Till statsrådet och chefen för Näringsdepartementet 
 Regeringen bemyndigade den 4 maj 2000 statsrådet Scott att tillkalla en kommitté för att lämna förslag till ansvarsområde, organisation, finansiering och arbetsformer för en ny myndighet för företagsutveckling. Kommittén har antagit namnet ARNE- kommittén. 
 Generaldirektören  
 Per-Ola 
  Howard förordnades som ord- förande och till ledamöter utsågs direktör Curry, direktör Williams, direktör Garcia, direktör  
 Parks, direktör Pierce, generaldirektör Smith och direktör Richards. Kommitténs sekre- tariat består av ekonomie doktor Parks och direktör Smith. Direktör Miller och sekreteraren Hayes knöts under augusti år 2000 till sekretariatet. 
 Kommittén har biståtts av fyra arbetsgrupper med medarbe- tare från ALMI Företagspartner AB och från NUTEK. Infor- mationsgruppen; Campbell och Martin, NUTEK, Livingston och Smith,  
 IT-gruppen; 
  HallSOU 2000:93 
 Holmgren, NUTEK och Everett, ALMI, Personal- gruppen, Gitte Leger, NUTEK och Everett, Vaughn och ekonomi/administrationsgruppen; Webster och Garrison, NUTEK och Miller, Vaughn. 
 KPMG har medverkat i arbetet genom att lämna underlag till betänkandet. 
 Kommittén har bedrivit arbetet i samråd med organisations- kommittén för en ny myndighetsorganisation för forsknings- finansiering samt med den särskilda utredaren med uppgift att forma en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar. 
 Ordförande och sekretariat samt delar av kommittén mötte den 29 augusti 2000 flertalet verkställande direktörer och ord- förande i de regionala  
 ALMI-bolagen. 
  
 Ett samrådsmöte med ett  
 50-tal 
  berörda myndigheter och organisationer hölls i Rosenbad den 12 september 2000. 
 Kommitténs ordförande har löpande informerat och för- handlat med de fackliga organisationerna. 
 Vidare har ordförande och sekretariat haft ett nära samråd med företrädare för Näringsdepartementet. 
 En referensgrupp bestående av aktiva företagare och personer som arbetar med lokal näringslivsutveckling har träffats vid två tillfällen för att diskutera den nya myndighetens roll och upp- gifter. Gruppen har bestått av näringslivschef Jones, direktör  
 Sven-Thore 
  Church, direktör Davis, utveck- lingschef Silva, direktör Matthews, direktör Carter och direktör Roberson. 
 Kommittén har tidigare överlämnat två delrapporter. I juni- rapporten redovisades principiella utgångspunkter och arbets- plan för utveckling av en ny myndighet för företagsutveckling. I augustirapporten redovisades ett budgetförslag för en ny myn- dighet för företagsutveckling. 
 SOU 2000:93 
 Beträffande myndighetens styrelse har ledamöterna Curry och Pierce anmält reservation. 
 Kommittén överlämnar härmed sitt slutbetänkande. 
 Stockholm i oktober 2000 
  
 Kim ordförande 
 Curry 
 Claes Ihre 
 Garcia 
  
 Parks 
 Pierce 
 Smith 
 Richards 
 /Dan Hjalmarsson 
 Smith 
 Miller 
 Hayes 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ............................................................. 
  
 11 
  
 1 
  
 Uppdraget .............................................................. 
  
 15 
  
 1.1 
  
 Direktiven............................................................................ 
  
 15 
  
 1.2 
  
 Uppläggningen av arbetet................................................... 
  
 17 
  
 1.3 
  
 Betänkandets disposition.................................................... 
  
 19 
  
 2 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för 
  
 företagsutveckling ................................................... 
  
 23 
  
 2.1 
  
 Inledning.............................................................................. 
  
 24 
  
 2.2 
  
 Samlat grepp över statens roll i företagsutveckling .......... 
  
 24 
  
 2.2.1 Kommitténs modell för sammanslagning, 
  
 samordning och samverkan..................................... 
  
 25 
  
 2.2.2 Omvärldsaktörer och gränsytor där 
  
 sammanslagning, samordning och samverkan 
  
 blir aktuell................................................................. 
  
