Kön, makt och statistik 
 Till statsrådet Nyamko Sabuni 
 Regeringen beslutade den 23 februari 2006 att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att kartlägga och redovisa fördelningen av kvinnor och män på maktpositioner inom olika sektorer av sam- hället. 
 Den 15 mars 2006 förordnades professor Johnson som särskild utredare och FK Vega anställdes som utred- ningens sekreterare. 
 Utredningen som har namnet Kvinnor och män på maktposi- tioner i det svenska samhället (N 2006:04), överlämnar härmed sitt betänkande Kön, makt och statistik (SOU 2007:108). 
 Uppdraget är härmed slutfört. 
 Johnson 
 Chase 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 13 
  
 1 
  
 Inledning................................................................... 
  
 25 
  
 1.1 
  
 Utredningen har två syften ..................................................... 
  
 25 
  
 1.2 
  
 Varför är en kvantitativ kartläggning av makt- 
  
 positionernas fördelning viktig? ............................................. 
  
 26 
  
 1.3 
  
 Kön, makt och statistik ........................................................... 
  
 28 
  
 1.3.1 
  
 Direktiven ..................................................................... 
  
 29 
  
 1.3.2 
  
 Avgränsningar............................................................... 
  
 31 
  
 1.3.3 
  
 Metodproblem .............................................................. 
  
 31 
  
 1.4 
  
 Vad är makt?............................................................................. 
  
 32 
  
 1.4.1 Har alla chefer makt?.................................................... 
  
 33 
  
 1.5 
  
 Rapportens disposition............................................................ 
  
 35 
  
 2 
  
 Om chefer i allmänhet ................................................ 
  
 37 
  
 2.1 
  
 En fjärdedel av toppcheferna är kvinnor ................................ 
  
 37 
  
 2.2 
  
 Andelen kvinnor på lägre chefspositioner är också totalt 
  
 en fjärdedel ............................................................................... 
  
 38 
  
 2.3 
  
 Kvinnliga och manliga chefer är snedfördelade mellan 
  
 olika yrkesområden och nivåer ............................................... 
  
 38 
  
 2.4 I de största chefsgrupperna utgör kvinnorna en tredjedel .... 
  
 40 
  
 2.5 
  
 Det finns en könsuppdelning både inom och mellan 
  
 chefsgrupper............................................................................. 
  
 44 
  
 2.6 
  
 Könsuppdelningen är stabil över tid ....................................... 
  
 46 
  
 2.7 
  
 Sammanfattning ....................................................................... 
  
 47 
  
 5 
  
 Rubrik SOU 
  
 3 
  
 Näringslivet................................................................ 
  
 49 
  
 3.1 
  
 Börsföretagens styrelser och ledning ...................................... 
  
 49 
  
 3.1.1 
  
 Privata börsföretag........................................................ 
  
 50 
  
 3.2 
  
 Företag med olika ägandeformer............................................. 
  
 52 
  
 3.2.1 
  
 VA 500 företagsdatabas ................................................ 
  
 52 
  
 3.2.2 Olika chefsnivåer i 50 företag med olika ägande- 
  
 form ............................................................................... 
  
 53 
  
 3.2.3 
  
 Privata företag ............................................................... 
  
 55 
  
 3.2.4 
  
 Kooperativa företag ...................................................... 
  
 55 
  
 3.2.5 
  
 Statliga företag............................................................... 
  
 56 
  
 3.2.6 
  
 Kommunalt ägda företag .............................................. 
  
 60 
  
 3.2.7 Övriga viktiga ekonomiska aktörer ............................. 
  
 62 
  
 3.3 
  
 Branschskillnader i styrelsernas sammansättning .................. 
  
 62 
  
 3.4 
  
 Jämförelse med 2001 ................................................................ 
  
 63 
  
 3.5 
  
 Sammanfattning........................................................................ 
  
 64 
  
 4 
  
 Politiken.................................................................... 
  
 67 
  
 4.1 
  
 Allt fler kvinnor på senare år ................................................... 
  
 67 
  
 4.2 
  
 Riksdag och regering................................................................ 
  
 69 
  
 4.2.1 
  
 Riksdagen ...................................................................... 
  
 70 
  
 4.2.2 
  
 Regeringskansliet .......................................................... 
  
 71 
  
 4.2.3 Förändringen efter valet 2006 ...................................... 
  
 71 
  
 4.2.4 Uppdrag och positioner inom riksdagen..................... 
  
 74 
  
 4.3 
  
 Riksdagspartierna ..................................................................... 
  
 77 
  
 4.3.1 
  
 Partierna på riksplanet .................................................. 
  
 77 
  
 4.3.2 Partidistrikten: borgerliga män och könsblandad 
  
 vänster – och center ...................................................... 
  
 79 
  
 4.3.3 Ungdomsförbunden på riksplanet: manligt KDU 
  
 och kvinnlig Ung vänster ............................................. 
  
 80 
  
 4.3.4 Ungdomsdistrikten: balanserat utom hos 
  
 moderaterna................................................................... 
  
 81 
  
 4.4 
  
 Landstingen: manlig styrelseordförande, blandat 
  
 fullmäktige ................................................................................ 
  
 82 
  
 4.5 Kommunerna styrs av män ...................................................... 
  
 85 
  
 6 
  
 Rubrik 
  
 SOU 
  
 4.6 
  
 Storstädernas politikerelit är mer balanserad ......................... 
  
 88 
  
 4.7 
  
 De svenska  
 EU-politikerna ..................................................... 
  
 91 
  
 4.8 
  
 Sammanfattning ....................................................................... 
  
 92 
  
 5 
  
 Offentlig förvaltning.................................................... 
  
 97 
  
 5.1 
  
 Att vara myndighetschef var länge ett manligt monopol ...... 
  
 97 
  
 5.2 
  
 Regeringskansliets högsta tjänstemän är främst män ............ 
  
 98 
  
 5.3 
  
 Statliga myndigheter: manliga chefer och blandade 
  
 ledamöter................................................................................ 
  
 102 
  
 5.4 
  
 Centrala ekonomiska institutioner: somliga jämställda, 
  
 andra inte ................................................................................ 
  
 103 
  
 5.5 
  
 Riksdagens kontrollmyndigheter leds ofta av män.............. 
  
 104 
  
 5.6 
  
 Försvaret: civila kvinnor, militära män ................................. 
  
 105 
  
 5.7 
  
 Hovförvaltningen................................................................... 
  
 107 
  
 5.8 
  
 Rättsväsen: domaren är vanligen en man, åklagaren 
  
 varierar .................................................................................... 
  
 108 
  
 5.9 
  
 Internationell representation fördelas lika mellan könen.... 
  
 111 
  
 5.10 
  
 Länen leds främst av män ...................................................... 
  
 112 
  
 5.11 
  
 Kommunerna leds ännu oftare av män ................................. 
  
 115 
  
 5.12 
  
 SKLs enkätundersökning: en tredjedel kvinnliga chefer 
  
 på olika nivåer i kommuner och landsting............................ 
  
 115 
  
 5.13 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 117 
  
 6 
  
 Organisationsväsendet .............................................. 
  
 121 
  
 6.1 
  
 Civilsamhället som maktbas och ledarutbildning ................ 
  
 121 
  
 6.1.1 De nordiska folkrörelserna har haft stor 
  
 betydelse för att skola ledare...................................... 
  
 121 
  
 6.1.2 Förlorar civilsamhället i betydelse? ........................... 
  
 122 
  
 7 
  
 Rubrik 
  
 SOU 
  
 6.2 
  
 Arbetsmarknadens organisationer ........................................ 
  
 123 
  
 6.2.1 
  
 Fackföreningsrörelsen ................................................ 
  
 124 
  
 6.2.2 
  
 Arbetsgivarorganisationer .......................................... 
  
 129 
  
 6.2.3 
  
 Offentliga arbetsgivarorganisationer ......................... 
  
 132 
  
 6.3 
  
 Andra intresseorganisationer................................................. 
  
 135 
  
 6.3.1 
  
 Boendeorganisationer ................................................. 
  
 135 
  
 6.3.2 
  
 Identitetsorganisationer ............................................. 
  
 135 
  
 6.4 
  
 Interaktionsrörelser................................................................ 
  
 137 
  
 6.4.1 
  
 Idrottsrörelsen ............................................................ 
  
 138 
  
 6.4.2 
  
 Miljörörelsen ............................................................... 
  
 139 
  
 6.4.3 Övriga intresse- och ideella organisationer ............... 
  
 139 
  
 6.4.4 Kyrkor och religiösa samfund .................................... 
  
 140 
  
 6.5 
  
 Sammanfattning...................................................................... 
  
 141 
  
 7 
  
 Massmedier ............................................................. 
  
 145 
  
 7.1 
  
 Medierna har blivit fler och deras inflytande ökar ............... 
  
 145 
  
 7.2 
  
 Etermedier .............................................................................. 
  
 147 
  
 7.2.1 I public  
 service-medier 
  finns det många kvinnliga 
  
 chefer ........................................................................... 
  
 147 
  
 7.2.2 Kommersiella etermedier har främst manliga 
  
 chefer ........................................................................... 
  
 147 
  
 7.2.3 
  
 Nyhetsbyråer............................................................... 
  
 147 
  
 7.3 
  
 Cheferna för tidningar och tidskrifter är oftast män ........... 
  
 148 
  
 7.3.1 Morgontidningarna har främst manliga chef- 
  
 redaktörer .................................................................... 
  
 148 
  
 7.3.2  
 A-pressen 
  leds av nästan bara män............................. 
  
 148 
  
 7.3.3 Dagspress med viss total upplaga: återigen främst 
  
 män............................................................................... 
  
 150 
  
 7.3.4 Bland tidskrifternas chefredaktörer finns både 
  
 kvinnor och män ......................................................... 
  
 150 
  
 7.3.5 
  
 Press efter utgivningsort............................................. 
  
 151 
  
 7.3.6 De som granskar medierna är ofta kvinnor............... 
  
 153 
  
 7.4 
  
 Andra undersökningar ........................................................... 
  
 154 
  
 7.5 
  
 Sammanfattning...................................................................... 
  
 155 
  
 8 
  
 Rubrik 
  
 SOU 
  
 8 
  
 Kulturen.................................................................. 
  
 157 
  
 8.1 
  
 Kulturen är ett heterogent men eget fält.............................. 
  
 157 
  
 8.2 
  
 Sega strukturer gav männen försteg...................................... 
  
 158 
  
 8.3 
  
 De mansdominerade akademierna ger anseende.................. 
  
 159 
  
 8.4 
  
 Kvinnliga och manliga kulturpolitiker ger ekonomiskt 
  
 stöd 
  
 ......................................................................................... 
  
 161 
  
 8.5 
  
 Arkiv och museer leds av både kvinnor och män................. 
  
 162 
  
 8.5.1 ...................................................... 
  
 De statliga arkiven 
  
 162 
  
 8.5.2 .................................Statliga museer och länsmuseer 
  
 162 
  
 8.5.3 ........................................................ 
  
 Teater och musik 
  
 164 
  
 8.5.4 .............................................................................. 
  
 Film 
  
 166 
  
 8.5.5 Kvinnor är bibliotekschefer – män leder museer, 
  
 ................................................... 
  
 orkestrar och teatrar 
  
 166 
  
 8.5.6 Fler män än kvinnor leder konstnärliga 
  
 ................................................................. 
  
 utbildningar 
  
 167 
  
 8.6 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 168 
  
 9 
  
 Vetenskap .................................och högre utbildning 
  
 171 
  
 9.1 
  
 Vetenskapen ....................................har en manlig tradition 
  
 171 
  
 9.2 
  
 Akademierna ....................................samlar och hedrar män 
  
 172 
  
 9.3 
  
 Det politiska ..............................................fältets styrmedel 
  
 175 
  
 9.4 
  
 Högskolorna ........styrs oftare av kvinnor än universiteten 
  
 176 
  
 9.5 
  
 Rekryteringsbasen: mellancheferna/dekanerna är 
  
 främst män.............................................................................. 
  
 178 
  
 9.6 Efter doktorsexamen tar männen över ................................. 
  
 179 
  
 9.7 
  
 Jämställt i offentliga forskningsråd, nästan bara 
  
 män i de privata ...................................................................... 
  
 180 
  
 9.8 
  
 Folkbildning ........................................................................... 
  
 182 
  
 9.9 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 183 
  
 9 
 Rubrik SOU 
  
 10 
  
 Sammanfattning....................................................... 
  
 187 
  
 10.1 
  
 Att undersöka maktpositioner .............................................. 
  
 187 
  
 10.1.1 Vad vi har gjort och inte gjort ................................. 
  
 187 
  
 10.1.2 Varför kartlägga maktens män och kvinnor?.......... 
  
 188 
  
 10.1.3 Vilka mönster har vi funnit? .................................... 
  
 188 
  
 10.2 
  
 Vad kom vi fram till?.............................................................. 
  
 189 
  
 10.2.1 Kvinnor och män är chefer på olika områden, 
  
 olika nivåer och olika typer av positioner ............... 
  
 189 
  
 10.2.2 Jämnast på riksnivå, flest män på lokal och 
  
 regional nivå.............................................................. 
  
 189 
  
 10.2.3 Könsarbetsdelning finns även bland chefer ............ 
  
 190 
  
 10.2.4 Män leder och verkställer, kvinnor är ledamöter.... 
  
 190 
  
 10.3 
  
 Chefer område för område .................................................... 
  
 191 
  
 10.3.1 
  
 Chefer i allmänhet .................................................... 
  
 191 
  
 10.3.2 
  
 Näringslivet............................................................... 
  
 191 
  
 10.3.3 
  
 Politiken.................................................................... 
  
 192 
  
 10.3.4 
  
 Förvaltning................................................................ 
  
 195 
  
 10.3.5 
  
 Organisationsväsendet ............................................. 
  
 197 
  
 10.3.6 
  
 Medier ....................................................................... 
  
 199 
  
 10.3.7 
  
 Kulturen .................................................................... 
  
 200 
  
 10.3.8 
  
 Vetenskapen.............................................................. 
  
 201 
  
 10.4 
  
 Slutsatser ................................................................................. 
  
 203 
  
 10.4.1 Kvinnor och män har olika sorters 
  
 chefspositioner ......................................................... 
  
 203 
  
 10.4.2 Mekanismer som kan förstärka sega strukturer ..... 
  
 204 
  
 10.4.3 
  
 Den regionala dimensionen ..................................... 
  
 204 
  
 10.4.4 
  
 Tidsdimensionen ...................................................... 
  
 206 
  
 10.4.5 
  
 Talens mystik? .......................................................... 
  
 206 
  
 10.4.6 Jämförelse med 2001 års undersökning .................. 
  
 207 
  
 10.5 
  
 Förslag som kan underlätta en kontinuerlig uppföljning 
  
 av kvinnors och mäns tillgång till maktpositioner ............... 
  
 208 
  
 11 
  
 Metod och material................................................... 
  
 211 
  
 11.1 
  
 Vad styr statistikens förekomst och utformning? ............... 
  
 211 
  
 11.2 
  
 Chefsstatistik.......................................................................... 
  
 212 
  
 10 
 Rubrik SOU 
  
 11.3 
  
 Näringslivet ............................................................................ 
  
 212 
  
 11.3.1 
  
 Urval ......................................................................... 
  
 214 
  
 11.3.2 
  
 Källor ........................................................................ 
  
 216 
  
 11.4 
  
 Statsmakten ............................................................................ 
  
 216 
  
 11.4.1 
  
 Urval ......................................................................... 
  
 217 
  
 11.4.2 
  
 Källor ........................................................................ 
  
 219 
  
 11.5 
  
 Kommun, landsting och regioner ......................................... 
  
 219 
  
 11.5.1 
  
 Urval ......................................................................... 
  
 221 
  
 11.5.2 
  
 Källor ........................................................................ 
  
 222 
  
 11.6 
  
 Medier 
  
 ..................................................................................... 
  
 222 
  
 11.6.1 
  
 Urval ......................................................................... 
  
 224 
  
 11.6.2 ........................................................................ 
  
 Källor 
  
 225 
  
 11.7 
  
 Organisationer ....................................................................... 
  
 226 
  
 11.7.1 ......................................................................... 
  
 Urval 
  
 227 
  
 11.7.2 ........................................................................ 
  
 Källor 
  
 229 
  
 11.8 
  
 Kultur...................................................................................... 
  
 229 
  
 11.8.1 ......................................................................... 
  
 Urval 
  
 229 
  
 11.8.2 ........................................................................ 
  
 Källor 
  
 230 
  
 11.9 
  
 Vetenskap ............................................................................... 
  
 230 
  
 11.9.1 ......................................................................... 
  
 Urval 
  
 230 
  
 11.9.2 ........................................................................ 
  
 Källor 
  
 231 
  
 Källor och litteratur.......................................................... 
  
 233 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv.......................................................... 
  
 239 
  
 Bilaga 2 
  
 Tilläggsdirektiv.............................................................. 
  
 243 
  
 Bilaga 3 
  
 Tilläggsdirektiv.............................................................. 
  
 245 
  
 Bilaga 4  
 Tabeller; ..................................kön, makt och statistik 
  
 247 
  
 Bilaga 5  
 Källförteckning .....................................över hemsidor 
  
 377 
  
 11 
 Sammanfattning 
 Vad vi har gjort och inte gjort 
 Syftet med den här undersökningen har varit  
 dels  
 att kartlägga kvinnors och mäns tillgång till ledande positioner på olika sam- hällsområden,  
 dels  
 att diskutera hur det statistiska underlaget till fortsatta kartläggningar kan förbättras så att möjligheten till regel- bunden uppföljning av utvecklingen underlättas. 
 De positioner som undersökts enligt direktiven är främst politik och förvaltning samt politiskt indirekt influerade positioner på andra områden. Till dessa har för jämförelses skull lagts även posi- tioner som influeras av andra logiker, i synnerhet näringslivet men också kultur, medier och vetenskap. Höga positioner inom orga- nisationslivet har också medtagits som en viktig del av civilsam- hället, som historiskt varit en förutsättning för den svenska demo- kratins uppbyggnad och alltjämt – om än i minskande mån – utgör en kanal för olika intressen och grupper i samhället till maktens högsta positioner. 
 Där så varit möjligt har jämförelse skett med den tidigare kart- läggning av den svenska makteliten från 2001, som letts av under- tecknad utredare. Den tidigare undersökningen var dock i sin hel- het baserad på teoretiska överväganden och omfattade inte lika breda kategorier som den vi nu har gjort. 
 Av tidsskäl har undersökningen i huvudsak koncentrerats till offentligt tillgängligt material med kompletteringar via telefon eller  
 e-post 
  där så befunnits nödvändigt. Någon egen enkätundersök- ning har inte kunnat genomföras. Däremot har relevanta redan gjorda undersökningar använts. 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Varför kartlägga maktens män och kvinnor? 
 Jämställdhet mellan kvinnor och män är en omistlig del av ett demokratiskt samhälle. Ledande positioner bör därför vara någor- lunda jämnt fördelade mellan könen. Dels är det en fråga om att män och kvinnor skall ha samma möjligheter till förkovran och samma tillgång till makt (rättviseargumentet), dels skall samhället kunna tillgodogöra sig både kvinnors och mäns insatser (nytto- argumentet), dels skall även gruppen kvinnor – i likhet med andra samhällsgrupper – vara representerad på maktens yppersta posi- tioner (demokratiargumentet). Långsiktiga strategiska beslut lik- som den dagliga verksamhetens små steg blir mer allsidigt belysta och bättre förankrade, då både kvinnors och mäns erfarenheter och intressen har ingått i underlaget. 
 Vilka mönster har vi funnit? 
 Skillnaden mellan kvinnors och mäns tillgång till makt i det svenska samhället kan på en övergripande nationell nivå beskrivas som  
 subtil men systematisk.  
 Men ser vi närmare på de olika områdena visar den sig på sina håll vara till och med dramatisk. 
 Grovt sett kan vi urskilja tre typer av könsfördelning på makt- positioner i det svenska samhället: 
  
 1) 
  
 en någorlunda jämn fördelning karaktäriserar väl synliga posi- tioner som påverkas av politiska åtgärder. Avvikelser här har främst ideologiska skäl; 
  
 2) 
  
 två tredjedelar män och en tredjedel kvinnor finns där man strävar efter någorlunda många kvinnor men inte är särskilt ut- satt för offentlig granskning; 
  
 3) 
  
 en massiv mansdominans med ytterligt få kvinnliga inslag finns dels generellt på lokal och regional nivå, dels i prestigefyllda organisationer (akademier, företag) där rekrytering sker genom mer eller mindre kollegiala inval och omsättningen på ledamöter är låg. Även dagspressen har denna könsfördelning. 
  
 14 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 Kvinnor och män är chefer på olika områden, olika nivåer och olika typer av positioner 
 Graden av jämställdhet på ledande positioner har vid närmare undersökning visat sig variera på ett systematiskt sätt mellan  
 samhällsnivåer, yrkesområden  
 och  
 huvudmän  
 för verksamheten. Så tycks central, regional och lokal nivå erbjuda olika förutsättningar att genomföra könsbalans på ledande poster. Skillnader i detta avseende finns också mellan områden såsom exempelvis politiken å ena sidan och näringslivet å den andra. Statlig huvudman ger också oftast större möjligheter till jämställdhet än kommunal eller privat. Det finns också skillnader mellan storstadsområden å ena sidan och mindre orter och glesbygd å den andra. 
 Vidare har vi funnit skillnader mellan olika typer av positioner. Exekutiva eller verkställande chefer är oftast män liksom ord- förandena (t.ex. i kommuner). De kvinnor som finns på ledande positioner ingår oftast som ledamöter i styrelser. 
 Jämnast på riksnivå, flest män på lokal och regional nivå 
 Grovt sett tycks den centrala nivån vara lättast åtkomlig för poli- tiska beslut om könsbalans. Dessa positioner är synligast och deras rekryteringsprocesser blir därmed genomskinliga och granskade i offentligheten, sannolikt på ett mer ingående sätt än positioner på lokal nivå. 
 Historiskt sett har det alltid varit lättare för central- makten/staten att fatta beslut om lika rättigheter för könen i olika avseenden än att genomdriva dem på det lokala planet. På central nivå har beslutsfattarna ett övergripande ansvar för samhällets utformning och en överblick över de långsiktiga konsekvenserna av olika beslut. Den ökade konkurrens om ledande positioner som en aktiv rekrytering av kvinnor innebär, berör dem sällan personligen. På den lokala nivån finns i högre grad de män som genom beslutet skulle utsättas för större konkurrens. Där kan det vara svårare att finna stöd för de principiella besluten. Bristande jämställdhet kan ofta bero på att det finns ett intresse av konkurrensbegränsning bland de närmast berörda. De som redan innehar positioner vill inte lämna dem. När en rekrytering blir aktuell har de också svårt att välja bort de närmaste kollegerna eller adepterna i det egna nätverket till förmån för personer som inte ingår där. 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Könsarbetsdelning finns även bland chefer 
 Men det finns flera skäl till att det kan vara svårt att genomföra könsbalans på ledande poster i olika delar av samhället. En strikt könsuppdelning mellan yrkesområden lever kvar, som kodar vissa yrken som manliga. Vi har exempelvis en stark enkönat manlig tradition på det militära och det kyrkliga området, liksom inom tillverkningsindustri och byggnadsverksamhet. Företagsledning är ett annat viktigt område, som visat sig särskilt bundet till en tradi- tionell och homogen chefsrekrytering, i synnerhet inom de privata företagen. 
 I dag finns det emellertid också en folklig opinion att ta hänsyn till. De senaste decenniernas debatt har resulterat i en allmän kon- sensus om att jämställdhet är en viktig del av demokratin. Oavsett vilken personlig åsikt man har, så finns denna övergripande norm i samhället. Politikens möjligheter att kanalisera folklig opinion och de stora företagens växande beroende av ett gott anseende bland kunder och investerare bäddar för förändring även inom närings- livet. 
 Män leder och verkställer, kvinnor är ledamöter 
 När det gäller typer av positioner har vi kunnat konstatera att männen dominerar kraftigt på de exekutiva positionerna (general- direktör, vd, förbundschef m.fl.) och även de flesta ordförande- poster, medan kvinnor på ledande poster i första hand är styrelse- ledamöter, i bästa fall ordinarie sådana. 
 Från januari 2008 kommer en rad statliga myndigheter att för- lora sina styrelser för att i stället få en närmare relation till departe- ment och regering. En del konsekvenser av detta har diskuterats. Mot bakgrund av resultaten i vår undersökning bör man också fråga sig vad slopandet av styrelserna kommer att innebära för kvinnors inflytande. Det torde bli ännu mer angeläget att se över könssammansättningen hos myndighetscheferna. 
 16 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 Flest kvinnor i rikspolitiken, flest män i näringslivet och pressen 
 I vår kartläggning av kvinnor och män på ledande positioner i samhället har vi kommit fram till att det finns fler kvinnor inom  
 politiken  
 än inom något annat område i samhället. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Det är det mest jämställda samhällsområdet. Samtidigt är de ledande positioner på andra områden som innehas av kvinnor, också oftast sådana som är politiskt influerade. Detta bekräftar resultaten från tidigare forsk- ning. Ambitionen att ha en allsidig representation främjar rekryte- ringen av personer med olika bakgrunder och tillhörigheter. 
 Men  
 inom  
 politiken finns skillnader. De politiska topposition- erna på kommunal och regional nivå besätts främst av män, medan de kanske mest synliga politiska toppositionerna på central nivå är mycket noggrant uppdelade på män och kvinnor. 
 Detsamma gäller  
 de politiska partiernas  
 toppositioner, som är jämnt fördelade mellan könen. Men här finns det skillnader mellan partier, som i huvudsak går ut på att partier till vänster har en jämnare könsfördelning än de borgerliga partierna. Samma tendens återfinns i ledningen för ungdomsförbunden och bland partiernas distriktsordförande. Detta kan härledas till partiernas olika inställ- ning till legitimiteten hos politiska åtgärder som främjar det underrepresenterade könets tillgång till ledande positioner. Partier som tolkar snedfördelningen som strukturell är positiva till korri- gerande åtgärder, medan partier som tolkar snedfördelningen som ett resultat av individuella val (utan påverkan från olika typer av socialt grundade begränsningar och styrmedel) är negativa till poli- tisk inblandning. 
 Den  
 offentliga förvaltningens  
 toppskikt är jämförelsevis köns- balanserat. Generaldirektörer och landshövdingar har synliga posi- tioner, som också påverkas av politikens logik. 
 Här finns emellertid också en skillnad mellan nivåer, så att till exempel de högsta tjänstemännen i  
 kommuner och regionförbund  
 såsom kommunchefer och regionchefer oftast är män. De valda ordförandena är också oftare män, medan kvinnorna i regel finns bland de vanliga ledamöterna i styrelse och fullmäktige. 
 Trots den uttalade ambitionen att rekrytera fler kvinnor till det nya  
 insatsförsvaret  
 finns ännu endast en marginell andel bland mili- tären. Den största minoriteten kvinnor inom försvaret finns bland 
  
 1 
  
 TP PT  
 Se även SOU 1990:kapitlet Makteliten, Göransson 2007. 
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 de civilanställda. Ställföreträdande chef för försvarsmakten är dock en kvinnlig generaldirektör. 
 Inom  
 rättsväsendet  
 har allt fler kvinnor kommit in på senare tid. Juristutbildningen domineras i dag av kvinnor. Andelen kvinnliga  
 domare  
 är totalt 30 procent. Men skillnaden är stor mellan olika nivåer. Det är faktiskt särskilt på de högre nivåerna som kvinnor vunnit inträde. Här utgör de minst 40 procent, dvs. den nivå som brukar betraktas som någorlunda könsbalanserad. Men i den största domarkategorin – tingsrättsdomarna, som är första instansens domare – dominerar männen mycket kraftigt – till 80 procent. 
 Bland  
 åklagarna  
 råder det motsatta förhållandet. Där besätter kvinnorna i synnerhet första instansens positioner som kammar- åklagare, där de utgör 52 procent. Där finns alltså ungefär lika många kvinnor som män. De högre åklagarna utgörs däremot till allra största delen av män. 
 En skillnad mellan nivåer finns också i  
 organisationsväsendet 
 . Ordförandena på central nivå i både LO och Svenskt Näringsliv är kvinnor, och det finns en minoritet kvinnor i ledningen för båda riksorganisationerna. Men eftersom nästan samtliga förbundsord- förande i de enskilda arbetsgivarorganisationerna och i LO- förbunden är män, slår detta igenom även på central nivå. 
 Ofta gäller att lokala och regionala organisationer skall vara representerade i ledningen på central nivå. I den mån ledande lokala positioner är mansdominerade, reproducerar detta männens posi- tionella makt på riksnivån – samtidigt som det i ett annat avseende innebär en allsidig representation, nämligen från de olika medlems- förbunden. Man skulle kunna säga att den allmänna könsarbets- delningen leder till obalans mellan könen i  
 LO-förbunden 
  och i Svenskt Näringslivs medlemsorganisationer, och därmed också i förbundens toppar och i centralorganisationens ledning. En mot- svarande tendens finns bland kommuner där mansdominerade kommunledningar i kraft av dessa positioner också finns på ledande positioner på regionnivå. Den mest grundläggande obalansen – den mellan olika typer av yrken och politiska uppdrag  
 –- 
  fortplantas alltså genom hierarkin ända upp till toppen. Detsamma gäller även idrottsförbunden och andra ideella och intresseorganisationer som har en riksorganisation. 
  
 Näringslivets  
 toppositioner är de mest mansdominerade i sam- hället. Trots att de senaste årens debatt om bolagsstyrelsernas sam- mansättning lett till en liten ökning av andelen kvinnliga ledamöter, går förändringen mycket långsamt. Bland de viktigare exekutiva 
 18 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 toppositionerna finns ingen förändring över huvud taget. Det förekommer obetydliga fluktuationer i andelen kvinnor men något trendbrott skymtar inte. Makten över näringslivet är genuint enkönad – det gäller särskilt de stora börsföretagen. Det finns emellertid någon förändring när det gäller mindre företag. 
 I  
 medieföretagen  
 gäller samma logik som i övriga företag. Här domineras de administrativa ledningspositionerna av män. På en lista över de tio mäktigaste personerna i mediebranschen är åtta av de tio mäktigaste män (enligt branschtidningen Resumé i maj 2007), medan den publicistiska makten är något mer blandad. Det finns dock en stor skillnad mellan olika typer av medier. Även här tycks den representativa logiken och genomskinligheten i rekryte- ringsprocesser på central nivå främja andelen kvinnor inom public  
 service-företagen 
  inom tv och radio, medan kommersiella eter- medier domineras av män. Det mest frapperande är dock att dags- pressen är mansdominerad på ett närmast chockerande massivt sätt. De nyheter och kommentarer vi läser i vår dagliga tidning har till överväldigande del valts ut och kommenterats av män. Världen tolkas för oss genom deras ögon. 
 Även inom  
 kulturen  
 finns tendensen att kulturpolitiska orga- nisationer leds av lika många kvinnor som män, medan akademier- na är mansdominerade. Här finns också en uppdelning i manliga exekutiva chefer och kvinnliga styrelseledamöter, i synnerhet på regional och lokal nivå. På nationell nivå finns det kvinnor som chefer både för teatrar och museer. På länsnivå är teaterchefer, museichefer och musikchefer nästan enbart män, medan kvinnorna dominerar som bibliotekschefer. Den mest mansdominerade konst- formen är på alla nivåer musiken. 
  
 Universitet och högskolor  
 har efter valet 2006 fått möjlighet att själva bestämma om man vill ha politiker eller näringslivsföre- trädare som ordförande i styrelsen. De flesta har valt att fortsätta med denna externa rekrytering. En tredjedel av de nyvalda ord- förandena är kvinnor. Även i forskningsråden finns en stor andel kvinnor. Männen dominerar däremot mycket kraftigt i de veten- skapliga samfunden och de priskommittéer som beslutar om prestigefyllda priser, t.ex. nobelpriset. Det gäller de naturveten- skapliga områdena som har en lång tradition av mansdominans, men det gäller även andra områden såsom kommittéerna för ekonomi och samhällsvetenskap och inte minst Svenska Akade- mien, vars ansvarsområde ju främst gäller de humanistiska veten- skaperna. De symboliska värdena bestäms alltså av män. Det är 
 19 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 också nästan enbart män, som råder över de privata donationer som finansierar forskning. Kvinnor har däremot inflytande över de offentligt tillhandahållna forskningsresurserna. 
 I utbildningssystemet finns det fram till doktorsexamen minst lika många kvinnor som män, men därefter blir kvinnorna allt färre ju högre upp i det vetenskapliga karriären man kommer. Bland professorerna utgör de endast 17 procent. Bland administrativa chefer dominerar männen ännu mer på mellannivå (bland dekaner) än på toppositionerna. 
 Mansdominansen är störst på lokal nivå 
 Det är alltså främst på central eller nationell nivå som könsbalansen är jämn. Ute i landet vid lokala myndigheter, kulturinstitutioner, fackförbund, arbetsgivarorganisationer, politiska distriktsförbund men också bland lokala ledarskribenter och första instansens domare dominerar männen stort. 
 Men det finns också regionala skillnader när det gäller kvinnors respektive mäns delaktighet i den offentliga makten. 
 Regionala skillnader 
 Vi har i vissa avseenden kunnat konstatera tendenser till olika könsordningar i olika regioner av landet. Tidigare forskning har beskrivit regionala skillnader i kvinnors karriärmöjligheter, som kan härledas till olika näringsstruktur, olika könsuppdelning på arbetsmarknaden, olika tillgång till social välfärd samt – som en följd därav – olikheter i kvinnors politiska deltagande. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 Kvinnors delaktighet är större både i förvärvsarbete och politiska uppdrag i kommuner, där det finns en utbyggd social omsorg samtidigt som det finns många kvinnligt kodade arbetstillfällen. 
 I storstaden Stockholm har vi exempelvis sett att könsbalansen på de högsta kommunala positionerna är jämn, medan Göteborgs och Malmö kommuner är mansdominerade på toppen. Kust- regionerna tycks vidare vara mer jämställda än inlandets kom- muner, särskilt i Norrland, även om Jämtland ofta framstår som ett mer jämställt undantag. 
  
 2 
  
 TP PT  
 Forsberg 1997. 
 20 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 Ju större kommunernas självstyre är, desto större skillnader kan också finnas i social service och välfärdens infrastruktur. Frihets- graderna i prioriteringar kan leda till att exempelvis barn- och äldreomsorgen är bättre utbyggd på vissa håll än andra, vilket direkt påverkar kvinnornas förvärvsfrekvens och karriärmöjligheter – på grund av den ännu kvardröjande ojämlika uppdelningen av familje- ansvar mellan könen. Med bättre utbyggd social service ökar också kvinnors lokalpolitiska deltagande. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
  
 Det är dock svårt att av vår undersökning dra slutsatser om i vilken riktning ett orsakssamband mellan utbyggnaden av social service och kvinnornas förvärvsfrekvens och politiska deltagande går. Är det så att kvinnors politiska deltagande främjar kommunens utbyggnad av social service, eller är det så att social service frigör kvinnor till politiskt deltagande – och till arbete med social service? I tidigare forskning påpekas att regioner med dåligt utbyggd social service i stället ofta har en historiskt kvardröjande patriarkal och religiöst färgad tradition att familjens och släktens service vilar på kvinnors obetalda arbete, exempelvis i Småland och Västerbotten. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
  
 Talens mystik? 
 Det har länge funnits en etablerad uppfattning att en fördelning som innebär att vardera könet har minst 40 procent av positionerna är en balanserad sammansättning. En sådan fördelning kan man enligt många acceptera och ändå anse att samhället är jämställt. 
 1. Efter vår genomgång av samhällets maktpositioner på olika nivåer inställer sig dock frågan: är det en könsbalanserad eller jämställd fördelning om det  
 alltid  
 är kvinnor som har nära 40 procent och  
 alltid  
 män som har nära 60 procent av viktiga positioner? Att kvinnor systematiskt ligger nära den undre gränsen och män vid den övre – det ser mer ut som minsta möjliga anpassning till kravet på könsbalans än en slump. Vi bör därför inte längre nöja oss med fördelningen  
 40–60 
  procent. För några år sedan uppsattes målet  
 50–50 
  för statliga myndigheter, och det förefaller vara en rimlig strävan på alla samhällsområden. 
  
 3 
  
 TP PT  
 Forsberg 1997. 
  
 4 
  
 TP PT  
 Forsberg 1997. 
 21 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 2. 
  
 Ännu tydligare blir den kvardröjande sovringsmekanismen på de områden, där andelen kvinnor aldrig överskrider en tredjedel. Det tycks vara en kritisk gräns i sammanhang där regler om kvotering (i betydelsen någon form av prioritering av det under- representerade könet) saknas, men där det ändå finns en med- vetenhet om problemet och en ambition att rekrytera kvinnor. Denna gräns har också av organisationsforskare setts som ett minimikrav för att minoriteten skall betraktas som individuella och professionella medarbetare, och inte som symboliska repre- sentanter för en avvikande grupp. 
  
 TPF 
  
 5 
  
 FPT  
 Men det tycks vara svårt att nå längre. 
  
 3. 
  
 I sammanhang där även denna ambition saknas, kan andelen män nå både 80 och 90 procent utan att någon i organisationen reagerar. Som exempel kan vi nämna börsföretagens operativa chefsposter men också de prestigefyllda akademierna för konst och vetenskap samt en del mindre synliga men viktiga positioner i vissa politiska partier (särskilt moderaterna och kristdemo- kraterna). Gemensamt har dessa församlingar en tro på merito- kratin och att de bäst meriterade alltid når toppen oavsett maktförhållanden och informella strukturer. 
  
 Jämförelse med 2001 års undersökning 
 En jämförelse med undersökningen 2001 av kvinnor och män på toppositioner visar att det i dag finns samma huvuddrag och skill- nader mellan områden, huvudmän och typer av positioner. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 Utvidgningen av undersökningen till att omfatta samtliga styrelseledamöter samt även ledande positioner på regional och lokal nivå har gett oss förutsättningar att se finare distinktioner . Vi har nu kunnat konstatera att det finns stora skillnader i könsfördelningen även mellan olika nivåer i samhället och mellan positioner som ordförande eller vd å ena sidan och ledamot å den andra. Könsuppdelningen är mer ojämlik på regional och lokal nivå än på nationell nivå. Vi har sett att den regionala dimensionen spelar roll. 
 Det tycks vara chefspositioner på kommunal och regional nivå och de exekutiva positionerna över huvud taget, som kommer att 
  
 5 
  
 TP PT  
 Kanter (1977) 1993. 
  
 6 
  
 TP  
 Göransson 
 PT  
 2007. 
 22 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 kräva det största insatserna i form av jämställdhetsarbete framöver. Detta gäller alla samhällsområden, men vi har här särskilt pekat på dagspressen, näringslivet, vissa organisationer (såsom LO, Svenskt Näringsliv och idrottsförbunden) samt akademierna inom veten- skap och kultur. Det tycks vara en öppen och genomskinlig rekryteringsprocess, synliga positioner och offentlig opinionsbild- ning som verkar för en mer allsidig rekrytering av chefer. 
 Det ligger nära till hands att tro att en könsmässigt bredare rekrytering till ledande positioner skulle vara en tidsfråga. Det tar tid för en välutbildad generation kvinnor att nå toppen. De måste börja nedifrån och gå från lägre chefspositioner till högre. Det kanske kan vara en bidragande förklaring på somliga områden. Men det är anmärkningsvärt att vi här har sett många exempel på den motsatta tendensen, nämligen att kvinnor nått toppositioner, men ännu inte i någon större utsträckning lyckats ta sig in på lokal chefsnivå och bli exempelvis tingsrättsdomare, kommunchef, läns- teaterchef eller chefredaktör för en landsortstidning. De mest syn- liga positionerna har oftast en mer jämställd rekrytering än de mindre synliga. 
 Mellancheferna framstår därför som ett strategiskt skikt. Därifrån kan man rekryteras till toppositioner. Men könsamman- sättningen bland dem visar också i vilken mån kvinnor rekryterats från en lägre eller mer lokal nivå. Vi vet att problemet inte är att det skulle vara brist på kompetenta kvinnor. 
 23 
 1 Inledning 
  
 1.1 
  
 Utredningen har två syften 
  
 Det svenska samhället anses vara ett av de mest jämställda som finns. Men samtidigt är det också ett starkt könsuppdelat samhälle, där olika yrken har tydlig koppling till antingen kvinnor eller till män. Denna koppling yttrar sig också så att de flesta högre chefer är män. Maktpositionerna i samhället är alltså inte lika tillgängliga för kvinnor som för män. Ett syfte med denna utredning är därför 
 (1) att ge en överblick över kvinnors och mäns fördelning över maktpositioner i dag. 
 Ett centralt redskap i detta arbete är statistiken över hur kvinnor och män fördelar sig över samhällsområden, över olika arbets- uppgifter och över olika nivåer av beslutsfattande. 
 Ett annat viktigt syfte med denna utredning är därför (2) att genom kartläggningen få en uppfattning om hur ett sådant arbete kan underlättas för framtiden. Hur kan vi underlätta en kontinuer- lig uppföljning av maktens tillgänglighet för olika grupper i samhället? Vilka informationskällor och statistiska material finns lätt tillgängliga och vilken kvalitet har de? Vilka uppgifter är för närvarande svåråtkomliga eller svåra att tyda? Vilka problem och begränsningar möter man i sökandet efter uppgifter? Hur kan det arbetet förenklas, systematiseras och kvalitetssäkras? 
 Utredningen har alltså två syften: att kartlägga makthavare och att föreslå förbättringar i statistiken. 
 25 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:108 
  
 1.2 
  
 Varför är en kvantitativ kartläggning av maktpositionernas fördelning viktig? 
  
 Antalet behöver inte vara avgörande. Man hör ibland i debatten sägas att man inte ska hänga upp sig på andelen kvinnor och män i olika sammanhang. Det går inte att skapa millimeterrättvisa och det avgörande är kanske inte att det finns lika många kvinnor och män på olika nivåer och i olika sammanhang. Hur de driver olika frågor och vilka beslut som fattas är viktigare. Kompetensen är viktigare än könstillhörigheten, säger man. 
 Samtidigt har en undersökning nyligen visat att makteliten själv inte tror att kompetensen är snedfördelad mellan könen. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Det är också exempelvis så att högre utbildning är vanligare bland kvinnor än bland män. Av dem som inför vårterminen 2008 just antagits till högre utbildning är inte mindre än 63 procent kvinnor. Varför finns det då så många män och så förhållandevis få kvinnor på de högsta positionerna? Det är svårt att tolka det på annat sätt än just som att könstillhörigheten för närvarande är viktigare än kompe- tensen. 
 Det finns en stark könsuppdelning på arbetsmarknaden, både bland anställda och bland företagare. Uppdelningen är både horisontell – mellan olika samhällsområden och typer av arbete – och vertikal mellan olika nivåer i den professionella hierarkin. Ju högre upp i hierarkin man kommer desto fler män finns det. Bland toppcheferna i Sverige är tre av fyra män. Detta är i internationell jämförelse ovanligt lite. Likafullt har det negativa konsekvenser för beslutsfattandet och för maktens legitimitet. Det antyder att vi inte utnyttjar hela samhällets kompetens och erfarenheter. Det innebär också att möjligheterna till inflytande är ojämlikt fördelade i vårt samhälle. 
 Mångårig forskning visar att proportionerna kvinnor och män faktiskt spelar roll på flera sätt. Den amerikanska organisations- forskaren Raymond Kanter har hävdat att det är först när minoriteten når upp till en tredjedel i en grupp, som den slutar att betraktas som representanter eller symboler för sin grupp och i stället ses som individer på samma sätt som majoriteten. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 En helt enkönad grupp kallar hon  
 homogen 
 , och en som har en minoritet på högst 15 procent är  
 skev 
 ; där finns endast enstaka symboliska representanter för minoriteten. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Göransson 2007 (kapitel 20). 
  
 2 
  
 TP PT  
 Kanter 1977. 
 26 
  
 SOU 2007:108 
  
 Inledning 
  
 En tredjedel av medlemmarna i en församling eller ledamöterna i en styrelse kan alltså sägas vara den kritiska massa, som en etnisk eller könsmässig minoritet måste nå upp till för att tas på allvar och kunna fungera som fullvärdiga medlemmar i gruppen. En sådan grupp är dock fortfarande  
 snedfördelad 
 , vilket naturligtvis påverkar diskussionen och beslutsfattandet. Det är först med en fördelning mellan  
 40–60 
  och  
 50–50 
  som gruppen har vad som kan kallas en  
 balanserad  
 sammansättning, enligt Kanter. I Sverige har man på senare år skärpt det politiska kravet från att ha accepterat en fördelning där det underrepresenterade könet innehar 40 procent av positionerna (vilket kallats statistisk jämställdhet eller balan- serad könssammansättning) till att sträva efter en fördelning  
 50–50. 
  
 Det finns flera viktiga argument för någorlunda könsbalans i yrkeslivet. 
 1) Beslutens kvalitet 
 Den kraftiga könsuppdelningen i samhället ger kvinnor och män olika livserfarenheter. Uppdelningen finns både mellan nivåer och mellan samhällsområden. En balanserad representation av olika grupper i samhället borde därför leda till bredare och mer allsidiga beslutsunderlag. Att olika livserfarenheter finns representerade på toppen har också visats vara ett viktigt argument för fler kvinnor på dessa positioner enligt makteliten själv. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
  
 2) Beslutens legitimitet 
 En allsidig representation på maktens positioner ger besluts- fattandet i ett demokratiskt samhälle legitimitet och förankring. 
 3) En arbetsmiljöfråga 
 De flesta av oss har erfarenhet av att ingå i starkt könsuppdelade sammanhang. Det är bara tio procent av oss som arbetar i yrken med balanserad könssammansättning, dvs. med minst 40 procent medarbetare av vardera könet. Makteliten ser det själv som viktigt för arbetsklimatet att det finns en balans mellan kvinnor och män i 
  
 3 
  
 TP PT  
 Göransson 2007. 
 27 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:108 
  
 antal på arbetsplatsen. Emellertid bör vi också undersöka i vilken mån könen fördelar sig någorlunda balanserat på en och samma nivå. Att manliga chefer har kvinnliga assistenter ökar inte jäm- ställdheten på arbetsplatsen. Att ordförandena systematiskt är män och kvinnorna finns bland ledamöterna eller suppleanterna är inte heller ett uttryck för lika tillgång till makt. 
 4) En rättvisefråga 
 Ingen grupp i samhället ska vara systematiskt utesluten från maktpositioner. Grupper med likartad kompetensnivå ska ha samma chans att nå en ledande position. Social bakgrund, köns- tillhörighet eller etnisk bakgrund ska inte förminska individens möjligheter till inflytande. Att se lika möjligheter som en rättvise- fråga är därför att se dem som en aspekt av den representativa demokratin. 
 Kvantiteten spelar alltså roll och detta hävdar även de nuvarande innehavarna av maktpositioner på olika samhällsområden i en enkätundersökning. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
  
 1.3 
  
 Kön, makt och statistik 
  
 Hur lätt är det då att kartlägga kvinnors och mäns tillgång till makt på olika områden över tid? 
 Tre aspekter är centrala när det gäller det statistiska underlaget för att kartlägga kvinnor och män på ledande positioner, nämligen 
 överskådlighet 
 ,  
 tillgänglighet  
 och  
 jämförbarhet 
 . Uppgifter om köns- fördelningen bör vara överskådligt uppställda och ange både antal och andel kvinnor och män på olika positioner. De bör vara lätt och offentligt tillgängliga, gärna på hemsidor, vilket blivit ett allt vanligare sätt att inhämta information. De bör också vara uppställ- da på ett sätt som i görligaste mån underlättar jämförelse mellan olika samhällsområden och nivåer. 
  
 Under arbetet med denna kartläggning har vi stött på ett antal svårigheter som vi återkommer till nedan och i de olika kapitlen, främst dock i metodkapitlet och i den avslutande diskussionen. De allra flesta av de uppgifter om kvinnor och män som vi har använt som underlag är naturligtvis producerade för helt andra (och 
  
 4 
  
 TP PT  
 Göransson 2007. 
 28 
  
 SOU 2007:108 
  
 Inledning 
  
 sinsemellan olika) syften än att underlätta en kartläggning av maktens tillgänglighet. Det kan vara fråga om att följa offentlig- hetsregler men det kan också handla om marknadsföring och att möjliggöra kontakter med kunder eller medlemmar. Man anger sällan huruvida positioner innehas av kvinnor eller män och ännu mindre finns det sammanställningar, som visar könsfördelningen på olika ledande positioner. Utredaren är hänvisad till att göra egna beräkningar på grundval av uppgifter om personernas namn efter att dessa kunnat lokaliseras och inhämtas eller till att begära in sammanställningar från enskilda myndigheter och organisationer, vilka emellertid inte har någon skyldighet att tillmötesgå en sådan begäran. 
 Vi återkommer därför också i slutet av rapporten med förslag till förbättringar, som kan underlätta framtida kartläggningar av denna typ. Det är ett vitalt demokratiskt intresse att följa hur maktens tillgänglighet utvecklas för olika grupper i samhället. 
  
 1.3.1 
  
 Direktiven 
  
 I direktiven har funnits två olika, delvis motstridiga kriterier för avgränsningen av ledande positioner. Någon definition av ledande position har inte lämnats, men utredaren har fått göra lämpliga avgränsningar inom ramen för direktiven. Det ena kriteriet i direktiven har varit en önskan om jämförbarhet med den elit- undersökning som utredaren tidigare lett. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT  
 Den var baserad på ett toppskikt av cirka 3 300 positioner på samtliga samhällsområden (näringsliv, politik, förvaltning, organisationsliv inklusive kyrkor och religiösa samfund, medier, kultur och vetenskap) och de personer som innehade dem år 2001. Detta skikt var i sin tur jämförbart med det som undersöktes inom 1985 års maktutred- ning. Skiktet var avgränsat efter de vetenskapliga kriterier som är sedvanliga i forskningen om eliter och avsåg därför den nationella maktens positioner, dvs. de positioner varifrån beslut med nationell räckvidd fattas. Det innebar att det var ett sparsmakat skikt av de yppersta beslutsfattarna och opinionsbildarna i landet som ingick. Exempelvis inkluderades här när det gällde näringslivet enbart styrelseordförande och vd för de allra största bolagen i landet, inte hela styrelser. När det gällde riksdagens ledamöter togs vidare 
  
 5 
  
 TP PT  
 Maktens kön. Kvinnor och män i den svenska makteliten på  
 2000-talet, 
 Göransson A, red. Nya Doxa förlag 2007. 
  
 29 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:108 
  
 endast särskilt tunga uppdrag med, såsom ordförandeposterna i vissa utskott, inte samtliga riksdagsledamöter. När det gäller kom- muner fanns endast styrelseordförandena i landets tre största kommuner med, eftersom de antogs ha inflytande även på den nationella arenan. 
 Det andra kriteriet för avgränsning i direktiven byggde på förslag som departementet tidigare inhämtat från forskare och andra intressenter runt om i landet. Det hade en mycket kraftig tonvikt på politiskt tillsatta positioner och uppdrag på olika samhällsområden. Detta kriterium gav upphov till att ett betydligt bredare skikt av beslutsfattare omfattades och att en stor mängd betydligt lägre chefspositioner inkluderades än vad som är vanligt i en elitundersökning. Detta urval blev alltså många gånger större än det första. Här inkluderades exempelvis samtliga styrelseledamöter i olika organisationer och myndigheter, samtliga riksdagsledamöter och många positioner på regional och kommunal nivå. 
 Avgränsningen efter det förstnämnda kriteriet var teoretiskt grundad på överväganden om vad som menas med makt, vilken typ av makt man avser att undersöka och vilken räckvidd den bör ha för att tas med. Den inkluderar med nödvändighet olika typer av makt, men med hjälp av användningen av teoretiska begrepp som exempelvis socialt fält får man förutsättningar att jämföra dessa (t.ex. Bourdieu 1996). 
 Den andra avgränsningen bygger inte på en sådan definition och hade inte föregåtts av någon diskussion om makt. Den omfattar emellertid som nämnts även många positioner med stort lokalt inflytande. På denna nivå fattas många beslut som är avgörande för människors vardagsliv. I en del fall kan dessa positioner också fungera som karriärsteg på väg till uppdrag och maktpositioner med mer omfattande räckvidd. Det är av dessa skäl naturligtvis mycket viktigt att undersöka hur könsfördelningen ser ut även på regional och lokal nivå. Inte minst viktigt är det att se om det finns skillnader mellan nivåer – i kvinnors och mäns tillgång till nationella, regionala respektive lokala maktpositioner. Detta brukar inte renodlade elitundersökningar göra. Det är också viktigt att undersöka huruvida vi kan se likartade sovringsmekanismer när det gäller chefsrekrytering på lägre nivåer som när det gäller toppositionerna. 
 30 
  
 SOU 2007:108 
  
 Inledning 
  
 1.3.2 
  
 Avgränsningar 
  
 Vi har gjort stora ansträngningar för att på ett tillfredsställande sätt tillgodose båda urvalsprinciperna i direktiven. Emellertid har vissa prioriteringar varit nödvändiga. Eftersom det bredare urvalet till största delen bestod av politiskt tillsatta positioner på olika områden, har det varit särskilt viktigt att komplettera det med de typer av maktpositioner som inte kan påverkas av politikens ambition att nå en allsidig representation. Detta blir desto viktigare som vi redan vet att det just är politiskt tillsatta positioner som kvinnor har lättast att nå.  
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 Om vi bara undersökte dem skulle vi få en missvisande bild av läget. 
 Förutom det genomgående problem som restes av att utredningen förväntades undersöka två till stor del olika uppsätt- ningar av maktpositioner, har utredarna också haft att handskas med en tidsram, som trots förlängning gjort det nödvändigt att införa prioriteringar i arbetet. Det problemet har aktualiserat vikten av att tillgängligheten av systematiska och jämförbara uppgifter underlättas för framtiden. 
 Under utredningstiden har också förändringar skett på viktiga positioner, främst på grund av valen hösten 2006 till riksdag, landsting och kommuner. Men även positioner på andra områden än det politiska har bytt innehavare. I den mån tiden tillåtit har vi tagit hänsyn till dessa förändringar genom att uppdatera våra uppgifter. Även om direktiven förutsatte att bearbetningar av uppgifterna från 2002 års val skulle ligga till grund för utredningen, har vi funnit det ha ett egenvärde för kartläggningen – om än inte för diskussionen av de statistiska källorna – att uppgifterna varit så aktuella som möjligt. 
  
 1.3.3 
  
 Metodproblem 
  
 Uppgifter om toppositionerna på olika samhällsområden (såsom till exempel styrelseordförande och vd eller generalsekreterare) är lätt åtkomliga. Den inom den tidigare elitundersökningen upp- rättade listan över maktpositioner visade sig också underlätta denna del av kartläggningen betydligt. Men när det gällde de lägre posit- ionerna visade det sig vara förenat med betydande svårigheter att finna deras innehavare. Det har också varit mycket tidskrävande att 
  
 6 
  
 TP PT  
 Se t.ex. Niklasson 2007 (kapitel 13), Göransson 2007 (kapitel 21). 
 31 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:108 
  
 excerpera uppgifter om innehavarna av  
 samtliga  
 styrelseposter i olika organisationer. Ofta anges i de offentliga materialen endast ordförandens namn. För att kunna få en meningsfull uppfattning om helheten inom den stipulerade tidsramen tvingades vi därför begränsa arbetsinsatsen när det gäller de mest tidskrävande momenten. Det gäller främst kartläggningen av chefer i kom- munala och landstingsägda bolag samt mellanchefer i näringslivet. Båda dessa kategorier kräver detaljerade undersökningar av hemsidor, ofta med kompletteringar genom personlig kontakt. Det är också så att en likartad chefsposition kan definieras olika i olika organisationer/företag, vilket kräver noggrann undersökning av enskilda positioner för jämförbarheten skull. 
 Ett alternativ hade varit att göra en enkätundersökning, något som vi emellertid bedömde som på en gång alltför tidskrävande och osäkert till sitt resultat. Bortfallet av svar riskerar att bli stort samtidigt som det kan finnas definitions- eller gränsdragnings- problem som i en sådan undersökning överlåts att lösa av den som svarar. Som exempel kan nämnas att Kommuner och Landstings egen tidning Dagens Samhälle gjorde en enkätundersökning år 2006 av kommunchefer (inklusive bolagschefer) där bortfallet trots stora ansträngningar att få in svaren blev 33 procent. Vi har emellertid här tagit med resultaten från den undersökningen och kompletterat den med en särskild undersökning av de kommunalt ägda bolagen i de tre största kommunerna. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT 
  
 Dessa problem visar för övrigt på önskvärdheten av centralt insamlad systematisk statistik, som tar med samtliga aktuella chefspositioner utan bortfall och med könsuppdelning. 
  
 1.4 
  
 Vad är makt? 
  
 Det finns olika typer av makt, och det finns olika uppfattningar om vad makt är. I den omfattande litteraturen om vad makt är brukar man i huvudsak skilja mellan tre typer. I undersökningar av olika länders makteliter brukar man ofta utgå från  
 beslutsmakten 
 . 
 Beslutsmakt har den som på grund av sin position fattar beslut som har verkningar på minst nationell nivå. 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT  
 Hit kan vi räkna de högsta politiska positionerna men också exempelvis näringslivets främsta beslutsfattare. Man brukar också tala om  
 dagordningsmakt 
 . 
  
 7 
  
 TP PT  
 Se kapitel 5. 
  
 8 
  
 TP PT  
 En klassisk definition av den amerikanske sociologen Torres 1956. 
 32 
  
 SOU 2007:108 
  
 Inledning 
  
 Den innebär att man har makt att bestämma vad som diskuteras i samhället, vilka ämnen som kommer på dagordningen och vilka som inte ens kommer upp till diskussion. De som har denna typ av makt är förstås de som arbetar inom massmedierna, men också politiker, företagsledare och andra som har tillgång till samhällets offentliga arenor för opinionsbildning. På senare år har man också talat om  
 den diskursiva maktens  
 utbredning och allt större betydelse. Det är ett ännu vidare maktbegrepp, som avser all påver- kan på våra tänkesätt, vår världsbild och kunskapsuppfattning. Sådan makt har även kulturarbetare, forskare och andra som producerar och sprider kunskap, estetiska uttryck och tolkningar av mänskliga upplevelser. 
 I den här undersökningen har vi som framgått ovan dels kartlagt de högsta beslutsfattarna på varje område, dels undersökt de regionala och lokala makthavarna, särskilt inom politik och förvaltning men även inom etermedier och press, vetenskap, näringsliv, organisationsliv och vissa kulturinstitutioner. 
  
 1.4.1 
  
 Har alla chefer makt? 
  
 Alla chefer har makt. Men de har inte samma sorts makt, inte lika mycket makt och inte makt över lika många människor eller lika mycket resurser. De har olika maktmedel till sitt förfogande. Men gemensamt för dem är att de på ett eller annat sätt kan belöna eller bestraffa andra för att därigenom driva igenom sin vilja. De har sin organisations resurser till sitt förfogande. 
 I en elitundersökning är de flesta undersökta personerna topp- chefer som inte har någon över sig på sitt område. Men många chefer på lägre nivåer har i sin tur chefer över sig som de är beroende av. Därför är det naturligtvis viktigt att skilja mellan olika chefsnivåer när vi undersöker vilken tillgång män och kvinnor har till makt. Men det är också viktigt att se vilken typ av verksamhet de är chefer över. 
 I Statistiska Centralbyråns övergripande chefsstatistik blandas vd för större bolag och högre ämbetsmän med chefer för kom- munala äldreboenden och dagisföreståndare. Inte oväntat framgår det att det finns många fler kvinnliga chefer i offentlig sektor än i privat. 
 Det gäller då att tänka på att chef kan betyda mycket olika typer av positioner. Mycket riktigt finns de största andelarna kvinnliga 
 33 
  
 TPF FPT 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:108 
  
 chefer vid mindre enheter inom vård och omsorg och utbildning eller som personalchefer, medan männen är i majoritet på alla andra områden, inte minst bland de högre cheferna. Det är också nästan enbart män som är  
 it-chefer, 
  forskning- och utvecklingschefer och chefer inom jordbruk, tillverkning och byggverksamhet. 
 Av denna statistik framgår att det inte bara finns en hierarkisk uppdelning mellan könen, så att männen dominerar de högre positionerna. Kvinnor och män är också chefer på olika yrkes- områden. Deras chefspositioner följer de allmänna könsschab- lonerna på arbetsmarknaden. 
 Vi har tagit med denna översikt för jämförelses skull och återkommer nedan till könsfördelningen där.  
 9 
  
 I huvudsak gäller vår kartläggning dock de högsta skikten av chefer och politiker på central, regional och lokal nivå. Tidigare forskning om kvinnor och män på ledande positioner har alltså visat att vi kan vänta oss att det finns en uppdelning mellan samhällsområden, mellan offentlig styrt och privat samt mellan högre och lägre tjänster. Vidare kan vi vänta oss en sned fördelning av könen mellan valda och utnämnda personer. Det har visats att kvinnor oftare valts till sina positioner, medan männen finns på områden där man utnämns till en position.  
 TPF 
  
 10 
  
 FPT 
  
 Det är också tydligt att kvinnor oftare finns som ledamöter i en styrelse, medan ordförandeposterna tenderar besättas av män. 
 Men – detta är enligt den traditionella könsordningen. Genom- skinliga rekryteringsprocesser samtidigt med allt intensivare debatt och strävan efter mer jämlik fördelning av könen kan ha slagit igenom på vissa områden under senare år. 
 Diskussionen i början av  
 1990-talet 
  (då lobbygruppen Stöd- strumporna fick medialt utrymme och kampanjen Varannan damernas satte jämställdheten på den politiska dagordningen) avsatte i och efter valet 1994 tydliga spår i rekryteringen av kvinnor inom politiken och förvaltningen. Även på andra områden tycks år 1994 ha utgjort en vändpunkt när det gäller rekryteringen av kvinnor och lett till en ökad känslighet för vikten av en jämnare könsfördelning. Vi ser det till exempel på rekryteringen till olika vetenskapliga akademier m.m. (se kap. 9). År 2003 uppsattes vidare som mål att andelen kvinnor på statliga toppositioner skulle vara 50 procent, något som också påverkat rekryteringen till dessa positioner. 
  
 9 
  
 TP PT  
 Se kapitel 2. 
  
 10 
  
 TP PT  
 Göransson 2007. 
 34 
  
 SOU 2007:108 
  
 Inledning 
  
 1.5 
  
 Rapportens disposition 
  
 I de följande kapitlen ska vi visa hur kvinnor och män fördelar sig på de viktigaste maktpositionerna i det svenska samhället. Vi har använt en rad olika källor och bearbetningar. 
 Vår ambition att tillgodose båda urvalskriterierna för under- sökning har komplicerat dispositionen av rapporten. Vi har dock valt att i görligaste mån utgå från en uppdelning mellan samhälls- områden eller sociala fält i stället för exempelvis en uppdelning mellan lagstiftande, verkställande och dömande makt. Tidigare forskning har nämligen visat att det är den specifika logik/rationa- litet som gäller på ett fält eller samhällsområde samt detta fälts närhet till den politiska logiken och dess krav på representativitet, som påverkar rekryteringen mest. 
 Varje samhällsområde ägnas alltså ett kapitel med början i en översikt över chefspositionerna i allmänhet. Vi utgår från en grov uppdelning mellan olika samhällsområden eller sociala eller kulturella fält. Kartläggningen och analysen är alltså uppdelad i kapitel om näringslivet, politiken, förvaltningen, organisationerna, medierna, kulturen och vetenskapen.  
 TPF 
  
 11 
  
 FPT 
  
 Det kan ibland vara svårt att dra en strikt gräns mellan olika samhällsområden eller fält. Svenska Akademien skulle exempelvis kunna räknas både till det vetenskapliga och det kulturella fältet. Många chefspositioner har också inflytande över flera kulturella fält. Så är t.ex. kulturministern en viktig makthavare både inom det politiska och det kulturella fältet. Förlagen kan räknas både till kultur, medier och näringsliv. Vissa  
 politisk-ekonomiska 
  institu- tioner kan vidare räknas både till det ekonomiska och till det politiska fältet. Här har vi dock renodlat områdena för att kunna göra en jämförelse. 
 I kapitel 10 sammanfattas så resultaten. I kapitel 11 redovisas och diskuteras källmaterialen och de möjligheter och svårigheter som finns när det gäller att finna och sammanställa dessa uppgifter. Kapitlet har karaktären av en lathund utifrån våra erfarenheter för att hjälpa den som vill arbeta med liknande undersökningar. Rapporten avslutas med några förslag på hur fortsatta kartlägg- ningar skulle kunna underlättas genom förbättringar av det till- gängliga materialet. 
  
 11 
  
 TP PT  
 Det är samma indelning som används i Göransson 2007. 
 35 
  
 Inledning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Utredningssekreteraren FK Vega har sökt fram, excerperat och förtecknat organisationer och positioner. Särskilda utredaren professor Johnson har kompletterat och redigerat materialet, bearbetat och analyserat det samt skrivit alla kapitel utom kapitel 11, som skrivits gemensamt. 
 36 
 2 Om chefer i allmänhet 
  
 2.1 
  
 En fjärdedel av toppcheferna är kvinnor 
  
 I den här boken undersöker vi främst toppchefer och toppolitiker. En tidigare studie har visat att kvinnor hade 26 procent av de absoluta toppositionerna år 2001, vilket innebär en fördubbling av deras andel sedan 1989. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Under  
 1990-talet 
  växte alltså andelen kvinnor på toppen med i genomsnitt en procentenhet per år. Förmodligen kom en stor del av denna ökning i början av 1990- talet i samband med den livliga jämställdhetsdebatten, då också lobbygruppen Stödstrumporna bildades och kampanjer som Varannan damernas lanserades för att främja andelen kvinnor på viktiga positioner. 
 Men kvinnor och män är fortfarande mycket ojämnt fördelade mellan olika samhällsområden. Politiken är det mest könsbalan- serade eller jämställda området med 45 procent kvinnor på de tyngsta uppdragen, medan näringslivet är det mest mansdomine- rade med 95 procent män på de främsta positionerna. På övriga samhällsområden (förvaltning, organisationsliv, massmedier, kultur och vetenskap) har kvinnorna cirka  
 25–30 
  procent av topposi- tionerna och männen alltså  
 70–75 
  procent (2001). 
 Ökningstakten har också varit mycket olika på olika områden. Störst har den varit inom kyrka, vetenskap och förvaltning – och lägst inom näringslivet. Frågan är hur lång tid det kommer att ta innan maktpositionerna i samhället är någorlunda jämnt fördelade. Kommer rekryteringen av kvinnliga ledare att fortsätta öka framöver och i så fall kommer det att gå snabbare eller lång- sammare än hittills? 
  
 1 
  
 TP PT  
 SOU 1990:44 kapitlet Makteliten, Göransson 2007 s. 14. 
 37 
  
 Om chefer i allmänhet 
  
 SOU 2007:108 
  
 2.2 
  
 Andelen kvinnor på lägre chefspositioner är också totalt en fjärdedel 
  
 Innan vi undersöker hur könen fördelar sig över olika topposi- tioner i dag, ska vi presentera den allmänna könsfördelningen bland chefer så som den framställs i yrkesstatistiken. Den främsta källan till yrkesstatistiken är Statistiska Centralbyrån (SCB). SCB publi- cerar årligen en sammanställning över chefspositioner inom stat, landsting, kommuner och privat sektor efter kön, yrkesområde och verksamhetens huvudman. 
 Med chef avser SCB 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
 : 
 Person med administrativt ledningsarbete samt politiskt arbete inom privat eller offentlig sektor. Arbetet innebär bl.a. att fatta beslut, planera, styra och samordna. 
 SCB:s chefsdefinition avgränsar naturligtvis inte någon maktelit, hur man än definierar denna. Tvärtom är det en mycket generös definition som inbegriper inte bara mellanchefer utan också chefer på lägre nivåer och för mindre företag och enheter. Här samsas sålunda generaldirektörer, högre ämbetsmän och börsbolagens vd med skolchefer,  
 it-chefer 
  och verksamhetschefer för exempelvis enskilda äldreboenden eller daghem i kommunerna. Gemensamt för dem är att de har ett chefs- eller ledningsansvar. De fattar beslut som påverkar andra människor – låt vara med utomordentligt olika räckvidd. 
 Den totala andelen kvinnliga chefer på olika nivåer är enligt yrkesstatistikens breda definition drygt en fjärdedel, och andelen manliga alltså närmare tre fjärdedelar (se figur 2.1). Men var finns då de kvinnliga cheferna och var finns de manliga? 
  
 2.3 
  
 Kvinnliga och manliga chefer är snedfördelade mellan olika yrkesområden och nivåer 
  
 Eftersom SCB:s chefsdefinition inbegriper en så heterogen samling positioner, måste vi dela upp den för att få ett meningsfullt analysunderlag. Om vi bryter ned talen finner vi att det finns systematiska skillnader i könsfördelning mellan chefer på olika nivåer, på olika samhällsområden, inom olika typer av yrken och 
  
 2 
  
 TP PT  
 Standard för svensk yrkesklassificering, SSYK, Statistiska Centralbyrån. 
 38 
  
 SOU 2007:108 
  
 Om chefer i allmänhet 
  
 inte minst mellan sektorer (verksamheter med olika huvudmän). Så dominerar manliga chefer stort särskilt i privat men också i statlig sektor, medan kvinnliga chefer är i majoritet i kommunal verk- samhet. Inom landstinget finns det lika många kvinnliga som manliga chefer. 
 Figur 2.1 Chefer efter sektor och kön 2004. Procent 
  
 90 
  
 78 
  
 72 
  
 70 
  
 65 
  
 61 
  
 56 
  
 50 
  
 50 
  
 50 
  
 Kvinnor 
  
 44 
  
 39 
  
 Män 
  
 35 
  
 30 
  
 28 
  
 22 
  
 10 
  
 0 
  
 ivat 
  
 StatKommun 
  
 lig 
  
 Totalt 
  
 Pr 
  
 Offent 
  
 Landsting 
  
 Källa: På tal om kvinnor och män 2004, SCB 2006. Antal kvinnor/män: 53 100/138 900. 
  
 Bakom denna snedfördelning mellan sektorer ligger i sin tur främst könsarbetsdelningen på arbetsmarknaden. Kvinnliga chefer finns i större utsträckning inom kvinnodominerade yrkesområden som vård, skola och omsorg med kommunen eller landstinget som huvudman, medan männen oftare finns på chefspositioner inom offentlig förvaltning och inom företagsledning i statligt eller privat näringsliv. Detta gör att de tenderar ha olika typer av makt. Det framgår – som vi ska se längre fram – särskilt när det gäller drift- och verksamhetschefernas nivå, där denna uppdelning mellan ansvarsområden blir särskilt tydlig. Men den finns också bland chefer för mindre företag och enheter. 
 Sektorerna kan emellertid brytas ned ytterligare och då ser vi att kommunal förvaltning har en majoritet kvinnliga chefer liksom – dock marginellt – landstingen, medan övriga verksamheter till överväldigande delen leds av män. Det gäller särskilt statliga affärs- verk, icke offentliga aktiebolag och andra företag samt kommunala företag. I figur 2.2 är utgångspunkten yrkesstatistiken för 2005. 
 39 
  
 Om chefer i allmänhet 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 2.2 Chefer efter sektor, yrkesområde och kön 2005. Procent 
  
 90 
  
 80 
  
 82 
  
 80 
  
 77 
  
 75 
  
 72 
  
 69 
  
 70 
  
 62 
  
 63 
  
 60 
  
 52 
  
 50 
  
 48 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 38 
  
 37 
  
 Män 
  
 30 
  
 31 
  
 28 
  
 25 
  
 23 
  
 20 
  
 20 
  
 18 
  
 10 
  
 0 
  
 valt 
  
 ing 
  
 g 
  
 v 
  
 g 
  
 ö 
  
 ag 
  
 itutioner 
  
 ag 
  
 företag 
  
 ata 
  
 affärsverk 
  
 Lan 
  
 ö 
  
 et 
  
 et 
  
 n 
  
 stin 
  
 altnin 
  
 f 
  
 r 
  
 ör 
  
 riv 
  
 d 
  
 lag, 
  
 fö 
  
 f 
  
 lig 
  
 Övri 
  
 Kommunala 
  
 al 
  
 ffe 
  
 o 
  
 r 
  
 S 
  
 lig 
  
 r 
  
 a 
  
 t 
  
 Rodriguez 
  
 Statliga 
  
 n 
  
 Kommun 
  
 St 
  
 tliga 
  
 g 
  
 p 
  
 ieb 
  
 tat 
  
 ao 
  
 a 
  
 g 
  
 vri 
  
 Ö 
  
 Källa: SCB: Yrkesstatistik 2005. www.ssd.scb.se/databaser. Antal se tabell B 2.2 i tabellbilagan. 
 Den största andelen kvinnor är förvaltningschefer inom kommun och landsting, medan den mest mansdominerade chefsgruppen finns i de statliga affärsverken. I de privatägda aktiebolagen och i övriga privata företag dominerar manliga chefer kraftigt. Statligt ägda företag har något större andel kvinnliga chefer än de kommunalt ägda. Överhuvudtaget finns det fler kvinnor i de offentligt ägda företagen än i de privata. Skillnaden är dock inte särskilt stor utom när det gäller gruppen Övriga organisationer. 
  
 2.4 
  
 I de största chefsgrupperna utgör kvinnorna en tredjedel 
  
 Om vi går vidare och undersöker könsfördelningen inom olika chefskategorier, framgår även där tydliga skillnader. Samtliga chefs- grupper är visserligen på denna övergripande nivå mansdominerade, men det finns ändå stora variationer. 
 De två ytterlighetsgrupperna är å ena sidan vd och verkschefer med ytterst få kvinnor, å andra sidan högre ämbetsmän och politiker, där kvinnorna utgör 40 procent och männen 60, dvs. 
 40 
  
 SOU 2007:108 
  
 Om chefer i allmänhet 
  
 chefsgruppen kan enligt officiell praxis anses könsblandad eller kvantitativt jämställd. Bland de största chefsgrupperna (drift- och verksamhetschefer, chefer för särskilda funktioner, för mindre företag och enheter) slutligen utgör kvinnorna en tredjedel. 
 Figur 2.3 Anställda chefer efter yrke och kön 2005. Procent 
  
 100 
  
 90 
  
 80 
  
 70 
  
 72 
  
 67 
  
 67 
  
 60 
  
 60 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 40 
  
 33 
  
 33 
  
 30 
  
 Män 
  
 28 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 olitiker 
  
 jänstemän 
  
 r 
  
 er 
  
 er 
  
 f 
  
 fe 
  
 p 
  
 e 
  
 och 
  
 enhet 
  
 ktion 
  
 verksche 
  
 ämbetsmän 
  
 s 
  
 mhetsch 
  
 a 
  
 fun 
  
 ef 
  
 t 
  
 sa 
  
 särskild 
  
 Vd, 
  
 ri 
  
 tag 
  
 Ch 
  
 f 
  
 verk 
  
 e 
  
 r 
  
 ögre 
  
 t/ 
  
 dre 
  
 fö 
  
 ef 
  
 D 
  
 i 
  
 Ch 
  
 H 
  
 m 
  
 n 
  
 Chef 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser. Yrkesregister med yrkesstatistik för 2005. För specificerade uppgifter om antal se tabell B 2.2 i tabellbilagan. 
 I genomsnitt finns det alltså en tredjedel kvinnor och två tredje- delar män bland drift- och verksamhetscheferna. Skillnaderna mellan olika yrkesområden är emellertid oerhört kraftiga. I figur 2.4 visas de områden som har störst kvinno- respektive mansdominans bland drifts- och verksamhetscheferna. 
 41 
 Om chefer i allmänhet SOU 2007:108 
 Figur 2.4 Drift- och verksamhetschefer inom vissa yrkesområden 2005. Procent. 
  
