport till  
  
 regeringen avseende fas 1. Rapporten skall innefatta en budget för  
  
 den del av avvecklingen som infaller efter den 31 december 2006  
  
 och en plan för det fortsatta arbetet. 
  
 Bilaga 1 SOU 2006:67  
  
 72  
  
 Om en avvecklingsorganisation kommer att behövas efter den 31  
  
 december 2006 kommer regeringen, efter det att delrapporten lämnats,  
  
 att ta ställning till behovet av tilläggsdirektiv.  
  
 (Näringsdepartementet) 
  
 Bilaga 2  
  
 73 
  
 Kommittédirektiv  
  
 Tilläggsdirektiv till Utredningen om  
  
 avvecklingen av handelsflottans kultur- och  
  
 fritidsråd  
  
 Dir.  
  
 2006:57  
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 1 juni 2006  
  
 Förlängd tid för uppdraget  
  
 Regeringen beslutade den 23 februari 2006 att tillkalla en särskild  
  
 utredare med uppdrag att förbereda avveckling av Handelsflottans  
  
 kultur- och fritidsråd.  
  
 En delrapport skall enligt direktivet redovisas senast den 31 maj  
  
 2006. Rapporten skall innefatta en budget för den del av avvecklingen  
  
 som infaller efter den 31 december 2006 och en plan för det  
  
 fortsatta arbetet.  
  
 Med ändring av den beslutade tiden för redovisning skall utredningen  
  
 redovisa sin delrapport senast den 30 juni 2006.  
  
 (Näringsdepartementet) 
  
 75 
  
 Utdrag ur ILO-konvention nr 163 och  
  
 rekommendation nr 173 om sjömäns  
  
 välfärd till sjöss och i hamn  
  
 ILO Konvention nr 163  
  
 Artikel 1  
  
 1. I denna konvention avses med  
  
 a) sjöman varje person som är anställd i någon befattning  
  
 ombord på ett sjögående fartyg, vare sig i offentlig eller  
  
 privat ägo, med undantag för örlogsfartyg;  
  
 b) välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder anordningar  
  
 och åtgärder på välfärds-, kultur-, rekreations- och informationsområdena.  
  
 2. Varje medlem skall bestämma genom nationella lagar eller föreskrifter,  
  
 efter samråd med redarnas och sjömännens representativa  
  
 organisationer, vilka fartyg registrerade inom dess territorium  
  
 som skall betraktas som sjögående fartyg vid tillämpningen  
  
 av bestämmelserna i denna konvention om välfärdsanordningar  
  
 och välfärdsåtgärder ombord på fartyg.  
  
 3. I den utsträckning den bedömer det vara praktiskt möjligt skall  
  
 behörig myndighet, efter samråd med fiskefartygsägarnas och  
  
 yrkesfiskarnas representativa organisationer, tillämpa bestämmelserna  
  
 i denna konvention på yrkesfiske till havs.  
  
 Artikel 2  
  
 1. Varje medlem för vilken denna konvention är i kraft åtar sig att  
  
 säkerställa att fullgoda välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder  
  
 tillhandahålls åt sjömän såväl i hamn som ombord på fartyg.  
  
 2. Varje medlem skall säkerställa att nödvändiga åtgärder vidtas  
  
 för finansieringen av välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder  
  
 som tillhandahålls enligt bestämmelserna i denna konvention. 
  
 Bilaga 3 SOU 2006:67  
  
 76  
  
 Artikel 3  
  
 1. Varje medlem åtar sig att säkerställa att välfärdsanordningar  
  
 och välfärdsåtgärder tillhandahålls i lämpliga hamnar i landet åt  
  
 alla sjömän, oberoende av nationalitet, ras, hudfärg, kön, religion,  
  
 politisk uppfattning eller social bakgrund och oberoende  
  
 av i vilken stat det fartyg där de är anställda är registrerat.  
  
 2. Varje medlem skall, efter samråd med redarnas och sjömännens  
  
 representativa organisationer, bestämma vilka hamnar som skall  
  
 betraktas som lämpliga vid tillämpningen av denna artikel.  
  
 Artikel 4  
  
 Varje medlem åtar sig att säkerställa att välfärdsanordningarna och  
  
 välfärdsåtgärderna ombord på varje sjögående fartyg, vare sig i  
  
 offentlig eller privat ägo, som är registrerat inom dess territorium,  
  
 tillhandahålls till förmån för alla sjömän ombord.  
  
 Artikel 5  
  
 Välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder skall ses över ofta för att  
  
 säkerställa att de är ändamålsenliga med hänsyn till de förändringar  
  
 i sjömännens behov som följer av teknisk, operativ och annan utveckling  
  
 inom sjöfartsnäringen.  
  
 Artikel 6  
  
 Varje medlem åtar sig  
  
 a) att samarbeta med andra medlemmar i syfte att säkerställa  
  
 tillämpningen av denna konvention; och  
  
 b) att säkerställa samarbete mellan de parter som är engagerade  
  
 i och intresserade av att främja sjömännens välfärd till  
  
 sjöss och i hamn. 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 3  
  
 77  
  
 Rekommendation nr 173  
  
 I. Allmänt  
  
 1. I denna person som är anställd i någon befattning ombord rekommendation  
  
 avses med  
  
 a) sjöman varje på ett sjögående fartyg, vare sig i offentlig  
  
 eller privat ägo, med undantag för örlogsfartyg;  
  
 b) välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder anordningar  
  
 och åtgärder på välfärds, kultur-, rekreations- och informationsområdena.  
  
 2. I den uträckning den bedömer det vara praktiskt möjligt bör  
  
 behörig myndighet, efter samråd med fiskefartygsägarnas och  
  
 yrkesfiskarnas representativa organisationer, tillämpa bestämmelserna  
  
 i denna rekommendation på yrkesfiske till havs.  
  
 3. 1) Medlemmar bör vidta åtgärder för att säkerställa att fullgoda  
  
 välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder tillhandahålls åt sjömän  
  
 såväl i hamn som ombord på fartyg samt att fullgott skydd  
  
 är tillgängligt för dem när de utövar sitt yrke.  
  
 2) Vid genomförandet av dessa åtgärder bör medlemmar ta  
  
 hänsyn till sjömännens särskilda behov, i synnerhet vid vistelse  
  
 i främmande länder och inträde i krigszoner, med avseende på  
  
 säkerhet, hälsa och fritidsaktiviteter.  
  
 4. Arrangemang för tillsyn av välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder  
  
 bör innefatta medverkan av sjömännens och redarnas  
  
 representativa organisationer.  
  
 5. Välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder som tillhandahålls i  
  
 enlighet med denna rekommendation bör vara tillgängliga för  
  
 alla sjöman, oberoende av nationalitet, ras, hudfärg, kön, religion,  
  
 politisk uppfattning eller social bakgrund och oberoende  
  
 av i vilken stat det fartyg där de är anställda är registrerat.  
  
 6. Medlemmar bör samarbeta med varandra för att främja sjömännens  
  
 välfärd till sjöss och i hamn. Sådant samarbete bör omfatta  
  
 följande:  
  
 a) överläggningar mellan behöriga myndigheter syftande till  
  
 att tillhandahålla och förbättra välfärdsanordningar och  
  
 välfärdsåtgärder för såväl i hamn som ombord på fartyg; 
  
 Bilaga 3 SOU 2006:67  
  
 78  
  
 b) överenskommelser om samordning av resurser och gemensamt  
  
 tillhandahållande av välfärdsanordningar i större hamnar  
  
 for att undvika onödigt dubbelarbete;  
  
 c) anordnande av internationella idrottstävlingar och uppmuntran  
  
 till sjömännen att delta i idrottsaktiviteter;  
  
 d) anordnande av internationella seminarier i ämnet sjömännens  
  
 välfärd till sjöss och i hamn.  
  
 II. Välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder i hamnar  
  
 7. 1) Medlemmar bör tillhandahålla eller säkerställa tillhandahållandet  
  
 av sådana välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder  
  
 som är erforderliga i lämpliga hamnar inom det egna landet.  
  
 2) Medlemmar bör samråda med redarnas och sjömännens representativa  
  
 organisationer när de skall bestämma vilka hamnar  
  
 som skall vara lämpliga hamnar.  
  
 3) Välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder bör ofta ses över  
  
 för att säkerställa att de är ändamålsenliga med hänsyn till de  
  
 förändringar i sjömännens behov som följer av teknisk, operativ  
  
 eller annan utveckling inom sjöfartsnäringen.  
  
 8. 1) Välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder bör tillhandahållas,  
  
 i överensstämmelse med nationella förhållanden och nationell  
  
 praxis, av en eller flera av följande:  
  
 a) de offentliga myndigheterna;  
  
 b) redarnas och sjömännens organisationer enligt kollektivavtal  
  
 eller andra överenskomna arrangemang;  
  
 c) frivilliga organisationer.  
  