 27 
  
 2.2.3 Rationalisering och anpassning till nya 
  
 förhållanden.............................................................. 
  
 29 
  
 2.3 
  
 Företagens behov och tillväxtförutsättningar ................... 
  
 29 
  
 2.3.1 Företagens behov..................................................... 
  
 30 
  
 2.3.2 En organisation som tryggar verksamhetens 
  
 inriktning över tiden................................................ 
  
 34 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2000:93 
  
 2.3.3 
  
 Statliga behov av en företagsutvecklingsmyndighet – indirekta 
  
 behov......................................................................... 
  
 35 
  
 2.4 Tydligare regional närvaro .................................................. 
  
 36 
  
 2.5 
  
 Att investera i företagsutveckling och tillväxt – att 
  
 säkra den näringspolitiska inriktningen ............................. 
  
 37 
  
 2.6 
  
 En sammanhållen organisation för företagsutveckling..... 
  
 39 
  
 3 
  
 Syfte och uppgifter ................................................. 
  
 41 
  
 3.1 
  
 Syfte och uppgifter.............................................................. 
  
 42 
  
 3.1.1 
  
 Syftet......................................................................... 
  
 42 
  
 3.1.2 Den nya organisationens huvuduppgifter .............. 
  
 43 
  
 3.2 
  
 Företagsfinansiering............................................................ 
  
 44 
  
 3.2.1 
  
 Behov statliga insatser.............................................. 
  
 44 
  
 3.2.2 
  
 Den nya organisationens 
  
 finansieringsverksamhet .......................................... 
  
 47 
  
 3.2.3 
  
 Samverkan med Industrifonden.............................. 
  
 50 
  
 3.2.4 
  
 Samverkan med Innovationscentrum ..................... 
  
 51 
  
 3.2.5 Nationell samordning av IUC ................................ 
  
 52 
  
 3.2.6 Start av näringsverksamhet  
 (Starta-eget 
  
 bidraget).................................................................... 
  
 52 
  
 3.2.7 
  
 Sammanfattning ....................................................... 
  
 53 
  
 3.3 
  
 Information och rådgivning................................................ 
  
 53 
  
 3.3.1 Behov av statliga insatser ......................................... 
  
 53 
  
 3.3.2 Den nya organisationens verksamhet avseende 
  
 information och rådgivning..................................... 
  
 55 
  
 3.3.3 
  
 Samordning och samarbete...................................... 
  
 57 
  
 3.4 
  
 Nätverk och mötesplatser................................................... 
  
 58 
  
 3.4.1 Behov av nätverk och mötesplatser......................... 
  
 59 
  
 3.4.2 Den nya organisationens roll .................................. 
  
 60 
  
 3.4.3 
  
 Samordning och samarbete...................................... 
  
 61 
  
 8 
  
 SOU 2000:93 Innehåll 
  
 3.5 
  
 Regional näringslivsutveckling........................................... 
  
 62 
  
 3.5.1 Behov av regionala insatser ..................................... 
  
 62 
  
 3.5.2 Den nya myndighetens roll – nationellt och 
  
 regionalt.................................................................... 
  
 63 
  
 3.5.3 En ny regional näringspolitik: Starka regioner ...... 
  
 67 
  
 3.6 
  
 Analys och kunskapsutveckling ......................................... 
  
 68 
  
 3.7 
  
 Den nya organisationens målgrupper ................................ 
  
 69 
  
 3.7.1 
  
 De enskilda företagen .............................................. 
  
 69 
  
 3.7.2 Verksamhet riktad mot företagsutvecklande 
  
 aktörer....................................................................... 
  
 72 
  
 4 
  
 Organisation och genomförande m.m. ....................... 
  
 73 
  
 4.1 
  
 Organisationsstruktur ........................................................ 
  
 74 
  
 4.1.1 
  
 Inledning och uppgifter........................................... 
  
 74 
  
 4.1.2 
  
 Sammanslagning och strukturomvandling............. 
  
 75 
  
 4.1.3 Regional och lokal anpassning ................................ 
  
 76 
  
 4.1.4 Att verka i olika kulturer......................................... 
  
 76 
  
 4.1.5 
  
 Kommitténs förslag ................................................. 
  