 120 
  
 100 
  
 80 
  
 60 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 r 
  
 hefer 
  
 s 
  
 uk 
  
 gi 
  
 s 
  
 f 
  
 k 
  
 r 
  
 rk 
  
 o 
  
 r 
  
 mso 
  
 Utbildning 
  
 yggver 
  
 ene 
  
 sche 
  
 talt 
  
 c 
  
 r 
  
 T 
  
 , 
  
 a 
  
 gsb 
  
 a 
  
 ad 
  
 o 
  
 l 
  
 , 
  
 ns 
  
 o 
  
 kn 
  
 d 
  
 Person 
  
 B 
  
 u 
  
 sk 
  
 ng 
  
 Fin 
  
 m 
  
 Vår 
  
 llverkni 
  
 k, 
  
 a 
  
 r 
  
 dbr 
  
 i 
  
 , 
  
 Jo 
  
 ng 
  
 T 
  
 ni 
  
 j 
  
 äl 
  
 örs 
  
 F 
  
  Kvinnor  
  Män 
 Källa: www.ssd.scb.se/databaser. Antal: 18 171 kvinnor, 36 096 män. För specificerade uppgifter om antal se tabell B 2.3 i tabellbilagan. 
 Det verkar som om verksamhetsområdet är avgörande för chefspositionens könskodning. De flesta kvinnliga chefer finns inom utbildning, vård och omsorg samt som personalchefer. Männen är chefer inom jordbruk, tillverkning och byggverksamhet; de är försäljnings- och inköpschefer, de finns inom it och forskning och utveckling. Även inom finansiell verksamhet dominerar de manliga cheferna, trots att det är ett yrkesområde där kvinnor brukar utgöra en stor andel av de anställda. 
 Figur 2.4 visar att de yrkesområden som har flest kvinnliga chefer i stort sett är könsblandade (dvs. könsfördelningen ligger mellan 40 och 60 procent för vardera könet), medan de mest mansdominerade områdena har ytterst få kvinnliga chefer. Man skulle kunna säga att detta är ytterligare en aspekt av könsbalansen. Att män oftare blir chefer på kvinnodominerade områden än kvinnor på mansdominerade vet vi. Men det är tydligen också så att där det finns många kvinnliga chefer finns det ungefär lika många manliga, medan de mansdominerade chefspositionerna knappast har några kvinnor. Chef är med andra ord på vissa områden fortfarande en mycket snävare manligt kodad position än på andra. 
 42 
  
 SOU 2007:108 
  
 Om chefer i allmänhet 
  
 Bland chefer för mindre företag och enheter finner vi samma uppdelning av könen mellan yrkesområden. Tendensen är i princip densamma, nämligen att områdena med flest kvinnliga chefer är de mest könsbalanserade. Men här finns även bland de kvinnliga cheferna ett område med extrem obalans, nämligen när det gäller mindre företag och enheter inom vård och omsorg (figur 2.5). Här finner vi samma mönster i könsfördelning som bland drifts- och verksamhetscheferna ovan. Det präglas av den allmänna köns- arbetsdelningen på arbetsmarknaden. 
 Figur 2.5 Chefer för mindre företag och enheter inom vissa områden. Procent. 
 120 
 100 
 80 
  
  Män 
 60 
  
  Kvinnor 40  
  
 20 
 0 
  
 V 
  
 l 
  
 ö 
  
 g 
  
 nsverksamhet 
  
 d, 
  
 skogsbruk 
  
 org 
  
 ng 
  
 ng 
  
 g 
  
 rgi 
  
 alt 
  
 s 
  
 ldni 
  
 l 
  
 öreta 
  
 en 
  
 T 
  
 ni 
  
 e 
  
 o 
  
 om 
  
 v 
  
 t 
  
 f 
  
 , 
  
 bi 
  
 r 
  
 a 
  
 g 
  
 Ut 
  
 f 
  
 yg 
  
 na 
  
 år 
  
 ig 
  
 B 
  
 verknin 
  
 Of 
  
 Jordbruk, 
  
 Til 
  
 ent 
  
 l 
  
 Fi 
  
 f 
  
 Källa: www.ssd.scb.se/databaser. Antal: 20 571 kvinnor, 48 252 män. För uppgifter om antal se tabell B 2.5 i tabellbilaan. 
 43 
  
 Om chefer i allmänhet 
  
 SOU 2007:108 
  
 2.5 
  
 Det finns en könsuppdelning både inom och mellan chefsgrupper 
  
 I redovisningen nedan kombinerar vi olika yrkesgrupper med sektorer och område inom respektive sektor. De långa tabeller som texten handlar om finns i tabellbilagan som tabellerna B 2.6 till och med B 2.15. Där visar en finare uppdelning inom områdena att könsuppdelningen har systematiska mönster på och mellan alla områden. 
 Inom statlig förvaltning finns totalt en dryg tredjedel kvinnliga chefer (tabell B 2.6). Den största chefsgruppen inom detta område utgör verksamhetscheferna inom offentlig förvaltning. Av dessa är i sin tur en tredjedel kvinnor. På den högsta nivån högre ämbetsmän och politiker utgör kvinnorna 40 procent, och bland chefstjänstemännen nästan lika stor andel. De mest kvinnodomi- nerade chefsnivåerna är reklam- och  
 pr-chefer 
  (64 procent), per- sonalchefer (61) och chefer för mindre enheter i offentlig förvalt- ning (59). Största andelen män finns bland inköps- och distribu- tionschefer (86 procent),  
 FoU-chefer 
  (79) och  
 it-chefer 
  (77). 
 Cheferna inom de statliga affärsverken är alltså huvudsakligen män (tabell B 2.7). Det största antalet kvinnliga chefer är drift- cheferna inom handel, hotell med mera, där de utgör en fjärdedel. Bland ekonomichefer och administrativa chefer är hälften män, hälften kvinnor. 
 De mest kvinnodominerade chefsgrupperna i kommunerna är verksamhetschefer inom vård och omsorg samt utbildning liksom chefer för mindre företag och enheter inom vård och omsorg samt utbildning (tabell B 2.8). De mest mansdominerade kommunala chefsgrupperna är  
 it-chefer, 
  driftchefer inom byggverksamhet och tillverkning m.m. samt finansiell verksamhet, fastighetsbolag m.m., där männen utgör mer än 80 procent. Bland toppcheferna är vd och verkschefer det mest mansdominerade skiktet, medan högre ämbetsmän och politiker samt chefstjänstemän i intresseorganisa- tioner är något jämnare fördelade över könen (mansdominerade med 57– 43 respektive  
 65–35 
  procent). 
 Inom landstingen är chefspositionerna relativt jämnt fördelade mellan könen (tabell B 2.9). Men det finns större skillnader inom enskilda områden. De mest kvinnodominerade chefsgrupperna är verksamhetschefer inom vård och omsorg samt personalcheferna. 
 Bland övriga offentliga institutioner är mansdominansen stor, i paritet – som vi strax ska se – med den i privat näringsliv 
 44 
  
 SOU 2007:108 
  
 Om chefer i allmänhet 
  
 (tabell B 2.10). Det gäller särskilt vd och verkschefer samt försälj- nings- och distributionschefer. 
 Vi övergår så till näringslivet och ser först på de företag, som inte är offentligägda (tabell B2.11). 
 Den största chefsgruppen här är vd, verkschefer med flera. Där är också mansdominansen överväldigande – med 91 procent män. Ännu större är den bland driftchefer inom jordbruk, tillverkning och byggverksamhet samt chefer för mindre bygg- och tillverk- ningsföretag. De största kvinnogrupperna finns även här inom vård och omsorgsverksamhet i olika former. 
 I de ej offentligt ägda företagen finns totalt sett en liten minoritet kvinnor på ledande positioner, oavsett om det gäller aktiebolag eller inte. I aktiebolagen är kvinnorna ännu färre än i övriga företag (jfr tabell B 2.12). Det finns emellertid variationer mellan olika chefsgrupper. De mest mansdominerade chefs- grupperna är vd, verkschefer med flera och  
 it-chefer 
  samt chefer i mindre företag i  
 tillverknings-, 
  bygg- och jordbruksbranscherna. Bland personalchefer, reklam- och  
 pr-chefer 
  finns en majoritet kvinnor, men den är inte alls lika stor som den majoritet av män, som finns på andra chefspositioner. 
 Mönstret är detsamma i statligt ägda företag och organisationer, men den kvinnliga minoriteten är något större här, till exempel på  
 vd-positionerna 
  (tabell B 2.13). Inköps- och distributionschefer samt chefer inom forskning och utveckling är de mest mansdomi- nerade chefskategorierna. Kvinnorna dominerar bland personal- cheferna men inte lika mycket. 
 Detsamma kan sägas om cheferna i kommunalt ägda företag och organisationer (tabell B 2.14). Mönstret är detsamma, men kvinnorna är något fler här än bland cheferna i privatägda företag. Inköps- och distributionscheferna och chefer för mindre företag i finansiell verksamhet är de mest mansdominerade chefsgrupperna, medan personalchefer och chefer för mindre företag och enheter inom vård och omsorg är kvinnodominerade, om än inte lika kraftigt. 
 Även i kategorin övriga organisationer är könsuppdelningen bland cheferna strikt (tabell B.2.15). En majoritet kvinnor finns bland driftchefer och chefer för mindre enheter inom vård och omsorg samt inom utbildning. Även bland personalcheferna är kvinnorna i majoritet, men inom alla andra områden dominerar de manliga cheferna. 
 45 
  
 Om chefer i allmänhet 
  
 SOU 2007:108 
  
 2.6 
  
 Könsuppdelningen är stabil över tid 
  
 Om vi jämför könsuppdelningen mellan sektorer 2002 med 2004 visar det sig att denna varit i stort sett stabil. Mellan dessa år minskade visserligen det totala antalet manliga chefer med cirka 20 000, medan antalet kvinnliga chefer steg med endast 2 000. (Se tabell B 2.16 i tabellbilagan.) Det innebar sammanlagt att andelen kvinnor på olika slags chefspositioner i landet ökade från 24 till 28 procent. Samma andel gällde även för 2005, enligt senast publicerade siffror. 
  
 Tabell 2.1 
  
 Kvinnliga och manliga chefer efter sektor 2002 och 2004. 
  
 Procent 
  
 Sektor 
  
 Kvinnor 2002 
  
 Män 2002 
  
 Kvinnor 2004 
  
 Män 2004 
  
 Privat sektor 
  
 19 
  
 81 
  
 22 
  
 78 
  
 Offentlig sektor 
  
 56 
  
 44 
  
 56 
  
 44 
  
 Stat 
  
 35 
  
 65 
  
 35 
  
 65 
  
 Kommuner 
  
 59 
  
 41 
  
 61 
  
 39 
  
 Landsting 
  
 48 
  
 52 
  
 50 
  
 50 
  
 Totalt andel 
  
 24 
  
 76 
  
 28 
  
 72 
  
 kvinnliga och 
  
 manliga chefer 
  
 Antal 
  
 51 060 
  
 159 340 
  
 53 100 
  
 138 900 
  
 Källa: Lönestrukturstatistik, Medlingsinstitutet. Uppgifter hämtade ur SCB:s På tal om kvinnor och män 2004 respektive 2006. 
 Om vi ser närmare på de olika sektorerna, visar det sig att denna lilla ökning bland kvinnliga chefer härrörde från utvecklingen i privat sektor. Det handlade dock främst om att antalet män minskade mycket mer än antalet kvinnor, vilket resulterade i att andelen kvinnliga chefer totalt sett växte något – från 19 till 22 procent. I den offentliga sektorn ökade däremot både kvinnliga och manliga chefer i antal med cirka 3 000, varför könsfördelningen där inte påverkades. 
 Om vi studerar utvecklingen inom den offentliga sektorn i sin tur, framgår att olika verksamheter utvecklades på olika sätt. Medan det totala antalet chefer i statlig tjänst flerdubblades, var ökningen obetydlig inom landsting och kommuner. Men detta påverkade inte andelen kvinnor respektive män. Ökningen för- delade sig nämligen lika över könen. 
 46 
  
 SOU 2007:108 
  
 Om chefer i allmänhet 
  
 2.7 
  
 Sammanfattning 
  
 Könsfördelningens mönster bland cheferna är entydigt. Samma chefspositioner är mans- respektive kvinnodominerade oavsett om det gäller statlig, kommunal eller privat huvudman. Men det finns skillnader så till vida att mansdominansen är kraftigast i privat ägda enheter och inte fullt så kraftig i kommunalt och statligt ägda enheter. 
 Det gemensamma mönstret är att olika verksamheter är köns- kodade på ett traditionellt sätt, vilket alltså slår igenom även på chefsnivå. Kvinnor tenderar arbeta med personal, utbildning, vård och omsorg, medan männen leder verksamheter inom tillverkning, byggnadsarbeten och jordbruk. 
 Denna könsuppdelning är särskilt tydlig på lägre chefsnivåer, medan de högre cheferna oftare har en mer balanserad könssamman- sättning. Ett undantag är dock de främsta exekutiva positionerna såsom vd och verkschefer, som oftast innehas av män. De högsta politiskt tillsatta tjänsterna har en högre andel kvinnor – ja, en andel som faller inom de  
 40–60 
  procent, som brukar accepteras som någorlunda jämställd. 
 47 
 3 Näringslivet 
  
 3.1 
  
 Börsföretagens styrelser och ledning 
  
 Den största obalansen mellan kvinnor och män på ledande poster finns i näringslivet. De stora företagen har traditionellt haft ytterst få kvinnor på operativa positioner eller i sina styrelser. Företags- ledning har varit och är fortfarande en manligt kodad verksamhet trots att numera många kvinnor studerar ekonomi vid universitet och högskolor. De kvinnor som finns på chefsposter i företagen brukar i stället vanligtvis ha specialistfunktioner såsom personal- chef, jurist eller informationschef. Det är positioner som kräver en annan utbildning och karriär än den bakgrund som krävs för företagsledarna. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Även på dessa positioner finns dock oftast minst lika många män som kvinnor. 
 Den massiva mansdominansen på näringslivets ledande posi- tioner har på senare tid stuckit allt mer i ögonen, inte minst sedan särskilt det politiska fältet uppnått könsbalans. När det gäller storföretagens styrelseledamöter har som bekant de senaste åren förts en debatt, inte minst med anledning av de krav som med början år 2002 ställts från regeringens sida på företagen att snarast uppnå en större balans mellan kvinnliga och manliga ledamöter. När hotet om lagstiftning tillfälligt mildrades för ett par år sedan, minskade genast andelen kvinnliga styrelseledamöter för att senare när det upprepades öka igen. 
 I december 2004 presenterade en förtroendekommission ledd av förre finansministern Smith Svensk kod för bolagsstyrning. Denna kod är nu en del av noteringsavtalet för företagen på Stockholmsbörsen och omfattas för närvarande av 94 företag, som tillsammans svarar för 95 procent av totala börsvärdet. Enligt denna kod ska en jämn könsfördelning i styrelsen eftersträvas. Det hindrar emellertid inte att tre av dessa s.k. kodföretag ännu i år 
  
 1 
  
 TP PT  
 Se t.ex. Göransson 2004 och 2007. 
 49 
  
 Näringslivet 
  
 SOU 2007:108 
  
 ingår bland de totalt tolv börsföretag, som just nu helt saknar kvinnliga styrelseledamöter (ordinarie eller suppleant). 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 3.1.1 
  
 Privata börsföretag 
  
 Den främsta källan till uppgifter om företagen är deras egna årsredovisningar som lämnas in till Bolagsverket samt deras verksamhetsberättelser och hemsidor. Det är ett tidsödande arbete att gå igenom dessa för att inhämta uppgifter. Det finns dock också olika sekundära sammanställningar, som är lättare tillgängliga och mer överskådliga. 
 Den mest tillförlitliga och bäst kontrollerade sammanställningen av uppgifter om börsföretagens ägare, ledning, styrelser och revi- sorer tas fram årligen på basis av företagens årsredovisningar och publiceras genom SIS Ägarservices försorg. Det är  
 Wright som numera tillsammans med Young ansvarar för detta. Här anges också andelen kvinnliga styrelseledamöter och vd. Däremot saknas uppgifter om chefer på andra nivåer. Här ingår heller inte andra företag än de börsnoterade. 
 Enligt den senast publicerade upplagan av Styrelser och revisorer i Sveriges börsföretag finns det i dag åtta kvinnliga styrelseordförande och fem vd i de 296 svenska börsföretagen (juni 2007). 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT  
 Det innebär att antalet kvinnliga styrelseordförande har ökat från två förra året, medan antalet kvinnliga vd är oförändrat. Andelen kvinnliga styrelseledamöter som valts av bolagsstämmorna, stanna- de vid 18 procent i år liksom förra året. En preliminär beräkning på 19,5 procent som gjordes efter att hälften av bolagen gjort sina nomineringar, kom därmed på skam. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
  
 2 
  
 TP PT  
 Fristedt  Hayes  
 2007–08, 
  ss. 5, 29. 
  
 3 
  
 TP PT  
  
 Fristedt  Sundqvist  
  
 2007–08: 
  
 Styrelser och revisorer i Sveriges börsföretag  
 2007–2008 
 . 
  
  Stockholm: SIS Ägarservice AB. 
  
 4 
  
 TP PT  
 Uppskattning från SIS Ägarservice redovisad i Rapport, TV2, den 21 mars 2007. 
 50 
  
 SOU 2007:108 
  
 Näringslivet 
  
 Figur 3.1 Styrelser och ledning i de privata börsföretagen 2007. Procent. 
  
 100 
  
 97 
  
 98 
  
 82 
  
 77 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 Män 
  
 18 
  
 23 
  
 3 
  
 2 
  
 0 
  
 lseordförande 
  
 V 
  
 öter 
  
 ter 
  
 d 
  
 S 
  
 ledam 
  
 n 
  
 up 
  
 lea 
  
 Ordinarie 
  
 p 
  
 S 
  
 re 
  
 ty 
  
 Källa: Fristedt  Hayes: Styrelser och revisorer i Sveriges börsföretag  
 2007–2008. 
  SIS Ägarservice AB, 2007. Anm. Figuren bygger på uppgifter för samtliga 296 börsföretag i Sverige. Antalet styrelseplatser var totalt 1 883. I 93 procent av företagen finns inte längre suppleanter, något som är i enlighet med Svensk kod för bolagsstyrning. I de företag som fortfarande har suppleanter utgör kvinnorna som framgår ovan en större andel bland dem än bland de ordinarie ledamöterna. Se tabell B.3.1 i tabellbilagan. 
 Det är numera inte bara medier och forskare som granskar könsfördelningen på maktpositioner. Även tunga investerare som  
 AP-fonderna 
  och olika försäkringsbolag gör kartläggningar. Så presenterade exempelvis Folksam i maj 2006 ett jämställdhetsindex som baserats på en granskning av 2005 års årsredovisningar från företagen på Stockholmsbörsens  
 A-lista. 
  Man fann att nio av tio är män i deras ledningsgrupper. 
 Det är emellertid väl så viktigt att fler kvinnor når exekutiva positioner som vd och som linjechefer, vilka utgör den främsta rekryteringsbasen för vd.  
 Vd-posterna 
  utgör i sin tur den vanligaste bakgrunden bland styrelseordförandena. Dessa positioner är de mest synliga i offentligheten, och uppgifterna om deras innehavare är lättillgängliga. 
 Mellanchefspositionerna presenterar ett större problem. För det första måste man noga definiera och avgränsa de mellanpositioner man diskuterar i ett visst sammanhang. Det är till exempel stor skillnad mellan stabspositioner och linjepositioner. För det andra varierar terminologin mellan olika företag. Det skulle behövas en enhetlig gemensam terminologi för olika chefsposter. För det tredje är det över huvud taget svårare att finna information om dessa lägre chefspositioner. Några färdiga sammanställningar av hög kvalitet finns för närvarande inte. Det vore av största vikt att sådana gjordes och publicerades regelbundet. Det skulle starkt 
 51 
  
 Näringslivet 
  
 SOU 2007:108 
  
 underlätta en kontinuerlig bedömning av utvecklingen av rekry- teringsbasen till högre positioner såsom vd. 
  
 3.2 
  
 Företag med olika ägandeformer 
  
 Tidigare undersökningar har visat att statligt ägda företag vanligen har fler kvinnliga chefer än privatägda. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT  
 I förra kapitlet har vi sett att det tycks gälla oavsett chefsnivå. Staten har satt upp mål för chefsrekryteringen och dessa har man måst rätta sig efter. Vi ska nedan jämföra situationen i företag med olika ägandeformer för att se hur stora dessa skillnader är. 
  
 3.2.1 
  
 VA 500 företagsdatabas 
  
 Tidskriften Veckans Affärer upprättar varje år en databas bestående av namn- och adresslistor över en rad befattningshavare i de 500 största svenska företagen. En poäng är att uppgifterna täcker alla de största företagen, såväl statliga, kommunala och kooperativa som privata. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 Följande sammanställning av de 500 största företagen innehåller alltså samtliga dessa ägarformer. 
 Figur 3.2 Chefspositioner i de 500 största företagen. Procent kvinnor och män 
  
 100 
  
 97 
  
 97 
  
 87 
  
 83 
  
 84 
  
 56 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 44 
  
 Män 
  
 17 
  
 16 
  
 13 
  
 3 
  
 3 
  
 0 
  
 örande 
  
 d 
  
 d 
  
 f 
  
 f 
  
 alchef 
  
 r 
  
 e 
  
 e 
  
 chefe 
  
 V 
  
 h 
  
 h 
  
 sc 
  
 i 
  
 m 
  
 c 
  
 f 
  
 a 
  
 n 
  
 Totalt 
  
 s 
  
 n 
  
 Eko 
  
 Perso 
  
 eord 
  
 ark 
  
 Styrel 
  
 M 
  
 Källa: Veckans Affärer: VA 500 (databas 2006). Antal kvinnor/män Ramirez 1651. Se tabell B 3.2 i tabellbilagan. 
  
 5 
  
 TP PT  
 Exempelvis Göransson 2007. 
  
 6 
  
 TP PT  
 En närmare diskussion av detta material finns i kapitel 11. 
 52 
  
 SOU 2007:108 
  
 Näringslivet 
  
 I detta urval finns 11 kvinnor (eller tre procent) bland totalt 422 styrelseordförande och 15 kvinnor (också tre procent) bland totalt 492 vd. Det är alltså ungefär samma andel som i börsföretagen ovan. Kvinnornas inbrytningar på mellanchefsposterna är också obetydliga med undantag av gruppen personalchefer, där de nästan uppgår till hälften. Männen dominerar stort bland marknads- och ekonomicheferna. 
 Viktigare för rekryteringen till toppositionerna är dock vem som innehar de operativa mellanchefspositionerna, som vi nu ska undersöka för ett mindre urval storföretag. 
 Nedan ska vi också separera företag med olika ägandeform för att se vilka skillnader som kan finnas mellan dem. 
  
 3.2.2 
  
 Olika chefsnivåer i 50 företag med olika ägandeform 
  
 Ingen av de båda källor vi använt här innehåller uppgifter om operativa linjechefspositioner på mellannivå såsom affärs- områdeschef, divisionschef, dotterbolagschef eller lands/region- chef. I årsredovisningarna anges dessa chefer vanligen endast i den mån de ingår i ledningsgruppen eller styrelsen. För de största företagen anges dock ofta även andra ledande befattningshavare. Uppgifter om dem kan inhämtas på hemsidorna. Eftersom det är dessa chefspositioner som utgör den främsta rekryteringsbasen för  
 vd-posterna, 
  är de av särskilt intresse här. Emellertid varierar som vi redan nämnt terminologin mellan företag. Här har därför endast medtagits de positioner, som uttryckligen av respektive företag anges som  
 affärsområdes-, 
  divisions- eller regionchef/chef för regionalt dotterbolag. 
 I nedanstående tabell har vi utgått från de bolag som enligt Veckans Affärers lista är de största 50 företagen (2006). Tabell 3.1 inkluderar alltså både privat, statligt och kooperativt/ömsesidigt ägda företag. 
 53 
 Näringslivet SOU 2007:108 
  
 Tabell 3.1 
  
 De 50 största företagen oavsett ägandeform 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Styrelseordförande 
  
 4 
  
 46 
  
 8 
  
 92 
  
 Ledamöter 
  
 100 
  
 293 
  
 26 
  
 74 
  
 Vd 
  
 1 
  
 48 
  
 2 
  
 98 
  
 Övrig ledning 
  
 64 
  
 350 
  
 15 
  
 85 
  
 Totalt 
  
 169 
  
 737 
  
 19 
  
 81 
  
 Affärsområdes-, 
  
 17 
  
 186 
  
 8 
  
 92 
  
 divisions, 
  
 regionchef 
  
 Källa: Uppgifter för de 50 största företagen har hämtats ur Veckans Affärers VA 500 (databas 2006) samt hemsidor för respektive företag. Affärsområdeschefer, divisionschefer m.fl. ingår liksom vissa stabschefer ofta i ledningsgruppen men anges i denna tabell dessutom som separat grupp. 
 De främsta positionerna i de största företagen – styrelseordförande och vd – är som vanligt helt mansdominerade. I detta urval av de största 50 företagen kan noteras att det finns fyra kvinnliga styrelseordförande och en kvinnlig vd. I ledningsgrupperna finns det en liten andel kvinnor – 15 procent. Men det varierar mellan företag vilka positioner som räknas in i ledningsgruppen. De kvinnor som räknas dit har endast i undantagsfall linjepositioner. Det vanliga är att de är specialister i stabspositioner såsom jurist, personalchef, informationschef eller ansvarig för human relations eller investor relations. Ofta räknas dessa positioner inte in i ledningsgruppen men kan stå som övriga ledande positioner. Chefsjuristen fungerar dock ofta som styrelsens sekreterare. 
 En fjärdedel av styrelseledamöterna är här kvinnor, vilket innebär en ökning sedan  
 1990-talet. 
  Detta urval av de största företagen (inklusive statliga, kooperativa m.fl.) har alltså något fler kvinnliga ledamöter än de privatägda börsföretagen ovan. 
 Men som vi redan nämnt finns det en skillnad mellan privat och statligt ägda företag när det gäller rekrytering av toppchefer. Efter- som statliga företag har underställts krav på bredare representation i styrelserna från ägarens sida brukar här finnas ett större antal kvinnor i toppen. En uppdelning efter ägandeform av de 50 största företagen visar följande: 
 54 
  
 SOU 2007:108 
  
 Näringslivet 
  
 3.2.3 
  
 Privata företag 
  
 Figur 3.3 Styrelser och ledning i privata företag. Procent kvinnor och män 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 87 
  
 80 
  
 75 
  
 Kvinnor 
  
 60 
  
 Män 
  
 40 
  
 25 
  
 20 
  
 13 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Styrelseordförande 
  
 Ledamot 
  
 Vd 
  
 Ledningsgrupp 
  
 Källa: Veckans Affärers 500 (databas 2006) och respektive företags hemsida. De 35 privata företagen bland de 
  
 50 största företagen. För antal se tabell B 3.3 i tabellbilagan. 
  
 I dessa 35 privatägda storföretag finns ingen kvinnlig styrelse- ordförande eller vd. Bland operativa mellanchefer såsom affärs- områdeschefer finns tre kvinnor av sammanlagt 128. Rekryterings- basen för kvinnliga presumtiva vd inger med andra ord inga förhoppningar om någon förändring framöver. I ledningsgrupperna finns knappt 10 procent kvinnor, vilka alltså främst utgörs av olika stabschefer. 
  
 3.2.4 
  
 Kooperativa företag 
  
 I de kooperativt eller ömsesidigt ägda företagen finns en större andel kvinnliga toppchefer. De utgör här en knapp tredjedel vilket kan jämföras med de privata företagens 13 procent. 
 Medan de privata företagen har två procent (eller tre stycken) kvinnliga affärsområdeschefer m.fl., finns det i de kooperativa 17 procent (eller åtta kvinnor). Ingendera siffran är imponerande, men det är en tydlig skillnad mellan dem. Här ska påpekas att även branschtillhörigheten kan spela in. Medan kooperativa företag ofta är starkt mansdominerade på toppen, tillhör de ömsesidigt ägda 
 55 
  
 Näringslivet 
  
 SOU 2007:108 
  
 företagen främst  
 bank-, 
  försäkrings- och finansbranschen, som ju är känd för att ha fler kvinnliga chefer. 
 Figur 3.4 Styrelser och ledning i kooperativt/ömsesidigt ägda företag. Procent kvinnor och män 
  
 100 
  
 100 
  
 80 
  
 70 
  
 66 
  
 Kvinnor 
  
 60 
  
 50 
  
 50 
  
 Män 
  
 40 
  
 34 
  
 30 
  
 20 
  
 0 
  
 0 
  
 Styrelseordförande 
  
 Ledamot 
  
 Vd 
  
 Övrig ledning 
  
 Källa: Veckans Affärers 500 (databas 2006) och respektive företags hemsida. De fem kooperativt/ömsesidigt ägda företagen (bland de 50 största) varav ett är uppdelat i två enheter med var sin styrelse men gemensam vd. För antal se tabell B 3.4 i tabellbilagan. Antalet styrelseordförande och vd är mycket litet och bör tas försiktigt. 
  
 3.2.5 
  
 Statliga företag 
  
 De nio statliga bland de 50 största företagen har som förutspåtts lyckats bättre med att rekrytera kvinnliga toppchefer än de privata. Även på andra chefspositioner har de en betydligt större andel kvinnor än de privata. De har också generellt lite fler kvinnor än de kooperativa företagen. 
 56 
  
 SOU 2007:108 
  
 Näringslivet 
  
 Figur 3.5 Styrelser och ledning i statliga företag. Procent kvinnor och män 
  
 100 
  
 90 
  
 89 
  
 89 
  
 80 
  
 70 
  
 68 
  
 60 
  
 56 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 44 
  
 Män 
  
 40 
  
 30 
  
 32 
  
 20 
  
 10 
  
 11 
  
 11 
  
 0 
  
 Styrelseordförande 
  
 Ledamot 
  
 Vd 
  
 Övrig ledning 
  
 Källa: Veckans Affärers 500 (databas 2006) och respektive företags hemsida. De nio helt eller delvis statligt ägda företag som ingår bland landets 50 största företag. För antal se tabell B 3.5 i tabellbilagan. 
 För åskådlighetens skull visar vi nedan en jämförelse av företag med olika ägandeformer gällande kvinnor och män på operativa mellanchefspositioner. Den största andelen finns i statligt ägda företag, därnäst kommer de kooperativt eller ömsesidigt ägda och minsta andelen finns i privata företag. 
 57 
  
 Näringslivet 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 3. 6 En jämförelse av affärschefer m.fl. operativa mellanchefer i privat, kooperativt och statligt ägda företag. Procent kvinnor och män. 
  
 98 
  
 100 
  
 83 
  
 78 
  
 80 
  
 60 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 40 
  
 17 
  
 22 
  
 20 
  
 2 
  
 0 
  
 Privata företag 
  
 Kooperativa/öms 
  
 Statliga företag 
  
 Källa: Veckans Affärers 500 (databas 2006) och respektive företags hemsida. För antal kvinnor och män se tabellerna B 3.3 till och med B 3.5. 
 Ovan är underlaget de statliga företagen som ingår i urvalet av de 50 största företagen i Sverige. Men sammanlagt är det 55 företag, som helt eller delvis ägs av svenska staten. Det är 41 företag som är helägda och 14 som ägs tillsammans med andra. Totalt sysselsätter dessa företag 190,000 personer. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT  
 Om vi ser på samtliga företag med statligt ägande, visar de sig ha toppchefer som nedan. 
  
 7 
  
 TP PT  
 Regeringskansliets hemsida: Brown. 
 58 
  
 SOU 2007:108 
  
 Näringslivet 
  
 Figur 3.7 Styrelser och ledning i statligt hel- eller delägda företag. Procent kvinnor och män 
 38 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 62 
 Källa: Regeringskansliets hemsidor: www.regeringen.se. Uppgifter saknas för tre företag. För en specificerad lista över företag och positioner se tabell B.3 7 i tabellbilagan. Ett sammandrag finns i tabell B 3.6. 
 Totalt sett finns det 38 procent kvinnor bland toppcheferna i statligt ägda företag. Minsta andelen gäller  
 vd-posterna 
  med tio procent kvinnor och därnäst ordförandeposterna med en femtedel kvinnor. Bland de meniga ledamöterna råder i princip könsbalans. De fackligt utsedda arbetstagarrepresentanterna och deras sup- pleanter har däremot kraftig manlig majoritet. 
 Sedan en rad statliga affärsverk har gjorts om till aktiebolag såsom Postverket och Televerket, återstår tre, nämligen Sjöfarts- verket, Luftfartsverket och Svenska Kraftnät. Ledningen i dessa tre är kraftigt mansdominerad (se tabell 3.6 nedan.). Samtliga tre ordförande och generaldirektörer är män. Männen dominerar också stort bland övriga chefer. Totalt utgör de kvinnliga cheferna en knapp tredjedel. 
 59 
 Näringslivet SOU 2007:108 
  
 Tabell 3.2 
  
 Affärsverken 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 3 
  
 Övriga ledamöter 
  
 12 
  
 9 
  
 Personalrepresentant 
  
 1 
  
 6 
  
 Dito ersättare 
  
 0 
  
 3 
  
 Generaldirektör 
  
 0 
  
 3 
  
 Övriga chefer 
  
 7 
  
 26 
  
 Varav divisionschefer 
  
 1 
  
 2 
  
 Totalt affärsverk 
  
 20 
  
 50 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 29 
  
 71 
  
 Källa: Respektive verks hemsida: www.sjofartsverket.se, www.svk.se, White. 
  
 3.2.6 
  
 Kommunalt ägda företag 
  
 De kommunala bolagen ägnar sig främst åt fastighetsförvaltning, kommunal service och kulturell verksamhet av olika slag. Där kan till exempel ingå hamnförvaltning, museer, stadsteatrar och kon- serthus. 
 Cheferna i de kommunala bolagen anges vanligen på kom- munernas hemsidor. Men det varierar mycket mellan kommunerna hur många företag man lämnar uppgifter för och vilka uppgifter man väljer att lägga ut på hemsidan. 
 För Göteborgs kommun anges aldrig vem som har de olika uppdragen inom styrelserna. Malmö kommun anger ordförande och styrelseledamöter för vissa bolag, vd, vice vd, affärsområdes- chefer och projektchefer för andra, och för åter andra saknas hemsida helt. För Malmö Hamn AB kan vi således notera att det finns en styrelse helt bestående av män, medan de fem affärsom- rådescheferna också är män och en av de fem stabscheferna är en kvinna (ansvarig för personal och human relations). Logiken stämmer väl överens med vad vi sett för det privatägda företagen ovan. I Sysav AB (Sydvästra Skånes AvfallsAB) består ledningen av sex män och tre kvinnor. Kvinnorna ansvarar för miljö, information respektive personal, männen för administration, marknad, energi och kemi. Av projektcheferna i Sysav UtvecklingsAB är två kvinnor och sex män. Kvinnlig vd finns i Minc i Sverige AB och Medeon AB (medicinskt utvecklingsföretag). 
 60 
  
 SOU 2007:108 
  
 Näringslivet 
  
 I Malmö finns det alltså enligt hemsidornas uppgifter inga kvinnliga ordförande eller vice ordförande i de kommunala bolagen. Det finns dock två exekutiva chefer och en mindre andel styrelseledamöter. 
 Figur 3.8 Kommunala bolagsstyrelser i de tre största kommunerna. Procent 
  
 90 
  
 85 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 60 
  
 58 
  
 50 
  
 42 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 40 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 15 
  
 10 
  
 0 
  
 Stockholm 
  
 Göteborg 
  
 Malmö 
  
 Källa: Hemsidor för respektive kommun. Antal ledande positioner kvinnor/män: Stockholm 95/145, Göteborg 97/135, Malmö 9/52. För specificerade uppgifter se tabell B 3.8 i tabellbilagan. 
 Sammanlagt kan vi konstatera att det finns fler kvinnliga chefer i Stockholms och Göteborgs kommunala bolag än i Malmös. Det finns alltså skillnader mellan storstäderna härvidlag. De kan inte dras över en kam. Vi kan naturligtvis inte heller dra några slutsatser om övriga kommuner utifrån dessa uppgifter. 
 Tidigare forskning antyder just att det kan finnas regionala skillnader i rekryteringen av politiker, som har samband med kvinnors och mäns möjligheter på den lokala arbetsmarknaden, den kommunala välfärdsstrukturen osv. 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT  
 Där har man emellertid noterat att det i storstädernas kommunförvaltningar finns fler kvinnor i toppen än i många andra kommuner ute i landet. 
 Eftersom de kommunala bolagens chefsrekrytering berörs av den politiska logiken kan dessa samband vara relevanta för dem. Vi återkommer till diskussionen om regionala skillnader i kapitel 4 om politiken. 
  
 8 
  
 TP PT  
 Forsberg 1997. 
 61 
  
 Näringslivet 
  
 SOU 2007:108 
  
 3.2.7 
  
 Övriga viktiga ekonomiska aktörer 
  
 Det är inte enbart företagen som är viktiga aktörer på det ekonomiska fältet. Hit hör också olika myndigheter, intresse- organisationer,  
 AP-fonder 
  och andra institutionella investerare, organisationer och forskningsinstitut, som påverkar spelreglerna (räntan till exempel) och inte minst näringslivets anseende i allmänhetens ögon. 
 Tidigare forskning har visat att det finns fler kvinnliga chefer bland somliga av dessa institutioner såsom olika statliga myndig- heter och  
 AP-fonder 
  men mycket få kvinnor i intresseorga- nisationer och forskningsinstitut. 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT 
  
 Tabell 3.3 
  
 Några centrala ekonomiska institutioner 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Styrelseordförande, 
  
 4 
  
 9 
  
 31 
  
 69 
  
 vice ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 24 
  
 44 
  
 35 
  
 65 
  
 Vd/Gd 
  
 3 
  
 9 
  
 25 
  
 75 
  
 Övriga chefer 
  
 13 
  
 25 
  
 34 
  
 66 
  
 Totalt 
  
 44 
  
 87 
  
 34 
  
 66 
  
 Källa: Hemsidor för  
 AP-fonderna, 
  Riksbanken, Riksgäldskontoret, OMX Stockholmsbörsen, Finansinspektionen, Konjunkturinstitutet och Exportrådet. För specificerade uppgifter se tabellerna B 3.6, B 3.7, B 5.14, B 5.16, B 5.17, B 5.19, B 5.21 och B 5.22 i tabellbilagan. 
 Bland dessa ekonomiska makthavare utgör kvinnorna en tredjedel. De mest mansdominerade positionerna är de exekutiva – som vd eller generaldirektör. 
  
 3.3 
  
 Branschskillnader i styrelsernas sammansättning 
  
 Ovan har vi undersökt skillnader efter företagens huvud- man/ägandeform. Men det finns som nämnts även skillnader mellan branscher. I förra kapitlet såg vi hur den traditionella köns- arbetsdelningen gav utslag även på (åtminstone lägre) chefsnivå, så att kvinnor är drift- och verksamhetschefer inom vård, utbildning och omsorg, medan männen har motsvarande chefspositioner inom tillverkning, byggnadsverksamhet, jordbruk m.m. 
  
 9 
  
 TP PT  
 Göransson 2007:29. 
 62 
  
 SOU 2007:108 
  
 Näringslivet 
  
 När det gäller styrelserepresentationen finns det också skill- nader mellan branscher. Så ser vi nedan att den högsta andelen kvinnor i styrelserna finns i företag inom sällanköps- och daglig- varubranscherna samt inom finans- och fastighetsbranscherna och inom hälsovård. Den minsta andelen finner vi i energibranschen. Totalt är kvinnornas andel av styrelseplatserna här 20 procent (eller 19,5 före avrundning), vilket beror på att tabellen inte inkluderar  
 NGM-företagen. 
  
 Tabell 3.4 Branschskillnader i könens styrelserepresentation 
  
 Bransch 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Sällanköpsvaror- 
  
 55 
  
 173 
  
 24 
  
 76 
  
 och tjänster 
  
 Dagligvaror 
  
 10 
  
 36 
  
 22 
  
 78 
  
 Finans och 
  
 72 
  
 268 
  
 21 
  
 79 
  
 fastighet 
  
 Hälsovård 
  
 29 
  
 117 
  
 20 
  
 80 
  
 Industrivaror och 
  
 82 
  
 342 
  
 19 
  
 81 
  
 tjänster 
  
 Råvaror 
  
 15 
  
 70 
  
 18 
  
 82 
  
 Informationsteknik 
  
 54 
  
 269 
  
 17 
  
 83 
  
 (it) 
  
 Telekomoperatörer 
  
 4 
  
 20 
  
 17 
  
 83 
  
 Energi 
  
 1 
  
 31 
  
 3 
  
 97 
  
 Totalt 
  
 322 
  
 1326 
  
 20 
  
 80 
  
 Källa: Fristedt  Sundqvist 2007. Börsföretag noterade på OMX Stockholm, ej  
 NGM-börsen. 
  Avrundade procenttal. 
  
 3.4 
  
 Jämförelse med 2001 
  
 Vi har möjlighet att jämföra ovanstående siffror med dem som framkom i elitundersökningen från 2001. Vi kan då konstatera att det inte tycks ha skett någon större förändring i kvinnornas andel bland styrelseordförande och vd under de senaste åren. 
 TPF 
  
 10 
  
 FPT  
 Kvinnorna i kooperationen och för intresseorganisationer och institut är fortfarande mycket få. Ja, de är så få att en person mer 
  
 10 
  
 TP PT  
 I den jämförelsen ingår endast styrelseordförande och vd i de största företagen samt övriga viktiga aktörer på det ekonomiska fältet. Övriga styrelseledamöter och mellanchefer ingår inte. (Göransson 2007). 
 63 
  
 Näringslivet 
  
 SOU 2007:108 
  
 eller mindre ger överdrivet utslag i procent, vilket därför måste tolkas med försiktighet. 
 Den enda verkliga förändringen gäller statliga företag, där an- delen kvinnliga vd och styrelseordförande tycks ha ökat något. 
 Tabell 3.5 Jämförelse mellan 2001 och 2007, procent kvinnor och män 
  
 Typ av företag 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 2001 
  
 2001 
  
 2007 
  
 2007 
  
 Privata storföretag 
  
 3 
  
 97 
  
 3 
  
 97 
  
 Statliga företag 
  
 11 
  
 89 
  
 16 
  
 84 
  
 Konsument- och 
  
 5 
  
 95 
  
 (27) 
  
 (73) 
  
 11 
  
 lantbrukskooperation 
 TPF 
  
 FPT 
  
 Myndigheter, AP- 
  
 30 
  
 70 
  
 28 
  
 72 
  
 fonder 
  
 Ekonomiska 
  
 10 
  
 90 
  
 (20) 
  
 (80) 
  
 intresseorganisationer, 
  
 forskningsinstitut 
  
 Källa: Göransson 2007 samt relevanta tabeller i kapitlet ovan. 
  
 3.5 
  
 Sammanfattning 
  
 Bland näringslivets högsta chefer och övriga aktörer finns ytterst få kvinnor. Men det finns skillnader i detta avseende efter ägare/huvudman, efter bransch och efter chefsnivå och typ av chefsposition (stabs- eller linjechef). 
 Det finns oftare kvinnor i de offentligt eller kooperativt ägda företagen än i de privatägda. Det är särskilt det privata näringslivets stora företag som är snarast enkönat manliga på chefsnivå. Det finns fler kvinnliga styrelseledamöter i sällanköps- och dagligvaru- branscherna samt i finans- och fastighetsbranschen och hälsovårds- företagen. Minsta andelen kvinnor i styrelsen har  
 it-branschens 
  företag. 
 Kvinnorna är vidare främst stabschefer, dvs. har specialist- funktioner, medan männen dominerar både linjechefspositionerna (med resultatansvar), som leder vidare till  
 vd-poster, 
  och stabs- positionerna som marknads- eller ekonomichef. 
  
 11 
  
 TP PT  
 Siffrorna gäller både konsument- och lantbrukskooperation och ömsesidiga bolag. Siffror inom parentes bygger på högst 10 individer. 
 64 
  
 SOU 2007:108 
  
 Näringslivet 
  
 Vi känner igen logiken i könsfördelningen efter yrkesom- råde/bransch, chefsnivå och huvudman/sektor från förra kapitlets allmänna översikt över cheferna i Sverige. 
 En slutsats av vår kartläggning i detta kapitel måste bli att det hittills främst varit på statens mandat, som kvinnor fått ledande positioner inom näringslivet. Det återstår att se om de enstaka kvinnliga toppcheferna som för närvarande finns i de privata företagen, kommer att följas av en större mängd. När får vi ett trendbrott? 
 65 
 4 Politiken 
  
 4.1 
  
 Allt fler kvinnor på senare år 
  
 Politiken har tidigare visats vara det samhällsområde som hittills är det mest könsbalanserade på toppen. Det är välkänt i debatten. I den politiska logiken ligger en representativ ambition: I ett demo- kratiskt pluralistiskt samhälle bör alla befolkningsgrupper vara representerade på de politiska maktpositionerna. Ingen samhälls- grupp ska vara systematiskt utesluten. 
 Det är emellertid inte mer än knappt hundra år sedan det fanns en debatt om medborgarskapets villkor. Att vara politiskt full- värdig medborgare med rätt att rösta och att själv bli vald var inte allom givet. Den rätten knöts förr till ägande och myndighet och uteslöt därför egendomslösa och de flesta kvinnor. Det förekom dock att (ensamstående) kvinnor kunde rösta i lokala val i kraft av sitt ägande eller sin inkomst. 
 År 1919 infördes till sist allmän och lika rösträtt och valbarhet till riksdagen även för kvinnor. I valet 1921 valdes så de fem första kvinnorna in i riksdagen. Länge utgjorde kvinnorna en liten minoritet i riksdagen. Uppdelningen av kvinnor och män på olika utskott skedde också efter stereotypa föreställningar om kvinnors och mäns verksamhetsområden, föreställningar som förvisso var förankrade hos ledamöterna själva (Wängnerud 1998). 
 Först på  
 1970-talet 
  ökade andelen kvinnliga riksdagsledamöter för att i dag utgöra närmare hälften. Efter valet 1991 sjönk dock andelen kvinnor i riksdagen för första gången någonsin – från 38 till 33 procent, vilket väckte livlig debatt. Lobbygruppen Stöd- strumporna bildades och fick stort medialt och politiskt genomslag med sitt hot att bilda ett nytt politiskt parti. Socialdemokraterna lanserade i valet 1994 kampanjen Varannan damernas som syftade till att varannan nominerad kandidat till politiska poster skulle vara en kvinna. Efter valet 1994 bestod riksdagen av 40 procent kvinnor 
 67 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 och 60 procent män. Sedan dess har andelen kvinnor och män ytterligare närmat sig varandra, och i dag finns det 47 procent kvinnor och 53 procent män i Sveriges riksdag (figur 4.3). Varannan damernas innebar också att regeringen skulle bestå av lika antal män och kvinnor. I stort sett har detta hållits, men männen har blivit fler i regeringen efter de senaste två valen. Som vi ska se i senare kapitel kom debatten i början av  
 1990-talet 
  att sätta spår i form av ökad rekrytering av kvinnor på fler områden än politiken, till exempel inom kultur och vetenskap, men även då främst på politiskt influerade positioner. 
 Figur 4.1 Kvinnor invalda i riksdag, landstingsfullmäktige och kommun- fullmäktige  
 1976–2006. 
  Procent. 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 1976 
  
 1979 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 2002 
  
 2006 
  
 Riksdag 
  
 Landsting 
  
 Kommuner 
  
 Källa: Bearbetning av uppgifter ur SCB. Sveriges officiella statistik 
 Vi ska återkomma till representationen i landsting och kommuner nedan. Men redan här kan vi inledningsvis konstatera i en jäm- förelse över tid mellan olika demokratiska församlingar att kvin- nors andel ökat kontinuerligt på samtliga nivåer sedan  
 1970-talet, 
  då den generellt utgjorde lite drygt 20 procent. Dock inträffade som sagt en plötslig minskning av andelen kvinnor i början av  
 1990-talet, 
  främst bland riksdagsledamöterna. Samtidigt märktes en stagnation i andelen kvinnor som valdes till landsting och kommuner. 
 I dag ligger andelen kvinnor på olika politiska nivåer mellan 40 och 50 procent. Det finns alltså smärre skillnader mellan nivåerna. 
 68 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 Den största andelen kvinnor har under hela  
 30-årsperioden 
  funnits i landstingens fullmäktige, där den ligger nära 50 procent. Det ska förmodligen ses mot bakgrund av att landstingens verksamhet till stor del rör vården, ett kvinnodominerat yrkesområde. Vi kan dock notera att landstingens vara eller inte vara för närvarande disku- teras, i samband med att en eventuell ny regionindelning utretts. 
 De senaste tio åren har så andelen kvinnor i riksdagen ökat successivt, medan ingenting hänt i kommunerna. Kvinnorepresen- tationen är numera lägst på kommunal nivå, där utvecklingen sedan länge har avstannat. Samtidigt som kommunerna fått allt fler uppgifter och man värnar om det kommunala självstyret, så är med- borgarnas valda representanter i den kommunala verksamheten män i större majoritet än på någon annan nivå. 
  
 4.2 
  
 Riksdag och regering 
  
 Den första kvinnan i regeringskansliet antas ha anställts på 1800- talet. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 På  
 1870-talet 
  debatterades frågan, och enligt uppgifter från regeringskansliet i dag fanns vid den tiden några kvinnor som skrivbiträden i utrikesdepartementet. Handläggare i statlig tjänst kunde kvinnor inte bli förrän behörighetslagen kom i början av  
 1920-talet 
  (se kapitel 5). 
 I dag har regeringskansliet cirka 4 500 anställda, varav ungefär hälften är kvinnor. Men med något enstaka undantag var det först på  
 1970-talet 
  som kvinnor fick höga positioner som statssekre- terare, rätts- och expeditionschefer eller budgetchefer i regerings- kansliet. 
 Det första kvinnliga statsrådet var Snyder, professor i nationalekonomi. Hon blev konsultativt statsråd 1947 och var folk- hushållningsminister  
 1947–48. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 Det dröjde länge innan fördel- ningen mellan kvinnor och män blev mer balanserad. I Logan regering 1969 fanns endast två kvinnor av totalt 19 statsråd (inklusive statsministern) – dvs. 11 procent. Davis mino- ritetsregering 1978 bestod av 19 personer varav sex kvinnor – 32 procent. I Rush regering var våren 2002 nio av 20 statsråd kvinnor – 45 procent. I Bryant regering är nio av 22 statsråd kvinnor – 41 procent (våren 2007). 
  
 1 
  
 TP PT  
 Uppgifterna hämtade från www.regeringen.se 
  
 2 
  
 TP PT  
 Niskanen 2007. 
 69 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 4.2.1 
  
 Riksdagen 
  
 Det finns alltså i dag en något större andel män än kvinnor i riksdagen. Den största mansdominansen finns bland centerpartiets och kristdemokraternas riksdagsledamöter, men även moderaterna har en riksdagsgrupp med fler män än kvinnor. Vänsterpartiet å andra sidan har en kraftig kvinnodominans, medan socialdemo- kraterna och folkpartiet har hälften av vardera könet, och miljö- partiet har en svag men tydlig kvinnodominans. 
 Figur 4.2 Kvinnor och män bland riksdagens ledamöter efter valet 2006. Procent. 
  
 70 
  
 64 
  
 62 
  
 64 
  
 60 
  
 53 
  
 57 
  
 5050 
  
 5050 
  
 53 
  
 50 
  
 47 
  
 47 
  
 43 
  
 40 
  
 36 
  
 38 
  
 36 
  
 Kvinnor 
  
 30 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 V 
  
 Mp 
  
 SAP 
  
 Fp 
  
 M 
  
 C 
  
 Kd 
  
 Alla 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: 165/184. Se även tabell B 4.1 i tabellbilagan. 
  
 Det finns alltså grovt sett en skillnad mellan å ena sidan de borgerliga partierna (utom folkpartiet) å ena sidan och folkpartiet, socialdemokraterna, miljöpartiet och särskilt vänsterpartiet å den andra. Den skulle kunna sättas i samband med partiernas olika synsätt på strukturell obalans å ena sidan och individens eget ansvar å den andra. Enligt det ena synsättet bör en strukturell obalans (till exempel till följd av att individens val styrs av subtila begränsningar och värderingar, som förmedlas från omgivningen eller av en tidigare generation) påverkas med politiska åtgärder till främjande av det underrepresenterade könet. Enligt det andra är det kompe- tensen och/eller individens fria vilja som leder till obalans mellan 
 70 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 könens representation och den kan därför inte åtgärdas utan negativa följder för kompetensen eller för individens fria val. 
  
 4.2.2 
  
 Regeringskansliet 
  
 Hur ser det då ut i regeringen och i regeringskansliet? I regeringen finns som sagt i dag nio kvinnliga och 13 manliga statsråd, vilket är detsamma som 41 procent kvinnor och 59 procent män. 
 Figur 4.3 Kvinnor och män i regeringskansliet 2006. Procent. 
  
 80 
  
 70 
  
 59 
  
 67 
  
 58 
  
 60 
  
 52 
  
 50 
  
 41 
  
 48 
  
 Kvinnor 
  
 42 
  
 40 
  
 33 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Statsråd 
  
 Statssekreterare Stabschef, 
  
 Presschef, 
  
 pol. sakkunnig 
  
 pressekreterare 
  
 Anm. Det finns också 10 kvinnliga och två manliga pressassistenter. Totalt antal kvinnor/män: 66/73. Källa: Hemsidor. 
 Bland  
 statssekreterarna  
 är männen i dag dubbelt så många som kvinnorna. Med två tredjedelar män är det den mest mansdomi- nerade kategorin i regeringskansliet. Medan kvinnorna dominerade bland de  
 politiskt sakkunniga  
 under den förra (socialdemokratiska) regeringen, så finns det i dag (under den borgerliga regeringen) ungefär lika många män som kvinnor i den gruppen. Bland  
 pressekreterarna  
 finns ungefär lika många kvinnor som män, medan pressassistenterna utgörs nästan helt av kvinnor. Totalt sett är andelen kvinnor på dessa inflytelserika politiska positioner något större nu än 2002, främst för att deras andel just bland pressekre- terarna ökat kraftigt (se även tabell 4.1 nedan). 
  
 4.2.3 
  
 Förändringen efter valet 2006 
  
 Under vår utrednings gång inföll val till riksdag, landsting och kommuner. I görligaste mån har vi aktualiserat uppgifterna i den mån det föranleddes av valresultatet, även om detta inte krävdes i 
 71 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 direktiven. Den större bearbetning som brukar göras av SCB inom Demokratidatabasen av den nya sammansättningen av både riksdag, landsting och kommuner, har vi inte kunnat invänta, utan vi har i detta kapitel främst varit hänvisade till att – som också direktiven förutsatt – använda uppgifterna från 2003. (Se dock längre fram i kapitlet.) 
 Statsministern är efter valet 2006 fortfarande en man. Totalt sett har cheferna i regeringskansliet en någorlunda jämn fördelning mellan könen (48 procent kvinnor, 52 procent män). De största förändringarna i samband med det senaste valet är att kvinno- andelen bland de politiskt sakkunniga sjunkit från 55 till 48 pro- cent, och att kvinnorna bland pressfolket ökat sin andel från en tredjedel till 54 procent. Det har skett genom att man utökat antalet pressekreterare med åtta personer, alla kvinnor. Dessa för- ändringar ligger dock inom det intervall som brukar ses som köns- balanserat. 
 Tabell 4.1 Regeringskansliet efter valen 2002 och 2006. Antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2006 
  
 2006 
  
 Statsminister 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga statsråd 
  
 9 
  
 10 
  
 9 
  
 13 
  
 Statssekreterare, 
  
 10 
  
 18 
  
 11 
  
 22 
  
 kabinettssekreterare 
  
 Stabschef 
  
 2 
  
 1 
  
 2 
  
 2 
  
 Politiskt sakkunniga 
  
 35 
  
 29 
  
 20 
  
 22 
  
 Presschef 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 Pressekreterare 
  
 6 
  
 11 
  
 12 
  
 12 
  
 Totalt antal 
  
 62 
  
 71 
  
 56 
  
 72 
  
 Total andel kvinnor 
  
 47 
  
 53 
  
 44 
  
 56 
  
 och män 
  
 Anm. Det finns också 10 kvinnliga och två manliga pressassistenter. Källa: Hemsidor. 
 I riksdagen har som sagt andelen kvinnor fortsatt att öka och uppgår nu till 47 procent. Men kvinnorepresentationen skiljer sig ibland rätt mycket mellan olika partier. Centerpartiet och krist- demokraterna ligger under den rekommenderade miniminivån på 40 procent per kön, med 38 procent kvinnor var. Vänsterpartiet å 
 72 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 andra sidan ligger också under den nivån, fast där är det männens representation, som är i lägsta laget – 36 procent. 
 Tabell 4.2 Riksdagens ledamöter efter valen 2002 och 2006. Antal och procent 
  
 Parti 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2006 
  
 2006 
  
 2006 
  
 2006 
  
 Socialdemokraterna 
  
 68 
  
 76 
  
 47 
  
 53 
  
 65 
  
 65 
  
 50 
  
 50 
  
 Moderaterna 
  
 22 
  
 33 
  
 40 
  
 60 
  
 42 
  
 55 
  
 43 
  
 57 
  
 Centerpartiet 
  
 11 
  
 11 
  
 50 
  
 50 
  
 11 
  
 18 
  
 38 
  
 62 
  
 Folkpartiet 
  
 liberalerna 
  
 23 
  
 25 
  
 48 
  
 52 
  
 14 
  
 14 
  
 50 
  
 50 
  
 Kristdemokraterna 
  
 10 
  
 23 
  
 30 
  
 70 
  
 9 
  
 15 
  
 38 
  
 62 
  
 Vänsterpartiet 
  
 14 
  
 16 
  
 47 
  
 53 
  
 14 
  
 8 
  
 64 
  
 36 
  
 Miljöpartiet de 
  
 gröna 
  
 10 
  
 7 
  
 59 
  
 41 
  
 10 
  
 9 
  
 53 
  
 47 
  
 Samtliga partier 
  
 158 
  
 191 
  
 45 
  
 55 
  
 165 
  
 184 
  
 47 
  
 53 
  
 Källa: Hemsidor, mars 2007, www.riksdagen.se. Se tabell B4.1i tabellbilagan. 
 Alla partier har ökat andelen kvinnliga riksdagsledamöter i det senaste valet (2006) utom miljöpartiet och centerpartiet, som har ökat andelen män. Ökningen av andelen kvinnor beror främst på att det var manliga riksdagsledamöter som fick gå, när social- demokraterna, vänsterpartiet och kristdemokraterna förlorade mandat. I folkpartiet slog mandatförlusten lika för män och kvinnor, medan centerpartiet kraftigt ökade antalet manliga riksdagsledamöter när de fick fler mandat. Moderaterna ökade både antalet kvinnor och män, dock blev männen betydligt fler än kvinnorna. För riksdagen som helhet är förändringen i andelar mellan 2002 och 2006 emellertid obetydlig. 
 För att åskådliggöra utvecklingen mellan de båda senaste valen visar figur 4.4 förändringarna i andelen kvinnor. 
 73 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 4.4 Kvinnliga riksdagsledamöter efter valen 2002 och 2006. Procent 
  
 70 
  
 59 
  
 64 
  
 60 
  
 53 
  
 50 
  
 50 
  
 50 
  
 50 
  
 48 
  
 47 
  
 47 
  
 47 
  
 43 
  
 45 
  
 40 
  
 38 
  
 40 
  
 38 
  
 2002 
  
 30 
  
 30 
  
 2006 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Mp 
  
 C 
  
 Fp 
  
 SAP 
  
 V 
  
 M 
  
 Kd 
  
 Alla 
  
 Källa: www.riksdagen.se. Antal kvinnor (2002) 158, (2006) 165. 
  
 4.2.4 
  
 Uppdrag och positioner inom riksdagen 
  
 När det gäller riksdagens talmän och styrelse är antalet positioner precis lika fördelat mellan kvinnor och män. 
 Tabell 4.3 Riksdagens talmän efter kön. Antal. 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Diaz 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice talman 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice talman 
  
 1 
  
 0 
  
 3e vice talman 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 2 
  
 2 
  
 Källa: Hemsidor. 
 74 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 I riksdagens styrelse finns också lika antal kvinnor och män: 
 Tabell 4.4 Riksdagens styrelse efter kön. Antal 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 6 
  
 Totalt 
  
 7 
  
 7 
  
 Källa: Hemsidor. 
 I riksdagens utskott och  
 EU-nämnden 
  är könen totalt sett jämnt fördelade. Fördelningen är dock jämnare bland ordförande och ledamöter, medan kvinnorna endast har en knapp tredjedel av vice ordförandepositionerna. 
 Figur 4.5 Riksdagens utskott och  
 EU-nämnden 
  efter kön 2007. Procent. 
  
 80 
  
 70 
  
 69 
  
 60 
  
 56 
  
 51 
  
 52 
  
 50 
  
 49 
  
 48 
  
 44 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 30 
  
 31 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Ordförande 
  
 Vice 
  
 Ledamöter 
  
 Alla 
  
 ordförande 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män 327/351. 
  
 Om vi bryter ned siffrorna efter utskott visar sig vissa skillnader mellan olika utskott. Skatteutskottet är det mest mansdominerade (61 procent män), medan social- och försvarsutskotten är de som har flest kvinnor (54 procent). 
 75 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tabell 4.5 
  
 Kvinnor och män i riksdagens utskott 2007. Antal och procent. 
  
 Utskott 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Arbetsmarknad 
  
 21 
  
 21 
  
 50 
  
 50 
  
 Civil 
  
 19 
  
 23 
  
 45 
  
 55 
  
 Finans 
  
 19 
  
 23 
  
 45 
  
 55 
  
 Försvars 
  
 22 
  
 19 
  
 54 
  
 46 
  
 Justitie 
  
 25 
  
 18 
  
 51 
  
 49 
  
 Konstitutions 
  
 16 
  
 21 
  
 43 
  
 57 
  
 Kultur 
  
 19 
  
 25 
  
 43 
  
 57 
  
 Miljö och 
  
 23 
  
 20 
  
 53 
  
 47 
  
 jordbruk 
  
 Närings 
  
 22 
  
 23 
  
 51 
  
 49 
  
 Skatte 
  
 16 
  
 25 
  
 39 
  
 61 
  
 Socialförsäkrings 
  
 17 
  
 22 
  
 44 
  
 56 
  
 Social 
  
 21 
  
 18 
  
 54 
  
 46 
  
 Trafik 
  
 21 
  
 20 
  
 51 
  
 49 
  
 Utbildnings 
  
 20 
  
 21 
  
 49 
  
 51 
  
 Utrikes 
  
 20 
  
 23 
  
 47 
  
 53 
  
 EU-nämnden 
  
 26 
  
 29 
  
 47 
  
 53 
  
 Samtliga utskott 
  
 327 
  
 351 
  
 48 
  
 52 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Till sist redovisas här fördelningen bland de 20 kanslicheferna i riksdagen, av vilka kvinnorna utgör 40 procent. 
 Figur 4.6 Kanslichefer i riksdagen efter kön. Antal och procent 
 4 
 0 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 6 
 0 
  
 Källa: Hemsidor. Totalt antal kvinnor/män 8/12. För specificerade uppgifter se tabell B 4.4 i tabellbilagan. 
 76 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 Sammanfattningsvis kan vi notera att man i riksdagen tycks ha lyckats något bättre att fördela viktiga uppdrag jämnt mellan kvinnor och män än vad som nedan ska visa sig vara fallet inom partierna. 
  
 4.3 
  
 Riksdagspartierna 
  
 4.3.1 
  
 Partierna på riksplanet 
  
 År 1985 valde centerpartiet Cooper till den första kvinnliga partiledaren i Sverige. Centerpartiet har även i dag en kvinnlig partiledare, och våren 2007 valde även socialdemokraterna för första gången en kvinna till partiledare. Miljöpartiet har av princip alltid ett språkrör av vardera könet. Övriga fyra partier har för närvarande manliga partiledare. 
 Tabell 4.6 Partiledare efter kön. Antal 
  
 Parti 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Moderaterna 
  
 - 
  
 1 
  
 Centern 
  
 1 
  
 - 
  
 Folkpartiet liberalerna 
  
 - 
  
 1 
  
 Kristdemokraterna 
  
 - 
  
 1 
  
 Socialdemokraterna 
  
 1 
  
 - 
  
 Miljöpartiet de gröna 
  
 1 
  
 1 
  
 Vänsterpartiet 
  
 - 
  
 1 
  
 Samtliga partier 
  
 3 
  
 4 
  
 Källa: Hemsidor för respektive parti. 
 När det gäller partiernas styrelser och verkställande utskott har kvinnorna fler positioner än männen i vänsterpartiet (26 jämfört med 17 för männen) och socialdemokraterna (21 jämfört med 16 för männen), medan männen har fler positioner än kvinnorna i folkpartiet (20 för männen jämfört med 15 för kvinnorna) på dessa viktiga positioner. 
 77 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 4.7 Riksdagspartiernas styrelser och verkställande utskott. Procent. 
  
 70 
  
 60 
  
 60 
  
 58 
  
 58 
  
 50 50 
  
 52 
  
 52 
  
 53 
  
 51 
  
 50 
  
 48 
  
 48 
  
 49 
  
 47 
  
 40 
  
 42 
  
 42 
  
 40 
  
 Kvinnor 
  
 30 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 V 
  
 SAP 
  
 M 
  
 C 
  
 Mp 
  
 Kd 
  
 Fp 
  
 Alla 
  
 Anm. Endast ordinarie ledamöter medtagna om inte annat anges. Verkställande utskotten inklu- derar ordförande och partisekreterare. 
 Källa: Hemsidor samt kompletterande uppgifter per  
 e-post 
  och telefon. Antal kvinnor/män 117/112. 
 Partiernas styrelser och verkställande utskott varierar alltså en del när det gäller könsfördelningen. 
  
 Gruppledarna  
 i riksdagen fördelar sig så att samtliga borgerliga partier har manliga gruppledare, vänsterpartiet och socialdemo- kraterna har kvinnliga och miljöpartiet en av varje kön. 
 Tabell 4.7 Gruppledare i riksdagen efter kön. Antal 
  
 Parti 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Moderaterna 
  
 0 
  
 1 
  
 Folkpartiet 
  
 0 
  
 1 
  
 Centerpartiet 
  
 0 
  
 1 
  
 Kristdemokraterna 
  
 0 
  
 1 
  
 Miljöpartiet 
  
 1 
  
 1 
  
 Socialdemokraterna 
  
 1 
  
 0 
  
 Vänsterpartiet 
  
 1 
  
 0 
  
 Samtliga partier 
  
 3 
  
 5 
  
 Källa: Hemsida för respektive parti. 
 78 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 4.3.2 
  
 Partidistrikten: borgerliga män och könsblandad vänster – och center 
  
 Partiorganisationerna på riksnivå är vanligtvis de som syns mest i medierna. Men mycket och viktigt arbete bedrivs naturligtvis på regional och lokal nivå. Politiken är det område som har den största ambitionen att mobilisera och representera människor över hela landet. Många toppolitiker har börjat sin bana genom att vara verksamma på det lokala planet. Man skulle kunna betrakta lokal- politiken och regionalpolitiken som en rekryteringsbas för riks- politikerna. Åtminstone är det en plantskola där man lär sig politikens regler och logik. Samtidigt har den regionala nivån fått ökad betydelse på senare år, paradoxalt nog parallellt med inter- nationaliseringen och EUs växande roll. De ledande politikerna i de tre folkrikaste storstadskommunerna har dessutom en mer direkt betydelse för den nationella politiken. 
 Den kommunala och regionala nivån är därför dubbelt viktig – som inskolning och som regional representation. Vi undersöker nedan könsfördelningen på ledande positioner i partiernas dis- triktsförbund. 
 Figur 4.8 Partiernas distriktsordförande efter kön. Procent. 
  
 90 
  
 81 
  
 80 
  
 76 
  
 72 
  
 70 
  
 70 
  
 60 
  
 56 
  
 60 
  
 52 
  
 50 
  
 48 
  
 44 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 40 
  
 Män 
  
 28 
  
 30 
  
 30 
  
 24 
  
 20 
  
 19 
  
 10 
  
 0 
  
 V 
  
 C 
  
 SAP 
  
 Kd 
  
 Fp 
  
 M 
  
 Alla 
  
 Källa: Hemsidor samt kompletterande  
 e-postkontakt 
  med respektive partis organisationssekreterare eller  
 -chef. 
  Exakta uppgifter för miljöpartiet har inte kunnat erhållas. Partiet uppger vid direktkontakt att vardera könet har mellan 40 och 60 procent av distriktsordförandeposterna. För specificerade uppgifter se tabell B 4.12 i tabellbilagan. 
 79 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 På  
 distriktsnivå  
 finns i genomsnitt en knapp tredjedel kvinnliga ordförande i de politiska partierna; männen innehar med andra ord drygt två tredjedelar av dessa positioner. Men skillnaderna är stora mellan partier. Medan vänsterpartiet, centerpartiet, socialdemo- kraterna och miljöpartiet ligger inom det som jämställt eller könsbalanserat bedömda  
 40–60-procentintervallet, 
  klarar sig inte moderaterna, folkpartiet och kristdemokraterna ens upp till 30- procentsgränsen. Lägst andel kvinnliga distriktsordförande har moderaterna med mindre än 20 procent. 
  
 4.3.3 
  
 Ungdomsförbunden på riksplanet: manligt KDU och kvinnlig Ung vänster 
  
 Hur ser det då ut med ledarskapets återväxt i partierna? Låt oss undersöka sammansättningen av ungdomsförbundens styrelser på riksplanet. Om vi jämför hur det såg ut 2003 med läget i dag ser vi att ungdomsförbunden nu har en totalt sett jämn könsfördelning i toppen, medan männen var i majoritet 2003 (för den jämförelsen se tabell B 4.13 i tabellbilagan). Men det finns fortfarande skillnader mellan de olika partiernas förbund. 
 Figur 4.9 De politiska ungdomsförbundens styrelser 2007. Procent. 
  
 80 
  
 70 
  
 68 
  
 67 
  
 64 
  
 60 
  
 56 
  
 55 
  
 53 
  
 5050 
  
 5050 
  
 50 
  
 44 
  
 47 
  
 45 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 36 
  
 33 
  
 Män 
  
 32 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Ung vänster 
  
 Grön 
  
 SSU 
  
 LUF 
  
 CUF 
  
 MUF 
  
 KDU 
  
 Alla 
  
 ungdom 
  
 Källa: Hemsidor för respektive förbund. För vidare uppgifter se tabell B.4.14 i tabellbilagan. 
 Sammantagna har ungdomsförbunden en jämn könsfördelning i sina nationella styrelser. Bland de enskilda förbunden utmärker sig dock KDU med stark manlig dominans och Ung vänster med stark 
 80 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 kvinnlig dominans bland ledamöterna. Av tio poster som ordföran- de (inklusive vice ordförande, språkrör) har kvinnorna hälften. 
  
 4.3.4 
  
 Ungdomsdistrikten: balanserat utom hos moderaterna 
  
 När det gäller återväxten ute i distrikten är könsfördelningen bland  
 ungdomsförbundens distriktsordförande  
 tämligen jämn (mellan 40 och 60 procent per kön) inom LUF, CUF, KDU och SSU. Vi kan notera att CUF har en majoritet kvinnor bland distriktsord- förandena, medan övriga ungdomsförbund har manlig majoritet. MUF har i likhet med sitt moderparti en mycket stor manlig övervikt bland sina distriktsordförande. Hos både kristdemokrater- na och folkpartiet är däremot könsbalansen bland ungdomen bättre än hos moderpartierna, som inte klarar jämställdhetsnormen 40– 60 procent. Bland de unga moderaterna tycks emellertid inte flickor och pojkar få samma möjlighet till inskolning i partiets ledarskap. 
  
 Figur 4.10 
  
 Ungdomsförbundens distriktsordförande efter kön. Procent 
  
 90 
  
 84 
  
 80 
  
 70 
  
 58 
  
 60 
  
 62 
  
 60 
  
 60 
  
 56 
  
 50 
  
 44 
  
 Kvinnor 
  
 42 
  
 40 
  
 40 
  
 40 
  
 38 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 16 
  
 10 
  
 0 
  
 CUF 
  
 KDU 
  
 SSU 
  
 LUF 
  
 MUF 
  
 Alla 
  
 Anm. Uppgifter om distriktsordförande saknas helt på hemsidorna för Ung vänster och Grön ungdom. För vidare uppgifter se tabell B 4.14 i tabellbilagan. 
 81 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 4.4 
  
 Landstingen: manlig styrelseordförande, blandat fullmäktige 
  
 Vi flyttar nu uppmärksamheten från partiernas inre organisation till de politiska uppdragen i landsting och kommuner. 
 Av de politiskt valda toppositionerna i landstingen är  
 landstings- styrelsernas ordförandeposter  
 de mest mansdominerade; tre fjärde- delar av dem innehas av män och endast en fjärdedel av kvinnor. Därnäst kommer landstingens fullmäktigeordförande, där 65 pro- cent innehas av män. En lätt kvinnodominans finns bland vice ordförandeposterna. Totalt sett är det något färre kvinnor än män på landstingens topposter. 
 Figur 4.11 Landstingens toppolitiker före valet 2006. Procent. 
  
 80 
  
 75 
  
 70 
  
 65 
  
 61 
  
 60 
  
 54 
  
 54 
  
 57 
  
 50 
  
 46 
  
 46 
  
 43 
  
 Kvinnor 
  
 39 
  
 40 
  
 35 
  
 Män 
  
 30 
  
 25 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Landstings- 
  
 Oppositions- 
  
 Landstings- 
  
 Vice 
  
 Landstings- 
  
 Alla 
  
 råd 
  
 råd 
  
 fullmäktiges 
  
 ordförande 
  
 styrelsens 
  
 ordförande 
  
 ordförande 
  
 Källa: Statskalendern 2006. För uppgifter om antal se tabell B 4.15 i tabellbilagan. 
 Så undersöker vi könsfördelningen i  
 landstingsfullmäktige  
 i de olika länen. Nedanstående siffror har på ett sent stadium under utred- ningens gång blivit tillgängliga från SCB och speglar alltså för- hållandena efter valet i september 2006 till skillnad från Stats- kalenderns uppgifter ovan. 
 Bland de 1 656 valda till landstingsfullmäktige väger det rätt jämnt mellan kvinnor och män. I genomsnitt finns någon övervikt för männen som utgör 52 procent medan kvinnorna är 48 procent. Största andelen män – 60 procent – finns i Blekinge län, Norr- bottens (59) och Uppsala län (58), medan Västerbottens läns landsting har den största andelen kvinnor (54 procent) tillsammans med Jämtland (53) och Stockholms och Hallands län (52). 
 82 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 Tabell 4.8 Landstingsfullmäktige efter kön och landsting 2006. Antal och procent 
  
 Landsting 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Antal 
  
 Stockholms län 
  
 52 
  
 48 
  
 149 
  
 Uppsala län 
  
 42 
  
 58 
  
 71 
  
 Södermanlands län 
  
 49 
  
 51 
  
 65 
  
 Östergötlands län 
  
 46 
  
 54 
  
 101 
  
 Jönköpings län 
  
 48 
  
 52 
  
 81 
  
 Kronobergs län 
  
 49 
  
 51 
  
 45 
  
 Kalmar län 
  
 49 
  
 51 
  
 67 
  
 Blekinge län 
  
 40 
  
 60 
  
 47 
  
 Skåne län 
  
 48 
  
 52 
  
 149 
  
 Hallands län 
  
 52 
  
 48 
  
 71 
  
 Västra Götalands län 
  
 45 
  
 55 
  
 149 
  
 Värmlands län 
  
 46 
  
 54 
  
 81 
  
 Örebro län 
  
 51 
  
 49 
  
 71 
  
 Västmanlands län 
  
 48 
  
 52 
  
 77 
  
 Dalarnas län 
  
 45 
  
 55 
  
 83 
  
 Gävleborgs län 
  
 48 
  
 52 
  
 75 
  
 Västernorrlands län 
  
 47 
  
 53 
  
 77 
  
 Jämtlands län 
  
 53 
  
 47 
  
 55 
  
 Västerbottens län 
  
 54 
  
 47 
  
 71 
  
 Norrbottens län 
  
 41 
  
 59 
  
 71 
  
 Totalt 
  
 48 
  
 52 
  
 1 656 
  
 Källa: Hemsida. SCB: Sveriges officiella statistik. 
 83 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 Hur fördelar då olika  
 partier  
 landstingsuppdragen mellan könen? 
 Figur 4.12 Landstingsfullmäktige 2006 efter parti och kön. Procent 
  
 70 
  
 65 
  
 60 
  
 56 
  
 59 
  
 55 
  
 52 
  
 52 
  
 51 
  
 5050 
  
 51 
  
 50 
  
 49 
  
 49 
  
 48 
  
 48 
  
 45 
  
 44 
  
 41 
  
 40 
  
 Kvinnor 
  
 35 
  
 30 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 V 
  
 SAP 
  
 Fp 
  
 Kd 
  
 M 
  
 C 
  
 Mp 
  
 Övriga 
  
 Alla 
  
 Källa: Hemsida: SCB. Sveriiges Officiella Statistik. Totalt antal 1 656. Övriga partier avser Vrinnevilistan, Sverigedemokraterna, Sjukvårdspartiet V Götaland, Västmanland, Västernorrland,Värmland, Gävleborg, Norrbottens Sjukvårdsparti, Dalarnas Sjukvårdsparti och Sveriges pensionärers intresseparti 
 Även när man jämför könsfördelningen mellan olika partiers valda landstingsfullmäktige visar det sig väga rätt jämnt. Mest avviker Övriga partier där männen utgör 65 procent och miljöpartiet med 59 procent män. 
 Det stora flertalet förtroendevalda i både landsting och kommuner är fritidspolitiker. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT  
 Det dröjde länge innan det blev vanligt med heltidsengagerade förtroendevalda i landstingen. År 1963 var det bara tre landsting som hade någon sådan. Under mandatperioden  
 1991–94 
  hade samtliga landsting någon, och likaså uppgav samtliga 20 landsting år 2003 att de hade en eller flera heltidsarvoderade förtroendevalda. Hit hör till exempel oftast landstingets styrelseordförande. 
 Det totala antalet förtroendevalda i landstingen uppgick 2003 till 4 592. Samtidigt fanns det (frånräknat politiska sekreterare som är anställda, inte valda) 121 heltidsarvoderade och 86 deltids- arvoderade i landstingen, vilka utgjorde 4,5 procent av alla förtroendevalda. Det är alltså ingen stor grupp det är fråga om, men 
  
 3 
  
 TP PT  
  
 Framställningen bygger här på rapporten  
 Bowen och deltidsarvoderade förtroendevalda 
 (Sv. Kommunförbundet, Landstingsförbundet och Regeringskansliet: Justitiedepartementet, 2004), SCB: Barnes. Uppgifter hämtade från nätet. 
 84 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 det kan ha sitt intresse att se hur deltids- och heltidsarvoderade uppdrag fördelar sig över könen. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
  
 Tabell 4.9 Heltids- och deltidsarvoderade förtroendevalda i landstingen efter kön. Procent. 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Deltidsarvoderade 
  
 47 
  
 53 
  
 Heltidsarvoderade 
  
 46 
  
 54 
  
 Totalt 
  
 46 
  
 54 
  
 Källa: SCB: Avdelningen för befolknings- och välfärdsstatistik 2004. Framställningen bygger på uppgifter från 2003. 
 Männen är i majoritet bland både de deltids- och heltids- engagerade. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT  
 Det kan jämföras med att andelen män bland samtliga förtroendevalda i landstingen är 52 procent och andelen kvinnor 48 procent. Det är något fler kvinnor som är arvoderade för deltids- än för heltidsengagemang. 
  
 4.5 
  
 Kommunerna styrs av män 
  
 Utredningens tidsram har inte medgivit en genomgång av hemsidorna för samtliga 290 kommuner för att söka rätt på, registrera och jämföra fullmäktigeledamöter, kommunstyrelser och nämndledamöter. Informationen om dessa positioner finns i de flesta fall tillgänglig på nätet, men måste inhämtas från varje enskild kommuns hemsida och sammanställas. Som framgått ovan varierar hemsidornas kvalitet mycket, och inte sällan måste uppgifterna kompletteras genom direktkontakt med kommunen/nämnden i fråga. När det gäller vissa poster finns dock uppgifterna med i Statskalendern. Det gäller ledande positioner såsom kommun- styrelsens och kommunfullmäktiges ordförande samt kommun- cheferna, vilka sammanställts nedan. 
  
 4 
  
 TP PT  
 Som deltidsarvoderade räknas de som har arvode för minst 40 procents arbetstid men mindre än heltid. 
  
 5 
  
 TP PT  
 Som deltidsarvoderade räknas de som har arvode för minst 40 procents arbetstid men mindre än heltid. 
 85 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 4.13 Kommunernas toppolitiker före valet 2006. Procent. 
  
 90 
  
 80 
  
 80 
  
 70 
  
 67 
  
 67 
  
 69 
  
 60 
  
 62 
  
 50 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 33 
  
 38 
  
 33 
  
 Män 
  
 31 
  
 30 
  
 20 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Kommunalråd 
  
 Oppositions- 
  
 Kommun- 
  
 Kommun- 
  
 Alla 
  
 råd 
  
 fullmäktiges 
  
 styrelsens 
  
 ordförande 
  
 ordförande 
  
 Källa: Statskalendern 2006. För uppgifter om antal se tabell B 4.17 i tabellbilagan. 
 En knapp tredjedel av de högsta valda politikerna i kommunerna är kvinnor, och mer än två tredjedelar är alltså män. På kommunnivå tycks alltså ännu inte den politiska ambitionen till jämlik repre- sentation ha slagit igenom. Den mest mansdominerade positionen är den som kommunstyrelsens ordförande, vilken till 80 procent innehas av män. 
 Vi kunde i utredningen inledningsvis använda oss av uppgifter som Regionfakta lagt ut på nätet som en första beräkning av valresultaten i landsting och kommuner. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 På ett sent stadium i utredningen har dock som nämnts en sammanställning gjorts klar av SCB i serien Sveriges Offentliga Statistik och där kan nu inhämtas övergripande uppgifter om resultatet av både landstings- fullmäktigevalet (se ovan) och kommunfullmäktigevalet 2006. Eftersom dessa uppgifter för vissa landsting skiljer sig, om än marginellt, från dem som Regionfakta lagt ut, har vi valt att för jämförbarhetens skull använda samma källa för både lands- tingsfullmäktige och kommunfullmäktige, nämligen SCBs siffror. 
  
 6 
  
 TP PT  
  
 Internet-adress 
  www.regionfakta.com. Uppgifterna sammanställs av ett företag Beard information i Luleå, som anlitas av många län, vilka också väljer att lägga ut sina data på nätet. Tidigare under året fanns uppgifterna från samtliga län på nätet, men sommaren 2007 saknas flera län. Det har heller inte varit möjligt att utreda orsaken bakom de små diskrepanserna mellan Regionfaktas uppgifter och SCB:s, varför vi väljer att här konsekvent använda SCB:s siffror. 
 86 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 Av totalt 13 078 mandat som tillsatts har 42 procent gått till kvinnor och 58 procent till män. En jämförelse med föregående avsnitt om landstingen visar att mansdominansen alltså är större på kommunnivå än på landstingsnivå. Samtidigt faller könsför- delningen på båda nivåerna inom den ram på  
 40–60 
  procent, som brukar accepteras som könsbalanserat. 
 Tabell 4.10 Kommunfullmäktige 2007 efter län och kön. Antal och procent 
  
 Län 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Totalt antal 
  
 Stockholms län 
  
 45 
  
 55 
  
 1 373 
  
 Uppsala län 
  
 44 
  
 56 
  
 373 
  
 Södermanlands län 
  
 47 
  
 54 
  
 417 
  
 Östergötlands län 
  
 42 
  
 58 
  
 607 
  
 Jönköpings län 
  
 37 
  
 64 
  
 603 
  
 Kronobergs län 
  
 41 
  
 59 
  
 355 
  
 Kalmar län 
  
 40 
  
 60 
  
 578 
  
 Gotlands län 
  
 44 
  
 56 
  
 71 
  
 Blekinge län 
  
 40 
  
 60 
  
 273 
  
 Skåne län 
  
 38 
  
 62 
  
 1 512 
  
 Hallands län 
  
 42 
  
 58 
  
 328 
  
 V Götalands län 
  
 42 
  
 58 
  
 2 163 
  
 Värmlands län 
  
 42 
  
 59 
  
 638 
  
 Örebro län 
  
 47 
  
 54 
  
 490 
  
 Västmanlands län 
  
 43 
  
 58 
  
 414 
  
 Dalarnas län 
  
 43 
  
 57 
  
 627 
  
 Foster 
  
 45 
  
 56 
  
 440 
  
 Västernorrlands län 
  
 44 
  
 56 
  
 361 
  
 Jämtlands län 
  
 45 
  
 55 
  
 348 
  
 Västerbottens län 
  
 45 
  
 55 
  
 561 
  
 Norrbottens län 
  
 45 
  
 55 
  
 546 
  
 Totalt 
  
 42 
  
 58 
  
 13 078 
  
 Källa: SCB. Sveriges Offentliga Statistik. 
 Anm. Avrundningarna av procentsatserna har gjorts av SCB 
 . 
  