 2) Åtgärder bör vidtas för att säkerställa där det är nödvändigt  
  
 att tekniskt kvalificerade personer anlitas på heltid för arbetet  
  
 med välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder för sjömän, utöver  
  
 frivillig arbetskraft.  
  
 9. 1) Välfärdsstyrelser bör tillsättas i lämplig omfattning på hamn regional  
  
 och nationell nivå. Dessas uppgifter bör omfatta  
  
 a) att fortlöpande pröva ändamålsenligheten i existerande välfärdsanordningar  
  
 och ha uppsikt över behovet av att tillhandahålla  
  
 ytterligare anordningar eller dra in underutnyttjade  
  
 anordningar;  
  
 b) att bistå och ge råd till dem som ansvarar för tillhandahållandet  
  
 av välfärdsanordningar och säkerställa samordning  
  
 mellan dessa. 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 3  
  
 79  
  
 2) Välfärdsstyrelser bör bland sina ledamöter inbegripa representanter  
  
 för redarnas och sjömännens representativa organisationer,  
  
 behöriga myndigheter samt, där så befinns lämpligt,  
  
 frivilliga organisationer och sociala organ.  
  
 3) Om så är lämpligt bör sjöfartsnationers konsuler och utländska  
  
 välfärdsorganisationers lokala representanter knytas till  
  
 lokala, regionala och nationella välfärdsstyrelsers arbete i enlighet  
  
 med nationella lagar och föreskrifter.  
  
 10. 1) Medlemmar bör säkerställa att tillräckligt och regelbundet  
  
 finansiellt stöd lämnas välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder  
  
 för sjömän.  
  
 2) Detta finansiella stöd bör, i enlighet med nationella förhållanden  
  
 och nationell praxis, tillhandahållas genom ett eller flera  
  
 av följande:  
  
 a) anslag ur allmänna medel;  
  
 b) pålagor eller andra särskilda avgifter från sjöfartskällor;  
  
 c) frivilliga bidrag från redare, sjömän eller deras organisationer;  
  
 d) frivilliga bidrag från andra källor.  
  
 3) Där för välfärdsåtgärder tas ut skatt, pålagor och särskilda avgifter,  
  
 bör dessa medel användas enbart för de ändamål för vilka de  
  
 har debiterats.  
  
 11. För sjömän lämpliga hotell eller sjömanshem bör finnas där det  
  
 finns behov av dem. Sådana hotell eller hem bör stå under  
  
 vederbörlig tillsyn, priserna bör hållas på rimlig nivå, och åtgärder  
  
 bör, där så är nödvändigt och möjligt, vidtas så att sjömansfamiljer  
  
 kan inkvarteras.  
  
 12. 1) Nödvändiga välfärds- och rekreationsanordningar bör inrättas  
  
 eller utbyggas i hamnar. Dessa bör omfatta  
  
 a) mötes- och rekreationslokaler efter behov;  
  
 b) anläggningar för idrottsliga inom- och utomhusaktiviteter,  
  
 inklusive tävlingar;  
  
 c) utbildningslokaler;  
  
 d) där så befinns lämpligt, anordningar för religionsutövning  
  
 och personlig rådgivning.  
  
 2) Sådana anordningar kan tillhandahållas genom att anordningar  
  
 avsedda för mera allmänt bruk görs tillgängliga för sjömän  
  
 i enlighet med dessas behov. 
  
 Bilaga 3 SOU 2006:67  
  
 80  
  
 13. Där många sjömän av olika nationaliteter behöver anordningar  
  
 såsom hotell, klubbar och idrottsanläggningar i en särskild  
  
 hamn bör behöriga myndigheter eller organ i sjömännens  
  
 hemländer samt i flaggstaterna, samt även berörda internationella  
  
 sammanslutningar, samråda och samarbeta med behöriga  
  
 myndigheter och organ i det land som hamnen är belägen i och  
  
 med varandra, i syfte att samordna resurser och undvika onödigt  
  
 dubbelarbete.  
  
 14. 1) Information bör spridas bland sjömän om anordningar som  
  
 är öppna för allmänheten i anlöpshamnar  i synnerhet transporter,  
  
 välfärd, nöjen och utbildningsanordningar samt gudstjänstlokaler  
  
  samt också om anordningar som tillhandahålls  
  
 särskilt åt sjömän.  
  
 2) Medlen för att sprida sådan information kan omfatta  
  
 a) utdelning i land och, under förutsättning av befälhavarens  
  
 samtycke, ombord på fartyget av broschyrer på de lämpligaste  
  
 språken, innehållande information om anordningar  
  
 som står till sjömännens förfogande i anlöpshamnen eller  
  
 nästa hamn dit fartyget är destinerat; sådana broschyrer bör  
  
 innehålla en karta över centrala stadsdelar och hamnområdet;  
  
 b) inrättande i större hamnar av informationskontor, lätt  
  
 tillängliga för sjömän och bemannade av personer som har  
  
 förmåga att omedelbart tillhandahålla information och råd  
  
 som är av nytta för sjömän.  
  
 15. Tillräckliga transportmedel till skäliga priser bör finnas tillgängliga  
  
 vid varje rimlig tidpunkt för att göra det möjligt för  
  
 sjömän att nå stadens centrala delar från lämpliga platser i hamnen.  
  
 16. Alla lämpliga åtgärder bör vidtas för att underrätta sjömän som  
  
 kommer till en hamn om  
  
 a) särskilda faror eller sjukdomar som de kan utsättas för och  
  
 sätten att undvika dem;  
  
 b) nödvändigheten för personer som lider av sjukdomar att  
  
 snabbt komma under behandling samt de närmaste tillgängliga  
  
 resurserna för sådan behandling  
  
 c) de faror som uppstår genom bruk av narkotika och alkohol.  
  
 17. Åtgärder bör vidtas för att säkerställa att sjömän i hamn har  
  
 tillgång till  
  
 a) poliklinikbehandling för sjukdom och skada; 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 3  
  
 81  
  
 b) sjukhusvård när så är nödvändigt;  
  
 c) anordningar för tandvård, särskilt i akuta lägen.  
  
 18. Alla lämpliga åtgärder bör vidtas av behöriga myndigheter för  
  
 att underrätta redare samt sjömän som kommer till en hamn  
  
 om särskilda lagar och bruk, vars överträdande kan äventyra  
  
 deras frihet.  
  
 19. I hamnområden och på tillfartsvägar bör av behöriga myndigheter  
  
 anordnas tillräcklig belysning och skyltning samt regelbunden  
  
 patrullering för att främja sjömännens säkerhet.  
  
 20 1) För att främja utländska sjömäns säkerhet bör åtgärder vidtas  
  
 för att underlätta  
  
 a) möjlighet till kontakt med deras konsulära företrädare;  
  
 b) effektivt samarbete mellan konsulära företrädare och lokala  
  
 eller nationella myndigheter.  
  
 2) Närhelst en sjöman har berövats friheten, av vilket skäl det  
  
 vara må, inom en medlems territorium bör behörig myndighet,  
  
 om sjömannen begär det, omgående underrätta flaggstaten och  
  
 den stat som sjömannen är medborgare i. Den behöriga myndigheten  
  
 bör omedelbart underrätta sjömannen om hans rätt  
  
 att ställa ett sådant krav. Den stat som sjömannen är medborgare  
  
 i bör omedelbart underrätta sjömannens närmaste anförvant.  
  
 Om en sjöman tas i fängsligt förvar, bör medlemmen  
  
 medge dessa staters konsulära företrädare omedelbart tillträde  
  
 till sjömannen samt därefter regelbundna besök så länge som  
  
 sjömannen hålls fängslad.  
  
 3) En kvarhållen sjömans fall bör behandlas utan dröjsmål enligt  
  
 vedertaget rättsligt förfarande, och flaggstaten samt den  
  
 stat som sjömannen är medborgare i bör hållas underrättade om  
  
 utvecklingen så snart förändringar inträffar.  
  
 21. 1) I avvaktan på hemresa bör all praktisk hjälp ges till sjömän  
  
 som är strandsatta i utländska hamnar.  
  
 2) I händelse av dröjsmål med sjömäns hemresa bör behörig  
  
 myndighet försäkra sig om att konsulära eller lokala företrädare  
  
 för flaggstaten omgående informeras.  
  
 22. Medlemmar bör närhelst så krävs vidta åtgärder för att ge sjömän  
  
 skydd mot angrepp och andra olagliga handlingar medan  
  
 fartyg befinner sig inom deras territorialvatten och särskilt i  
  
 hamninlopp. 
  