 De mest mansdominerade kommunfullmäktige finns i Jönköpings län (64 procent), därnäst kommer Skåne, Kalmar och Blekinge län. Störst andel kvinnor (47 procent) finns i kommunfullmäktige i Södermanlands och Örebro län, därefter kommer Stockholms, Gävleborgs, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län (alla 
 87 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 med 45 procent kvinnor). En genomgång av enskilda kommuner skulle naturligtvis nyansera bilden ytterligare, men har av tidsskäl inte varit möjlig här. 
 När det gäller heltids- och deltidsarvoderade kommunpolitiker visar det sig att två tredjedelar är män. Det kan jämföras med totala antalet förtroendevalda i kommunerna, där samtidigt kvinnorna utgör 41 procent och männen 59 procent. Om man ser tillbaka till 1999 visar det sig att andelen kvinnor ökat – från 40 procent av de deltidsarvoderade och 28 procent av de heltidsarvoderade – men kvinnorna är fortfarande underrepresenterade i dessa grupper – och mer så bland de heltidsarvoderade än de deltidsarvoderade. 
 Tabell 4.11 Heltids- och deltidsarvoderade kommunpolitiker efter kön. Procent. 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Deltidsarvoderade 
  
 36 
  
 64 
  
 Heltidsarvoderade 
  
 30 
  
 70 
  
 Totalt 
  
 33 
  
 67 
  
 Källa: SCB. Avdelningen för befolknings- och välfärdsstatistik. 2004. Dean, Barnes. 
  
 4.6 
  
 Storstädernas politikerelit är mer balanserad 
  
 I maktelitundersökningar brukar man räkna de ledande kommun- politikerna i landets folkrikaste kommuner till de makthavare, som kan påverka beslut med nationell räckvidd. 
 I Stockholm är kommunstyrelsens ordförande en kvinna, medan fullmäktiges ordförande är en man. I Göteborg och Malmö besätts båda dessa positioner av män. 
 Nedan redovisas separat även könsfördelningen i kommun- fullmäktige, kommunstyrelse och vissa nämnder, hämtade från hemsidor för respektive kommun. 
 88 
 SOU 2007:108 Politiken 
 Tabell 4.12 Ledande kommunpolitiker i Stockholm, Göteborg och Malmö 2007 
  
 Kommun 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Stockholm 
  
 Fullmäktige: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 20 
  
 21 
  
 Kommunstyrelsens ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 6 
  
 Borgarrådsberedningen 
  
 9 
  
 3 
  
 (Varav oppositionsborgarråd 
  
 3 
  
 1) 
  
 Valberedningen: Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Valnämnden: Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 2 
  
 Socialtjänstnämnden: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 5 
  
 Kulturnämnden: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 3 
  
 Stadsbyggnadsnämnden: ord- 
  
 0 
  
 1 
  
 förande 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 7 
  
 Fastighetsnämnden:ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 7 
  
 Totalt Stockholm 
  
 65 
  
 68 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 50 
  
 50 
  
 Göteborg 
  
 Fullmäktige: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 65 
  
 66 
  
 Kommunstyrelsens ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 8 
  
 3 
  
 Valnämnden: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 89 
 Politiken SOU 2007:108 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Kulturnämnden:ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 Sociala resursnämnden: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Ersättare 
  
 3 
  
 3 
  
 Byggnadsnämnden: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Fastighetsnämnden: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Idrotts- och föreningsnämnden: 
  
 1 
  
 0 
  
 ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 4 
  
 Totalt Göteborg 
  
 106 
  
 104 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 50 
  
 50 
  
 Malmö 
  
 Fullmäktige: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 24 
  
 34 
  
 Ersättare 
  
 17 
  
 17 
  
 Kommunstyrelsen: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 7 
  
 Ersättare 
  
 9 
  
 4 
  
 Servicenämnden:ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 5 
  
 Ersättare 
  
 5 
  
 2 
  
 Sekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Stadsbyggnadsnämnden: 
  
 0 
  
 1 
  
 ordförande 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 9 
  
 Tekniska nämnden: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 3 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Ersättare 
  
 5 
  
 4 
  
 90 
  
 SOU 2007:108 Politiken 
  
 Kulturnämnden: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 1 
  
 Ersättare 
  
 1 
  
 8 
  
 Totalt Malmö 
  
 86 
  
 105 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 45 
  
 55 
  
 SAMTLIGA TRE STORSTÄDER 
  
 257 
  
 277 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 48 
  
 52 
  
 Källa: Hemsidor, februari 2007. 
 De tre största städernas ledning har totalt sett en könsbalanserad, jämställd sammansättning. Men om vi ser på enskilda nämnder framträder en genomgående skillnad mellan olika typer av nämn- der. Det finns en tendens till könsstereotyp uppdelning så att män dominerar tekniska nämnder och stadsbyggnadsnämnder, medan kvinnorna dominerar kulturnämnder och sociala nämnder. Men den är inte entydig. 
 Det finns också skillnader mellan städerna. I Stockholm och Göteborg finns det många kvinnor i den centrala kommunled- ningen. Även i kommunfullmäktige väger det jämnt mellan kvinnor och män. I Malmö finns det däremot betydligt färre kvinnor i full- mäktige än i de andra storstäderna. 
  
 4.7 
  
 De svenska  
  
 EU-politikerna 
  
 Låt oss till sist undersöka hur den svenska representationen i EU ser ut. Mer än hälften av  
 EU-parlamentarikerna 
  från Sverige är kvinnor. Dessutom är som bekant den svenska  
 EU-kom- 
  missionären en kvinna, Mcpherson. 
 91 
 Politiken SOU 2007:108 
 Tabell 4.13 De svenska  
 EU-parlamentarikerna 
  efter parti och kön. Antal 
  
 Parti 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Socialdemokraterna 
  
 3 
  
 2 
  
 Moderaterna 
  
 2 
  
 2 
  
 Junilistan 
  
 1 
  
 1 
  
 Vänsterpartiet 
  
 1 
  
 1 
  
 Folkpartiet 
  
 0 
  
 1 
  
 Centerpartiet 
  
 1 
  
 0 
  
 Miljöpartiet 
  
 1 
  
 0 
  
 Kristdemokraterna 
  
 0 
  
 2 
  
 Feministiskt initiativ 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 10 
  
 9 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 53 
  
 47 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 4.8 
  
 Sammanfattning 
  
 Politiken är det mest könsbalanserade området när det gäller ledande positioner. Regering och riksdag är totalt sett sammansatta av ungefär lika många kvinnor som män. Detsamma gäller EU- representationen. 
 Vi kan emellertid också konstatera att det finns systematiska skillnader i olika avseenden såsom mellan olika politiska nivåer, mellan partier, mellan nivåer inom partierna och i viss mån mellan regioner i landet. 
 Riksdag och regering 
 I riksdagen är nära hälften av ledamöterna kvinnor. Men det finns stora skillnader mellan partier. Medan vänsterpartiet har närmare två tredjedelar kvinnor bland sina ledamöter, har kristdemokraterna i stället närmare två tredjedelar män. Ingetdera möter jämställd- hetskriteriet på minst 40 procent per kön. Riksdagens styrelse, talmännen och partiernas gruppledare är som grupper jämnt fördelade mellan kvinnor och män. Detsamma kan sägas om riksdagsutskotten och  
 EU-nämnden. 
  Riksdagens kanslichefer är till 40 procent kvinnor. 
 I regeringskansliet varierar könsfördelningen med typ av position. Ministrarna är till 41 procent kvinnor, medan två tredje- 
 92 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 delar av statssekreterarna är män. Stabschefer och politiskt sak- kunniga är jämnt fördelade, medan pressfolket är kvinnodominerat, dock inom ramen för vad som officiellt betraktas som jämställt. 
 Partierna 
 När det gäller partiernas interna ledarskap  
 på central nivå  
 (styrelser och verkställande utskott) iakttas jämställdheten nästan minutiöst. Mest avviker folkpartiet med 58 procent män och vänsterpartiet med 60 procent kvinnor i respektive ledning. 
 Däremot står det betydligt sämre till med jämställdheten  
 på distriktsnivå.  
 Ute i partidistrikten visar det sig att vissa partier har en mycket stark manlig dominans bland ordförandena, medan andra når upp till  
 40–50 
  procent av vardera könet. De mest mansdominerade är moderaterna med 19 procent kvinnor, folk- partiet med 24 och kristdemokraterna med 28 procent kvinnor bland sina distriktsordförande. Sammanlagt är mer än två tredje- delar av partidistriktens ordförande män. 
 När det gäller partiernas ungdomsförbund finns det även  
 på riksnivå  
 stora skillnader när det gäller styrelsernas sammansättning. Liberala ungdomsförbundet har som enda förbund hälften kvinnor, hälften män i sin styrelse, och Grön ungdom, Centerns ungdoms- förbund och SSU ligger mellan cirka 45 och 55 procent av vardera könet. Ung vänster, KDU och MUF är de mest ojämställda i detta avseende: Ung vänster är lika kvinnodominerat (68 procent) som MUF och KDU är mansdominerade (med 67 respektive 64 pro- cent). 
 I ungdomsdistrikten finns också stora variationer när det gäller  
 distriktsordförandena.  
 Generellt fluktuerar andelen kvinnliga ord- förande kring 40 procent, men CUF har fler – 58 procent – och MUF endast 16 procent kvinnliga ordförande. (Då har väl att märka varken Grön ungdom eller Ung vänster lämnat några uppgifter på sina hemsidor.) 
 Vi kan dra slutsatsen att det tycks vara viktigt för de flesta partier internt och för deras medborgerliga uppdrag på riksnivå att ha en någorlunda jämn könsfördelning på ledande positioner. Men på distriktsnivå är man inte lika noga. Det gäller särskilt moderater, folkpartister och kristdemokrater, som har cirka tre fjärdedelar manliga distriktsordförande. Möjligen slår här de ideologiska skill- naderna igenom, som vi tidigare beskrivit, som ger en del partier 
 93 
  
 Politiken 
  
 SOU 2007:108 
  
 sämre möjligheter än andra att handskas med den könsmässiga asymmetrin. 
 Landstingen 
 Detsamma tycks gälla i landstingen, där 43 procent av toppledarna är kvinnor. I fullmäktige finns ungefär  
 hälften-hälften. 
  Går vi efter parti ser vi också en utbredd lika fördelning mellan könen mellan 41 och 51 procent (med undantag av de små partierna), inte alls samma partiskiljande snedfördelning som i partidistrikt och ung- domsförbund. Men här gäller det återigen synliga medborgerliga uppdrag att jämföra med sådana på riksnivå snarare än uppdrag i det interna partiarbetet. 
 Kommuner 
 I kommunerna är däremot mansdominansen stor bland de valda toppolitikerna med tre fjärdedelar män på toppositionerna. Det gäller också kommunfullmäktige, särskilt landsortens kommuner, medan storstädernas fullmäktige är mer jämställt sammansatta. De län vilkas kommunfullmäktige är särskilt mansdominerade finns i Småland, Skåne och Blekinge. De mest jämställda finns i Mälar- dalen och Norrland. I de tre storstäderna innehas ungefär hälften av de ledande positionerna av vardera könet. I Malmö är det dock något färre kvinnor. 
 I tidigare forskning har man funnit regionala samband mellan å ena sidan kvinnors deltagande i politiken och å andra sidan närings- struktur, arbetsmarknad och välfärdsservice. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT  
 Delvis tycks detta resonemang kunna belysa våra resultat, så till vida som att den småländska mansdominansen skulle kunna sättas i samband med en historiskt traditionell könsordning kopplad till frireligiösa rörelser där kvinnor inte så mycket deltagit i offentliga värv, samt att mälardalsregionen som en mer modernistisk region med närhet till Storstockholm har en längre tradition av kvinnligt förvärvsarbete och politiskt deltagande. 
 Av en enkätundersökning som Sveriges Kommuner och Lands- ting gjort rörande de enskilda kommunledningarna i landet, fram- går dock att det inte finns något enkelt samband mellan kom- 
  
 7 
  
 TP PT  
 Forsberg 1997. 
 94 
  
 SOU 2007:108 
  
 Politiken 
  
 munens  
 storlek  
 och förekomsten av kvinnliga respektive manliga toppchefer. Den undersökningen gällde dock anställda chefer och inte valda ledare (se kapitel 5, avsnitt 5.8). 
 SCB har vidare konstruerat ett s.k. jämställdhetsindex, som man kan mäta olika indikatorer med för att systematisera en jämförelse mellan regioner. Sådana samband skulle behöva undersökas närmare och över tid. 
 Även om det alltså finns regionala variationer i synnerhet på kommunal nivå och skillnader mellan politiska partier, måste poli- tiken som helhet bedömas som det mest framgångsrika området när det gäller en jämn könsfördelning över maktpositionerna. 
 95 
 5 Offentlig förvaltning 
  
 5.1 
  
 Att vara myndighetschef var länge ett manligt monopol 
  
 Ovan har vi diskuterat de positioner vilkas innehavare är politiskt valda eller tillsatta. Nu ska vi i stället vända oss till den offentliga förvaltningen och dess anställda tjänstemän. En del av dessa höga positioner är naturligtvis också influerade av den politiska logiken. Diskussionen om regeringens (både den förra och den nuvarande) utnämningspolitik har på senare år varit intensiv. Landshövdingar och generaldirektörer har traditionellt utnämnts utan nämnvärd offentlig insyn i rekryteringsprocessen. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Å ena sidan är det viktigt för en regering att kunna samarbeta väl med de myndighetschefer som ska implementera dess fattade politiska beslut, vilket möjligen går smidigare om de kan förväntas sympatisera med besluten; å andra sidan är det viktigt för allmänhetens förtroende för makt- havarna att dessa positioner besätts på meriter och i öppen kon- kurrens i en genomskinlig process. Det finns härvidlag olika tradi- tioner och rutiner i olika länder. 
 Toppositionerna som statlig förvaltningschef var ett manligt monopol fram till 1923 i Sverige. Det året kom den så kallade behörighetsreformen, som från och med 1925 tillät även kvinnor att bli handläggare och högre chefer i statlig tjänst. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 Det dröjde dock ytterligare ett halvsekel innan den första kvinnan blev generaldirektör (1978). I dag är en knapp tredjedel av alla general- direktörer kvinnor, som vi ska se nedan. 
 Undantag gjordes dock i behörighetsreformen för de aukto- ritetsbaserade  
 präst-, 
 domar-, 
  polis- och militäryrkena, som fort- satte som manliga monopol. År 1946 öppnades ytterligare statliga 
  
 1 
  
 TP PT  
 En diskussion om likheter och skillnader mellan toppolitiker och höga tjänstemän när det gäller social bakgrund, nätverk och andra karaktäristika finns t.ex. i Mckinney 2005 och 2007. 
  
 2 
  
 TP PT  
 Wieselgren 1969. 
 97 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 SOU 2007:108 
  
 tjänster och nu med lika lön, men fortfarande undantogs präst- och militäryrkena. Prästyrket öppnades 1958 och militäryrket först 1983, då till sist alla yrken var öppna för både kvinnor och män. 
  
 5.2 
  
 Regeringskansliets högsta tjänstemän är främst män 
  
 Vi börjar kartläggningen på central nivå, nämligen med regerings- kansliets högsta tjänstemän. Om statsråden och statssekreterarna räknas till de politiskt tillsatta positionerna (se kapitel 4), så brukar expeditions/rättschefer, departementsråd och enhetschefer ses som tjänstemannapositioner. 
 Figur 5.1 Regeringskansliets chefspositioner. Procent 
  
 80 
  
 70 
  
 71 
  
 60 
  
 58 
  
 58 
  
 56 
  
 50 
  
 42 
  
 44 
  
 42 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 29 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Exp/rättschef 
  
 Dept. 
  
 Enhetschef 
  
 Alla 
  
 råd 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. Antal kvinnor/män 185/253. Anställda med lön i Regerings- kansliet (exkl. kommittéanställda), augusti 2006. Uppgifterna gäller oavsett om tjänsten tillhör lednings- kompetens eller ej, dvs. även kärn- och stödkompetens förekommer (utom för enhetschefer som samtliga tillhör ledningskompetens, dvs. har personalansvar). För specificerade uppgifter se tabell B5.1 i bilagan. 
 Bland regeringskansliets högsta tjänstemän dominerar männen. Nästan tre fjärdedelar av den lilla kategorin expeditions- eller rätts- chefer utgörs av män. Jämnare är det då bland departementsråd och enhetschefer. Men även om fördelningen där faller inom ramen för s.k. statistisk jämställdhet, är det fortfarande männen som är i majoritet. 
 Ännu tydligare blir könsfördelningen om vi använder cirkel- diagram. 
 98 
  
 SOU 2007:108 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 Figur 5.2 Regeringskansliets chefer. Procent 
 Exp./rättschef 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 Departementsråd 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 Enhetschef 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 Så ska vi undersöka hur kvinnliga och manliga chefer fördelar sig över de olika departementen. De flesta  
 expeditions- och rättschefer  
 är som sagt män, men en kartläggning av hur de fördelar sig över departement visar ingen särskild tendens. (Eftersom de är så få, redovisas här antalet i stället för andelarna.) 
 99 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 5.3 Expeditions- och rättschefer efter departement och kön, augusti 2006. Antal 
  
 3,5 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 2,5 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 Kvinnor 
  
 1,5 
  
 Män 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 1 
  
 1 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 0,5 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 N 
  
 Ju 
  
 U 
  
 S 
  
 Fi 
  
 M 
  
 Jo 
  
 UD 
  
 Fö 
  
 SB 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. Antal kvinnor/män 9/14. För vidare uppgifter se tabell B 5.3 
  
 i tabellbilagan. 
  
 När det gäller departementsråden visar det sig att könsfördelningen vid de flesta departement faller inom ramen för statistisk jämställdhet, dvs. vardera könet innehar minst 40 procent av positionerna. Finansdepartementet är det enda undantaget. Där dominerar männen med 67 procent över kvinnornas 33. 
 Figur 5.4 Departementsråd efter departement och kön, augusti 2006. Procent 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 30 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 U 
  
 FA 
  
 Jo 
  
 M 
  
 Ju 
  
 Fö 
  
 N 
  
 SB 
  
 S 
  
 UD 
  
 Fi 
  
 Alla 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. Antal kvinnor/män 106/149. För vidare uppgifter se tabell B 
  
 5.4 i tabellbilagan. 
  
 Enhetscheferna i regeringskansliet är till 44 procent kvinnor och 56 procent män. Minsta andelen kvinnor finns i försvarsdeparte- mentet (22 procent) och utrikesdepartementet (28). Den största andelen kvinnliga enhetschefer återfinns i socialdepartementet 
 100 
  
 SOU 2007:108 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 (71 procent), på förvaltningsavdelningen (70) och i statsråds- beredningen (63). 
 Figur 5. 5 Regeringskansliets enhetschefer efter kön och departement. Procent 
  
 90 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 SB 
  
 Ju 
  
 UD 
  
 Fö 
  
 S 
  
 Fi 
  
 U 
  
 Jo 
  
 M 
  
 N 
  
 FA 
  
 Alla 
  
 Källa: Sveriges Statskalender 2006. Antal kvinnor/män 70/90. För övriga siffror hänvisas till tabell B5.5 i 
  
 tabellbilagan. 
  
 Bland de utländska sändebuden är männen i ännu starkare majoritet. En knapp tredjedel är kvinnor. 
  
 Figur 5.6 
  
 Chefer vid utlandsmyndigheter. Procent 
  
 100 
  
 86 
  
 80 
  
 69 
  
 71 
  
 60 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 31 
  
 Män 
  
 29 
  
 20 
  
 14 
  
 0 
  
 Ambassadör 
  
 Generalkonsul 
  
 Alla 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. Antal kvinnor/män 44/106. 
  
 Se vidare tabell B 5.9 i tabellbilagan. 
  
 101 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 SOU 2007:108 
  
 5.3 
  
 Statliga myndigheter: manliga chefer och blandade ledamöter 
  
 Om vi ser på de myndigheter som lyder under departementen visar det sig också här att de högsta positionerna är snedfördelade mellan könen. Generaldirektörer och ordförande i myndighetsstyrelserna är företrädesvis män – mindre än en tredjedel är kvinnor. Det är först bland styrelseledamöterna som könsfördelningen är jämn. 
 Figur 5.7 Kvinnor och män i ledningen för statliga myndigheter. Procent 
  
 80 
  
 70 
  
 71 
  
 69 
  
 60 
  
 57 
  
 56 
  
 52 
  
 50 
  
 48 
  
 43 
  
 44 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 29 
  
 31 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Styrelse- 
  
 Vice 
  
 Ledamot 
  
 General- 
  
 Alla 
  
 ordförande 
  
 ordförande 
  
 direktör 
  
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män 455/568. Se vidare tabell B 5.7 i tabellbilagan. 
 Hur fördelar sig då kvinnliga och manliga myndighetschefer över de olika departementens ansvarsområden? Det ser förhållandevis jämnt ut. Dock avviker myndigheterna under försvarsdeparte- mentet som har en majoritet män (62 procent) liksom även i någon mån näringsdepartementets och utrikesdepartementets myndig- heter (båda med 55 procent män). En knapp majoritet kvinnor finns i stället hos myndigheterna under miljö/samhällsbyggnads- departementet (55 procent) och socialdepartementet (54). 
 102 
  
 SOU 2007:108 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 Figur 5.8 Chefer och styrelser för statliga myndigheter efter departement. Procent 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Ju 
  
 UD 
  
 Fö 
  
 S 
  
 Fi 
  
 U/Ku 
  
 Jo 
  
 M 
  
 N 
  
 Alla 
  
  Kvinnor  
  
  Män 
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män 455/ 568. För specificerade uppgifter se tabell B 5.8 i tabell- bilagan. 
  
 5.4 
  
 Centrala ekonomiska institutioner: somliga jämställda, andra inte 
  
 Figuren nedan visar könsfördelningen i ledningen för ett antal centrala ekonomiska institutioner. Finansinspektionen, Riksbanken och  
 AP-fonderna 
  har minst 40 procent kvinnor och kan därmed definieras som statistiskt jämställda enligt den etablerade normen. Konjunkturinstitutet, Riksgäldskontoret och Exportrådet når däremot inte upp till den formella normen för jämställdhet. Särskilt Exportrådet har en liten andel kvinnor – endast en femtedel. 
 Figur 5.9 Kvinnor och män vid vissa centrala institutioner. Procent 
  
 90 
  
 80 
  
 78 
  
 70 
  
 64 
  
 59 
  
 62 
  
 62 
  
 60 
  
 56 
  
 57 
  
 50 
  
 44 
  
 43 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 41 
  
 38 
  
 Män 
  
 38 
  
 36 
  
 30 
  
 20 
  
 22 
  
 10 
  
 0 
  
 FI 
  
 RB  
 AP-fonder 
  KI 
  
 RGK Export- 
  
 Alla 
  
 rådet 
  
 Källa: Statskalendern 2006, hemsidor. Antal kvinnor/män 53/87. Se tabell B 5.14 i tabellbilagan. 
 103 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 SOU 2007:108 
  
 5.5 
  
 Riksdagens kontrollmyndigheter leds ofta av män 
  
 Under riksdagen finns kontrollmyndigheter såsom riksrevisionen och justitieombudsmannen. I riksrevisionens styrelse och ledning är 36 procent kvinnor och 64 procent män. 
 Figur 5.10 Riksrevisionen. Procent kvinnor och män 
 37 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 63 
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: 7/12. För specificerade uppgfter se tabell B 5.18 i tabellbilagan. 
  
 Justitieombudsmannen (JO)  
 är riksdagens ombudsman och ska ha tillsyn över myndigheterna. Av de chefspositioner för vilka uppgifter finns utlagda på hemsidan är två av sju besatta med kvinnor, dvs.en knapp tredjedel (tabell B 5.23 i tabellbilagan). 
  
 Justitiekanslern (JK)  
 är däremot regeringens ombud och har också insyn över myndigheterna men sedan 1998 begränsat till syste- matiska fel i offentlig verksamhet. Positionen innehas för när- varande av en man. 
  
 Lagrådet  
 som granskar lagförslag innan de läggs fram för riksdagen är en helt manlig församling. Samtliga sex ledamöter är män (se tabell B 5. 23 i tabellbilagan). 
 Övriga ombudsmän är statliga myndigheter med olika uppsikts- områden. Tre av de fem övriga ombudsmännen är kvinnor (tabell B 25.4 i tabellbilagan). 
 104 
  
 SOU 2007:108 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 5.6 
  
 Försvaret: civila kvinnor, militära män 
  
 Inom försvarsmakten har civila tjänster redan tidigare varit öppna för kvinnor, men militära tjänster blev tillgängliga först år 1983. Officersutbildningen är en ledarutbildning, som traditionellt varit attraktiv för dem, som eftersträvat en karriär inom andra delar av samhället, inte minst näringslivet. Under senare år har försvars- makten genomgått en strukturell förändring och nedskärning, en förändring som fortfarande pågår. En omställning från nationellt folkförsvar till ett insatsförsvar pågår med sikte på att kunna ställa upp vid katastrofer och andra nödsituationer även utomlands. Samtidigt har man strävat efter större jämställdhet och mångfald vid rekrytering. Denna ambition kan dock knappast sägas ha avsatt några större spår ännu. 
 Figur 5.11 Kvinnor och män inom försvarsmakten. Procent 
  
 100 
  
 95 
  
 91 
  
 89 
  
 97 
  
 93 
  
 80 
  
 80 
  
 Kvinnor 
  
 60 
  
 60 
  
 40 
  
 40 
  
 Män 
  
 20 
  
 9 
  
 11 
  
 20 
  
 5 
  
 3 
  
 7 
  
 0 
  
 era 
  
 e 
  
 llda 
  
 enlig 
  
 g 
  
 skap 
  
 Alla 
  
 stä 
  
 ed 
  
 ervofficerare 
  
 t 
  
 rstärkning 
  
 C 
  
 vilan 
  
 tä 
  
 F 
  
 ffic 
  
 r 
  
 in 
  
 rknin Ber 
  
 Yrkeso 
  
 s 
  
 g 
  
 i 
  
 ln 
  
 ör 
  
 ö 
  
 l 
  
 s 
  
 Anstä 
  
 Re 
  
 älsf 
  
 ef 
  
 b 
  
 Källa: Försvarsmaktens personalavdelning, Walker. Antal kvinnor/män 3 598/ 14 796. (Reservofficerare i grundorganisationen, anställda enligt befälsförstärkningsavtalet, beredskapssoldater och förstärknings- soldater. ) För närmare uppgifter se tabell B 5.11 i tabellbilagan. 
 Den jämnaste könsbalansen i försvaret finns bland de civilanställda, medan övriga positioner har en ytterst liten andel kvinnor. Bland yrkesofficerarna är fortfarande 95 procent män. Könen fördelar sig som följer över olika grader. 
 105 
 Offentlig förvaltning SOU 2007:108 
  
 Tabell 5.1 
  
 Yrkesofficerare efter kön och ställning. Antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal 
  
 Antal män 
  
 Andel 
  
 Andel män 
  
 kvinnor 
  
 kvinnor 
  
 Amiral/general 
  
 1 
  
 18 
  
 5 
  
 95 
  
 Flottiljamiral/Brigadgeneral 
  
 0 
  
 20 
  
 0 
  
 100 
  
 Kommendör 1/Överste 1 
  
 0 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Kommendör/Överste 
  
 3 
  
 144 
  
 2 
  
 98 
  
 Överstelöjtnant/Kommendörkapten 
  
 9 
  
 974 
  
 1 
  
 99 
  
 Major nivå 3/Örlogskapten 3 
  
 10 
  
 151 
  
 6 
  
 94 
  
 Major nivå 4/Örlogskapten 4 
  
 54 
  
 1 895 
  
 3 
  
 97 
  
 Kapten 
  
 153 
  
 2 938 
  
 5 
  
 95 
  
 Harris 
  
 197 
  
 3 142 
  
 6 
  
 94 
  
 Fänrik 
  
 32 
  
 310 
  
 9 
  
 91 
  
 Totalt 
  
 459 
  
 9 595 
  
 5 
  
 95 
  
 Källa: Försvarsmaktens personalavdelning, Walker 2007. 
 Någon tendens kan knappast skönjas när man jämför olika nivåer i den militära karriären, även om det finns en större andel kvinnor som är fänrikar än löjtnanter och kaptener. Kvinnor på militära tjänster är med andra ord fortfarande en ytterst marginell företeelse. Det är ett samhällsområde och en ledarutbildning, som alltså ännu knappast är tillgänglig för dem i praktiken. 
 Det är därmed inte heller förvånande att 18 av de 19 högsta cheferna är män. Men den enda kvinnan är generaldirektör och ställföreträdande chef för försvarsmakten. Det är första gången som en civilanställd innehar denna topposition inom försvaret. Hon är för övrigt jurist och kommer närmast från posten som generaldirektör för kustbevakningen. Se tabell B 5.12 i tabell- bilagan. 
 Under försvarsdepartementet finner vi också 25 procent kvinn- liga och 75 procent manliga myndighetschefer – generaldirektörer, överdirektörer och andra chefer – enligt nedan. 
 106 
  
 SOU 2007:108 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 Figur 5.12 Kvinnor och män i försvarsmakten. Procent 
 Högre chefer i försvarsmakten 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män 6/18. För specifikation se tabell B 5.13 i tabellbilagan. 
  
 5.7 
  
 Hovförvaltningen 
  
 Hovet är en del av statsförvaltningen, som vi spontant knappast tillmäter någon makt till vardags. Den politiska makt som fanns kvar där ännu i början av  
 1900-talet 
  har snabbt övergått till en symbolisk makt, som i dag främst får betydelse via medierna. Att tjänstgöra vid hovet hade länge just en symbolisk betydelse – en hedersbetygelse och bekräftelse på status och tillhörighet till den yppersta eliten. På senare år kan positionerna sägas ha profes- sionaliserats. Den mediala bevakningen och hanteringen av symbol- värdet och dess potential som marknadsvärde kräver yrkes- kunnighet. Bland dessa positionsinnehavare dominerar männen. En knapp tredjedel av cheferna är kvinnor. 
 Figur 5.13 Kvinnor och män i hovförvaltningen. Procent 
 Chefer 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män 5/11. Se tabell B 5.31 i tabellbilagan. 
 107 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 SOU 2007:108 
  
 5.8 
  
 Rättsväsen: domaren är vanligen en man, åklagaren varierar 
  
 Rättsväsendet är en annan traditionellt mansdominerad gren av förvaltningen. Domaryrket var ett av de auktoritetsbaserade yrken som undantogs i reformen 1923. Först 1947 kunde kvinnor utnäm- nas till domare. En juridisk karriär har traditionellt varit en väg till en hög position inom förvaltningen. Länge var det främst män som gick den vägen, även sedan det blivit formellt möjligt också för kvinnor. Men på senare år har juristutbildningen vid universitetet blivit allt mer könsblandad. I dag är det en av de kvinnodominerade högskoleutbildningarna. Har detta hunnit slå igenom på olika nivåer i rättsväsendet? 
 Figur 5.14 Könsfördelningen bland domare och åklagare. Procent 
  
 90 
  
 80 
  
 81 
  
 70 
  
 66 
  
 61 
  
 60 
  
 56 
  
 56 
  
 56 
  
 59 
  
 52  
 48 
  
 50 
  
 44 
  
 44 
  
 44 
  
 Kvinnor 
  
 39 
  
 41 
  
 40 
  
 Män 
  
 34 
  
 30 
  
 20 
  
 19 
  
 10 
  
 0 
  
 HD 
  
 Regerings- 
  
 Hovrätt 
  
 Kammar- 
  
 Länsrätt 
  
 Tingsrätt Riks- Kammar- 
  
 rätt 
  
 rätt 
  
 åklagare 
  
 åklagare 
  
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män: domare 330/773, åklagare Griffin. För närmare specifikation 
  
 se tabellerna B 5.25 och B 5.26 i tabellbilagan. 
  
 Vid de högre domstolarna råder tämligen jämställda förhållanden, även om det som vanligt är andelen kvinnor (aldrig andelen män) som ligger vid den undre gränsen för statistisk jämställdhet (40 procent). Men på lokal nivå – bland tingsrättsdomarna – som samtidigt är den största enskilda gruppen domare, finns det bara knappt en femtedel kvinnor, men över 80 procent män. 
 108 
  
 SOU 2007:108 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 Figur 5.15 Kvinnliga och manliga tingsrättsdomare. Procent 
 Tingsrättsdomare 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män 330/773. Vidare uppgifter finns i tabell B 5.25 i tabellbilagan. 
 På åklagarsidan är förhållandet snarast det motsatta. Bland kammaråklagarna (dvs. på lokal eller förstainstansnivå) utgör kvinnorna en knapp majoritet, medan de bara innehar en tredjedel av de högre åklagarpositionerna. 
 Kvinnorna har alltså kommit in på den lägsta, mest lokala nivån i åklagarkarriären men inte i domarkarriären. På högre positioner finns det tvärtom fler kvinnor som är domare än som är åklagare, men andelarna ligger inom ramen för den s.k. statistiska jämställd- heten. 
 Figur 5.16 Kvinnliga och manliga kammaråklagare. Procent 
 Kammaråklagare 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män 326/384. För specificerade uppgifter se tabell B 5.26 i tabell- bilagan. 
 Frågan är vad rekryteringsprocessen betyder. Tidigare forskning har ju som nämnts konstaterat att närheten till den politiska logiken och en genomskinlig rekryteringsprocess främjar jämställd- 
 109 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 SOU 2007:108 
  
 heten vid rekrytering av chefer. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT  
 Det vore intressant att vidare utreda hur förslags- och utnämningsprocessen ser ut både när det gäller domare och åklagare, och hur utfallet när det gäller köns- fördelningen sett ut över tid. Är det en utjämning på gång under- ifrån? 
 Både chefsåklagare och kammaråklagare anställs genom beslut av åklagarmyndigheten. Men medan chefsåklagarna företrädesvis är män, är alltså kvinnorna i majoritet bland kammaråklagarna. Över- åklagare och vice överåklagare anställs genom beslut av regeringen efter anmälan av riksåklagaren. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT  
 De flesta av dem är män. Med andra ord: ju högre tjänst, desto fler män – ett mönster som vi känner igen från många sammanhang. Den logiken borde emeller- tid motverkas av ambitionen att utnämna fler kvinnor. Varför det inte sker borde undersökas. 
 När det gäller domare är det tjänsteförslagsnämnden för domstolsväsendet (TFN), som lämnar förslag inför regeringens tillsättning. Här har vi just konstaterat att det finns fler kvinnor på högre än på lägre domartjänster, vilket konventionellt borde tyda på att tillsättningen av de högre tjänsterna är känsligare för den politiska jämställdhetsnormen. Om det är så vet vi inte. Hur denna förslags- och utnämningsprocess faktiskt går till är något som vore intressant att undersöka närmare. I en nyligen gjord undersökning hävdas till exempel att Regeringsrätten, högsta instans när det gäller förvaltningsdomstolarna, har ett stort inflytande över rekryteringen av sina nya kolleger. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT 
  
 Till rättsväsendet hör även specialdomstolarna samt polis- väsende och kriminalvård. De är sammansatta på vad som brukar ses som ett statistiskt jämställt sätt. 
  
 3 
  
 TP PT  
 Göransson 2007, t.ex. kapitel 21. 
  
 4 
  
 TP PT  
 Enligt § 15 Åklagarförordningen (2004:1265). 
  
 5 
  
 TP PT  
 Fast 2007, se även Jungdalen 2007. 
 110 
  
 SOU 2007:108 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 Figur 5. 17 Specialdomstolar. Procent kvinnor och män 
  
 45 
  
 Kvinnor 
  
 55 
  
 Män 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: 18/22. För närmare specifikation se tabell B 5.29 i tabellbilagan. 
 Det gäller även rikspolisstyrelsen och kriminalvårdsstyrelsen, som når upp till normen minst 40 procent av vardera könet. Som vanligt är det dock andelen kvinnor som ligger lägst. 
 Figur 5.18 
 58 
 Rikspolisstyrelsen och Kriminalvårdsstyrelsen. Procent kvinnor och män 
 42 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 Källa: Hemsidor. För specificerade uppgifter se tabellerna B 5.27 och B 5.28 i tabellbilagan. 
  
 5.9 
  
 Internationell representation fördelas lika mellan könen 
  
 År 1995 gick Sverige med i Europeiska Unionen och är sedan tidigare också engagerat i en rad internationella samarbetsorganisa- tioner. I en del av dessa har vi en permanent delegation. Hur har dessa internationella uppdrag fördelats mellan kvinnor och män? 
 111 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 5.19 Svensk representation i internationella organisationer. Procent kvinnor och män 
  
 47 
  
 Kvinnor 
  
 53 
  
 Män 
  
 Källa: Hemsidor. Omfattar Europarådet, Nordiska rådet,  
 OSSE-delegationen, 
  OECD, Unesco, Sveriges FN- representation och Unicef Sverige. (För Unicef Sverige är både styrelseordförande och generalsekreterare med ovan.) För närmare uppgifter se tabell B 5.10och B 5.11 i tabellbilagan. 
 Sammanlagt har kvinnor och män lika många toppchefspositioner i de sju internationella organisationerna ovan. Om vi räknar med övriga chefer och styrelseledamöter visar det sig att kvinnorna är i någon majoritet, dock inom ramen för statistisk jämställdhet. Här råder den politikens representativa logik som gör det viktigt att könen är någorlunda lika representerade. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT 
  
 När det gäller svenska domare i internationella domstolar är en fjärdedel av dem kvinnor (se tabell B 5.12 i tabellbilagan). . 
  
 5.10 
  
 Länen leds främst av män 
  
 På de högsta exekutiva positionerna på länsnivå – landshövding och länsråd – är tre fjärdedelar män. Bland styrelseledamöterna finns det däremot en svag kvinnodominans. 
  
 6 
  
 TP PT  
 Att andra länder inte nödvändigtvis har samma inställning antyds exempelvis av det faktum att den internationella permanenta representationen i Europarådet består av 41 män och fem kvinnor (Finlands plats är vakant). 
 112 
  
 SOU 2007:108 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 Figur 5.20 Toppositioner på länsnivå. Procent 
 Landshövding 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 Länsråd 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 Ledamöter 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 Källa: Respektive läns hemsidor, 2007. Styrelsen inkluderar här inte ordföranden, som är respektive landshövding. Som ledningsgrupp fungerar vanligen landshövdingen tillsammans med länsrådet, som är den högste tjänstemannen. Det förekommer ibland större ledningsgrupper, som inkluderar avdelningschefer och sakkunniga. Dessa positioner har emellertid inte tagits med här. Antal kvinnor/män landshövding 4/17, länsråd 5/15, styrelseledamöter 103/86. För fler specificerade uppgifter se tabell B 5.33 i tabellbilagan. 
 19 procent av landshövdingarna är kvinnor, 81 procent är män. Bland länsråden är det likadant – 20 procent kvinnor och 80 procent män. Bland ledamöterna i styrelserna för länen är dock kvinnorna 54 procent gentemot männens 46. 
 När det gäller de ledande tjänstemännen i landstingen är en tredjedel av toppcheferna kvinnor, medan mellancheferna oftare är kvinnor; här råder statistisk jämställdhet. Betydligt större andel av de biträdande direktörerna är kvinnor än de ordinarie. 
 113 
 Offentlig förvaltning SOU 2007:108 
  
 Tabell 5.2 
  
 Ledande tjänstemän i landsting. Antal och procent 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 Position 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Landstingschef/direktör 
  
 5 
  
 15 
  
 25 
  
 75 
  
 Bitr. landstingsdirektör 
  
 6 
  
 7 
  
 46 
  
 54 
  
 Avdelningschef, personaldirektör, 
  
 primärvårds-, 
  tandvårdschef 
  
 304 
  
 403 
  
 43 
  
 57 
  
 Totalt 
  
 315 
  
 425 
  
 43 
  
 57 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 Kommuner och landsting har numera gått ihop i  
 regionförbund 
 , som blivit en allt mer betydelsefull nivå. Här finns en mindre andel kvinnor som styrelseordförande eller regiondirektör – knappt en fjärdedel. Det betyder att dessa viktiga positioner besätts av män till tre fjärdedelar. Något jämnare är fördelningen bland vice ordförande och ledamöter. 
 Figur 5.21 Styrelser och ledning för regionala förbund. Procent kvinnor och män 
  
 90 
  
 80 
  
 77 
  
 77 
  
 70 
  
 67 
  
 65 
  
 66 
  
 60 
  
 50 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 33 
  
 35 
  
 34 
  
 Män 
  
 30 
  
 23 
  
 23 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Ordförande 
  
 Vice 
  
 Ordinarie 
  
 Region- 
  
 Totalt 
  
 ordförande 
  
 ledamot 
  
 direktör 
  
 Källa: Hemsidor för respektive förbund samt kompletterande uppgifter direkt från enstaka förbund. För antal och positioner se tabell B 5.34 i tabellbilagan. 
 114 
  
 SOU 2007:108 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 5.11 
  
 Kommunerna leds ännu oftare av män 
  
 Figur 5.22 Ledande tjänstemän i kommunen. Procent 
  
 80 
  
 75 
  
 75 
  
 70 
  
 61 
  
 59 
  
 60 
  
 50 
  
 39 
  
 41 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 25 
  
 25 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Kommunchef-, 
  
 Skolledare 
  
 Alla 
  
 direktör, 
  
 kanslichef 
  
 Planerings- 
  
 organisations- 
  
 utrednings och 
  
 näringschefer 
  
 Källa: Statskalendern 2006. För specificerade uppgifter se tabell B 5.35 i tabellbilagan 
 Sammanfattningsvis kan vi säga att det totalt sett finns en bättre representation av kvinnor på landstingsnivå än det gör på kommun- eller regionnivå, där den ligger på endast cirka en fjärdedel. 
 Oavsett regional nivå är dock de  
 exekutiva  
 toppcheferna – land- stingsdirektörer, regiondirektörer och kommunchefer – alltid till tre fjärdedelar män. 
  
 5.12 
  
 SKLs enkätundersökning: en tredjedel kvinnliga chefer på olika nivåer i kommuner och landsting 
  
 Som jämförelse redovisar vi också nedan resultatet av den enkät- undersökning, som gjordes i januari 2007 av Sveriges Kommuner och Landstings egen tidning  
 Dagens Samhälle 
 . I undersökningen frågades efter antalet kvinnliga och manliga toppchefer i kom- muner, landsting och regioner. Som sådana räknades kommun- direktörer, förvaltningschefer, landstingsdirektörer, sjukhusdirek- törer, centrumchefer, chefer för länsspecialiteter, chefer på central 
 115 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 SOU 2007:108 
  
 stabsnivå, bolagschefer och motsvarande. Definitionen av toppchef hade tidigare utarbetats inom Sveriges Kommuner och Landsting inför en enkätundersökning om sökande till chefspositioner, som genomfördes 2000. Hela chefskategorin redovisades dock  
 samman- slaget  
 och det finns därför en viss osäkerhet när det gäller gräns- dragningen. Det går heller inte att jämföra nivåer eller typer av chefspositioner. 
 Svarsfrekvensen uppgick till 67 procent, vilket numera måste be- traktas som ett gott resultat. Men det innebär att många kommuner inte har deltagit. Resultaten gäller därmed för 195 av de 290 kom- munerna. I undersökningen deltog också den ena regionen (Skåne) av de två som finns och 10 av 18 landsting. 
 Undersökningen visade att det i genomsnitt finns  
 en tredjedel kvinnor  
 bland de högre cheferna i kommuner och landsting. Men det finns stora variationer mellan kommuner. Tio av de kommuner som svarade, saknade helt kvinnliga chefer, medan 35 kommuner och tre landsting redovisade 50 procent kvinnliga chefer eller mer. 30 procent av kommunerna (eller 58 av de 195 som svarade) och 30 procent av landstingen (tre av de tio som svarade) låg inom ramen för statistisk jämställdhet (mellan 40 och 60 procent av vardera könet). Någon regional systematik har inte kunnat upptäckas. 
 Figur 5.23 Kvinnor och män bland anställda toppchefer i kommuner och landsting. Procent 
  
 80 
  
 70 
  
 70 
  
 68 
  
 67 
  
 63 
  
 60 
  
 62 
  
 50 
  
 5050 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 38 
  
 37 
  
 33 
  
 30 
  
 32 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 StockholmGöteborg 
  
 Malmö 
  
 Övriga 
  
 Landstings/ 
  
 Alla 
  
 kommun- regionchefer 
  
 chefer 
  
 Anm. För Stockholm ingår ej bolagschefer. 
 Källa: www.dagenssamhalle.se (Enkätundersökning genomförd av SKL  
 2006–07.) 
  
 116 
  
 SOU 2007:108 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 5.13 
  
 Sammanfattning 
  
 Mellan en tredjedel och 40 procent är en vanlig andel kvinnliga chefer inom förvaltningen. Men det finns stora skillnader mellan olika grenar av förvaltningen och mellan olika chefsnivåer. 
 Statsförvaltning 
 I regeringskansliet är expeditions/rättscheferna företrädesvis män, medan departementsråd och enhetschefer är jämnare fördelade mellan könen. Myndighetscheferna – generaldirektörer m.fl. – är också företrädesvis män. Flest kvinnliga enhetschefer finns i social- departementet följt av förvaltningsavdelningen och statsrådsbered- ningen. Flest manliga enhetschefer finns i  
 försvars-, 
 utrikes-, 
  miljö- respektive finansdepartementen. 
 Försvarsmakten och utrikesdepartementet är de mest mans- dominerade departementen, åtminstone på chefsnivån. Bland ambassadörer och generalkonsuler är vidare mer än två tredjedelar män. 
 När det gäller de myndigheter som sorterar under de olika departementen, är närmare tre fjärdedelar av styrelseordförandena och generaldirektörerna män. 
 Även här är det i synnerhet försvarsdepartementets myndig- heter som leds av män, men det finns också någon manlig övervikt bland myndighetschefer under  
 närings-, 
  utrikes- och justitie- departementen. Mer än hälften kvinnliga myndighetschefer finns i stället under  
 social-, 
  miljö/samhällsbyggnads- samt finansdeparte- menten. 
 Flera av de myndigheter eller andra organisationer, som är centrala aktörer på det ekonomiska fältet, har en könsblandad eller jämställd sammansättning, så till vida att andelen kvinnliga chefer når minst 40 procent. Det gäller riksbanken, finansinspektionen och  
 AP-fonderna, 
  medan andra har en helt mansdominerad led- ning, såsom Riksgäldskontoret, Konjunkturinstitutet och i synner- het Exportrådet. 
 Riksrevisionen leds till en tredjedel av kvinnor. Lagrådet består av idel män. JO domineras av män, men bland övriga ombudsmän är tre av fem kvinnor. 
 Försvarsmakten är som helhet fortfarande gediget mansdomi- nerad. Där finns totalt en femtedel kvinnor, men de flesta är civil- 
 117 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 SOU 2007:108 
  
 anställda. Endast fem procent av yrkesofficerarna är kvinnor, men det finns en viss andel högre kvinnliga chefer inom försvaret. Ställföreträdande högsta chefen är för övrigt en kvinnlig civil- anställd generaldirektör. 
 När det gäller rättsväsendet har vi konstaterat att kvinnorna har en svag övervikt bland kammaråklagarna, men endast utgör cirka en tredjedel av de högre åklagarna. 
 Bland tingsrättsdomarna utgör de tvärtom en liten minoritet – en femtedel – men bland högre domare cirka 40 procent eller något mer. 
 I specialdomstolarna och i rikspolisstyrelsen och kriminalvårds- styrelsen råder s.k. statistisk jämställdhet, dvs. som vanligt betyder det att kvinnornas andel når upp till minst 40 procent. Männens andel är i motsvarande grad högre. 
 I de svenska delegationerna till olika internationella organisa- tioner finns lika många kvinnor som män, även bland de perma- nenta delegaterna. 
 Länsförvaltning 
 På länets toppositioner dominerar männen positionerna som lands- hövding och som länsråd. Länsrådet leder det dagliga arbetet och är landshövdingens ställföreträdare. Tillsammans utgör dessa två posi- tioner verksledningen. Dessa är till 80 procent besatta med män. Kvinnorna återfinns främst bland styrelsernas ledamöter där de utgör en knapp majoritet. Dessa styrelser utses av regeringen på förslag av landshövdingen. 
 Männen har två tredjedelar av toppchefsposterna i landstinget (landstingsdirektör eller  
 -chef), 
  medan statistisk jämställdhet råder på något lägre chefspositioner (avdelningschef, tandvårdschef och andra mellanchefer). Som vanligt är det i det senare fallet kvinnorna som nått den lägre  
 40-procentiga 
  gränsen för jämställdhet, inte männen. 
 Regional och kommunal förvaltning 
 I kommunerna har kvinnorna endast en fjärdedel av både topp- chefspositioner och mellanchefspositioner. Däremot dominerar de bland skolledarna, där de utgör över 60 procent. 
 118 
  
 SOU 2007:108 
  
 Offentlig förvaltning 
  
 I de regionala förbunden har kvinnorna bara 13 procent av ord- förandeposterna och en fjärdedel av direktörspositionerna. 87 pro- cent av ordförandena är alltså män. Däremot har kvinnorna en tredjedel av vice ordförandeposterna. 
 En undersökning som SKL genomförde i vintras har visat att av alla toppchefer i kommuner och landsting sammantaget är cirka en tredjedel kvinnor och följaktligen är två tredjedelar män. Det gäller även storstäderna Göteborg och Malmö, medan Stockholm har hälften kvinnor, hälften män. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT  
 Tio kommuner saknar helt kvinnor bland toppchefer, medan 30 procent av kommuner och landsting har minst 40 procent av vardera könet. 
  
 7 
  
 TP PT  
 Där har dock inte bolagschefer räknats med. Vi har i kapitel 3 sett att de kommunala bolagen tenderar ha mansdominerad ledning. 
 119 
 6 Organisationsväsendet 
  
 6.1 
  
 Civilsamhället som maktbas och ledarutbildning 
  
 Civilsamhället – folkrörelserna och föreningslivet i stort – har traditionellt varit en förutsättning för att demokratin ska fungera. En stark och differentierad rörelse för folklig förkovran och makt i olika avseenden växte fram under  
 1800-talet 
  i form av en flora av olika föreningar, sällskap och organisationer. Vid sekelskiftet gick man samman i riksförbund på den nationella nivån och under 1900- talet växte medlemsantalet och organisationernas inflytande i samhället. 
  
 6.1.1 
  
 De nordiska folkrörelserna har haft stor betydelse för att skola ledare 
  
 Folkrörelserna har erbjudit arenor för diskussion, mobilisering och gemensamt agerande i offentligheten. I de nordiska länderna har de haft en särskilt stor betydelse. Arbetarrörelsen, nykterhetsrörelsen, frikyrkorna, folkbildningsorganisationerna, kvinnorörelsen – har alla utgjort arenor där folk i allmänhet kunde skapa en gemensam världsbild, formulera samhällsproblemen och diskutera tänkbara lösningar. Genom sin långvariga närhet till den politiska makten kunde de också kanalisera folkligt inflytande in i statsapparaten. 
 I forskningen om makteliterna i Norden har man framhållit att just detta varit en viktig orsak till att det här under  
 1900-talet 
  funnits två dominerande elitgrupper med olika sociala baser. Det har varit möjligt att utan högre social bakgrund eller högre utbildning utöva inflytande och nå politiska maktpositioner i samhället via folkrörelserna och deras systematiserade inflytande i samhället. Organisationssverige har skolat många blivande makt- havare. 
 121 
  
 Organisationsväsendet 
  
 SOU 2007:108 
  
 6.1.2 
  
 Förlorar civilsamhället i betydelse? 
  
 På senare år tycks organisationerna ha förlorat i inflytande: dels genom att de tappat så många medlemmar – ungefär en miljon bara under  
 1990-talet, 
  främst genom att äldre inte ersatts av yngre – dels genom att deras roll som kanal in i staten har minskat betydligt. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 I stället har andra former av organisering vuxit fram, såsom tillfälliga aktionsgrupper och lösare nätverk. Över huvud taget tycks informella nätverk ha fått en utökad roll. 
 Samtidigt har organisationernas verksamhet professionaliserats på minst två sätt.  
 För det första  
 har deras ledning differentierats och specialiserats och större krav har därmed kommit att ställas på dem som innehar de ledande positionerna. Man har ofta anställt både professionella ekonomer och organisationsledare och informations- chefer (eller byggt upp hela informations- och pressavdelningar) för att sköta dessa viktiga funktioner.  
 För det andra  
 har det vuxit fram professionella lobbyorganisationer och företag som placerat sig som ett mellanled mellan organisationerna och allmänheten och som säljer sina tjänster. Opinionsbildning har liksom informations- produktion blivit ett yrke som alltfler ägnar sig åt. Denna utveck- ling är också en aspekt av mediernas ökade makt. Det är numera till stor del via medierna man kan bilda opinion och skapa ett gott anseende och trovärdighet för sin organisation. I denna strävan använder man i allt större utsträckning metoder som hämtats från företagens traditionella arbete med reklam och marknadsföring. Man skulle kunna tala om en professionalisering, en kommer- sialisering och en medialisering av opinionsbildningen. Den kan få effekter för framtida ledarrekrytering ur folkrörelserna. 
 För den generation som i dag innehar maktpositionerna i landet har emellertid arbetet i folkrörelser ofta spelat en viktig roll. Det är också frapperande att de som nu innehar viktiga positioner oftare än befolkningen i allmänhet över huvud taget har varit aktiva i föreningslivet. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 Att delta i föreningsverksamhet ger inte bara kunskaper om olika samhällsfrågor och om hur man organiserar, agerar och kan föra fram sina åsikter och påverka samhället. Det ger också en bredare social kontaktyta och skapar nätverk för framtida behov. 
 Det är alltså fortfarande maktpåliggande att ha en position i toppen av de stora riksomfattande organisationerna, även om deras 
  
 1 
  
 TP PT  
 Owen 1992, Göransson 2000. 
  
 2 
  
 TP PT  
  
 Djerf-Pierre 
  2007. 
 122 
  
 SOU 2007:108 
  
 Organisationsväsendet 
  
 makt har ändrat karaktär. Det är fråga om synliga positioner, som ger utrymme i den mediala offentligheten. I det här kapitlet har vi kartlagt ledarna både för intresseorganisationer och för ideella organisationer. Här finns också både organisationer som främst arbetar med opinionsbildning och intressebevakning å medlem- marnas vägnar och sådana som bygger på medlemmarnas egen aktivitet, t.ex. inom idrott. 
  
 6.2 
  
 Arbetsmarknadens organisationer 
  
 Arbetsmarknadens parter har traditionellt spelat en central roll i Sverige. Men på  
 1990-talet 
  lämnade Arbetsgivareföreningen (SAF) de centrala avtalsförhandlingarna och dessa decentraliserades. I stället gick SAF ihop med Industriförbundet och bildade vid millennieskiftet en ny gemensam lobbyorganisation, Svenskt Näringsliv. Opinionsbildning och lobbying har blivit viktiga även för de fackliga organisationerna. Organisationerna finns alltså i princip kvar men deras roll har förändrats. 
 Den svenska industrin har historiskt sett varit mansdominerad, särskilt sedan  
 1870-talet. 
  De viktiga exportindustrierna såsom metallindustri, verkstadsindustri, trä- och pappersindustri har präglats av mansdominerade yrken. Under större delen av 1900- talet var Metallarbetarförbundet det till medlemsantalet största och politiskt mest dominerande fackförbundet. Mycket har skrivits om den traditionella mansdominansen i arbetarrörelsen och de effekter den haft för dess politik, såsom inställningen till kvinnors förvärvs- arbete och till familjepolitiska frågor. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT  
 I slutet av  
 1900-talet 
  gick emellertid det kvinnodominerade Kommunalarbetarförbundet om Metallarbetarförbundet i storlek. Med den traditionellt höga organisationsgrad som finns i Sverige, kan detta ses som ett utslag av att tjänsteyrkena bredde ut sig på de traditionella industri- yrkenas bekostnad. Det framgår också av TCOs och i synnerhet Sacos långsiktiga utveckling. 
 Vem är det då som leder dessa stora organisationer? Vi ska nedan kartlägga ledarna i olika typer av organisationer. 
  
 3 
  
 TP PT  
 Se t.ex. Heath 1986, Frangeur 1998, Proctor 2001, Humlesjö 1999, Karlsson 1996. 
 123 
  
 Organisationsväsendet 
  
 SOU 2007:108 
  
 6.2.1 
  
 Fackföreningsrörelsen 
  
 Vi undersöker nedan könsfördelningen på nuvarande makt- positioner hos de organisationer som företräder arbetsmarknadens parter. Vi börjar med  
 Landsorganisationen (LO) 
 , som har 32 procent kvinnor och 68 procent män i den centrala ledningen. De fördelar sig emellertid ojämnt över nivåer inom ledningen. 
 Figur 6.1 Kvinnor och män på ledande fackliga positioner. Procent 
  
 80 
  
 68 
  
 70 
  
 64 
  
 70 
  
 60 
  
 57 
  
 56 
  
 50 50 
  
 50 
  
 43 
  
 44 
  
 36 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 32 
  
 30 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 LO 
  
 LO- 
  
 TCO 
  
 TCO- 
  
 Saco 
  
 Saco- 
  
 centralt 
  
 förbund 
  
 central 
  
 förbund 
  
 centralt 
  
 förbund 
  
 Källa: Hemsidor. För antal se tabellerna B 6.1, B 6.2, B 6.3, B 6.4, B 6.6 och B 6.7 i tabellbilagan. 
  
 En jämförande översikt över de tre stora fackförbunden visar att LO är kraftigt mansdominerat såväl centralt som genomsnittligt i de enskilda medlemsförbunden, medan TCO är kvinnodominerat på central nivå och genomsnittligt jämställt i de enskilda för- bunden. Saco är mansdominerat på båda nivåerna, men inte lika kraftigt som LO. Sacos snedfördelning håller sig trots allt inom den s.k. statistiska jämställdheten  
 (40–60 
  procent), men det gör inte LOs. Det finns med andra ord bättre kvinnorepresentation i ledningen för tjänstemannaorganisationerna än för arbetarrörelsen. 
 LO har dock en kvinnlig ordförande och av enhetscheferna centralt är hälften kvinnor. Bland styrelsens övriga ledamöter dominerar fortfarande män, som företräder de stora fackför- bunden. Den centrala ledningen består därmed av 32 procent kvin- nor och 68 procent män. 
 124 
  
 SOU 2007:108 
  
 Organisationsväsendet 
  
 Figur 6.2 LOs medlemmar, kongress och ledning 2007. Procent 
  
 90 
  
 80 
  
 80 
  
 70 
  
 61 
  
 60 
  
 54 
  
 50 
  
 46 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 39 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Styrelse 
  
 Kongress 
  
 Medlemmar 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: styrelse 3/12, kongress 118/182, medlemmar 839 115/992 270. För specificerade uppgifter se tabell B 6.1 i tabellbilagan. 
 Medan  
 LO-medlemmarna 
  till 46 procent – eller nästan hälften – består av kvinnor, fanns det 39 procent kvinnor bland dem, som skickades till den senaste kongressen, och det är bara en femtedel som ingår i den centrala ledningen. 
  
 Könsfördelningen i  
 de enskilda medlemsförbunden  
 kan dock skilja sig mycket åt; vi har ju en starkt könsuppdelad arbets- marknad. Men förbundsledningarna är ändå oftast mans- dominerade. 
  
 LO omfattar i dag 15 fackförbund med sammanlagt något över 1,8 miljoner medlemmar. Nästan alla har manliga ordförande och vice ordförande. De två förbund som har kvinnliga ordförande är Hotell- och restauranganställdas förbund och Kommunal- arbetareförbundet. Kvinnlig vice ordförande finns i Handels- anställdas, Hotell- och restauranganställdas och Livsmedels- arbetarnas förbund. Bland övriga ledamöter i förbundens styrelser finns sammanlagt en tredjedel kvinnor. Det finns sammanlagt två vd eller förbundsdirektörer, båda män. 
 125 
  
 Organisationsväsendet 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 6.3 Valda styrelser i de enskilda  
 LO-förbunden 
  2007. Procent 
  
 100 
  
 90 
  
 87 
  
 83 
  
 80 
  
 70 
  
 67 
  
 60 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 Män 
  
 40 
  
 33 
  
 30 
  
 20 
  
 13 
  
 17 
  
 10 
  
 0 
  
 Ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: ordförande 2/13, vice ordförande Carr, ledamöter 49/99. För uppgifter för enskilda förbund, se tabell B 6.2 i tabellbilagan. 
 Vi ser av figur 6.3 att en tredjedel av styrelseledamöterna är kvinnor, medan ordförandena och vice ordförandena nästan enbart är män. 
 Tjänstemännens Centralorganisation (TCO)  
 har 17 medlems- förbund med sammanlagt 1, 3 miljoner medlemmar. Ordförande är en man och vice ordförande en kvinna, en vanlig uppdelning i många organisationer. Bland övriga styrelseledamöter centralt är majoriteten kvinnor. 
  
 Figur 6.4 TCOs medlemmar, kongress och ledning 2007. Procent 
  
 70 
  
 64 
  
 62 
  
 60 
  
 49 
  
 51 
  
 50 
  
 40 
  
 36 
  
 38 
  
 Kvinnor 
  
 30 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Styrelse 
  
 Kongress 
  
 Medlemmar 
  
 Källa: Hemsidor och direktinformation från TCO. Antal kvinnor/män: styrelse 7/4, kongress 50/52, yrkesaktiva medlemmar 639 000/386 990. Se vidare tabell B 6.3 i tabellbilagan. 
 126 
  
 SOU 2007:108 
  
 Organisationsväsendet 
  
 I TCO är styrelsen liksom medlemskåren kvinnodominerad, medan kongressen består av lika delar kvinnor och män. 
  
 Av  
 de enskilda medlemsförbundens  
 egna ordförande och vice ordförande är drygt hälften män, medan övriga ledamöter har en jämn könsfördelning. Åtta medlemsförbund har en kvinnlig ord- förande jämfört med nio som har manliga. Kvinnlig ordförande har Fackförbundet ST, Farmaciförbundet, Finansförbundet, Journalist- förbundet, Lärarförbundet, Sif, SKTF och Vårdförbundet. 
  
 Figur 6.5 Valda styrelser i de enskilda  
 TCO-förbunden. 
  Procent 
  
 60 
  
 56 
  
 53 
  
 51 
  
 47 
  
 49 
  
 50 
  
 44 
  
 40 
  
 30 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 Källa: Hemsidor och direktinformation från TCO. Antal kvinnor/män: ordförande 8/9, vice ord- förande 12/15, ledamöter 74/70. För uppgifter om enskilda förbund, se tabell B 6.4 i tabellbilagan. 
 I de enskilda  
 TCO-förbunden 
  är förtroendeuppdragen relativt lika fördelade mellan kvinnor och män. Den mest mansdominerade positionen är den som vice ordförande, medan posterna som ledamöter är jämnast fördelade mellan könen. 
 I styrelsen för Privattjänstemannakartellen är ordföranden och en ledamot män, medan de båda vice ordförandena och övriga två ledamöter är kvinnor (tabell B 6.5 i tabellbilagan). 
 Sveriges Akademikers Centralorganisation (Saco)  
 består av 24 självständiga fackförbund med sammanlagt drygt 586 000 med- lemmar. Centralt finns en kvinnlig ordförande och två manliga vice ordförande. Bland övriga ledamöter finns fyra kvinnor och tre män, medan de centrala chefspositionerna domineras av män. 
  
 127 
  
 Organisationsväsendet 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 6.6 Sacos medlemmar, kongress och styrelse 2007. Procent 
  
 70 
  
 60 
  
 59 
  
 50 
  
 50 
  
 51 
  
 49 
  
 50 
  
 41 
  
 40 
  
 Kvinnor 
  
 30 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Styrelse 
  
 Kongress 
  
 Medlemmar 
  
 Källa: Hemsidor och direktinformation från Saco. Antal kvinnor/män: styrelse 5/5, kongress 41/60, yrkesverksamma medlemmar 217 784/211 660. Se vidare tabell B 6.6 i tabellbilagan. 
 I Sacos styrelse liksom bland medlemmarna finns lika många kvinnor som män. Men i den högsta beslutande församlingen – kongressen – dominerar männen, även om det är inom den s.k. jämställdhetsnormen  
 (40–60 
  procent). Av fyra stabschefer är tre män och en kvinna. 
 Bland  
 de enskilda  
  
 Saco-förbunden 
  
 har nästan två tredjedelar en manlig ordförande. Det finns fler kvinnliga vice ordförande än manliga, och bland de meniga ledamöterna är männen fler. Det finns för övrigt en vd eller förbundsdirektör som är kvinna (i Jusek). 
 128 
  
 SOU 2007:108 
  
 Organisationsväsendet 
  
 Figur 6.7 Valda styrelser i de enskilda  
 Saco-förbunden. 
  Procent 
  
 70 
  
 62 
  
 57 
  
 56 
  
 60 
  
 50 
  
 43 
  
 44 
  
 40 
  
 38 
  
 Kvinnor 
  
 30 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 Källa: Hemsidor och direktinformation från Saco och enskilda förbund. Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: ordförande 9/15, vice ordförande 21/16, ledamöter 86/111. För uppgifter om de enskilda  
 Saco-förbunden, 
  se tabell B 6.7 i tabellbilagan. 
 Sammanfattningsvis är det alltså  
 LO-förbunden 
  som har den största mansdominansen, både centralt och på förbundsnivå trots att deras främsta företrädare  
 LO-ordföranden 
  är en kvinna. I synnerhet gäller det de enskilda förbundens ordförande. Även i Saco – som också har en kvinnlig ordförande centralt – finns en tydlig mansdominans bland förbundsordförandena, medan TCO har den jämnaste könsfördelningen på denna nivå. 
 Organisationen  
 Ledarna  
 tillhör enligt egen uppgift varken arbetstagarsidan eller arbetsgivarsidan. Den kallar sig Sveriges chefsorganisation och kan sägas ha en mellanposition. Ledarna består av 23 föreningar, som organiserar chefer och arbetsledare i privat och offentlig verksamhet. Ordföranden är en kvinna, och de två vice ordförandena är män. Det finns endast en kvinna bland de åtta styrelseledamöterna (se tabell B 6.8 i tabellbilagan). 
  
 6.2.2 
  
 Arbetsgivarorganisationer 
  
 Hur ser det då ut på arbetsgivarsidan? Organisationen  
 Svenskt Näringsliv  
 företräder drygt 54 000 små, medelstora och stora företag. De är organiserade i 50 bransch- och arbetsgivarförbund, vilka i sin tur utgör föreningen Svenskt Näringslivs medlemmar. 
 129 
  
 Organisationsväsendet 
  
 SOU 2007:108 
  
 Svenskt Näringsliv har en kvinnlig styrelseordförande men är för övrigt starkt mansdominerad på central ledningsnivå. Av styrelseledamöterna är 17 procent kvinnor. Det avspeglar det faktum att det är nästan enbart män, som företräder de olika medlemsförbunden/branschorganisationerna. Bland regioncheferna är dock lika många kvinnor som män. 
 Högsta beslutande organ är stämman. Figur 6.7 visar köns- fördelningen i den gemensamma styrelsen, bland deltagarna i stämman samt i ledningarna för de olika medlemsorganisationerna. 
 Figur 6.8 Svenskt Näringsliv: Styrelse, stämma och ledningar i medlems- organisationerna 2007. Procent 
  
 100 
  
 90 
  
 89 
  
 90 
  
 83 
  
 79 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 Män 
  
 40 
  
 30 
  
 21 
  
 20 
  
 17 
  
 10 
  
 11 
  
 10 
  
 0 
  
 Styrelse 
  
 Utsedda till 
  
 Deltog i 
  
 Medlemsorg 
  
 stämman 
  
 stämman 
  
 ledningar 
  
 Källa: Hemsidor och direktinformation från Svenskt Näringsliv. Antal kvinnor/män: styrelse 13/64, stämmoombud 36/308, medlemsorganisationernas ledningar 74/583. Att färre deltar i stämman än som utsetts gäller även andra organisationer, för vilka dock motsvarande uppgifter saknas i detta kapitel. De närvarande ombuden representerar och röstar i detta fall för samtliga utsedda delegater. För vidare uppgifter se tabellerna B 6.9 – B 6.12 i tabellbilagan. 
 Kvinnornas andel bland de utsedda stämmoombuden motsvarar deras andel i ledningarna för de olika medlemsorganisationerna. De deltog dock i större utsträckning än männen personligen i stäm- man. 
 Svenskt Näringslivs 50 medlemsorganisationer är också över- väldigande mansdominerade. I ledningen finns knappt någon kvinna över huvud taget. Samtliga ordförande och alla vice ord- förande utom en är män. Bland styrelsernas ledamöter finns det 
 130 
  
 SOU 2007:108 
  
 Organisationsväsendet 
  
 drygt tio procent kvinnor. Däremot är en fjärdedel av de totalt 48 anställda vd/förbundsdirektörerna kvinnor. 
 Figur 6.9 Valda styrelser i Svenskt näringslivs medlemsorganisationer. Procent 
  
 120 
  
 100 
  
 97 
  
 100 
  
 88 
  
 80 
  
 60 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 40 
  
 20 
  
 12 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 Ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: ordförande 0/49, vice ordförande 1/36, ledamöter 62/461. För uppgifter om de enskilda medlemsorganisationerna, se tabell B 6.14 i tabellbilagan. 
 I den s.k.  
 SME-kommittén, 
  som verkar för stöd till små och medel- stora företag, finns en dryg tredjedel kvinnor (se tabell B 6.11). Det tyder på att kvinnor oftare arbetar i mindre företag. 
 Det är något som verkar bekräftas när vi vänder oss till  
 Före- tagarnas Riksorganisation 
 , som organiserar små företag. Här finns betydligt fler av näringslivets kvinnor. Både vd och vice vd är kvinnor. I styrelsen finns nästan 40 procent kvinnor, och de dominerar bland övriga chefer. Det är emellertid fråga om ytterst få individer. 
 131 
 Organisationsväsendet SOU 2007:108 
  
 Figur 6.10 
  
 Styrelse och chefer i Företagarnas Riksorganisation. Procent 
  
 80 
  
 75 
  
 70 
  
 61 
  
 60 
  
 50 
  
 39 
  
 40 
  
 Kvinnor 
  
 25 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Styrelse 
  
 Övriga chefer 
  
 Källa: Hemsidor. Det är fråga om ytterligt små tal: Antal kvinnor/män: styrelse inkl suppleanter 7/11, övriga chefer 6/2. För specificerade uppgifter, se tabell B 6.12 i tabellbilagan. 
  
 Även  
 kooperationens arbetsgivarorganisation (KFO)  
 leds nästan helt av män. En kvinnlig menig styrelseledamot finns, men ordförande, vice ordförande, nio ledamöter samt vd är alla män (se tabell B 6.13 i tabellbilagan). 
  
 6.2.3 
  
 Offentliga arbetsgivarorganisationer 
  
 Arbetsgivarverket (före 1979 Statens Avtalsverk) är statens för- handlingsorganisation och har 271 medlemmar (2006). En dryg tredjedel av styrelsen är kvinnor, och alltså närmare två tredjedelar män. 
 132 
  
 SOU 2007:108 
  
 Organisationsväsendet 
  
 Figur 6.11 Arbetsgivarverkets styrelse och ledning. Procent kvinnor och män 
 38 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 62 
 Källa: Hemsida. Antal kvinnor/män: 6/10. För specificerade uppgifter om positioner, se tabell B 6.17 i tabellbilagan. 
 Svenska Landstingsförbundet och Svenska Kommunförbundet har nyligen gått samman i  
 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) 
 . 
 Landstingsförbundets tidigare styrelse hade något fler kvinnor än män, medan Kommunförbundets styrelse hade något fler män (tabell B 6.14 i tabellbilagan). 
 Efter slutförandet av samgåendet i ett gemensamt förbund i mars 2007 har man nu en gemensam styrelse och kongress, som båda har fler män än kvinnor. Vd är man. 
  
 Figur 6.12 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL): styrelse och kongress. 
  
 Procent 
  
 70 
  
 62 
  
 60 
  
 57 
  
 50 
  
 38 
  
 43 
  
 40 
  
 Kvinnor 
  
 30 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Styrelse 
  
 Kongress 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: ordinarie styrelseledamöter 8/14, kongressombud 196/255. För specificerade uppgifter för enskilda län och partier, se tabellerna B 6.16 och B 6.17 i tabell- bilagan. 
 133 
  
 Organisationsväsendet 
  
 SOU 2007:108 
  
 I styrelsen finns 38 procent kvinnor bland de ordinarie leda- möterna. Om vi tar med ersättarna också – 12 kvinnor och nio män 
 – ökar kvinnornas andel till 47 procent. Det är alltså där som kvinnorna flest; männen är i större utsträckning ordinarie leda- möter. 
  
 Arbetsgivaralliansen  
 beskrivs som den ideella sektorns arbets- givarorganisation. Den omfattar representanter från ideella och idéburna organisationer, idrott (med ett hockeyutskott), tros- samfund och ekumeniska organisationer, upplevelse och kultur, utbildning och folkbildning samt vård och omsorg. 
 I den centrala styrelsen och branschkommittéerna fördelar sig kvinnor och män sammanlagt som följer. 
 Figur 6.13 Arbetsgivaralliansens styrelse och branschkommittéer. Procent kvinnor och män 
 23 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 34 
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: 23/34. För specificerade uppgifter se tabell B 6.22 och B 6.23 i tabellbilagan. 
 I Arbetsgivaralliansens styrelse finns dubbelt så många män som kvinnor på ledande poster, dvs. en tredjedel kvinnor (tre kvinnor och sex män). I branschkommittéerna finns också fler män än kvinnor, men fördelningen är lite jämnare – 42 procent kvinnor och 58 procent män. 
 Till arbetsgivarorganisationerna kan man också räkna  
 Svenska kyrkans Församlingsförbund 
 , som är en arbetsgivar- och service- organisation. Styrelsen är vald på fyra år från och med 2007. Uppgifter om styrelse och fullmäktige saknas dock på hemsidorna. Det finns 13 stiftsförbund och dessutom Göteborgs kyrkliga samfällighet. Uppgifter om deras ledning finns inte på nätet. 
 134 
  
 SOU 2007:108 
  
 Organisationsväsendet 
  
 6.3 
  
 Andra intresseorganisationer 
  
 6.3.1 
  
 Boendeorganisationer 
  
 En rad organisationer samlar personer med gemensamma intressen i fråga om boendet. Dessa intressen är dock olika; somliga förbund organiserar fastighetsägare, andra hyresgäster. HSB organiserar liksom Riksbyggen bostadsrättsinnehavare med en ursprungligen kooperativ ambition, men äger i dag också fastigheter, där man fungerar som hyresvärd. 
 I boendeorganisationerna finns totalt sett nästan dubbelt så många män som kvinnor på ledande positioner. De mest jämställda ledningarna finns i bostadsrättsorganisationerna. De mest mans- dominerade boendeorganisationerna är fastighets- och villaägar- förbunden. 
 Figur 6.14 Styrelser och ledning i boendeorganisationer. Procent kvinnor och män 
  
 90 
  
 82 
  
 80 
  
 65 
  
 70 
  
 56 
  
 60 
  
 44 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 35 
  
 40 
  
 Män 
  
 30 
  
 18 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Fastighets/ 
  
 Bostads 
  
 Hyresgästorg. 
  
 villaägarorg. 
  
 rättsorg. 
  
 Källa: Hemsidor. Omfattar Villaägarnas Riksförbund, Fastighetsägarnas förbund, Sveriges Bostads- rättsföreningars Centralförbund (SBC), HSB Riksförbund, Riksbyggen och Hyresgästföreningen. Totalt antal kvinnor/män: 43/78. För uppgifter om enskilda organisationer, se tabell B 6.14 i tabellbilagan. 
  
 6.3.2 
  
 Identitetsorganisationer 
  
 Organisationer som samlar personer kring deras intresse i en viss egenskap såsom föräldrar, patienter, pensionärer – brukar kallas identitetsorganisationer (Micheletti 1994). 
 135 
  
 Organisationsväsendet 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 6.15 Identitetsorganisationers styrelser och ledning. Procent kvinnor och män 
  
 80 
  
 76 
  
 70 
  
 55 
  
 58 
  
 65 
  
 60 
  
 5050 
  
 52 
  
 48 
  
 45 
  
 50 
  
 42 
  
 Kvinnor 
  
 35 
  
 40 
  
 Män 
  
 30 
  
 24 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Föräldra- 
  
 Ungdoms- 
  
 Patient- 
  
 Pensionärs- 
  
 Invandrar- 
  
 Totalt 
  
 org. 
  
 org. 
  
 org. 
  
 org. 
  
 org. 
  
 Källa: Hemsidor och Statskalendern 2006. Totalt antal kvinnor/män: 177/194. För uppgifter om enskilda organisationer, se tabell B 6.20 i tabellbilagan. 
 Totalt sett är ungefär lika många kvinnor som män engagerade i ledningen för dessa organisationer. Det finns emellertid stora variationer mellan enskilda organisationer. Föräldraorganisa- tionerna domineras starkt av kvinnor, medan pensionärsorganisa- tioner och invandrarorganisationer har en övervikt av män. Patient- och handikapporganisationerna styrs också av en majoritet män. Ungdomsorganisationerna har de mest jämställda ledningarna. 
 136 
 SOU 2007:108 Organisationsväsendet 
 Figur 6.16 Kvinnor och män på ledande positioner i identitetsorganisa- tioner. Procent 
  
 70 
  
 62 
  
 60 
  
 60 
  
 50 
  
 50 
  
 49 
  
 51 
  
 50 
  
 40 
  
 38 
  
 40 
  
 Kvinnor 
  
 30 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Ordförande 
  
 Vice 
  
 Ledamöter 
  
 Gen 
  
 ordförande 
  
 sekre/förb 
  
 sekr 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: ordförande 16/16, vice ordförande 17/26, ledamöter 134/138, generalsekreterare el motsv 6/10. För uppgifter om enskilda organisationer, se tabell B 6.20 i tabellbilagan. 
 Ordförandeposterna är i denna översikt liksom ledamotsposterna totalt sett jämnt fördelade. Däremot finns det t.ex. fler kvinnliga ordförande i patient- och pensionärsorganisationerna samt två kvinnor av tre ordförande i föräldraorganisationer, medan männen har samtliga ordförandeposter i invandrarorganisationerna. Männen dominerar som vice ordförande. Den exekutiva positionen (generalsekreterare/vd) är också oftast en man. 
  
 6.4 
  
 Interaktionsrörelser 
  
 Som interaktionsorganisationer räknas sådana som innebär att medlemmarna utövar någon typ av verksamhet tillsammans, såsom en hobby, kulturaktivitet, folkbildning eller idrott. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
  
 4 
  
 TP PT  
 Nelson 1994. 
 137 
  
 Organisationsväsendet 
  
 SOU 2007:108 
  
 6.4.1 
  
 Idrottsrörelsen 
  
 Idrottsrörelsen är den största folkrörelsen i Sverige i dag. Den organiserar hundratusentals personer i olika aktiviteter och har stor betydelse, inte minst för barn och ungdomar. Här skolas många människor i fysisk träning, ledarskap och samarbete i lagidrott. De enskilda förbunden är kraftigt mansdominerade. Men det finns skillnader mellan dem. 
 Figur 6.17 Kvinnor och män på ledande positioner i enskilda idrotts- förbund. Procent 
  
 90 
  
 82 
  
 80 
  
 75 
  
 71 
  
 69 
  
 65 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 35 
  
 31 
  
 Män 
  
 29 
  
 25 
  
 30 
  
 18 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Ord- 
  
 Vice- 
  
 Leda- 
  
 Gensekr, 
  
 Alla 
  
 förande 
  
 ordförande 
  
 möter 
  
 förb dir 
  
 Källa: Hemsidor. Totalt antal kvinnor/män: 56/140. För uppgifter om enskilda förbund, se tabell B 6.15 i tabellbilagan. 
 Ordförandeposterna och de exekutiva positionerna är kraftigt mansdominerade. Kvinnor finns främst som vice ordförande och som ledamöter. När det gäller idrottsrörelsens ledning som helhet kommer man inte upp i den andel  
 (40–60 
  procent) som betraktas som könsbalanserad. De sammanlagt tre kvinnliga ordförandena finns i Neal  Svettis, Svenska Gymnastikförbundet och Svenska Sportskytteförbundet. 
 I det övergripande Riksidrottsförbundet finns emellertid fler kvinnor (se tabell B 6.15 i tabellbilagan). Ordföranden och den ena vice ordföranden är kvinnor liksom hälften av ledamöterna och en av fyra hedersledamöter. Generalsekreteraren är en man. 
 138 
  
 SOU 2007:108 
  
 Organisationsväsendet 
  
 6.4.2 
  
 Miljörörelsen 
  
 Fyra organisationer har räknats till miljörörelsen: Greenpeace, Svenska Naturskyddsföreningen,  
 WWF-Världsnaturfonden 
  samt Miljöförbundet Jordens vänner. Totalt utgörs deras styrelser och ledningar av 45 procent kvinnor och 55 procent män. Tre av de fyra leds av en manlig ordförande; Greenpeace har en kvinnlig ord- förande. Övriga styrelseuppdrag är jämnt fördelade mellan könen, men samtliga generalsekreterare är män. 
  