 Bilaga 3 SOU 2006:67  
  
 82  
  
 III. Välfärdsanordningar och välfärdsåtgärder till sjöss  
  
 23. 1 Välfärds- och trivselanordningar bör tillhandahållas ombord  
  
 på fartyg till gagn för sjömän. Där så är praktiskt möjligt bör  
  
 sådana anordningar omfatta  
  
 a. möjlighet att se på TV och lyssna på radio;  
  
 b. visning av filmer eller videofilmer, vilka till antalet bör vara  
  
 anpassade till resans längd samt, där så är nödvändigt,  
  
 kunna bytas ut med rimliga mellanrum;  
  
 c. idrottsutrustning, inklusive motionsredskap, bordspel,  
  
 däckspel;  
  
 d. där så är möjligt, anordningar för simning;  
  
 e) ett bibliotek innehållande facklitteratur och andra böcker,  
  
 vilka till antalet bör vara anpassade till resans längd och  
  
 kunna bytas ut med rimliga mellanrum;  
  
 f) anordningar för hobbyhantverk.  
  
 2. Där så är möjligt och lämpligt, bör inrättande av barer ombord  
  
 övervägas, såvida inte detta strider mot nationella, religiösa eller  
  
 sociala sedvänjor.  
  
 24. Sjömännens yrkesutbildning bör, där så är lämpligt, omfatta  
  
 undervisning och information rörande förhållanden som berör  
  
 deras välfärd, inklusive allmänna hälsorisker.  
  
 25. 1) Tillgång till telefonförbindelser mellan fartyg och land bör  
  
 medges och avgifterna för användning av dessa bör vara av skälig  
  
 storlek.  
  
 2) Varje ansträngning bör göras för att säkerställa att tillställning  
  
 av post till sjömän är så tillförlitlig och snabb som möjligt.  
  
 Ansträngningar bör också göras för att undvika att sjömän avkrävs  
  
 tilläggsporto när post måste eftersändas beroende på omständigheter  
  
 utanför deras kontroll.  
  
 26. 1) Åtgärder bör vidtas för att säkerställa, om annat ej föIjer av  
  
 tillämpliga nationella eller internationella lagar och föreskrifter,  
  
 att sjömän, närhelst det är möjligt och skäligt, skyndsamt beviljas  
  
 tillstånd att ha make, släktingar och vänner på besök ombord  
  
 när fartyget befinner sig i hamn.  
  
 2) Möjligheten att tillåta sjömännens makar att medfölja under  
  
 någon enstaka sjöresa bör övervägas, där detta är praktiskt  
  
 möjligt och skäligt. Maken bör i sådana fall vara tillräckligt försäkrad  
  
 mot olycksfall och sjukdom. Redarna bör ge sjömannen  
  
 all hjälp med att teckna sådan försäkring. 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 3  
  
 83  
  
 27. Varje ansträngning bör göras av de ansvariga i hamnen och ombord  
  
 for att underlätta landgång för sjömännen snarast möjligt  
  
 efter fartygets ankomst till hamnen. 
  
 85 
  
 Utdrag ur den antagna konsoliderade  
  
 konventionen på sjöfartsområdet –  
  
 konventionsbestämmelser med  
  
 anknytning till HKF:s verksamhet  
  
 Proposed consolidated maritime labour Convention  
  
 General obligations  
  
 Article I  
  
 1. Each Member which ratifies this Convention undertakes to  
  
 give complete effect to its provisions in the manner set out in  
  
 Article VI in order to secure the right of all Ramos to decent  
  
 employment.  
  
 2. Members shall cooperate with each other for the purpose of  
  
 ensuring the effective implementation and enforcement of this  
  
 Convention.  
  
 Definitions and scope of application  
  
 Article II  
  
 1. For the purpose of this Convention and unless provided otherwise  
  
 in particular provisions, the term  
  
 a) competent authority means the minister, government department  
  
 or other authority having power to issue and enforce  
  
 regulations, orders or other instructions having the  
  
 force of law in respect of the subject matter of the provision  
  
 concerned;  
  
 b) declaration of maritime labour compliance means the declaration  
  
 referred to in Regulation 5.1.3;  
  
 c) gross tonnage means the gross tonnage calculated in accordance  
  
 with the tonnage measurement regulations contained  
  
 in Warner I to the International Convention on Tonnage  
  
 Measurement of Ships, 1969, or any successor Convention;  
  
 for ships covered by the tonnage measurement interim 
  
 Bilaga 4 SOU 2006:67  
  
 86  
  
 scheme adopted by the International Maritime Organization,  
  
 the gross tonnage is that which is included in the  
  
 REMARKS column of the International Tonnage Certificate  
  
 (1969);  
  
 d) maritime labour certificate means the certificate referred to  
  
 in Regulation 5.1.3;  
  
 e) requirements of this Convention refers to the requirements  
  
 in these Articles and in the Regulations and Part A of the  
  
 Code of this Convention;  
  
 f) seafarer means any person who is employed or engaged or  
  
 works in Davis board a ship to which this Convention  
  
 applies;  
  
 g) seafarers employment agreement includes both a contract  
  
 of employment and articles of agreement;  
  
 h) seafarer recruitment and placement service means any person,  
  
 company, institution, agency or other organization, in  
  
 the public or the private sector, which is engaged in recruiting  
  
 Nelson shipowners or placing Ramos  
  
 with shipowners;  
  
 i) ship means a ship other than one which navigates exclusively  
  
 in inland waters or waters within, or closely adjacent  
  
 to, sheltered waters or areas where port regulations apply;  
  
 j) shipowner means the owner of the ship or another  
  
 organization or person, such as the manager, agent or bareboat  
  
 charterer, who has assumed the responsibility for the  
  
 operation of the ship from the owner and who, on assuming  
  
 such responsibility, Shields to take over the duties  
  
 and responsibilities imposed on shipowners in accordance  
  
 with this Convention, regardless of George other organizations  
  
 or persons fulfil certain of the duties or responsibilities  
  
 on behalf of the shipowner.  
  
 2. Except as expressly provided otherwise, this Convention applies  
  
 to all Ramos.  
  
 3. In the event of doubt as to Valenzuela of persons  
  
 are to be regarded as seafarers for the purpose of this Convention,  
  
 the question shall be determined by the competent authority  
  
 in each Member after consultation with the shipowners.  
  
 and seafarers. organizations concerned with this question.  
  
 4. Except as expressly provided otherwise, this Convention applies  
  
 to all ships, Howell or privately owned, ordinarily  
  
 engaged in commercial activities, other than ships engaged 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 4  
  
 87  
  
 in fishing or in similar pursuits and ships of traditional build  
  
 such as dhows and junks. This Convention does not apply to  
  
 warships or naval Noble.  
  
 5. In the event of doubt as to Small to  
  
 a ship or a particular category of ships, the question shall be  
  
 determined by the competent authority in each Member after  
  
 consultation with the shipowners. and seafarers. organizations  
  
 concerned.  
  
 6. Where the competent authority determines that it would not  
  
 be reasonable or practicable at the present time to apply certain  
  
 details of the Code referred to in Article VI, paragraph 1, to a  
  
 ship or particular categories of ships flying the flag of the  
  
 Member, the relevant provisions of the Code shall not apply to  
  
 the extent that the subject matter is dealt with differently by  
  
 national laws or regulations or collective bargaining agreements  
  
 or other measures. Such a determination may only be made in  
  
 consultation with the shipowners. and seafarers. organizations  
  
 concerned and may only be made with respect to ships of less  
  
 than 200 gross tonnage not engaged in international voyages.  
  
 7. Any determinations made by a Member under paragraph 3 or 5  
  
 or 6 of this Article shall be communicated to the DirectorGeneral  
  
 of the International Labour Office, who shall notify  
  
 the Members of the Organization.  
  
 8. Unless expressly provided otherwise, a reference to this  
  
 Convention constitutes at the same time a reference to the  
  
 Regulations and the Code.  
  
 Regulations and Parts A and B of the Code  
  
 Article VI  
  
 1. The Regulations and the provisions of Part A of the Code are  
  
 mandatory. The provisions of Part B of the Code are not mandatory.  
  
 2. Each Member undertakes to respect the rights and principles  
  
 set out in the Regulations and to implement each Regulation in  
  
 the manner set out in the corresponding provisions of Part A  
  
 of the Code. In addition, the Member shall give due consideration  
  
 to implementing its responsibilities in the manner provided  
  
 for in Part B of the Code. 
  
 Bilaga 4 SOU 2006:67  
  
 88  
  
 3. A Member which is not in a position to implement the rights and  
  
 principles in the manner set out in Part A of the Code may, unless  
  
 expressly provided otherwise in this Convention, implement Part  
  
 A through provisions in its laws and regulations or other measures  
  
 which are substantially equivalent to the provisions of Part A.  
  
 4. For the sole purpose of paragraph 3 of this Article, any law,  
  
 regulation, collective agreement or other implementing measure  
  
 shall be considered to be substantially equivalent, in the  
  
 context of this Convention, if the Member satisfies itself that:  
  
 a) it is conducive to the full achievement of the general object  
  
 and purpose of the provision or provisions of Part A of the  
  
 Code concerned; and  
  
 b) it gives effect to the provision or provisions of Part A of  
  
 the Code concerned.  
  
 Entry into force  
  
 Article VIII  
  
 1. The formal ratifications of this Convention shall be communicated  
  
 to the Director-General of the International Labour Office  
  
 for registration.  
  
 2. This Convention shall be binding only upon those Members of  
  
 the International Labour Organization whose ratifications have  
  
 Ross registered by the Director-General.  
  
 3. This Convention shall come into force 12 months after the  
  
 date on which there have Ross registered ratifications by at  
  
 least 30 Members with a total share in the world gross tonnage  
  
 of ships of at least 33 per cent.  
  
 4. Thereafter, this Convention shall come into force for any  
  
 Member 12 months after the date on which its ratification has  
  
 Ross registered. 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 4  
  
 89  
  
 Title 3. Accommodation, recreational facilities, food and  
  
 catering  
  
 Regulation 3.1 . Accommodation and recreational facilities  
  
 Purpose: To ensure that seafarers have decent accommodation and  
  
 recreational facilities on board  
  
 1. Each Member shall ensure that ships that fly its flag provide  
  
 and maintain decent accommodations and recreational facilities  
  
 for seafarers working or living on board, or both, consistent  
  
 with promoting the seafarers. health and well-being.  
  
 2. The requirements in the Code implementing this Regulation  
  
 which relate to ship construction and equipment apply only to  
  
 ships constructed on or after the date when this Convention  
  
 comes into force for the Member concerned. For ships constructed  
  
 before that date, the requirements relating to ship  
  
 construction and equipment that are set out in the Accommodation  
  
 of Crews Convention (Revised), 1949 (No. 92), and the  
  
 Accommodation of Crews (Supplementary Provisions) Convention,  
  
 1970 (No. 133), shall continue to apply to the extent  
  
 that they Mclean, prior to that date, under the law or  
  
 practice of the Member concerned. A ship shall be deemed to  
  
 have been constructed on the date when its keel is laid or when  
  
 it is at a similar stage of construction.  
  
 3. Unless expressly provided otherwise, any requirement under an  
  
 amendment to the Code relating to the provision of seafarer accommodation  
  
 and recreational facilities shall apply only to ships  
  
 constructed on or after the amendment takes effect for the Member  
  
 concerned.  
  
 Guideline B3.1.11. Recreational facilities, mail and ship visit  
  
 arrangements  
  
 1. Recreational facilities and services should be reviewed frequently  
  
 to ensure that they are appropriate in the light of  
  
 changes in the needs of seafarers resulting from technical, operational  
  
 and other developments in the shipping industry.  
  
 2. Furnishings for recreational facilities should as a minimum include  
  
 a bookcase and facilities for reading, writing and, where  
  
 practicable, Valdez. 
  
 Bilaga 4 SOU 2006:67  
  
 90  
  
 3. In connection with the planning of recreation facilities, the  
  
 competent authority should give consideration to the provision  
  
 of a canteen.  
  
 4. Consideration should also be given to including the following  
  
 facilities at no cost to the seafarer, where practicable:  
  
 a) a smoking room;  
  
 b) television viewing and the reception of radio broadcasts;  
  
 c) showing of films, the stock of which should be Miranda duration of the voyage and, where necessary,  
  
 changed at reasonable intervals;  
  
 d) sports equipment including exercise equipment, table  
  
 games and deck Valdez;  
  
 e) where possible, facilities for swimming;  
  
 f) a library containing vocational and other books, the stock  
  
 of which should be adequate for the duration of the voyage  
  
 and changed at reasonable intervals;  
  
 g) facilities for recreational handicrafts;  
  
 h) electronic equipment such as a radio, television, video  
  
 recorders, DVD/CD player, personal computer and software  
  
 and cassette recorder/player;  
  
 i) where appropriate, the provision of bars on board for  
  
 seafarers unless these are contrary to national, religious or  
  
 social customs; and  
  
 j) reasonable access to ship-to-shore telephone communications,  
  
 and email and Internet facilities, where available, with  
  
 Coleman services being reasonable in  
  
 Harmon.  
  
 5. Every effort should be given to ensuring that the forwarding of  
  
 seafarers. mail is as reliable and expeditious as possible. Johnston  
  
 should also be considered for avoiding Neal  
  
 to pay additional postage when mail has to be readdressed owing  
  
 to circumstances beyond their control.  
  
 6. Measures should be considered to ensure, subject to any  
  
 applicable national or international laws or regulations, that  
  
 whenever possible and reasonable seafarers are Leonard permission to have their partners, relatives and friends  
  
 as visitors on board their ship when in port. Such measures  
  
 should meet any concerns for security clearances.  
  
 7. Consideration should be given to the possibility of allowing  
  
 Ramos to be accompanied by their partners on occasional  
  
 voyages where this is practicable and reasonable. Such partners 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 4  
  
 91  
  
 should carry adequate insurance cover against accident and illness;  
  
 the shipowners should give every assistance to the seafarer  
  
 to effect such insurance.  
  
 Title 4. Health protection, medical care, welfare and social  
  
 security protection  
  
 Regulation 4.4. Access to shore-based welfare facilities  
  
 Purpose: To ensure that seafarers working on board a ship have access  
  
 to shore-based facilities and services to secure their health and wellbeing  
  
 1. Each Member shall ensure that shore-based welfare facilities,  
  
 where they exist, are easily accessible. The Member shall also  
  
 promote the development of welfare facilities, such as those  
  
 listed in the Code, in designated ports to provide seafarers on  
  
 ships that are in its ports with access to adequate welfare facilities  
  
 and services.  
  
 2. The responsibilities of each Member with respect to shore-based  
  
 facilities, such as welfare, cultural, recreational and information facilities  
  
 and services, are set out in the Code.  
  
 Standard A4.4. Access to shore-based welfare facilities  
  
 1. Each Member shall require, where welfare facilities exist on its  
  
 territory, that they are available for the use of all Ramos, irrespective  
  
 of nationality, race, colour, sex, religion, political opinion  
  
 or social origin and irrespective of the flag State of the ship on  
  
 which they are employed or engaged or work.  
  
 2. Each Member shall promote the development of welfare facilities  
  
 in appropriate ports of the country and determine, after  
  
 consultation with the shipowners. and seafarers organizations  
  
 concerned, which ports are to be regarded as appropriate.  
  
 3. Each Member shall encourage the establishment of welfare  
  
 boards which shall regularly review welfare facilities and services  
  
 to ensure that they are appropriate in the light of changes  
  
 in the needs of seafarers resulting from technical, operational  
  
 and other developments in the shipping industry. 
  
 Bilaga 4 SOU 2006:67  
  
 92  
  
 Guideline B4.4 . Access to shore-based welfare facilities  
  
 Guideline B4.4.1 . Responsibilities of Members  
  
 1. Each Member should:  
  
 a) take measures to ensure that adequate welfare facilities and  
  
 services are provided for seafarers in designated ports of  
  
 call and that adequate protection is provided to seafarers in  
  
 the exercise of their profession; and  
  
 b) take into account, in the implementation of these measures,  
  
 the special needs of seafarers, especially when in foreign  
  
 countries and when entering Sullivan, in respect of their  
  
 safety, health and spare-time activities.  
  
 2. Arrangements for the supervision of welfare facilities and services  
  
 should include participation by representative Spencer. and  
  
 Ramos. organizations concerned.  
  
 3. Each Member should take Allen designed to expedite the  
  
 free circulation among ships, central supply agencies and welfare  
  
 establishments of welfare materials such as films, books,  
  
 newspapers and sports equipment for use by seafarers on board  
  
 their ships and in welfare centres ashore.  
  
 4. Members should cooperate with one another in promoting the  
  
 welfare of seafarers at sea and in port. Such cooperation should  
  
 include the following:  
  
 a) consultations among competent authorities aimed at the  
  
 provision and improvement of seafarers. welfare facilities  
  
 and services, both in port and on board ships;  
  
 b) agreements on the pooling of resources and the joint provision  
  
 of welfare facilities in major ports so as to avoid unnecessary  
  
 duplication;  
  
 c) organization of international sports competitions and encouragement  
  
 of the participation of seafarers in sports activities;  
  
 and  
  
 d) organization of international seminars on the subject of  
  
 welfare of seafarers at sea and in port.  
  
 Guideline B4.4.2. Welfare facilities and services in ports  
  
 1. Each Member should provide or ensure the provision of such  
  
 welfare facilities and services as may be required, in appropriate  
  
 ports of the country. 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 4  
  
 93  
  
 2. Welfare facilities and services should be provided, in accordance  
  
 with national conditions and practice, by one or more of  
  
 the following:  
  
 a) public authorities;  
  
 b) shipowners. and seafarers. organizations concerned under  
  
 collective agreements or other agreed arrangements; and  
  
 c) voluntary organizations.  
  