 6.4.3 
  
 Övriga intresse- och ideella organisationer 
  
 Figur 6.15 ger en samlad överblick över en rad typer av organisa- tioner, intresseorganisationer såväl som ideella föreningar. Vi kan konstatera att de flesta organisationer domineras av manliga ledare. Ett undantag är motororganisationer som har ungefär lika många kvinnor som män i ledningen. I den mest mansdominerade gruppen med rubriken Övriga intresseföreningar finns bl.a. Skattebetalarnas Förening, Aktiespararna, LRF och Sveriges Reservofficerare (se tabell B 6. 35 i tabellbilagan för en specifikation av samtliga organisationer). 
 Figur 6.18 Övriga intresse- och ideella organisationer. Procent 
  
 90 
  
 78 
  
 80 
  
 70 
  
 62 
  
 61 
  
 64 
  
 59 
  
 59 
  
 56 
  
 60 
  
 48 
 52 
  
 54 
  
 44 
  
 46 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 41 
  
 39 
  
 41 
  
 38 
  
 36 
  
 40 
  
 Män 
  
 30 
  
 22 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Övriga KLYS 
  
 Studie- 
  
 Motor Djur, 
  
 Övr. 
  
 Hum, 
  
 Int. 
  
 Nykterhet 
  
 intresse- 
  
 förb. 
  
 natur 
  
 hobby 
  
 upplysn. solidar 
  
 fören. 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: övr intressefören 22/76,  
 KLYS-org 
  77/98, studieförb 36/51, motororg 12/23, djur och natur 36/60, övr Myers 1/11, humanitära och upplysn org 55/80, solidaritetsorg 30/35. För specificerade uppgifter om olika positioner i enskilda organisationer, se tabellerna B 6.  
 35–B 
  6.43 i tabellbilagan. 
 139 
  
 Organisationsväsendet 
  
 SOU 2007:108 
  
 6.4.4 
  
 Kyrkor och religiösa samfund 
  
 Kyrkor och trossamfund har en tradition av programmatisk mans- dominans. Andlig auktoritet och kyrkligt ledarskap har genom historien varit ett artikulerat manligt monopol. Detta enkönade monopol har fått särskilt genomslag genom att det knutits till trosläran. När det gäller Svenska kyrkan har emellertid den politiska ambitionen till allsidig representativitet konkurrerat allt mer framgångsrikt med det kyrkliga fältets traditionella tolkning i detta avseende. Redan på  
 1920-talet 
  fördes en livlig diskussion om kvinnliga präster. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT 
  
 Svenska kyrkan skildes från staten år 2000 och räknas här in bland organisationerna i likhet med andra trossamfund och kyrkor. En tredjedel av Svenska kyrkans präster är numera kvinnor. Två tredjedelar av dem som finns i prästutbildningen är likaså kvinnor. Ordföranden i kyrkomötet är en kvinna, Ward (c). 
 Vi ska här undersöka könsfördelningen på olika ledande positioner i Svenska kyrkan och i andra viktiga kyrkor, tros- samfund och religiösa organisationer. 
 Figur 6.19 Ledande positioner i kyrkor och religiösa samfund. Procent 
  
 80 
  
 69 
  
 73 
  
 65 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 44 
  
 35 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 31 
  
 27 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Sv. kyrkan/lutheran 
  
 Frikyrkor 
  
 Musl. och 
  
 Tot. religion 
  
 judiska 
  
 samfund 
  
 Källa: Hemsidor samt direktinformation från enskilda samfund. Antal kvinnor/män: Svenska kyrkan/lutheraner 31/68, frikyrkor 51/64, muslimska och judiska samfund 4/11, totalt religiösa samfund 89/164. För uppgifter om olika positioner i enskilda samfund, se tabell B 6.30 i tabellbilagan. 
 Än i dag är ledarskapet tämligen enkönat i de flesta religiösa samfund. Totalt sett har kvinnor en dryg tredjedel av de ledande positionerna. Frikyrkorna har den mest jämställda fördelningen, 
  
 5 
  
 TP PT  
 Sutton (kommande); Jonsson  Sutton 2007. 
 140 
  
 SOU 2007:108 
  
 Organisationsväsendet 
  
 medan övriga samfund inte når upp till en tredjedel kvinnor i ledningen. Om vi närmare studerar de olika ledaruppdragen, kan man vidare konstatera att det är männen som har det andliga ledarskapet i samfunden, medan de kvinnliga ledarna har andra uppgifter (se tabell B 6.30 i tabellbilagan). Ej medtagna i figuren är biskopen i  
 Romersk-katolska 
  kyrkan, biskopen i  
 Grekisk-ortdoxa 
  kyrkan och de två biskoparna i  
 Syrisk-ortodoxa 
  kyrkan, som alla är män. Bland ledarna här finns också ordföranden i Sveriges unga katoliker, som är en kvinna. 
 En jämförelse över tid mellan 2001 och 2007 visar att andelen kvinnor totalt sett sjunkit något på ledande poster i Svenska kyrkan. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 År 2001 fanns fem kvinnor och sju män bland ordförandena för centrala organ, medan motsvarande positioner 2007 innehades av tre kvinnor och åtta män. Antalet kvinnliga biskopar är detsamma i dag som 2001, medan antalet kvinnliga domprostar ökat från en till tre. 
  
 6.5 
  
 Sammanfattning 
  
 Civilsamhällets organisationer har enligt många forskare fått minskat inflytande på senare år. Arbetet inom dem har dock traditionellt haft betydelse som inskolning av ledare från breda skikt i samhället till olika ledaruppdrag. Det är också en erfarenhet som många av våra nuvarande makthavare har bakom sig. Det är fortfarande i de nordiska länderna möjligt att nå toppositioner i samhället med främst en politisk skolning och organisations- erfarenhet. 
 De viktigaste organisationerna torde vara arbetsmarknadens parter. Dessa präglas fortfarande av könsuppdelningen på arbets- marknaden och av den historiska dominansen inom svensk industri av mansdominerade branscher såsom  
 verkstads-, 
 stål-, 
  trä- och pappersindustri. Det syns också på de ledande positionerna. Tjänsteyrkenas snabba expansion har dock lett till en starkt ökad andel kvinnliga medlemmar i fackförbunden. Samtidigt finns det också en ambition till jämställdhet, som dock manifesteras främst på de mest synliga – men samtidigt naturligtvis mycket viktiga – toppositionerna. 
  
 6 
  
 TP PT  
 Miller  Sutton 2007. 
 141 
  
 Organisationsväsendet 
  
 SOU 2007:108 
  
 De enskilda medlemsförbunden inom LO och Svenskt Närings- liv styrs främst av män (87 respektive 100 procent av ordförandena är män). På central nivå finns dock en minoritet kvinnor, och de viktiga ordförandeposterna i båda centralorganisationerna innehas numera av kvinnor. 
 Tjänstemännens och akademikernas organisationer har ett mer könsbalanserat ledarskap. I  
 TCO-förbundens 
  styrelse är hälften kvinnor och i Saco 44 procent. Centralt har TCO en majoritet kvinnor, medan Saco har 43 procent inklusive en kvinnlig ordförande. Svenskt Näringslivs styrelse har 17 procent kvinnor, medan småföretagarnas Företagarna har 39 procent samt en kvinnlig vd. 
 I ledningarna för de offentliga arbetsgivarnas organisationer – Arbetsgivarverket och Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) - är 38 procent kvinnor, och i de ideella organisationernas Arbets- givaralliansen utgör kvinnorna en tredjedel i styrelsen. 
 Historiska förhållanden är emellertid ingen bra förklaring till den nutida snedfördelningen på ledande fackliga positioner. LO har numera 46 procent kvinnliga medlemmar, TCO 62 och Saco 51 procent. I LO innebär det att både central styrelse och kongress har alltför få kvinnliga representanter i förhållande till deras andel bland medlemmarna, som är 46 procent. Inom TCO och Saco är kvinnorepresentationen i styrelsen proportionerlig, men även där är kvinnors representation vid kongressen alltför låg i förhållande till andelen kvinnliga medlemmar. 
 I boendeorganisationerna är könen ungefär lika väl represen- terade i bostadsrättsorganisationer, men fastighetsägar- och villa- ägarförbunden är nästan helt manligt styrda. I hyresgäströrelsen finns en dryg tredjedel kvinnor i styrelsen. 
 I de så kallade identitetsorganisationerna är kvinnor och män lika många på ledande poster. Men särskiljer vi enskilda organisa- tioner framgår att kvinnorna främst finns i patient- och pensionärs- organisationer, medan männen dominerar i invandrarorganisa- tioner. Ungdomsorganisationerna som helhet har en jämn könsfördelning. 
 Idrottsrörelsen har på riksplanet en könsbalanserad ledning med bl.a. en kvinnlig ordförande. Men de enskilda idrottsförbunden är kraftigt mansdominerade i styrelser och ledning, där det i genomsnitt finns 29 procent kvinnor. 
 I de religiösa samfunden slutligen finns det sammanlagt 35 pro- cent kvinnor i ledande positioner. Mest jämställda är frikyrkorna 
 142 
  
 SOU 2007:108 
  
 Organisationsväsendet 
  
 med 44 procent, medan de muslimska och judiska samfunden har lägst andel kvinnor bland ledarna (27 procent). Svenska kyrkan har en knapp tredjedel kvinnliga ledare. 
 143 
 7 Massmedier 
  
 7.1 
  
 Medierna har blivit fler och deras inflytande ökar 
  
 En nyligen genomförd undersökning har visat att makteliterna på alla samhällets fält tillmäter massmedierna störst inflytande i samhället i dag. De anses till och med ha större makt än medborgarna och deras representanter i riksdag och regering. Man anser samtidigt att denna mediernas makt är alltför stor. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Nu ligger det kanske i sakens natur att makthavarnas bedömning färgas av att just de torde granskas särskilt noga och ofta av medierna. Men till och med medieeliten själv kan tänka sig att minska sin makt något. 
 Det är mycket som talar för att mediernas makt har ökat under senare år. Under  
 1990-talet 
  har inte minst kommersialiseringen och transnationaliseringen av medierna lett till att det finns många fler  
 tv-kanaler 
  och radiostationer. Samtidigt har som nämndes i kapitel 6 organisationslivet förlorat massor av medlemmar, främst genom att de inte längre attraherar nya medlemmar när de äldre försvinner. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 Åsiktsutbytet och opinionsbildningen i samhället sker i stället allt mer i medialiserad form, inte genom mobilisering i de traditionella organisationerna. Informationsflödet och påverkan genom kommunikation har blivit allt viktigare. Man kan uttrycka det som att den diskursiva makten blivit mer betydelsefull i samhället. Det blir alltså allt viktigare att den publicistiska makten är brett och allsidigt baserad och att så många olika röster som möjligt kan deltaga i den offentliga opinionsbildningen i medierna. 
 Vi undersöker här etermedier, tidningar och tidskrifter för att se hur kvinnliga och manliga chefer fördelar sig över dessa arenor för politisk och diskursiv makt i samhället. Vi börjar med en över- gripande figur över könsfördelningen bland cheferna för att sedan undersöka de olika medietyperna var för sig. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Göransson 2007 (kapitel 20). 
  
 2 
  
 TP PT  
 Göransson 2000. 
 145 
  
 Massmedier 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 7.1 Översikt över kvinnor och män på chefspositioner inom olika medier. Procent 
  
 90 
  
 84 
  
 85 
  
 82 
  
 84 
  
 72 
  
 80 
  
 70 
  
 57 
  
 60 
  
 43 
  
 50 
  
 40 
  
 28 
  
 30 
  
 16 
  
 15 
  
 18 
  
 16 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Public service 
  
 Kommersiella 
  
 Morgon- 
  
 A-pressen 
  Landsorts- 
  
 Storstads- 
  
 etermedier 
  
 etermedier 
  
 tidningar 
  
 press 
  
 press 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Källa: Hemsidor och Medieguiden. Antal (kvinnor/män) se tabell B 7.1,B7:3, B7.4, B7.9, B7.10 och B7.11 i tabellbilagan. Figuren omfattar vd, chefredaktörer och chefer för ledarredaktionerna. För övriga positioner se också tabellbilagan. 
 Vi kan omedelbart konstatera att kvinnorna generellt sett är starkt underrepresenterade på massmediernas mest inflytelserika posi- tioner. Det enda undantaget är public  
 service-tv 
  och radio, där de utgör 43 procent. 
 I organisationslivet (liksom för övrigt i politiken) har traditionellt kvinnor kunnat nå högre maktpositioner i större utsträckning än på andra områden – i likhet med grupper med lägre social bakgrund och/eller lägre utbildning. Det har varit ett av särdragen i de nordiska länderna jämfört med andra länder. När nu folkrörelsernas och de ideella organisationernas makt tycks vara i avtagande samtidigt som de mediala arenorna tar över samhällets för demokratin så viktiga opinionsbildning, är det alltså särskilt viktigt att både kvinnor och män har inflytande över medierna. Men vi ser att det är en mycket kraftig manlig dominans på de högsta maktpositionerna på det fält som formulerar de frågor som kommer upp på samhällets dagordning. 
 146 
  
 SOU 2007:108 
  
 Massmedier 
  
 7.2 
  
 Etermedier 
  
 7.2.1 
  
 I public  
  
 service-medier 
  finns det många kvinnliga chefer 
 När det gäller public  
 service-tv 
  och  
 -radio 
  är könsfördelningen bland administrativa chefer tämligen jämn. En tidigare under- sökning har visat att särskilt företagsledningen (styrelseordförande och vd) i likhet med de flesta företagsledningar brukar vara mans- dominerad, medan publicistiska positioner är mer jämlikt fördelade över könen. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
  
 En närmare undersökning av de publicistiska positionerna vid Sveriges Radio visar att kvinnorna är i majoritet bland cheferna, medan könsfördelningen bland övriga reportrar är jämn. (Se tabell B 7.2 i tabellbilagan). 
  
 7.2.2 
  
 Kommersiella etermedier har främst manliga chefer 
  
 I de kommersiella medierna dominerar de manliga cheferna stort. Men i  
 tv-företagen 
  – till skillnad från radioföretagen – kan vi se samma tendens som i public service ovan, nämligen att män är administratörer och kvinnor publicister. Vid kommersiella  
 tv-bolag 
  finns totalt 13 kvinnliga och 27 manliga chefer; av dem är tre kvinnor och 18 män administrativa chefer medan tio kvinnor och nio män är publicistiska chefer (se tabell B7.3 i tabellbilagan). I de kommersiella radioföretag som här undersökts finns däremot inga kvinnliga chefer alls (dvs vd eller programchefer) (tabell B7.4 i tabellbilagan). 
  
 7.2.3 
  
 Nyhetsbyråer 
  
 Tidningarnas Telegrambyrå (TT) 
 I nyhetsbyrån TTs styrelse och ledning finns totalt 19 chefer, varav tre fjärdedelar är män. Den fjärdedel som utgörs av kvinnor är antingen suppleanter eller personalrepresentanter. (Se tabell B7.5. ) 
  
 3 
  
 TP PT  
  
 Djerf-Pierre 
  2007. 
 147 
  
 Massmedier 
  
 SOU 2007:108 
  
 7.3 
  
 Cheferna för tidningar och tidskrifter är oftast män 
  
 De mest inflytelserika tidningarna har indelats på flera olika sätt, som framgår nedan. Men hur vi än räknar blir resultatet en över- väldigande manlig dominans på de opinionsbildande positionerna i pressen. 
  
 7.3.1 
  
 Morgontidningarna har främst manliga chefredaktörer 
  
 Figur 7.2 Morgontidningarnas chefredaktörer och ledarredaktörer. Procent 
  
 90 
  
 83 
  
 85 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 17 
  
 15 
  
 10 
  
 0 
  
 Chefredaktör 
  
 Ledarredaktör 
  
 Källa: Medieguiden 2006. Omfattar samtliga 131 morgontidningar. Antal kvinnor/män: chef- redaktörer 22/111, chefer för ledarredaktioner 14/77. Se tabell B7.6 i tabellbilagan. 
 Männen dominerar stort som chefredaktörer och ledarredaktörer i landets morgontidningar. I den mån det finns skillnader i åsikter, ämnesval eller vinklingar mellan könen, så når de knappast morgontidningarnas läsare. 
  
 7.3.2 
  
 A-pressen 
  
  leds av nästan bara män 
 Sammanlagt är det 26 tidningar som dominerar de olika A- regionerna. De har totalt sett 23 manliga och fem kvinnliga chef- redaktörer samt 20 manliga och fem kvinnliga chefer för ledar- redaktionerna. I procent innebär det att 18 procent av chef- 
 148 
  
 SOU 2007:108 
  
 Massmedier 
  
 redaktörerna är kvinnor och 82 procent är män, medan 20 procent av cheferna för ledarredaktionerna är kvinnor och 80 procent är män. 
 Men eftersom tidningarnas spridningsområden täcker olika stora områden, har de olika tidningarnas opinionsbildare också olika stort inflytande beroende på hur stort område deras tidning täcker. De största tidningarna är Göteborgsposten som dominerar i 13  
 A-regioner, 
  Sydsvenska Dagbladet som är störst i nio regioner, Nerikes Allehanda som dominerar fem områden och Upsala Nya Tidning som dominerar fyra. Det innebär i sin tur att de manliga chefredaktörerna och ledarskribenterna som skriver i tidningarna med den största täckningen har ett ännu större inflytande än vad som framgått ovan. 
 De fem kvinnliga chefredaktörerna finns på tidningar som endast är störst i en  
 A-region 
  var. Kvinnliga ledarredaktörer finns dock även på några tidningar med större spridning såsom Sydsvenska Dagbladet (störst i nio regioner), Aftonbladet (störst i tre regioner) och Östersundsposten (störst i två). Om vi viktar opinionsbildarna med respektive tidnings spridningsområde får vi följande fördelning mellan kvinnor och män. 
 Figur 7.3 Dagspress med störst upplaga inom varje  
 A-region. 
  Procent 
  
 100 
  
 93 
  
 90 
  
 80 
  
 76 
  
 70 
  
 60 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 40 
  
 Män 
  
 30 
  
 24 
  
 20 
  
 7 
  
 10 
  
 0 
  
 Chefredaktör 
  
 Chef ledarredaktion 
  
 Källa: Medieguiden 2006. Antal kvinnor/män: chefredaktörer 5/63, chefer för ledarredaktioner 
  
 16/52. Se tabell B7.7 i tabellbilagan. 
  
 149 
  
 Massmedier 
  
 SOU 2007:108 
  
 Det innebär att det är totalt 15 procent kvinnliga och 85 procent manliga chefredaktörer och ledarredaktörer, som präglar de dominerande tidningarna i landets  
 A-regioner. 
  Dagspressens opinionsbildare består med andra ord i överväldigande grad av män. 
  
 7.3.3 
  
 Dagspress med viss total upplaga: återigen främst män 
  
 Om vi undersöker dagstidningar med upplaga över 28 000 ex ser vi att en av sex vd är kvinna. Bland chefredaktörerna utgör männen 84 procent, bland cheferna för ledarredaktionerna är de 81 procent och bland övriga redaktionschefer 68 procent. Längre ned i hierarkin finns det alltså fler kvinnor, även om männen dominerar stort även bland redaktionscheferna. 
  
 Tabell 7.1 
  
 Dagspress med upplaga över 28 000 
  
 Position 
  
 Antal 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 kvinnor 
  
 Vd 
  
 1 
  
 5 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Chefredaktör 
  
 6 
  
 32 
  
 16 
  
 84 
  
 Chef ledarredaktion 
  
 5 
  
 21 
  
 19 
  
 81 
  
 Övriga redaktionschefer 
  
 6 
  
 13 
  
 32 
  
 68 
  
 Tota1t 
  
 18 
  
 71 
  
 20 
  
 80 
  
 Anm:Här ingår Helsingborgs Dagblad, Metro Göteborg, Dagens Industri, Sydsvenska Dagbladet, Svenska Dagbladet, Metro Stockholm, Göteborgsposten, Stockholm City, Expressen, Dagens Nyheter, Aftonbladet, Baro- metern, Blekinge läns tidning, Bohuslänningen, Borås Tidning. Eskilstunakuriren, Falukuriren, GT, Hallands Nyheter, Jönköpingsposten, Kristianstadsbladet, Kvällsposten, Metro Skåne, Nerikes Allehanda, Norra Väste- botten, Norrköpings Tidningar, Norrländska Socialdemokraten, Nya Wermlandstidningen, Skånska Dagbladet, Smålandsposten, Smålandstidningen, Sundsvalls Tidning, Upsala Nya Tidning, Vestmanlands Läns Tidning, VästerbottensKuriren, Östersundsposten och Östgöta Correspondenten. 
  
 7.3.4 
  
 Bland tidskrifternas chefredaktörer finns både kvinnor och män 
  
 När det gäller chefredaktörer/ansvariga utgivare för de största tids- krifterna råder betydligt mer jämställda förhållanden. Emellertid finns det tydliga skillnader mellan de typer av tidskrift som kvinnor respektive män arbetar med. 
 150 
  
 SOU 2007:108 
  
 Massmedier 
  
 Figur 7.4 Chefredaktörer vid tidskrifter med upplaga över 100 000. Procent 
 42 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 58 
 Källa: Observer och Medieguiden 2006. Antal kvinnor/män 47/65. Se tabell B7.7 i tabellbilagan. 
  
 7.3.5 
  
 Press efter utgivningsort 
  
 Om vi skiljer mellan landsortens press och storstädernas fram- kommer smärre skillnader. 
 I landsortspressen är tre fjärdedelar av chefredaktörerna män och inte mindre än 87 procent av cheferna för ledarredaktionerna. En enda procent av de verkställande direktörerna är kvinnor. 
 Figur 7.5 Chefer vid landsortspressen. Procent 
  
 120 
  
 99 
  
 100 
  
 87 
  
 80 
  
 77 
  
 Kvinnor 
  
 60 
  
 Män 
  
 40 
  
 23 
  
 20 
  
 13 
  
 1 
  
 0 
  
 Vd 
  
 Chefredaktör 
  
 Ledarredaktör 
  
 Källa: Medieguiden 2006. Antal kvinnor/män vd 2/31, chefredaktörer 28/94, chefer för ledarredaktioner 7/48. Se tabell B7.9. 
 151 
  
 Massmedier 
  
 SOU 2007:108 
  
 Inom storstadspressen finns det dock en ännu mindre andel kvinnliga chefredaktörer. Däremot finns det fler kvinnliga chefer för ledarredaktionerna, nämligen en fjärdedel medan männen alltså har tre fjärdedelar av dessa viktiga uppdrag. Det är alltså fortfaran- de fråga om en snarast uppseendeväckande snedfördelning mellan könen. 
 Figur 7.6 Storstadspress: företagsledning och publicistisk ledning. Procent 
  
 100 
  
 92 
  
 85 
  
 90 
  
 80 
  
 73 
  
 70 
  
 60 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 Män 
  
 40 
  
 30 
  
 27 
  
 20 
  
 15 
  
 8 
  
 10 
  
 0 
  
 Vd 
  
 Roth 
  
 Ledarred 
  
 Källa: Medieguiden samt hemsidor. Omfattar Aftonbladet, Dagens Industri, Dagens Nyheter, Expressen, GT, Göteborgsposten, Kvällsposten, Skånska Dagbladet, Metro Göteborg, Malmö, Stockholm, Stockholm City, Svenska Dagbladet och Sydsvenska Dagbladet. Se tabell B 7.10 i tabellbilagan. 
 Proportionerna mellan totala andelen kvinnor och män i ledande positioner i storstadspressen framgår ännu tydligare i ett cirkel- diagram. 
 152 
  
 SOU 2007:108 
  
 Massmedier 
  
 Figur 7.7 Storstadspressens sammanlagda ledning. Procent 
 16 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 84 
 Källa: Medieguiden samt hemsidor. Omfattar Aftonbladet, Dagens Industri, Dagens Nyheter, Expressen, GT, Göteborgsposten, Kvällsposten, Skånska Dagbladet, Metro Göteborg, Malmö, Stockholm, Stockholm City, Svenska Dagbladet och Sydsvenska Dagbladet. Antal kvinnor/män: 6/31. Se även tabell B 7.11 i tabellbilagan. 
  
 7.3.6 
  
 De som granskar medierna är ofta kvinnor 
  
 Av dem som är satta att granska medierna är övervägande delen kvinnor. Det gäller både Granskningsnämnden, Pressombuds- mannen och Pressens Opinionsnämnd. 
 Figur 7.8 Granskningsnämndens ledamöter. Procent kvinnor och män 
 37 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 63 
 Källa: Hemsida. Antal kvinnor/män: 15/9. Se vidare tabell B 7.12 i tabellbilagan. 
 Även i Pressens Opinionsnämnd och hos pressombudsmannen finns något fler kvinnor än män. 
 153 
 Massmedier SOU 2007:108 
 Figur 7.9 Pressombudsmannen och Pressens opinionsnämnd. Procent kvinnor och män 
 42 
  
  Kvinnor 
  
 58 
  
 Män 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: 21/15. För specificerade uppgifter om positioner, se tabell B7.13 i tabellbilagan. 
  
 7.4 
  
 Andra undersökningar 
  
 Vi har i detta kapitel kartlagt mediefältets viktiga makthavare, de som bestämmer vad som ska diskuteras och hur det ska diskuteras 
 – med andra ord, de som har dagordningsmakten i samhället. 
 Vi har gått efter direktivens bedömning av vilka de viktigaste positionerna är. Men det finns andra sätt att göra rangordningar. Varje år gör till exempel tidskriften DSM en lista över de viktigaste opinionsbildarna i Sverige. Det är en fältets egen bedömning som görs genom att trehundra journalister och kommentatorer inbjuds att svara. År 2007 svarade cirka 160 personer. Av de 20 opinions- bildare som placerades högst, visade sig 15 vara män och fem kvinnor. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT  
 Åtta av personerna på listan är politiker, främst ministrar, sju är journalister, främst ledarskribenter, två är författare, en är företagsledare, en  
 LO-ordförande 
  och en är kung (!). Av de fem kvinnorna är två journalister, en politiker/minister, en  
 LO-ordf- 
  örande och en författare. Det är med andra ord särskilt politiker och ledarskribenter som mediefolket självt bedömer har den opinionsbildande makten i landet. 
 Vi kan dra slutsatsen att utgångspunkten i direktiven om mediernas makthavare bekräftas av denna rangordning, där särskilt 
  
 4 
  
 TP PT  
 Dagens Nyheter den 11 januari 2007. 
 154 
  
 SOU 2007:108 
  
 Massmedier 
  
 de stora dagstidningarnas ledarskribenter framhävs som viktiga opinionsbildare. 
  
 7.5 
  
 Sammanfattning 
  
 Det samlade intrycket av genomgången av medierna och köns- fördelningen bland chefer och tongivande opinionsbildare är att det är en massivt manlig församling. I den administrativa ledningen för public  
 service-etermedierna 
  sitter företrädesvis män, medan det finns en jämn könsfördelning bland de publicistiska positionerna. De kommersiella etermedierna är helt mansdominerade i sin ledning. 
 När det gäller dagspressen, dess ledning och opinionsbildande ledare är mansdominansen också överväldigande. En skillnad är dock att det finns fler kvinnliga chefredaktörer i landsortspressen än i storstadspressen, och tvärtom fler kvinnliga chefer för ledar- redaktionen i storstadspressen än i landsorten. 
 Om vi undersöker de tidningar som är störst i landet i de olika  
 A-regionerna, 
  visar även denna indelning en kraftig mansdominans. 
 Den starka könsfördelningen bland mediecheferna är snarast förbryllande. Det är helt klart så att könen har olika tillgång till de mediala arenorna. Mediernas växande makt tycks inte vara något som kvinnor i någon högre grad är delaktiga i. 
 Det är också bekymmersamt att det ena könet har så marginellt inflytande över opinionsbildning och diskursiv makt – när det är så att kvinnor och män fortfarande i stor utsträckning har olika typer av yrken, dominerar olika nivåer i hierarkierna och trots allt ännu har olika stort ansvar för hushåll och barnomsorg. Det är männens livserfarenheter, prioriteringar och problemformuleringar som kommer att dominera samhällsdebatten. 
 155 
 8 Kulturen 
  
 8.1 
  
 Kulturen är ett heterogent men eget fält 
  
 Kulturområdet är ett heterogent fält. Hit räknas (1) en rad positioner som tillsätts genom beslut av politiker och ofta  
 med  
 politiker. De kontrollerar främst ekonomiska resurser men har just därför möjlighet att styra satsningar, att bedriva kulturpolitik. Men det finns också (2) många positioner som kontrolleras  
 inifrån  
 det kulturella fältet och besätts utifrån kollegiala principer och bedömning. Det sistnämnda gäller främst sådana positioner, som kontrollerar vad man kallar det symboliska kapitalet på fältet. Det är till exempel positioner som ledamot av en jury eller annan prisutdelande församling men också som recensent eller kulturchef vid någon av de viktiga tidskrifterna och de stora dagstidningarna i landet. Dessa fungerar som ett slags grindvakter och spelar avgörande roll för vad som premieras som god litteratur, god konst, god teater osv, dvs vilka som blir insläppta och etablerade på kulturfältet. Men det finns också (3) positioner som skapats genom innehavarnas starka ställning på marknaden, till exempel en författare som säljer stora upplagor. 
 Aktör på kulturens fält kan man alltså bli med hjälp av mycket varierande resurser och kontakter. Det gör att de ledande makthavarna på fältet är en heterogen skara med skiftande bak- grund och karriärgångar bakom sig. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 Detta beror på att kulturfältet är ett fält, som influeras både av politikens logik och av marknadslogiken, samtidigt som det finns ett starkt autonomianspråk utifrån fältets egen bedömning av vad som är god kultur: god litteratur, god konst, god musik och teater. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 Den statliga kulturpolitiken har traditionellt haft ambitionen att stödja de värden som omfattas av fältets interna samförstånd, den 
  
 1 
  
 TP PT  
 Jordansson 2007. 
  
 2 
  
 TP PT  
 Bourdieu 1993. 
 157 
  
 Kulturen 
  
 SOU 2007:108 
  
 värdehierarki som kulturfältets egna aktörer lyft fram, men som inte alltid har den breda folkliga förståelse som krävs för att marknaden ensam ska kunna garantera dess överlevnad. Över längre tid kan man notera svängningar i den rådande synen hos i synnerhet den politiska eliten när det gäller balansen mellan offentligt och privat stöd till kulturell yrkesutövning, men också när det gäller synen på samhällets ansvar för att det ska finnas en någorlunda jämlik tillgång till kvalificerad kultur i landet. 
 För vår utredning har direktiven prioriterat kartläggningen av de politiskt tillsatta positionerna. Vi har emellertid utvidgat kultur- positionerna till att omfatta även vissa positioner som gäller fördelningen av anseende och symboliskt viktiga belöningar, för att få möjlighet att diskutera eventuella skillnader mellan olika typer av makthavare. 
  
 8.2 
  
 Sega strukturer gav männen försteg 
  
 Kvinnors och mäns möjligheter att nå ledande positioner inom kulturområdet styrs av flera olika avvägningar. Vi har i tidigare kapitel i denna rapport sett hur en genomskinlig rekryterings- process tillsammans med en ambition till allsidig representation genomgående lett till att politiskt inflytande främjat kvinnors delaktighet även på högre nivåer. 
 Samtidigt ger olika konstarter olika förutsättningar för personer ur olika grupper att nå framgång. Det tycks till exempel finnas särskilt få kvinnor i ledande position på musikens område, medan å andra sidan teatern som konstform tidigt krävde att det fanns skådespelare av båda könen. 
 Vi kan konstatera att mänskligheten har ett tungt och segt arv när det gäller hur kvinnor och män får skapa. Kvinnor har lättare haft tillgång till passiv konsumtion än till aktivt skapande. När de skapat har de ofta mött begränsningar i form av omgivningens krav och förväntningar. 
 Redan i det antika Grekland fanns föreställningar om konst och kön. Så ansågs till exempel det aktiva skrivandet anstå män, medan det passiva läsandet av någon annans verk lämpade sig för slavar och kvinnor. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
  
 3 
  
 TP PT  
 Svenbro 1999. 
 158 
  
 SOU 2007:108 
  
 Kulturen 
  
 Under romantiken i slutet av  
 1700-talet 
  och början av  
 1800-talet 
  ledde en ny syn på könen som varandras motsatser till att kvinnors rörelsefrihet inskränktes även rent konkret. De fick exempelvis inte längre spela dramatiska pianostycken eftersom det krävde okvinnligt häftiga rörelser, och de fick ett mer inskränkt rörelseschema inom scendansen. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
  
 Den nya individualismen omfattade inledningsvis endast män, och enbart mannen kunde vara ett skapande geni. Även framväxten av en ny borgerlig offentlighet sågs som en ny manlig arena. Det ifrågasattes att kvinnors konstnärliga alster skulle visas i offentlig- heten och att de skulle kunna vara medlemmar i Konstakademien. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT  
 De olika akademierna (för musik, vetenskap, vitterhet och de fria konsterna) hade grundats efter internationellt mönster under 1700- talet. De blev snabbt manliga monopol. 
 Rent praktiskt kringskars kvinnors möjligheter till aktivt skapande genom att de oftast saknade ett eget rum – för att tala med Mitchell – liksom tid för eget skapande, och de hänvisades småningom till de lägre värderade genrerna. I takt med att de olika konstarterna differentierades så att till exempel komponerande och spelande skildes åt och en värdehierarki mellan olika genrer inom bildkonsten utvecklades, blev det också möjligt och uppenbarligen viktigt att koppla den högre ansedda varianten (måleriet, komponerandet) till män och det manliga, medan den lägre värderade (textilkonst) blev kvinnlig. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT 
  
 När amatören miste sin air av genialitet och skönande och det professionella nådde prestige, då hänvisades kvinnorna till amatörskapet och det blev viktigt att bevara professionerna manliga. Vi lever – som framgår nedan – fortfarande med efterverk- ningarna av detta arv. 
  
 8.3 
  
 De mansdominerade akademierna ger anseende 
  
 En kartläggning av var kvinnor och män befinner sig i kultureliten uppvisar ett tydligt mönster. 
 De tyngsta grindvakternapå kulturfältet när det gäller att bestämma vad som är den yppersta kulturen på olika områden, torde vara de främsta prisutdelande församlingarna. I akademierna 
  
 4 
  
 TP PT  
 Pham 2000, Olsson 2000. 
  
 5 
  
 TP PT  
 Lindberg 1987 och 1992. 
  
 6 
  
 TP PT  
 Lindberg 2000. 
 159 
  
 Kulturen 
  
 SOU 2007:108 
  
 blir man invald på livstid och det sker efter beslut av de redan tidigare invalda akademiledamöterna, dvs. genom kooptering. Här utgör männen den stora majoriteten. 
 Figur 8.1 Akademiledamöter. Procent 
  
 90 
  
 78 
  
 80 
  
 75 
  
 72 
  
 70 
  
 56 
  
 60 
  
 44 
  
 50 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 22 
  
 25 
  
 28 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Musikaliska 
  
 Konst- 
  
 Svenska 
  
 De nios 
  
 akademin 
  
 akademin 
  
 akademin 
  
 samfund 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: Musikaliska akademien 39/139, Konstakademien 26/78, Svenska akademien 5/13, De nios samfund 4/5. Här är endast akademiledamöter medtagna. För specificerade uppgifter om övriga positioner, se tabell B 8.1. 
 Som figuren visar utgör kvinnor en liten minoritet på cirka en fjärdedel bland de stora prestigefyllda akademiernas ledamöter. Akademierna tycks ännu inte ha hämtat sig efter det sena 1700- talets maskulinistiska reningsbad. För att i någon mån få en uppfattning om effekterna av det tidiga  
 1990-talets 
  debatt om varvade listor i politiken osv., har vi – där så varit möjligt – särskilt de ledamöter som invalts från och med 1994 – det år då utnämningspolitiken i allmänhet tycks ha upptäckt de kompetenta kvinnorna. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT  
 Det visar sig att 65 procent av de nuvarande kvinnliga ledamöterna och 32 procent av de manliga valts in sedan dess. På senare år har det alltså därigenom blivit en större balans bland ledamöterna. 
 I Svenska akademien har en av de fem kvinnliga och fem av de 13 manliga ledamöterna (dvs. 20 respektive 38 procent av de nuvarande kvinnliga respektive manliga ledamöterna) invalts under samma period. Här verkar det alltså inte finnas någon motsvarande tendens. 
  
 7 
  
 TP PT  
 Jordansson 2007. 
 160 
  
 SOU 2007:108 
  
 Kulturen 
  
 I det litterära De nios samfund råder kvantitativ jämställdhet bland de nio ledamöterna. En rad andra prisjuryer och nämnder har också undersökts och befunnits vara i huvudsak könsbalanserade med totalt 51 procent kvinnor och 49 procent män (se närmare tabell B8.2 i tabellbilagan). 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT  
 Dessa prisjuryer ändrar ofta samman- sättning genom att regelbundet förnya sina ledamöter. 
  
 8.4 
  
 Kvinnliga och manliga kulturpolitiker ger ekonomiskt stöd 
  
 På  
 1970-talet 
  blev alltså kulturen ett politiskt område. En artikulerad kulturpolitik skapades liksom institutioner och organ som skulle omsätta den i praktiken. 
 Styrelseposterna i ett antal centrala kulturnämnder och konstråd visar sig inte oväntat vara rätt jämnt fördelade mellan kvinnor och män (figur 8.2). 
 Figur 8.2 Styrelser för kulturnämnder och råd. Procent kvinnor och män 
 43 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 57 
 Källa Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män: 26/34. För specificerade uppgifter om enskilda nämnder och råd, se tabellerna B 8.4 till och med B 8.9 i tabellbilagan. 
 Vid Svenska institutet som arbetar med kulturellt utbyte med andra länder, består styrelsen av tre kvinnliga och fem manliga ledamöter, varav en är ordförande. Vd är en kvinna, som också ingår i styrelsen (tabell B 8.24). 
  
 8 
  
 TP PT  
 Det finns naturligtvis fler viktiga prisutdelande församlingar. Här har medtagits de största. 
 161 
  
 Kulturen 
  
 SOU 2007:108 
  
 8.5 
  
 Arkiv och museer leds av både kvinnor och män 
  
 I de offentliga arkiven och på museer bevaras vårt kulturella arv. 
  
 8.5.1 
  
 De statliga arkiven 
  
 Den centrala makten över arkivväsendet – Riksarkivets styrelse och ledning – finns företrädesvis hos män, medan de regionala arkiven leds av ungefär lika många kvinnor som män. 
 Figur 8.3 De svenska statliga arkivens styrelse och ledning. Antal kvinnor och män 
  
 80 
  
 70 
  
 68 
  
 60 
  
 56 
  
 61 
  
 50 
  
 44 
  
 39 
  
 40 
  
 Kvinnor 
  
 32 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Riksarkivet 
  
 Lands- och 
  
 Totalt 
  
 stadsarkiv 
  
 Källa: Statskalendern 2006 och direktuppgifter från enskilda arkiv. Antal kvinnor/män: riksarkivet 6/13, lands- och stadsarkiven 5/4. För uppgifter om enskilda positioner och arkiv, se tabell B8.10 i tabellbilagan. 
  
 8.5.2 
  
 Statliga museer och länsmuseer 
  
 Vid  
 statliga museer  
 finns totalt sett en dominans av kvinnliga chefer på olika nivåer (57 procent, vilket dock är inom ramen för vad som officiellt ses som jämställt.) Då är styrelseledamöter, enhetschefer och stabschefer inräknade. Det finns sex kvinnliga ordförande och fyra manliga. De exekutiva toppositionerna (museichef, vd) besätts dock av sammanlagt 14 kvinnliga och 16 manliga museichefer/över- intendenter, som visas i figuren. 
 162 
  
 SOU 2007:108 
  
 Kulturen 
  
 På  
 länsmuseeerna  
 finns det dubbelt så många manliga som kvinnliga länsmuseichefer. Kvinnorna har med andra ord en tredje- del av toppositionerna. En av de åtta kvinnorna och sju av de 16 männen står samtidigt som landsantikvarier. 
 Figur 8.4 Toppchefer för statliga museer och länsmuseer. Procent kvinnor och män 
  
 80 
  
 70 
  
 67 
  
 60 
  
 53 
  
 47 
  
 50 
  
 40 
  
 Kvinnor 
  
 33 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Statliga museer 
  
 Länsmuseer 
  
 Källa: Hemsidor för respektive museum. Antal kvinnor/män: statliga museer 14/16, länsmuseer 8/16. Uppgift saknas för tre länsmuseer. För specificerade uppgifter om positioner och enskilda museer, se tabell B 8.3 och B 8.4 i tabellbilagan. Om styrelseledamöter och övriga chefer tas med, blir fördelningen för statliga museer 57 procent kvinnor och 43 procent män eller 114 kvinnor och 87 män. Motsvarande uppgift har inte kunnat påträffas på hemsidor eller i Statskalendern för länsmuseerna. 
 För några konstmuseer och mindre konsthallar som inte inkluderas i ovanstående statliga och länsmuseer visas könsfördelningen bland cheferna i figur 8.9. Sammanlagt är det en manlig dominans, men den faller inom ramen för vad som officiellt brukar accepteras som en jämn fördelning. 
 163 
  
 Kulturen 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 8.5 Övriga konstmuseer och konsthallar. Procent kvinnor och män. 
 40 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 60 
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: 10/15, varav sex kvinnor och 8 män är konstnärliga ledare. För specificerade uppgifter om enskilda konsthallar och museer, se tabell B 8.14 i tabellbilagan. 
  
 8.5.3 
  
 Teater och musik 
  
 I direktiven nämns särskilt de statliga teatrarna. Vi har dock valt att även ta med andra teatrar för att möjliggöra en jämförelse mellan teatrar med olika huvudmän och mellan olika nivåer. Styrelserna för statliga, länsteatrar och stadsteatrar är som regel köns- balanserade. I figuren 8.5 jämförs tillgängliga uppgifter om chefer för olika kulturinstitutioner. 
 Vid teatrar och musikteatrar finns ibland både en konstnärlig och en ekonomisk/administrativ ledning. När det gäller de konstnärliga ledarna varierar sammansättningen mycket. Det är svårt att finna jämförbara uppgifter för olika institutioner på detta område. Ofta anges inte styrelserna på hemsidorna. Ibland saknas där i stället uppgift om konstnärlig ledning. De mest systematiska uppgifterna finns i Statskalendern, men den omfattar naturligtvis inte till exempel privatteatrarna. 
 164 
  
 SOU 2007:108 
  
 Kulturen 
  
 Figur 8.6 Chefer för olika kulturinstitutioner. Procent kvinnor och män 
  
 100 
  
 90 
  
 90 
  
 78 
  
 80 
  
 70 
  
 64 
  
 70 
  
 57 
  
 60 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 43 
  
 36 
  
 Män 
  
 40 
  
 30 
  
 30 
  
 22 
  
 20 
  
 10 
  
 10 
  
 0 
  
 Nationell 
  
 Opera 
  
 Symfoniker 
  
 Länsmusik 
  
 Regional 
  
 teater 
  
 teatrar 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: nationell teater 16/12, opera 21/37, länsmusik 7/16, sym- 
  
 foniker 2/7, regionteater 2/19. Se tabellerna B  
 8.16–B 
  8. 21 i tabellbilagan. 
  
 En undersökning av några privata teatrar i Stockholm visar att de leds av sammanlagt fyra kvinnor och tre män. 
 En sammanställning av de uppgifter som finns tillgängliga om konstnärlig ledning vid nationella teatrar, privata teatrar och operahus ger vid handen att det finns tio kvinnor och åtta män på sådana positioner (vid de teatrar som vi här funnit uppgifter för). Som ordförande eller vd (teaterchef) vid samma teatrar finns sammanlagt sex kvinnor och nio män. 
 Vid landets länsteatrar finns bara två kvinnliga teaterchefer av 21 totalt. Teaterchef är alltså i landsorten ett i princip manligt yrke. 
 Figur 8.7 Teaterchefer för länsteatrar. Procent kvinnor och män 
 10 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 90 
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män: 2/19. För uppgifter om enskilda teatrar, se tabell B8.4 i tabellbilagan. 
 165 
  
 Kulturen 
  
 SOU 2007:108 
  
 Om vi undersöker några stadsteatrar med avseende på deras styrelser (där ledamöterna är politiskt utsedda), finner vi dock fler kvinnor – totalt 48 procent kvinnor och 52 procent män. Av ordförande och vd för dessa teatrar är en kvinna och sex män (se tabell B 8.20). 
  
 8.5.4 
  
 Film 
  
 Inom filmen är könsfördelningen bland chefer och prisjuryer relativt jämn – med undantag av organisationen Film i Väst, som leds av två kvinnor och nio män. 
 Figur 8.8 Chefer vid filminstitutioner. Procent 
  
 90 
  
 82 
  
 80 
  
 70 
  
 54 
  
 58 
  
 58 
  
 60 
  
 46 
  
 42 
  
 42 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 40 
  
 Män 
  
 30 
  
 18 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Film i väst 
  
 Göteborgs 
  
 Sv Filminstitutet 
  
 Guldbaggepriset 
  
 filmfestival 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: Film i Väst 2/9, Göteborgs filmfestival 12/14, Svenska Film- institutet 7/5, Guldbaggepriset 2006 19/14. För ytterligare uppgifter se tabell B 8.15 i tabell- bilagan. 
  
 8.5.5 
  
 Kvinnor är bibliotekschefer – män leder museer, orkestrar och teatrar 
  
 På länsnivå finns det sammanlagt en dryg tredjedel kvinnor bland cheferna för länens kulturverksamhet. Men en jämförelse visar att det finns stora skillnader mellan olika konstarter. 
 Teatercheferna är till överväldigande delen män, och även bland musikchefer och museichefer dominerar männen kraftigt. Bland länsbibliotekarierna dominerar däremot kvinnorna. 
 166 
  
 SOU 2007:108 
  
 Kulturen 
  
 Figur 8.9 Länschefer på olika kulturområden. Procent kvinnor och män 
  
 100 
  
 90 
  
 90 
  
 80 
  
 74 
  
 70 
  
 67 
  
 70 
  
 64 
  
 60 
  
 Kvinnor 
  
 50 
  
 40 
  
 33 
  
 36 
  
 Män 
  
 30 
  
 26 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 10 
  
 0 
  
 Biblio- 
  
 Musei- 
  
 Musik- 
  
 Teater- 
  
 Totalt 
  
 tekarier 
  
 chefer 
  
 chefer 
  
 chefer 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
  
 8.5.6 
  
 Fler män än kvinnor leder konstnärliga utbildningar 
  
 I styrelserna för några konstnärliga högskolor vi undersökt utses ledamöter av regering och de olika berörda grupperna vid skolorna. Här finns en relativt jämn könsfördelning i styrelser och bland chefer, även om männen är i majoritet vid Dramatiska instititutet och Operahögskolan och kvinnorna något lite vid Konstfack. Fördelningen faller inom ramen  
 40–60 
  procent. Ett undantag är dock Teaterhögskolan, som har nästan dubbelt så många män som kvinnor i ledningen. 
 167 
  
 Kulturen 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 8.10 Styrelser och chefer för vissa konstnärliga utbildningar. Procent 
  
 70 
  
 65 
  
 60 
  
 52  
 48 
  
 56 
  
 56 
  
 57 
  
 50 
  
 44 
  
 44 
  
 43 
  
 40 
  
 35 
  
 Kvinnor 
  
 30 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Teater- 
  
 Konstfack 
  
 Dramatiska 
  
 Opera- 
  
 Totalt 
  
 högskolan 
  
 inst. 
  
 högskolan 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: Teaterhögskolan i Stockholm 8/15, Konstfackskolan 11/10, Dramatiska Institutet 4/5, Operahögskolan 8/10. För specificerade uppgifter om positioner, se tabell 8. 25 i tabellbilagan. 
  
 8.6 
  
 Sammanfattning 
  
 Kulturområdet påverkas både av politik, kommersiella krafter och sin egen ambition att avgöra vad som är god konst, litteratur, musik och teater efter fältets egna kriterier. Det finns en spänning mellan dessa strävanden. De påverkar rekryteringen av chefer och styrelser på olika sätt. 
 Vår kartläggning tycks bekräfta vad tidigare forskning visat, nämligen att ett politiskt inflytande gynnar rekryteringen av kvinnor. Samhällets övergripande jämställdhetsideal får här genom- slag. Vi har sett att kulturpolitikens organisationer leds av ungefär lika många kvinnor som män. 
 Å andra sidan är akademierna fortfarande kraftigt mans- dominerade. Där bestäms den symboliska hierarkin på området. Att bli invald är en heder och ett erkännande av framgång på fältet. I prisjuryer – som ju också bestämmer och belönar vad som är god konst eller litteratur – som ofta byter ledamöter inför varje ny prisutdelning, finns dock som på andra områden ungefär lika många kvinnor som män. 
 När det sedan gäller ledningen för kulturfältets olika konst- grenar ser vi samma tendens, nämligen att styrelserna har en någorlunda jämn könsfördelning, medan de exekutiva cheferna oftare är män än kvinnor. Detta gäller dock betydligt mer på länsnivå än på nationell nivå. Så är toppositionerna vid statliga 
 168 
  
 SOU 2007:108 
  
 Kulturen 
  
 museer jämnt fördelade mellan kvinnor och män. Om vi räknar med styrelserna för de statliga museerna, blir det till och med en dominans av kvinnor (57 procent). Av länsmuseernas chefer är däremot två tredjedelar män. Av de konstmuseer (som inte redan medtagits bland de statliga eller länsmuseer) och några konsthallar leds 40 procent av kvinnor, 60 procent av män. 
 När det gäller teater finner vi återigen samma tendens, nämligen att nationella teatrar har fler kvinnliga chefer än de regionala, sam- tidigt som det finns fler kvinnor i styrelserna än som teater- chefer/vd. Inom opera och musikteater är två tredjedelar av cheferna män och i symfoniorkestrarnas och länsteatrarnas ledning finns mycket få kvinnor. Om vi särskiljer de konstnärliga ledarna vid teater och opera finns något fler kvinnor än män, medan männen är fler i den administrativa ledningen. Några privata teatrar vi undersökt visade sig ha lika många kvinnliga som manliga konstnärliga ledare, men fler kvinnliga än manliga vd. 
 På länsnivå dominerar männen både som museichefer, teater- chefer och musikchefer, medan kvinnorna är fler som biblioteks- chefer. 
 Inom olika filmorganisationer finns ungefär lika många kvinnor som män – utom i organisationen Film i Väst där männen domi- nerar. 
 Cheferna för de konstnärliga högskolor som undersökts utgörs av något fler män än kvinnor – med undantag av den mans- dominerade ledningen för Teaterhögskolan och en liten övervikt kvinnliga chefer vid Konstfackskolan. 
 När det gäller landets offentliga arkiv slutligen så domineras Riksarkivets styrelse och ledning av män medan lands- och stads- arkivarierna har en jämn könsfördelning. 
 Sammanfattningsvis tycks det vara så att politisk påverkan och nationell nivå leder till rekrytering av både kvinnor och män, särskilt till styrelser, medan mansdominansen är stark på regional och lokal nivå, särskilt när det gäller exekutiva chefer. Ett undantag tycks vara arkivcheferna, som är jämnt fördelade på regional/lokal nivå. 
 Det finns också skillnader mellan olika konstarter, där ledningen för musikliv och opera är den mest mansdominerade. 
 Vi har här i enlighet med direktiven koncentrerat oss på den institutionella makten, dvs. de makthavare som i kraft av sina positioner kan dela ut ekonomiskt och symboliskt kapital eller annorlunda uttryckt: försörjningsmöjligheter och materiella 
 169 
  
 Kulturen 
  
 SOU 2007:108 
  
 belöningar lika väl som anseende och ära. Vi har alltså undersökt fältens nyckelpersoner eller gatekeepers; de som bestämmer vem och vad som ska belönas. Vi har också kartlagt dem som leder viktiga institutioner på olika kulturområden. De kan bestämma vilken konst, musik, film eller teater som ska bedrivas och av vem. 
 Vi har däremot inte undersökt de konstnärligt utövande som sådana annat än i just de fall där de ingår i gruppen gatekeepers, dvs. har institutionell makt i form av positioner som prisutdelare eller dylikt. Vi har inte undersökt dem som belönas (med undantag av nobelpristagarna – se kapitel 9). En annan undersökning får ta reda på vad som utmärker dem som befinns värdiga att lyftas upp. 
 Det finns redan vissa undersökningar som kartlagt kvinnor och män som mottagare av priser och andra hedersbetygelser. En sådan kartläggning av dem som mottagit de litterära priser som finns i landet, gjordes av Sveriges Radios kulturredaktion våren 2003. Den visade att män får de flesta priserna trots att det finns lika många kvinnliga som manliga författare. 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT  
 Här finns alltså utrymme för ytterligare forskning. 
  
 9 
  
 TP PT  
 Sveriges Radio den 5 maj 2003. 
 170 
 9 Vetenskap och högre utbildning 
  
 9.1 
  
 Vetenskapen har en manlig tradition 
  
 Det vetenskapliga fältets legitimitet har i likhet med kulturens historiskt sett vilat på dess autonomi. Att vetenskapligheten bedöms av dem som arbetar med vetenskap och inte av finansiärer 
 – statliga eller privata – eller andra intressenter har varit avgörande för vetenskapens anseende. Men samtidigt påverkas fältet naturligt- vis både av politisk styrning och av marknadskrafterna. Det gäller att finna en balans mellan dessa inflytanden samtidigt som man hävdar sin autonomi. 
 Tidigare forskning har visat att vetenskapen är ett av de områden där det har varit svårast för kvinnor att komma fram. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Länge var vetenskapligt anseende knutet till manligt kön. Först 1937 utnämndes den första kvinnliga ordinarie professorn i Sverige, Dennis, i medicin. Redan tidigare – 1884 – hade dock en kvinnlig professor utsetts vid dåvarande privata Stockholms hög- skola, nämligen den ryskfödda matematikern Keller Kovalevskaja, som därmed blev den första kvinnliga matematikprofessorn i världen. Hennes utnämning kritiserades på grund av hennes kön av bl.a. Hardy men försvarades av tillskyndarna med professor Lawson 
  i spetsen, som påpekade att högskolan var privat och inte lydde under statliga regler. Det kan vara intressant att notera i dag när logiken tycks vara den omvända. 
 Kovalevskaja föreslogs också 1885 som första kvinna till inval i Vetenskapsakademien, något som dock flera ledamöter motsatte sig med hänvisning till att stadgarna stipulerade att en ledamot skulle vara man. Först 50 år senare – 1945 – blev Tucker invald i Vetenskapsakademien som den första kvinnan, först som utländsk ledamot och sedan 1951 som svensk ledamot. 
  
 1 
  
 TP PT  
 T.ex. Markusson Winkvist 2004, Welch 2006, Jonsson 2006. 
 171 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Ännu i dag dominerar männen de viktiga prisutdelande församlingar, där man beslutar om vetenskapens värdehierarki. Kvinnor finns främst på positioner, som har en representativ ambition eller där det över huvud taget finns en strävan till mångfald och där rekryterings/utnämningsprocessen är någorlunda genomskinlig. Det gäller till exempel rektorer och ordförande vid universitet och högskolor, men också uppdrag i icke privata forskningsfinansierande församlingar. Därmed är några av de största finansierande institutionerna tämligen könsbalanserade, medan de privata stiftelserna och de prisutdelande församlingarna är kraftigt mansdominerande. 
  
 9.2 
  
 Akademierna samlar och hedrar män 
  
 De mest prestigefyllda vetenskapliga prisen torde vara nobelprisen. Att ingå i de församlingar som utser nobelpristagarna innebär därför ett erkännande som yppersta auktoritet inom respektive område. Nobelkommittéerna bestämmer genom sina årliga beslut den slutgiltiga värdehierarkin på respektive vetenskapsområde. Vilken vetenskaplig (eller litterär) insats är den mest betydelsefulla, som ska lyftas fram som förebildlig och belönas med detta stora pris? 
 Nobelprisen gäller främst naturvetenskaplig och medicinsk forskning, där mansdominansen sedan länge varit mycket stark. Detta nämns ibland som en förklaring till att det finns så få kvinnor på de mest prestigefyllda positionerna. Rekryteringsbasen har utvidgats betydligt under senare år, vilket dock inte slagit igenom på de högre nivåerna ännu. 
 Men även den humanistiskt präglade Svenska akademien, som beslutar om nobelpriset i litteratur, är en kraftigt mansdominerad församling (se även kapitel 8). Tre fjärdedelar av de aderton ledamöterna är ännu år 2007 män. Akademien har heller hittills aldrig haft en kvinna som ständig sekreterare. Samtidigt är humaniora och språk de akademiska områden, som traditionellt förknippas med en kvinnlig schablon. Här kan alltså inte längre könsuppdelningen på det vetenskapliga området förklara snedför- delningen. Det torde snarare vara den höga prestigenivån, den avgörande makten över den symboliska värdehierarkin och kanske den kollegiala rekryteringsprocessen man bör undersöka närmare för att förstå den sega strukturen i just denna församling. 
 172 
  
 SOU 2007:108 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 Figur 9.1 Nobelkommittéernas ledamöter. Antal kvinnor och män 
  
 18 
  
 16 
  
 16 
  
 14 
  
 12 
  
 10 
  
 Kvinnor 
  
 8 
  
 Män 
  
 6 
  
 6 
  
 6 
  
 5 
  
 4 
  
 4 
  
 3 3 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 n 
  
 k 
  
 i 
  
 tur 
  
 i 
  
 d 
  
 c 
  
 i 
  
 m 
  
 s 
  
 e 
  
 di 
  
 Fy 
  
 o 
  
 a 
  
 r 
  
 e 
  
 Ekon 
  
 Kemi tter 
  
 F 
  
 M 
  
 i 
  
 L 
  
 Anm. Uppgifterna gäller 2007 utom för ekonomipriskommittén, där de avser 2006 års val av 
  
 pristagare. 
  
 Källa: Hemsidor. Se tabellerna B 9. 1 och B 9.2. 
  
 Den kvinnliga representationen är i de flesta nobelkommittéerna ytterst marginell, ibland obefintlig. Fredspriset utdelas dock av lika många kvinnor som män – närmare bestämt av en kommitté som utses av det norska stortinget, vilket än en gång tycks bekräfta tendensen att det är den politiska logiken som främjar kvinnors tillgång till makt. 
 I detta sammanhang kan nämnas att kvinnorna som bekant heller inte är så många bland mottagarna av nobelprisen, trots att det i princip gäller hela världens vetenskapsmän och författare. Av de hittills utdelade prisen har kvinnor mottagit 32 av totalt 772 utdelade pris, dvs. fyra procent. (Vi har då räknat bort de 20 organisationer som fått fredspriset.) De fem nobelprisen har utdelats sedan 1901. Det sjätte priset – i ekonomi till Henry minne 
 – har utdelats sedan år 1969. 
 173 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 9.2 Nobelpristagare  
 1901–2006. 
  Procent kvinnor och män 
  
 120 
  
 99 
  
 98 
  
 96 
  
 92 
  
 100 
  
 96 
  
 100 
  
 88 
  
 80 
  
 Kvinnor 
  
 60 
  
 Män 
  
 40 
  
 12 
  
 20 
  
 8 
  
 1 
  
 2 
  
 4 
  
 0 
  
 4 
  
 0 
  
 k 
  
 Kemi 
  
 n 
  
 r 
  
 d 
  
 i 
  
 alt 
  
 tu 
  
 F 
  
 ys 
  
 ici 
  
 m 
  
 o 
  
 i 
  
 gi/me 
  
 Littera 
  
 re 
  
 E 
  
 t 
  
 F 
  
 T 
  
 d 
  
 kono 
  
 o 
  
 ol 
  
 i 
  
 ys 
  
 F 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: fysik 2/179, kemi 3/146, fysiologi/medicin 7/179, litteratur 9/96, fred 11/82, ekonomi (sedan 1969) 0/58. Se tabell B 9.3 i tabellbilagan. 
 Det är litteraturpriset och fredspriset som flest gånger gått till en kvinna. Tolv procent av litteraturpristagarna har varit kvinnor och av fredspristagarna åtta procent – en snarast dramatiskt låg andel. I övrigt är det bara enstaka kvinnor som belönats sedan prisen instiftades. 
 Även bland de övriga vetenskapliga akademiernas ledamöter lyser kvinnorna med sin frånvaro. 
 Figur 9.3 Akademiernas vetenskapliga ledamöter. Procent 
  
 100 
  
 92 
  
 90 
  
 90 
  
 81 
  
 78 
  
 80 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 30 
  
 19 
  
 22 
  
 20 
  
 8 
  
 10 
  
 10 
  
 0 
  
 Kls nobel- 
  
 Vetenskaps- 
  
 Vittershets- 
  
 IVA 
  
 församling 
  
 akademin 
  
 akademin 
  
  Andel kvinnor 
  
  Andel män 
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: KIs (Karolinska Institutets) nobelförsamling 4/46, Veten- skapsakademien 46/469, Vitterhetsakademien 24/105, IVA (Ingenjörsvetenskapsakademien) 15/52 ledamöter. Se vidare tabell B 9.1 i tabellbilagan. 
 174 
  
 SOU 2007:108 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 Den största andelen kvinnor bland akademierna finns bland IVAs ledamöter, där den uppgår till lite drygt en femtedel. 
 Bland Vitterhetsakademiens ledamöter har hälften av kvinnorna och en tredjedel av männen invalts sedan 1994, det år då varvade listor slog igenom både inom politiken och på andra håll i samhället och jämställdhetsdiskussionen var livlig. 
 I de två mindre samfunden Edwards och Skytte- anska samfundet finns totalt sett hela 41 procent kvinnor. Men om vi ser närmare på vilka positioner de har, visar det sig att det främst är suppleanterna i Edwards som är kvinnor. Preses är en man och vice preses en kvinna. Inte heller i Skytteanska samfundet finns några manliga suppleanter. Det tycks vara en position som är reserverad för kvinnor, medan männen är ordinarie styrelseledamöter (se tabell B 9.2 i tabellbilagan). 
  
 9.3 
  
 Det politiska fältets styrmedel 
  
 Forskningsberedningen  
 är ett rådgivande organ till regeringen i forskningsfrågor och består i dag av företrädare från olika delar av forskarvärlden och näringslivet (2007). Den leds av utbildnings- och forskningsministern. Åtta av ledamöterna är professorer, varav fyra är kvinnor. År 2001 bestod forskningsberedningen av nio ledamöter (exklusive ordföranden/ministern). Av dessa var tre kvinnor och sex män. Totalt var 33 procent kvinnor 2001, och det är utökat till 46 procent i dag. 
 Figur 9.4 Forskningsberedningen. Procent kvinnor och män 
  
 46 
  
 Kvinnor 
  
 54 
  
 Män 
  
 Källa: Regeringskansliets hemsidor. Antal kvinnor/män: 6/7. Se tabell B 9.4 i tabellbilagan. 
 175 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Högskoleverket  
 är den myndighet som har överinseende över den högre utbildningen. Universitetskanslern är en man och ord- föranden är en kvinna (ur näringslivet). Av de fem kvinnliga ledamöterna representerar en studenterna, en kommer från LO och en från stiftelsen Skansen. Av övriga ledamöter är fyra högskole- rektorer och en professor. Kvinnorna är i högre utsträckning än männen hämtade från organisationer utanför vetenskapsfältet. 
 Figur 9.5 Högskoleverkets styrelse och ledning. Procent kvinnor och män 
  
  Kvinnor 
  
 50 
  
 50 
  
  Män 
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män: 6/6. För specificerade positioner, se tabell B 9.5 i tabellbilagan. 
  
 9.4 
  
 Högskolorna styrs oftare av kvinnor än universiteten 
  
 Styrelser och ledning för de universitet och högskolor som har statlig huvudman kartläggs nedan. Det visar sig att universiteten generellt oftare styrs av män än högskolorna. Den mest mansdominerade positionen är styrelseordförandeposten. Därnäst kommer rektorspositionen, som till en dryg tredjedel innehas av kvinnor. Ledamöterna i universitetens styrelser är lika ofta kvinnor som män. 
 176 
  
 SOU 2007:108 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 Figur 9.6 Universitetens styrelser och ledning. Procent kvinnor och män. 
  
 80 
  
 72 
  
 70 
  
 61 
  
 60 
  
 51 
  
 49 
  
 50 
  
 40 
  
 39 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 28 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Hayes 
  
 Ordförande 
  
 Ledamot 
  
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män: rektor 7/11, ordförande 5/13, ledamot 123/126. Se tabell B 9.6 i tabellbilagan. 
 Vid högskolorna är ordförandeposterna jämnt fördelade mellan kvinnor och män. Bland ledamöterna är något fler kvinnor än män. Den mest mansdominerade posten är den som rektor, men även bland dem finns närmare hälften kvinnor. 
 Tabell 9.7 Högskolornas styrelser och ledning. Procent kvinnor och män 
  
 60 
  
 56 
  
 53 
  
 50 
  
 50 
  
 47 
  
 50 
  
 44 
  
 40 
  
 30 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 Hayes 
  
 Ordförande 
  
 Ledamot 
  
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män: rektor 8/10, ordförande 9/9, ledamot 132/118. Se tabell B 9.7 i tabellbilagan. 
 Vi ser här samma tendens som på andra samhällsområden, nämligen att kvinnorna är fler i styrelserna, som ju har många platser för ledamöter – och att den mest mansdominerade positionen är den exekutiva topposten, varav det bara finns en. 
 177 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 SOU 2007:108 
  
 9.5 
  
 Rekryteringsbasen: mellancheferna/dekanerna är främst män 
  
 Hur ser det då ut på lägre chefsnivåer? Universiteten är indelade i fakulteter som styrs av var sin kollegialt vald dekan, vilken kan ses som en mellanchefsposition. Under fakulteterna lyder de olika ämnesinstitutionerna som i sin tur styrs av prefekter, även de kollegialt valda. 
 Prefekter och dekaner är och ska vara lärare/forskare. Det är dock en internationell trend att den administrativa karriären med tiden blivit allt mer skild från den vetenskapliga. Arbetet med administration och ekonomisk styrning har ökat starkt och går inte att kombinera med forskning eller undervisning. Ett allt mer dominerande inslag av marknadsstyrning och stagnerande eller nedskurna statliga anslag till universitet och högskolor har samtidigt gett allt större makt åt ekonomer och administratörer. Brittisk forskning har funnit att kvinnor missgynnas av denna utveckling. Någon svensk forskning finns ännu inte på området. 
 Det är sedan länge noterat att kvinnor i högre grad ägnar sig åt undervisning och administration, medan män oftare gör karriär inom forskning. Internationellt finns också en trend att bilda separata forskningsinstitut (inom eller utom universitetet) och att koncentrera resurser till starka forskningsmiljöer, samtidigt som undervisningsuppgifterna vid universitetet och högskolor vuxit i volym – dels för att större generationer kommit till universiteten, dels för att allt fler i varje generation söker sig till högre utbildning. 
 Någon samlad statistik över prefekter finns inte, men man skulle kunna uppdra åt Högskoleverket eller SCB att ta fram en sådan. Det finns anledning att undersöka om andelen kvinnor ökar bland prefekterna i takt med att den administrativa karriären frigörs från den vetenskapliga. 
 I Statskalendern finns däremot uppgifter om dekanerna vid de universitet och högskolor där sådana finns. Vid de senare grundade och mindre högskolorna saknas i regel fakultetsnivån. 
 178 
 SOU 2007:108 Vetenskap och högre utbildning 
  
 Figur 9.8 
  
 Dekaner vid statliga högskoleenheter. Procent kvinnor och män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 120 
  
 100 
  
 100 
  
 89 
  
 89 
  
 89 
  
 80 
  
 75 
  
 78 
  
 80 
  
 67 
  
 67 
  
 62 
  
 60 
  
 33 
  
 33 
  
 38 
  
 40 
  
 25 
  
 20 
  
 22 
  
 20 
  
 11 
  
 11 
  
 11 
  
 0 
  
 0 
  
 iv 
  
 l 
  
 a 
  
 a 
  
 n 
  
 T H 
  
 n d 
  
 r 
  
 g 
  
 e å 
  
 o l m 
  
 x j 
  
 ö 
  
 k o 
  
 a l 
  
 g 
  
 a 
  
 t u 
  
 K 
  
 u 
  
 o 
  
 m 
  
 ä 
  
 s 
  
 s 
  
 tl 
  
 i 
  
 it 
  
 L 
  
 t e b 
  
 U 
  
 c k 
  
 h 
  
 V 
  
 ö g 
  
 p p 
  
 m 
  
 h 
  
 U 
  
 a 
  
 ö 
  
 o 
  
 M 
  
 G 
  
 S 
  
 t 
  
 l m 
  
 ö 
  
 S 
  
 a 
  
 M 
  
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män: Mittuniversitetet 0/2, KTH (Kgl Tekniska Hög- 
  
 skolan) 1/8, Lunds universitet 1/8, Göteborgs universitet 1/8, Umeå universitet 1/4, Stockholms 
  
 universitet 
  
 2/6, 
  
 Växjö 
  
 universitet1/2, 
  
 Malmö 
  
 högskola 
  
 2/4, 
  
 Uppsala 
  
 universitet 
  
 3/5. Se 
  
 tabell 
  
 B 9.9 i tabellbilagan. 
  
 Dekanerna är en starkt mansdominerad grupp akademiska mellanchefer. Av totalt 60 i landet är 13 kvinnor. Männen utgör alltså mer än tre fjärdedelar. Den största andelen kvinnliga dekaner finns vid Uppsala universitet, medan Lunds och Göteborgs universitet tillsammans med det traditionellt mansdominerade KTH ligger i botten. Mittuniversitetet saknar helt kvinnliga dekaner men där finns totalt endast två (båda män). Örebro universitet saknar fakulteter och därmed dekaner. 
  
 9.6 
  
 Efter doktorsexamen tar männen över 
  
 Den högsta vetenskapliga positionen är professuren. Professorerna är en kraftigt mansdominerad grupp med mindre än en femtedel kvinnor. En reform för några år sedan gjorde det möjligt för fler att bli professorer genom att man införde möjligheten att bli befordrad på sin (lektors)tjänst i stället för att vänta på att en professur skulle 
 179 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 SOU 2007:108 
  
 bli ledig och kunna sökas. Emellertid har det visat sig att även de som befordras till professorer i övervägande grad är män. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 Figur 9.9 Anställda i olika kategorier vid universitet och högskolor. Procent kvinnor och män 
  
 90 
  
 83 
  
 80 
  
 65 
  
 70 
  
 59 
  
 53 
  
 51 
  
 60 
  
 47 
  
 49 
  
 50 
  
 41 
  
 35 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 Män 
  
 30 
  
 17 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 r 
  
 karassistent 
  
 r 
  
 e 
  
 o 
  
 Adjunkt 
  
 s 
  
 o 
  
 d 
  
 es 
  
 kt 
  
 n 
  
 a 
  
 of 
  
 Le 
  
 r 
  
 r 
  
 ude 
  
 P 
  
 st 
  
 s 
  
 skar 
  
 or 
  
 F 
  
 r 
  
 Fo 
  
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män (omräknat till heltidsanställda): professor Ramirez 
  
 273, forskarassistent 389/569, lektor 2 229/4 059, adjunkt 3 384/2 943, forskarstuderande 4 
  
 229/4 484. Se tabell B 9.10 i tabellbilagan. 
  
 På undervisningstjänster såsom adjunkt (som inte kräver doktors- examen) och lektor (som kräver doktorsexamen) finns betydligt fler kvinnor. Mer än hälften av adjunkterna är kvinnor, och de utgör en dryg tredjedel av lektorerna. Forskarassistenttjänsten är en tidsbegränsad meriteringstjänst, där kvinnorna för närvarande utgör 41 procent, något som tyder på en insats för att rekrytera kvinnor men utan att garantera dem något för framtiden. Bland de forskarstuderande (doktoranderna) slutligen finns ungefär hälften av vardera könet. Det är alltså i karriären  
 efter  
 doktorsexamen, som männen tar övertaget. 
  
 9.7 
  
 Jämställt i offentliga forskningsråd, nästan bara män i de privata 
  
 Den största delen av de offentliga forskningsresurserna förvaltas av forskningsråd, vilkas experter avgör vilka forskare som ska få medel att forska för. De största råden i landet är Vetenskapsrådet och 
  
 2 
  
 TP PT  
 Rapport från SULF, november 2006. 
 180 
  
 SOU 2007:108 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 Riksbankens Jubilumsfond, men det finns också andra mindre råd och en rad privata stiftelser som också utlyser forskningsmedel. Vilka är det då som är med där och bestämmer vem som ska få pengar att forska för? 
 Det visar sig på det vetenskapliga fältet i likhet med andra fält att kvinnorna främst finns på positioner, som är tillsatta under inflytande av den representativa logiken. Det innebär att de finns i organisationer som fördelar ekonomiska anslag från offentliga myndigheter och inom forskningsråd som riksdag och departement har inflytande över (till exempel Vetenskapsrådet och FAS men också Riksbankens Jubileumsfond). Däremot visar det sig att privatägda stiftelser har ytterst få kvinnor bland beslutsfattarna. 
 Inom Riksbankens Jubileumsfond visar det sig vidare att det är en något jämnare könsfördelning om man räknar med de riks- dagsledamöter som ingår (37 procent kvinnor, 63 procent män), än bland de vetenskapliga ledamöterna där kvinnorna endast utgör knappt en tredjedel (32 jämfört med 68 procent män). 
 Figur 9.10 Forskningsfinansiärers styrelser, ledning och bedömare. Procent kvinnor och män 
  
 90 
  
 80 
  
 80 
  
 68 
  
 70 
  
 56 
  
 59 
  
 60 
  
 50 
  
 44 
  
 41 
  
 Kvinnor 
  
 40 
  
 32 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 ådet 
  
 n 
  
 er 
  
 iga 
  
 n 
  
 ls 
  
 psr 
  
 sf 
  
 de 
  
 if 
  
 Övr 
  
 o 
  
 st 
  
 te 
  
 a 
  
 nk 
  
 e 
  
 k 
  
 ivata 
  
 s 
  
 ba 
  
 Vet 
  
 n 
  
 P 
  
 Riks 
  
 r 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: Vetenskaprådet 93/119, Riksbankens Jubileumsfond (veten- skapliga ledamöter) 30/64, privata stiftelser 14/56, övriga råd och stiftelser 54/78. För spe- cificerade uppgifter om positioner se tabell B 9.11. 
 Den internationella trenden är att manliga forskare samlas i forskningsinstitut. Några undersökta institut visar sig i figur 9.6 ha stark manlig dominans medan ett par av dem (med ett fåtal per- soner) har lika antal kvinnor och män. 
 181 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Figur 9.11 Ledning och forskare vid forskningsinstitut. Procent kvinnor och män 
  
 80 
  
 68 
  
 73 
  
 70 
  
 65 
  
 70 
  
 62 
  
 59 
  
 60 
  
 5050 
  
 5050 
  
 50 
  
 38 
  
 41 
  
 Kvinnor 
  
 35 
  
 40 
  
 32 
  
 30 
  
 27 
  
 Män 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 n 
  
 SNS 
  
 a 
  
 Nutek 
  
 S 
  
 i 
  
 st 
  
 t 
  
 in 
  
 S 
  
 Tot 
  
 l 
  
 SCA 
  
 i 
  
 st 
  
 rngslivsf 
  
 Ruiz 
  
 - 
  
 t 
  
 ol 
  
 o 
  
 p 
  
 f 
  
 n 
  
 r 
  
 iska 
  
 U 
  
 ekn 
  
 r 
  
 ä 
  
 fö 
  
 t 
  
 Inst 
  
 S 
  
 v 
  
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: Sveriges Tekniska Forskningsinstitut 9/9, Nutek 5/5, Institutet för näringslivsforskning 3/8, SCAS (Kollegiet för samhällsforskning) 16/30, Sipri (Institutet för fredsforskning) 10/21, Utrikespolitiska Institutet 11/16, SNS (Studieförbundet Näringsliv och Samhälle) 45/123. Totalt antal 113 kvinnor, 266 män. För specificerade uppgifter om positioner se tabell B 9.12. 
  
 9.8 
  
 Folkbildning 
  
 Folkbildning är historiskt en viktig del i folkrörelserna. Men den tycks med avseende på ledningen i form av folkhögskolornas rektorer och folkbildningsrådet vara en gediget mansdominerad utbildningsform. Inte mindre än tre fjärdedelar av rektorerna är män. 
 Figur 9.12 Folkhögskolornas rektorer. Procent kvinnor och män 
 24 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 76 
 Källa: Statskalendern 2006. Antal kvinnor/män 35/113. Se tabell B 9. 13 i tabellbilagan. 
 182 
  
 SOU 2007:108 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 I Folkbildningsrådet är skevheten lite mindre men fortfarande oacceptabel enligt officiella jämställdhetskriterier. 
 Figur 9.13 Folkbildningsrådet. Procent kvinnor och män 
 38 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 62 
 Antal kvinnor/män: 6/10 För specificerade uppgifter om positioner, se tabell B 9.14 i tabellbilagan. 
 En modern form av vuxenutbildning bedrivs inom Komvux/Riley, som ger en andra chans till dem som vill vidare utbilda sig eller byta yrkesinriktning. Även där är ledningen mansdominerad. 
 Figur 9.14 Vuxenutbildningen (Komvux/Riley). Styrelse och ledning. Pro- cent kvinnor och män. 
 32 
  
  Kvinnor 
  
  Män 
 68 
 Källa: Hemsidor. Antal kvinnor/män: 7/15. För specificerade uppgifter se tabell ) 9 B.15 i tabell- bilagan. 
  