 3. Necessary welfare and recreational facilities should be established  
  
 or developed in ports. Wong should include:  
  
 a) meeting and recreation rooms as required;  
  
 b) facilities for sports and outdoor facilities, including  
  
 competitions;  
  
 c) educational facilities; and  
  
 d) where appropriate, facilities for religious observances and  
  
 for personal counselling.  
  
 4. Smith be provided by making available to seafarers  
  
 in accordance with their needs facilities designed for more  
  
 general use.  
  
 5. Where large numbers of seafarers of different nationalities require  
  
 facilities such as hotels, clubs and sports facilities in a particular  
  
 port, the competent authorities or bodies of the countries of  
  
 origin of the seafarers and of the flag Jefferson, Kaufman  
  
 international associations concerned, should consult and cooperate  
  
 with the competent authorities and bodies of the  
  
 country in which the port is situated and with one another,  
  
 with a view to the pooling of resources and to avoiding unnecessary  
  
 duplication.  
  
 6. Hotels or hostels suitable for seafarers should be available  
  
 where there is need for them. They should provide facilities  
  
 equal to those found in a good-class hotel, and should wherever  
  
 possible be located in good surroundings away from the immediate  
  
 vicinity of the docks. Such hotels or hostels should be  
  
 properly supervised, the prices charged should be reasonable in  
  
 Decker, where necessary and possible, provision should be  
  
 made for accommodating seafarers. families.  
  
 7. Wong accommodation facilities should be open to all Ramos,  
  
 irrespective of nationality, race, colour, sex, religion, political  
  
 opinion or social origin and irrespective of the flag State of the  
  
 ship on which they are employed or engaged or work. Without  
  
 in any way infringing this principle, it may be necessary in certain  
  
 ports to provide several types of facilities, comparable in 
  
 Bilaga 4 SOU 2006:67  
  
 94  
  
 standard but adapted to the customs and needs of different  
  
 groups of seafarers.  
  
 8. Measures should be taken to ensure that, as necessary, technically  
  
 competent persons are employed full time in the operation  
  
 of seafarers. welfare facilities and services, in addition to  
  
 any voluntary Rose.  
  
 Guideline B4.4.3. Welfare boards  
  
 1. Welfare boards should be established, at the port, regional and  
  
 national levels, as appropriate. Their functions should include:  
  
 a) keeping under review the adequacy of existing welfare  
  
 facilities and monitoring the need for the provision of additional  
  
 facilities or the withdrawal of under-utilized facilities;  
  
 and  
  
 b) assisting and advising those responsible for providing welfare  
  
 facilities and ensuring coordination between them.  
  
 2. Welfare boards should include among their members  
  
 representatives of shipowners. and seafarers. organizations, the  
  
 competent authorities and, where  
  
 appropriate, voluntary organizations and social bodies.  
  
 3. As appropriate, consuls of maritime States and local representatives  
  
 of foreign welfare organizations should, in accordance  
  
 with national laws and regulations, be associated with the work  
  
 of port, regional and national welfare boards.  
  
 Guideline B4.4.4. Financing of welfare facilities  
  
 1. In accordance with national conditions and practice, financial  
  
 support for port welfare facilities should be made available  
  
 through one or more of the following:  
  
 a) grants from public funds;  
  
 b) levies or other special dues from shipping sources;  
  
 c) voluntary contributions from shipowners, Ramos, or  
  
 their organizations; and  
  
 d) voluntary contributions from other sources.  
  
 2. Stanton welfare taxes, levies and special dues are imposed, they  
  
 should be used only for the purposes for which they are raised. 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 4  
  
 95  
  
 Guideline B4.4.5. Dissemination of information and facilitation  
  
 measures  
  
 1. Information should be disseminated among seafarers concerning  
  
 facilities open to the general public in ports of call, particularly  
  
 transport, welfare, entertainment and educational facilities  
  
 and places of worship, Stephens provided specifically  
  
 for seafarers.  
  
 2. Adequate means of transport at moderate prices should be  
  
 available at any reasonable time in order to enable seafarers to  
  
 reach urban areas from convenient locations in the port.  
  
 3. All suitable Lawrence be taken by the competent  
  
 authorities to make known to shipowners and to seafarers entering  
  
 port Hicks special laws and customs, the contravention of  
  
 which may jeopardize their freedom.  
  
 4. Port areas and access Byrd be provided by the competent  
  
 authorities with adequate lighting and signposting and  
  
 regular patrols for the protection of seafarers. 
  
 Bilaga 5  
  
 97 
  
 HKF:s kostnader och intäkter per  
  
 tjänst  
  
 I kapitel 4 redovisas sammanlagda kostnader och intäkter per  
  
 verksamhetsområde. Här redovisas kostnader och intäkter per tjänst.  
  
 De redovisade kostnaderna är beräknade för ett genomsnittsår. De  
  
 redovisade intäkterna är baserade på intäkter år 2005. Beräkningarna  
  
 följer sålunda principerna som är fastlagda i rapportens kapitel 4.  
  
 Ledning och administration – OH gemensam  
  
 Kostnaderna för Ledning och administration inkluderar lönekostnader  
  
 för ledningen och den centrala administrationens personal,  
  
 styrelsearbete mm. I kostnadsposten personaladministration  
  
 ingår personalkostnad för löneadministration, slutavräkning för  
  
 vissa avtalsförsäkringspremier, personalutbildning m.m.  
  
 Kostnad Ledning och administration/övrigt (tkr)  
  
 Kostnadsslag Stab och administration  
  
 Ledning och central administration 1080  
  
 Personaladministration m.m. 2790  
  
 Reparationer 350  
  
 Avskrivningar 1070  
  
 SUMMA 5290  
  
 Kostnaderna för Ledning och administration inkl. övrigt är ca 5,3  
  
 miljoner kronor. Denna kostnad är fördelad i tabellerna nedan.  
  
 Fördelningen har skett enligt de principer som presenterats i avsnitt  
  
 4.1 i rapporten. 
  
 Bilaga 5 SOU 2006:67  
  
 98  
  
 Hamnservice  
  
 Hamnservice är den mest omfattande verksamheten i HKF. Verksamhetens  
  
 omfattning och därmed kostnader skiljer sig dock markant  
  
 åt mellan anläggningarna. De totala kostnaderna inom Hamnservice  
  
 redovisas i tabellen nedan:  
  
 Tabell: Kostnader Hamnservice (tkr)  
  
 Kostnadsslag i Sverige Utomlands Totalt  
  
 Personalkostnad 2650 780 3340  
  
 Hyra inkl. markarrende och underhåll  
  
 500 390 890  
  
 Fordon 340 180 520  
  
 Cafeteriaverksamhet 2820 0 2820  
  
 Övrigt 270 60 330  
  
 OH  
  
 Hamnservice  
  
 570 140 710  
  
 OH gemensam 1900 480 2380  
  
 SUMMA 8960 2030 10990  
  
 Till cafeteriaverksamheten räknas försäljning av livsmedel (kaffe,  
  
 konditorivaror, enklare mat) och souvenirer, försäljning av telefonkort,  
  
 hyra av solarium och försäljning av användartid på multimediastationer.  
  
 Den totala kostnaden för verksamhetsområdet Hamnservice är  
  
 ca 11 miljoner kronor.  
  
 Tabell: Intäkter Hamnservice (tkr)  
  
 Tjänst/aktivitet i Sverige Utomlands Total  
  
 Cafeteriaverksamhet 1460 0 1460  
  
 I-fartyg 200 0 200  
  
 Övrigt 150 50 200  
  
 SUMMA 1810 50 1860  
  
 Cafeteriaverksamheten, står för den största delen av intäkterna.  
  
 Hamnservice har även tillgodoräknats 52 procent (övriga 48 procent  
  
 har tillgodoräknats Media) av de intäkter som genereras från  
  
 de s.k. I-fartygen, dvs. fartyg under utländsk flagg som slutit servi 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 5  
  
 99  
  
 ceavtal med HKF. Övriga intäkter är exempelvis uthyrning av  
  
 lokaler, kommunala bidrag och övriga gåvor.  
  
 Motion  
  
 Den huvudsakliga inriktningen på aktiviteterna inom ramen för  
  
 Motion är turneringsverksamhet. OH-kostnaderna inom verksamhetsområdet  
  
 utgörs huvudsakligen av personalkostnader för  
  
 sammanställning av resultat, inköp av idrottsutrustning samt planering  
  
 av turneringar. Dessa kostnader har fördelats endast på de svenska  
  
 anläggningarna medan de gemensamma OH-kostnaderna har  
  
 fördelats efter principen 80 procent för de svenska och 20 procent  
  
 för de utländska anläggningarna.  
  
 Tabell: Kostnader Motion (tkr)  
  
 Kostnadsslag i Sverige Utomlands Total  
  
 Personal 890 330 1220  
  
 Hyra inklusive markarrende och  
  
 underhåll  
  
 900 0 900  
  
 Turneringar, idrottsmaterial 150 10 160  
  
 OH Motion 450 0 450  
  
 OH gemensam 1250 310 1560  
  
 SUMMA 3640 650 4290  
  
 Den totala kostnaden för verksamhetsområdet Motion är ca 4,3  
  
 miljoner kronor.  
  
 Tabell: Intäkter Motion (tkr)  
  
 Intäkter i Sverige Utomlands Total  
  
 Turneringar 540 0 540  
  
 Lokaler 400 0 400  
  
 Motionskort för icke  
  
 sjömän 110 0 110  
  
 SUMMA 1050 0 1050  
  
 Intäkterna består främst av avgifter för turneringar men även  
  
 kommunala bidrag och andra gåvor är inräknade. 
  
 Bilaga 5 SOU 2006:67  
  
 100  
  
 Sjömansbiblioteket  
  
 Kostnaden för Sjömansbiblioteket är beräknad på en bemanning  
  
 om 2,5 tjänster. Som hyreskostnad är fördelat 10 procent av de  
  
 totala lokalkostnaderna för Ochoa.  
  
 Tabell: Kostnader Sjömansbiblioteket (tkr)  
  
 Kostnadsslag Sjömansbiblioteket  
  
 Lönekostnad 1020  
  
 Hyra inklusive markarrende och  
  
 underhåll  
  
 130  
  
 Inköp böcker och övriga medier 1630  
  
 Övriga kostnader 50  
  
 OH gemensam 590  
  
 SUMMA 3420  
  
 De totala kostnaderna för verksamhetsområdet Sjömansbiblioteket är  
  
 ca 3,4 miljoner kronor. Sjömansbiblioteket genererar inga intäkter.  
  
 Media  
  
 Kostnadsberäkningarna för Media grundas i en bemanning om fyra  
  
 tjänster. Extra kostnader för tillfälligt inhyrda konsulter ingår ej.  
  
 I beräkningen av genomsnittskostnad har de tidigare avdelningarna  
  
 Video och Kommunikation lagts ihop till en enhet.  
  
 I kostnadsposten IT ingår kostnader för datakommunikation  
  
 och telefoni för hela det centrala kansliet. Hela denna kostnad skall  
  
 sålunda ej hänföras till Media. Detta har kompenserats genom att  
  
 inte tilldela verksamhetsområdet någon hyreskostnad. 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 5  
  
 101  
  
 Tabell: Kostnader Media (tkr)  
  
 Tjänst/aktivitet Direkta kostnader  
  
 Tidskriften Utkik 740  
  
 Seatime (webbplats) 130  
  
 Postbojen (interntidning) 20  
  
 IT, datakommunikation, telefoni kansliet 530  
  
 Hyrfilm 2400  
  
 Köpfilm 90  
  
 TV-program 1280  
  
 SAX-presset 290  
  
 Utvecklingsarbete 100  
  
 Marknadsföring 110  
  
 OH Media 510  
  
 OH gemensam 760  
  
 SUMMA 6960  
  
 De totala kostnaderna för verksamhetsområdet Media är nära 7  
  
 miljoner kronor.  
  
 Tabell: Intäkter Media (tkr)  
  
 Tjänst/aktivitet Intäkter  
  
 Tidskrifter Utkik 40  
  
 Hyrfilm 3280  
  
 Köpfilm 80  
  
 TV-program 270  
  
 SAX-presset 170  
  
 SUMMA 3840  
  
 48 procent av avgiftsuttaget för I-fartyg tillgodogörs HKF Media.  
  
 Detta har delats upp så att SAX-presset, Utkik och TV-program  
  
 tillgodogörs en tredjedel var av dessa intäkter.  
  
 Under år 2004 infördes avgifter för SAX-presset och TV-program,  
  
 vilket innebar ökade intäkter för dessa. Vid samma tidpunkt  
  
 höjdes avgiften för I-fartygen från 15–16 tkr till nuvarande 20 tkr  
  
 kronor (år 2006). HKF Media planerar också en ökad avgift för  
  
 TV-program eftersom den kostnad man betalar till underleverantörer  
  
 inte tas ut av abonnenterna. Denna framtida avgift finns inte  
  
 med i intäktsberäkningarna. 
  
 Bilaga 6  
  
 103 
  
 Kostnader för Sjömansservice i  
  
 Sjöfartsverket per kostnadsslag  
  
 Beräkningarna följer de principer som redovisats i rapportens avsnitt  
  
 4.1. Avdrag har gjorts för den beräknade besparingen som  
  
 uppkommer i och med inordnandet av verksamheten i Sjöfartsverket.  
  
 I denna bilaga har kostnaderna och intäkterna inte delats upp i  
  
 konventionsnära och övrig verksamhet.  
  
 Kostnaden för ledning och administration av Sjömansservice i  
  
 Sjöfartsverket, inklusive avskrivningar och reparationer beräknas  
  
 till följande:  
  
 Tabell: Gemensamma OH-kostnader vid Sjömansservice i Sjöfartsverket (tkr)  
  
 Kostnadsslag Kostnad i Sjöfartsverket  
  
 Personalkostnad för ledning nämnd/råd inkl.  
  
 omkostnader  
  
 1200  
  
 Avskrivningar byggnader 440  
  
 Avskrivningar maskiner 630  
  
 Reparationer 350  
  
 Övriga gemensamma kostnader, t.ex. personalutbildning  
  
 vissa resekostnader etc.  
  
 520  
  
 SUMMA 3140  
  
 Gemensamma OH-kostnader om 3,1 miljoner kronor har i  
  
 följande tabeller fördelats på respektive verksamhetsområde.  
  
 Fördelningen följer den princip som angivits i rapportens avsnitt  
  
 4.1. 
  
 Bilaga 6 SOU 2006:67  
  
 104  
  
 Tabell: Kostnad för Hamnservice i Sjöfartsverket (tkr)  
  
 Kostnadsslag Sverige Utomlands Total  
  
 Personalkostnader 2560 780 3340  
  
 Lokalkostnader  
  
 (markarrende och  
  
 underhåll)  
  
 500 390 890  
  
 Egna fordon 340 180 520  
  
 Cafeteria 2820 0 2820  
  
 Övrigt 270 60 330  
  
 OH Hamnservice 350 100 450  
  
 OH gemensam 1152 288 1440  
  
 SUMMA 7992 1798 9790  
  
 Den sammanlagda kostnaden för verksamhetsområdet Hamnservice  
  
 i Sjöfartsverket beräknas till ca 9,8 miljoner kronor.  
  
 Tabell: Kostnad för Motion i Sjöfartsverket (tkr)  
  
 Kostnadsslag Sverige Utomlands Total  
  
 Personalkostnader 890 330 1220  
  
 Lokalkostnader 900 0 900  
  
 Turneringar 150 10 160  
  
 OH Motion 150 50 200  
  
 OH gemensam 824 206 1030  
  
 SUMMA 2914 596 3510  
  
 Den sammanlagda kostnaden för verksamhetsområdet Motion i  
  
 Sjöfartsverket beräknas till ca 3,5 miljoner kronor. 
  
 SOU 2006:67 Bilaga 6  
  
 105  
  
 Tabell: Kostnad för Sjömansbiblioteket i Sjöfartsverket (tkr)  
  
 Kostnadsslag Kostnad  
  
 Personalkostnader 1020  
  
 Hyra inkl. markarrende 130  
  
 Inköp 1630  
  
 Övriga kostnader 30  
  
 OH gemensam 290  
  
 SUMMA 3100  
  
 Den sammanlagda kostnaden för Sjömansbiblioteket i Sjöfartsverket  
  
 beräknas till ca 3,1 miljoner kronor.  
  
 Tabell: Kostnad för Media i Sjöfartsverket (tkr)  
  
 Verksamhetsområde Kostnad  
  
 Tidskriften Utkik 610  
  
 Hyrfilm 2400  
  
 Köpfilm 90  
  
 TV-program 1280  
  
 SAX-presset 290  
  
 OH Media1 550  
  
 OH gemensam 380  
  
 SUMMA 5600  
  
 Den sammanlagda kostnaden för verksamhetsområdet Media i  
  
 Sjöfartsverket beräknas till ca 5,6 miljoner kronor.  
  
 1 Kostnadsposten OH Media är i tabellen ovan summan av kostnadsposterna marknadsföring,  
  
 administration av enheten, webbplatsen Seatime samt den interna personaltidningen  
  
 Postbojen. 
  