 9.9 
  
 Sammanfattning 
  
 Det vetenskapliga fältet är i likhet med kulturfältet påverkat både av politiska krafter och marknadskrafter samtidigt som det måste hävda sin egen autonomi för att behålla sin legitimitet. Det är i organ och på de ledande positioner som influeras av den politiska ambitionen att nå allsidig representation, som man finner de största 
 183 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 SOU 2007:108 
  
 andelarna kvinnor. Där kooptering sker – dvs. förnyelse genom de mer seniora ledamöternas inval – tenderar mansdominansen att vara som störst. I de prestigefyllda kommittéer som utser nobel- pristagare finns ytterst få kvinnor. I den internationella skaran av nobelpristagare har under nobelprisens hela existens sammanlagt fyra procent kvinnor kommit med. Den största andelen (11 procent) finns bland litteraturpristagarna. Männen utgör alltså som minst 89 procent. 
 Av den vetenskapliga akademierna är det Ingenjörsvetenskaps- akademien (IVA) som har den största andelen kvinnliga ledamöter, nämligen lite drygt en femtedel. Fyra femtedelar är alltså män. 
 Om vi i stället betraktar de politiska organ som har inflytande över forskning och högre utbildning finner vi att både forsknings- beredningen och Högskoleverkets styrelse har ungefär hälften kvinnliga ledamöter. 
 Det finns vidare en skillnad mellan universiteten och hög- skolorna så att universitetens ledningar i regel har färre kvinnor än högskolornas. Störst är skillnaden på ordförandeposterna, där uni- versitetsstyrelsernas ordförande till 28 procent är kvinnor medan högskolorna har hälften kvinnliga ordförande. Bland universitetens rektorer är 39 procent kvinnor, och vid högskolorna 44 procent. Styrelseledamöterna är ungefär lika ofta kvinnor som män. 
 De administrativa mellancheferna vid universiteten – dekanerna 
 – är till närmare fyra femtedelar män och en femtedel kvinnor. Störst andel kvinnliga dekaner finns vid Uppsala och Växjö universitet samt vid Malmö högskola, medan minsta andelen finns vid KTH (Kgl Tekniska Högskolan i Stockholm) och vid Lunds och Göteborgs universitet (11 procent). Umeå och Stockholms universitet har 20 respektive 25 procent kvinnliga dekaner. 
 Det finns också en tydlig tendens bland olika tjänster i forsk- ning och utbildning. Kvinnor och män påbörjar forskarutbildning i lika grad. Men efter doktorsexamen händer det något, som gör att kvinnor inte lika ofta innehar fasta tjänster som männen. På den högsta vetenskapliga tjänsten – professor – finns endast 17 procent kvinnor men 83 procent män. Det finns vidare fler män på lektors- tjänster (som kräver doktorsexamen) men kvinnlig dominans på adjunktstjänster (som inte kräver doktorsexamen). 
 Om vi vänder oss till de organ som finansierar forskning, visar det sig att det stora offentliga Vetenskapsrådet har ungefär lika många kvinnor som män på beslutsfattande positioner, medan den andra stora finansiären Riksbankens Jubileumsfond har en mino- 
 184 
  
 SOU 2007:108 
  
 Vetenskap och högre utbildning 
  
 ritet kvinnor, cirka en tredjedel, och följaktligen två tredjedelar män. Bland de privata stiftelserna finns totalt 80 procent män och 20 procent kvinnor, som beslutar vem som ska få pengar att forska för. Bland övriga i huvudsak offentliga organ ser det jämnare ut med 41 procent kvinnor och 59 procent män. 
 I forskningsinstituten finns som mest hälften kvinnor, hälften män (vid Sveriges tekniska forskningsinstitut och Nutek) och som minst en tredjedel eller något mindre (vid SCAS, Hale och SNS). 
 Till sist har vi undersökt folkbildning och vuxenutbildning och kunnat konstatera att folkhögskolornas rektorer till tre fjärdedelar utgörs av män, medan Komvux/Riley har nästan lika stor andel män och Folkbildningsrådet har två tredjedelar män i sin styrelse. 
 Slutsatsen är att ju mer exklusiv en organisation eller position är och ju mer den styrs av kollegiala val, desto fler män är det som väljs in. Det finns betydligt fler kvinnor på positioner som är under offentligt inflytande och där invalen sker i en mer genomskinlig rekryteringsprocess. 
 185 
 10 Sammanfattning 
  
 10.1 
  
 Att undersöka maktpositioner 
  
 10.1.1 
  
 Vad vi har gjort och inte gjort 
  
 Syftet med den här undersökningen har varit  
 dels  
 att kartlägga kvinnors och mäns tillgång till ledande positioner på olika sam- hällsområden,  
 dels  
 att diskutera hur det statistiska underlaget till fortsatta kartläggningar kan förbättras så att möjligheten till regelbunden uppföljning av utvecklingen underlättas. 
 De positioner som undersökts enligt direktiven är främst politik och förvaltning samt politiskt indirekt influerade positioner på andra områden. Till dessa har för jämförelses skull lagts även positioner som influeras av andra logiker, i synnerhet näringslivet men också kultur, medier och vetenskap. Höga positioner inom organisationslivet har också medtagits som en viktig del av civil- samhället, som historiskt varit en förutsättning för den svenska demokratins uppbyggnad och alltjämt om än i minskande mån utgör en kanal för olika intressen och grupper i samhället till maktens högsta positioner. 
 Där så varit möjligt har jämförelse skett med den tidigare kart- läggning av den svenska makteliten från 2001, som letts av undertecknad utredare. Den tidigare undersökningen var dock i sin helhet baserad på teoretiska överväganden och omfattade inte lika breda kategorier som den vi nu har gjort. 
 Av tidsskäl har undersökningen i huvudsak koncentrerats till offentligt tillgängligt material med kompletteringar via telefon eller  
 e-post 
  där så befunnits nödvändigt. Någon egen enkätundersök- ning har inte kunnat genomföras. Däremot har relevanta redan gjorda undersökningar använts. 
 187 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 10.1.2 
  
 Varför kartlägga maktens män och kvinnor? 
  
 Jämställdhet mellan kvinnor och män är en omistlig del av ett demokratiskt samhälle. Ledande positioner bör därför vara någor- lunda jämnt fördelade mellan könen. Dels är det en fråga om att män och kvinnor skall ha samma möjligheter till förkovran och samma tillgång till makt (rättviseargumentet), dels skall samhället kunna tillgodogöra sig både kvinnors och mäns insatser (nytto- argumentet), dels skall även gruppen kvinnor – i likhet med andra samhällsgrupper vara representerad på maktens yppersta posi- tioner (demokratiargumentet). Långsiktiga strategiska beslut lik- som den dagliga verksamhetens små steg blir mer allsidigt belysta och bättre förankrade, då både kvinnors och mäns erfarenheter och intressen har ingått i underlaget. 
  
 10.1.3 
  
 Vilka mönster har vi funnit? 
  
 Skillnaden mellan kvinnors och mäns tillgång till makt i det svenska samhället kan på en övergripande nationell nivå beskrivas som  
 subtil men systematisk 
 . Men ser vi närmare på de olika områdena visar den sig på sina håll vara till och med dramatisk. 
 Grovt sett kan vi urskilja tre typer av könsfördelning på makt- positioner i det svenska samhället: 
  
 1) 
  
 en någorlunda jämn fördelning karaktäriserar väl synliga posi- tioner som påverkas av politiska åtgärder. Avvikelser här har främst ideologiska skäl; 
  
 2) 
  
 två tredjedelar män och en tredjedel kvinnor finns där man strävar efter någorlunda många kvinnor men inte är särskilt utsatt för offentlig granskning; 
  
 3) 
  
 en massiv mansdominans med ytterligt få kvinnliga inslag finns dels över huvud taget på lokal och regional nivå, dels i prestigefyllda organisationer (akademier, företag) där rekryte- ring sker genom mer eller mindre kollegiala inval och om- sättningen på ledamöter är låg. Även dagspressen har denna könsfördelning. 
  
 188 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 10.2 
  
 Vad kom vi fram till? 
  
 10.2.1 
  
 Kvinnor och män är chefer på olika områden, olika nivåer och olika typer av positioner 
  
 Graden av jämställdhet på ledande positioner har vid närmare undersökning visat sig variera på ett systematiskt sätt mellan  
 sam- hällsnivåer, yrkesområden  
 och  
 huvudmän  
 för verksamheten. Så tycks central, regional och lokal nivå erbjuda olika förutsättningar att genomföra könsbalans på ledande poster. Skillnader i detta avseende finns också mellan områden såsom exempelvis politiken å ena sidan och näringslivet å den andra. Statlig huvudman ger också oftast större möjligheter till jämställdhet än kommunal eller privat. Det finns också skillnader mellan storstadsområden å ena sidan och mindre orter och glesbygd å den andra. 
 Vidare har vi funnit skillnader mellan olika typer av positioner. Exekutiva eller verkställande chefer är oftast män liksom ordföran- Thomas (t ex i kommuner) och de kvinnor som finns på ledande positioner ingår oftast som ledamöter i styrelser. 
  
 10.2.2 
  
 Jämnast på riksnivå, flest män på lokal och regional nivå 
  
 Grovt sett tycks den centrala nivån vara lättast åtkomlig för politiska beslut om könsbalans. Dessa positioner är synligast och deras rekryteringsprocesser blir därmed genomskinliga och granskade i offentligheten, sannolikt på ett mer ingående sätt än positioner på lokal nivå. 
 Historiskt sett har det alltid varit lättare för central- makten/staten att fatta beslut om lika rättigheter för könen i olika avseenden än att genomdriva dem på det lokala planet. På central nivå har beslutsfattarna ett övergripande ansvar för samhällets utformning och en överblick över de långsiktiga konsekvenserna av olika beslut. Den ökade konkurrens om ledande positioner som en aktiv rekrytering av kvinnor innebär, berör dem sällan personligen. På den lokala nivån finns i högre grad de män som genom beslutet skulle utsättas för större konkurrens. Där kan det vara svårare att finna stöd för de principiella besluten. Bristande jämställdhet kan ofta bero på att det finns ett intresse av konkurrensbegränsning bland de närmast berörda. De som redan innehar positioner vill inte lämna dem. När en rekrytering blir aktuell har de också svårt 
 189 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 att välja bort de närmaste kollegerna eller adepterna i det egna nätverket till förmån för personer som inte ingår där. 
  
 10.2.3 
  
 Könsarbetsdelning finns även bland chefer 
  
 Men det finns flera skäl till att det kan vara svårt att genomföra könsbalans på ledande poster i olika delar av samhället. En strikt könsuppdelning mellan yrkesområden lever kvar, som kodar vissa yrken som manliga. Vi har exempelvis en stark enkönat manlig tradition på det militära och det kyrkliga området, liksom inom tillverkningsindustri och byggnadsverksamhet. Företagsledning är ett annat viktigt område, som visat sig särskilt bundet till en tradi- tionell och homogen chefsrekrytering, i synnerhet inom det privata näringslivet. 
 I dag finns det emellertid också en folklig opinion att ta hänsyn till. De senaste decenniernas debatt har resulterat i en allmän kon- sensus om att jämställdhet är en viktig del av demokratin. Oavsett vilken personlig åsikt man har, så finns denna övergripande norm i samhället. Politikens möjligheter att kanalisera folklig opinion och de stora företagens växande beroende av ett gott anseende bland kunder och investerare bäddar för förändring även inom närings- livet. 
  
 10.2.4 
  
 Män leder och verkställer, kvinnor är ledamöter 
  
 När det gäller typer av positioner har vi kunnat konstatera att män- nen dominerar kraftigt på de exekutiva positionerna (general- direktör, vd, förbundschef m.fl.) och även de flesta ordförande- poster, medan kvinnor på ledande poster i första hand är styrelseledamöter, i bästa fall ordinarie sådana. 
 Från januari 2008 kommer en rad statliga myndigheter att förlora sina styrelser för att i stället få en närmare relation till departement och regering. En del konsekvenser av detta har dis- kuterats. Mot bakgrund av resultaten i vår undersökning bör man också fråga sig vad slopandet av styrelserna kommer att innebära för kvinnors inflytande. Det torde bli ännu mer angeläget att se över könssammansättningen hos myndighetscheferna. 
 190 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 10.3 
  
 Chefer område för område 
  
 10.3.1 
  
 Chefer i allmänhet 
  
 Könsfördelningens mönster bland landets chefer i allmänhet är entydigt. En viss typ av chefsposition är mans- respektive kvinno- dominerad oavsett om det gäller statlig, kommunal eller privat huvudman. Men det finns skillnader så till vida att mansdominan- sen är kraftigast i privat ägda företag eller organisationer och inte fullt så kraftig i kommunalt och statligt ägda. 
 Det gemensamma mönstret är att olika verksamheter är köns- kodade på ett traditionellt sätt, vilket alltså slår igenom även på chefsnivå. Kvinnor tenderar arbeta med personal, utbildning, vård och omsorg, medan männen leder verksamheter inom tillverkning, byggnadsarbeten och jordbruk. 
 Denna könsuppdelning är särskilt tydlig på lägre chefsnivåer, medan de högre cheferna oftare har en mer balanserad könssamman- sättning.  
 Ett undantag är dock de främsta exekutiva positionerna såsom vd och verkschefer, som oftast innehas av män. De högsta politiskt tillsatta tjänsterna har en högre andel kvinnor ja, en andel som faller inom de 40 60 procent, som brukar accepteras som någorlunda jämställd. 
  
 10.3.2 
  
 Näringslivet 
  
 Bland näringslivets högsta chefer och övriga aktörer finns ytterst få kvinnor. Men det finns skillnader i detta avseende efter ägare/huvud- man, efter bransch och efter chefsnivå och typ av chefsposition (stabs- eller linjechef). 
 Det finns oftare kvinnor i de offentligt eller kooperativt ägda företagen än i de privatägda. Det är särskilt det privata näringslivets stora företag som är så gott som enkönade på chefsnivå. Det finns dock branschskillnader så att det finns fler kvinnliga styrelseleda- möter i sällanköps- och dagligvarubranscherna samt i finans- och fastighetsbranschen och hälsovårdsföretagen. Minsta andelen kvin- nor i styrelsen har  
 it-branschens 
  företag. 
 Kvinnorna är vidare främst stabschefer, dvs. har specialistfunk- tioner, medan männen dominerar både linjechefspositionerna (med resultatansvar), som leder vidare till  
 vd-poster, 
  och vissa stabs- positioner som marknads- eller ekonomichef. 
 191 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Vi känner igen logiken i könsfördelningen efter yrkesom- råde/bransch, chefsnivå och huvudman/sektor från första kapitlets allmänna översikt över cheferna i Sverige. 
 En slutsats måste bli att det hittills främst varit på statens mandat, som kvinnor fått ledande positioner inom näringslivet. Det återstår att se om de enstaka kvinnliga toppcheferna som för när- varande finns i de privata företagen, kommer att följas av en större mängd. 
  
 10.3.3 
  
 Politiken 
  
 Politiken är det mest könsbalanserade området när det gäller ledande positioner. Regering och riksdag är totalt sett sammansatta av ungefär lika många kvinnor som män. Detsamma gäller EU- representationen. 
 Vi kan emellertid också konstatera att det finns systematiska skillnader i olika avseenden såsom mellan olika politiska nivåer, mellan partier, mellan nivåer inom partierna och i viss mån mellan regioner i landet. 
 Riksdag och regering 
 I riksdagen är nära hälften av ledamöterna kvinnor. Men det finns stora skillnader mellan partier. Medan vänsterpartiet har närmare två tredjedelar kvinnor bland sina ledamöter, har kristdemokraterna i stället närmare två tredjedelar män. Ingetdera möter jämställd- hetskriteriet på minst 40 procent per kön. Riksdagens styrelse, talmännen och partiernas gruppledare är som grupper jämnt för- delade mellan kvinnor och män. Detsamma kan sägas om riks- dagsutskotten och  
 EU-nämnden. 
  Riksdagens kanslichefer är till 40 procent kvinnor. 
 I regeringskansliet varierar könsfördelningen med typ av posi- tion. Ministrarna är till 41 procent kvinnor, medan två tredjedelar av statssekreterarna är män. Stabschefer och politiskt sakkunniga är jämnt fördelade, medan pressfolket är kvinnodominerat, dock inom ramen för vad som officiellt betraktas som jämställt. 
 192 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 Partierna 
 När det gäller partiernas interna ledarskap på central nivå (styrelser och verkställande utskott) iakttas jämställdheten nästan minutiöst. Mest avviker folkpartiet med 58 procent män och vänsterpartiet med 60 procent kvinnor i respektive ledning. 
 Däremot står det betydligt sämre till med jämställdheten på distriktsnivå. Ute i partidistrikten visar det sig att vissa partier har en mycket stark manlig dominans bland ordförandena, medan andra når upp till 40 50 procent av vardera könet. De mest mans- dominerade är moderaterna med 19 procent kvinnor, folkpartiet med 24 och kristdemokraterna med 28 procent kvinnor bland sina distriktsordförande. Sammanlagt är mer än två tredjedelar av parti- distriktens ordförande män. 
 När det gäller partiernas ungdomsförbund finns det även på riksnivå stora skillnader när det gäller styrelsernas sammansättning. Liberala ungdomsförbundet har som enda förbund hälften kvinnor, hälften män i sin styrelse, och Grön ungdom, Centerns ungdoms- förbund och SSU ligger mellan cirka 45 och 55 procent av vardera könet. Ung vänster, KDU och MUF är de mest ojämställda i detta avseende: Ung vänster är lika kvinnodominerat (68 procent) som MUF och KDU är mansdominerade (med 67 respektive 64 pro- cent). 
 I ungdomsdistrikten finns också stora variationer när det gäller distriktsordförandena. Generellt fluktuerar andelen kvinnliga ord- förande kring 40 procent, men CUF har fler 58 procent och MUF endast 16 procent kvinnliga ordförande. (Då har väl att märka varken Grön ungdom eller Ung vänster lämnat några upp- gifter på sina hemsidor.) 
 Vi kan dra slutsatsen att det tycks vara viktigt för partierna internt och för deras medborgerliga uppdrag på riksnivå att ha en någorlunda jämn könsfördelning på ledande positioner. Men på distriktsnivå är man inte lika noga. Det gäller särskilt moderater, folkpartister och kristdemokrater, som har cirka tre fjärdedelar manliga distriktsordförande. Möjligen slår här de ideologiska skill- naderna igenom, som vi tidigare beskrivit, som ger en del partier sämre möjligheter än andra att handskas med den könsmässiga asymmetrin. 
 193 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Landstingen 
 Detsamma tycks gälla i landstingen, där 43 procent av toppledarna är kvinnor. I fullmäktige finns ungefär  
 hälften-hälften. 
  Går vi efter parti ser vi också en utbredd lika fördelning mellan könen mellan 41 och 51 procent (med undantag av de små partierna), inte alls samma partiskiljande snedfördelning som i partidistrikt och ung- domsförbund. Men här gäller det återigen synliga medborgerliga uppdrag att jämföra med sådana på riksnivå snarare än uppdrag i det interna partiarbetet. 
 Kommuner 
 I kommunerna är däremot mansdominansen stor bland de valda toppolitikerna med tre fjärdedelar män på toppositionerna. Det gäller också kommunfullmäktige, särskilt landsortens kommuner, medan storstädernas fullmäktige är mer jämställt sammansatta. De län vilkas kommunfullmäktige är särskilt mansdominerade finns i Småland, Skåne och Blekinge. De mest jämställda finns i Mälar- dalen och Norrland. I de tre storstäderna innehas ungefär hälften av de ledande positionerna av vardera könet. I Malmö är det dock något färre kvinnor. 
 I tidigare forskning har man funnit regionala samband mellan å ena sidan kvinnors deltagande i politiken och å andra sidan närings- struktur, arbetsmarknad och välfärdsservice. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Delvis tycks detta resonemang kunna belysa våra resultat, så till vida som att den småländska mansdominansen skulle kunna sättas i samband med en historiskt traditionell könsordning kopplad till frireligiösa rörelser där kvinnor inte så mycket deltagit i offentliga värv, samt att mälardalsregionen som en mer modernistisk region med närhet till Storstockholm har en längre och mer utbredd tradition av kvinnligt förvärvsarbete och politiskt deltagande. 
 Av en enkätundersökning som Sveriges Kommuner och Lands- ting gjort rörande de enskilda kommunledningarna i landet, fram- går dock att det inte finns något enkelt samband mellan kom- munens  
 storlek  
 och förekomsten av kvinnliga respektive manliga toppchefer. Den undersökningen gällde dock anställda chefer och inte valda ledare (se kapitel 5, avsnitt 5.8). 
  
 1 
  
 TP PT  
 Forsberg 1997. 
 194 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 SCB har vidare konstruerat ett s.k. jämställdhetsindex, som man kan mäta olika indikatorer med för att systematisera en jämförelse mellan regioner. Sådana samband skulle behöva undersökas när- mare och över tid. 
 Även om det alltså finns regionala variationer i synnerhet på kommunal nivå och skillnader mellan politiska partier, måste poli- tiken som helhet bedömas som det mest framgångsrika området när det gäller en jämn könsfördelning över maktpositionerna. 
  
 10.3.4 
  
 Förvaltning 
  
 Mellan en tredjedel och 40 procent är en vanlig andel kvinnor inom förvaltningen. Men det finns stora skillnader mellan olika grenar av förvaltningen och mellan olika chefsnivåer. 
 Statsförvaltning 
 I regeringskansliet är expeditions/rättscheferna företrädesvis män, medan departementsråd och enhetschefer är jämnare fördelade mellan könen. Myndighetscheferna – generaldirektörer m.fl. – är också företrädesvis män. Flest kvinnliga enhetschefer finns i Social- departementet följt av förvaltningsavdelningen och Statsrådsbered- ningen. Flest manliga enhetschefer finns i  
 Försvars-, 
 Utrikes-, 
  Miljö- respektive Finansdepartementen. 
 Försvarsmakten och utrikesdepartementet är de mest mans- dominerade departementen, åtminstone på chefsnivån. Bland ambassadörer och generalkonsuler är vidare mer än två tredjedelar män. 
 När det gäller de myndigheter som sorterar under de olika departementen, är närmare tre fjärdedelar av styrelseordförandena och generaldirektörerna män. 
 Även här är det i synnerhet försvarsdepartementets myndig- heter som leds av män, men det finns också någon manlig övervikt bland myndighetschefer under  
 närings-, 
  utrikes- och justitie- departementen. Mer än hälften kvinnliga myndighetschefer finns i stället under  
 social-, 
  miljö/samhällsbyggnads- samt finansdeparte- menten. 
 Flera av de myndigheter eller andra organisationer, som är centrala aktörer på det ekonomiska fältet, har en könsblandad eller 
 195 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 jämställd sammansättning, så till vida att andelen kvinnliga chefer når minst 40 procent. Det gäller riksbanken, finansinspektionen och  
 AP-fonderna, 
  medan andra har en helt mansdominerad led- ning, såsom riksgäldskontoret, Konjunkturinstitutet och i synner- het Exportrådet. 
 Riksrevisionen leds till en tredjedel av kvinnor. Lagrådet består av idel män. JO domineras av män, men bland övriga ombudsmän är tre av fem kvinnor. 
 Försvarsmakten är som helhet fortfarande gediget mansdomine- rad. Där finns totalt en femtedel kvinnor, men de flesta av dem är civilanställda. Endast fem procent av yrkesofficerarna är kvinnor, men det finns en viss andel högre kvinnliga chefer inom försvaret. Ställföreträdande högsta chefen är för övrigt en kvinnlig civil- anställd generaldirektör. 
 När det gäller rättsväsendet har vi konstaterat att kvinnorna har en svag övervikt bland kammaråklagarna, men endast utgör cirka en tredjedel av de högre åklagarna. 
 Bland tingsrättsdomarna utgör de tvärtom en liten minoritet en femtedel men bland högre domare cirka 40 procent eller något mer. 
 I specialdomstolarna och i rikspolisstyrelsen och kriminal- vårdsstyrelsen råder s.k. statistisk jämställdhet, dvs. generellt be- tyder det att det är kvinnornas andel, som har den mindre andelen och männenden större. 
 I de svenska delegationerna till olika internationella organisa- tioner finns lika många kvinnor som män, även bland de per- manenta delegaterna. 
 Länsförvaltning 
 På länets toppositioner dominerar männen positionerna som landshövding och som länsråd. Länsrådet leder det dagliga arbetet och är landshövdingens ställföreträdare. Tillsammans utgör dessa två positioner verksledningen. De är till 80 procent besatta med män. Kvinnorna återfinns främst bland styrelsernas ledamöter där de utgör en knapp majoritet. Dessa styrelser utses av regeringen på förslag av landshövdingen. 
 Männen har två tredjedelar av toppchefsposterna i landstinget (landstingsdirektör eller  
 –chef), 
  medan statistisk jämställdhet råder på något lägre chefspositioner (avdelningschef, tandvårdschef och 
 196 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 andra mellanchefer). Som vanligt är det i det senare fallet kvinnorna som nått den lägre  
 40-procentiga 
  gränsen för jämställdhet, inte männen. 
 Regional och kommunal förvaltning 
 I kommunerna har kvinnorna endast en fjärdedel av både topp- chefspositioner och mellanchefspositioner. Däremot dominerar de bland skolledarna, där de utgör över 60 procent. 
 I de regionala förbunden har kvinnorna bara 13 procent av ordförandeposterna och en fjärdedel av direktörspositionerna. 87 procent av ordförandena är alltså män. Något jämnare ser det ut på vice ordförandeposterna, där kvinnorna har en tredjedel och männen två tredjedelar. 
 En undersökning som SKL genomförde i vintras har visat att av alla toppchefer i kommuner och landsting sammantaget är cirka en tredjedel kvinnor och följaktligen är två tredjedelar män. Det gäller även storstäderna Göteborg och Malmö, medan Stockholm har hälften kvinnor, hälften män. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 Tio kommuner saknar helt kvinnor bland toppchefer, medan 30 procent av kommuner och landsting har minst 40 procent av vardera könet. 
  
 10.3.5 
  
 Organisationsväsendet 
  
 Civilsamhällets organisationer har enligt många forskare fått minskat inflytande på senare år. Arbetet inom dem har dock traditionellt haft betydelse som inskolning av ledare från breda skikt i samhället till olika ledaruppdrag. Det är också en erfarenhet som många av våra nuvarande makthavare har bakom sig. Det är fortfarande i de nordiska länderna möjligt att nå toppositioner i samhället med främst en politisk skolning och organisations- erfarenhet. 
 De viktigaste organisationerna torde vara arbetsmarknadens parter. Dessa präglas fortfarande av könsuppdelningen på arbetsmarknaden och av den historiska dominansen inom svensk industri av mansdominerade branscher såsom  
 verkstads-, 
 stål-, 
  trä- och pappersindustri. Det syns också på de ledande positionerna. 
  
 2 
  
 TP PT  
 Där har dock inte bolagschefer räknats med. Vi har i kapitel 3 sett att de kommunala bolagen tenderar ha mansdominerad ledning. 
 197 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tjänsteyrkenas snabba expansion har dock lett till en starkt ökad andel kvinnliga medlemmar i fackförbunden. Samtidigt finns det också en ambition till jämställdhet, som dock manifesteras främst på de mest synliga – men samtidigt naturligtvis mycket viktiga toppositionerna. 
 De enskilda medlemsförbunden inom LO och Svenskt Närings- liv styrs främst av män (87 respektive 100 procent av ordförandena är män). På central nivå finns dock en minoritet kvinnor, och de viktiga ordförandeposterna i båda centralorganisationerna innehas numera av kvinnor. 
 Tjänstemännens och akademikernas organisationer har ett köns- balanserat ledarskap. I  
 TCO-förbundens 
  styrelse är hälften kvinnor och i Saco 44 procent. Centralt har TCO en majoritet kvinnor, medan Saco har 43 procent inklusive en kvinnlig ordförande. Svenskt Näringslivs styrelse har 17 procent kvinnor, medan små- företagarnas Företagarna har 39 procent samt en kvinnlig vd. 
 I ledningarna för de offentliga arbetsgivarnas organisationer – Arbetsgivarverket och Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) är 38 procent kvinnor, och i de ideella organisationernas Arbetsgivar- alliansen utgör kvinnorna en tredjedel i styrelsen. 
 Historiska förhållanden är emellertid ingen bra förklaring till den nutida snedfördelningen på ledande fackliga positioner.På medlemsnivå är den fackliga rörelsen nu rätt så jämställd. LO har numera 46 procent kvinnliga medlemmar, TCO 62 och Saco 51 procent. I LO innebär det att både central styrelse och kongress har alltför få kvinnliga representanter i förhållande till deras andel bland medlemmarna, som är 46 procent. Inom TCO och Saco är kvinnorepresentationen i styrelsen proportionerlig, men även där är kvinnors representation vid kongressen alltför låg i förhållande till andelen kvinnliga medlemmar. 
 I boendeorganisationerna är könen ungefär lika väl represen- terade i bostadsrättsorganisationer, men fastighetsägar- och villa- ägarförbunden är nästan helt manligt styrda. I hyresgäströrelsen finns en dryg tredjedel kvinnor i styrelsen och två tredjedelar män. 
 I de så kallade identitetsorganisationerna är kvinnor och män lika många på ledande poster. Men särskiljer vi enskilda orga- nisationer framgår att kvinnorna främst finns i patient- och pen- sionärsorganisationer, medan männen dominerar i invandrarorga- nisationer. Ungdomsorganisationerna som helhet har en jämn könsfördelning. 
 198 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 Idrottsrörelsen har på riksplanet en könsbalanserad ledning med bl.a. en kvinnlig ordförande. Men de enskilda idrottsförbunden är kraftigt mansdominerade i styrelser och ledning, där det i genom- snitt finns 29 procent kvinnor. 
 I de religiösa samfunden slutligen finns det sammanlagt 35 pro- cent kvinnor i ledande positioner. Mest jämställda är frikyrkorna med 44 procent, medan de muslimska och judiska samfunden har lägst andel kvinnor bland ledarna (27 procent). Svenska kyrkan har en knapp tredjedel kvinnliga ledare. 
  
 10.3.6 
  
 Medier 
  
 Det samlade intrycket av genomgången av medierna och köns- fördelningen bland chefer och tongivande opinionsbildare är att det är en massivt manlig församling. I den administrativa ledningen för  
 public  
  
 service-etermedierna 
  
 sitter företrädesvis män, medan det finns en jämn könsfördelning bland de publicistiska positionerna. De  
 kommersiella etermedierna  
 är helt mansdominerade i sin led- ning. 
 När det gäller  
 dagspressen,  
 dess ledning och opinionsbildande ledare är mansdominansen också överväldigande. En skillnad är dock att det finns fler kvinnliga chefredaktörer i landsortspressen än i storstadspressen, och tvärtom fler kvinnliga chefer för ledar- redaktionen i storstadspressen än i landsorten. 
 Om vi undersöker de tidningar som är störst i landet i de olika  
 A-regionerna, 
  visar även denna indelning en kraftig mansdominans. 
 Den starka könsfördelningen bland mediecheferna är snarast förbryllande. Det är helt klart så att könen har olika tillgång till de mediala arenorna. Mediernas växande makt tycks inte vara något som kvinnor i någon högre grad är delaktiga i. 
 Det är också bekymmersamt att det ena könet har så marginellt inflytande över opinionsbildning och diskursiv makt – när det är så att kvinnor och män fortfarande i stor utsträckning har olika typer av yrken, dominerar olika nivåer i hierarkierna och trots allt ännu har olika stort ansvar för hushåll och barnomsorg. Det är männens livserfarenheter, prioriteringar och problemformuleringar som kommer att dominera samhällsdebatten. 
 Det är också så enligt den tidigare elitundersökningen att topp- cheferna anser att medierna har den största makten i landet i dag. Det finns mycket som pekar på att de har rätt. Medierna är fler i 
 199 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 dag och har större utrymme än någonsin tidigare. Det är då problematiskt att det ena könet har en så privilegierad tillgång till mediernas chefspositioner. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
  
 10.3.7 
  
 Kulturen 
  
 Kulturområdet påverkas både av politik, kommersiella krafter och sin egen ambition att avgöra vad som är god konst, litteratur, musik och teater efter fältets egna kriterier. Det finns en spänning mellan dessa strävanden. De påverkar rekryteringen av chefer och styrelser på olika sätt. 
 Vår kartläggning tycks bekräfta vad tidigare forskning visat, nämligen att ett politiskt inflytande gynnar rekryteringen av kvinnor. Samhällets övergripande jämställdhetsideal får här genom- slag. Vi har sett att kulturpolitikens organisationer leds av ungefär lika många kvinnor som män. 
 Å andra sidan är akademierna fortfarande kraftigt mansdomi- nerade. Där bestäms till stor del den symboliska hierarkin på området. Att bli invald är en heder och ett erkännande av framgång på fältet. I prisjuryer (som ju också bestämmer och belönar vad som är god konst eller litteratur) som ofta byter ledamöter inför varje ny prisutdelning, finns däremot ungefär lika många kvinnor som män. 
 När det sedan gäller ledningen för kulturfältets olika konst- grenar ser vi samma tendens, nämligen att styrelserna har en någor- lunda jämn könsfördelning, medan de exekutiva cheferna oftare är män än kvinnor. Detta gäller dock betydligt mer på länsnivå än på nationell nivå. Så är toppositionerna vid statliga museer jämnt fördelade mellan kvinnor och män. Om vi räknar med styrelserna för de statliga museerna, blir det till och med en dominans av kvinnor (57 procent). Av länsmuseernas verkställande chefer är däremot två tredjedelar män. Av konstmuseer (som inte redan medtagits bland de statliga eller länsmuseer) och några konsthallar leds 40 procent av kvinnor, 60 procent av män. 
 När det gäller teater finner vi samma tendens, nämligen att nationella teatrar har fler kvinnliga chefer än de regionala, samtidigt som det finns fler kvinnor i styrelserna än som teaterchefer/vd. Inom opera och musikteater är två tredjedelar av cheferna män och i symfoniorkestrarnas och länsteatrarnas ledning finns mycket få 
  
 3 
  
 TP PT  
 Göransson 2007, kapitel 20. 
 200 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 kvinnor. Om vi särskiljer de konstnärliga ledarna vid teater och opera finns något fler kvinnor än män, medan männen är fler i den administrativa ledningen. Några privata teatrar vi undersökt visade sig ha lika många kvinnliga som manliga konstnärliga ledare, men fler kvinnliga än manliga vd. 
 På länsnivå dominerar männen både som museichefer, teater- chefer och musikchefer, medan kvinnorna är fler som biblioteks- chefer. 
 Inom olika filmorganisationer finns ungefär lika många kvinnor som män utom i organisationen Film i Väst där männen domi- nerar. 
 Cheferna för de konstnärliga högskolor som undersökts utgörs av något fler män än kvinnor – med undantag av den mansdomine- rade ledningen för Teaterhögskolan och en liten övervikt kvinnliga chefer vid Konstfackskolan. 
 När det gäller landets offentliga arkiv slutligen så domineras Riksarkivets styrelse och ledning av män medan lands- och stads- arkivarierna har en jämn könsfördelning. 
 Sammanfattningsvis tycks det vara så att politisk påverkan och nationell nivå leder till rekrytering av både kvinnor och män, särskilt till styrelser, medan mansdominansen är stark på regional och lokal nivå, särskilt när det gäller exekutiva chefer. Ett undantag tycks vara arkivcheferna, som är jämnt fördelade på regional/lokal nivå. 
 Det finns också skillnader mellan olika konstarter, där ledningen för musikliv och opera är den mest mansdominerade. 
  
 10.3.8 
  
 Vetenskapen 
  
 Det vetenskapliga fältet är i likhet med kulturfältet påverkat både av politiska krafter och marknadskrafter samtidigt som det måste hävda sin egen autonomi för att behålla sin legitimitet. Det är i organ och på de ledande positioner som influeras av den politiska ambitionen att nå allsidig representation, som man finner de största andelarna kvinnor. Där kooptering sker – dvs. förnyelse genom de mer seniora ledamöternas inval – tenderar mansdominansen att vara som störst. I de prestigefyllda kommittéer som utser nobel- pristagare finns ytterst få kvinnor. I den internationella skaran av nobelpristagare har för övrigt under nobelprisens hela existens sammanlagt fyra procent kvinnor kommit med. Den största an- 
 201 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 delen (11 procent) finns bland litteraturpristagarna. Männen utgör alltså som minst 89 procent. 
 Av de vetenskapliga akademierna är det Ingenjörsvetenskaps- akademien (IVA) som har den största andelen kvinnliga ledamöter, nämligen lite drygt en femtedel. Fyra femtedelar är alltså män. 
 Om vi i stället betraktar de politiska organ som har inflytande över forskning och högre utbildning ser vi att både forsknings- beredningen och Högskoleverkets styrelse har ungefär hälften kvinnliga ledamöter. 
 Det finns vidare en skillnad mellan universiteten och hög- skolorna så att universitetens ledningar i regel har färre kvinnor än högskolornas. Störst är skillnaden på ordförandeposterna, där uni- versitetsstyrelsernas ordförande till 28 procent är kvinnor medan högskolorna har hälften kvinnliga ordförande. Bland universitetens rektorer är 39 procent kvinnor, och vid högskolorna 44 procent. Styrelseledamöterna är ungefär lika ofta kvinnor som män. 
 De administrativa mellancheferna vid universiteten – dekanerna 
 – är till närmare fyra femtedelar män och en femtedel kvinnor. Störst andel kvinnliga dekaner finns vid Uppsala och Växjö uni- versitet samt vid Malmö högskola, medan minsta andelen finns vid KTH (Kgl Tekniska Högskolan i Stockholm) och vid Lunds och Göteborgs universitet (11 procent). Umeå och Stockholms uni- versitet har 20 respektive 25 procent kvinnliga dekaner. 
 Det finns också en tydlig tendens bland olika tjänster i forsk- ning och utbildning. Kvinnor och män påbörjar forskarutbildning i lika grad. Men efter doktorsexamen händer det något, som gör att kvinnor inte lika ofta innehar fasta tjänster som männen. På den högsta vetenskapliga tjänsten professor finns endast 17 procent kvinnor men 83 procent män. Det finns vidare fler män på lektors- tjänster (som kräver doktorsexamen) men kvinnlig dominans på adjunktstjänster (som inte kräver doktorsexamen). 
 Om vi vänder oss till de organ som finansierar forskning, visar det sig att det stora offentliga Vetenskapsrådet har ungefär lika många kvinnor som män på beslutsfattande positioner, medan den andra stora finansiären stiftelsen Riksbankens Jubileumsfond har en minoritet kvinnor, cirka en tredjedel, och följaktligen två tredje- delar män. Bland de privata mindre stiftelserna finns totalt 80 pro- cent män och 20 procent kvinnor, som beslutar vem som skall få pengar att forska för. Bland övriga i huvudsak offentliga organ ser det jämnare ut med 41 procent kvinnor och 59 procent män. 
 202 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 I forskningsinstituten finns som mest hälften kvinnor, hälften män (vid Sveriges tekniska forskningsinstitut och Nutek) och som minst en tredjedel eller något mindre (vid SCAS, Hale och SNS). 
 Till sist har vi undersökt folkbildning och vuxenutbildning och kunnat konstatera att folkhögskolornas rektorer till tre fjärdedelar utgörs av män, medan Komvux/Riley har nästan lika stor andel män och Folkbildningsrådet har två tredjedelar män i sin styrelse. 
 Slutsatsen är att ju mer exklusiv en organisation eller position är och ju mer den styrs av kollegiala val, desto fler män är det som väljs in. Det finns betydligt fler kvinnor på positioner som är under offentligt inflytande och där invalen sker i en mer genomskinlig rekryteringsprocess. 
  
 10.4 
  
 Slutsatser 
  
 10.4.1 
  
 Kvinnor och män har olika sorters chefspositioner 
  
 Andelen kvinnor och män på ledande positioner skiljer sig i fyra avseenden: 
  
 1. 
  
 mellan  
  
 samhällsområden:  
 högre positioner där politisk ratio- nalitet spelar in har könsbalans; kollegialt tillsatta eller posi- tioner på lokal nivå tenderar ha större mansdominans. 
  
 2. 
  
 mellan  
  
 huvudmän eller sektorer:  
 offentligbaserade positioner innehas oftare av kvinnor än privata. 
  
 3. 
  
 mellan  
  
 samhällsnivåer:  
 kvinnor finns oftare på nationell nivå än lokal och regional nivå. 
  
 4. 
  
 inom politiken efter  
  
 partipolitisk ideologi:  
 synen på individens eget ansvar respektive betydelsen av strukturella förhållanden skiljer partier åt. Det tycks göra det svårare särskilt för mode- rater och kristdemokrater att vidta åtgärder som ökar andelen kvinnor. 
 Kvinnliga chefer finns med andra ord oftare på politiska och offentligstyrda positioner, medan männen dominerar i synnerhet näringsliv och vetenskapens symboliskt högsta positioner. Det finns färre kvinnliga toppchefer i kommunerna. 
 Vår kartläggning bekräftar tidigare resultat att kvinnor gynnas av den genomskinliga rekryteringsprocess som ett politiskt val 
 203 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 innebär. Det finns dock samtidigt lokala variationer som gör att till exempel vissa kommuner är helt mansdominerade medan andra har en kvinnodominans. Genomsnittligt finns det dock mellan en tredjedel och 40 procent kvinnor i de valda församlingarna. 
 Att kvinnor och män tenderar att ha olika sorters chefs- positioner innebär att de har olika sorters makt, olika mycket makt, makt över olika verksamhets- eller samhällsområden och makt över olika många människor. 
  
 10.4.2 
  
 Mekanismer som kan förstärka sega strukturer 
  
 Det förekommer inte sällan att innehavaren av en viss position just i den egenskapen får ytterligare en annan position. Man vill ha hans/hennes kompetens, kontaktnät och egentligen hela hans/hennes organisations medverkan, kanske både praktiskt och symboliskt. Det gör förstås att de personliga egenskaper en positionsinnehavare har (t.ex. könstillhörighet, etnisk och social bakgrund, åsikter, nätverk) får ytterligare genomslag och sprider sitt inflytande till de andra organisationer där han/hon får ytterligare positioner. Det är svårt att säga hur detta slår just nu när det gäller mans- eller kvinnodominans. Men att LOs och SACOs ordförande är kvinnor gör ju att andra positioner de får i kraft av sitt ordförandeskap också blir plattformar för kvinnligt ledarskap. Vanligare är det dock att män som har ledande positioner på en lägre eller mer lokal nivå, i denna sin egenskap även blir ledamöter i riksorganisationen. Vi har sett att det sprider manligt ledarskap från lokal till central nivå när det gäller Svenskt Näringsliv och LO till exempel. 
  
 10.4.3 
  
 Den regionala dimensionen 
  
 Det finns fler kvinnor på ledande positioner på nationell nivå än på regional och lokal nivå. Maktpositioner på central nivå är synliga, omdiskuterade och åtkomliga inte bara för lagstiftning och policies utan också för opinionsbildning och offentlig granskning. 
 Dock finns också skillnader mellan olika regioner så att i synnerhet storstadsregioner, kustregioner och vissa andra regioner (t.ex. Jämtland) har mer jämställda förhållanden än exempelvis Västra Götaland, Skåne, Småland och inlandets glesbygder. Det 
 204 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 beror på det regionala näringslivet, den offentliga infrastrukturen (tillgången till barn- och äldreomsorg) och på kontakterna utåt. 
 Tidigare forskning har funnit att det finns regionala skillnader mellan kvinnors och mäns möjligheter att nå maktpositioner. Kulturgeografen Stafford hävdar att regionerna präglas av olika könskontrakt, dvs. olika sätt att organisera och att dra gränsen mellan könens ansvarsområden. Hon skiljer mellan tradi- tionella, modernistiska och otraditionella könskontrakt (Forsberg 1997). 
 De  
 traditionella könskontrakten  
 dominerar i de gamla jordbruks- och industribygderna, som till följd av ett ensidigt näringsliv präglas av större könssegregering på arbetsmarknaden än i övriga landet. Där är det färre kvinnor som deltar i kommunalpolitiken. Social omsorg sköts i hög grad inom familj och släkt. Det finns också ett förhållandevis stort inslag av religiösa normer. Sådana områden är bruksbygder (såsom Bergslagen) och skogs- och fjäll- bygder (Värmland/Dalsland, inre Norrland utom Jämtland, Torne- dalen). Hit hör också religiösa bygder såsom inre Småland, Väster- botten och Bohuslän. 
 De  
 modernistiska könskontrakten  
 är mer jämställda än genom- snittligt. Det är det mogna industrisamhällets könskontrakt med en jämnare arbetsmarknad, lönestruktur och utbildningsnivå än de traditionella. Här finns en utbyggd offentlig infrastruktur, där kvinnorna dominerar. I den lokala politiken deltar både kvinnor och män. Dessa könskontrakt dominerar i mälardalsregionen, i storstadsregionerna överhuvudtaget och i residenshuvudstäder/ utbildningsorter. 
 De  
 otraditionella könskontrakten  
 präglas av drag från de båda föregående. De finns i områden med stort inslag av jordbruk men de har en mer jämställd relation mellan kvinnor och män än de traditionella könskontrakten. Det är ofta områden som avviker från de övriga t.ex. i fråga om näringsliv eller historia. Hit hör autonoma regioner som Gotland och Jämtland, kustregionerna (i synnerhet skiljer sig norrländska kusten från det inre av Norrland) och dynamiska landsbygder, som präglas av snabb omvandling och ofta av turism. Hit hör landsbygden i mälar- regionen. I en del av dessa områden är kvinnorna aktiva i olika lokala politiska grupper. 
 205 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 10.4.4 
  
 Tidsdimensionen 
  
 Mycket har hänt sedan  
 1970-talet 
  när en intensivare reformperiod inleddes samtidigt med den s k andra vågens kvinnorörelse. Men efter att andelen kvinnliga riksdagsledamöter sjunkit för första gången i början av  
 1990-talet 
  kom en debatt och politiska åtgärder som påverkade utvecklingen i könsbalanserad riktning. Hit hörde kampanjen Varannan damernas, som avsåg varavade listor inför politiska val men också att regeringen skulle bestå av lika många kvinnor som män. Man försökte också rekrytera fler kvinnliga professorer genom att inrätta de s.k.  
 Tham-professurerna. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
  
 Flera kvinnliga myndighetschefer utnämndes. Vi har i denna undersök- ning kunnat visa att även akademierna valt in fler kvinnor efter år 1994. Opinionsbildningen spelade roll. 
  
 10.4.5 
  
 Talens mystik? 
  
 Det har länge funnits en etablerad uppfattning att en fördelning som innebär att vardera könet har minst 40 procent av positionerna är en balanserad sammansättning. En sådan fördelning kan man enligt många acceptera och ändå anse att samhället är jämställt. 
  
 1. 
  
 Efter vår genomgång av samhällets maktpositioner på olika nivåer inställer sig dock frågan: är det en könsbalanserad eller 
  
 jämställd fördelning om det  
 alltid  
 är kvinnor som har nära 40 procent och  
 alltid  
 män som har nära 60 procent av viktiga positioner? Att kvinnor systematiskt ligger nära den undre gränsen och män vid den övre – det ser mer ut som minsta möjliga anpassning till kravet på könsbalans än en slump. Vi bör därför inte längre nöja oss med fördelningen 40 60 procent. För några år sedan uppsattes målet 50 50 för statliga myndigheter, och det förefaller vara en rimlig strävan på alla samhällsområden. 
  
 2. 
  
 Ännu tydligare blir den kvardröjande sovringsmekanismen på de områden, där andelen kvinnor aldrig överskrider en tredjedel. Det tycks vara en kritisk gräns i sammanhang där regler om kvotering (i betydelsen någon form av prioritering av det under- representerade könet) saknas, men där det ändå finns en med- vetenhet om problemet och en ambition att rekrytera kvinnor. Denna gräns har också av organisationsforskare setts som ett 
  
 4 
  
 TP PT  
 Welch 2006. 
 206 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 minimikrav för att minoriteten skall betraktas som individuella och professionella medarbetare, och inte som symboliska repre- sentanter för en avvikande grupp. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT  
 Men det tycks vara svårt att nå längre. 
  
 3. 
  
 I sammanhang där även denna ambition saknas, kan andelen män nå både 80 och 90 procent utan att någon i organisationen reagerar. Som exempel kan vi nämna börsföretagens operativa chefsposter men också de prestigefyllda akademierna för konst och vetenskap samt en del mindre synliga men viktiga positioner i vissa politiska partier (särskilt moderaterna och kristdemo- kraterna). Gemensamt har dessa församlingar en tro på meri- tokratin och att de bäst meriterade alltid når toppen oavsett maktförhållanden och informella strukturer. 
  
 10.4.6 
  
 Jämförelse med 2001 års undersökning 
  
 En jämförelse med undersökningen 2001 av kvinnor och män på toppositioner visar att det i dag finns samma huvuddrag och skillnader mellan områden, huvudmän och typer av positioner. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 Utvidgningen av undersökningen till att omfatta samtliga styrelse- ledamöter samt även ledande positioner på regional och lokal nivå har gett oss förutsättningar att se finare distinktioner . Vi har nu kunnat konstatera att det finns stora skillnader i könsfördelningen även mellan olika nivåer i samhället och mellan positioner som ordförande eller vd å ena sidan och ledamot å den andra. Köns- uppdelningen är mer ojämlik på dessa nivåer än på nationell nivå. Vi har sett att den regionala dimensionen spelar roll. 
 Det tycks vara chefspositioner på kommunal och regional nivå och de exekutiva positionerna generellt, som kommer att kräva de största insatserna i form av jämställdhetsarbete framöver. Detta gäller alla samhällsområden, men vi har här särskilt pekat på dagspressen, näringslivet, vissa organisationer (såsom LO, Svenskt Näringsliv och idrottsförbunden) samt akademierna inom veten- skap och kultur. Det tycks vara en öppen och genomskinlig rekryteringsprocess, synliga positioner och offentlig opinionsbild- ning som verkar för en mer allsidig rekrytering av chefer. 
  
 5 
  
 TP PT  
 Kanter (1977) 1993. 
  
 6 
  
 TP PT  
 Göransson 2007. 
 207 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 Det ligger nära till hands att tro att en könsmässigt bredare rekrytering till ledande positioner skulle vara en tidsfråga. Det tar tid för en välutbildad generation kvinnor att nå toppen. De måste börja nedifrån och gå från lägre chefspositioner till högre. Det kanske kan vara en bidragande förklaring på somliga områden. Men det är anmärkningsvärt att vi här har sett många exempel på den motsatta tendensen, nämligen att kvinnor nått toppositioner, men ännu inte i någon större utsträckning lyckats ta sig in på lokal chefsnivå och bli exempelvis tingsrättsdomare, kommunchef, länsteaterchef eller chefredaktör för en landsortstidning. De mest synliga positionerna har oftast en mer jämställd rekrytering än de mindre synliga. 
 Mellancheferna framstår därför som ett strategiskt skikt. Därifrån kan man rekryteras till toppositioner. Men könsamman- sättningen bland dem visar också i vilken mån kvinnor rekryterats från en lägre eller mer lokal nivå. Vi vet att problemet inte är att det skulle vara brist på kompetenta kvinnor. 
  
 10.5 
  
 Förslag som kan underlätta en kontinuerlig uppföljning av kvinnors och mäns tillgång till maktpositioner 
  
 I vårt kartläggningsarbete ovan har vi stött på flera typer av pro- blem när det gäller att samla in och jämföra uppgifter om kvinnor och män på ledande positioner på olika samhällsområden. De gäller både tillgängligheten, överskådligheten och jämförbarheten. De uppgifter vi har påträffat, sammanställt och använt oss av är inte primärt konstruerade för vårt syfte, som varit att undersöka maktpositionernas tillgänglighet för kvinnor respektive män. 
 Vi har också påträffat sporadiskt genomförda undersökningar och undersökningar av vissa områden, organisationer, typer av institutioner eller företag. För en heltäckande undersökning behövs dock en systematisk insamling av enhetligt definierade uppgifter som görs offentligt tillgängliga, till exempel via hemsidor. En kontinuerlig granskning av utvecklingen när det gäller kvinnor och män på ledande positioner kräver tillgång till jämförbara uppgifter från olika områden i samhället. 
 För att utvecklingen lättare skall kunna följas systematiskt och kontinuerligt vill vi föreslå ett antal åtgärder. 
 208 
  
 SOU 2007:108 
  
 Sammanfattning 
  
 1. 
  
 Statistiska Centralbyrån bör få i uppgift att regelbundet samla in och publicera de aktuella uppgifterna för den typ av positioner på olika samhällsområden som vi här utgått från. En refe- rensgrupp med vetenskaplig kompetens bör stå till förfogande när det gäller att välja ut de mest inflytelserika positionerna på varje samhällsområde och de viktigaste rekryteringsbaserna för toppositioner. Positioner med olika sorters makt bör vara representerade i urvalet. 
  
 2. 
  
 SCB bör kontinuerligt samla in uppgifter om olika typer av mellanchefer och lägre chefer på olika samhällsområden (näringsliv, förvaltning, myndigheter, universitet och andra organisationer) och därvid skilja mellan linjechefer med resultat- ansvar å ena sidan och stabschefer med specialistfunktioner å den andra. Särskilt viktiga är inom näringslivet affärsområdes- chefer, divisionschefer, regionchefer och dotterbolagschefer. Chefer bör också alltid systematiskt särskiljas efter antalet underställda medarbetare, även i yrkesregistret som diskuteras i kapitel 1. Uppgifterna bör för näringslivet insamlas efter bransch, ägartyp (huvudman/sektor) och företagets storlek i form av omslutning, omsättning, antal anställda och börsvärde (eget kapital). Motsvarande uppgifter insamlas för andra samhälls- områden för att möjliggöra jämförelse. Inom exempelvis uni- versiteten skulle en kontinuerlig kartläggning av dekaner och prefekter göra det möjligt att följa hur pass tillgänglig den administrativa karriären är för kvinnor respektive män och i förekommande fall på vilken nivå eller inom vilka discipliner kvinnorna faller bort. 
  
 3. 
  
 En enhetlig terminologi och definitioner för olika typer av mellanchefer bör skapas så att det framgår i vilken utsträckning uppgifter från olika företag är jämförbara. 
  
 4. 
  
 Över huvud taget vore det önskvärt att företagens och orga- nisationernas m.m. hemsidor blir någorlunda enhetliga och jämförbara till sitt innehåll. Det förekommer nu att vissa företag saknar uppgifter om ägare och ledning, uppenbarligen för att man betraktar hemsidan främst som ett forum för presumtiva kunder med information om produkterna man säljer. Detsamma gäller kommuner, universitet och andra myndigheter och inte minst politiska partier. 
  
 209 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2007:108 
  
 5. 
  
 Landsting och kommuner bör åläggas att redovisa könsfördel- ningen bland cheferna i de företag de äger. Dessa uppgifter bör insändas till SKL men också läggas ut på respektive hemsida. 
  
 6. 
  
 Kommunernas inrapportering till SCB liksom till SKL bör använda en enhetlig chefsdefinition så att man inte riskerar att olika kommuner använder olika definitioner och inrapporterar uppgifter för olika typer av positioner. 
  
 7. 
  
 Det bör klart redovisas dels vilken könsfördelning som blev resultatet av ett politiskt val (både i  
  
 riksdags-, 
  landsting- och kommunvalen), dels vilken fördelning som blev det faktiska resultatet då regeringsbildning och annat lett till omflyttningar av valda personer. 
  
 8. 
  
 Inför enhetliga rekommendationer för organisationers, myndig- heters och företags hemsidor gällande vilka uppgifter som bör finnas där över antal och andel kvinnor och män. Varje enhet som är skyldig att inlämna jämställdhetsrapport borde lätt kunna lämna dessa uppgifter på hemsidan. 
  
 9. 
  
 Ange alltid om en person är kvinna eller man i förteckningar över personal, förtroendevalda osv. Det framgår inte alltid av namnet i det mångkulturella Sverige. Det finns även namn som kan bäras av både kvinnor och män, t ex Morrison, Reynolds, Hurst, Dunn. 
  
 10.Det initiativ som tagits av länsstyrelsen i Östergötland att sammanställa statistik över kvinnor och män i politiken, kunde med fördel spridas till samtliga län. Det skulle ge en systematisk och heltäckande bild av utvecklingen på länsnivå. (Se  
 Talande siffror. Kvinnor och män i politiken 2006.  
 Länsstyrelsen Öster- götland, rapport 2006:7, som omfattar kommuner och landsting i Östergötlands län.) 
 210 
 11 Metod och material 
  
 11.1 
  
 Vad styr statistikens förekomst och utformning? 
  
 De källor som finns har skapats i olika syften och av olika skäl. Det kan finnas lagregler som stadgar att vissa uppgifter måste tillhanda- hållas såsom uppgifter i företagens årsredovisningar eller personal- statistik, och det kan vara ett intresse av att marknadsföra den egna verksamheten i ett företag eller en organisation genom att lämna uppgifter t ex via hemsidor till presumtiva kunder, leverantörer eller finansiärer. Olika syften skapar olika typer av information. Olika källor fokuserar olika uppgifter, vilket påverkar både inrikt- ning och kvalitet hos den information man gör tillgänglig. 
 Den kanske viktigaste övergripande informationskällan är dock Statistiska Centralbyrån som nu i 200 år haft i uppgift att förse staten och allmänheten med information om faktorer som är viktiga för den svenska ekonomin och politiken. 
 Uppgifter kan också finnas i tidigare statliga utredningar, enskilda initiativ av jämställdhetshandläggare, forskare, politiker m.fl. Genom att jämställdhet blivit ett viktigt och omdebatterat politiskt mål med stor uppslutning i landet har också olika aspekter av könens verksamhet och möjligheter kartlagts och analyserats. 
 Det finns också ibland enkäter som antingen läggs ut på spe- cialiserade kommersiella företag eller som forskare/utredare skickar ut direkt. Dessa har både fördelar och nackdelar. De kan innebära en tidsvinst t.ex. genom att man frågar företag efter deras mellan- chefspositioner i stället för att själv gå igenom alla företagens hemsidor eller årsredovisningar av varierande kvalitet, som inte för övrigt nödvändigtvis innehåller den önskade informationen. Sam- tidigt blir man beroende av den person som samlar in informa- tionen för att vidarebefordra den och hans/hennes bedömning av till exempel vad som är en chefsposition. Det är också svårt att 
 211 
  
 Metod och material 
  
 SOU 2007:108 
  
 undvika ett bortfall, eftersom alla inte har möjlighet eller lust att besvara en enkät. Detta bortfall kan vara mycket stort. 
 Vi har i denna kartläggning använt många olika källor och metoder. Vi har använt oss av offentligt tillgängligt material kom- pletterat genom telefonsamtal och  
 e-postförfrågningar. 
  Vi har inte skickat ut någon enkät, eftersom utredningens tidsram inte tillåtit det. Vi har emellertid använt visst material från redan gjorda enkäter, dels för att diskutera vad detta material kan ge, dels för att diskutera eventuella svårigheter eller brister som också finns. 
  
 11.2 
  
 Chefsstatistik 
  
 När det gäller övergripande uppgifter om chefer på olika områden har vi använt SCB:s yrkesstatistik som återfinns på nätet. 
  
 11.3 
  
 Näringslivet 
  
 När det gäller näringslivets ledande positioner är en given källa företagens årsredovisningar. Sedan 2004 är företagen skyldiga att här uppge andelen kvinnor på vissa högre positioner. Det är ett tidsödande arbete att gå igenom dem, men det finns genvägar be- roende på vilken typ av information man söker. Sammanställningar och översikter görs regelbundet men omfattar endast de högsta positionerna. 
 Sedan 18 år utger sålunda SIS Ägarservice AB en årlig skrift som redovisar information om Sveriges börsföretag, deras ägare, sty- relser, vd och revisorer. Den brukar utkomma i juni efter vårens bolagsstämmor. Den innehåller därför fullständiga och väl kon- trollerade uppgifter. Den senast utgivna versionen har samman- ställts av Young och  
 Wright och är utgiven i två volymer,  
 Ägarna och makten i Sveriges börsföretag 2007  
 samt  
 Styrelser och revisorer i Sveriges börsföretag 2007 2008.  
 Här särskiljs bl.a. andelen kvinnor och män på dessa positioner. 
 Tidskriften  
 Veckans Affärer  
 upprättar varje år en databas be- stående av namn- och adresslistor över befattningshavare i de 500 största svenska företagen. Syftet bakom insamlingen är att få ett underlag till de årliga rangordningar man publicerar i tidskriften, men man säljer också uppgifter till olika intressenter. En poäng är att uppgifterna täcker alla de största företagen, såväl statliga, 
 212 
  
 SOU 2007:108 
  
 Metod och material 
  
 kommunala och kooperativa som privata. Uppgifterna samlas in från företagen i augusti varje år men revideras inte däremellan. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 En genomgång av den nu aktuella listan visar att namnuppgifter saknas för många befattningshavare, särskilt när det gäller stabspositioner. Bäst täckning har uppgifterna för  
 vd-posterna, 
  där den aktuella listan namnger 492 av 500 befattningshavare, dvs. 98 procent (våren 2007). Även för styrelseordförandena är täckningen god; här finns uppgifter för 422 positioner, dvs. 84 procent. För lägre chefer varierar täckningen betydligt. För ekonomi- eller finanschefer finns namnuppgifter för 385 eller 77 procent, för personalchefer 284 eller 57 procent och för marknadschefer 180 eller endast 36 procent. 
 Företagens  
 hemsidor  
 är också en användbar källa. Här finns befattningshavare på ledande positioner i företagen angivna med namn och ofta curriculum vitae. Det är styrelser och lednings- grupper som mest systematiskt finns medtagna. Emellertid varierar utförligheten och kvaliteten mycket mellan olika företag. Medan stora börsbolag lämnar fullständiga uppgifter, saknar mindre före- tag helt hemsidor. Informationen är heller inte alltid fullständig eller jämförbar. 
 I de ovan nämnda källorna finns särskilt styrelser och lednings- grupper medtagna. Det är svårare att finna uppgifter om chefer på lägre nivåer. För detta är man i regel hänvisad till att samla upp- gifter direkt från företagens personalchefer. Då får man dock tänka på att som tidigare nämnts terminologin när det gäller mellanchefer och lägre chefer kan skilja sig mellan olika företag. 
 På senare år har intresset för könsbalans på företagsledande positioner lett till att det finns utredningar och rapporter om könsfördelningen för vissa år. En statlig utredning genomfördes av en forskargrupp under ledning av docent Brown och redo- visades i SOU 2003:16. 
 Studieförbundet Näringsliv och Samhälle (SNS) har också haft ett projekt under senare år med uppgift att utreda och främja fler kvinnor på ledande poster i näringslivet. Inom ramen för detta projekt har kartläggningar och analyser gjorts. 
 I föreliggande redovisning har vi använt Tucker  Hayes för uppgifter om börsföretagens styrelser och vd samt Veckans Affärers lista för övriga chefer, främst i stabspositioner, i de 500 största företagen alla kategorier. Av tidsskäl har vi inte samlat uppgifter direkt från varje företag, dock med ett undantag. För ett 
  
 1 
  
 TP PT  
 Enligt uppgifter från Robertson, Veckans affärer i februari 2007. 
 213 
  
 Metod och material 
  
 SOU 2007:108 
  
 mindre urval (50) av de största företagen bland VA 500 har hem- sidorna undersökts för att ge en uppfattning om andelen kvinnor och män bland de operativa mellanchefer som utgörs av affärs- områdeschefer, regionchefer, divisionschefer, dotterbolagschefer och motsvarande. Vi har också utgått från de listor över statliga företag och affärsverk, som finns på regeringskansliets hemsidor för att sedan gå vidare och inhämta uppgifter om dem på respektive företags hemsida och i förekommande fall i Statskalendern för 2006. För vissa kommunala bolag har hemsidorna anlitats. En enkätundersökning gjord av SKL (Sveriges Kommuner och Lands- ting) och inkluderande kommunala bolagschefer har också kort redovisats. När det gäller andra viktiga ekonomiska institutioner och myndigheter har uppgifter främst inhämtats från hemsidorna. 
  
 11.3.1 
  
 Urval 
  
 Börsföretag 
 Styrelseordförande 
 Ledamöter 
 Verkställande direktör 
 Ledningsgrupp 
 Affärsområdeschef, divisionschef 
 Marknadschef 
 Ekonomichef 
 Personalchef 
 Kooperativa företag 
 Styrelseordförande 
 Ledamöter 
 Verkställande direktör 
 Ledningsgrupp 
 Affärsområdeschef, divisionschef 
 Marknadschef 
 Ekonomichef 
 Personalchef 
 214 
  
 SOU 2007:108 
  
 Metod och material 
  
 Statliga företag 
 Styrelseordförande 
 Ledamöter 
 Verkställande direktör 
 Ledningsgrupp 
 Affärsområdeschef, divisionschef 
 Marknadschef 
 Ekonomichef 
 Personalchef 
 Landstingsägda företag 
 Styrelseordförande 
 Ledamöter 
 Verkställande direktör 
 Ledningsgrupp 
 Affärsområdeschef, divisionschef 
 Marknadschef 
 Ekonomichef 
 Personalchef 
 Kommunägda företag 
 Ledamöter 
 Verkställande direktör 
 Ledningsgrupp 
 Marknadschef 
 Ekonomichef 
 Personalchef 
  
 AP-fonder, 
  Riksgäldskontoret, OMX Stockholmsbörsen, Finansinspektionen, Svenska Bankföreningen och Exportrådet 
 Styrelseordförande 
 Ledamöter 
 Vd 
 215 
  
 Metod och material 
  
 SOU 2007:108 
  
 Konjunkturinstitutet 
 Generaldirektör 
 Enhetschefer 
 Riksbanken 
 Ordförande i fullmäktige 
 Direktion 
  
 11.3.2 
  
 Källor 
  
 Statskalendern 2006 
 Fristedt  Hayes för respektive år 
 Veckans Affärer för respektive år 
 Veckans Affärers databas VA 500 
 Hemsidor för respektive företag och institution 
  
 11.4 
  
 Statsmakten 
  
 Sveriges statskalender sammanställs varje år och innehåller allt som rör statlig politik och förvaltning. Denna har varit till stor hjälp under insamlandet av material. För vissa tjänstemannapositioner som enhetschefer och övriga departementsråd har dock regeringens förvaltningsavdelning och riksdagsförvaltningen kontaktats för att erhålla uppgifter från deras personalregister. 
 I budgetpropositionen presenteras varje år en sammanställning över statlig förvaltning där fördelningen mellan män och kvinnor bland myndighetschefer presenteras. För uppgifter om styrelse för olika myndigheter får man dock vända sig till respektive myndig- het, antingen via hemsida eller Sveriges statskalender. 
 Även om fältet statlig politik och förvaltning är stort är det relativt enkelt att få tag i uppgifter för området. På regeringens respektive riksdagens hemsida finns länkar till exempelvis utskott och myndigheter. På riksdagens hemsida presenteras dessutom fördelningen mellan män och kvinnor i riksdagen efter parti. 
 216 
  
 SOU 2007:108 
  
 Metod och material 
  
 11.4.1 
  
 Urval 
  
 Riksdagen 
 Riksdagsledamöter 
 Talmän 
 Riksdagsstyrelsen (+suppleanter) Riksdagsdirektör 
 Ledningsgrupp runt riksdagsdirektör 
 – kanslichef på kammarkansliet, biträdande kammarsekreterare, förvaltningschef 
 Gruppledare för partiernas riksdagsgrupper 
 Utskotten Utskottsordförande Kanslichefer i utskotten 
 Riksbanksfullmäktige samt presidiet i den interparlamentariska gruppen. 
 Utrikesnämnden (+ suppleanter) Nordiska rådets svenska delegation  
 OSSE-delegationen 
  
 Europarådets svenska delegation Europarådets parlamentariska 
 församling Riksdagens utsände i EU 
 Regeringen 
 Statsministern Övriga statsråd 
 Riksrevisionen 
 Styrelse 
 Riksrevisorer 
 Ledningsstab 
 217 
 Metod och material SOU 2007:108 
  
 Regeringskansliet 
  
 Förvaltningschef 
  
 Statssekreterare 
  
 Rättschef 
  
 Expeditionschef 
  
 Departementsråd 
  
 Departementsråd/ enhetschefer 
  
 Utlandsmyndigheterna 
  
 Justitieombudsmannen 
  
 Ambassadörer 
  
 Generalkonsuler 
  
 Rättsväsende 
  
 Domare 
  
 Riksåklagaren (RÅ) 
  
 Tingsrätt 
  
 Riksåklagare 
  
 Hovrätt 
  
 Vice riksåklagare 
  
 Högsta domstolen (HD) 
  
 Överåklagare 
  
 Länsrätt 
  
 Vice överåklagare 
  
 Kammarrätt 
  
 Chefsåklagare 
  
 Regeringsrätt 
  
 Vice chefsåklagare 
  
 Svenska domare i Europadom- 
  
 Byråchef 
  
 stolen, Europeiska revisions- 
  
 rätten,  
 EG-domstolen, 
  
 Försvarsinstansrätten och 
  
 Permanenta skiljedomstolen i 
  
 Haag 
  
 Åklagarkammare 
  
 Utvecklingscentrum 
  
 Åklagarmyndighetens rådgivande 
  
 Överåklagare 
  
 nämnd 
  
 Vice överåklagare 
  
 Chefsåklagare 
  
 Vice chefsåklagare 
  
 Kammaråklagare 
  
 Rikspolisstyrelsen 
  
 Kriminalvårdsstyrelsen 
  
 Styrelse 
  
 Generaldirektören (GD) 
  
 Chef 
  
 Styrelse 
  
 Arbetsdomstolen 
  
 Ledamöter 
  
 218 
  
 SOU 2007:108 
  
 Metod och material 
  
 11.4.2 
  
 Källor 
  
 Sveriges statskalender 
 Sammanställning över statlig politik och förvaltning. Ges ut varje år. 
 Statsförvaltning i förändring 
 Sammanställning över myndighetschefer. Återfinns som bilaga i budgetpropositionen. 
 Regeringens förvaltningsavdelning 
 Riksdagsförvaltningen 
 Hemsidor 
 www.riksdagen.se 
 www.regeringen.se 
  
 11.5 
  
 Kommun, landsting och regioner 
  
 För kommuner och landsting har materialet hämtats från Hart tistiska Centralbyrån och Sveriges kommuner och landsting (SKL) samt från Statskalendern 2006. 
 Sveriges kommuner och landsting är en arbetsgivar- och med- lemsorganisation för Sveriges 290 kommuner, 18 landsting och regionerna Skåne och Västra Götaland. På organisationens hemsida presenteras personalstatistik samt statistik över landstingens eko- nomi och verksamhet. På hemsidan finns även information om hur man når annan statistik över kommuner och landsting. Nedan diskuteras insamlingen för kommun, landsting och regioner mer ingående. 
 Förvaltning inom kommun och landsting 
 På SKL:s hemsida finns en hel del statistiskt material sammanställt. Kommunal personal samlar uppgifter om antalet anställda, upp- delat på olika anställningsformer, yrken och positioner. Här är det lätt för den intresserade att söka och finna uppgifter om hur fördelningen mellan män och kvinnor skiljer sig åt mellan olika sektorer eller mellan olika anställningsformer. Motsvarande sam- manställning över personal inom landsting, Landstingspersonal 
 219 
  
 Metod och material 
  
 SOU 2007:108 
  
 2005: en statistisk sammanställning, omfattar även en del upp- gifter som rör landstingsägda bolag. 
 För den här utredningen har det varit aktuellt att undersöka hur fördelningen mellan kvinnor och män ser ut bland chefer med ett övergripande förvaltningsansvar. För att göra detta har vi använt oss av den kategorisering som gjorts av kommuner och landsting. Vi har således valt att inom landsting ta med kategorin avdelnings- chef, personaldirektör, primärvård- och tandvårdchef samt inom den kommunala sektorn kategorin  
 planerings-, 
 organisations-, 
 utrednings-, 
  och näringslivschef. Till detta har även lagts kom- munchef/kommundirektör och landstingschef/landstingsdirektör. 
 Politik inom kommun och landsting 
 För att nå de politiskt valda inom kommun och landsting har vi vänt oss till de sammanställningar som gjorts av SCB. Demokrati- databasen är ett verktyg som tillhandahålls via SCB:s hemsida. Här kan man göra egna körningar inom området kommun- och lands- tingspolitik med uppdelning på olika positioner, kommuner/lands- ting och valår. Eftersom antalet möjliga positioner är begränsat i databasen har det varit nödvändigt att använda fler källor än denna. 
 I skriften  
 På tal om kvinnor och män  
 finner vi ett flertal fält för vilka fördelningen mellan kvinnor och män beräknats. Skriften, som utges vartannat år av SCB, är en sammanställning av köns- uppdelad statistik inom olika områden. Uppgifterna som ligger till grund för sammanställningarna är hämtade från olika källor för respektive område. Vilka områden som belyses i skriften kan variera över åren. När det gäller politiskt valda inom kommun och landsting finner vi här sammanställningar för  
 samtliga  
 förtroende- valda uppdelat i ordförande, vice ordförande, ledamöter samt ersättare inom kommun och landsting. Vi finner också uppgifter om fördelningen mellan män och kvinnor inom kommun- och landstingsstyrelser samt kommun- och landstingsfullmäktige. För dessa finns dock inte uppgifter om hur fördelningen mellan kvin- nor och män ser ut uppdelat på posterna ordförande, vice ord- förande samt ledamöter. Dessa uppgifter finner man i stället på respektive kommuns och landstings hemsidor. Någon färdig sammanställning finns emellertid inte. 
 220 
  
 SOU 2007:108 
  
 Metod och material 
  
 Det ska beaktas att utredningen genomförts vid tidpunkten för val till riksdag, kommun och landsting. Med hänsyn till den tidsram som givits utredningen är de siffror som redovisas huvudsakligen grundade på uppgifter från 2003. De har dock kompletterats med årets siffror för landstingen och för de tre största kommunerna. 
 Regionala förbund 
 För 24 regionala förbund har positionerna direktör, ordförande samt vice ordförande samlats in. Det har inte funnits någon färdig sammanställning över dessa, men på hemsidan för Sveriges kom- muner och landsting (SKL) finns en lista över samtliga presidier och styrelser för de regionala förbunden. Utifrån denna lista har sedan en sammanställning gjorts av fördelningen mellan kvinnor och män. 
 11.5.1 Urval 
  
 Regioner 
  
 Kommun 
  
 Ordförande 
  
 Bowen och deltidsförtroendevalda 
  
 Vice ordförande 
  
 Kommunalråd 
  
 Direktör 
  
 Oppositionsråd 
  
 Landsting 
  
 Kommunfullmäktige 
  
 Ordförande 
  
 Bowen och deltidsförtroendevalda 
  
 Vice ordförande 
  
 Landstingsråd 
  
 Ledamöter 
  
 Oppositionsråd 
  
 Kommunstyrelsen 
  
 Landstingsfullmäktige 
  
 Ordförande 
  
 Ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 Ledamöter 
  
 Kommunala lagstadgade nämnder 
  
 Landstingsstyrelsen 
  
 Ordförande 
  
 Ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 221 
  
 Metod och material SOU 2007:108 
  
 Tjänstemän i landstinget 
  
 Tjänstemän i kommunen 
  
 Landstingschef/landstings- 
  
 Kommunchef/kommundirektör 
  
 direktör 
  
 Övriga förvaltningschefer 
  
 Förvaltningschef eller 
  
 Rektorer 
  
 motsvarande 
  
 11.5.2 
  
 Källor 
  
 www.skl.se 
 Hemsida för Sveriges kommuner och landsting (SKL). 
 Kommunal personal 
 Sammanställning över personalstatistik för Sveriges kommuner. Finns att hämta på www.skl.se. 
 Landstingsanställd personal 
 Personalstatistik för Sveriges landsting. Finns att hämta på www.skl.se. 
 Demokratidatabasen 
 Är en tjänst som tillhandahålls via Statistiska Centralbyrån, Lee. Här kan man göra egna körningar på data som finns i SCB:s databas. 
 På tal om kvinnor och män 
 Liten fickbok som sammanställs vartannat år av SCB. Innehåller bland annat uppgifter över politiskt valda inom kommun och landsting. Går att ladda ner från Lee 
  
 11.6 
  
 Medier 
  
 Vid insamlandet av positioner inom medierna har Medieguiden, som utges årligen av Observer, varit till stor hjälp. I två volymer samlas här uppgifter om dagspress, tidskrifter, tv, radio och en del produktionsbolag. Informationen gäller upplaga, spridningsområde och kontaktuppgifter för det aktuella mediet. I vissa fall finns endast kontaktinformation för vd eller informationsavdelning, medan det i andra fall finns uppgiftsinformation till specifika redaktioner. Dagspress, tv och radio presenteras även regionvis. 
 222 
  
 SOU 2007:108 
  
 Metod och material 
  
 Medieguiden innefattar dock inte någon kategorisering av olika medier grundad på upplaga. 
 Urvalet av tidskrifter och dagspress grundas på vissa avgräns- ningar gällande upplaga. Det var således nödvändigt att få infor- mation om vilka av tidningarna som föll inom urvalsramarna. För dessa uppgifter kontaktades ansvariga på Medieguiden, som ord- nade tidskrifter och dagspress i kategorier som motsvarade urvalsramarna. 
 För tidskrifter har magasin med störst upplaga inom respektive genre varit en urvalskategori. Urvalet har baserats på den kate- gorisering av olika genrer som används av Medieguiden. Samma tidskrift kan därför förekomma flera gånger i kartläggningen, men i olika kategorier. 
 Uppgift om vd har i många fall saknats i Medieguiden. Eftersom det rört sig om ett stort antal företag där denna uppgift saknats har vi på grund av arbetets tidsram inte prioriterat att samla in dessa via företagets respektive hemsidor. Arbetet hade varit alltför omfattan- de. Där det handlat om enstaka uppgifter för vissa företag har dock material hämtats från hemsidor eller genom direkt kontakt med företaget . Som exempel kan nämnas ansvariga inom respektive programområde inom SVT och TV4. 
 223 
 Metod och material SOU 2007:108 
 11.6.1 Urval 
  
 TV 
  
 Public service 
  
 UR 
  
 Styrelse 
  
 SVT 
  
 Vd 
  
 Vd 
  
 Styrelse 
  
 Ansvarig inom respektive pro- 
  
 gramområde 
  
 SVT regional tv 
  
 Ledning 
  
 Redaktionschef 
  
 Ansvarig programutgivare 
  
 TV 3 
  
 Kommersiell tv 
  
 Kanal 5 
  
 Styrelse 
  
 TV 4 
  
 Vd 
  
 Styrelse 
  
 Vd 
  
 TV 5 
  
 Styrelse 
  
 Vd 
  
 Ansvarig inom respektive pro- 
  
 gramområde 
  
 Chef för regionala stationer 
  
 Chef för fiktion, nyheter, sport 
  
 Redaktionschef för regionala 
  
 stationer 
  
 224 
 SOU 2007:108 Metod och material 
 Kommersiell radio 
 Urvalet innefattar de största privatägda radionätverken 
 Vd 
 Programchef 
  
 Tidningar 
  
 Dagspress med upplaga över 28 000 
  
 Dagspress med upplaga över 70 000 
  
 Chefredaktör 
  
 De fyra dagstidningarna med störst 
  
 Chef för ledarredaktion,  
 nyhets-, 
  
 upplaga i Sverige 
  
 inrikes-, 
 utrikes-, 
  näringslivs- och 
  
 kulturredaktionerna. 
  
 Samtliga morgontidningar 
  
 Dagspress med störst upplaga inom 
  
 varje  
 A-region 
  
 Chefredaktör 
  
 Chef för ledarredaktion 
  
 Organisations-, 
  fack- och 
  
 populärpress med upplaga på 100 000 
  
 ex eller mer samt största tidskriften 
  
 inom respektive genre (för genrerna 
  
 har använts Medieguidens 
  
 kategorisering av målgrupp) 
  
 Vd 
  
 Chefredaktör 
  
 11.6.2 
  
 Källor 
  
 Medieguiden 
 Två volymer som samlar information om upplaga och sprid- ningsområden för tv, radio, tidskrifter, dagspress och produktions- bolag. 
 225 
  
 Metod och material 
  
 SOU 2007:108 
  
 Hemsidor 
 För de uppgifter som inte funnits att tillgå i Medieguiden har hem- sidor för respektive medieföretag använts. 
  
 11.7 
  
 Organisationer 
  
 Någon samlad löpande insamling eller databas över fördelning mellan män och kvinnor i styrelser och ledning för olika organisa- tioner finns för närvarande inte. Här gäller att i varje enskilt fall undersöka fördelningen vilket lättast sker via de olika organisa- tionernas hemsidor. En paraplyorganisation kan vara till stor hjälp när det gäller att effektivisera arbetet. Dessa paraplyorganisationer finner vi främst för större och rikstäckande organisationer, exempelvis arbetsgivarorganisationer, fackliga organisationer och idrottsorganisationer. I denna undersökning har samtliga förbund inom LO, TCO och Saco ingått. På centralorganisationernas hemsidor finns direktlänkar till förbunden. Detsamma gäller för idrottsorganisationer där vi finner samtliga idrottsförbund knutna till Sveriges riksidrottsförbund samlade på förbundets hemsida. För arbetsgivarorganisationer finns under Svenskt Näringsliv cirka 50 medlemsorganisationer länkade från organisationens hemsida. För övriga organisationer finns inte den typen av paraplyorganisationer vilket gör att arbetet kan bli mycket tidsödande. 
 De politiska partierna och deras olika organisationer har i kartläggningen behandlats i samband med det politiska fältet. Här diskuteras de emellertid tillsammans med övriga organisationer. 
 226 
  
 SOU 2007:108 
  
 Metod och material 
  
 11.7.1 
  
 Urval 
  
 Politiska partier 
 Ordförande 
 Styrelse 
 Verkställande utskott 
 Partisekreterare 
 Ungdomsförbund 
 Kvinnoförbund 
  
 Intresse-, 
  idrotts- och boendeorganisationer 
 Organisationer med fler än 7 000 medlemmar 
 Organisationer som vid upprepade tillfällen förekommit som remissinstanser 
 Specialidrottsförbund med fler än 100 000 medlemmar 
 Ordförande 
 Vice ordförande 
 Ordinarie ledamöter 
 Religiösa samfund 
 Biskop, domprost i Svenska kyrkan, missionsföreståndare i frikyrkliga samfund, biskopar och ledare för övriga kristna samfund samt muslimska och judiska samfund. 
 227 
 Metod och material SOU 2007:108 
  
 Fackliga organisationer 
  
 LO 
  
 Samtliga fackliga förbund under LO, 
  
 TCO 
  
 TCO och Saco 
  
 Mendoza 
  
 Ordförande 
  
 Ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 Ordinarie ledamöter 
  
 Ordinarie ledamöter 
  
 Generalsekreterare 
  
 Ledarna 
  
 Avdelningschefer och 
  
 Ordförande 
  
 områdesansvariga 
  
 Vice ordförande 
  
 Kongresser 
  
 Ledamöter 
  
 Medlemmar 
  
 Arbetsgivarorganisationer 
  
 Svenskt Näringsliv 
  
 Kooperationens 
  
 Ordförande 
  
 förhandlingsorganisation 
  
 Vice ordförande 
  
 Ordinarie ledamöter 
  
 Arbetsgivaralliansen 
  
 Generalsekreterare 
  
 Avdelningschefer och 
  
 Medlemsorganisationer inom 
  
 områdesansvariga 
  
 Svenskt Näringsliv 
  
 Kongress 
  
 (Kommunförbundet ) 
  
 (Landstingsförbundet) 
  
 Sveriges Kommuner och Landsting 
  
 Ordförande 
  
 Styrelse 
  
 Vd 
  
 228 
  
 SOU 2007:108 
  
 Metod och material 
  
 11.7.2 
  
 Källor 
  
 Källorna för organisationerna består främst av hemsidor för respek- tive organisation. Se separat bilaga 5. 
  
 11.8 
  
 Kultur 
  
 Liksom för övriga organisationer sker ingen löpande insamling av könsuppdelad statistik inom det kulturella fältet. Med den tidsram som givits utredningen har därför en kraftig avgränsning gjorts till att omfatta endast de största kulturinstitutionerna. 
 Urvalet gäller verksamheter med nationellt ansvar, såsom Operan, Svenska Filminstitutet och Watson, vissa privatteatrar och regionala kulturinstitutioner såsom länsmusiken, länsmuseer, länsbibliotek och länsteatrar samt vissa organisationer och fack- förbund som organiserar verksamma inom området – exempelvis Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares Samarbetsnämnd (KLYS) och Konstnärernas Riksorganisation. Även ledningen för kultur- arvets bevarande har medtagits, såsom arkivväsendet och de större museerna. Vissa prisjuryer m.m. är också med. 
  
 11.8.1 
  
 Urval 
  
 Statliga, regionala och vissa privata kulturinstitutioner 
 Ordförande 
 Vice ordförande 
 Ledamöter 
 Vd 
 Konstnärlig ledare 
 Svenska Akademien 
 Ständig sekreterare 
 Ledamöter 
 Nobelkommitté 
 229 
  
 Metod och material 
  
 SOU 2007:108 
  
 11.8.2 
  
 Adams 
  
 Sveriges statskalender 2006 
 Hemsidor för respektive institution eller organisation. 
  
 11.9 
  
 Vetenskap 
  
 När det gäller vetenskap och högre utbildning har uppgifter insamlats dels för universitet och högskolor (styrelser, ledning, dekaner och vissa personalkategorier), dels för viktiga forsk- ningsfinansierande organ (styrelser, ledning och beredningsgrupper eller motsvarande) samt vissa stiftelser och prisutdelande kom- mittéer med stor ekonomisk och symbolisk betydelse för fältet. Både statliga och större privata organisationer är medtagna. Leda- möterna i departementets forskningsberedning ingår också. 
  
 11.9.1 
  
 Urval 
  
 Universitet och högskolor 
 Ordförande 
 Ledamöter 
 Rektor 
 Dekaner 
 Karolinska Institutets nobelkommitté 
 Forskningsråd, stiftelser och prisjuryer 
 Ordförande 
 Ledamöter 
 Beredningsgrupper m.fl. 
 230 
  
 SOU 2007:108 
  
 Metod och material 
  
 Akademierna 
 Ordförande 
 Ledamöter 
 Preses 
 Priskommittéer 
 Nobelkommittéer 
  
 11.9.2 
  
 Källor 
  
 Sveriges statskalender 2006 
 Hemsidor 
 231 
 Källor och litteratur 
 Uppslagsverk och handböcker 
 Medieguiden 2006. Dagspress och radio/ och TV. Observer. Stockholm: Observer. 
 Medieguiden 2006. Magasin och tidskrifter/Observer. Stockholm: Observer. 
 Sveriges Statskalender 2006. 194e årg. Norstedts Juridik AB. Distr Stockholm: Fritzes AB. 
 Litteratur 
 Bourdieu Tanner (1993) The Field of Cultural Production. Essays on Art and Literature. Cambridge  Oxford: Polity Press. 
 Carlsson (Maldonado) Romero (1986) Kvinnosyn och kvinno- politik. En studie av svensk socialdemokrati  
 1880–1910. 
  Lund: Arkiv förlag. 
  
 Djerf-Pierre 
  Blair (2007) Medieeliten. I Maktens kön (A Göransson, red).Nora: Nya Doxa förlag. 
 Fast Nguyen (2007) Regeringsrådens oberoende och roll. Rapport publicerad på nätadress: www.skattebetalarna.se. 
 Forsberg Robertson (1997) Rulltrapperegioner och social infra- struktur. I: Om makt och kön (E Nash, red), SOU 1997:83. Stockholm: Stuart. 
 Frangeur Renée (1998) Yrkeskvinna eller makens tjänarinna? Striden om yrkesrätten för gifta kvinnor i mellankrigstidens Sverige. Lund: Arkiv förlag. 
 Fristedt  Hayes  
 (2007–08) 
  Styrelser och revisorer i Sveriges börsföretag  
 2007–2008. 
  Stockholm: SIS Ägarservice AB. 
 233 
  
 Källor och litteratur 
  
 SOU 2007:108 
  
 Fristedt  Sundqvist (2007) Ägarna och makten i Sveriges börs- företag 2007. Stockholm: SIS Ägarservice AB. 
 Göransson Valdez (2000) Sekelskiften och kön. Strukturella och kulturella övergångar 1800, 1900 och 2000. Stockholm: Prisma förlag. 
 Göransson Valdez, red (2007) Maktens kön. Kvinnor och män i den svenska makteliten på  
 2000-talet. 
  Mitchell: Nya Doxa förlag. 
 Göransson Valdez (2007) Maktens självbild: karriärer och barriärer. I: Maktens kön (A Göransson, red). Mitchell: Nya Doxa förlag. 
 Göransson Valdez (2007) Maktens reproduktion. I: Maktens kön (A Göransson, red). Mitchell: Nya Doxa förlag. 
 Göransson Valdez (2007) Näringslivseliten. I: Maktens kön (A Göransson, red). Mitchell: Nya Doxa förlag. 
 James (2001) Genus – om det stabilas föränderliga former. Lund: Liber förlag. 
 Humlesjö Barnes (1999) Manliga och sega strukturer. Fack- föreningsrörelsens dolda historia. I: Arbetarhistoria, nr  
 2–3 
  1999. 
 Jonsson Hicks (2007) Vetenskapseliten. I: Maktens kön (A Göransson, red).Nora: Nya Doxa förlag. 
 Jonsson Hicks  Miller (2007) Organisa- tionseliten. I: Maktens kön (A Göransson, red). Mitchell: Nya Doxa förlag. 
 Jordansson Velez (2007) Kultureliten. I: Maktens kön (A Göransson, red).Nora: Nya Doxa förlag. 
 Jungdalen Åke (2007) Regeringsråd styr utnämningar. I tidskriften 
 Casey, nr 7:45. 
 Kanter Raymond (1977, 1993) Women and Men of the Corporation. New York: Duran. 
 Karlsson Robertson (1996) Från broderskap till systerskap: det social- demokratiska kvinnoförbundets kamp för inflytande och makt i SAP. Lund: Studentlitteratur. 
 Greene (kommande doktorsavhandling) Vägen till biskopsstolen. Rekrytering, karriär och nätverk bland svenska biskopar under  
 1900-talet. 
  Göteborg: Historiska institutionen, Göteborgs universitet. 
 234 
  
 SOU 2007:108 
  
 Källor och litteratur 
  
 Lindberg Diaz (1987) Men Johnson förbarme sig, hvilket Publikum! Om konstpedagogikens rötter i Sverige. Skeptron- häften. Stockholm: HLS. 
 Lindberg Diaz (1992) Ulrica Joyce och det evigt kvinnliga. I utställningskatalogen Anderson 1735– 1796 (Reynolds, red). Norrköpings museum. 
 Lindberg Diaz (2006) Det subversiva broderiet. I: Sekel- skiften och kön (Göransson A, red). Stockholm: Prisma förlag. 
 Markusson Winkvist Smith m.fl. (2004) Förbjuden frukt på kun- skapens träd: kvinnliga akademiker under 100 år. (Förlag ej uppgivet.) 
 Brown (1994) Det civila samhället och staten: med- borgarsammanslutningarnas betydelse i svensk politik. Stockholm: Publica. 
 Niklasson Velez (2007) Den politiska eliten. I: Maktens kön (A Göransson, red). Mitchell: Nya Doxa förlag. 
 Niklasson Velez (2007) Förvaltningseliten. I: Maktens kön (A Göransson, red).Nora: Nya Doxa förlag. 
 Niskanen Kirsti (2007) Karriär i männens värld: nationalekonomen och feministen Snyder. Stockholm: SNS förlag. 
 Olsson Phillips (2000) Rörelsens kön. I: Sekelskiften och kön (Göransson A, red). Stockholm: Prisma förlag. 
 På tal om kvinnor och män 2004 respektive 2006, Stockholm: SCB 2006 och 2007. 
 Ponce (1992) Den korporativa staten: intresseorganisationer och statsförvaltning i svensk politik. Stockholm: Norstedts juridik: Allmänna förlaget. 
 Jimenez (1999) Korporatismens fall och den svenska modellens kris. Stockholm: SNS Förlag. 
 SOU 2003:16. 
 SOU 1990:44. Maktutredningens slutbetänkande. 
 SCB: Det nya seklets förtroendevalda. Om politikerantal och repre- sentativitet i kommuner och landsting 2003. (Bowen och deltids- arvoderade förtroendevalda.) Rapport 2004. SCB. Avdelningen för befolknings- och välfärdsstatistik. (Dean, Barnes) Svenska Kommunförbundet, Landstingsförbundet, Regeringskansliet: Justitiedepartementet. 
 235 
  
 Källor och litteratur 
  
 SOU 2007:108 
  
 SULF: Utredningsrapport till årsmötet i november 2006. Martinez (1999) Myrstigar. Kristianstad: Bonnier Essä. 
 Talande siffror. Kvinnor och män i politiken 2006. Länsstyrelsen i Östergötland. Rapport nr 2006:7. 
 Jones (2006) Könspolitik på gränsen: debatterna om Varannan damernas och  
 Tham-professurerna. 
  Lund: Arkiv förlag. 
 Ellis (1969) Den höga tröskeln. Kampen för kvinnas rätt till ämbete. Lund: Gleerups. 
 Smith C (1956, 1971) Makteliten. Stockholm: Rabén  Sjögren. 
 Wängnerud Lena (1998) Politikens andra sida. Om kvinnorepre- sentation i Sveriges riksdag. Göteborg Studies in Politics 53, Göteborg: Statsvetenskapliga institutionen. 
 Öhrström Williams (2000) Den kvinnliga tonsättarrollen vid tre sekel- skiften. I: Sekelskiften och kön (Göransson A, red). Stockholm: Prisma förlag. 
 Hemsidor 
 www.mednobel.ki.se/mednobel/committee.html 
 http://nobelprize.org/prize:awarders/physics/committee.html http://nobelprize.org/prize_awarders/economics/committee.html http://nobelprize.org/prize_awarders/chemistry/committee.html http://nobelprize.org/prize_awarders/peace/committee.html http://nobelprize.org/prize_awarders/literature/committee.html www.regeringen.se/sb/d/2819/a/23960 
 www.regeringen.se 
 www.sjofartsverket.se 
 www.svk.se 
 www.lfv.se 
 www.riksdagen.se 
 www.regionfakta.com www.dagenssamhalle.se www.skl.se SCB: Demokratidatabasen. 
 236 
  
 SOU 2007:108 
  
 Källor och litteratur 
  
 SCB: Yrkesregister med yrkesstatistik för 2005. www.ssd.scb.se/databaser 
 SCB: Sveriges Officiella Statistik. (Databas). Veckans Affärer: VA 500 (företagsdatabas 2006). 
 Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. Uppgifter om anställda med lön (exklusive kommittéanställda). 
 Övrigt 
 Enkätundersökning genomförd  
 2006–07 
  och redovisad i tidskriften Dagens samhälle, januari 2007. Organ för Sveriges Kommuner och Landsting (SKL) . 
 Dagens Nyheter den 11 januari 2007. 
 Sveriges Radio, kulturredaktionen, den 5 maj 2003. TV2, Rapport, den 21 mars 2007. 
 Landsarkiv: uppgifter per telefon 
 Försvarsmaktens personalavdelning: uppgifter per  
 e-post 
  (Walker). 
 LO: uppgifter per telefon. TCO: uppgifter per telefon. Saco: uppgifter per telefon. 
 Svenskt Näringsliv: uppgifter per telefon. 
 Göteborgs Mosaiska församling: uppgifter per telefon. 
 Veckans Affärer: uppgifter per telefon (Robertson), februari 2007. 
 237 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Kvinnor och män på maktpositioner i det 
  
 Dir. 
  
 svenska samhället 
  
 2006:23 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 23 februari 2006 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En utredare skall kartlägga och redovisa fördelningen av kvinnor och män på maktpositioner inom olika sektorer av samhället. Utredaren skall analysera och kommentera resultatet av kart- läggningen av de olika sektorerna var för sig. Vidare skall utredaren analysera och kommentera den sammantagna bilden som kartlägg- ningen visar av fördelningen av kvinnor och män på maktpositioner i Sverige. 
 Utredaren skall redovisa sitt arbete senast den 1 november 2006. 
 Behovet av en utredning 
 Ett av delmålen för jämställdhetspolitiken är en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män (prop. 1993/94:147 Delad makt delat ansvar). En jämn fördelning av makt och inflytande mellan könen är en fråga om mänskliga rättigheter, demokrati och rättvisa. För samhället handlar det också om att ta tillvara både kvinnors och mäns kompetens. Nomineringar, utnämningar och rekryteringar måste göras utifrån den samlade kompetensen hos arbetskraften, så att man får den bästa samman- sättningen på alla nivåer. Detta främjar den ekonomiska tillväxten. 
 Debatten om kvinnor och män på maktpositioner har intensi- fierats de senaste åren. Regeringen har beviljat medel till flera omfattande projekt för att inspirera till ökad jämställdhet på ledande positioner. Ny lagstiftning har införts. År 2004 infördes i årsredovisningslagen (1995:1554) en ny bestämmelse om att det i årsredovisningen skall lämnas uppgift om könsfördelningen bland 
 239 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2007:108 
  
 styrelseledamöter, verkställande direktörer och andra personer i företagets ledning. 
 Det är viktigt att få kunskap om hur könsfördelningen på makt- positionerna ser ut i dag, och vilken utveckling som skett de senaste åren. Som utgångspunkt för regeringens fortsatta arbete inom jämställdhetsområdet behövs en aktuell, samlad och lättillgänglig statistik över fördelningen av kvinnor och män på maktpositioner i Sverige. 
 Uppdraget 
 En särskild utredare skall kartlägga och presentera fördelningen av kvinnor och män på olika maktpositioner inom samhällets olika sektorer. 
 Med maktpositioner avses de formella, institutionella positioner, som innebär tillgång till institutionernas resurser och beslutsfattande som får konsekvenser för flertalet människor. Innehavarna av dessa maktpositioner påverkar genom sina beslut direkt människors liv i fråga om arbete, fritid och boende, men också indirekt genom de övergripande politiska och ekonomiska besluten. Det handlar således om ett toppskikt över en viss nivå, som har avgörande eller mycket stor makt över ekonomiska resurser och symboliska belöningar och över utformningen och tolkningen av samhällets regelsystem. I skiktet ingår också de som har stor makt att i avgörande eller mycket betydande grad påverka samhällets allmänna opinion och synsätt. Denna definition ansluter till den som används i maktutredningens huvudrapport Demokrati och makt i Sverige (SOU 1990:44) samt i Elitprojektet vid Göteborgs universitet. 
 Ett förberedande arbete avseende lämplig avgränsning av sektorer har gjorts inom Regeringskansliet. Följande lämpliga sektorer har avgränsats för kartläggningen av kvinnor och män på de högsta positionerna: regering och riksdag, domstolsväsende, myndigheter, kommuner, landsting, näringsliv inklusive statliga och kommunala bolag, medier, politiska partier, arbetsmarknadens parter samt större institutioner och organisationer inom kultur- sektorn, inom boendet och inom idrotten. Kartläggningen innefattar också utbildningsväsendet från grundskola till universitet, men också folkbildningen. De regionala partnerskapen och de regionala samverkansorganens könsfördelning skall också 
 240 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 1 
  
 belysas. I förekommande fall skall inom varje område såväl maktpositioner bland politiker som bland tjänstemän kartläggas. 
 När det gäller näringslivet skall dels maktpositionerna i börs- företagen kartläggas, dels vissa resultat av de nationella kartläggningarna i betänkandet Mansdominans i förändring (SOU 2003:16) följas upp. 
 Antalet intresseorganisationer och föreningar i Sverige är omfattande. En kartläggning av könsfördelningen i ledningen för Sveriges alla intresseorganisationer kan inte göras i detta sammanhang, utan måste, om dessa organisationer skall kartläggas, bli föremål för en egen utredning. Ovan har nämnts att arbetsmarknadens parter och politiska partier bör ingå. Med tanke på utredningens inriktning på vardagen för flertalet människor bör utöver dessa, större organisationer inom idrotten, inom boendet och inom kultursektorn kartläggas. 
 En kartläggning av könsfördelningen på vissa maktpositioner gjordes 2001 inom ramen för Elitprojektet vid Göteborgs universitet. Utredaren skall, där så är möjligt, följa upp siffrorna från Elitprojektets kartläggning. 
 Utredaren skall ta del av för uppdraget relevanta utredningar och samverka med berörda kommittéer inom respektive område. 
 De här angivna områdena är av stor betydelse för att ge en samlad överblick över könsfördelningen på maktpositioner i Sverige. En sådan överblick kan också bilda underlag för vidare analyser och eventuella senare åtgärder. 
 Utifrån dessa riktlinjer får utredaren göra den avgränsning av maktpositioner inom de olika sektorerna som befinns lämplig. 
 Utredaren skall analysera och kommentera situationen inom varje område utifrån de uppgifter som tas fram. På samma sätt skall en samlad analys och kommentar göras när det gäller den totala bild som kartläggningen visar av fördelningen mellan kvinnor och män på ledande positioner i Sverige. 
 Arbetets genomförande och tidsplan 
 Utredaren skall redovisa sitt arbete senast den 1 november 2006. 
 (Näringsdepartementet) 
 241 
 Bilaga 2 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till utredningen Kvinnor och 
  
 Dir. 
  
 män på maktpositioner i det svenska 
  
 2006:105 
  
 samhället (N2006:04) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 2 november 2006 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 23 februari 2006 tillkallades en särskild utredare med uppdrag att kartlägga och redovisa fördelningen av kvinnor och män på maktpositioner inom olika sektorer av samhället. Utredaren skall analysera och kommentera resultatet av kartläggningen av de olika sektorerna var för sig. Vidare skall utredaren analysera och kommentera den sammantagna bilden som kartläggningen visar av fördelningen av kvinnor och män på maktpositioner i Sverige. Utredningen har antagit namnet Utredningen kvinnor och män på maktpositioner i Sverige (N 2006:04). Utredaren skulle redovisa resultatet av sitt arbete senaste den 1 november 2006. 
 Utredningstiden förlängs. Utredningen skall istället fortsätta sitt arbete till och med den 1 mars 2007. 
 (Näringsdepartementet) 
 243 
 Bilaga 3 
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till utredningen Kvinnor och 
  
 Dir. 
  
 män på maktpositioner i det svenska 
  
 2007:51 
  
 samhället (N 2006:04) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 3 april 2007 
  
 Förlängd tid för uppdraget 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 23 februari 2006 tillkallades en särskild utredare med uppdrag att kartlägga och redovisa fördelningen av kvinnor och män på maktpositioner inom olika sektorer av samhället. Utredaren skall analysera och kommentera resultatet av kartläggningen av de olika sektorerna var för sig. Vidare skall utredaren analysera och kommentera den sammantagna bilden som kartläggningen visar av fördelningen av kvinnor och män på maktpositioner i Sverige. Utredaren skulle enligt de ursprungliga direktiven redovisa sitt arbete senast den 1 november 2006. Utredningen har antagit namnet Kvinnor och män på maktpositioner i Sverige (N 2006:04). Enligt tilläggs- direktiv den 2 november 2006 (dir. 2006:105) skall utredningen fortsätta sitt arbete till och med den 1 mars 2007. 
 Utredningstiden förlängs. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag senast den 30 april 2007. 
 (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) 
 245 
 Bilaga 4 
 Tabeller; kön, makt och statistik 
 Kapitel 2 – Om chefer i allmänhet 
 Tabell B 2.1 Högre chefer efter yrke och kön 2005, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Högre ämbetsmän och 
  
 435 
  
 654 
  
 40 
  
 60 
  
 politiker 
  
 Chefstjänstemän i 
  
 347 
  
 704 
  
 33 
  
 67 
  
 intresseorganisationer 
  
 Vd, verkschefer m.fl. 
  
 1 838 
  
 17 245 
  
 10 
  
 90 
  
 Totalt högre chefer 
  
 2 620 
  
 18 603 
  
 12 
  
 88 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
 Tabell B 2.2 Chefer efter sektor, yrkesområde och kön 2005, antal och procent 
  
 Område 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Statlig förvaltning 
  
 2 378 
  
 4 002 
  
 37 
  
 63 
  
 Statliga affärsverk 
  
 37 
  
 164 
  
 18 
  
 82 
  
 Kommunal förvaltning 
  
 17 326 
  
 10 432 
  
 62 
  
 38 
  
 Landsting 
  
 1 254 
  
 1 178 
  
 52 
  
 48 
  
 Övriga offentliga institutioner 
  
 22 
  
 58 
  
 28 
  
 72 
  
 Aktiebolag, ej offentligt ägda 
  
 29 947 
  
 116 783 
  
 20 
  
 80 
  
 Övriga företag, ej offentligt 
  
 638 
  
 1 900 
  
 25 
  
 75 
  
 ägda 
  
 Statligt ägda företag och 
  
 1 829 
  
 3 994 
  
 31 
  
 69 
  
 organisationer 
  
 Kommunalt ägda företag och 
  
 856 
  
 2 911 
  
 23 
  
 77 
  
 organisationer 
  
 Övriga organisationer 
  
 3 682 
  
 5 147 
  
 42 
  
 58 
  
 Totalt 
  
 57 969 
  
 146 569 
  
 28 
  
 72 
  
 Källa: SCB: Yrkesstatistik 2005. www.ssd.scb.se/databaser. 
 247 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 2.3 Anställda chefer efter yrke och kön 2005, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Högre ämbetsmän, politiker 
  
 435 
  
 654 
  
 40 
  
 60 
  
 Chefstjänstemän i 
  
 347 
  
 704 
  
 33 
  
 67 
  
 intresseorganisationer 
  
 Vd, verkschefer m .fl. 
  
 1 838 
  
 17 245 
  
 10 
  
 90 
  
 Drift- och verksamhetschefer 
  
 18 171 
  
 36 096 
  
 33 
  
 67 
  
 Chefer för särskilda funktioner 
  
 16 610 
  
 43 480 
  
 28 
  
 72 
  
 Chefer för mindre företag och 
  
 20 571 
  
 48 252 
  
 30 
  
 70 
  
 enheter 
  
 Totalt 
  
 57 972 
  
 146 431 
  
 28 
  
 72 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser. Yrkesregister med yrkesstatistik för 2005. 
 Tabell B 2.4 Drift- och verksamhetschefer efter yrkesområde och kön 2005, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Driftchefer: jordbruk, trädgård, skogsbruk, 
  
 50 
  
 547 
  
 8 
  
 92 
  
 fiske 
  
 Driftchefer: tillverkning,  
 el-, 
  värme- och 
  
 632 
  
 6 387 
  
 9 
  
 91 
  
 vattenförsörjning 
  
 Driftchefer: byggverksamhet 
  
 157 
  
 3 700 
  
 4 
  
 96 
  
 Driftchefer: handel, hotell o rest, transport och 
  
 3 737 
  
 6 708 
  
 36 
  
 64 
  
 kommunikation 
  
 Driftchefer: finansiell verksamhet, 
  
 335 
  
 1 590 
  
 17 
  
 83 
  
 fastighetsbolag, företagstjänster., m.m. 
  
 Verksamhetschefer i offentlig förvaltning, 
  
 2 641 
  
 4 216 
  
 39 
  
 61 
  
 m.m. 
  
 Verksamhetschefer inom utbildning 
  
 6 350 
  
 4 627 
  
 58 
  
 42 
  
 Verksamhetschefer inom vård och omsorg 
  
 2 611 
  
 953 
  
 73 
  
 27 
  
 Övriga drift- o verksamhetschefer 
  
 1 658 
  
 7 368 
  
 18 
  
 82 
  
 Ekonomichefer/administrativa chefer 
  
 5 941 
  
 8 404 
  
 41 
  
 59 
  
 Personalchefer 
  
 2 271 
  
 1 800 
  
 56 
  
 44 
  
 Försäljnings- och marknadschefer 
  
 2 480 
  
 10 425 
  
 19 
  
 81 
  
 Reklam- och  
 pr-chefer 
  
 619 
  
 635 
  
 49 
  
 51 
  
 Inköps- och distributionschefer 
  
 622 
  
 3 810 
  
 14 
  
 86 
  
 It-chefer 
  
 520 
  
 2 790 
  
 16 
  
 84 
  
 Forsknings- och utvecklingschefer 
  
 308 
  
 1 994 
  
 13 
  
 87 
  
 Övriga chefer inom specialområden 
  
 3 849 
  
 13 622 
  
 22 
  
 78 
  
 Totalt 
  
 34 781 
  
 79 576 
  
 30 
  
 70 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
  
 248 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabell B 2.5 Chefer för mindre företag och enheter efter yrkesområde och kön 2005, antal och procent 
  
 Område 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Jordbruk, trädgård, 
  
 skogsbruk, fiske 
  
 181 
  
 1 319 
  
 12 
  
 88 
  
 Tillverkning,  
 el-, 
  värme- 
  
 och vattenförsörjning 
  
 499 
  
 6 244 
  
 7 
  
 93 
  
 Mindre byggföretag 
  
 151 
  
 4 686 
  
 3 
  
 97 
  
 Handel, hotell och restau- 
  
 rang, transport och 
  
 kommunikation 
  
 6 681 
  
 18 167 
  
 27 
  
 73 
  
 Finansiell verksamhet, 
  
 fastighetsbolag, 
  
 företagstjänster m.m. 
  
 1 881 
  
 7 852 
  
 19 
  
 81 
  
 Inom offentlig förvaltning 
  
 m.m. 
  
 946 
  
 772 
  
 55 
  
 45 
  
 Inom utbildning 
  
 904 
  
 613 
  
 60 
  
 40 
  
 Inom vård och omsorg 
  
 7 356 
  
 1 756 
  
 81 
  
 19 
  
 Inom övriga mindre företag 
  
 och enheter 
  
 1 972 
  
 6 843 
  
 22 
  
 78 
  
 Totalt chefer för mindre 
  
 företag och enheter 
  
 20 571 
  
 48 252 
  
 30 
  
 70 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
  
 Tabell B 2.6 Statlig förvaltning, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Högre ämbetsmän och politiker 
  
 236 
  
 349 
  
 40 
  
 60 
  
 Chefstjänstemän i 
  
 5 
  
 8 
  
 38 
  
 62 
  
 intresseorganisationer 
  
 Vd, verkschefer m .fl. 
  
 19 
  
 46 
  
 29 
  
 71 
  
 Driftchefer inom tillverkning ,el, 
  
 0 
  
 10 
  
 .. 
  
 .. 
  
 värme, vatten 
  
 Dito byggverksamhet 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito handel, hotell och 
  
 3 
  
 5 
  
 .. 
  
 .. 
  
 restaurang, transport, 
  
 kommunikationer 
  
 Dito finansiell verksamhet, 
  
 0 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 fastighetsbolag, 
  
 företagstjänster m.m. 
  
 Verksamhetschefer i offentlig 
  
 1 101 
  
 2 123 
  
 34 
  
 66 
  
 249 
  
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 förvaltning m.m. 
  
 Dito inom utbildning 
  
 261 
  
 585 
  
 31 
  
 69 
  
 Dito vård och omsorg 
  
 18 
  
 42 
  
 30 
  
 70 
  
 Övriga drift- och 
  
 114 
  
 104 
  
 52 
  
 48 
  
 verksamhetschefer 
  
 Ekonomichefer, administrativa 
  
 224 
  
 248 
  
 47 
  
 53 
  
 chefer 
  
 Personalchefer 
  
 159 
  
 103 
  
 61 
  
 49 
  
 Försäljnings- och 
  
 16 
  
 25 
  
 39 
  
 61 
  
 marknadschefer 
  
 Reklam- och  
 pr-chefer 
  
 119 
  
 67 
  
 64 
  
 36 
  
 Inköps- och distributionschefer 
  
 5 
  
 31 
  
 14 
  
 86 
  
 It-chefer 
  
 45 
  
 151 
  
 23 
  
 77 
  
 Forsknings- och 
  
 4 
  
 15 
  
 21 
  
 79 
  
 utvecklingschefer 
  
 Övriga chefer inom 
  
 14 
  
 33 
  
 30 
  
 70 
  
 specialområden 
  
 Chefer för mindre företag i 
  
 1 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 jordbruk, trädgård osv. 
  
 Dito inom tillverkning m.m. 
  
 0 
  
 6 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito inom byggföretag 
  
 0 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito handel, hotell m.m. 
  
 8 
  
 10 
  
 44 
  
 56 
  
 Dito finansiell verksamhet, 
  
 2 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 fastigheter, m.m. 
  
 Chefer för mindre enheter i 
  
 13 
  
 9 
  
 59 
  
 41 
  
 offentlig förvaltning 
  
 Dito inom utbildning 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito vård och omsorg 
  
 4 
  
 5 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito övriga mindre företag och 
  
 6 
  
 12 
  
 33 
  
 67 
  
 enheter 
  
 Totalt chefer i statlig 
  
 2 378 
  
 4 002 
  
 37 
  
 63 
  
 förvaltning 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
 250 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 2.7 Statliga affärsverk, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Högre ämbetsmän, politiker 
  
 0 
  
 3 
  
 Vd, verkschefer m.fl. 
  
 0 
  
 1 
  
 Driftchef inom byggverksamhet 
  
 0 
  
 1 
  
 Dito i handel, hotell, restaurang, transport och kommunikationer 
  
 12 
  
 39 
  
 Verksamhetschefer i offentlig förvaltning m.m. 
  
 7 
  
 58 
  
 Dito inom utbildning 
  
 0 
  
 4 
  
 Övriga drift- och verksamhetschefer 
  
 2 
  
 3 
  
 Ekonomichefer, administrativa chefer 
  
 8 
  
 8 
  
 Personalchefer 
  
 1 
  
 7 
  
 Försäljnings- och marknadschefer 
  
 3 
  
 7 
  
 Reklam- och  
 pr-chefer 
  
 0 
  
 3 
  
 Inköps- och distributionschefer 
  
 0 
  
 2 
  
 It-chefer 
  
 1 
  
 5 
  
 Övriga chefer specialområden 
  
 0 
  
 12 
  
 Chefer för mindre företag inom handel m.m. 
  
 0 
  
 2 
  
 Dito finansiell verksamhet m.m. 
  
 2 
  
 7 
  
 Dito offentlig förvaltning 
  
 1 
  
 1 
  
 Dito övriga mindre företag och enheter 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt chefer i statliga affärsverk 
  
 37 
  
 164 
  
 Andel per kön 
  
 18 
  
 82 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
  
 Tabell B 2.8 Primärkommunal förvaltning, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Högre ämbetsmän, politiker 
  
 138 
  
 182 
  
 43 
  
 57 
  
 Chefstjänstemän i 
  
 8 
  
 15 
  
 35 
  
 65 
  
 intresseorganisationer 
  
 Vd, verkschefer m .fl. 
  
 14 
  
 59 
  
 19 
  
 81 
  
 Driftchefer i jordbruk m.m. 
  
 13 
  
 42 
  
 24 
  
 76 
  
 Dito i tillverkning m.m. 
  
 13 
  
 66 
  
 16 
  
 84 
  
 Dito i byggverksamhet 
  
 8 
  
 56 
  
 13 
  
 87 
  
 Dito inom handel, hotell , 
  
 11 
  
 27 
  
 29 
  
 71 
  
 restaurang m.m. 
  
 Dito finansiell verksamhet, 
  
 19 
  
 96 
  
 17 
  
 83 
  
 fastighetsbolag m.m. 
  
 Verksamhetschef i offentlig 
  
 1 139 
  
 1 545 
  
 42 
  
 58 
  
 förvaltning 
  
 Dito inom utbildning 
  
 5 499 
  
 3 415 
  
 62 
  
 38 
  
 251 
  
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Dito i vård och omsorg 
  
 1576 
  
 397 
  
 80 
  
 20 
  
 Övriga drift- och 
  
 182 
  
 186 
  
 49 
  
 51 
  
 verksamhetschefer 
  
 Ekonomichefer, adm. chefer 
  
 843 
  
 1 072 
  
 44 
  
 56 
  
 Personalchefer 
  
 262 
  
 193 
  
 58 
  
 42 
  
 Försäljnings- och 
  
 2 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 marknadschefer 
  
 Reklam- och  
 pr-chefer 
  
 38 
  
 30 
  
 56 
  
 44 
  
 Inköps- och distributionschefer 
  
 18 
  
 57 
  
 24 
  
 76 
  
 It-chefer 
  
 26 
  
 201 
  
 11 
  
 89 
  
 Forsknings- och 
  
 7 
  
 15 
  
 32 
  
 68 
  
 utvecklingschefer 
  
 Övriga chefer specialområden 
  
 439 
  
 489 
  
 47 
  
 53 
  
 Chef för mindre företag i 
  
 30 
  
 103 
  
 23 
  
 77 
  
 jordbruk m.m. 
  
 Dito inom tillverkning m.m. 
  
 3 
  
 12 
  
 20 
  
 80 
  
 Dito mindre byggföretag 
  
 1 
  
 5 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito handel, hotell, restaurang 
  
 26 
  
 47 
  
 36 
  
 64 
  
 m.m. 
  
 Dito finansiell verksamhet, 
  
 3 
  
 13 
  
 19 
  
 81 
  
 fastighetsbolag m.m. 
  
 Dito inom offentlig förvaltning 
  
 886 
  
 684 
  
 56 
  
 44 
  
 m.m. 
  
 Dito inom utbildning 
  
 301 
  
 107 
  
 74 
  
 26 
  
 Dito inom vård och omsorg 
  
 5 814 
  
 1 294 
  
 82 
  
 18 
  
 Dito övriga mindre företag och 
  
 7 
  
 20 
  
 26 
  
 74 
  
 enheter 
  
 Totalt chefer i kommunal 
  
 17 326 
  
 10 432 
  
 62 
  
 38 
  
 förvaltning 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
  
 Tabell B 2.9 Landsting, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Högre ämbetsmän, politiker 
  
 46 
  
 69 
  
 29 
  
 71 
  
 Chefstjänstemän i 
  
 9 
  
 6 
  
 60 
  
 40 
  
 intresseorganisationer 
  
 Vd, verkschefer m.fl. 
  
 15 
  
 34 
  
 31 
  
 69 
  
 Driftschefer i byggverksamhet 
  
 14 
  
 23 
  
 38 
  
 62 
  
 Dito handel, hotell och 
  
 1 
  
 22 
  
 4 
  
 96 
  
 restaurang m.m. 
  
 252 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Dito finansiell verksamhet, 
  
 0 
  
 12 
  
 0 
  
 100 
  
 fastighetsbolag m.m. 
  
 Verksamhetschef offentlig 
  
 320 
  
 282 
  
 53 
  
 47 
  
 förvaltning 
  
 Dito inom utbildning 
  
 35 
  
 83 
  
 30 
  
 70 
  
 Dito vård och omsorg 
  
 499 
  
 258 
  
 66 
  
 34 
  
 Övriga drift- och 
  
 10 
  
 12 
  
 45 
  
 55 
  
 verksamhetschefer 
  
 Ekonomichefer och adm. chefer 
  
 117 
  
 181 
  
 39 
  
 61 
  
 Personalchefer 
  
 101 
  
 59 
  
 63 
  
 37 
  
 Försäljnings- och 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 marknadschefer 
  
 Reklam- och  
 pr-chefer 
  
 12 
  
 8 
  
 60 
  
 40 
  
 Inköps- och distributionschefer 
  
 1 
  
 10 
  
 10 
  
 90 
  
 It-chefer 
  
 12 
  
 47 
  
 20 
  
 80 
  
 Forsknings- och 
  
 15 
  
 23 
  
 39 
  
 61 
  
 utvecklingschefer 
  
 Övriga chefer specialområden 
  
 26 
  
 22 
  
 54 
  
 46 
  
 Chefer för mindre företag i 
  
 2 
  
 7 
  
 .. 
  
 .. 
  
 jordbruk, trädgård m.m. 
  
 Chefer för mindre företag i 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 tillverkning, el, värme, vatten 
  
 Dito inom handel, hotell, 
  
 1 
  
 2 
  
 .. 
  
 .. 
  
 restaurang m.m. 
  
 Dito inom finansiell verksam- 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 het, fastighetsbolag m.m. 
  
 Chef för mindre enheter inom 
  
 15 
  
 13 
  
 54 
  
 46 
  
 vård och omsorg 
  
 Chefer inom övriga mindre 
  
 1 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 företag och enheter 
  
 Totalt chefer inom landstingen 
  
 1 254 
  
 1 178 
  
 52 
  
 48 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
  
 Tabell B 2.10 Övriga offentliga institutioner, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Högre ämbetsmän, politiker 
  
 0 
  
 1 
  
 Vd, verkschefer 
  
 2 
  
 13 
  
 Driftchefer jordbruk m.m. 
  
 1 
  
 4 
  
 Övriga drift- och verksamhetschefer 
  
 1 
  
 6 
  
 Ekonomichefer, adm. chefer 
  
 5 
  
 3 
  
 253 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Personalchefer 
  
 2 
  
 0 
  
 Försäljnings- och distributionschefer 
  
 8 
  
 17 
  
 Reklam- och  
 pr-chefer 
  
 1 
  
 1 
  
 It-chefer 
  
 0 
  
 1 
  
 Forsknings- och utvecklingschefer 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga chefer specialområden 
  
 2 
  
 6 
  
 Chefer för mindre företag i jordbruk, trädgård m.m. 
  
 0 
  
 2 
  
 Dito inom finansiell verksamhet, fastighetsbolag m.m. 
  
 0 
  
 1 
  
 Chefer för övriga mindre företag och enheter 
  
 0 
  
 2 
  
 Totalt chefer inom övriga offentliga institutioner 
  
 22 
  
 58 
  
 Totalt andel per kön 
  
 28 
  
 72 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
 Tabell B 2.11 Aktiebolag, ej offentligt ägda, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Högre ämbetsmän, politiker 
  
 2 
  
 10 
  
 17 
  
 83 
  
 Chefstjänstemän i 
  
 28 
  
 103 
  
 21 
  
 79 
  
 intresseorganisationer 
  
 Vd, verkschefer m .fl. 
  
 1 504 
  
 15 584 
  
 9 
  
 91 
  
 Driftchefer jordbruk m.m. 
  
 25 
  
 278 
  
 8 
  
 92 
  
 Dito tillverkning m.m. 
  
 358 
  
 5 283 
  
 6 
  
 94 
  
 Dito byggverksamhet 
  
 123 
  
 3 519 
  
 3 
  
 97 
  
 Dito handel, hotell, restaurang 
  
 3 351 
  
 5 916 
  
 36 
  
 64 
  
 m.m. 
  
 Dito finansiell verksamhet, 
  
 250 
  
 1 260 
  
 17 
  
 83 
  
 fastighetsbolag m.m. 
  
 Verksamhetschef offentlig 
  
 22 
  
 39 
  
 36 
  
 64 
  
 förvaltning 
  
 Dito inom utbildning 
  
 200 
  
 229 
  
 47 
  
 53 
  
 Dito i vård och omsorg 
  
 417 
  
 196 
  
 68 
  
 32 
  
 Övriga drift- och 
  
 977 
  
 6 018 
  
 14 
  
 86 
  
 verksamhetschefer 
  
 Ekonomichefer, adm. chefer 
  
 3 846 
  
 5 366 
  
 42 
  
 58 
  
 Personalchefer 
  
 1 429 
  
 1 264 
  
 53 
  
 47 
  
 Försäljnings- och 
  
 2 127 
  
 9 477 
  
 18 
  
 82 
  
 marknadschefer 
  
 Reklam- och  
 pr-chefer 
  
 336 
  
 394 
  
 46 
  
 54 
  
 Inköps- och distributionschefer 
  
 569 
  
 3 551 
  
 14 
  
 86 
  
 It-chefer 
  
 398 
  
 2 173 
  
 15 
  
 85 
  
 Forsknings- och 
  
 244 
  
 1 726 
  
 12 
  
 88 
  
 254 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 utvecklingschefer 
  
 Övriga chefer specialområden 
  
 2 775 
  
 11 605 
  
 19 
  
 81 
  
 Chefer för mindre företag inom 
  
 124 
  
 1 012 
  
 11 
  
 89 
  
 jordbruk m.m. 
  
 Dito inom tillverkning m.m. 
  
 482 
  
 6 078 
  
 7 
  
 93 
  
 Dito i byggföretag 
  
 146 
  
 4 624 
  
 3 
  
 97 
  
 Dito i handel, hotell, restaurang 
  
 6 247 
  
 17 330 
  
 26 
  
 74 
  
 m.m. 
  
 Dito i finansiell verksamhet, 
  
 1 699 
  
 7 411 
  
 19 
  
 81 
  
 fastighetsbolag m.m. 
  
 Chefer för mindre enheter i 
  
 11 
  
 24 
  
 31 
  
 69 
  
 offentlig förvaltning 
  
 Dito inom utbildning 
  
 254 
  
 335 
  
 43 
  
 57 
  
 Dito vård och omsorg 
  
 773 
  
 436 
  
 64 
  
 36 
  
 Dito övriga mindre företag och 
  
 1 230 
  
 5 542 
  
 18 
  
 82 
  
 enheter 
  
 Totalt chefer i aktiebolag, ej 
  
 29 947 
  
 116 783 
  
 20 
  
 80 
  
 offentligt ägda 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
 Tabell B 2.12 Övriga företag, ej offentligt ägda, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Högre ämbetsmän, politiker 
  
 0 
  
 2 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Chefstjänstemän i 
  
 3 
  
 5 
  
 .. 
  
 .. 
  
 intresseorganisationer 
  
 Vd, verkschefer m.fl. 
  
 35 
  
 323 
  
 10 
  
 90 
  
 Driftchefer i jordbruk m.m. 
  
 0 
  
 5 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito i tillverkning m.m. 
  
 0 
  
 35 
  
 0 
  
 100 
  
 Dito i byggverksamhet 
  
 0 
  
 12 
  
 0 
  
 100 
  
 Dito i handel, hotell och restaurang 
  
 37 
  
 88 
  
 30 
  
 70 
  
 m.m. 
  
 Dito finansiell verksamhet, 
  
 7 
  
 32 
  
 18 
  
 82 
  
 fastighetsbolag m.m. 
  
 Dito i offentlig förvaltning m.m. 
  
 1 
  
 2 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Verksamhetschefer inom utbildning 
  
 4 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito i vård och omsorg 
  
 3 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Övriga drift- och verksamhetschefer 
  
 8 
  
 49 
  
 14 
  
 86 
  
 Ekonomichefer och adm. chefer 
  
 108 
  
 131 
  
 45 
  
 55 
  
 Personalchefer 
  
 57 
  
 31 
  
 65 
  
 35 
  
 Försäljnings- och marknadschefer 
  
 39 
  
 203 
  
 16 
  
 84 
  
 255 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Reklam- och  
 pr-chefer 
  
 17 
  
 53 
  
 24 
  
 76 
  
 Inköps- och distributionschefer 
  
 10 
  
 36 
  
 22 
  
 78 
  
 It-chefer 
  
 1 
  
 32 
  
 3 
  
 97 
  
 Forsknings- och utvecklingschefer 
  
 2 
  
 17 
  
 11 
  
 89 
  
 Övriga chefer inom specialområden 
  
 34 
  
 164 
  
 17 
  
 83 
  
 Chefer för mindre företag i jordbruk 
  
 4 
  
 35 
  
 10 
  
 90 
  
 m.m. 
  
 Dito i tillverkning m.m. 
  
 2 
  
 38 
  
 5 
  
 95 
  
 Dito byggföretag 
  
 2 
  
 34 
  
 6 
  
 94 
  
 Chefer för mindre enheter i offentlig 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 förvaltning m.m. 
  
 Dito i utbildning 
  
 5 
  
 9 
  
 36 
  
 64 
  
 Dito i vård och omsorg 
  
 13 
  
 8 
  
 62 
  
 38 
  
 Chefer i övriga mindre företag och 
  
 21 
  
 66 
  
 24 
  
 76 
  
 enheter 
  
 Totalt chefer i övriga företag, ej 
  
 638 
  
 1 900 
  
 25 
  
 75 
  
 offentligt ägda 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
  
 Tabell B 2.13 Statligt ägda företag och organisationer, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Högre ämbetsmän, politiker 
  
 1 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Chefstjänstemän 
  
 i intresseo- 
  
 6 
  
 11 
  
 35 
  
 65 
  
 rganisationer 
  
 Vd, verkschefer m.fl. 
  
 52 
  
 232 
  
 18 
  
 82 
  
 Driftchefer i jordbruk m.m. 
  
 2 
  
 20 
  
 9 
  
 91 
  
 Dito i tillverkning m.m. 
  
 172 
  
 443 
  
 28 
  
 72 
  
 Dito i byggverksamhet 
  
 0 
  
 21 
  
 0 
  
 100 
  
 Dito i handel, hotell, restaurang 
  
 258 
  
 402 
  
 39 
  
 61 
  
 m.m. 
  
 Dito i finansiell 
  
 verksamhet, 
  
 7 
  
 61 
  
 10 
  
 90 
  
 fastighetsbolag m.m. 
  
 Dito i offentlig förvaltning m.m. 
  
 4 
  
 10 
  
 29 
  
 71 
  
 Dito i utbildning 
  
 24 
  
 36 
  
 40 
  
 60 
  
 Dito i vård och omsorg 
  
 1 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Övriga drift- och verksamhets- 
  
 185 
  
 643 
  
 22 
  
 78 
  
 chefer 
  
 Ekonomichefer, adm. chefer 
  
 229 
  
 263 
  
 47 
  
 53 
  
 Personalchefer 
  
 83 
  
 45 
  
 65 
  
 35 
  
 Försäljnings- 
  
 och 
  
 112 
  
 160 
  
 41 
  
 59 
  
 256 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 marknadschefer 
  
 Reklam- och  
 pr-chefer 
  
 31 
  
 22 
  
 58 
  
 42 
  
 Inköps- och distributionschefer 
  
 4 
  
 41 
  
 9 
  
 91 
  
 It-chefer 
  
 18 
  
 76 
  
 19 
  
 81 
  
 Forsknings- och utvecklings- 
  
 6 
  
 69 
  
 8 
  
 92 
  
 chefer 
  
 Övriga chefer inom special- 
  
 283 
  
 710 
  
 28 
  
 72 
  
 områden 
  
 Chefer för mindre företag i jord- 
  
 5 
  
 24 
  
 17 
  
 6 
  
 bruk m.m. 
  
 Dito inom tillverkning m.m. 
  
 5 
  
 43 
  
 10 
  
 90 
  
 Chefer i byggföretag 
  
 1 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito inom handel, hotell m.m. 
  
 9 
  
 21 
  
 30 
  
 70 
  
 Dito i finansiell verksamhet, 
  
 10 
  
 39 
  
 20 
  
 80 
  
 fastighetsbolag m.m. 
  
 Chefer för mindre enheter i 
  
 1 
  
 5 
  
 .. 
  
 .. 
  
 offentlig förvaltning 
  
 Dito inom utbildning 
  
 4 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito i vård och omsorg 
  
 2 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Övriga chefer i mindre företag 
  
 314 
  
 585 
  
 35 
  
 65 
  
 och enheter 
  
 Totalt chefer inom statligt ägda 
  
 1 829 
  
 3 994 
  
 31 
  
 69 
  
 företag och organisationer 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
 Tabell B 2.14 Kommunalt ägda företag och organisationer, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Högre ämbetsmän, politiker 
  
 3 
  
 23 
  
 12 
  
 88 
  
 Chefstjänstemän i 
  
 8 
  
 12 
  
 40 
  
 60 
  
 intresseorganisationer 
  
 Vd, verkschefer m.fl. 
  
 51 
  
 388 
  
 12 
  
 88 
  
 Driftchefer i jordbruk m.m. 
  
 0 
  
 5 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito i tillverkning m.m. 
  
 78 
  
 465 
  
 14 
  
 86 
  
 Dito i byggverksamhet 
  
 10 
  
 49 
  
 17 
  
 83 
  
 Dito i handel, hotell, 
  
 17 
  
 65 
  
 21 
  
 79 
  
 restaurang m.m. 
  
 Dito finansiell verksamhet, 
  
 41 
  
 85 
  
 33 
  
 67 
  
 fastighetsbolag m.m. 
  
 Verksamhetschefer i offentlig 
  
 24 
  
 128 
  
 16 
  
 84 
  
 förvaltning m.m. 
  
 257 
  
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Dito i utbildning 
  
 58 
  
 84 
  
 41 
  
 59 
  
 Dito i vård och omsorg 
  
 8 
  
 13 
  
 38 
  
 62 
  
 Övriga drift- och 
  
 41 
  
 101 
  
 29 
  
 71 
  
 verksamhetschefer 
  
 Ekonomichefer, adm. chefer 
  
 193 
  
 613 
  
 24 
  
 76 
  
 Personalchefer 
  
 55 
  
 30 
  
 65 
  
 35 
  
 Försäljnings- och 
  
 85 
  
 253 
  
 25 
  
 75 
  
 marknadschefer 
  
 Reklam- och  
 pr-chefer 
  
 23 
  
 14 
  
 62 
  
 38 
  
 Inköps- och 
  
 2 
  
 22 
  
 8 
  
 92 
  
 distributionschefer 
  
 It-chefer 
  
 8 
  
 59 
  
 12 
  
 88 
  
 Forsknings- och 
  
 18 
  
 88 
  
 17 
  
 83 
  
 utvecklingschefer 
  
 Övriga chefer 
  
 73 
  
 211 
  
 26 
  
 74 
  
 specialområden 
  
 Chefer för mindre företag i 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 jordbruk m.m. 
  
 Dito inom tillverkning mm 
  
 1 
  
 22 
  
 4 
  
 96 
  
 Dito i byggföretag 
  
 1 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito i handel m.m. 
  
 10 
  
 41 
  
 20 
  
 80 
  
 Dito i finansiell verksamhet 
  
 3 
  
 45 
  
 6 
  
 94 
  
 m.m. 
  
 Dito offentlig förvaltning 
  
 12 
  
 28 
  
 30 
  
 70 
  
 m.m. 
  
 Dito i utbildning 
  
 2 
  
 6 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Dito vård och omsorg 
  
 22 
  
 7 
  
 76 
  
 24 
  
 Chefer i övriga mindre 
  
 9 
  
 49 
  
 16 
  
 84 
  
 företag och enheter 
  
 Totalt chefer i kommunalt 
  
 856 
  
 2 911 
  
 23 
  
 77 
  
 ägda företag och 
  
 organisationer 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
  
 Tabell B 2.15 Övriga organisationer, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Högre ämbetsmän, politiker 
  
 9 
  
 11 
  
 45 
  
 55 
  
 Chefstjänstemän i 
  
 intresseorganisationer 
  
 280 
  
 544 
  
 34 
  
 66 
  
 Vd, verkschefer m.fl. 
  
 146 
  
 565 
  
 21 
  
 79 
  
 258 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Driftchefer i jordbruk m.m. 
  
 9 
  
 193 
  
 4 
  
 96 
  
 Dito i tillverkning m.m. 
  
 11 
  
 85 
  
 11 
  
 89 
  
 Dito i handel m.m. 
  
 47 
  
 144 
  
 25 
  
 75 
  
 Dito finansiell verksamhet, 
  
 fastighetsbolag m.m. 
  
 11 
  
 40 
  
 22 
  
 78 
  
 Dito offentlig förvaltning 
  
 m.m. 
  
 23 
  
 29 
  
 44 
  
 56 
  
 Dito inom utbildning 
  
 269 
  
 191 
  
 58 
  
 42 
  
 Dito i vård och omsorg 
  
 89 
  
 45 
  
 66 
  
 34 
  
 Övriga drift- och 
  
 verksamhetschefer 
  
 138 
  
 246 
  
 36 
  
 64 
  
 Ekonomichefer och adm. 
  
 chefer 
  
 368 
  
 519 
  
 41 
  
 59 
  
 Personalchefer 
  
 122 
  
 68 
  
 64 
  
 36 
  
 Försäljnings- och 
  
 marknadschefer 
  
 87 
  
 279 
  
 24 
  
 76 
  
 Reklam- och  
 pr-chefer 
  
 42 
  
 43 
  
 49 
  
 51 
  
 Inköps- och 
  
 distributionschefer 
  
 13 
  
 60 
  
 18 
  
 82 
  
 It-chefer 
  
 11 
  
 45 
  
 20 
  
 80 
  
 Forsknings- och 
  
 utvecklingschefer 
  
 12 
  
 39 
  
 24 
  
 76 
  
 Övriga chefer på 
  
 specialområden 
  
 203 
  
 370 
  
 35 
  
 65 
  
 Chefer för mindre företag i 
  
 jordbruk m.m. 
  
 15 
  
 132 
  
 10 
  
 90 
  
 Dito inom tillverkning m.m. 
  
 6 
  
 44 
  
 12 
  
 88 
  
 Dito i byggföretag 
  
 0 
  
 13 
  
 0 
  
 100 
  
 Dito i handel, hotell, 
  
 restaurang m.m. 
  
 265 
  
 440 
  
 38 
  
 62 
  
 Dito i finansiell verksamhet 
  
 m.m. 
  
 50 
  
 117 
  
 30 
  
 70 
  
 Dito i offentlig förvaltning 
  
 m.m. 
  
 22 
  
 20 
  
 52 
  
 48 
  
 Dito inom utbildning 
  
 337 
  
 152 
  
 69 
  
 31 
  
 Dito i vård och omsorg 
  
 713 
  
 151 
  
 83 
  
 17 
  
 Chefer i övriga mindre 
  
 företag och enheter 
  
 384 
  
 562 
  
 41 
  
 59 
  
 Totalt chefer i övriga 
  
 organisationer 
  
 3 682 
  
 5 147 
  
 42 
  
 58 
  
 Källa: SCB: www.ssd.scb.se/databaser 
 259 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 2.16 Chefer efter sektor 2002 och 2004 
  
 Sektor 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2004 
  
 2004 
  
 2004 
  
 2004 
  
 Privat 
  
 34 560 
  
 146 
  
 19 
  
 81 
  
 33 900 
  
 123 
  
 22 
  
 78 
  
 sektor 
  
 570 
  
 800 
  
 Offentlig 
  
 16 490 
  
 12 770 
  
 56 
  
 44 
  
 19 200 
  
 15 100 
  
 56 
  
 44 
  
 sektor 
  
 Stat 
  
 900 
  
 1 670 
  
 35 
  
 65 
  
 2 000 
  
 3 600 
  
 35 
  
 65 
  
 Kommuner 
  
 14 670 
  
 10 110 
  
 59 
  
 41 
  
 16 100 
  
 10 400 
  
 61 
  
 39 
  
 Landsting 
  
 930 
  
 990 
  
 48 
  
 52 
  
 1 100 
  
 1 100 
  
 50 
  
 50 
  
 Totalt 
  
 51 060 
  
 159 
  
 24 
  
 76 
  
 53 100 
  
 138 
  
 28 
  
 72 
  
 340 
  
 900 
  
 Källa: På tal om kvinnor och män, 2004 och 2006. Baserat på Lönestrukturstatistik, Medlingsinstitutet. 
 Kapitel 3 – Näringslivet 
 Tabell B 3.1 Börsföretagens ledningar, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Styrelseordförande 
  
 2 
  
 289 
  
 1 
  
 99 
  
 Verkställande direktör 
  
 5 
  
 286 
  
 2 
  
 98 
  
 Totalt 
  
 7 
  
 575 
  
 1 
  
 99 
  
 Källa: Fristedt  Hayes: Styrelser och revisorer i Sveriges börsföretag  
 2006–2007. 
  SIS Ägarservice AB. 
 Tabell B 3.2 Chefspositioner i 500 företag 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Styrelseordförande 
  
 11 
  
 411 
  
 3 
  
 97 
  
 Verkställande direktör 
  
 15 
  
 477 
  
 3 
  
 97 
  
 Stf vd 
  
 4 
  
 131 
  
 3 
  
 97 
  
 Marknadschef 
  
 31 
  
 151 
  
 17 
  
 83 
  
 Ekonomichef 
  
 61 
  
 323 
  
 16 
  
 84 
  
 Personalchef 
  
 126 
  
 158 
  
 44 
  
 56 
  
 Stabschefer, totalt 
  
 218 
  
 632 
  
 26 
  
 74 
  
 Totalt chefer 
  
 248 
  
 1651 
  
 13 
  
 87 
  
 Källa: Veckans Affärer: VA 500 (databas 2006). 
 Tabell B 3.3 Privata företag 
 260 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 35 
  
 0 
  
 100 
  
 Styrelseledamot 
  
 55 
  
 216 
  
 25 
  
 75 
  
 Vd, stf vd 
  
 0 
  
 35 
  
 0 
  
 100 
  
 Ledningsgrupp 
  
 32 
  
 284 
  
 9 
  
 91 
  
 Totalt 
  
 87 
  
 570 
  
 13 
  
 87 
  
 Affärsområdes-, 
 divisions-, 
  
 3 
  
 125 
  
 2 
  
 98 
  
 regionchefer 
  
 Totalt chefer i privata företag 
  
 90 
  
 695 
  
 11 
  
 89 
  
 Källa: Veckans Affärers 500 (databas 2006) och respektive företags hemsida. De 35 privata företagen bland de 50 största företagen. 
 261 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 3.4 Kooperativt/ömsesidigt ägda företag 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Styrelseordförande 
  
 3 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 18 
  
 43 
  
 30 
  
 70 
  
 Vd 
  
 0 
  
 5 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Övrig ledning 
  
 14 
  
 27 
  
 34 
  
 66 
  
 Totalt 
  
 35 
  
 78 
  
 31 
  
 69 
  
 Affärsområdes-, 
 divisions-, 
  
 regionchefer 
  
 8 
  
 40 
  
 17 
  
 83 
  
 Källa: Veckans Affärers 500 (databas 2006) och respektive företags hemsida. De fem kooperativt/ömsesidigt ägda företagen (bland de 50 största) varav ett är uppdelat i två enheter med var sin styrelse men gemensam vd. 
 Tabell B 3.5 Statligt ägda företag 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 8 
  
 11 
  
 89 
  
 Ledamöter 
  
 27 
  
 34 
  
 44 
  
 56 
  
 Vd 
  
 1 
  
 8 
  
 11 
  
 89 
  
 Övrig ledning 
  
 18 
  
 39 
  
 32 
  
 68 
  
 Totalt 
  
 47 
  
 89 
  
 35 
  
 65 
  
 Affärsområdes-, 
 divisions-, 
  
 regionchefer 
  
 6 
  
 21 
  
 22 
  
 78 
  
 Källa: Veckans Affärers 500 (databas 2006) och respektive företags hemsida. De nio helt eller delvis statligt ägda företag som ingår bland landets 50 största företag. 
  
 Tabell B 3.6 
  
 Samtliga statligt hel- eller 
  
 delägda 
  
 företag, sammandrag, 
  
 procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Styrelseordförande 
  
 11 
  
 41 
  
 21 
  
 79 
  
 Vice ordförande 
  
 2 
  
 5 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 145 
  
 158 
  
 48 
  
 52 
  
 Arbetstagarrepr 
  
 24 
  
 52 
  
 32 
  
 68 
  
 Dito suppleanter 
  
 17 
  
 41 
  
 29 
  
 71 
  
 Vd 
  
 5 
  
 43 
  
 10 
  
 90 
  
 Vice vd 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Totalt 
  
 205 
  
 340 
  
 38 
  
 62 
  
 Källa: Regeringskansliets hemsidor: www.regeringen.se. Uppgifter saknas för tre företag. För en specificerad lista över företag och positioner se tabell B 3.7. 
 262 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 3.7 Styrelserna i företag som ägs helt eller delvis av staten 
  
 Företag 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Nolan 
  Projekt AB 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Akademiska Hus AB (helägt) 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 2 
  
 Arbetstagarrepr 
  
 1 
  
 1 
  
 ALMI företagspartner AB 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Arbetstagarrepr 
  
 1 
  
 1 
  
 Dito suppleanter 
  
 1 
  
 1 
  
 Apoteket AB (helägt) 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Arb repr 
  
 2 
  
 0 
  
 Dito suppl 
  
 2 
  
 0 
  
 ArbetslivsresursAR AB 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 1 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Affärschef 
  
 0 
  
 1 
  
 Regionchefer 
  
 4 
  
 2 
  
 AB Bostadsgaranti 
  
 Styrelseordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 A/O Dom Shvetsii 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Green Cargo AB 
  
 Styrelseordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 2 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 AB Göta Kanalbolag 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 1 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 IMEGO AB 
  
 Styr ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 263 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 0 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Innovationsbron AB 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Regionala ordf 
  
 2 
  
 5 
  
 Regionala vd 
  
 4 
  
 3 
  
 IRECO Holding AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Tf vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Kasernen Fastighets AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Kungliga Dramatiska Teatern AB 
  
 Styr ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 1 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Kungliga Operan AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 2 
  
 Dito suppl 
  
 2 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Cole (helägt) 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 1 
  
 Dito suppl 
  
 1 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Luossavaara-Kiirunavaara 
  AB, LKAB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 (helägt) 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 3 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Nordea Bank AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 5 
  
 Arb repr 
  
 2 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 264 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Norrland Center AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 OMX AB (delägt) 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Posten AB (helägt) 
  
 Styr ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 2 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Samhall AB (helägt) 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 2 
  
 Dito suppl 
  
 1 
  
 2 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 SAS AB (delägt) 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 SIS Miljömärkning AB 
  
 Styr ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 SJ AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 SOS Alarm i Sverige AB 
  
 Styr ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 5 
  
 Arb repr 
  
 2 
  
 0 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 SP Sveriges Provnings- och 
  
 Styr ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Forskningsinstitut AB 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 2 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 1 
  
 Dito suppl 
  
 1 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Specialfastigheter i Sverige AB 
  
 Styr ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 2 
  
 265 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Sveriges BostadsfinansieringsAB, SBAB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 (helägt) 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 1 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Statens Bostadsomvandling AB, Sbo 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Statens Väg- och Baninvest AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Stattum, Förvaltnings AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 2 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Sveaskog AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 2 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 3 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Swedcarrier AB 
  
 Styr ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 2 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 3 
  
 Vd 
  
 - 
  
 - 
  
 Swedesurvey AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 1 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 0 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Swedfund International AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Swedish National Road Consulting AB, 
  
 Styr ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 SweRoad 
  
 Vice ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 1 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 1 
  
 Dito suppl 
  
 1 
  
 0 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 AB Svensk Bilprovning 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 6 
  
 266 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 2 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 AB Svensk Exportkredit SEK 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 1 
  
 Suppleanter 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Miljöstyrningsrådet AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska rymdaktiebolaget 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 1 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 2 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Skeppshypotekskassan 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Suppleanter 
  
 3 
  
 4 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice vd 
  
 1 
  
 0 
  
 AB Svenska Spel (helägt) 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 2 
  
 Dito suppl 
  
 2 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Svensk-Danska 
  Broförbindelsen AB, 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 SVEDAB 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Systembolaget AB (helägt) 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 2 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 1 
  
 Dito suppl 
  
 1 
  
 1 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 TeliaSonera AB (delägt) 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Arb repr 
  
 2 
  
 1 
  
 Dito suppl 
  
 1 
  
 2 
  
 267 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Teracom AB (helägt) 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 2 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 VS Vin och Sprit AB (helägt) 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 2 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vasakronan AB (helägt) 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 2 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vasallen AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Arb repr 
  
 1 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vattenfall AB (helägt) 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Arb repr 
  
 0 
  
 3 
  
 Dito suppl 
  
 0 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Venantius AB 
  
 Styr ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 VisitSweden AB 
  
 Styr ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Suppleanter 
  
 1 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Voksenåsen A/S, Oslo 
  
 Styr ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Samtliga 
  
 Styrelseordförande 
  
 11 
  
 41 
  
 Vice ordförande 
  
 2 
  
 5 
  
 Ledamöter 
  
 145 
  
 158 
  
 Arbetstagarrepr 
  
 24 
  
 52 
  
 Dito suppleanter 
  
 17 
  
 41 
  
 Vd 
  
 5 
  
 43 
  
 268 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Vice vd 
  
 1 
  
 0 
  
 TOTALT 
  
 205 
  
 340 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 38 
  
 62 
  
 Källa: Regeringskansliets hemsidor (www.regeringen.se) samt hemsida för respektive företag. Hemsidor saknas för Arbetslivsresurs AR AB, Innovationsbron AB och Zenit Shipping AB. Uppgifter för de förstnämnda finns i Statskalendern för 2006, medan upp- gifter för den sistnämnda saknas även där. 
 Tabell B 3.8 Statliga affärsverk 
  
 Affärsverk 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Svenska Kraftnät 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Generaldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Personalrepr 
  
 1 
  
 1 
  
 Teknisk direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Stabsfunktioner 
  
 1 
  
 5 
  
 Avdeln chefer 
  
 1 
  
 5 
  
 Sjöfartsverket 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 4 
  
 Personalrepr 
  
 0 
  
 3 
  
 Ersättare 
  
 0 
  
 3 
  
 Generaldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga chefer 
  
 3 
  
 8 
  
 Luftfartsverket 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga ledamöter 
  
 5 
  
 1 
  
 Personalrepr 
  
 0 
  
 2 
  
 Generaldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga chefer 
  
 2 
  
 7 
  
 Varav divisionschefer 
  
 1 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 3 
  
 Övriga ledamöter 
  
 12 
  
 9 
  
 Personalrepresentant 
  
 1 
  
 6 
  
 Dito ersättare 
  
 0 
  
 3 
  
 Generaldirektör 
  
 0 
  
 3 
  
 Övriga chefer 
  
 7 
  
 26 
  
 Varav divisionschefer 
  
 1 
  
 2 
  
 Totalt affärsverk 
  
 20 
  
 50 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 29 
  
 71 
  
 Källa: Hemsida för respektive affärsverk (www.sjofartsverket.se, www.svk.se, White). 
 269 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tabell B.3.9 Svenska Bankföreningen, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 7 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Direktörer 
  
 0 
  
 3 
  
 Totalt 
  
 1 
  
 12 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 (8) 
  
 (92) 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 Tabell B.3.10 OMX Stockholmsbörsen, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt antal 
  
 1 
  
 6 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 (14) 
  
 (86) 
  
 Källa: Hemsida. 
 Tabell B 3.11  
 AP-fonder, 
  antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Styrelseordförande 
  
 3 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 14 
  
 21 
  
 Vd, stf vd 
  
 2 
  
 4 
  
 Totalt antal 
  
 19 
  
 27 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 41 
  
 59 
  
 270 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabell B 3.12 Kommunala bolagsstyrelser i de tre största kommunerna, antal och procent 
  
 Kommun 
  
 Position 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Stockholm 
  
 Styrelseordförande 
  
 9 
  
 13 
  
 41 
  
 59 
  
 Vice ordförande 
  
 9 
  
 13 
  
 41 
  
 59 
  
 Ledamöter 
  
 37 
  
 64 
  
 37 
  
 63 
  
 Suppleanter 
  
 40 
  
 55 
  
 42 
  
 58 
  
 Totalt Stockholm 
  
 95 
  
 145 
  
 40 
  
 60 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 62 
  
 101 
  
 38 
  
 62 
  
 Göteborg 
 0F 
  
 Suppleanter 
  
 35 
  
 34 
  
 51 
  
 49 
  
 Totalt Göteborg 
  
 97 
  
 135 
  
 42 
  
 58 
  
 Malmö 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 7 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 35 
  
 17 
  
 83 
  
 Vd eller motsv 
  
 2 
  
 6 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Totalt Malmö 
  
 9 
  
 52 
  
 15 
  
 85 
  
 Samtliga tre städer 
  
 201 
  
 332 
  
 38 
  
 62 
  
 Källa: Uppgifter från hemsidor i februari 2007. 
 Kapitel 4 – Politiken 
 Riksdagen 
 Tabell B 4.1 Riksdagens ledamöter efter valen 2002 och 2006, antal och procent 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Parti 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2006 
  
 2006 
  
 2006 
  
 2006 
  
 Socialdemokraterna 
  
 68 
  
 76 
  
 47 
  
 53 
  
 65 
  
 65 
  
 50 
  
 50 
  
 Moderaterna 
  
 22 
  
 33 
  
 40 
  
 60 
  
 42 
  
 55 
  
 43 
  
 57 
  
 Centerpartiet 
  
 11 
  
 11 
  
 50 
  
 50 
  
 11 
  
 18 
  
 38 
  
 62 
  
 Folkpartiet liberalerna 
  
 23 
  
 25 
  
 48 
  
 52 
  
 14 
  
 14 
  
 50 
  
 50 
  
 Kristdemokraterna 
  
 10 
  
 23 
  
 30 
  
 70 
  
 9 
  
 15 
  
 38 
  
 62 
  
 Vänsterpartiet 
  
 14 
  
 16 
  
 47 
  
 53 
  
 14 
  
 8 
  
 64 
  
 36 
  
 Miljöpartiet de gröna 
  
 10 
  
 7 
  
 59 
  
 41 
  
 10 
  
 9 
  
 53 
  
 47 
  
 Samtliga partier 
  
 158 
  
 191 
  
 45 
  
 55 
  
 165 
  
 184 
  
 47 
  
 53 
  
 Källa: Lopez, mars 2007. 
  
 1  
 Hemsidorna för Göteborgs kommunala bolag anger endast ledamöter, inte ordförande och vice ordförande. 
 271 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 4.2 Riksdagens utskott och  
 EU-nämnden, 
  mars 2007 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Ordförande 
  
 7 
  
 9 
  
 44 
  
 56 
  
 Vice ordförande 
  
 5 
  
 12 
  
 31 
  
 69 
  
 Ledamöter 
  
 315 
  
 330 
  
 49 
  
 51 
  
 Totalt 
  
 327 
  
 351 
  
 48 
  
 52 
  
 Källa: Hemsidor 
 Tabell B 4.3 Antal och andel kvinnor och män efter utskott, mars 2007 
  
 Utskott 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Arbetsmarknad 
  
 21 
  
 21 
  
 50 
  
 50 
  
 Civil 
  
 19 
  
 23 
  
 45 
  
 55 
  
 Finans 
  
 19 
  
 23 
  
 45 
  
 55 
  
 Försvars 
  
 22 
  
 19 
  
 54 
  
 46 
  
 Justitie 
  
 25 
  
 18 
  
 51 
  
 49 
  
 Konstitutions 
  
 16 
  
 21 
  
 43 
  
 57 
  
 Kultur 
  
 19 
  
 25 
  
 43 
  
 57 
  
 Miljö och jordbruk 
  
 23 
  
 20 
  
 53 
  
 47 
  
 Närings 
  
 22 
  
 23 
  
 51 
  
 49 
  
 Skatte 
  
 16 
  
 25 
  
 39 
  
 61 
  
 Socialförsäkrings 
  
 17 
  
 22 
  
 44 
  
 56 
  
 Social 
  
 21 
  
 18 
  
 54 
  
 46 
  
 Trafik 
  
 21 
  
 20 
  
 51 
  
 49 
  
 Utbildnings 
  
 20 
  
 21 
  
 49 
  
 51 
  
 Utrikes 
  
 20 
  
 23 
  
 47 
  
 53 
  
 EU-nämnden 
  
 26 
  
 29 
  
 47 
  
 53 
  
 Samtliga utskott 
  
 327 
  
 351 
  
 48 
  
 52 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Tabell B 4.4 Kanslichefer i riksdagen efter kön, antal och procent 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Utskotten och  
 EU-nämnden 
  
 6 
  
 10 
  
 Övriga 
  
 2 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 8 
  
 12 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 40 
  
 60 
  
 Källa: Hemsidor. 
 272 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 4.5 Utrikesnämnden 
  
 Position 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 Suppleanter 
  
 4 
  
 5 
  
 Totalt 
  
 7 
  
 11 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 39 
  
 61 
  
 Källa: Hemsida. 
  
 Tabell B.4.6  
 Inter-Parliamentary 
  Union (IPU)  
 -delegationen 
  
 Position 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 2 vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 2 
  
 3 
  
 Källa: Hemsida. 
 Regering och regeringskansli 
 Tabell B 4.7 Regeringskansliet efter valen 2002 och 2006 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 2002 
  
 2002 
  
 2006 
  
 2006 
  
 Statsminister 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Statsråd 
  
 9 
  
 11 
  
 9 
  
 12 
  
 Statssekreterare 
  
 10 
  
 18 
  
 11 
  
 22 
  
 Politiskt sakkunniga 
  
 35 
  
 29 
  
 20 
  
 22 
  
 Totalt antal 
  
 54 
  
 59 
  
 40 
  
 57 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 48 
  
 52 
  
 41 
  
 59 
  
 Källa: Hemsidor. 
 273 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 4.8 Statsråd inkl statsministern efter departement och kön, augusti 2006, antal 
  
 Departement 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Statsrådsberedningen 
  
 1 
  
 1 
  
 Finans 
  
 0 
  
 2 
  
 Försvars 
  
 0 
  
 1 
  
 Jordbruks 
  
 0 
  
 1 
  
 Justitie 
  
 2 
  
 1 
  
 Miljö 
  
 0 
  
 1 
  
 Närings 
  
 2 
  
 1 
  
 Social 
  
 2 
  
 1 
  
 Utbildning 
  
 1 
  
 2 
  
 Utrikes 
  
 1 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 9 
  
 11 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 45 
  
 55 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. 
 Tabell B 4.9 Statssekreterare efter departement och kön, augusti 2006, antal 
  
 Departement 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Finans 
  
 0 
  
 3 
  
 Försvar 
  
 0 
  
 1 
  
 Jordbruk 
  
 0 
  
 1 
  
 Justitie 
  
 0 
  
 1 
  
 Miljö 
  
 2 
  
 0 
  
 Närings 
  
 1 
  
 3 
  
 Social 
  
 3 
  
 0 
  
 Statsrådsberedningen 
  
 4 
  
 3 
  
 Ubildning 
  
 0 
  
 3 
  
 Utrikes 
  
 0 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 10 
  
 17 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 37 
  
 63 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. 
 274 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabell B 4.10 Politiskt sakkunniga efter departement och kön, augusti 2006, antal 
  
 Departement 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Finans 
  
 1 
  
 4 
  
 Jordbruks 
  
 2 
  
 0 
  
 Justitie 
  
 5 
  
 0 
  
 Miljö 
  
 2 
  
 1 
  
 Närings 
  
 2 
  
 2 
  
 Social 
  
 1 
  
 3 
  
 Statsrådsberedningen 
  
 16 
  
 15 
  
 Utbildnings 
  
 5 
  
 4 
  
 Utrikes 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 35 
  
 29 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 55 
  
 45 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. 
 Riksdagspartierna 
 Tabell B4.11 Riksdagspartiernas styrelser och verkställande utskott 2007 
  
 Parti 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 2007 
  
 Antal män 2007 
  
 Moderaterna 
  
 Partiordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordf 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 7 
  
 Partisekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Arbetsutskottet 
  
 5 
  
 5 
  
 Totalt 
  
 14 
  
 14 
  
 Andel per kön 
  
 50 
  
 50 
  
 Centerpartiet 
  
 Partiordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 9 
  
 Partisekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 VU-ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 11 
  
 12 
  
 Andel per kön 
  
 48 
  
 52 
  
 Folkpartiet liberalerna 
  
 Partiordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 11 
  
 12 
  
 Partisekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 VU-ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 Totalt 
  
 15 
  
 21 
  
 275 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Andel per kön 
  
 42 
  
 58 
  
 Kristdemokraterna 
  
 Partiordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 9 
  
 5 
  
 Ersättare 
  
 3 
  
 7 
  
 Partisekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 VU 
  
 3 
  
 3 
  
 Ersättare 
  
 1 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 17 
  
 19 
  
 Andel per kön 
  
 47 
  
 53 
  
 Socialdemokraterna 
  
 Partiordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 14 
  
 12 
  
 Partisekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 VU-ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Totalt 
  
 21 
  
 15 
  
 Andel per kön 
  
 58 
  
 42 
  
 Vänsterpartiet 
  
 Partiordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 12 
  
 9 
  
 Suppleanter 
  
 7 
  
 4 
  
 Partisekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 VU-ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Totalt 
  
 26 
  
 17 
  
 Andel per kön 
  
 60 
  
 40 
  
 Miljöpartiet de gröna 
  
 Språkrör 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 9 
  
 8 
  
 Partisekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Arbetsutskottet 
  
 3 
  
 4 
  
 Totalt 
  
 13 
  
 14 
  
 Andel per kön 
  
 48 
  
 52 
  
 Samtliga partier 
  
 Ledande positioner, 
  
 117 
  
 112 
  
 totalt 
  
 Andel kvinnor och 
  
 51 
  
 49 
  
 män 
  
 Anm. Endast ordinarie ledamöter medtagna om inte annat anges. VU inkluderar ordförande och partisekreterare. 
 Källa: Hemsidor samt kompletterande uppgifter per  
 e-post 
  och telefon. 
 276 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 4.12 Partiernas distriktsordförande efter kön 
  
 Parti 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Vänsterpartiet 
  
 13 
  
 12 
  
 52 
  
 48 
  
 Centerpartiet 
  
 12 
  
 15 
  
 44 
  
 56 
  
 Socialdemokraterna 
  
 10 
  
 15 
  
 40 
  
 60 
  
 Kristdemokraterna 
  
 84 
  
 221 
  
 28 
  
 72 
  
 Folkpartiet 
  
 6 
  
 19 
  
 24 
  
 76 
  
 Moderaterna 
  
 5 
  
 21 
  
 19 
  
 81 
  
 Samtliga 
  
 130 
  
 303 
  
 30 
  
 70 
  
 Källa: Hemsidor samt kompletterande  
 e-postkontakt 
  med respektive partis organisations- sekreterare eller  
 -chef. 
  Exakta uppgifter för miljöpartiet har inte kunnat erhållas. Partiet uppger emellertid att vardera könet utgör mellan 40 och 60 procent av distrikts- ordförandena. 
 Tabell B 4.13 De politiska ungdomsförbundens styrelser 2003 och 2007 
  
 Förbund 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 2003 
  
 2003 
  
 2007 
  
 2007 
  
 SSU 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 8 
  
 7 
  
 8 
  
 6 
  
 MUF 
  
 Ordförande, vice 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 8 
  
 3 
  
 5 
  
 Grön ungdom 
  
 Språkrör 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 3 
  
 4 
  
 3 
  
 KDU 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 11 
  
 4 
  
 10 
  
 CUF 
  
 Ordförande 
  
 2 
  
 2 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 5 
  
 LUF 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 5 
  
 5 
  
 6 
  
 Ung vänster 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 11 
  
 7 
  
 12 
  
 6 
  
 Totalt 
  
 Förtroendevalda 
  
 48 
  
 54 
  
 47 
  
 45 
  
 Andel kvinnor och 
  
 47 
  
 53 
  
 51 
  
 49 
  
 män 
  
 Källa: Hemsida för respektive förbund samt direktkontakt med enskilda förbund. 
 277 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 4.14 Ungdomsförbundens distriktsordförande efter kön 
  
 Förbund 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 2 
  
 15 
  
 11 
  
 58 
  
 42 
  
 CUF 
 1F 
  
 KDU 
  
 23 
  
 29 
  
 44 
  
 56 
  
 SSU 
  
 10 
  
 15 
  
 40 
  
 60 
  
 LUF 
  
 8 
  
 13 
  
 38 
  
 62 
  
 3 
  
 4 
  
 21 
  
 16 
  
 84 
  
 MUF 
 2F 
  
 Totalt 
  
 60 
  
 89 
  
 40 
  
 60 
  
 Anm. Uppgifter om distriktsordförande saknas helt på hemsidorna för Ung vänster och Grön ungdom. 
 Landsting 
 Tabell B 4.15 Landstingens toppolitiker 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Landstingsråd 
  
 51 
  
 60 
  
 46 
  
 54 
  
 Oppositionsråd 
  
 26 
  
 40 
  
 39 
  
 61 
  
 Landstingsfullmäktiges ordf. 
  