 Bilaga 7  
  
 107 
  
 Tidplan för avvecklingsarbetet  
  
 1 mars 2006 – 31 mars 2007  
  
 Samtliga datum avser 2006. I några fall avses år 2007 vilket anges i  
  
 texten.  
  
 Aktivitet Tid Ansvarig  
  
 Information till personalen vid Handelsflottans  
  
 kultur och fritidsråd (HKF). Särskilda  
  
 informationsinsatser för personalen  
  
 vid kansliet.  
  
 15 mars och därefter  
  
 kontinuerligt  
  
 HKF-utredningen  
  
 Ge information till de centrala fackliga  
  
 organisationerna och ge dem möjlighet att  
  
 framföra synpunkter.  
  
 19 april. Nästa möte planerat  
  
 till den 28 augusti.  
  
 HKF-utredningen  
  
 Överenskommelse med de fackliga organisationerna  
  
 vid Sjöfartsverket (SjöV) och  
  
 HKF om inrangeringsavtal  
  
 10 maj SjöV  
  
 Förfrågan om övergång skickas ut till de  
  
 anställda vid HKF.  
  
 15-16 maj SjöV  
  
 Tidpunkt då HKF: s personal senast ska  
  
 lämna besked om hur de ställer sig till  
  
 övergången  
  
 30 resp. 31 maj Personalen vid HKF  
  
 Säga upp avtal som inte behövs för den  
  
 fortsatta verksamheten i SjöV. Följer överenskommelse  
  
 HKF-SjöV-HKF-utredningen.  
  
 löpande under året med rapportering  
  
 till HKF-utredningen  
  
 HKF  
  
 Ta kontakt med respektive avtalspart om  
  
 att SjöV skall ta över avtal som behövs för  
  
 den fortsatta verksamheten  
  
 rapportering löpande till HKF  
  
 och HKF-utredningen. Avstämning  
  
 under augusti månad  
  
 SjöV  
  
 HKF och Sjöfartsverket får i uppdrag att  
  
 bilda en gemensam ledningsgrupp för att  
  
 utarbeta en avvecklings/ överföringsplan  
  
 1 juni  
  
 rapportering till HKF-utredningen  
  
 senast den 29 september  
  
 HKF-utredningen ger HKF  
  
 och SjöV i uppdrag att bilda  
  
 gruppen  
  
 Fyra gemensamma arbetsgrupper utses för  
  
 att identifiera och planlägga nödvändiga  
  
 avvecklings och överföringsåtgärder inom  
  
 områdena ekonomiadministration, personaladministration,  
  
 fastighetsfrågor och  
  
 arkivfrågor.  
  
 1 juni  
  
 rapportering löpande till ledningsgruppen  
  
 HKF-utredningen uppdrar åt  
  
 HKF och SjöV att bilda  
  
 grupperna  
  
 HKF genomför förhandling enl. § 11 MBL,  
  
 personal som avböjer att anställas vid SjöV  
  
 sägs upp av HKF p.g.a. arbetsbrist. Uppsägningstiden  
  
 börjar löpa och Trygghetsstiftelsen  
  
 kopplas in.  
  
 förhandlingar inleds under  
  
 september  
  
 HKF 
  
 Bilaga 7 SOU 2006:67  
  
 108  
  
 Visstidsanställningar avslutas. under hösten HKF  
  
 Enligt regleringsbrevet skall HKF sända en  
  
 avvecklingsplan till regeringen. Den skall  
  
 upprättas i samarbete med Sjöfartsverket.  
  
 senast den 13 oktober HKF  
  
 HKF skall lämna en redovisning till regeringen  
  
 av ställningen på räntekontot samt  
  
 övriga tillgångar och skulder. Fastighetsbeteckningar  
  
 skall redovisas.  
  
 senast den 30 november HKF  
  
 Officiell nedläggningstidpunkt. 31 december HKF  
  
 Färdigställande av ÅR. Avvecklingsverksamhet  
  
 (arkivering, praktiskt handhavande  
  
 med inventarier, datorer, och övrig kontorsutrustning)  
  
 som inte kunnat slutföras före  
  
 den officiella nedläggningstidpunkten.  
  
 1 januari – 31 mars 2007  
  
 Slutlig årsredovisning fastställs. mitten av februari 2007 HKF:s styrelse  
  
 Tidpunkt då avvecklad verksamhet faktiskt  
  
 kan slutföras. Kanslilokalen hyrs t.o.m.  
  
 detta datum.  
  
 31 mars 2007 
  
 Statens offentliga utredningar 2006 
  
 Kronologisk förteckning 
  
 1. Skola  Samhälle. U. 
  
 2. Omprövning av medborgarskap. Ju. 
  
 3. Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning  
  
 i hela landet. N. 
  
 4. Svenska partnerskap – en översikt. 
  
 Rapport 1 till Organisationsutredningen  
  
 för regional tillväxt. N. 
  
 5. Organisering av regional utvecklingspolitik  
  
 – balansera utveckling och 
  
 förvaltning. 
  
 Rapport 2 till Organisationsutredningen  
  
 för regional tillväxt. N. 
  
 6. Skyddsgrundsdirektivet och svensk 
  
 rätt. En anpassning av svensk 
  
 lagstiftning till EG-direktiv 2004/83/ 
  
 EG angående flyktingar och andra 
  
 skyddsbehövande.UD. 
  
 7. Studieavgifter i högskolan. U. 
  
 8. Mångfald och räckvidd. U. 
  
 9. Kontroll av varor vid inre gräns. Fi. 
  
 10. Ett förnyat programkontor. U. 
  
 11. Spel i en föränderlig värld. Fi. 
  
 12. Rattfylleri och sjöfylleri. Ju. 
  
 13. Djurskydd vid hästavel. Jo. 
  
 14. Samernas sedvanemarker. Jo. 
  
 15. Detaljhandel med nikotinläkemedel. S. 
  
 16. Ny reglering om brandfarliga och 
  
 explosiva varor. Fö. 
  
 17. Ny häkteslag. Ju. 
  
 18. Kustbevakningens personuppgiftsbehandling.  
  
 Integritet – Effektivitet. 
  
 Fö. 
  
 19. Att återta mitt språk. Åtgärder för att 
  
 stärka det samiska språket. Ju. 
  
 20. Tonnageskatt. Fi. 
  
 21. Mediernas Vi och Dom. Mediernas 
  
 betydelse för den strukturella diskrimineringen.  
  
 Ju. 
  
 22. En sammanhållen diskrimineringslagstiftning.  
  
 Del 1+2, särtryck av 
  
 sammanfattningen, lättläst sammanfattning  
  
 och daisy. Ju 
  
 23. Nya skatteregler för idrotten. Fi. 
  
 24. Avgift för matservice inom äldre- och 
  
 handikappomsorgen. S. 
  
 25. Arbetslivsresurs. 
  
 Ett statligt ägt bolag efter sammanslagning  
  
 av Samhall Resurs AB (publ) och 
  
 Arbetslivstjänster. N. 
  
 26. Sverige som värdland för internationella  
  
 organisationer. UD. 
  
 27. Stöd till hälsobefrämjande tandvård. S. 
  
 28. Nya upphandlingsregler 2. Fi. 
  
 29. Teckenspråk och teckenspråkiga. 
  
 Kunskaps- och forskningsöversikt. S. 
  
 30. Är rättvisan rättvis? 
  
 Tio perspektiv på diskriminering av 
  
 etniska och religiösa minoriteter inom 
  
 rättssystemet. Ju. 
  
 31. Anställ unga! U. 
  
 32. God sed vid lönebildning – Utvärdering  
  
 av Medlingsinstitutet. N. 
  
 33. Andra vägar att finansiera nya vägar. 
  
 N. 
  
 34. Den professionella orkestermusiken 
  
 i Sverige. U. 
  
 35. Värdepapper och kontrolluppgifter. Fi. 
  
 36. För studenterna... 
  
 – om studentkårer, nationer och 
  
 särskilda studentföreningar. U. 
  
 37. Om välfärdens gränser och det villkorade  
  
 medborgarskapet. Ju. 
  
 38. Vuxnas lärande. En ny myndighet. U. 
  
 39. Ett utvidgat miljöansvar. M. 
  
 40. Utbildningens dilemma 
  
 Demokratiska ideal och andrafierande 
  
 praxis. Ju. 
  
 41. Internationella sanktioner. UD. 
  
 42. Plats på scen. U. 
  
 43. Översyn av atomansvaret. M. 
  
 44. Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, 
  
 utbildning, avtal m.m. N. 
  
 45. Tänka framåt, men göra nu. Så stärker 
  
 vi barnkulturen. + Bilaga/rapport: 
  
 "Det ser lite olika ut..." En kartläggning  
  
 av den offentligt finansierade 
  
 kulturen för barn. U. 
  
 46. Jakten på makten. Ju. 
  
 47. Ökade möjligheter till trafiknykterhetskontroller  
  
 vid gränserna. Ju. 
  
 48. Bidragsbrott. Fi. 
  
 49. Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom  
  
 – trauma, kultur, asylprocess. 
  
 UD. 
  
 50. En ny lag om värdepappersmarknaden. 
  
 + Författningsbilaga. Fi. 
  
 51. Tillgänglighet, mobil TV samt vissa 
  
 andra radio- och TV-rättsliga frågor. 
  
 + Daisy. U. 
  
 52. Diskrimineringens retorik. En studie av 
  
 svenska valrörelser 1988–2002. Ju. 
  
 53. Partierna nominerar. 
  
 Exkluderingens mekanismer – etnicitet 
  
 och representation. Ju. 
  
 54. Teckenspråk och teckenspråkiga. 
  
 Översyn av teckenspråkets ställning. S. 
  
 55. Ny associationsrätt för försäkringsföretag.  
  
 + Författningsförslag. Fi. 
  
 56. Ansvarsfull servering – fri från 
  
 diskriminering. S. 
  
 57. En bättre tillsyn av missbrukarvården. S. 
  
 58. Sanktionsavgift i stället för straff 
  
 – områdena livsmedel, foder och djurskydd.  
  
 Jo. 
  
 59. Arbetslivets (o)synliga murar. Ju. 
  
 60. På tröskeln till lönearbete. Diskriminering,  
  
 exkludering och underordning 
  
 av personer med utländsk bakgrund. Ju. 
  
 61. Asylförfarandet 
  
 – genomförandet av asylprocedurdirektivet  
  
 i svensk rätt. UD. 
  
 62. Testa och öva i norra Sverige. Center i 
  
 Arvidsjaur. N. 
  
 63. Forensiska institutet. Ny myndighet för 
  
 kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri.  
  
 Ju. 
  
 64. Internationella kasinon i Sverige. En utvärdering.  
  
 Fi. 
  
 65. Att ta ansvar för sina insatser. 
  
 Socialtjänstens stöd till våldsutsatta 
  
 kvinnor. S. 
  
 66. Hästtävlingar – på lika villkor. Jo. 
  
 67. Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till 
  
 finansiering av service till sjöfolk. N. 
  
 Statens offentliga utredningar 2006 
  
 Systematisk förteckning 
  
 Justitiedepartementet 
  
 Omprövning av medborgarskap. [2] 
  
 Rattfylleri och sjöfylleri. [12] 
  
 Ny häkteslag. [17] 
  
 Att återta mitt språk. Åtgärder för att 
  
 stärka det samiska språket. [19] 
  
 Mediernas Vi och Dom. Mediernas 
  
 betydelse för den strukturella diskrimineringen.  
  
 [21] 
  
 En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. 
  
 Del 1+2, särtryck av sammanfattningen,  
  
 lättläst sammanfattning och 
  
 daisy. [22] 
  
 Är rättvisan rättvis? 
  
 Tio perspektiv på diskriminering av 
  
 etniska och religiösa minoriteter inom 
  
 rättssystemet. [30] 
  
 Om välfärdens gränser och det villkorade 
  
 medborgarskapet. [37] 
  
 Utbildningens dilemma 
  
 Demokratiska ideal och andrafierande 
  
 praxis. [40] 
  
 Jakten på makten. [46] 
  
 Ökade möjligheter till trafiknykterhetskontroller  
  
 vid gränserna. [47] 
  
 Diskrimineringens retorik. En studie av 
  
 svenska valrörelser 1988–2002. [52] 
  
 Partierna nominerar. 
  
 Exkluderingens mekanismer – etnicitet 
  
 och representation. [53] 
  
 Arbetslivets (o)synliga murar. [59] 
  
 På tröskeln till lönearbete. Diskriminering, 
  
 exkludering och underordning av 
  
 personer med utländsk bakgrund. [60] 
  
 Forensiska institutet. Ny myndighet för 
  
 kriminalteknik, rättsmedicin och rättspsykiatri.  
  
 [63] 
  
 Utrikesdepartementet 
  
 Skyddsgrundsdirektivet och svensk rätt. 
  
 En anpassning av svensk lagstiftning till 
  
 EG-direktiv 2004/83/EG angående 
  
 flyktingar och andra skyddsbehövande. 
  
 [6] 
  
 Sverige som värdland för internationella 
  
 organisationer. [26] 
  
 Internationella sanktioner. [41] 
  
 Asylsökande barn med uppgivenhetssymtom 
  
 – trauma, kultur, asylprocess. [49] 
  
 Asylförfarandet 
  
 – genomförandet av asylprocedurdirektivet  
  
 i svensk rätt. [61] 
  
 Försvarsdepartementet 
  
 Ny reglering om brandfarliga och explosiva 
  
 varor. [16] 
  
 Kustbevakningens personuppgiftsbehandling.  
  
 Integritet – Effektivitet. 
  
 [18] 
  
 Socialdepartementet 
  
 Detaljhandel med nikotinläkemedel. [15] 
  
 Avgift för matservice inom äldre- och 
  
 handikappomsorgen. [24] 
  
 Stöd till hälsobefrämjande tandvård. [27] 
  
 Teckenspråk och teckenspråkiga. 
  
 Kunskaps- och forskningsöversikt. [29] 
  
 Teckenspråk och teckenspråkiga. 
  
 Översyn av teckenspråkets ställning. [54] 
  
 Ansvarsfull servering – fri från diskriminering.  
  
 [56] 
  
 En bättre tillsyn av missbrukarvården. [57] 
  
 Att ta ansvar för sina insatser. 
  
 Socialtjänstens stöd till våldsutsatta 
  
 kvinnor. [65] 
  
 Finansdepartementet 
  
 Kontroll av varor vid inre gräns. [9] 
  
 Spel i en föränderlig värld. [11] 
  
 Tonnageskatt. [20] 
  
 Nya skatteregler för idrotten. [23] 
  
 Nya upphandlingsregler 2. [28] 
  
 Värdepapper och kontrolluppgifter. [35] 
  
 Bidragsbrott. [48] 
  
 En ny lag om värdepappersmarknaden. 
  
 +Författningsbilaga. [50] 
  
 Ny associationsrätt för försäkringsföretag.  
  
 + Författningsförslag. [55] 
  
 Internationella kasinon i Sverige. En utvärdering.  
  
 [64] 
  
 Utbildnings- och kulturdepartementet 
  
 Skola  Samhälle. [1] 
  
 Studieavgifter i högskolan. [7] 
  
 Mångfald och räckvidd. [8] 
  
 Ett förnyat programkontor. [10] 
  
 Anställ unga! [31] 
  
 Den professionella orkestermusiken 
  
 i Sverige. [34] 
  
 För studenterna... 
  
 – om studentkårer, nationer och 
  
 särskilda studentföreningar. [36] 
  
 Vuxnas lärande. En ny myndighet. [38] 
  
 Plats på scen. [42] 
  
 Tänka framåt, men göra nu. Så stärker vi 
  
 barnkulturen. + Bilaga/rapport: 
  
 "Det ser lite olika ut..." En kartläggning 
  
 av den offentligt finansierade kulturen 
  
 för barn. [45] 
  
 Tillgänglighet, mobil TV samt vissa andra 
  
 radio- och TV-rättsliga frågor. 
  
 + Daisy. [51] 
  
 Jordbruksdepartementet 
  
 Djurskydd vid hästavel. [13] 
  
 Samernas sedvanemarker. [14] 
  
 Sanktionsavgift i stället för straff 
  
 – områdena livsmedel, foder och 
  
 djurskydd. [58] 
  
 Hästtävlingar – på lika villkor. [66] 
  
 Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet 
  
 Ett utvidgat miljöansvar. [39] 
  
 Översyn av atomansvaret. [43] 
  
 Näringsdepartementet 
  
 Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning 
  
 i hela landet. [3] 
  
 Svenska partnerskap – en översikt. 
  
 Rapport 1 till Organisationsutredningen  
  
 för regional tillväxt. [4] 
  
 Organisering av regional utvecklingspolitik 
  
 – balansera utveckling och förvaltning. 
  
 Rapport 2 till Organisationsutredningen  
  
 för regional tillväxt. [5] 
  
 Arbetslivsresurs. 
  
 Ett statligt ägt bolag efter sammanslagning  
  
 av Samhall Resurs AB (publ) och 
  
 Arbetslivstjänster. [25] 
  
 God sed vid lönebildning – Utvärdering av 
  
 Medlingsinstitutet. [32] 
  
 Andra vägar att finansiera nya vägar. [33] 
  
 Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, 
  
 utbildning, avtal m.m. [44] 
  
 Testa och öva i norra Sverige. Center i 
  
 Arvidsjaur. [62] 
  
 Fritid till sjöss och i hamn. Förslag till 
  
 finansiering av service till sjöfolk. [67]