 7 
  
 13 
  
 35 
  
 65 
  
 Vice ordförande 
  
 20 
  
 17 
  
 54 
  
 46 
  
 Landstingsstyrelsens ord- 
  
 5 
  
 15 
  
 25 
  
 75 
  
 Totalt antal och andel 
  
 109 
  
 145 
  
 43 
  
 57 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 Tabell B 4.16 Landstingsfullmäktige 2006 efter parti och kön 
  
 Parti 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Moderaterna 
  
 169 
  
 207 
  
 45 
  
 55 
  
 Centerpartiet 
  
 69 
  
 87 
  
 44 
  
 56 
  
 Folkpartiet 
  
 63 
  
 66 
  
 49 
  
 51 
  
 Kristdemokraterna 
  
 56 
  
 60 
  
 48 
  
 52 
  
 Socialdemokraterna 
  
 318 
  
 313 
  
 50 
  
 50 
  
 Vänsterpartiet 
  
 55 
  
 52 
  
 51 
  
 49 
  
 Miljöpartiet 
  
 33 
  
 35 
  
 41 
  
 59 
  
 Övriga partier 
  
 26 
  
 48 
  
 35 
  
 65 
  
 Totalt 
  
 789 
  
 868 
  
 48 
  
 52 
  
 2 
  
 För tre  
  
 CUF-distrikt 
  saknas uppgift om ordförande på hemsidan; de tre män som står som kontaktpersoner har dock inkluderats här. Se även not 4. 
  
 3 
  
 För fyra  
  
 MUF-distrikt 
  saknas uppgift om ordförande. För dessa har här de fyra män som står som kontaktpersoner inkluderats. (Angående hemsidornas jämförbarhet bör påpekas att det i en rad fall vid närmare kontroll har visat sig vara just ordförandena som står som kontaktpersoner, trots att detta inte skrivits ut på kontaktsidan. I blott enstaka fall är det fråga om andra personer än ordförandena.) 
 278 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Anm. till tabell B 7.16: Övriga partier avser Vrinnevilistan, Sverigedemokraterna, Sjuk- vårdspartiet V Götaland, Västmanland, Västernorrland,Värmland, Gävleborg, Norrbottens Sjukvårdsparti, Dalarnas Sjukvårdsparti och Sveriges pensionärers intresseparti 
 Tabell B 4.17 Kommunernas toppolitiker 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Kommunalråd 
  
 157 
  
 324 
  
 33 
  
 67 
  
 4 
  
 51 
  
 112 
  
 38 
  
 62 
  
 Oppositionsråd 
 3F 
  
 Kommunfullmäktiges ordf. 
  
 95 
  
 195 
  
 33 
  
 67 
  
 Kommunstyrelsens ordf. 
  
 72 
  
 221 
  
 20 
  
 80 
  
 Totalt 
  
 375 
  
 852 
  
 31 
  
 69 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
  
 Tabell B 4.18 Regionala förbund 
  
 Förbund 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Kommunförbundet Stockholms län 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ordinarie ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Regionförbundet Uppsala län 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ord ledamöter 
  
 4 
  
 9 
  
 Direktör 
  
 1 
  
 0 
  
 Regionförbundet Sörmland 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 4 
  
 9 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Regionförbundet Östsam 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 5 
  
 12 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Regionförbundet Jönköpings län 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 12 
  
 21 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 4  
 Oppositionsråd anges inte alltid separat utan måste framräknas med ledning av uppgifterna om de politiska majoritetsförhållandena i respektive kommun. 
 279 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Regionförbundet Södra Småland 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ord ledamöter 
  
 6 
  
 6 
  
 Direktör 
  
 1 
  
 0 
  
 Regionförbundet Kalmar län 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 10 
  
 20 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Gotland 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 5 
  
 7 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Region Blekinge län 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 6 
  
 8 
  
 Direktör 
  
 1 
  
 0 
  
 Kommunförbundet Skåne 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ord ledamöter 
  
 4 
  
 6 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Regionförbundet Halland 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ord ledamöter 
  
 2 
  
 6 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Västkom, Västsvenska kommun- 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 förbundens samorganisation 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 2 
  
 8 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 De fyra kommunförbunden i Väst- 
  
 kom: 
  
 1) Göteborgsregionens 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 kommunalförbund 
  
 1e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 3e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 280 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Ord ledamöter 
  
 10 
  
 8 
  
 Direktör 
  
 1 
  
 0 
  
 2) Sjuhärads kommunförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ord ledamöter 
  
 1 
  
 6 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 3) Fyrbodals kommunförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 1 
  
 16 
  
 Förbundschef 
  
 0 
  
 1 
  
 4) Kommunförbundet Skaraborg 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ord ledamöter 
  
 4 
  
 11 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Regionförbundet Värmland 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 4 
  
 6 
  
 Regionchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Regionförbundet Örebro län 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 2 
  
 8 
  
 Regiondirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Västmanlands Kommuner och 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Landsting 
  
 Vice ordförande 
  
 2 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 4 
  
 7 
  
 Regiondirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Region Dalarna 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 7 
  
 15 
  
 Verksledning 
  
 0 
  
 1 
  
 Adams Kommuner och 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Landsting 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 2 
  
 Ord ledamöter 
  
 8 
  
 12 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 281 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 5 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Region Gävleborg 
 4F 
  
 1e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ord ledamöter 
  
 6 
  
 6 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Kommunförbundet Västernorrlands 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 län 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ord ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Direktör 
  
 1 
  
 0 
  
 Regionförbundet Jämtlands län 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 6 
  
 5 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Kommunförbundet Västerbottens län 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 3 
  
 12 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Kommunförbundet Norrbottens län 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ord ledamöter 
  
 0 
  
 11 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 TOTALT 
  
 Ordförande 
  
 6 
  
 20 
  
 Vice ordförande 
  
 18 
  
 37 
  
 Ord ledamöter 
  
 125 
  
 229 
  
 Regiondirektörer 
  
 6 
  
 20 
  
 Andel kv. och manl. ordf. 
  
 30 
  
 70 
  
 Andel kv. och manl. vice 
  
 33 
  
 67 
  
 ordförande 
  
 Andel kv. och manl. 
  
 35 
  
 65 
  
 ledamöter 
  
 Andel kv. och manl. 
  
 30 
  
 70 
  
 direktörer 
  
 Totalt kvinnor och män 
  
 153 
  
 306 
  
 Total andel kvinnor och 
  
 33 
  
 67 
  
 män 
  
 Källa: Hemsidor för respektive förbund samt kompletterande uppgifter direkt från enskilda förbund. 
  
 5  
 Nybildat 2007. Båda förbunden har hemsidor. 
 282 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabell B 4.19 Kommunfullmäktige, kommunstyrelse och vissa nämnder i några Stockholmskommuner efter kön 
  
 Kommun 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Huddinge 
  
 Kommunfullmäktige: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 26 
  
 32 
  
 Kommunstyrelse: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 5 
  
 Kommunalråd 
  
 1 
  
 4 
  
 Oppositionsråd 
  
 3 
  
 2 
  
 Kommundirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga förvaltningschefer 
  
 2 
  
 3 
  
 Totalt antal centralt 
  
 38 
  
 52 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 42 
  
 58 
  
 Nämnder: 
  
 Socialnämnd: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 3 
  
 Samhällsbyggnadsnämnd: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 5 
  
 Totalt vissa nämnder 
  
 14 
  
 11 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 56 
  
 44 
  
 Haninge 
  
 Kommunfullmäktige: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 24 
  
 35 
  
 Kommunstyrelsen: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 5 
  
 Totalt antal centralt 
  
 32 
  
 45 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 42 
  
 58 
  
 Nämnder: 
  
 Ferguson: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Stadsbyggnadsnämnd: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 5 
  
 Ersättare 
  
 2 
  
 7 
  
 Socialnämnd: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 1 
  
 Ersättare 
  
 4 
  
 5 
  
 283 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Totalt antal vissa nämnder 
  
 18 
  
 24 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 43 
  
 57 
  
 Ekerö 
  
 Kommunfullmäktige: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 16 
  
 22 
  
 Kommunstyrelse: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 7 
  
 Totalt antal centralt 
  
 21 
  
 33 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 39 
  
 61 
  
 Nämnder 
  
 Valnämnd: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Socialnämnd: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 4 
  
 Byggnadsnämnd:ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 6 
  
 Totalt antal vissa nämnder 
  
 15 
  
 19 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 44 
  
 56 
  
 Danderyd 
  
 Kommunfullmäktige: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 22 
  
 23 
  
 Ersättare 
  
 11 
  
 14 
  
 Kommunstyrelse: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 7 
  
 Ersättare 
  
 5 
  
 4 
  
 Totalt antal centralt 
  
 44 
  
 51 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 46 
  
 54 
  
 Nämnder 
  
 Socialnämnd: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 4 
  
 Ersättare 
  
 5 
  
 5 
  
 Tekniska nämnden: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 5 
  
 Ersättare 
  
 5 
  
 6 
  
 Byggnadsnämnd: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 284 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 4 
  
 Ersättare 
  
 2 
  
 9 
  
 Kultur- och fritidsnämnden: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 3 
  
 Ersättare 
  
 3 
  
 7 
  
 Totalt antal vissa nämnder 
  
 39 
  
 47 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 45 
  
 55 
  
 Botkyrka 
  
 Kommunfullmäktige: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 24 
  
 32 
  
 Kommunstyrelse: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 5 
  
 Kommunalråd 
  
 1 
  
 1 
  
 Oppositionsråd 
  
 0 
  
 1 
  
 Heltidsanställda politiker(utöver de tre 
  
 0 
  
 2 
  
 kommunalråden) 
  
 Totalt antal centralt 
  
 33 
  
 43 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 43 
  
 57 
  
 Nämnder 
  
 Valnämnd: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Socialnämnd: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 5 
  
 Vård- och omsorgsnämnden: 
  
 0 
  
 1 
  
 ordförande 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Tekniska nämnden: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 7 
  
 Demokrati- och integrationsnämnd: 
  
 0 
  
 1 
  
 ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Totalt antal vissa nämnder 
  
 23 
  
 27 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 46 
  
 54 
  
 Källa: Hemsidor och direktkontakt med respektive kommun. 
 285 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Kapitel 5 – Förvaltning 
 Tabell B 5.1 Regeringskansliet 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Expeditions- och rättschef 
  
 4 
  
 2 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Expeditionschef 
  
 1 
  
 2 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Rättschef 
  
 4 
  
 10 
  
 29 
  
 71 
  
 Totalt exp/rättschefer 
  
 9 
  
 14 
  
 39 
  
 61 
  
 Departementsråd 
  
 106 
  
 149 
  
 42 
  
 58 
  
 Enhetschefer (oberoende av 
  
 tjänsteställning) 
  
 70 
  
 90 
  
 44 
  
 56 
  
 Totalt antal respektive andel 
  
 kvinnor och män 
  
 185 
  
 253 
  
 42 
  
 58 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. Anställda med lön i Regeringskansliet (exkl. kommittéanställda), augusti 2006. Uppgifterna gäller oavsett om tjänsten tillhör ledningskompetens eller ej, dvs. även kärn- och stödkompetens förekommer (förutom för enhetschefer som samtliga tillhör ledningskompetens, dvs. har personalansvar). 
 Tabell B 5.2 Regeringskansliets högsta tjänstemän 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Expeditions- och rättschef 
  
 4 
  
 2 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Expeditionschef 
  
 1 
  
 2 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Rättschef 
  
 4 
  
 10 
  
 29 
  
 71 
  
 Totalt exp/rättschefer 
  
 9 
  
 14 
  
 39 
  
 61 
  
 Departementsråd 
  
 106 
  
 149 
  
 42 
  
 58 
  
 Ambassadör 
  
 42 
  
 94 
  
 31 
  
 69 
  
 Generalkonsul 
  
 2 
  
 12 
  
 14 
  
 86 
  
 Enhetschefer (oberoende av 
  
 tjänsteställning) 
  
 70 
  
 90 
  
 44 
  
 56 
  
 Totalt antal respektive genom- 
  
 snittlig andel kvinnor och män 
  
 229 
  
 359 
  
 39 
  
 61 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. Anställda med lön i Regeringskansliet (exkl kommittéanställda), augusti 2006. Uppgifterna gäller oavsett om tjänsten tillhör ledningskompetens eller ej, dvs. även kärn- och stödkompetens förekommer (utom för enhetschefer som samtliga tillhör ledningskompetens, dvs. har personalansvar). 
 286 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Tabell B 5.3 
  
 Expeditions/rättschefer 
  
 efter departement 
  
 och 
  
 kön, 
  
 augusti 
  
 2006, antal 
  
 Departement 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Försvar 
  
 1 
  
 0 
  
 Social 
  
 1 
  
 0 
  
 Utbildning 
  
 1 
  
 1 
  
 Jordbruk 
  
 0 
  
 1 
  
 Miljö 
  
 1 
  
 0 
  
 Justitie (exp chef) 
  
 0 
  
 1 
  
 Finans (exp chef) 
  
 1 
  
 0 
  
 Närings (exp chef) 
  
 0 
  
 1 
  
 Statsrådsberedningen (rättschef) 
  
 1 
  
 0 
  
 Justitie(rättschef) 
  
 2 
  
 2 
  
 Utrikes (rättschef) 
  
 0 
  
 1 
  
 Social (rättschef) 
  
 0 
  
 2 
  
 Finans (rättschef) 
  
 0 
  
 1 
  
 Utbildning (rättschef) 
  
 0 
  
 1 
  
 Miljö (rättschef) 
  
 0 
  
 1 
  
 Närings (rättschef) 
  
 1 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 9 
  
 14 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 39 
  
 61 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. 
  
 Tabell B 5.4 
  
 Departementsråd 
  
 efter 
  
 departement och 
  
 kön, 
  
 augusti 
  
 2006, 
  
 antal 
  
 Departement 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Statsrådsberedningen 
  
 4 
  
 6 
  
 Justitie 
  
 10 
  
 13 
  
 Utrikes 
  
 30 
  
 45 
  
 Försvars 
  
 5 
  
 7 
  
 Social 
  
 4 
  
 6 
  
 Finans 
  
 13 
  
 27 
  
 Utbildning 
  
 8 
  
 7 
  
 Jordbruk 
  
 7 
  
 8 
  
 Miljö 
  
 9 
  
 10 
  
 Närings 
  
 9 
  
 13 
  
 Förvaltningsavdelningen 
  
 7 
  
 7 
  
 Totalt 
  
 106 
  
 149 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 42 
  
 58 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. 
 287 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 5.5 
  
 Regeringskansliets 
  
 enhetschefer efter kön och departement, 
  
 augusti 2006, antal 
  
 Departement 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Statsrådsberedningen 
  
 5 
  
 3 
  
 Justitie 
  
 8 
  
 9 
  
 Utrikes 
  
 8 
  
 21 
  
 Försvars 
  
 2 
  
 7 
  
 Social 
  
 5 
  
 2 
  
 Finans 
  
 13 
  
 19 
  
 Utbildning 
  
 7 
  
 5 
  
 Jordbruks 
  
 4 
  
 4 
  
 Miljö 
  
 4 
  
 8 
  
 Näring 
  
 7 
  
 9 
  
 Förvaltningsavdelningen 
  
 7 
  
 3 
  
 Samtliga departement 
  
 70 
  
 90 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 44 
  
 56 
  
 Källa: Regeringskansliet, förvaltningsavdelningen. 
 Tabell B 5.6 Toppchefer och styrelser för statliga myndigheter 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Ordförande 
  
 28 
  
 67 
  
 29 
  
 71 
  
 Vice ordförande 
  
 3 
  
 4 
  
 38 
  
 62 
  
 Ledamöter 
  
 388 
  
 418 
  
 48 
  
 52 
  
 Generaldirektörer 
  
 36 
  
 79 
  
 31 
  
 69 
  
 Totalt 
  
 455 
  
 568 
  
 44 
  
 56 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
  
 Tabell B 5.7 
  
 Anställda av regeringen som myndighetschefer eller annan chefs- 
  
 befattning 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Generaldirektörer 
  
 36 
  
 80 
  
 31 
  
 69 
  
 Landshövdingar 
  
 4 
  
 17 
  
 19 
  
 81 
  
 Rektorer (universitet och högskolor) 
  
 15 
  
 21 
  
 42 
  
 58 
  
 Museichefer 
  
 13 
  
 14 
  
 48 
  
 52 
  
 Länsråd 
  
 5 
  
 15 
  
 20 
  
 80 
  
 Totalt 
  
 73 
  
 147 
  
 33 
  
 67 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 288 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Tabell B 5.8 
  
 Chefer och styrelser 
  
 för 
  
 statliga 
  
 myndigheter efter kön och 
  
 departement 
  
 General- 
  
 Departement 
  
 direktör 
  
 Ordförande 
  
 Vice ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 Totalt 
  
 Total andel 
  
 Kv. 
  
 M 
  
 Kv. 
  
 M 
  
 Kv. 
  
 M 
  
 Kv. 
  
 M 
  
 Kv. 
  
 M 
  
 Kv. 
  
 M 
  
 Justitie 
  
 2 
  
 6 
  
 1 
  
 3 
  
 1 
  
 2 
  
 24 
  
 20 
  
 28 
  
 31 
  
 47 
  
 53 
  
 Utrikes 
  
 3 
  
 7 
  
 2 
  
 6 
  
 1 
  
 1 
  
 37 
  
 39 
  
 43 
  
 53 
  
 45 
  
 55 
  
 Försvars 
  
 4 
  
 5 
  
 3 
  
 4 
  
 - 
  
 - 
  
 22 
  
 36 
  
 29 
  
 45 
  
 39 
  
 61 
  
 Social 
  
 4 
  
 6 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 1 
  
 30 
  
 26 
  
 37 
  
 37 
  
 50 
  
 50 
  
 Finans 
  
 6 
  
 9 
  
 3 
  
 10 
  
 - 
  
 - 
  
 57 
  
 50 
  
 66 
  
 69 
  
 49 
  
 51 
  
 Utb/Kultur 
  
 5 
  
 9 
  
 5 
  
 8 
  
 - 
  
 - 
  
 56 
  
 54 
  
 66 
  
 71 
  
 48 
  
 52 
  
 Jordbruks 
  
 2 
  
 6 
  
 2 
  
 4 
  
 - 
  
 - 
  
 24 
  
 22 
  
 28 
  
 32 
  
 47 
  
 53 
  
 Miljö/Samh byggnads 
  
 6 
  
 7 
  
 5 
  
 7 
  
 - 
  
 - 
  
 47 
  
 58 
  
 58 
  
 72 
  
 45 
  
 55 
  
 Närings 
  
 4 
  
 24 
  
 4 
  
 21 
  
 1 
  
 0 
  
 91 
  
 113 
  
 100 
  
 158 
  
 39 
  
 61 
  
 Totalt 
  
 36 
  
 79 
  
 28 
  
 67 
  
 3 
  
 4 
  
 388 
  
 418 
  
 455 
  
 568 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 31 
  
 69 
  
 29 
  
 71 
  
 (38) 
  
 (62) 
  
 48 
  
 52 
  
 44 
  
 56 
  
 44 
  
 56 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
  
 Tabell B 5.9 
  
 Utlandsmyndigheterna 
  
 Ambassadör 
  
 42 
  
 94 
  
 31 
  
 69 
  
 Generalkonsul 
  
 2 
  
 12 
  
 14 
  
 86 
  
 Totalt 
  
 44 
  
 106 
  
 29 
  
 71 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
  
 Tabell B 5.10 
  
 Svensk 
  
 representation 
  
 i internationella 
  
 organisationer. 
  
 sammandrag, antal och procent 
  
 Position 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Permanenta delegater, myndighetschefer, styrelseordf m.fl. 
  
 4 
  
 4 
  
 Övriga chefer, styrelseledamöter m.fl. 
  
 32 
  
 28 
  
 Totalt 
  
 36 
  
 32 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 53 
  
 47 
  
 Källa: Hemsidor. Omfattar Europarådet, Nordiska rådet,  
 OSSE-delegationen, 
  OECD, Unesco, Sveriges  
 FN-representation 
  och Unicef Sverige. (För Unicef Sverige är både styrelseordförande och generalsekreterare med ovan.) För närmare uppgifter se tabell B 5.11 nedan. 
 289 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 5.11 Svenska delegater 
  
 till internationella 
  
 organisationer, 
  
 antal och 
  
 procent kvinnor och män 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Europarådet 
  
 Permanent delegat 
  
 0 
  
 1 
  
 Nordiska rådet: svenska delegationen 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Medlemmar 
  
 9 
  
 9 
  
 Suppleanter 
  
 11 
  
 9 
  
 Sektionschef 
  
 1 
  
 0 
  
 OSSE-delegationen 
  
 Chef, ambassadör 
  
 1 
  
 0 
  
 Minister 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga 
  
 1 
  
 2 
  
 OECD 
  
 Permanent representant 
  
 0 
  
 1 
  
 Stf dito, minister 
  
 1 
  
 0 
  
 Minister för utbildn frågor 
  
 0 
  
 1 
  
 UNESCO 
  
 Permanent repr, amb 
  
 0 
  
 1 
  
 Stf dito, minister 
  
 0 
  
 1 
  
 Adm officer 
  
 1 
  
 0 
  
 Sveriges  
 FN-representation 
  
 Ambassadör, 
  
 0 
  
 1 
  
 myndighetschef 
  
 Amb, bitr dito 
  
 1 
  
 0 
  
 Konsul, kanslichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Unicef Sverige 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Personalrepresentant 
  
 1 
  
 0 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 36 
  
 32 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 53 
  
 47 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell 5.12 Svenska domare i internationella domstolar efter kön, antal 
  
 Domstol 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Förstainstansrätten 
  
 1 
  
 0 
  
 EG-domstolen 
  
 0 
  
 1 
  
 Europeiska revisionsrätten, ledamot 
  
 0 
  
 1 
  
 Permanenta skiljedomstolen i Haag 
  
 0 
  
 4 
  
 Europadomstolen 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 2 
  
 6 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 290 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Försvarsmakten 
 Tabell B 5.11 Kvinnor och män i olika yrkeskategorier i försvarsmakten 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Yrkesofficerare 
  
 454 
  
 9 625 
  
 5 
  
 95 
  
 Civilanställda 
  
 3 096 
  
 4 602 
  
 40 
  
 60 
  
 Reservofficerare i 
  
 14 
  
 145 
  
 9 
  
 91 
  
 grundorganisationen 
  
 Anställda enligt 
  
 15 
  
 122 
  
 11 
  
 89 
  
 befälsförstärkningsavtalet 
  
 Beredskapssoldater 
  
 4 
  
 133 
  
 3 
  
 97 
  
 Förstärkningssoldater 
  
 12 
  
 159 
  
 7 
  
 93 
  
 Totalt 
  
 3 598 
  
 14 796 
  
 20 
  
 80 
  
 Källa: Försvarsmaktens personalavdelning: Walker. 
  
 Tabell B 5.12 Högre chefer inom försvarsmakten efter kön 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Överbefälhavaren 
  
 0 
  
 1 
  
 Stf chef försvarsmakten, generaldirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Stabschef 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef LednE 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef OPE 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef FÖRBE 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef MUST 
  
 0 
  
 1 
  
 Personaldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Generalläkare 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef ATK 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef MTK 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef FTK 
  
 0 
  
 1 
  
 Rikshemvärnschef 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef ÖB Ledn process 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef U/I Processen 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef PROD 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef FÖRBPROD 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef Insats process 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 1 
  
 17 
  
 Andel per kön 
  
 6 
  
 94 
  
 Källa: Försvarsmaktens personalavdelning, Walker. 
 291 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 5.13 Försvarsmakten 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Generaldirektörer 
  
 3 
  
 4 
  
 Överdirektörer 
  
 0 
  
 2 
  
 Övriga chefer 
  
 3 
  
 12 
  
 Totalt 
  
 6 
  
 18 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 25 
  
 75 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 Vissa ekonomiska myndigheter och organisationer 
 Tabell B 5.14 Vissa centrala institutioner, chefer totalt 
  
 Institution 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Riksbanken 
  
 12 
  
 16 
  
 43 
  
 57 
  
 Riksgäldskontoret 
  
 5 
  
 9 
  
 36 
  
 64 
  
 AP-fonderna 
  
 19 
  
 27 
  
 41 
  
 59 
  
 Finansinspektionen 
  
 7 
  
 9 
  
 44 
  
 56 
  
 Konjunkturinstitutet 
  
 5 
  
 8 
  
 38 
  
 62 
  
 Exportrådet 
  
 5 
  
 18 
  
 22 
  
 78 
  
 Totalt antal och andel kvinnor och män 
  
 53 
  
 87 
  
 38 
  
 62 
  
 Källa: Statskalendern 2006, hemsidor. 
  
 Tabell B 5.15 Riksgäldskontoret 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 2 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Bitr. direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Stabschefer 
  
 2 
  
 1 
  
 Linjechefer 
  
 2 
  
 2 
  
 Totalt antal 
  
 5 
  
 9 
  
 Andel per kön 
  
 36 
  
 64 
  
 Källa: Hemsidan. 
 292 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 5.16 Finansinspektionen 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Stf vd 
  
 0 
  
 1 
  
 6 
  
 2 
  
 4 
  
 Övrig ledningsgrupp 
 5F 
  
 Totalt antal 
  
 7 
  
 9 
  
 Andel per kön 
  
 44 
  
 56 
  
 Källa:Hemsidan. 
 Tabell B 5.17 Riksbanken 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande i Riksbankens fullmäktige 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Fullmäktige 
  
 5 
  
 4 
  
 Suppleanter 
  
 5 
  
 6 
  
 Direktion: Riksbankschef 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice riksbankschef 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga vice riksbankschefer 
  
 1 
  
 3 
  
 Totalt antal 
  
 12 
  
 16 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 43 
  
 57 
  
 Källa: Hemsida. 
 Tabell B 5.18 Riksrevisionen 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Riksrevisor 
  
 1 
  
 2 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamot 
  
 3 
  
 6 
  
 Överdirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 7 
  
 12 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 37 
  
 63 
  
 Källa: Hemsida. 
  
 6  
 Av de två kvinnorna är en stabschef, en avdelningschef. Av männen är tre avdelningschefer, en stabschef. 
 293 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 5.19 Konjunkturinstitutet 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Generaldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Enhetschefer 
  
 5 
  
 7 
  
 Totalt antal 
  
 5 
  
 8 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 38 
  
 62 
  
 Källa: Hemsida. 
  
 Tabell B 5.20 Exportrådet 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 8 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Övrig ledning 
  
 3 
  
 8 
  
 Totalt antal 
  
 5 
  
 18 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 22 
  
 78 
  
 Källa: Hemsida. 
  
 Tabell B 5.21 OMX Stockholmsbörsen 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt antal 
  
 1 
  
 6 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 (14) 
  
 (86) 
  
 Källa: Hemsida. 
  
 Tabell B 5.22  
 AP-fonder 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Styrelseordförande 
  
 3 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 14 
  
 21 
  
 Vd, stf vd 
  
 2 
  
 4 
  
 Totalt antal 
  
 19 
  
 27 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 41 
  
 59 
  
 Källa: Hemsidor, Statskalendern 2006. 
 294 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Tabell B 5.23 Justitieombudsmannen, justitiekanslern och lagrådet 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Chefsjustitieombudsmannen 
  
 0 
  
 1 
  
 Justitieombudsmän 
  
 2 
  
 1 
  
 Stf justitieombudsmän 
  
 0 
  
 2 
  
 Kanslichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Justitiekanslern 
  
 0 
  
 1 
  
 Lagrådet 
  
 0 
  
 6 
  
 Totalt 
  
 2 
  
 12 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 14 
  
 86 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 5.24 Övriga ombudsmän 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Diskrimineringsombudsmannen 
  
 1 
  
 0 
  
 JämOmbudsmannen 
  
 0 
  
 1 
  
 HomOmbudsmannen 
  
 0 
  
 1 
  
 Handikappsombudsmannen 
  
 1 
  
 0 
  
 Barnombudsmannen 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 3 
  
 2 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Rättsväsendet 
  
 Tabell B 5.25 
  
 Domare 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Högsta domstolen 
  
 7 
  
 9 
  
 44 
  
 56 
  
 Regeringsrätten 
  
 8 
  
 10 
  
 44 
  
 56 
  
 Hovrättsdomare 
  
 65 
  
 103 
  
 39 
  
 61 
  
 Hovrättspresidenter 
  
 2 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Kammarrättsdomare 
  
 55 
  
 69 
  
 44 
  
 56 
  
 Kammarrättspresident 
  
 1 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Länsrättsdomare 
  
 85 
  
 120 
  
 41 
  
 59 
  
 Tingsrättsdomare 
  
 107 
  
 455 
  
 19 
  
 81 
  
 Totalt antal och andel kvinnor 
  
 och män 
  
 330 
  
 773 
  
 30 
  
 70 
  
 Källa: Hemsidor och Statskalendern 2006. 
 295 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 5.26 
  
 Åklagarmyndigheten 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Åklagarkammare 
  
 Chefsåklagare 
  
 14 
  
 45 
  
 Vice chefsåklagare 
  
 17 
  
 31 
  
 Kammaråklagare 
  
 268 
  
 244 
  
 Riksåklagare (RÅ) 
  
 Riksåklagare 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice riksåklagare 
  
 1 
  
 0 
  
 Överåklagare 
  
 3 
  
 5 
  
 Vice överåklagare 
  
 1 
  
 6 
  
 Chefsåklagare 
  
 6 
  
 32 
  
 Vice chefsåklagare 
  
 10 
  
 15 
  
 Byråchefer 
  
 1 
  
 1 
  
 Utvecklingscentrum 
  
 Överåklagare 
  
 2 
  
 3 
  
 Vice överåklagare 
  
 3 
  
 1 
  
 Vice chefsåklagare 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt antal 
  
 326 
  
 385 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 46 
  
 54 
  
 Källa: Statskalendern 2006, hemsidor och direktkontakt med Åklagarmyndigheten 
 . 
  
 Tabell B 5.27 
  
 Rikspolisstyrelsen 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Rikspolisstyrelsen 
  
 4 
  
 4 
  
 Rikspolischef 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 4 
  
 5 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 5.28 
  
 Kriminalvårdsstyrelsen 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Kriminalvårdsstyrelsen 
  
 4 
  
 5 
  
 Kriminalvårdsgeneraldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 4 
  
 6 
  
 Källa: Hemsidor. 
 296 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Tabell B 5.29 
  
 Specialdomstolar 
  
 Domstol 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Arbetsdomstolen 
  
 Ordförande 
  
 3 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 9 
  
 12 
  
 Administrativ chef 
  
 0 
  
 1 
  
 Marknadsdomstolen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter (jur) 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter (ek) 
  
 2 
  
 2 
  
 Ersättare (jur) 
  
 3 
  
 1 
  
 Ersättare (ek) 
  
 0 
  
 3 
  
 Totalt 
  
 18 
  
 22 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 45 
  
 55 
  
 Källa: Hemsidor och Statskalendern 2006. 
  
 Tabell B 5.30 
  
 Svenska domare i internationella domstolar 
  
 Domstol 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Förstainstansrätten 
  
 1 
  
 0 
  
 EG-domstolen 
  
 0 
  
 1 
  
 Europeiska revisionsrätten, ledamot 
  
 0 
  
 1 
  
 Permanenta skiljedomstolen i Haag 
  
 0 
  
 4 
  
 Europadomstolen 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 2 
  
 6 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 5.31 
  
 Hovförvaltningen 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Chefer, totalt 
  
 5 
  
 11 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 31 
  
 69 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 297 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 5.32 
  
 Andelen kvinnor och män bland anställda toppchefer i 
  
 kommuner och landsting 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Stockholm (exkl. bolagschefer) 
  
 17 
  
 17 
  
 50 
  
 50 
  
 Göteborg 
  
 21 
  
 50 
  
 30 
  
 70 
  
 Malmö 
  
 8 
  
 13 
  
 38 
  
 62 
  
 Övriga kommunchefer 
  
 569 
  
 1197 
  
 32 
  
 68 
  
 Landstings/regionchefer 
  
 67 
  
 112 
  
 37 
  
 63 
  
 Totalt 
  
 682 
  
 1389 
  
 33 
  
 67 
  
 Källa: www.dagenssamhalle.se 
  
 Tabell B 5.33 
  
 Toppositioner på länsnivå 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Landshövding 
  
 4 
  
 17 
  
 19 
  
 81 
  
 Länsråd 
  
 5 
  
 15 
  
 20 
  
 80 
  
 Ledamöter 
  
 103 
  
 86 
  
 54 
  
 46 
  
 Totalt 
  
 112 
  
 118 
  
 49 
  
 51 
  
 Källa: Respektive läns hemsidor, mars 2007. Styrelsen inkluderar här inte ordföranden, som är respektive landshövding. Som ledningsgrupp fungerar vanligen landshövdingen tillsammans med länsrådet, som är den högste tjänstemannen. Det förekommer ibland större ledningsgrupper, som inkluderar avdelningschefer och sakkunniga. De har emellertid inte tagits med här. 
 Tabell 5.34 Ledningen för regionala förbund, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Ordförande 
  
 6 
  
 20 
  
 23 
  
 77 
  
 Vice ordförande 
  
 18 
  
 37 
  
 33 
  
 67 
  
 Ord ledamöter 
  
 125 
  
 229 
  
 35 
  
 65 
  
 Regiondirektörer 
  
 6 
  
 20 
  
 23 
  
 77 
  
 Totalt 
  
 155 
  
 306 
  
 34 
  
 66 
  
 Källa: Hemsidor för respektive förbund samt kompletterande uppgifter direkt från enstaka förbund. 
 298 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Tabell B 5.35 
  
 Ledande tjänstemän i kommuner, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Kommunchef/stadsdirektör (el 
  
 kanslichef där kommunchef 
  
 saknas) 
  
 54 
  
 221 
  
 20 
  
 80 
  
 Övriga kanslichefer 
  
 37 
  
 46 
  
 45 
  
 55 
  
 Chef  
 (planerings-, 
 organisations-, 
  
 utrednings-, 
 näringslivs-) 
  
 81 
  
 238 
  
 25 
  
 75 
  
 Skolledare 
  
 5 111 
  
 3 200 
  
 61 
  
 39 
  
 Totalt 
  
 5 283 
  
 3 705 
  
 59 
  
 41 
  
 Källa: Statskalendern 2006. Vissa kommunchefspositioner är vakanta, för andra saknas uppgift. 
 Kapitel 6 – Organisationsväsendet 
 Tabell B 6.1 Landsorganisationen (LO): Central styrelse och medlemmar. 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 10 
  
 Totalt styrelsen 
  
 3 
  
 12 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 20 
  
 80 
  
 Enhetschefer 
  
 5 
  
 5 
  
 Kongressledamöter 
  
 118 
  
 182 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 39 
  
 61 
  
 LO-medlemmar 
  
 839 115 
  
 992 270 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 46 
  
 54 
  
 Källa: Hemsida. 
 Tabell B 6.2 LO:s medlemsförbund, styrelser, förbundssekreterare och medlemmar 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Svenska 
  
 Byggnadsarbetareförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 9 
  
 Andel per kön 
  
 0 
  
 100 
  
 Medlemmar 
  
 1 259 
  
 126 978 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 10 
  
 90 
  
 299 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Svenska Elektrikerförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 10 
  
 Andel per kön 
  
 0 
  
 100 
  
 Medlemmar 
  
 214 
  
 25 874 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 1 
  
 99 
  
 Fastighetsanställdas förbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 9 
  
 10 
  
 Förbundssekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Andel per kön 
  
 41 
  
 59 
  
 Medlemmar 
  
 19 387 
  
 19 856 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 49 
  
 51 
  
 Grafiska fackförbundet – 
  
 Mediafacket 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 9 
  
 Andel per kön 
  
 15 
  
 85 
  
 Medlemmar 
  
 7 811 
  
 18 846 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 29 
  
 71 
  
 Handelsanställdas förbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 3 
  
 Andel per kön 
  
 58 
  
 42 
  
 Medlemmar 
  
 117 372 
  
 54 928 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 68 
  
 32 
  
 Hotell- och restaurangfacket 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 8 
  
 Andel per kön 
  
 40 
  
 60 
  
 Medlemmar 
  
 37 466 
  
 20 074 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 65 
  
 35 
  
 7 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 IF Metall 
 6F 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 9 
  
 Andel per kön 
  
 37 
  
 63 
  
 Medlemmar 
  
 106 678 
  
 333 820 
  
 7  
 Då uppgift om könsfördelningen bland medlemmarna saknas på hemsidan för det nya förbundet efter sammanslagningen mellan Industrifacket och Metallarbetareförbundet, har här medlemsantalen för respektive förbund från 31 december 2005 (ur Statistisk Årsbok 2007) slagits samman. 
 300 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 24 
  
 76 
  
 Svenska 
  
 Kommunalarbetareförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 11 
  
 3 
  
 Andel per kön 
  
 80 
  
 20 
  
 Medlemmar 
  
 456 973 
  
 111 313 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 80 
  
 20 
  
 Svenska 
  
 Livsmedelsarbetareförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 6 
  
 Andel per kön 
  
 27 
  
 73 
  
 Medlemmar 
  
 19 745 
  
 28 540 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 41 
  
 59 
  
 Svenska Musikerförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Andel per kön 
  
 14 
  
 86 
  
 Medlemmar 
  
 542 
  
 2 916 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 16 
  
 84 
  
 Svenska Målareförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 8 
  
 Andel per kön 
  
 0 
  
 100 
  
 Medlemmar 
  
 557 
  
 15 343 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 4 
  
 96 
  
 Svenska Pappersindustri- 
  
 arbetareförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 5 
  
 Andel per kön 
  
 0 
  
 100 
  
 Medlemmar 
  
 4 079 
  
 19 491 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 17 
  
 83 
  
 SEKO, Facket för service och 
  
 kommunikation 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 9 
  
 Andel per kön 
  
 23 
  
 77 
  
 Medlemmar 
  
 46 748 
  
 106 333 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 31 
  
 69 
  
 Skogs- och träfacket 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 10 
  
 301 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Andel per kön 
  
 15 
  
 85 
  
 Medlemmar 
  
 8 754 
  
 44 617 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 16 
  
 84 
  
 Svenska 
  
 Transportarbetarförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e, 3e vice ordförande 
  
 0 
  
 3 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 Andel per kön 
  
 23 
  
 77 
  
 Medlemmar 
  
 11 556 
  
 62 530 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 16 
  
 84 
  
 Samtliga  
 LO-förbund 
  
 Ordförande 
  
 2 
  
 13 
  
 Vice ordförande 
  
 3 
  
 15 
  
 Ledamöter 
  
 49 
  
 99 
  
 Förbundsdirektörer 
  
 0 
  
 2 
  
 Summa 
  
 54 
  
 129 
  
 Andel kvinnor och män i 
  
 30 
  
 70 
  
 styrelser 
  
 Totalt medlemmar 
  
 839 115 
  
 992 270 
  
 Andel kvinnliga och 
  
 46 
  
 54 
  
 manliga medlemmar 
  
 Anm. Uppgifter om antal medlemmar anslutna 31december 2005 hämtade från resp. facklig organisation, Statistisk årsbok 2007. Uppgifter om styrelser från respektive organisations hemsida våren 2007. Avrundade procenttal. 
 Tabell B 6.3 Tjänstemännens Centralorganisation (TCO): Central styrelse och medlemmar 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 3 
  
 Totalt styrelsen 
  
 7 
  
 4 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 64 
  
 36 
  
 Kongressledamöter 
  
 50 
  
 52 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 49 
  
 51 
  
 TCO-medlemmar 
  totalt 
  
 646 118 
  
 612 368 
  
 TCO-medlemmar 
  (yrkesverksamma) 
  
 639 000 
  
 386 990 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 62 
  
 38 
  
 Källa: Hemsida och direktinformation från TCO. 
 302 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 6.4 TCOs medlemsförbund, styrelser och medlemmar 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Fackförbundet ST (Statstjänstemännen) 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 5 
  
 Andel per kön 
  
 50 
  
 50 
  
 Medlemmar 
  
 50 685 
  
 46 630 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 52 
  
 48 
  
 Farmaciförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Andel per kön 
  
 71 
  
 29 
  
 Medlemmar 
  
 5 128 
  
 2 599 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 66 
  
 34 
  
 Finansförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 6 
  
 Andel per kön 
  
 50 
  
 50 
  
 Medlemmar 
  
 20 574 
  
 19 350 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 52 
  
 48 
  
 Facket för försäkringsanställda (FTF) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Andel per kön 
  
 45 
  
 55 
  
 Medlemmar 
  
 7 356 
  
 7 219 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 50 
  
 50 
  
 Försvarsförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 5 
  
 Andel per kön 
  
 22 
  
 78 
  
 Medlemmar 
  
 2 204 
  
 4 044 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 35 
  
 65 
  
 Handelstjänstemannaförbundet (HTF) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Andel per kön 
  
 40 
  
 60 
  
 Medlemmar 
  
 96 069 
  
 72 596 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 57 
  
 43 
  
 Svenska Journalistförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 303 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 4 
  
 Andel per kön 
  
 58 
  
 42 
  
 Medlemmar 
  
 7 153 
  
 10 296 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 41 
  
 59 
  
 Lärarförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 11 
  
 5 
  
 Andel per kön 
  
 68 
  
 32 
  
 Medlemmar 
  
 147 369 
  
 80 904 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 65 
  
 35 
  
 Polisförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Andel per kön 
  
 25 
  
 75 
  
 Medlemmar 
  
 3 478 
  
 18 312 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 16 
  
 84 
  
 Svenska Folkhögskolans lärarförbund 
  
 (SFHL) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 3 
  
 Andel per kön 
  
 56 
  
 44 
  
 Medlemmar 
  
 1 037 
  
 1 190 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 47 
  
 53 
  
 Sif 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 3 
  
 Andel per kön 
  
 55 
  
 45 
  
 Medlemmar 
  
 110 809 
  
 243 988 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 31 
  
 69 
  
 SKTF 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 5 
  
 Andel per kön 
  
 54 
  
 46 
  
 Medlemmar 
  
 100 166 
  
 70 616 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 59 
  
 41 
  
 Fackförbundet för 
  
 skogs/lantbruksanställda 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Andel per kön 
  
 25 
  
 75 
  
 Medlemmar 
  
 358 
  
 712 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 33 
  
 67 
  
 304 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Sveriges yrkesmusikers förbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 5 
  
 Andel per kön 
  
 0 
  
 100 
  
 Medlemmar 
  
 715 
  
 1 424 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 33 
  
 67 
  
 Teaterförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 6 
  
 Andel per kön 
  
 43 
  
 57 
  
 Medlemmar 
  
 4 271 
  
 4 645 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 48 
  
 52 
  
 Tull-Kustförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 1 
  
 Andel per kön 
  
 20 
  
 80 
  
 Medlemmar 
  
 860 
  
 3 243 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 21 
  
 79 
  
 Vårdförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 1 
  
 Andel per kön 
  
 90 
  
 10 
  
 Medlemmar 
  
 87 886 
  
 24 600 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 78 
  
 22 
  
 Samtliga  
 TCO-förbund 
  
 Ordförande 
  
 8 
  
 11 
  
 Vice ordförande 
  
 12 
  
 15 
  
 Ledamöter 
  
 74 
  
 70 
  
 Totalt styrelser 
  
 94 
  
 96 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 49 
  
 51 
  
 TCO-medlemmar 
  
 646 118 
  
 612 368 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 51 
  
 49 
  
 Källa: Hemsidor och direktinformation från TCO. 
  
 Tabell B 6.5 Privattjänstemannakartellen (PTK), styrelse 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 2 
  
 4 
  
 Källa: Hemsida. 
 305 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 6.6 Sveriges akademikers centralorganisation (Saco): central styrelse och medlemmar 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Totalt styrelsen 
  
 5 
  
 5 
  
 Kongressledamöter 
  
 41 
  
 60 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 41 
  
 59 
  
 Saco-medlemmar 
  (yrkesverksamma) 
  
 217 784 
  
 211 660 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 51 
  
 49 
  
 Källa: Hemsida och direktinformation från Saco. 
  
 Tabell B 6.7 Saco:s medlemsförbund, styrelser och medlemmar 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Akademikerförbundet SSR 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Andel per kön 
  
 50 
  
 50 
  
 Medlemmar 
  
 39 948 
  
 10 198 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 80 
  
 20 
  
 Agrifack 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Andel per kön 
  
 33 
  
 67 
  
 Medlemmar 
  
 4 688 
  
 3 408 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 58 
  
 42 
  
 Civilekonomerna 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Andel per kön 
  
 50 
  
 50 
  
 Medlemmar 
  
 17 025 
  
 15 791 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 52 
  
 48 
  
 DIK-förbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 8 
  
 3 
  
 Andel per kön 
  
 77 
  
 23 
  
 Medlemmar 
  
 16 492 
  
 4 824 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 77 
  
 23 
  
 Förbundet Sveriges Arbetsterapeuter 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 306 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 8 
  
 2 
  
 Andel per kön 
  
 83 
  
 17 
  
 Medlemmar 
  
 9 084 
  
 349 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 96 
  
 4 
  
 8 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Ingenjörer 
 7F 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 6 
  
 Andel per kön 
  
 40 
  
 60 
  
 Medlemmar 
  
 24 995 
  
 93 954 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 21 
  
 79 
  
 Jusek 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 4 
  
 Andel per kön 
  
 54 
  
 46 
  
 Förbundsdirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Medlemmar 
  
 39 171 
  
 35 661 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 52 
  
 48 
  
 Kyrkans akademikerförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Andel per kön 
  
 56 
  
 44 
  
 Medlemmar 
  
 2 577 
  
 2 741 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 48 
  
 52 
  
 Leg sjukgymnasters riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 2 
  
 Andel per kön 
  
 78 
  
 22 
  
 Medlemmar 
  
 9 843 
  
 2 094 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 82 
  
 18 
  
 Lärarnas riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 9 
  
 Andel per kön 
  
 38 
  
 62 
  
 Medlemmar 
  
 56 403 
  
 26 223 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 68 
  
 32 
  
 Naturvetareförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 8  
 Då uppgift om könsfördelningen saknas på hemsidan för det nya förbundet efter samman- slagningen mellan Civilingenjörsförbundet och Ingenjörsförbundet, har här de båda förbundens medlemsantal från 31 december 2005 (ur Statistisk Årsbok 2007) slagits samman. 
 307 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 Andel per kön 
  
 36 
  
 64 
  
 Medlemmar 
  
 10 856 
  
 10 145 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 52 
  
 48 
  
 Officersförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 11 
  
 Andel per kön 
  
 7 
  
 93 
  
 Medlemmar 
  
 488 
  
 16 374 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 3 
  
 97 
  
 Trafik- och järnvägsförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 7 
  
 Andel per kön 
  
 25 
  
 75 
  
 Medlemmar 
  
 1 033 
  
 3 366 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 23 
  
 77 
  
 SRAT 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 6 
  
 Andel per kön 
  
 27 
  
 73 
  
 Medlemmar 
  
 7 604 
  
 4 199 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 64 
  
 36 
  
 Sveriges arkitekter 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 7 
  
 Andel per kön 
  
 38 
  
 62 
  
 Medlemmar 
  
 4 641 
  
 5 053 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 48 
  
 52 
  
 Sveriges farmaceutförbund 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 3 
  
 Andel per kön 
  
 57 
  
 43 
  
 Medlemmar 
  
 6 644 
  
 1 010 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 87 
  
 13 
  
 Sveriges fartygsbefälsförening 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Andel per kön 
  
 17 
  
 83 
  
 Medlemmar 
  
 227 
  
 3 443 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 6 
  
 94 
  
 Sveriges Läkarförbund 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 308 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 6 
  
 Andel per kön 
  
 54 
  
 46 
  
 Medlemmar 
  
 16 039 
  
 22 638 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 41 
  
 59 
  
 Sveriges Psykologförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 2 
  
 Andel per kön 
  
 67 
  
 33 
  
 Medlemmar 
  
 6 067 
  
 2 482 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 71 
  
 29 
  
 Sveriges Reservofficersförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 4 
  
 Andel per kön 
  
 0 
  
 100 
  
 Medlemmar 
  
 35 
  
 3 823 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 1 
  
 99 
  
 Sveriges Skolledarförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 2 
  
 Andel per kön 
  
 56 
  
 44 
  
 Medlemmar 
  
 3 641 
  
 3 713 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 50 
  
 50 
  
 Sveriges Tandläkarförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 4 
  
 Andel per kön 
  
 0 
  
 100 
  
 Medlemmar 
  
 4 302 
  
 4 629 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 48 
  
 52 
  
 Sveriges Universitetslärarförbund (SULF) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 3 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 6 
  
 Andel per kön 
  
 53 
  
 47 
  
 Medlemmar 
  
 8 879 
  
 11 221 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 44 
  
 56 
  
 Sveriges Veterinärförbund 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Andel per kön 
  
 44 
  
 56 
  
 Medlemmar 
  
 1 475 
  
 1 070 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 58 
  
 42 
  
 Samtliga  
 Saco-förbund 
  
 Ordförande 
  
 9 
  
 15 
  
 309 
  
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Vice ordförande 
  
 21 
  
 16 
  
 Ledamöter 
  
 86 
  
 111 
  
 Totalt styrelser 
  
 116 
  
 142 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 45 
  
 55 
  
 i styrelserna 
  
 Saco-medlemmar 
  
 292 157 
  
 288 409 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 50 
  
 50 
  
 Källa: Hemsidor samt direktinformation från Saco. 
  
 Tabell B 6.8 
  
 Ledarna 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 7 
  
 Totalt 
  
 2 
  
 9 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6.9 Svenskt Näringslivs styrelse 2007, Antal och procent 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 3 
  
 Ledamöter inkl vd 
  
 11 
  
 44 
  
 Varav valda av stämman (inkl vd) 
  
 3 
  
 10 
  
 Ersättare 
  
 1 
  
 17 
  
 Totalt 
  
 13 
  
 64 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 17 
  
 83 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6.10 Svenskt Näringslivs ledning och övriga chefer 2007, antal och procent 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice vd, vd stf 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga vice vd 
  
 1 
  
 1 
  
 Regionchefer 
  
 11 
  
 9 
  
 Bitr. regionchef 
  
 6 
  
 2 
  
 Stabschefer m.fl. 
  
 5 
  
 8 
  
 Totalt 
  
 23 
  
 22 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 51 
  
 49 
  
 Källa: Hemsidor. 
 310 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabell B 6.11 Svenskt Näringsliv: Kommittén för små och medelstora företag  
 (SME-kommittén) 
  2006, antal och procent 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 11 
  
 25 
  
 Varav valda av  
 SME-kommittén 
  
 6 
  
 4 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 18 
  
 32 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 36 
  
 64 
  
 Källa: Hemsidor (verksamhetsberättelse för 2006). 
  
 Tabell B 6.12 Svenskt 
  
 Näringsliv: ombud utsedda till 
  
 stämman 
  
 2007, antal 
  
 och procent 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Kallade stämmoombud 
  
 36 
  
 308 
  
 10 
  
 90 
  
 Varav faktiskt 
  
 deltagande 
  
 22 
  
 81 
  
 21 
  
 79 
  
 Källa: Direktinformation från Svenskt Näringsliv. 
  
 Tabell B 6.13 Enskilda 
  
 medlemsorganisationer 
  
 inom 
  
 Svenskt 
  
 Näringsliv, 
  
 sammandrag. 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 49 
  
 0 
  
 100 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 36 
  
 3 
  
 97 
  
 Ledamöter 
  
 62 
  
 461 
  
 12 
  
 88 
  
 Vd/förbundsdirektör 
  
 11 
  
 37 
  
 23 
  
 77 
  
 Totalt ledning 
  
 74 
  
 583 
  
 11 
  
 89 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6.14 Privata arbetsgivarorganisationer: styrelser och vd 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Almega  
 IT-företagen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 9 
  
 5 
  
 8 
  
 Ledamöter 
 8F 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Almega Samhallförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 9  
 Endast ordinarie ledamöter är med i denna tabell. 
 311 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Almega Tjänsteförbunden 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 13 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Almega Tjänsteföretagen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 9 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Bemanningsföretagen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Betongvaruindustrin 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 5 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Bil Sweden 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 5 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Biltrafikens Arbetsgivareförbund, 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Transportgruppen 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 8 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Bussarbetsgivarna, 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Transportgruppen 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 6 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Byggnadsämnesförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 6 
  
 Elektriska Installatörsorganisationen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 EIO 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 6 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Elgrossisternas Arbetsgivareförening 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Energiföretagens Arbetsgivarförening 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 7 
  
 312 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Flygarbetsgivarna, Transportgruppen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 8 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Försäkringsbranschens 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Arbetsgivareorganisation 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 12 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Grafiska Företagens Förbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 13 
  
 Industri- och Kemigruppen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 11 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Industrins Byggmaterialgrupp 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 16 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 IT-företagen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 15 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Bruksindustriföreningen/Jernkontoret 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 13 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Kemisk-tekniska 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Leverantörsförbundet, KTF 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 5 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Livsmedelsföretagen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 11 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Läkemedelsindustriföreningen, LIF 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 14 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Maskinentreprenörerna 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 6 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 313 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Medie- och informationsarbetsgivarna 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 7 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Motorbranschens Arbetsgivareförbund, 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Transportgruppen 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 12 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Petroleumbranschens Arbetsgivare- 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 förbund, Transportgruppen 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 7 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Plast-  Kemiföretagen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 32 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Plåtslageriernas Riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 5 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Sjöfartens Arbetsgivareförbund, 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Transportgruppen 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 10 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Skogs- och lantarbetsgivareförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 4 
  
 Förbundsdirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Skogsindustrierna 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 4 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 14 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Stål och Metall Arbetsgivareförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 13 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Svemek 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 9 
  
 Förbundsdirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Green 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 7 
  
 314 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Svensk Handel 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 13 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Fabriksbetongföreningen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 3 
  
 Förbundsdirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Sveriges Bergmaterialindustri 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 8 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Sveriges Byggindustrier 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 10 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Sveriges Hamnar, Transportgruppen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 7 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Sveriges Managementkonsulter 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 5 
  
 Sveriges Redareförening 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 9 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Sveriges Hotell- och Restaurang- 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 företagare 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 11 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Teknikföretagen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 21 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 TEKO-industrierna 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 12 
  
 Vd 
  
 0 
  
 2 
  
 Trä- och Möbelindustriförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 10 
  
 315 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 VVS-installatörerna 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 10 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vårdföretagarna 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 10 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Återvinningsindustrierna 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Samtliga privata arbetsgivar- 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 48 
  
 organisationer 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 36 
  
 Ledamöter 
  
 57 
  
 451 
  
 Vd/förbundsdirektör 
  
 11 
  
 35 
  
 Totalt 
  
 70 
  
 570 
  
 Andel kvinnor och 
  
 11 
  
 89 
  
 män 
  
 Källa: Hemsidor för respektive organisation. Uppgifter saknas på hemsidan för Svenskt Näringslivs allmänna avdelning, som också står medlemsförbund. 
 Tabell 6.15 Företagarnas Riksorganisation, antal och procent 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordf 
  
 1 
  
 0 
  
 2e vice ordf 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Suppleanter 
  
 3 
  
 4 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Affärsområdeschefer 
  
 2 
  
 1 
  
 Övriga chefer 
  
 2 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 13 
  
 13 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 50 
  
 50 
  
 Källa: Hemsida. www.foretagarna.se 
 316 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabell B 6.16 Kooperationens arbetsgivarorganisation (KFO), antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 9 
  
 Vd/förbundsdirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 1 
  
 12 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 8 
  
 92 
  
 Källa: Hemsida. 
 Tabell B 6.17 Arbetsgivarverkets styrelse, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter (inkl GD) 
  
 5 
  
 8 
  
 Generaldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 6 
  
 10 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 38 
  
 62 
  
 Källa: Hemsida. 
 Tabell B 6.18 Offentliga arbetsgivarorganisationer våren 2007, antal och procent. 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Arbetsgivarverket 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter (inkl GD) 
  
 5 
  
 8 
  
 Generaldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Landstingsförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 8 
  
 6 
  
 Sveriges kommuner 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 8 
  
 9 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Enhetschefer 
  
 5 
  
 3 
  
 Samtliga offentliga arbetsgivare- 
  
 Totalt 
  
 29 
  
 34 
  
 organisationer 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 46 
  
 54 
  
 Källa: Hemsidor för respektive organisation. 
 317 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 6.19 Sveriges 
  
 Kommuner och Landsting (SKL): ny styrelse och 
  
 ledningsgrupp från 28/3 2007, antal och procent 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 11 
  
 Ersättare 
  
 12 
  
 9 
  
 Totalt 
  
 20 
  
 23 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 47 
  
 53 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Övrig ledningsgrupp 
  
 4 
  
 3 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Tabell B 6.20 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL): kongressombud 2007 efter län och kön, antal och procent 
  
 Län 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Stockholm 
  
 41 
  
 53 
  
 44 
  
 56 
  
 Uppsala 
  
 8 
  
 8 
  
 50 
  
 50 
  
 Södermanland 
  
 7 
  
 6 
  
 54 
  
 46 
  
 Östergötland 
  
 8 
  
 12 
  
 40 
  
 60 
  
 Jönköping 
  
 8 
  
 8 
  
 50 
  
 50 
  
 Kronoberg 
  
 5 
  
 4 
  
 (56) 
  
 (44) 
  
 Kalmar 
  
 3 
  
 9 
  
 25 
  
 75 
  
 Gotland 
  
 2 
  
 1 
  
 (67) 
  
 (33) 
  
 Blekinge 
  
 2 
  
 6 
  
 (25) 
  
 (75) 
  
 Skåne 
  
 27 
  
 31 
  
 47 
  
 53 
  
 Halland 
  
 5 
  
 9 
  
 36 
  
 64 
  
 Västra Götaland 
  
 38 
  
 38 
  
 50 
  
 50 
  
 Värmland 
  
 6 
  
 8 
  
 43 
  
 57 
  
 Örebro 
  
 5 
  
 9 
  
 36 
  
 64 
  
 Västmanland 
  
 5 
  
 7 
  
 42 
  
 58 
  
 Dalarna 
  
 6 
  
 8 
  
 43 
  
 57 
  
 Gävleborg 
  
 4 
  
 10 
  
 29 
  
 71 
  
 Västernorrland 
  
 4 
  
 8 
  
 33 
  
 67 
  
 Jämtland 
  
 4 
  
 3 
  
 (57) 
  
 (43) 
  
 Västerbotten 
  
 3 
  
 10 
  
 23 
  
 77 
  
 Norrbotten 
  
 5 
  
 7 
  
 42 
  
 58 
  
 Totalt 
  
 196 
  
 255 
  
 43 
  
 57 
  
 Källa: Hemsidor. 
 318 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabell B 6.21 Sveriges Kommuner och Landsting (SKL): kongressombud 2007 efter parti och kön, antal och procent 
  
 Parti 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Moderaterna 
  
 45 
  
 78 
  
 37 
  
 63 
  
 Centerpartiet 
  
 19 
  
 23 
  
 45 
  
 55 
  
 Folkpartiet 
  
 15 
  
 20 
  
 43 
  
 57 
  
 Kristdemokraterna 
  
 11 
  
 18 
  
 38 
  
 62 
  
 Socialdemokraterna 
  
 80 
  
 88 
  
 48 
  
 52 
  
 Vänsterpartiet 
  
 15 
  
 12 
  
 56 
  
 44 
  
 Miljöpartiet 
  
 10 
  
 10 
  
 50 
  
 50 
  
 Sjukvårdspartiet 
  
 1 
  
 2 
  
 (33) 
  
 (67) 
  
 Sverigedemokraterna 
  
 0 
  
 1 
  
 (0) 
  
 (100) 
  
 Totalt 
  
 196 
  
 255 
  
 43 
  
 57 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6.22 Arbetsgivaralliansens styrelse, antal kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Totalt 
  
 3 
  
 6 
  
 Källa: Hemsida. 
 Tabell B 6.23 Arbetsgivaralliansens branschkommittéer, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 6 
  
 Ledamöter 
  
 17 
  
 17 
  
 Förhandlingsansvarig 
  
 2 
  
 5 
  
 Totalt 
  
 20 
  
 28 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 42 
  
 58 
  
 Källa: Hemsida. 
 319 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Övriga intresseorganisationer och ideella organisationer 
 Tabell B 6.24 Boendeorganisationer, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Villaägarnas riksförbund 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 6 
  
 Förbundsdirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice förbundsdirektörer 
  
 1 
  
 1 
  
 Valberedning: Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Dito ledamöter 
  
 0 
  
 7 
  
 Totalt Villaägarna 
  
 6 
  
 17 
  
 Fastighetsägarnas förbund 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 9 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt Fastighetsägarna 
  
 0 
  
 11 
  
 Sveriges Bostadsrättsföreningars 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Centralförbund (SBC) 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Arbetstagarrepesentanter 
  
 2 
  
 1 
  
 Koncernchef/vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Stab 
  
 5 
  
 1 
  
 Affärsområdeschefer 
  
 4 
  
 9 
  
 Totalt SBC 
  
 13 
  
 16 
  
 HSB Riksförbund 
  
 Förbundsordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga chefer 
  
 10 
  
 5 
  
 Totalt HSB 
  
 11 
  
 6 
  
 Riksbyggen 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Suppleanter 
  
 0 
  
 3 
  
 Personalrepresentanter 
  
 1 
  
 1 
  
 Dito suppleanter 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Affärsområdeschef 
  
 1 
  
 2 
  
 Valberedning 
  
 0 
  
 4 
  
 Totalt Riksbyggen 
  
 7 
  
 17 
  
 Hyresgästföreningen 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 7 
  
 320 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Ersättare 
  
 1 
  
 2 
  
 Övriga chefer 
  
 1 
  
 2 
  
 Totalt Hyresgästerna 
  
 6 
  
 11 
  
 Totalt Fastighets- och Villaägarförbunden 
  
 6 
  
 28 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 18 
  
 82 
  
 Totalt Bostadsrättsförbund 
  
 31 
  
 39 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 44 
  
 56 
  
 Totalt Hyresgästföreningen 
  
 6 
  
 11 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 35 
  
 65 
  
 Totalt Boendeorganisationer 
  
 43 
  
 78 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 36 
  
 64 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Tabell B 6.25 Riksidrottsförbundet, styrelse och ledning, antal. 
  
 Position 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt antal 
  
 7 
  
 7 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Tabell B 6.26 Enskilda idrottsorganisationer. Styrelser och ledning 2007, sammandrag, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Styrelseordförande 
  
 3 
  
 18 
  
 14 
  
 86 
  
 Vice ordförande 
  
 6 
  
 12 
  
 33 
  
 67 
  
 Ledamöter 
  
 41 
  
 93 
  
 31 
  
 69 
  
 Hedersledamöter 
  
 1 
  
 3 
  
 (25) 
  
 (75) 
  
 Generalsekr/förbundsdirektör 
  
 5 
  
 14 
  
 26 
  
 74 
  
 Totalt ledande poster 
  
 56 
  
 140 
  
 29 
  
 71 
  
 Källa: Hemsidor. 
 321 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 6.27 Idrottsrörelsen. Styrelser och ledning i enskilda förbund 2007, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Neal  Svettis 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Svenska Gymnastikförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Korpen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svensk Friidrott 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Hedersledamöter 
  
 1 
  
 3 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svensk Innebandy 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Svenska Basketförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Svenska Bilsportförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 3 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Svenska Bordtennisförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 Förbundschef 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Fotbollsförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Golfförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Handbollsförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 322 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Ishockeyförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 7 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Orienteringsförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Motorsportförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Ridsportförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Svenska Seglarförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Svenska Simförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Skidförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Skolidrottsförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 2 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Sportskytteförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 7 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Tennisförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Samtliga idrottsförbund 
  
 Ordförande 
  
 3 
  
 18 
  
 323 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Vice ordförande 
  
 6 
  
 12 
  
 Ledamöter 
  
 41 
  
 93 
  
 Hedersledamöter 
  
 1 
  
 3 
  
 Generalsekreterare el motsv. 
  
 5 
  
 14 
  
 Totalt 
  
 56 
  
 140 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 30 
  
 70 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Tabell B 6.28 Miljöorganisationer, styrelser och ledning, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Greenpeace 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska 
  
 Naturskyddsföreningen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 WWF- 
  
 Världsnaturfonden 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 Generalsekreterare WWF 
  
 0 
  
 1 
  
 Generalsekreterare Världsnaturfonden 
  
 0 
  
 1 
  
 Miljöförbundet Jordens 
  
 Vänner 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 4 
  
 Totalt 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 3 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 19 
  
 18 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 4 
  
 Totalt antal 
  
 21 
  
 26 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 45 
  
 55 
  
 Källa: Hemsidor och Statskalendern 2006. 
 324 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 6.29 Kvinnoorganisationer 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Fredrika  
 Bremer-förbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice 
  
 ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 0 
  
 HARO (De hemarbetandes organisation) 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice 
  
 2 
  
 0 
  
 ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 0 
  
 IKFF (Internationella kvinnoförbundet för 
  
 fred och frihet) 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Kvinnliga Bilkåren 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice 
  
 2 
  
 0 
  
 ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 0 
  
 Kvinnoorganisationernas samarbetsråd 
  
 mot alkohol och narkotika 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 0 
  
 Kanslichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Sveriges Kvinnolobby 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 8 
  
 0 
  
 ROKS (Sveriges kvinnojourers 
  
 riksorganisation) 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 9 
  
 0 
  
 Sveriges Lottakårer 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice 
  
 2 
  
 0 
  
 ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 12 
  
 0 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 72 
  
 6 
  
 Andel kvinnor och 
  
 92 
  
 8 
  
 män 
  
 Källa: Hemsidor. 
 325 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 6.30 Föräldraorganisationer 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Adoptionscentrum 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 4 
  
 Förbundsdirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Hem och skola 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 2 
  
 Riksförbundet Hem och Samhälle 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 18 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 29 
  
 9 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 76 
  
 24 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6.31 Invandrarorganisationer 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Assyriska riksförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 Bosnisk-Hercegovinska 
  
 Riksförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Sverigefinska Riksförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 1 
  
 Syrianska Riksförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 6 
  
 Turkiska Riksförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 8 
  
 Totalt invandrar- 
  
 organisationer 
  
 17 
  
 35 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 33 
  
 67 
  
 Källa: Hemsidor. 
 326 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 6.32 Patient- eller handikapporganisationer 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Astma- och allergiförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 De Handikappades Riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 6 
  
 Förbundssekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Handikappförbunden 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Hjärt- och Lungsjukas Riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Hörselskadades Riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Reumatikerförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 1 
  
 Riksförbundet för trafik- och 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 polioskadade 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Riksförbundet för utvecklingsstörda 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 barn, ungdomar och vuxna 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Kanslichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Svenska Diabetikerförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 7 
  
 Synskadades Riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 Uppg. saknas 
  
 Uppg. saknas 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 4 
  
 Totalt 
  
 46 
  
 56 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 45 
  
 55 
  
 Källa: Hemsidor. 
 327 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 6.33 Pensionärsorganisationer, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Pensionärernas Riksorganisation (PRO) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Förbundssekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Riksförbundet Pensionärsgemenskap 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 10 
  
 Sveriges Pensionärers Riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Sveriges Pensionärsförbund 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 3 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 20 
  
 28 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 42 
  
 58 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6.34 Ungdomsorganisationer, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 SECO (Sveriges Elevers 
  
 Centralorganisation) 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Landsrådet för Sveriges 
  
 ungdomsorganisationer 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 1 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Riksförbundet Unga Musiker 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Svenska Scoutförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Sveriges förenade studentkårer 
  
 (SFS) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 328 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 1e, 2e, 3e vice ordförande 
  
 2 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 8 
  
 11 
  
 Unga Örnars Riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 6 
  
 Förbundssekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Skytterörelsens ungdomsförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 3 
  
 Unga aktiesparare 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Ungdomens Nykterhetsförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 KFUK-KFUM 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 1 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 KFUK-KFUM 
  Idrott 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Förbundssekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 61 
  
 62 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 50 
  
 50 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6.35 Övriga intresseföreningar, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Skattebetalarnas förening 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 9 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Sveriges Aktiesparares Riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 10 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Sveriges Advokatsamfund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 8 
  
 329 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Sveriges Reservofficerare 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 3 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 7 
  
 LRF, Lantbrukarnas Riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 9 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Affärsområdeschef 
  
 0 
  
 1 
  
 Stabschefer 
  
 1 
  
 1 
  
 Sveriges Betodlares Centralförening 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 7 
  
 Sveriges Frö- och Oljeväxtodlare 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 7 
  
 Totalt 
  
 22 
  
 76 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 22 
  
 78 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6.36 KLYS medlemsorganisationer, antal 
  
 och procent 
  
 kvinnor och 
  
 män 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 KLYS centralorganisation 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Sveriges Författarförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Förbundsdirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Sveriges Dramatikerförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Förbundsdirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Svenska Journalistförbundet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 4 
  
 Sveriges Läromedelsförfattares 
  
 Förbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 330 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 2 
  
 Förbundsdirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Konstnärerernas Riksorganisation 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Kanslichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Föreningens Svenska Tecknare 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 3 
  
 Föreningen Svenska Konsthantverkare 
  
 och Industriformgivare 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 1 
  
 Svenska Fotografers Förbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 1 
  
 Förbundssekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Sveriges Arkitekter 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 7 
  
 Föreningen Svenska Tonsättare 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 6 
  
 Föreningen Svenska Kompositörer av 
  
 Populärmusik 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 6 
  
 Svenska Musikerförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 1 
  
 Förbundssekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Sveriges Yrkesmusikerförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 5 
  
 Teaterförbundet – fackförbundet för 
  
 scen  media 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 6 
  
 Svenska Regissörsföreningen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Oberoende Filmares Förbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Sveriges Regissörer 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 331 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 SIF-klubben 
  vid Sveriges Radio 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Samtliga  
 KLYS-förbund 
  
 Ordförande 
  
 3 
  
 5 
  
 Vice ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 Förbundssekreterare/ 
  
 kanslichef 
  
 5 
  
 1 
  
 Totalt  
 KLYS-förbunden 
  
 77 
  
 98 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 44 
  
 56 
  
 Källa: Hemsida för respektive förbund. 
  
 Tabell B 6.37 Studieförbund, antal och procent kvinnor och män 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 ABF 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 3 
  
 Förbundssekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Bilda – Studieförbund för kyrka och 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 samhälle 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 13 
  
 Förbundssekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Folkbildningsrådet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 9 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Nykterhetsrörelsens 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 bildningsverksamhet 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Stabschefer 
  
 0 
  
 3 
  
 Sensus – Studieförbund för 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 folkbildning 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 6 
  
 Förbundssekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Studiefrämjandet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Samtliga studieförbund 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 5 
  
 Vice ordförande 
  
 2 
  
 3 
  
 332 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Ledamöter 
  
 31 
  
 39 
  
 Förbundssekreterare 
  
 2 
  
 1 
  
 Stabschefer 
  
 0 
  
 3 
  
 Totalt 
  
 36 
  
 51 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 41 
  
 59 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6.38 Motororganisationer, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 KAK (Kungliga Automobilklubben) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 7 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Motormännens Riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 NTF 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 5 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 12 
  
 23 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 48 
  
 52 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6.39 Djur och natur, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Riksförbundet Svensk Trädgård 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 3 
  
 Förbundssekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Riksförbundet 4 H 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Förbundssekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Brukshundsklubben 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Djurskyddsföreningen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 2 
  
 333 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Svenska Kennelklubben 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Jägareförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 6 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Sveriges Skogsvårdsförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Djurens rätt 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 2 
  
 Koloniträdgårdsförbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Jägarnas Riksförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 9 
  
 Vice ordförande 
  
 3 
  
 8 
  
 Ledamöter 
  
 32 
  
 36 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 7 
  
 Totalt 
  
 36 
  
 60 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 38 
  
 62 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Tabell B 6.40 Övriga hobbyföreningar, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Frivilliga skytterörelsen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Folkdansringen 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Totalt 
  
 7 
  
 11 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 39 
  
 61 
  
 Källa: Hemsidor. 
 334 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Tabell B 6.41 Humanitära hjälp- 
  
 och upplysningsorganisationer, 
  
 antal och 
  
 procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Bris 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 CAN (Centralförbundet för alkohol- och 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 narkotikaupplysning) 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 9 
  
 Generalsekreterare 
  
 4 
  
 9 
  
 RFSU 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 RFSL 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Sekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Kassör 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga ledamöter 
  
 5 
  
 4 
  
 Richmond 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Generalsekreterare 
  
 3 
  
 3 
  
 Amnesty International 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 2 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Diakonia (kristen biståndsorganisation) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 6 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Individuell Människohjälp (IM) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Lions Club International 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 9 
  
 Lutherhjälpen 
  
 Direktor 
  
 0 
  
 1 
  
 Nämnden för internationell diakoni och 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 mission 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice 
  
 1 
  
 1 
  
 335 
  
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 7 
  
 Rädda Barnen 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 2 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Röda Korset 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice 
  
 2 
  
 0 
  
 ordförande 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 3 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Stadsmissionen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Direktor 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 55 
  
 80 
  
 Andel kvinnor och 
  
 41 
  
 59 
  
 män 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6.42 Internationell solidaritet och kontakt, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Svenska  
 FN-förbundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 7 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Unicef Sverige 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Svenska Freds- och 
  
 Skiljedomsföreningen 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Kristna Fredsrörelsen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Svenska Afganistankommittén 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 7 
  
 336 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Föreningen Norden 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 30 
  
 35 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 46 
  
 54 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Tabell B 6.43 Nykterhetsorganisationer, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Sveriges Blåbandsrörelse 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 Verdandi 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 5 
  
 Förbundssekreterare 
  
 1 
  
 1 
  
 IOGT-NTO 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 Förbundsdirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 MHF, Motorförarnas 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Helnykterhetsförbund 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Totalt 
  
 15 
  
 27 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 36 
  
 64 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 6. 44 
  
 Kyrkor och religiösa samfund, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Svenska kyrkans kyrkomöte 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Kyrkostyrelsen 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Ärkebiskop 
  
 0 
  
 1 
  
 Biskopar 
  
 2 
  
 11 
  
 Domprostar 
  
 3 
  
 9 
  
 Svenska kyrkans församlingsförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 337 
  
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Förbundsdirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Enhetschefer 
  
 0 
  
 3 
  
 Ordförande i 
  
 3 
  
 11 
  
 församlingsförbundens 
  
 styrelser 
  
 Svenska kyrkans unga 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 6 
  
 Sveriges kristna råds styrelse 
  
 Frikyrkliga ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 Suppleanter 
  
 2 
  
 3 
  
 Ortodoxa ledamöter 
  
 0 
  
 2 
  
 Suppleanter 
  
 0 
  
 2 
  
 Katolska ledamöter 
  
 0 
  
 2 
  
 Suppleanter 
  
 0 
  
 2 
  
 Lutherska ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Suppleanter 
  
 4 
  
 2 
  
 Evangeliska Fosterlandsstiftelsen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 (EFS) 
  
 Svenska kyrkans fria synod 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Preses 
  
 0 
  
 1 
  
 Ersta diakonisällskap 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Direktor 
  
 0 
  
 1 
  
 Stiftelsen Stora Sköndal 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Chefer 
  
 3 
  
 5 
  
 Sv. kyrkan/Lutheraner 
  
 Antal 
  
 31 
  
 68 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 31 
  
 69 
  
 Broderskapsrörelsen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Metodistkyrkan 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Biskop 
  
 0 
  
 1 
  
 Pingströrelsen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Direktor 
  
 0 
  
 1 
  
 Föreståndare 
  
 0 
  
 1 
  
 Pingströrelsens ungdomsförbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 8 
  
 5 
  
 Verksamhetschef 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Missionskyrkan 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 338 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 7 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Missionskyrkans unga (SMU) 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 7 
  
 Generalsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Alliansmissionen 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 14 
  
 8 
  
 Missionsföreståndare 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Baptistsamfundet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 6 
  
 Missionsföreståndare 
  
 1 
  
 0 
  
 Livets Ord 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Pastor 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt frikyrkor 
  
 Antal( inkl kristna 
  
 51 
  
 64 
  
 rådet) 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 44 
  
 56 
  
 Romersk-katolska 
  kyrkan 
  
 Biskop 
  
 0 
  
 1 
  
 Riksförbundet Sveriges unga katoliker 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Grekisk-ortodoxa 
  kyrkan 
  
 Biskop 
  
 0 
  
 1 
  
 Syrisk-ortodoxa 
  kyrkan 
  
 Biskop 
  
 0 
  
 2 
  
 Totalt kristna samfund 
  
 Antal (inkl kristna 
  
 92 
  
 163 
  
 rådet) 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 36 
  
 64 
  
 Svenska islamiska samfundet 
  
 Ordförande, imam 
  
 0 
  
 1 
  
 Sveriges muslimska förbund 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Sveriges muslimska råd (SMUF) 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Judiska församlingen, Sthlm 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Judiska församlingen, Göteborg 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 10 
  
 0 
  
 2 
  
 Rabbin 
 9F 
  
 Judiska församlingen, Malmö 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Rabbin 
  
 0 
  
 1 
  
 Judiska församlingen, Sthlm 
  
 Synagogföreståndare 
  
 1 
  
 0 
  
 Fullmäktiges 
  
 0 
  
 1 
  
 ordförande 
  
 Rabbin 
  
 0 
  
 2 
  
 Judiska centralrådet 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 10  
 Varav en ställföreträdande under utbildning. 
 339 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Totalt  
 icke-kristna 
  samfund 
  
 Antal 
  
 4 
  
 11 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 27 
  
 73 
  
 Samtliga religiösa samfund 
  
 Totalt ledare 
  
 80 
  
 113 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 41 
  
 59 
  
 11 
  
 Chefredaktör, 
  
 1 
  
 5 
  
 Tidskrifter, studieförbund 
 10F 
  
 ordförande 
  
 12 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Biståndsorganisationer 
 11F 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Direktor, 
  
 1 
  
 2 
  
 generalsekreterare 
  
 Totalt tidskrifter, bistånds- 
  
 Antal 
  
 3 
  
 9 
  
 organisationer m.m. 
  
 Totalt det religiösa fältet 
  
 Antal kvinnor och män 
  
 89 
  
 164 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 35 
  
 65 
  
 Källa: Statskalendern 2006, hemsidor samt direktinformation från vissa samfund. 
 Kapitel 7 – Medier 
 Etermedier 
 Tabell B 7.1 Public  
 service-mediernas 
  ledning, antal och procent 
  
 Företag 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 SVT 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter (inkl vd) 
  
 3 
  
 3 
  
 Personalrepresentant 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Redaktionschefer 
  
 1 
  
 2 
  
 Programchefer 
  
 3 
  
 8 
  
 Regionala chefer m.fl. 
  
 4 
  
 7 
  
 Ansvariga programutgivare 
  
 31 
  
 47 
  
 Utbildningsradion 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 1 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Sveriges Radio 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 11  
  
 KFUK-KFUMs 
  studieförbund, Sensus, Frikyrkliga Studieförbundet (Bilda), Svensk Kyrkotidning, tidningarna Broderskap och Judisk krönika. 
  
 12  
 Här ingår Lutherhjälpen, Stadsmissionen, Diakonia och det katolska Richmond. 
 340 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Ledamöter (valda av bolagsstämman) 
  
 2 
  
 2 
  
 Personalrepresentanter 
  
 2 
  
 2 
  
 Suppleanter 
  
 1 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Adjungerad (styrelsesekreterare) 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledningsgrupp (utsedd av styrelsen) 
  
 3 
  
 4 
  
 Dito (utsedda av vd och adjungerade) 
  
 4 
  
 1 
  
 Redaktionschefer 
  
 2 
  
 2 
  
 Programchefer (P1, P2, P3) 
  
 2 
  
 1 
  
 Ansvarig utgivare 
  
 0 
  
 2 
  
 Administrativa chefer 
  
 29 
  
 28 
  
 Publicistiska chefer 
  
 39 
  
 62 
  
 Totalt public  
 service-etermedier 
  
 68 
  
 90 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 43 
  
 57 
  
 Tabell B 7.2 Sveriges Radio: publicistiska positioner: chefer och journalister, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ekots chef 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga chefer 
  
 3 
  
 3 
  
 Nyhetsreporterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Ekonomiekot: tf chef 
  
 0 
  
 1 
  
 Inrikesreporterchef 
  
 1 
  
 0 
  
 Chef studioreportrar 
  
 1 
  
 0 
  
 Utrikeschef, bitr. utrikeschef 
  
 2 
  
 0 
  
 Riksdesk 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt chefer 
  
 9 
  
 5 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 64 
  
 36 
  
 Övriga nyhetsreportrar 
  
 15 
  
 6 
  
 Övriga reportrar m.fl. 
  
 3 
  
 8 
  
 Övriga inrikesreportrar 
  
 4 
  
 8 
  
 Projekt och research 
  
 0 
  
 4 
  
 Redaktionssekreterare 
  
 2 
  
 4 
  
 Riksreportrar 
  
 1 
  
 4 
  
 Studioreportrar 
  
 13 
  
 7 
  
 Utrikesreportrar 
  
 11 
  
 12 
  
 Totalt övriga 
  
 49 
  
 53 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 48 
  
 52 
  
 Samtliga Sveriges Radio 
  
 56 
  
 58 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 49 
  
 51 
  
 Källa: Hemsida och Medieguiden. 
 341 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 7.3 Kommersiella  
 tv-bolags 
  styrelser och chefer, antal och procent 
  
 Företag 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 TV3 
  
 Styrelseordförande 
  
 Ej uppg 
  
 Ej uppg 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 4 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 TV4 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Nyhetschef, programchef, sportchef 
  
 1 
  
 2 
  
 Regionala redaktionschefer 
  
 8 
  
 7 
  
 Kanal 5 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 MTV Mastiff 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Eurosport Television 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Canal+ 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Programchef 
  
 1 
  
 0 
  
 Strix Television 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 MTG 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 ZTV 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt kommersiell tv 
  
 Administrativa chefer 
  
 3 
  
 18 
  
 Publicistiska chefer 
  
 10 
  
 9 
  
 Totalt chefer 
  
 13 
  
 27 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 33 
  
 67 
  
 Källa: Hemsidor och Medieguiden. 
 Tabell B 7.4 Kommersiell radios chefer, antal 
  
 Företag 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 MIX Megapol 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Programchef 
  
 0 
  
 1 
  
 NRJ 
  
 Programchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Radio City 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Programchef 
  
 0 
  
 1 
  
 RIX FM 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Programchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt kommersiell radio 
  
 0 
  
 7 
  
 Källa: Hemsidor och Medieguiden. 
 342 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 7.5 TT:s styrelse, antal och procent 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 5 
  
 Suppleanter 
  
 2 
  
 5 
  
 Personalrepresentanter 
  
 1 
  
 1 
  
 Dito suppleanter 
  
 2 
  
 0 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt ledning 
  
 5 
  
 14 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 26 
  
 74 
  
 Källa: Hemsida. 
 Tidningar och tidskrifter 
 Tabell B 7.6 Samtliga morgontidningars chefer, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Chefredaktör 
  
 22 
  
 111 
  
 17 
  
 83 
  
 Chef för ledarredaktionen 
  
 14 
  
 77 
  
 15 
  
 85 
  
 Totalt 
  
 36 
  
 188 
  
 16 
  
 84 
  
 Källa: Medieguiden 2006. Omfattar 131 tidningar. 
  
 Tabell B 7.7 Dagspress med störst upplaga inom varje  
 A-region 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Chefredaktör 
  
 5 
  
 63 
  
 7 
  
 93 
  
 Chef för ledarredaktionen 
  
 16 
  
 52 
  
 24 
  
 76 
  
 Totalt 
  
 21 
  
 115 
  
 15 
  
 85 
  
 Källa: Medieguiden 2006. 
 Tabell B 7.8 Chefer vid tidskrifter med upplaga över 100,000 ex, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Chefredaktör/ansvarig utgivare 
  
 47 
  
 65 
  
 42 
  
 58 
  
 Vd 
  
 1 
  
 7 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Totalt 
  
 48 
  
 72 
  
 40 
  
 60 
  
 Källa: Observer och Medieguiden. 
 343 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 7.9 Landsortspressens chefer, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Vd 
  
 2 
  
 31 
  
 1 
  
 99 
  
 Chefredaktör 
  
 28 
  
 94 
  
 23 
  
 77 
  
 Chef för ledarredaktionen 
  
 7 
  
 48 
  
 13 
  
 87 
  
 Totalt 
  
 37 
  
 173 
  
 18 
  
 82 
  
 Källa: Medieguiden. 
 Tabell B 7.10 Storstadspress, antal och procent kvinnor och män 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Aftonbladet 
  
 Vd 
  
 0 
  
 2 
  
 Chefredaktör 
  
 0 
  
 2 
  
 Chef ledarred 
  
 1 
  
 0 
  
 Dagens Industri 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Chefredaktör 
  
 1 
  
 0 
  
 Chef ledarred 
  
 1 
  
 0 
  
 Dagens Nyheter 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Chefredaktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef ledarred 
  
 0 
  
 2 
  
 Expressen 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Chefredaktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef ledarred 
  
 0 
  
 1 
  
 GT 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Chefredaktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef ledarred 
  
 0 
  
 1 
  
 Göteborgsposten 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Chefredaktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef ledarred 
  
 0 
  
 1 
  
 Kvällsposten 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Chefredaktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef ledarred 
  
 0 
  
 1 
  
 Skånska Dagbladet 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Chefredaktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef ledarred 
  
 0 
  
 1 
  
 Metro Göteborg, Skåne, 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Stockholm 
  
 Chefredaktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Stockholm City 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Chefredaktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Svenska Dagbladet 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 344 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Chefredaktör 
  
 1 
  
 0 
  
 Chef ledarred 
  
 0 
  
 1 
  
 Sydsvenska Dagbladet 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Chefredaktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Chef ledarred 
  
 1 
  
 0 
  
 Samtliga 
  
 Vd 
  
 1 
  
 12 
  
 Chefredaktör 
  
 2 
  
 11 
  
 Chef ledarred 
  
 3 
  
 8 
  
 Totalt 
  
 6 
  
 31 
  
 Andel kvinnor och 
  
 män 
  
 16 
  
 84 
  
 Källa: Hemsidor och Medieguiden. 
 Tabell B 7.11 Storstadspress: företagsledning och publicistisk ledning 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Vd 
  
 1 
  
 12 
  
 Chefredaktör 
  
 2 
  
 11 
  
 Chef ledarred. 
  
 3 
  
 8 
  
 Totalt 
  
 6 
  
 31 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 16 
  
 84 
  
 Källa: Medieguiden samt hemsidor. Omfattar Aftonbladet, Dagens Industri, Dagens Nyheter, Expressen, GT, Göteborgsposten, Kvällsposten, Skånska Dagbladet, Metro Göteborg, Malmö, Stockholm, Stockholm City, Svenska Dagbladet och Sydsvenska Dagbladet. 
 Tabell B 7.12 Granskningsnämnden 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Suppleanter 
  
 2 
  
 2 
  
 Direktör, stf direktör 
  
 2 
  
 0 
  
 Föredragande 
  
 2 
  
 4 
  
 Övrig stab 
  
 5 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 15 
  
 9 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 63 
  
 37 
  
 Källa: Hemsida. 
 345 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 7.13 Pressombudsmannen och Pressens Opinionsnämnd 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Pressens Opinionsnämnd 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 2e, 3e vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter (utsedda av 
  
 Publicistklubben) 
  
 1 
  
 1 
  
 Suppleanter 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter (utsedda av 
  
 Sv. Journalistförbundet) 
  
 1 
  
 1 
  
 Suppleanter 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter (utsedda av 
  
 Sv. Tidningsutgivarföreningen 
  
 1 
  
 1 
  
 Suppleanter 
  
 1 
  
 1 
  
 Ledamöter (utsedda av Sveriges 
  
 Tidskrifter) 
  
 0 
  
 2 
  
 Suppleanter 
  
 2 
  
 0 
  
 Ledamöter av Riksdagens  
 chefs-JO 
  
 samt av ordf. i Sv. Advokatsamfund) 
  
 3 
  
 3 
  
 Suppleanter 
  
 4 
  
 2 
  
 Samtliga 
  
 17 
  
 15 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 53 
  
 47 
  
 Pressombudsmannen 
  
 Allmän pressombudsman 
  
 1 
  
 0 
  
 Allmän biträdande PO 
  
 1 
  
 0 
  
 Handläggare 
  
 2 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 4 
  
 0 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 (100) 
  
 (0) 
  
 Källa: Hemsidor. 
 346 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Kapitel 8 – Kulturen 
 Grindvakter, smakdomare m.fl. 
 Tabell B 8.1 Akademier och andra prisutdelande församlingar 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Svenska Akademien 
  
 Akademiledamöter 
  
 5 
  
 13 
  
 28 
  
 72 
  
 Därav invalda 1994 eller senare 
  
 1 
  
 5 
  
 (20) 
  
 (38) 
  
 Ständig sekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Svenska Akademiens 
  
 nobelkommitté för 
  
 litteratur 2007 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter inkl ständig sekreterare 
  
 1 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Konstakademien 
  
 Akademiledamöter 
  
 26 
  
 78 
  
 25 
  
 75 
  
 Därav invalda 1994 eller senare 
  
 17 
  
 25 
  
 65 
  
 32 
  
 Utländska ledamöter 
  
 2 
  
 27 
  
 7 
  
 93 
  
 Därav invalda 1994 eller senare 
  
 1 
  
 11 
  
 (50) 
  
 41 
  
 Hedersledamöter 
  
 2 
  
 18 
  
 10 
  
 90 
  
 Ständig sekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Musikaliska 
  
 Akademien 
  
 Styrelseledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Suppleanter 
  
 0 
  
 2 
  
 .. 
  
 .. 
  
 13 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Preses 
 12F 
  
 Vice preses 
  
 1 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Akademiledamöter 
  
 38 
  
 137 
  
 22 
  
 78 
  
 Hedersledamöter 
  
 1 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Utländska ledamöter 
  
 6 
  
 56 
  
 10 
  
 90 
  
 Ständig sekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Nämnder, råd 
  
 Ordförande 
  
 2 
  
 7 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 11 
  
 28 
  
 28 
  
 72 
  
 Stiftelser, fonder 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 6 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 18 
  
 18 
  
 82 
  
 Suppleanter 
  
 4 
  
 12 
  
 25 
  
 75 
  
 Valberedningen 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Suppleanter 
  
 0 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 De nios samfund 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 5 
  
 (44) 
  
 (56) 
  
 Totalt akademier m.fl. 
  
 110 
  
 429 
  
 20 
  
 80 
  
 Totalt akademier m.fl. 
  
 158 
  
 520 
  
 23 
  
 77 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 13  
 Preses och vice preses utgör presidiet. 
 347 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Anm. till tabell B 8.1: Här anges särskilt andelen kvinnor bland ledamöter invalda 1994 eller senare, eftersom det tidigare visat sig att debatten i början av  
 1990-talet 
  avsatt spår både i riksdagsvalet och i rekryteringen till andra viktiga poster, exempelvis inom förvaltningen. 
 Tabell B 8.2 Övriga prisjuryer m.fl. 
  
 Jury, nämnd e d 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Augustprisets tre juryer 
  
 Ledamöter 
  
 9 
  
 6 
  
 Konstnärsnämnden 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Kanslichef, styrelsens 
  
 1 
  
 0 
  
 sekreterare 
  
 Sv. bildkonstnärers fond 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 4 
  
 IASPIS 
  
 Direktör 
  
 1 
  
 0 
  
 Vik direktör 
  
 1 
  
 0 
  
 Delegation: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Arbetsgruppen för komponister 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Arbetsgruppen för musiker och 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 sångare 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 7 
  
 Arbetsgruppen för teater, dans och 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 filmkonstnärer 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 5 
  
 IASPIS inkl arbetsgrupper 
  
 17 
  
 21 
  
 Hasselbladsstiftelsen 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 King  
 Sahlin-priset 
  2006 
  
 Jurymedlemmar 
  
 3 
  
 3 
  
 Fritz 
  
 Jurymedlemmar 
  
 3 
  
 3 
  
 Svensk Form 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 4 
  
 Personalrepresentant 
  
 1 
  
 0 
  
 Valnämnd 
  
 1 
  
 3 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt antal ledamöter 
  
 52 
  
 50 
  
 av prisjuryer m.m. 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 51 
  
 49 
  
 Källa: Hemsidor. 
 348 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 8.3 Statens kulturråds styrelse och ledning, antal 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter (inkl GD) 
  
 4 
  
 7 
  
 Generaldirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 6 
  
 7 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
  
 Tabell B 8.4 Konstnärsnämndens styrelse, antal 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 4 
  
 Kanslichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 7 
  
 5 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
  
 Tabell B 8.5 Statens konstråds styrelse och ledning, antal 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 2 
  
 5 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 Tabell B 8.6 Sveriges Författarfonds styrelse och ledning, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande (utsedd av regeringen) 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande (utsedd av Sv. Förf. förbund) 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter (utsedda av regeringen) 
  
 2 
  
 1 
  
 Ledamot (utsedd av Sv. fotogr. förbund) 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamot (utsedd av Fören Sv. tecknare) 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter (utsedda av Sv. författarförbund) 
  
 3 
  
 4 
  
 Direktör och styrelsesekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 5 
  
 10 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 33 
  
 67 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 349 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 8.7 Riksteaterns ledning, antal 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande (utsedd av regeringen) 
  
 1 
  
 0 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 3 
  
 0 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 Tabell B 8.8 Stiftelsen Svenska rikskonserters styrelse och ledning, antal 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter inkl GD 
  
 3 
  
 5 
  
 Generaldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 3 
  
 7 
  
 Källa: Statskalendern 2006 
 Kulturarvet 
 Tabell B 8.9 Offentliga arkivs styrelse och ledning, antal och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Riksarkivet 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Riksarkivarie 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Sekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Personalrepr. 
  
 0 
  
 2 
  
 Stf riksarkivarie 
  
 0 
  
 1 
  
 Arkivråd (avd chefer) 
  
 1 
  
 5 
  
 Totalt centralt 
  
 6 
  
 13 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 32 
  
 68 
  
 Göteborgs landsarkiv 
  
 Landsarkivarie 
  
 1 
  
 0 
  
 Vadstena landsarkiv 
  
 Landsarkivarie 
  
 1 
  
 0 
  
 Härnösands landsarkiv 
  
 Landsarkivarie 
  
 1 
  
 0 
  
 Lunds landsarkiv 
  
 Landsarkivarie 
  
 0 
  
 1 
  
 Uppsala landsarkiv 
  
 Landsarkivarie 
  
 0 
  
 1 
  
 Landsarkivet i Östersund 
  
 Landsarkivarie 
  
 1 
  
 0 
  
 Stockholms stadsarkiv 
  
 Stadsarkivarie 
  
 0 
  
 1 
  
 Värmlands landsarkiv 
  
 Tf landsarkivarie 
  
 0 
  
 1 
  
 Malmö stadsarkiv 
  
 Stadsarkivarie 
  
 1 
  
 0 
  
 350 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Totalt lands- och 
  
 5 
  
 4 
  
 stadsarkivarier 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 56 
  
 44 
  
 Anm. Stockholms och Malmö stadsarkiv lyder under respektive kommun, medan Värmlands landsarkiv nyligen bröts ut ur Göteborgs landsarkiv och blev en egen stiftelse. Övriga landsarkiv lyder under Riksarkivet. 
 Källa: Statskalendern 2006. 
 Museer 
 Tabell B 8.10 Statliga museer i sammandrag, antal och procent kvinnor och män 
  
 Totalt chefer vid statliga museer 
  
 114 
  
 87 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 57 
  
 43 
  
 Källa: Hemsidor för 30 museer. Uppgifterna specificeras i tabell B 8.3. 
 Tabell B 8.11 Statliga museers styrelser och ledning, antal och procent 
  
 Museum 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Arbetets museum 
  
 Museidirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Bitr. museidirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga chefer 
  
 3 
  
 1 
  
 Arkitekturmuseet 
  
 Museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga chefer 
  
 3 
  
 1 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Armémuseum 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Övrig ledning 
  
 2 
  
 1 
  
 Dansmuseet 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Statens försvarshistoriska museer 
  
 Överintendent 
  
 1 
  
 0 
  
 Adm. chef 
  
 1 
  
 0 
  
 Avd chef 
  
 0 
  
 1 
  
 Flygvapenmuseum 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Etnografiska museet 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Enhetschefer 
  
 1 
  
 2 
  
 Statens historiska museer (Historiska museet, 
  
 Vazquez med Tumba bruks- 
  
 museum) 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga ledamöter (inkl ÖI) 
  
 3 
  
 5 
  
 Verkschef 
  
 0 
  
 1 
  
 351 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Museichefer 
  
 0 
  
 2 
  
 Övrig ledning 
  
 2 
  
 2 
  
 Tre museer, en myndighet (nedan): 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter (inkl ÖI) 
  
 4 
  
 1 
  
 Personalrepr. 
  
 2 
  
 0 
  
 Adjungerade 
  
 2 
  
 1 
  
 Livrustkammaren 
  
 Överintendent 
  
 1 
  
 0 
  
 Adm. chef 
  
 1 
  
 0 
  
 Ek och adm. 
  
 1 
  
 0 
  
 Övrig ledning 
  
 2 
  
 1 
  
 Skoklosters slottsmuseum 
  
 Museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Hallwylska museet 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Statens maritima museer 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Överintendent 
  
 0 
  
 1 
  
 Bitr. överintendent 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga ledamöter 
  
 6 
  
 2 
  
 Personalrepr. 
  
 0 
  
 2 
  
 Adjungerade 
  
 1 
  
 1 
  
 Marinmuseum 
  
 Museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Bitr museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Sjöhistoriska museet 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Enhetschef 
  
 1 
  
 0 
  
 Vasamuseet 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga chefer 
  
 1 
  
 1 
  
 Medelhavsmuseum 
  
 Museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Bitr museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga chefer 
  
 3 
  
 0 
  
 Moderna museet 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande och 
  
 museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Personalrepr 
  
 2 
  
 0 
  
 Övriga chefer 
  
 3 
  
 2 
  
 Nationalmuseum med Thomas 
  
 Harrell 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Överintendent och 
  
 generaldirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Personalrepr 
  
 1 
  
 1 
  
 Chef Waldemarsudde 
  
 1 
  
 0 
  
 Intendenter, adm chef 
  
 3 
  
 1 
  
 352 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Harrell 
  
 Naturhistoriska museet 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Personalrepr 
  
 0 
  
 1 
  
 Överintendent 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga chefer 
  
 1 
  
 2 
  
 Nordiska museet 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga nämndledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Styresman 
  
 1 
  
 0 
  
 Linjechefer 
  
 2 
  
 2 
  
 Stabschefer 
  
 3 
  
 1 
  
 Riksutställningar 
  
 Generaldirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Övrig ledning 
  
 1 
  
 1 
  
 Övriga chefer 
  
 5 
  
 4 
  
 Skansen 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Ersättare 
  
 3 
  
 0 
  
 Vd (ingår i styrelsen) 
  
 0 
  
 1 
  
 Sveriges teatermuseum 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Ekonomichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Thielska galleriet 
  
 Intendent 
  
 1 
  
 0 
  
 Statens museer för världskultur 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Överintendent 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledningsgrupp 
  
 2 
  
 2 
  
 Zornsamlingarna 
  
 Museidirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Östasiatiska museet 
  
 Museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Bitr. museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga chefer 
  
 2 
  
 1 
  
 Totalt chefer vid statliga 
  
 museer 
  
 114 
  
 87 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 57 
  
 43 
  
 Varav antal toppchefer 
  
 14 
  
 16 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 bland toppchefer 
  
 47 
  
 53 
  
 Antal ordförande 
  
 6 
  
 4 
  
 Källa: Hemsidor för respektive museum. 
 353 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 8.12 Länsmuseernas chefer, antal och procent 
  
 Länsmuseum 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Blekinge 
  
 Museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Bohuslän 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Dalarna 
  
 Landsantikvarie/länsmuseichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Härjedalens 
  
 Museichef 
  
 Uppgift saknas 
  
 Uppgift saknas 
  
 fjällmuseum 
  
 Jamtli-Jämtland 
  
 Landsantikvarie/museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Jönköping 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Kalmar 
  
 Landsantikvarie/museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Kulturen i Lund 
  
 Museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Gävleborg 
  
 Landsantikvarie/museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Halmstad 
  
 Länsmuseichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Gotland 
  
 Länsmuseichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Varberg 
  
 Länsmuseichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Västernorrland 
  
 Länsmuseichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Malmö museer 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Norrbotten 
  
 Landsantikvarie/länsmuseichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Regionmuseet 
  
 Museichef 
  
 Uppgift saknas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Kristianstad 
  
 Konsthallschef 
  
 0 
  
 1 
  
 Regionmuseet Västra 
  
 Verksamhetsansvarig 
  
 0 
  
 1 
  
 Götaland 
  
 Smålands museum 
  
 Museichef 
  
 Uppgift saknas 
  
 Uppgift saknas 
  
 Stockholms län 
  
 Länsmuseichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Upplands museum 
  
 Landsantikvarie/länsmuseichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Värmland 
  
 Länsmuseichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Västerbotten 
  
 Vd/länsmuseichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Västergötlands 
  
 Museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 museum 
  
 Västmanlands län 
  
 Landsantikvarie/länsmuseichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Örebro län 
  
 Landsantikvarie 
  
 0 
  
 1 
  
 Östergötlands län 
  
 Museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt länsmuseichefer 
  
 8 
  
 16 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 33 
  
 67 
  
 Källa: Hemsidor. 
 354 
  
 SOU 2007:108 
  
 Bilaga 4 
  
 Tabell B 8.13 Övriga konstmuseers ledningar (som ej ingår i tabell B 8.12 eller B 8.13), antal och procent 
  
 Konstmuseum 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Liljevalchs konsthall 
  
 Konsthallschef 
  
 0 
  
 1 
  
 Millesgården 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Suppleanter 
  
 0 
  
 2 
  
 Göteborgs konstmuseum 
  
 Museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Rodriguez center 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Chef 
  
 1 
  
 0 
  
 Utställningskoordinator 
  
 1 
  
 0 
  
 Röhsska museet 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Malmö konstmuseum 
  
 Museichef 
  
 0 
  
 1 
  
 Malmö konsthall 
  
 Konsthallschef 
  
 0 
  
 1 
  
 Norrköpings konstmuseum 
  
 Museichef 
  
 1 
  
 0 
  
 Magasin 3 
  
 Chef 
  
 0 
  
 1 
  
 Färgfabriken 
  
 Direktor, curator 
  
 0 
  
 1 
  
 Tensta konsthall 
  
 Konstnärlig ledning 
  
 2 
  
 1 
  
 Edsviks konsthall, Sollentuna 
  
 Utställningskommissarie 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt övriga museer 
  
 10 
  
 15 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 40 
  
 60 
  
 Varav antal konstnärliga 
  
 6 
  
 8 
  
 chefer 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Film 
 Tabell B 8.14 Chefer vid filminstitutioner, prisjuryer m.m., antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Film i Väst 
  
 Styr ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 3 
  
 Suppleanter 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga chefer 
  
 1 
  
 1 
  
 Göteborgs Filmfestival 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Konstnärlig ledning 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga chefer 
  
 4 
  
 1 
  
 Festivalstyrelse: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 355 
  
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Hederspresident 
  
 0 
  
 1 
  
 Hedersstyrelse: ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Dito ledamöter 
  
 2 
  
 6 
  
 Statens Biografbyrå 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Svenska Filminstitutet 
  
 Styr ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Serrano repres 
  
 1 
  
 0 
  
 Suppleanter 
  
 1 
  
 0 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Guldbaggepriset 2006 
  
 Jurymedlemmar 
  
 19 
  
 14 
  
 Flores 
  
 Jurymedlemmar 
  
 1 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 41 
  
 43 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 49 
  
 51 
  
 Varav antal ordförande och vd 
  
 3 
  
 4 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Teater 
 Tabell B 8.15 Nationella teatrar, styrelser och chefer, antal och procent 
  
 Teater 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Harris 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Vd, teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Drottningholmsteatern 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Konstnärlig ledning 
  
 1 
  
 0 
  
 Riksteatern 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga chefer 
  
 4 
  
 1 
  
 Konstnärlig ledning 
  
 6 
  
 5 
  
 Totalt antal 
  
 16 
  
 12 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 57 
  
 43 
  
 Varav antal konstnärliga ledare 
  
 7 
  
 5 
  
 Varav antal ordf. och vd 
  
 2 
  
 2 
  
 Källa: Hemsidor. 
 356 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 8.16 Chefer för vissa privatteatrar, antal kvinnor och män 
  
 Teater 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Södra teatern 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Teater Brunnsgatan 4 
  
 Chef, konstnärlig ledare 
  
 1 
  
 0 
  
 Orionteatern 
  
 Konstnärlig ledning 
  
 1 
  
 1 
  
 Oscarsteatern 
  
 Teaterdirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Cullbergbaletten 
  
 Konstnärlig ledare 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt antal 
  
 4 
  
 3 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Tabell B 8.17 Chefer för regionala och lokala teatrar, antal och procent 
  
 Region 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Stockholms län: Stockholms stadsteater AB 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Uppsala län: Upsala Stadsteater AB 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Sörmlands län: Sörmlands Musik och Teater 
  
 Chef 
  
 1 
  
 0 
  
 Östergötlands län: Stiftelsen Östgöta länsteater 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Jönköpings län: Smålands musik och teater 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Kronobergs län: Stiftelsen Regionteatern  
 Blekinge-Kronoberg 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Kalmar län: Byteatern Kalmar läns teater 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Gotlands län: Länsteatern 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Skåne län: AB Helsingborgs Stadsteater 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Hallands län: Teater Halland 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Västra Götalands län: Bohusläns Teater 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Borås Stadsteater 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Folkteatern i Göteborg 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Älvsborgsteatern 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Örebro län: Stiftelsen Länsteatern i Örebro 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Västmanlands län: Kommunalförbundet Teater Västmanland 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Dalarnas län: StiftelsenLänsteatern i Dalarna 
  
 Teaterchef 
  
 1 
  
 0 
  
 Foster: Stiftelsen Folkteatern i Gävleborg 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Västernorrlands län: Stiftelsen Teater Västernorrland 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Västerbottens län 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Norrbottens län: Stiftelsen Norrbottensteatern 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 2 
  
 19 
  
 Andel kvinnor 
  
 10 
  
 90 
  
 och män 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
  
 357 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 8.18 Opera och musikteater, styrelser och ledning, antal och procent 
  
 Teater 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Kungl. Operan 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Personalrepr 
  
 0 
  
 2 
  
 Vd, teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Konstnärlig ledning 
  
 1 
  
 3 
  
 Göteborgsoperan 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Konstnärliga chefer 
  
 1 
  
 1 
  
 Norrlandsoperan 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 2 
  
 Vd, konstnärlig ledning 
  
 0 
  
 1 
  
 Folkoperan 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Personalrepr 
  
 1 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Operachef 
  
 0 
  
 1 
  
 Musikchef 
  
 1 
  
 0 
  
 Malmö opera och musikteater 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 1e, 2e vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Operachef 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt styrelser och ledning 
  
 21 
  
 37 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 36 
  
 64 
  
 Varav antal konstnärliga ledare 
  
 3 
  
 7 
  
 Varav antal ordf och vd 
  
 1 
  
 9 
  
 Källa: Hemsidor. 
 358 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Tabell B 8.19 Vissa stadsteatrars styrelser och 
  
 ledning, antal och 
  
 procent 
  
 kvinnor och män 
  
 Teater 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Göteborgs stadsteater 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Suppleanter 
  
 1 
  
 2 
  
 Teaterchef/vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Konstnärlig ledning 
  
 1 
  
 0 
  
 Därunder även: Backateatern 
  
 Konstnärlig ledning 
  
 0 
  
 1 
  
 Stockholms stadsteater 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Suppleanter 
  
 4 
  
 3 
  
 Teaterchef/vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Övriga chefer 
  
 6 
  
 5 
  
 Uppsala stadsteater 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Suppleanter 
  
 3 
  
 2 
  
 Personalrepr 
  
 0 
  
 2 
  
 Suppleant 
  
 1 
  
 0 
  
 Teaterchef/vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga chefer 
  
 7 
  
 7 
  
 Malmö dramatiska teater 
  
 Teaterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt stadsteatrar 
  
 35 
  
 38 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 48 
  
 52 
  
 Varav antal ordf och vd 
  
 1 
  
 6 
  
 Varav antal konstnärliga 
  
 1 
  
 1 
  
 ledare 
  
 Källa: Hemsidor och Statskalendern 2006. 
 359 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 8.20 Ledning för symfoniorkestrar, antal och procent kvinnor och män 
  
 Orkester 
  
 Position 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kungl. Filharmonikerna 
  
 Vd, konserthuschef 
  
 0 
  
 1 
  
 Orkesterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga chefer 
  
 1 
  
 3 
  
 Radiosymfonikerna 
  
 Chefdirigent 
  
 0 
  
 1 
  
 Göteborgssymfonikerna 
  
 Chefdirigent 
  
 0 
  
 1 
  
 Musik i Väst 
  
 Verksamhetsledare 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt antal 
  
 2 
  
 7 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 (22) 
  
 (78) 
  
 Tabell B 8.21 Länsmusikens chefer, antal och procent 
  
 Län 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Stockholm 
  
 Länsmusikchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Uppsala 
  
 Musikchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Orkesterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Sörmland 
  
 Musik och teater 
  
 1 
  
 0 
  
 Östergötland 
  
 Länsmusikchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Jönköping 
  
 Musikchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Sinfoniettan 
  
 Chef 
  
 0 
  
 1 
  
 Kronoberg 
  
 Orkesterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Kalmar 
  
 Länsmusikchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Gotland 
  
 Musikchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Blekinge 
  
 Länsmusikchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Helsingborg 
  
 Operachef 
  
 0 
  
 1 
  
 Halland 
  
 Länsmusikchef 
  
 1 
  
 0 
  
 V Götaland 
  
 Länsmusikdirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Stiftelsen Göteborgsmusiken 
  
 Chef 
  
 1 
  
 0 
  
 Värmland 
  
 Opera- och orkesterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Orkesterchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Dalarna 
  
 Länsmusikchef 
  
 1 
  
 0 
  
 Gävleborg 
  
 Länsmusikchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Västernorrland 
  
 Länsmusikchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Orkesterchef 
  
 1 
  
 0 
  
 Jämtland 
  
 Länsmusikchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Västerbotten 
  
 Uppgift saknas 
  
 Norrbotten 
  
 Länsmusikchef 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 7 
  
 16 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 30 
  
 70 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 360 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Tabell B 8.22 Styrelsen 
  
 för Västerbottensmusiken AB, 
  
 antal och 
  
 procent 
  
 kvinnor och män 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Västerbottensmusiken AB 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter (utsedda av landstinget) 
  
 2 
  
 2 
  
 Dito (utsedda av Umeå kommun) 
  
 3 
  
 1 
  
 Ersättare 
  
 6 
  
 3 
  
 Totalt 
  
 11 
  
 7 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 61 
  
 39 
  
 Tabell B 8.23 Länskulturens ledning i sammandrag, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Länsmusikchefer 
  
 7 
  
 16 
  
 30 
  
 70 
  
 Länsbibliotekarier 
  
 14 
  
 5 
  
 74 
  
 26 
  
 Länsteaterchefer 
  
 2 
  
 19 
  
 10 
  
 90 
  
 Länsmuseichefer 
  
 8 
  
 16 
  
 33 
  
 67 
  
 Totalt 
  
 31 
  
 56 
  
 36 
  
 64 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
  
 Tabell B 8.24 Svenska institutets chefer, antal kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter (inkl vd) 
  
 4 
  
 6 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 4 
  
 8 
  
 Källa: Hemsida. 
  
 Tabell B 8.25 Styrelser och 
  
 chefer för vissa 
  
 konstnärliga utbildningar, antal 
  
 och procent 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Teaterhögskolan i Stockholm 
  
 Styr ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter (inkl rektor) 
  
 3 
  
 4 
  
 Lärarrepr 
  
 1 
  
 2 
  
 Studentrepr 
  
 0 
  
 3 
  
 Fackliga observatörer 
  
 0 
  
 2 
  
 Företrädare för 
  
 verksamheten 
  
 1 
  
 2 
  
 Dito för studenterna 
  
 2 
  
 1 
  
 Styrelsens sekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 361 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 (förvaltningschef) 
  
 Hayes 
  
 0 
  
 1 
  
 Konstfackskolan 
  
 Ledningsgrupp 
  
 5 
  
 4 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter utsedda av 
  
 regeringen (inkl rektor) 
  
 4 
  
 3 
  
 Lärarrepr 
  
 1 
  
 2 
  
 Dramatiska Institutet 
  
 Styr ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Rektor 
  
 0 
  
 1 
  
 Operahögskolan 
  
 Styr ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Sekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter (utsedda av 
  
 regeringen) 
  
 3 
  
 4 
  
 Företrädare för lärarna 
  
 1 
  
 2 
  
 Dito för studenterna 
  
 1 
  
 2 
  
 Serrano repres 
  
 0 
  
 1 
  
 Adjungerad (ek chef) 
  
 1 
  
 0 
  
 Rektor 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 31 
  
 41 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 43 
  
 57 
  
 Källa: Hemsidor. 
 362 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Kapitel 9 – Vetenskapen 
 Forskning och utbildning 
  
 Tabell B 9.1 Akademier och andra 
  
 prisutdelande 
  
 församlingar, antal 
  
 och 
  
 procent kvinnor och män 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Vitterhetsakademien 
  
 Arbetande ledamöter 
  
 24 
  
 105 
  
 19 
  
 81 
  
 Vetenskapsakademien 
  
 Vetenskapliga ledamöter 
  
 46 
  
 469 
  
 10 
  
 90 
  
 Kommittéordförande 
  
 2 
  
 14 
  
 13 
  
 87 
  
 Ingenjörsvetenskaps- 
  
 akademien (IVA) 
  
 Ledamöter 
  
 15 
  
 52 
  
 28 
  
 72 
  
 Karolinska Institutets 
  
 nobelförsamling 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 46 
  
 8 
  
 92 
  
 Sandoval 
  
 akademien och 
  
 Skytteanska samfundet 
  
 Ledamöter och presidium 
  
 13 
  
 19 
  
 41 
  
 59 
  
 Totalt ledamöter 
  
 104 
  
 705 
  
 13 
  
 87 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 Tabell B 9.2 Positioner vid akademier och andra prisutdelande församlingar, antal och procent kvinnor och män 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Andel 
  
 Andel 
  
 Organisation 
  
 Position 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 kvinnor 
  
 män 
  
 Kungl. Vitterhets- 
  
 Arbetande 
  
 akademien 
  
 ledamöter 
  
 24 
  
 105 
  
 19 
  
 81 
  
 Därav invalda 
  
 1994 eller senare 
  
 12 
  
 35 
  
 50 
  
 33 
  
 Hedersledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Totalt 
  
 26 
  
 109 
  
 19 
  
 81 
  
 Kungl. Vetenskapsakade- 
  
 mien: presidium 
  
 Preses 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 1e vice preses 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 2e vice preses 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 3e vice preses 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ständig 
  
 sekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Akademistyrelsen (förutom 
  
 Representanter för 
  
 presidiet) 
  
 klasserna 
  
 2 
  
 8 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Forskningsstrategiska 
  
 utskottet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 363 
  
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Projektledare 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 6 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Kommittén för priset i 
  
 ekonomisk vetenskap till 
  
 Hanna minne 2006 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Nobelkommittén för fysik 
  
 2007 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Nobelkommittén för kemi 
  
 2007 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Klassen för matematik 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare, 
  
 assistent 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 32 
  
 0 
  
 100 
  
 Klassen för astronomi och 
  
 rymdvetenskap 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 26 
  
 13 
  
 87 
  
 Klassen för fysik 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare, adm. 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 58 
  
 8 
  
 92 
  
 Klassen för kemi 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare, adm. 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 50 
  
 10 
  
 90 
  
 Klassen för geovetenskaper 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare, 
  
 informatör 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 40 
  
 5 
  
 95 
  
 Klassen för biologiska 
  
 vetenskaper 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 7 
  
 86 
  
 8 
  
 92 
  
 Klassen för medicinska 
  
 vetenskaper 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 9 
  
 66 
  
 12 
  
 88 
  
 Klassen för tekniska 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 364 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 vetenskaper 
  
 Sekreterare, 
  
 informatör 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 43 
  
 9 
  
 91 
  
 Klassen för ekonomiska 
  
 och sociala vetenskaper 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 47 
  
 4 
  
 96 
  
 Klassen för humanistiska 
  
 och övriga vetenskaper 
  
 samt för framstående 
  
 förtjänst om vetenskap 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare, 
  
 projektassistent 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 43 
  
 10 
  
 90 
  
 Totalt 
  
 vetenskapliga 
  
 ledamöter 
  
 46 
  
 469 
  
 10 
  
 90 
  
 Karolinska Institutets 
  
 nobelförsamling (utdelar 
  
 nobelpriset i medicin eller 
  
 fysiologi) 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 46 
  
 8 
  
 92 
  
 Karolinska Institutets 
  
 nobelkommitté 
  
 (arbetsutskottet) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Sekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 13 
  
 13 
  
 87 
  
 Kungl. Ingenjörsakademien 
  
 Preses 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Vice preses 
  
 1 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Övriga i presidiet 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Övriga i 
  
 ledningsgruppen 
  
 3 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Akademikollegiets 
  
 ledamöter (inkl. 
  
 vd) 
  
 1 
  
 5 
  
 Avdelningarnas 
  
 ordförande 
  
 2 
  
 10 
  
 17 
  
 83 
  
 Vice ordförande 
  
 4 
  
 18 
  
 18 
  
 82 
  
 IVA Syd ledningsgrupp 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 365 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 4 
  
 .. 
  
 .. 
  
 IVA Väst ledningsgrupp 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 2 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Totalt IVA 
  
 15 
  
 52 
  
 22 
  
 78 
  
 Martin 
  
 akademien 
  
 Preses 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Vice preses 
  
 1 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Övriga ledamöter 
  
 0 
  
 7 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Suppleanter 
  
 3 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Kungl Skytteanska 
  
 Samfundet 
  
 Preses 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Vice preses 
  
 0 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Övriga ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Suppleanter 
  
 3 
  
 0 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Gransknings- 
  
 nämnd 
  
 1 
  
 3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Revisorer 
  
 0 
  
 2 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Revisors- 
  
 suppleanter 
  
 1 
  
 1 
  
 .. 
  
 .. 
  
 Totalt GA- 
  
 akademien och 
  
 Skytteanska 
  
 samfundet 
  
 13 
  
 19 
  
 41 
  
 59 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Tabell B 9.3 Nobelpristagare  
 1901–2006, 
  antal och procent kvinnor och män 
  
 Pris 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Fysik 
  
 2 
  
 179 
  
 1 
  
 99 
  
 Kemi 
  
 3 
  
 146 
  
 2 
  
 98 
  
 Fysiologi eller medicin 
  
 7 
  
 179 
  
 4 
  
 96 
  
 Litteratur 
  
 9 
  
 96 
  
 12 
  
 88 
  
 14 
  
 11 
  
 82 
  
 8 
  
 92 
  
 Fred 
 13F 
  
 Ekonomi (sedan 1969) 
  
 0 
  
 58 
  
 0 
  
 100 
  
 Totalt 
  
 32 
  
 740 
  
 4 
  
 96 
  
 Källa: Hemsidor. 
  
 14  
 Dessutom har 20 organisationer fått priset. 
 366 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
 Tabell B 9.4 Forskningsberedningen, antal kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ledamöter 2007 
  
 6 
  
 7 
  
 Ledamöter 2001 
  
 3 
  
 6 
  
 Källa: Regeringskansliets hemsidor. 
 Tabell B 9.5 Högskoleverkets styrelse och ledning 2007, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter( inkl kanslern) 
  
 5 
  
 5 
  
 Universitetskansler, chef 
  
 0 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 6 
  
 6 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 50 
  
 50 
  
 Källa: Hemsida. 
 Universitet och högskolor (med statlig huvudman): 
 Tabell B 9.6 Ledning för universitet 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Hayes 
  
 7 
  
 11 
  
 39 
  
 61 
  
 Ordförande 
  
 5 
  
 13 
  
 28 
  
 72 
  
 Ledamot 
  
 123 
  
 126 
  
 49 
  
 51 
  
 Totalt 
  
 135 
  
 150 
  
 47 
  
 53 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
  
 Tabell B 9.7 Ledning för högskolor 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Hayes 
  
 8 
  
 10 
  
 44 
  
 56 
  
 Ordförande 
  
 9 
  
 9 
  
 50 
  
 50 
  
 Ledamot 
  
 132 
  
 118 
  
 53 
  
 47 
  
 Totalt 
  
 149 
  
 137 
  
 52 
  
 48 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 367 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
 Tabell B 9.9 Dekaner vid statliga högskoleenheter 
  
 Organisation 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 15 
  
 2 
  
 6 
  
 Stockholms universitet 
 14F 
  
 KTH 
  
 1 
  
 8 
  
 Uppsala universitet 
  
 3 
  
 5 
  
 Linköpings universitet 
  
 1 
  
 2 
  
 Lunds universitet 
  
 1 
  
 8 
  
 16 
  
 2 
  
 4 
  
 Malmö högskola 
 15F 
  
 Växjö universitet 
  
 1 
  
 8 
  
 Göteborgs universitet 
  
 1 
  
 8 
  
 Umeå universitet 
  
 1 
  
 4 
  
 Mittuniversitetet 
  
 0 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 13 
  
 47 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 22 
  
 78 
  
 Källa: Statskalendern 2006. Dekaner (fakultetschefer) saknas vid mindre högskolor och vid Örebro universitet. 
 Tabell B 9.10 Antal anställda i olika kategorier vid universitet och högskolor 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Andel kvinnor 
  
 Andel män 
  
 Professorer (antal 
  
 718 
  
 3 604 
  
 17 
  
 83 
  
 anställda) 
  
 Professorer (omräknat till 
  
 657 
  
 3 273 
  
 17 
  
 83 
  
 heltidsanställda) 
  
 Forskarassistenter 
  
 389 
  
 569 
  
 41 
  
 59 
  
 (omräknat till 
  
 heltidsanställda) 
  
 Lektorer (omräknat dito) 
  
 2 229 
  
 4 059 
  
 35 
  
 65 
  
 Adjunkter (omräknat dito) 
  
 3 384 
  
 2 943 
  
 53 
  
 47 
  
 Forskarstuderande 
  
 4 229 
  
 4 484 
  
 49 
  
 51 
  
 (omräknat dito) 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
  
 Tabell B 9.11 Forskningsråd och andra forskningsfinansiärer 
  
 Institution 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 1 
  
 Generaldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 15 
  
 Inklusive fyra sektionsdekaner. 
  
 16 
  
 Varav 5 områdesprefekter. Den ende dekanen är en man vid odontologiska fakulteten. 
  
 368 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Bitr. generaldirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Utbildningsvetenskapliga 
  
 kommittén 
  
 Ordförande 
  
 2 
  
 2 
  
 Huvudsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Bitr. huvudsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 6 
  
 Ämnesrådet för humaniora och 
  
 samhällsvetenskap 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Huvudsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Ersättare 
  
 3 
  
 4 
  
 Ämnesrådet för medicin 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Huvudsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Bitr. huvudsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 6 
  
 Ersättare 
  
 5 
  
 4 
  
 Ämnesrådet för natur- och 
  
 teknikvetenskap 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Huvudsekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 4 
  
 Ersättare 
  
 4 
  
 6 
  
 Beredningsgrupp 1 
  
 (infrastruktur för astronomi och 
  
 subatomär forskning 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Beredningsgrupp 2 
  
 (Infrastruktur för  
 molekyl-, 
  cell- 
  
 och materialforskning 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Beredningsgrupp 3 
  
 (Infrastruktur för forskning om 
  
 jorden och dess närmaste 
  
 omgivning) 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 6 
  
 Beredningsgrupp 4 
  
 (Infrastruktur för  
 e-science) 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Beredningsgrupp 1 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 369 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Estetiska vetenskaper 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Beredningsgrupp 2 
  
 Ekonomisk forskning och 
  
 statistik 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 4 
  
 Adj. ledamöter 
  
 1 
  
 2 
  
 Beredningsgrupp 3 
  
 Sociologi, antropologi, etnologi, 
  
 socialt arbete, demografi, 
  
 kriminologi, pedagogik 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 6 
  
 Beredningsgrupp 4 
  
 Rättsvetenskap och filosofi 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Beredningsgrupp 5 
  
 Statsvetenskap och medie- och 
  
 kommunikationsvetenskap 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Beredningsgrupp 6 
  
 Psykologisk forskning 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 2 
  
 Beredningsgrupp 7 
  
 Ej uppgift. 
  
 Beredningsgrupp 8 
  
 Historievetenskap och arkeologi 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Beredningsgrupp 9 
  
 Språkvetenskap 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Beredningsgrupp 10 
  
 Religionsvetenskap, 
  
 utomeuropeiska språk och 
  
 kulturer, antikforskning 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 3 
  
 Styrgruppen för 
  
 mångvetenskaplig 
  
 demokratiforskning 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Programgruppen för 
  
 forskningsprogram om 
  
 nazismen i Sverige 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 5 
  
 Arbetsgruppen för konstnärlig 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 370 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 FoU 
  
 Publiceringsutskottet 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 1 
  
 Totalt Vetenskapsrådet 
  
 93 
  
 119 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 44 
  
 56 
  
 Riksbankens Jubileumsfond 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter (vetensk) 
  
 2 
  
 2 
  
 Ledamöter (riksdagen) 
  
 1 
  
 5 
  
 Suppleanter (vetensk) 
  
 2 
  
 2 
  
 Suppleanter (riksdagen) 
  
 4 
  
 2 
  
 Arbetsutskott 
  
 1 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 RJ:s beredningsgrupper 
  
 Ordförande 
  
 3 
  
 3 
  
 Ledamöter (vetensk) 
  
 14 
  
 27 
  
 Ledamöter (riksdagen) 
  
 7 
  
 6 
  
 17 
  
 5 
  
 1 
  
 Forskningssekreterare 
 16F 
  
 RJ:s områdesgrupper 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 4 
  
 Ledamöter (vetensk) 
  
 8 
  
 24 
  
 Ledamöter (samhällsrepr) 
  
 3 
  
 8 
  
 Forskningssekreterare 
  
 2 
  
 2 
  
 Totalt antal RJ 
  
 52 
  
 90 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 37 
  
 63 
  
 Därav antal vetenskapliga 
  
 ledamöter 
  
 30 
  
 64 
  
 Andel kvinnliga och manliga 
  
 vetenskapliga ledamöter 
  
 32 
  
 68 
  
 Stiftelsernas forskningsnämnd 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 2 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 8 
  
 Vetenskapssekreterare 
  
 0 
  
 1 
  
 Smith. sekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Nobelstiftelsen 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 5 
  
 Ersättare 
  
 1 
  
 1 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Trustee chairman 
  
 1 
  
 0 
  
 Trustees 
  
 3 
  
 11 
  
 17  
 Inkl en manlig forskningsdirektör. 
 371 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Schwartz och Brown 
  
 stiftelse 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Verkställande ledamot 
  
 1 
  
 0 
  
 Huvudmännens repres 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 0 
  
 6 
  
 Mcclain och Zhang 
  
 Mcgrath stiftelse 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Verkställande ledamot 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 1 
  
 5 
  
 Stift Zhang och Estrada 
  
 Morgan 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Verkställande ledamot 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 1 
  
 Suppleant 
  
 0 
  
 1 
  
 Raymond och Allen 
  
 Lopez stift för allmännyttiga 
  
 ändamål 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 2 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Rådgivande nämnd 
  
 1 
  
 1 
  
 Totalt ovanstående stiftelser 
  
 14 
  
 56 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 20 
  
 80 
  
 KK-stiftelsen 
  (Stiftelsen för 
  
 kunskaps- och 
  
 kompetensutveckling) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 3 
  
 Vd 
  
 1 
  
 0 
  
 Vinnova 
  
 Generaldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Stabschefer 
  
 2 
  
 4 
  
 Avdelningsdirektörer 
  
 2 
  
 6 
  
 Enhetschefer 
  
 5 
  
 6 
  
 Stiftelsen för strategisk 
  
 forskning 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 6 
  
 Stint (Stiftelsen för 
  
 internationalisering) 
  
 Ordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 4 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice vd 
  
 1 
  
 0 
  
 372 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Forskningsrådet för 
  
 arbetslivsforskning och 
  
 socialvetenskap (FAS) 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 6 
  
 Ersättare 
  
 5 
  
 6 
  
 Programchef 
  
 0 
  
 1 
  
 Prioriteringskommittéer 
  
 4 
  
 3 
  
 Mistra 
  
 Ledamöter 
  
 6 
  
 5 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Skogforsk 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Smith. chef 
  
 0 
  
 1 
  
 Kommunikationsdirektör 
  
 1 
  
 0 
  
 Forskningsledare 
  
 0 
  
 1 
  
 Programchefer 
  
 2 
  
 8 
  
 Övriga chefer 
  
 0 
  
 2 
  
 SALTSA 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Programkommitté 
  
 3 
  
 6 
  
 Styrkommitté 
  
 2 
  
 2 
  
 Totalt  
 KK-stift, 
  Vinnova, 
  
 Stiftelsen för strategisk forskn, 
  
 Stint, FAS, Mistra, Skogforsk 
  
 och Saltsa 
  
 54 
  
 78 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 41 
  
 59 
  
 Anm. Mistra (Stiftelsen för miljöstrategisk forskning), Skogforsk (Skogsbrukets forsk- ningsstiftelse),  
 KK-stiftelsen 
  (Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling). 
 Tabell B 9.12 Forskningsinstitutens ledningar och gästforskare, antal och procent 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Sveriges Tekniska 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Forskningsinstitut 
  
 Marknadsdirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Teknisk direktör 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga centralt placerade 
  
 2 
  
 2 
  
 chefer 
  
 Styrelseordförande 
  
 1 
  
 0 
  
 Ledamöter 
  
 4 
  
 2 
  
 Personalrepres 
  
 1 
  
 1 
  
 Suppleanter 
  
 1 
  
 1 
  
 Totalt 
  
 9 
  
 9 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 50 
  
 50 
  
 373 
 Bilaga 4 SOU 2007:108 
  
 Nutek 
  
 Tf generaldirektör 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga ansvariga och chefer 
  
 5 
  
 4 
  
 Totalt 
  
 5 
  
 5 
  
 Institutet för 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 näringslivsforskning 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Övrig ledningsgrupp 
  
 1 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 3 
  
 8 
  
 Kollegiet för samhällsforskning 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 (SCAS) 
  
 Ledamöter 
  
 3 
  
 4 
  
 Direktorer 
  
 1 
  
 2 
  
 Totalt styrelse och ledning 
  
 4 
  
 7 
  
 Därav andel kvinnor och män 
  
 36 
  
 64 
  
 Gästforskare under  
 2006–07 
  
 6 
  
 14 
  
 Pro  
 Futura-gästforskare 
  
 5 
  
 5 
  
 Non-resident 
 long-term 
  
 1 
  
 4 
  
 fellows 
  
 Totalt antal aktiva  
 2006–07 
  
 16 
  
 30 
  
 Därav andel kvinnor och män 
  
 35 
  
 65 
  
 18 
  
 78 
  
 214 
  
 Tidigare gästforskare, totalt 
 17F 
  
 Därav andel kvinnor och män 
  
 27 
  
 73 
  
 Stockholm International Peace 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Research Institute (SIPRI) 
  
 Direktor 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice direktor 
  
 0 
  
 1 
  
 Ordförande för 
  
 0 
  
 1 
  
 forskarkollegiet 
  
 Övriga chefer 
  
 4 
  
 0 
  
 Projektledare 
  
 1 
  
 4 
  
 Forskare 
  
 5 
  
 10 
  
 Gästforskare 
  
 0 
  
 3 
  
 Totalt SIPRI 
  
 10 
  
 21 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 32 
  
 68 
  
 Utrikespolitiska institutet 
  
 Direktor 
  
 0 
  
 1 
  
 Smith. chef 
  
 0 
  
 1 
  
 Seniora forskare 
  
 9 
  
 12 
  
 18  
 Tidigare gästforskare inkluderas ej i tabellens totalsumma. 
 374 
 SOU 2007:108 Bilaga 4 
  
 Övriga forskare 
  
 2 
  
 2 
  
 Totalt 
  
 11 
  
 16 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 41 
  
 59 
  
 Studieförbundet Samhälle och 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Näringsliv (SNS) 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga ledamöter 
  
 3 
  
 5 
  
 Chefer 
  
 3 
  
 2 
  
 Förtroenderåd: ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Vice ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Hedersledamöter 
  
 0 
  
 7 
  
 Övriga valda ledamöter 
  
 28 
  
 76 
  
 Ordförande i lokalgrupper 
  
 6 
  
 19 
  
 Vetenskapliga rådet: 
  
 0 
  
 1 
  
 ordförande 
  
 Övriga ledamöter 
  
 2 
  
 1 
  
 Forskningsledare 
  
 1 
  
 6 
  
 Externa forskningsledare 
  
 2 
  
 2 
  
 Totalt SNS 
  
 45 
  
 123 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 27 
  
 73 
  
 Dessutom: Associerade 
  
 7 
  
 35 
  
 forskare (SNS) 
  
 Övriga externa forskare (SNS) 
  
 7 
  
 19 
  
 Totalt 
  
 14 
  
 54 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 21 
  
 79 
  
 Totalt forskningsinstitut 
  
 113 
  
 266 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 30 
  
 70 
  
 Källa: Hemsidor. 
 Tabell B 9.13 Folkhögskolornas rektorer, antal och procent kvinnor och män 
  
 Positioner 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Rektorer, totalt 
  
 35 
  
 113 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 24 
  
 76 
  
 Källa: Statskalendern 2006. 
 375 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2007:108 
  
 Tabell B 9.14 Folkbildningsrådet, antal och procent kvinnor och män 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Ordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 5 
  
 9 
  
 Generalsekreterare 
  
 1 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 6 
  
 10 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 38 
  
 62 
  
 Källa: Hemsida. 
 Tabell B 9.15 Vuxenutbildning (Komvux/Riley) 
  
 Position 
  
 Antal kvinnor 
  
 Antal män 
  
 Styrelseordförande 
  
 0 
  
 1 
  
 Ledamöter 
  
 2 
  
 3 
  
 Vd 
  
 0 
  
 1 
  
 Övriga chefer 
  
 2 
  
 5 
  
 Regionchefer 
  
 3 
  
 5 
  
 Totalt 
  
 7 
  
 15 
  
 Andel kvinnor och män 
  
 32 
  
 68 
  
 Källa: Hemsida. 
 376 
 Bilaga 5 
 Källförteckning över hemsidor 
 Kommentar till källorna 
 *) Betyder att information, förutom från den angivna källan, även hämtats från organisationens informationsavdelning. 
  
 Ideella och 
  
 intresseorganisationer 
  
 Källa 
  
 ABF 
  
 www.abf.se 
  
 Adoptionscentrum 
  
 www.adoptionscentrum.se 
  
 Amnesty* 
  
 www 
 HT 
  
 Carlson 
  
 Assyriska riksförbundet 
  
 http://ars 
 HT 
  
 .hujada.com 
 TH 
  
 Coffey och allergiförbundet 
  
 www.astmaochallergiforbundet.se 
  
 Bilda 
  
 www 
 HT 
  
 .bilda.nu 
 TH 
  
 Bosnisk-Hercegovinska 
  
 Riksförbundet* 
  
 www 
 HT 
  
 Kirby 
  
 Bris 
  
 www 
 HT 
  
 .bris.se 
 TH 
  
 CAN* 
  
 www 
 HT 
  
 .can.se 
 TH 
  
 Richmond* 
  
 www 
 HT 
  
 .carias.se 
 TH 
  
 De handikappades riksförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .dhr.se 
 TH 
  
 Diakonia 
  
 www 
 HT 
  
 .diakonia.se 
 TH 
  
 Djurens rätt 
  
 www 
 HT 
  
 .djurensratt.se 
 TH 
  
 Elevorganisationen 
  
 www 
 HT 
  
 .elevorg.se 
 TH 
  
 Folkbildningsförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .studieforbunden.se 
 TH 
  
 Diaz 
  Förbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .fredrikabremer.se 
 TH 
  
 Frivilliga skytterörelsen* 
  
 www 
 HT 
  
 .fsrskytte.se 
 TH 
  
 Föreningen Norden 
  
 www 
 HT 
  
 .norden.se 
 TH 
  
 Företagarna 
  
 www 
 HT 
  
 .foretagarna.se 
 TH 
  
 Greenpeace* 
  
 www 
 HT 
  
 .greenpeace.se 
 TH 
  
 377 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2007:108 
  
 Handikappförbundens 
  
 samarbetsorgan 
  
 www 
 HT 
  
 .hso.se 
 TH 
  
 HARO 
  
 www 
 HT 
  
 .haro.to 
 TH 
  
 Hem och skola 
  
 www 
 HT 
  
 .hemoskola.se 
 TH 
  
 Hjärt och Lungsjukas förening 
  
 www 
 HT 
  
 .hjart-lung.se 
 TH 
  
 Hörselskadades riksförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .hrf.se 
 TH 
  
 Individuell Människohjälp* 
  
 www 
 HT 
  
 .manniskohjalp.se 
 TH 
  
 Internationella 
  
 kvinnoförbundet för fred och 
  
 www 
 HT 
  
 Reese 
  
 frihet 
  
 IOGT-NTO 
  
 www 
 HT 
  
 .iogt.se 
 TH 
  
 Judisk krönika 
  
 www 
 HT 
  
 .judiskkronika.se 
 TH 
  
 Jägarnas riksförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .jagarnasriksforbund.se 
 TH 
  
 KFUK-KFUM 
  
 www 
 HT 
  
 .kfuk-kfum.se 
 TH 
  
 KFUK-KFUM 
  Idrott 
  
 www 
 HT 
  
 .idrott.kfuk-kfum.se 
 TH 
  
 Koloniträdgårdsförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .koloni.org 
 TH 
  
 Kristna fredsrörelsen 
  
 www 
 HT 
  
 .krf.se 
 TH 
  
 Kungliga automobilkluben 
  
 www 
 HT 
  
 .kak.se 
 TH 
  
 Kurdiska Riksförbundet* 
  
 www 
 HT 
  
 .kurdiskarf.se 
 TH 
  
 Kvinnliga bilkåren 
  
 www 
 HT 
  
 .skbr.se 
 TH 
  
 Kvinnoorganisationernas 
  
 samarbetsråd mot alkohol och 
  
 www 
 HT 
  
 .skbr.se 
 TH 
  
 narkotika 
  
 Landsrådet för Sveriges 
  
 www 
 HT 
  
 .lsu.se 
 TH 
  
 ungdomsorganisationer 
  
 Lantarbetarnas Riksförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .lrf.se 
 TH 
  
 Lantarbetarnas Riksförbund, 
  
 www 
 HT 
  
 .lrf.se 
 TH 
  
 skogsägarna 
  
 Lions 
  
 www 
 HT 
  
 .lions.se 
 TH 
  
 Livets Ord* 
  
 www 
 HT 
  
 .livetsord.se 
 TH 
  
 Lutherhjälpen 
  
 www 
 HT 
  
 .svenskakyrkan.se 
 TH 
  
 Metodistkyrkan* 
  
 www 
 HT 
  
 .metodistkyrkan.se 
 TH 
  
 Miljöförbundet jordens vänner 
  
 www 
 HT 
  
 .mjv.se 
 TH 
  
 Motorförarnas helnykterhets- 
  
 förbund 
  
 www 
 HT 
  
 .mhf.se 
 TH 
  
 Motormännens Riksförbund 
  
 www 
 HT 
  
 Sanchez 
  
 NTF 
  
 www 
 HT 
  
 Yu 
  
 Nykterhetsrörelsens 
  
 bildningsverk 
  
 www 
 HT 
  
 .nbv.se 
 TH 
  
 378 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 5 
  
 Nämnden för internationell 
  
 www 
 HT 
  
 .svenskakyrkan.se 
 TH 
  
 Escobar och mission* 
  
 Pensionärernas riksorganisation www 
 HT 
  
 .pro.se 
 TH 
  
 Pingst Ung 
  
 www 
 HT 
  
 .pingstung.se 
 TH 
  
 Pingströrelsen 
  
 www 
 HT 
  
 .pingst.se 
 TH 
  
 Reumatikerförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .reumatikerforbundet.se 
 TH 
  
 RFSL 
  
 www 
 HT 
  
 .rfsl.se 
 TH 
  
 RFSU 
  
 www 
 HT 
  
 .rfsu.se 
 TH 
  
 Riksförbundet BRIS 
  
 www 
 HT 
  
 .bris.se 
 TH 
  
 Riksförbundet för Trafik- och 
  
 www 
 HT 
  
 .rtp.se 
 TH 
  
 polioskadade 
  
 Riksförbundet för 
  
 utvecklingsstörda barn, 
  
 ungdomar och vuxna 
  
 www 
 HT 
  
 Carlson 
  
 Riksförbundet hem och 
  
 www 
 HT 
  
 .hemochsamhalle.a.se 
 TH 
  
 samhälle 
  
 Riksförbundet pensionärs- 
  
 www 
 HT 
  
 .rpg.org 
 TH 
  
 gemenskap 
  
 Riksförbundet Svensk Trädgård www 
 HT 
  
 .tradgard.org 
 TH 
  
 Riksförbundet Sveriges 4H* 
  
 www 
 HT 
  
 .4h.se 
 TH 
  
 Riksförbundet Sveriges 
  
 www 
 HT 
  
 .lottorna.se 
 TH 
  
 Lottakårer 
  
 Riksförbundet Unga 
  
 www 
 HT 
  
 .rum.se 
 TH 
  
 Musikanter 
  
 ROKS 
  
 www 
 HT 
  
 .roks.se 
 TH 
  
 Romersk-Katolska 
  kyrkan 
  
 Romersk katolska kyrkan, 
  
 mailkorrespondens 
  
 Rädda Barnen 
  
 www 
 HT 
  
 .rb.se 
 TH 
  
 Röda korset* 
  
 www 
 HT 
  
 .redcross.se 
 TH 
  
 Sensus 
  
 www 
 HT 
  
 .sensus.se 
 TH 
  
 Skattebetalarna 
  
 www 
 HT 
  
 .skattebetalarna.se 
 TH 
  
 Skytterörelsens 
  
 ungdomsorganisation 
  
 www 
 HT 
  
 Martin 
  
 Stadsmissionen 
  
 www 
 HT 
  
 .stadsmissionen.se 
 TH 
  
 Studiefrämjandet 
  
 www 
 HT 
  
 .studieframjandet.se 
 TH 
  
 Studieförbundet bilda för kyrka 
  
 och samhälle 
  
 www 
 HT 
  
 .bilda.nu 
 TH 
  
 Svenska Afghanistankommittén www 
 HT 
  
 .sak.se 
 TH 
  
 Svenska Alliansmissonen* 
  
 www 
 HT 
  
 .alliansmissionen.se 
 TH 
  
 379 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2007:108 
  
 Svenska Baptistsamfundet Svenska Brukshundsklubben Svenska Diabetesförbundet Svenska Djurskyddsföreningen* Svenska  
 FN-förbundet 
  Svenska Folksdansringen Svenska freds- och skiljedoms- föreningen 
 Svenska Jägareförbundet Svenska Kennelklubben Svenska Kyrkans Unga Svenska Missionskyrkan Svenska Missionskyrkans Unga (SMU) 
 Svenska Naturskyddsföreningen Svenska Scoutförbundet Svenska Turistföreningen Sverigefinska riksförbundet* Sveriges Advokatsamfund Sveriges Aktiesparares Riksförbund 
 Sveriges Betodlares Centralförening Sveriges Blåbandsrörelse 
 Sveriges frö- och oljeväxtodlare Sveriges Förenade Studentkårer Sveriges kvinnolobby 
 Sveriges Pensionärers Riksförbund 
 Sveriges pensionärsförbund Sveriges Reservofficerare Sveriges Skogsvårdsförbund Synskadades Riksförbund Syrianska Riksförbundet Turkiska riksförbundet UNF 
 Unga aktiesparare 
 www 
 HT  
 .baptist.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .sbk.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .diabetes.se 
 TH 
  
 www 
 HT  
 .djurskydd.org 
 TH  
 www 
 HT  
 .sfn.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .folkdansringen.se 
 TH 
  
 www 
 HT  
 .svenskafreds.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .jagareforbundet.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .skk.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .svenskakyrkansunga.org 
 TH  
 www 
 HT  
 .missionskyrkan.se 
 TH 
  
 www 
 HT  
 .smu.se 
 TH 
  
 www 
 HT  
 .snr.se 
 TH  
 www 
 HT  
 Martinez  
 www 
 HT  
 .stfturist.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .rskl.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .advokatsamfundet.se 
 TH 
  
 www 
 HT  
 .aktiespararna.se 
 TH 
  
 www 
 HT  
 .betodlarna.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .blabandet.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .svenskraps.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .sfs.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .sverigeskvinnolobby.se 
 TH 
  
 www 
 HT  
 .sprf.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .spfpension.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .sverof.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .forestry.se 
 TH  
 www 
 HT  
 .srfriks.org 
 TH  
  
 www 
 HT  
 .syrianska-riks.org 
 TH 
  
 www 
 HT  
 .trf.nu 
 TH  
 www 
 HT  
 .unf.se 
 TH 
  
 www 
 HT  
 .ungaaktiesparare.se 
 TH 
  
 380 
 SOU 2007:108 Bilaga 5 
  
 Unga Örnars Riksförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .ungaornar.se 
 TH 
  
 Unicef Sverige 
  
 www 
 HT 
  
 .unicef.se 
 TH 
  
 Verdandi* 
  
 www 
 HT 
  
 .verdandi.se 
 TH 
  
 WWF 
  
 www 
 HT 
  
 .wwf.se 
 TH 
  
 Världsnaturfonden 
  
 www 
 HT 
  
 .wwf.se 
 TH 
  
 Idrottsorganisationer 
  
 Källa 
  
 Friskis  Svettis* 
  
 www 
 HT 
  
 .friskisosvettis.se 
 TH 
  
 Gymnastikförbundet* 
  
 www 
 HT 
  
 .gymnastik.se 
 TH 
  
 Korpen 
  
 www 
 HT 
  
 .korpen.se 
 TH 
  
 Riksidrottsförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .rf.se 
 TH 
  
 Svensk Friidrott 
  
 www 
 HT 
  
 .friidrott.se 
 TH 
  
 Svensk Innebandy 
  
 www 
 HT 
  
 .innebandy.se 
 TH 
  
 Svenska Basketbollförbundet 
  
 www.basket.se 
  
 Svenska Bilsportförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .sbf.se 
 TH 
  
 Svenska Bordtennisförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .svenskbordtennis.se 
 TH 
  
 Svenska Fotbollsförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .svenskfotboll.se 
 TH 
  
 Svenska Golfförbundet 
  
 Woods 
  
 .golf.se 
 TH 
  
 Svenska Gymnastikförbundet* 
  
 www 
 HT 
  
 .gymnastik.se 
 TH 
  
 Svenska Handbollförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .handboll.info 
 TH 
  
 Svenska Ishockeyförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .swehockey.se 
 TH 
  
 Svenska Motorcykel- och 
  
 Snöskoterförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .svemo.se 
 TH 
  
 Svenska Orienteringsförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .orientering.se 
 TH 
  
 Svenska Ridsportförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 Archer 
  
 Svenska seglarförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .svensksegling.se 
 TH 
  
 Svenska simförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .simforbundet.se 
 TH 
  
 Svenska Skidförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .skidor.com 
 TH 
  
 Svenska Skolidrottsförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .skolidrott.se 
 TH 
  
 Svenska Sportskytteföreningen 
  
 www 
 HT 
  
 .sportskytte.se 
 TH 
  
 Svenska Tennisförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .tennis.se 
 TH 
  
 Arbetsgivarorganisationer 
  
 Källa 
  
 Almega  
 IT-företagens 
  
 Arbetsgivarorganisation 
  
 www 
 HT 
  
 .almega.se 
 TH 
  
 Almega Samhallförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .almega.se 
 TH 
  
 Almega Tjänsteförbunden 
  
 www 
 HT 
  
 .almega.se 
 TH 
  
 381 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2007:108 
  
 Arbetsgivaralliansen 
  
 www 
 HT 
  
 .arbetsgivaralliansen.se 
 TH 
  
 Bemanningsföretagen 
  
 www 
 HT 
  
 .almega.se 
 TH 
  
 Betongvaruindustrin 
  
 www 
 HT 
  
 .almega.se 
 TH 
  
 Bil Sweden 
  
 www 
 HT 
  
 .bilsweden.se 
 TH 
  
 Biltrafikens 
  
 Arbetsgivareförbund* 
  
 www 
 HT 
  
 .transportgruppen.se 
 TH 
  
 Bussarbetsgivarna* 
  
 www 
 HT 
  
 .transportgruppen.se 
 TH 
  
 Byggnadsämnesförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .baf.se 
 TH 
  
 Elektriska Installatörs- 
  
 organisationen 
  
 www 
 HT 
  
 .eio.se 
 TH 
  
 Elgrossisternas 
  
 arbetsgivareförening 
  
 Telefonkontakt 
  
 Energiföretagens Arbetsgivare- 
  
 www 
 HT 
  
 .efa.se 
 TH 
  
 förening 
  
 Flygarbetsgivarna* 
  
 www 
 HT 
  
 .transportgruppen.se 
 TH 
  
 Försäkringsbranschens 
  
 www 
 HT 
  
 .fao.se 
 TH 
  
 arbetsgivareorganisation 
  
 Grafiska företagens förbund 
  
 www 
 HT 
  
 .grafiska.se 
 TH 
  
 Industri- och kemigruppen 
  
 Industrins Byggmaterialgrupp 
  
 www 
 HT 
  
 .byggmaterialgruppen.se 
 TH 
  
 IT-företagen 
  
 www 
 HT 
  
 .itforetagen.se 
 TH 
  
 Jernkontoret 
  
 www 
 HT 
  
 .jernkontoret.se 
 TH 
  
 Kemisk-Tekniska 
  leverantör- 
  
 www 
 HT 
  
 Cooke 
  
 förbundet* 
  
 Kooperationens Förhandlings- 
  
 www 
 HT 
  
 .kfo.se 
 TH 
  
 organisation* 
  
 Landstingsförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .skl.se 
 TH 
  
 Ledarna 
  
 www 
 HT 
  
 .ledarna.se 
 TH 
  
 Livsmedelsföretagen 
  
 www 
 HT 
  
 .li.se 
 TH 
  
 Läkemedelsindustriföreningen 
  
 www 
 HT 
  
 .lif.se 
 TH 
  
 Maskinentreprenörerna 
  
 Medie- och Informations- 
  
 arbetsgivarna 
  
 www 
 HT 
  
 .almega.se 
 TH 
  
 Motorbranschens Arbetsgivare- 
  
 www 
 HT 
  
 .transportgruppen.se 
 TH 
  
 förbund* 
  
 Petroleumbranschens 
  
 www 
 HT 
  
 .transportgruppen.se 
 TH 
  
 Arbetsgivareförbund* 
  
 Plast- och Kemiföretagen 
  
 www 
 HT 
  
 .plastkemiforetagen.se 
 TH 
  
 Plåtslageriernas riksförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .plr.se 
 TH 
  
 382 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 5 
  
 Skogs- och lantarbets- 
  
 www 
 HT 
  
 .sla-arbetsgivarna.org 
 TH 
  
 givareförbundet* 
  
 Skogsindustrierna 
  
 www 
 HT 
  
 .skogsindustrierna.org 
 TH 
  
 Stål- och metallförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .metallgruppen.se 
 TH 
  
 SVEMEK 
  
 www 
 HT 
  
 .metallgruppen.se 
 TH 
  
 Green* 
  
 www 
 HT 
  
 .metallgruppen.se 
 TH 
  
 Svensk Handel 
  
 www 
 HT 
  
 .svenskhandel.se 
 TH 
  
 Svenska 
  
 Fabriksbetongföreningen 
  
 www 
 HT 
  
 .fabriksbetong.se 
 TH 
  
 Svenska Kommunförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .skl.se 
 TH 
  
 Svenskt Näringsliv 
  
 www 
 HT 
  
 .svensktnaringsliv.se 
 TH 
  
 Sveriges Bergmaterialindustri 
  
 www 
 HT 
  
 .sbmi.org 
 TH 
  
 Sveriges Byggindustrier 
  
 www 
 HT 
  
 .bygg.org 
 TH 
  
 Sveriges Hamnar* 
  
 www 
 HT 
  
 .transportgruppen.se 
 TH 
  
 Sveriges Kommuner och 
  
 www 
 HT 
  
 .skl.se 
 TH 
  
 Landsting 
  
 Sveriges Managementkonsulter 
  
 www 
 HT 
  
 .samc.se 
 TH 
  
 Sveriges Redareförening 
  
 www 
 HT 
  
 .sweship.se 
 TH 
  
 Sveriges Hotell- och 
  
 www 
 HT 
  
 .shr.se 
 TH 
  
 restaurangföretagare 
  
 Sågverkens Riksförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .sagverk.se 
 TH 
  
 Teknikföretagen 
  
 www 
 HT 
  
 .teknikforetagen.se 
 TH 
  
 TEKOindustrierna 
  
 www 
 HT 
  
 .teko.se 
 TH 
  
 Trä- och 
  
 möbelindustriförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .tmf.se 
 TH 
  
 VVS-installatörerna 
  
 www 
 HT 
  
 .vvsi.se 
 TH 
  
 Vårdföretagarna 
  
 www 
 HT 
  
 .vardforetagarna.se 
 TH 
  
 Återvinningsindustrierna 
  
 www 
 HT 
  
 .recycling.se 
 TH 
  
 Fackföreningar 
  
 Källa 
  
 Byggnads 
  
 www 
 HT 
  
 .byggnads.se 
 TH 
  
 Fastighetsanställdas förbund 
  
 www 
 HT 
  
 .fastighets.se 
 TH 
  
 Grafiska fackförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .grafiska.se 
 TH 
  
 Handels 
  
 www 
 HT 
  
 .handels.se 
 TH 
  
 Hotell- och restaurangfacket 
  
 www 
 HT 
  
 .hrf.net 
 TH 
  
 IF Metall 
  
 www 
 HT 
  
 .ifmetall.se 
 TH 
  
 Kommunal 
  
 www 
 HT 
  
 .kommunal.se 
 TH 
  
 Livsmedelsarbetareförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .livs.se 
 TH 
  
 383 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2007:108 
  
 LO 
  
 www 
 HT 
  
 .lo.se 
 TH 
  
 SEKO 
  
 www 
 HT 
  
 .seko.se 
 TH 
  
 Skogs och träfacket 
  
 Skogs och träfacket, personal- 
  
 avdelning 
  
 Svenska elektrikerförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .sef.com 
 TH 
  
 Svenska musikerförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .musikerforbundet.se 
 TH 
  
 Svenska målareförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .malareforbundet.a.se 
 TH 
  
 Svenska målareförbundet 
  
 Svenska pappersindustri- 
  
 arbetareförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .pappers.se 
 TH 
  
 Svenska 
  
 transportarberareförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .transport.se 
 TH 
  
 Sveriges tandläkarförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .tandlakarforbundet.se 
 TH 
  
 Agrifack 
  
 www 
 HT 
  
 .agrifack.se 
 TH 
  
 Civilekonomerna 
  
 www 
 HT 
  
 .civilekonomerna.se 
 TH 
  
 Civilingenjörsörbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .cf.se 
 TH 
  
 DIK 
  
 www 
 HT 
  
 .dik.se 
 TH 
  
 Förbundet Sveriges 
  
 www 
 HT 
  
 .fsa.akademikerhuset.se 
 TH 
  
 arbetsterapeuter 
  
 Ingenjörsförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .ing.se 
 TH 
  
 Jusek 
  
 www 
 HT 
  
 .jusek.se 
 TH 
  
 Kyrkans akademikerförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .kyrka.se 
 TH 
  
 Legitimerade sjukgymnasters 
  
 riksförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .sjukgymnastförbundet.se 
 TH 
  
 Lärarnas riksförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .lr.se 
 TH 
  
 Naturvetareförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .naturvetareforbundet.se 
 TH 
  
 Officersförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .officersforbundet.se 
 TH 
  
 SACO 
  
 www 
 HT 
  
 .saco.se 
 TH 
  
 SACO-förbundet 
  trafik och 
  
 www 
 HT 
  
 .trafikochjarnvag.se 
 TH 
  
 järnväg 
  
 SRAT 
  
 www 
 HT 
  
 Hamilton 
  
 SSR 
  
 www 
 HT 
  
 .akademikerforbundetssr.se 
 TH 
  
 Sveriges arkitekter 
  
 www 
 HT 
  
 .arkitekt.se 
 TH 
  
 Sveriges farmacevtförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .farmacevtforbundet.se 
 TH 
  
 Sveriges fartygsbefälsförening 
  
 www 
 HT 
  
 .sfbf.a.se 
 TH 
  
 Sveriges läkarförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .lakarforbundet.se 
 TH 
  
 Sveriges psykologförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .psykologforbundet.se 
 TH 
  
 Sveriges Reservofficersförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .srof.org 
 TH 
  
 Sveriges skolledarförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .skolledarna.se 
 TH 
  
 384 
  
 SOU 2007:108 Bilaga 5 
  
 Sveriges tandläkarförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .tandlakarforbundet.se 
 TH 
  
 Sveriges 
  
 www 
 HT 
  
 .sulf.se 
 TH 
  
 universitetslärarförbund 
  
 Sveriges veterinärförbund 
  
 www 
 HT 
  
 Adams 
  
 Facket för försäkring och 
  
 www 
 HT 
  
 .ftf.org.se 
 TH 
  
 finans 
  
 Farmaciförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .farmaciforbundet.se 
 TH 
  
 Finansförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .finansforbundet.se 
 TH 
  
 Försvarsförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .forsvarsforbundet.se 
 TH 
  
 HTF 
  
 www 
 HT 
  
 .htf.se 
 TH 
  
 Journalistförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .sjf.se 
 TH 
  
 Lärarförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .lararforbundet.se 
 TH 
  
 Polisförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .polisforbundet.se 
 TH 
  
 SFHL 
  
 www 
 HT 
  
 .sfhl.se 
 TH 
  
 Sif 
  
 www 
 HT 
  
 .sif.se 
 TH 
  
 Skogs- och lantbruks- 
  
 www 
 HT 
  
 .slf.a.se 
 TH 
  
 tjänstemannaförbundet 
  
 SKTF 
  
 www 
 HT 
  
 Jones 
  
 Fackförbundet ST 
  
 www 
 HT 
  
 .st.org 
 TH 
  
 Sveriges yrkesmusikerförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .symf.se 
 TH 
  
 TCO 
  
 www 
 HT 
  
 .tco.se 
 TH 
  
 Teaterförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .teaterforbundet.se 
 TH 
  
 Tull-Kust 
  
 www 
 HT 
  
 .tullkust.se 
 TH 
  
 Vårdförbundet 
  
 www 
 HT 
  
 .vardforbundet.se 
 TH 
  
 PTK 
  
 www 
 HT 
  
 .ptk.se 
 TH 
  
 Boendeorganisationer 
  
 Källa 
  
 Villaägarnas riksförbund 
  
 www 
 HT 
  
 .villaagarna.se 
 TH 
  
 Fastighetsägarna Sverige 
  
 www 
 HT 
  
 .fastighetsagarna.se 
 TH 
  
 Sveriges BostadsrättsCentrum 
  
 www 
 HT 
  
 .sbc.se 
 TH 
  
 Hyresgästföreningen 
  
 www 
 HT 
  
 .hyresgastforeningen.se 
 TH 
  
 HSB Riksförbund* 
  
 www 
 HT 
  
 .hsb.se 
 TH 
  
 Riksbyggen 
  
 www.riksbyggen.se 
  
 385