 77 
  
 4.2 
  
 Sammanslagning ALMI – NUTEK (del av) ..................... 
  
 78 
  
 4.2.1 
  
 Den centrala nivån ................................................... 
  
 79 
  
 4.2.2 
  
 Den regionala nivån ................................................. 
  
 80 
  
 4.2.3 Förhållandet central – regional nivå ....................... 
  
 81 
  
 4.2.4 Styrelser i den nya organisationen .......................... 
  
 82 
  
 4.2.5 Intressebalans i den nya organisationen................. 
  
 85 
  
 4.2.6 
  
 Lokalisering .............................................................. 
  
 85 
  
 4.2.7 Samverkan med Verket för innovationssystem 
  
 och Analysinstitutet................................................. 
  
 85 
  
 4.2.8 Organisationens namn NUTEK och ALMI.......... 
  
 86 
  
 4.2.9 
  
 Instruktion för myndigheten .................................. 
  
 87 
  
 4.3 
  
 Kompetensförsörjning, utvecklingsfrågor m.m................ 
  
 87 
  
 4.3.1 
  
 Rekrytering och kompetensutveckling .................. 
  
 87 
  
 4.3.2 Organisationens behov av kunskapshantering ...... 
  
 90 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2000:93 
  
 4.4 
  
 Genomförandet ................................................................... 
  
 90 
  
 4.4.1 Start av ny myndighet – steg 1 ................................ 
  
 91 
  
 4.4.2 Utveckling av regional organisation – steg 2 ......... 
  
 92 
  
 4.5 
  
 Finansiering och budget...................................................... 
  
 93 
  
 4.5.1 
  
 Utgångspunkter ....................................................... 
  
 93 
  
 4.5.2 
  
 Utgångspunkter för sakanslag................................. 
  
 94 
  
 4.5.3 Preliminär budget 2001 för 
  
 företagsutvecklingsmyndigheten ............................ 
  
 96 
  
 4.5.4 
  
 Kostnader inom finansieringsverksamheten .......... 
  
 96 
  
 4.5.5 
  
 Omställningskostnader............................................ 
  
 99 
  
 Reservation. 
  
 ................................................................ 
  
 101 
  
 Bilagor 
  
 1 
  
 Kommittédirektiv.............................................................. 
  
 103 
  
 2 
  
 Nulägesbeskrivning av systemet för statliga insatser 
  
 till företagsutveckling........................................................ 
  
 115 
  
 3 
  
 Finansieringsformer .......................................................... 
  
 125 
  
 4 
  
 Utkast till instruktion för den nya myndigheten............ 
  
 129 
  
 5 
  
 Förslag/stomme till regleringsbrev .................................. 
  
 137 
  
 6 
  
 Studier om företags tillväxthinder och behov av 
  
 stimulansinsatser ............................................................... 
  
 141 
  
 10 
 Sammanfattning 
 Statens insatser för företagsutveckling genomförs av ett stort antal aktörer på olika nivåer i samhället. Till detta kommer flera hundra olika organ som finansieras via strukturfonder och på annat sätt. Strukturen har växt fram mer eller mindre spontant under en lång följd av år och är idag svåröverskådlig för aktö- rerna på området och inte minst för kunderna/företagarna. Det medför dubbleringar och inbördes konkurrens och därigenom ett ineffektivt resursutnyttjande. Antalet offentliga aktörer behöver minskas och rollfördelningen klargöras. Utbudet av statligt finansierade företagsutvecklingsinsatser måste också koncentreras till nya och växande företags behov, som inte kan tillgodoses av marknaden. Den näringspolitiska inriktningen ska således vara tydlig. 
 I det följande redovisas en ny organisation och utvecklings- process för statliga insatser för företagsutveckling som syftar till att effektivisera, renodla och koncentrera denna verksamhet och samspelet med det regionala och lokala näringslivet och partner- skapet. 
 Den nya organisationen baseras inledningsvis på en samman- slagning av ALMI och del av Närings- och teknikutvecklings- verket (NUTEK) samt en samverkan i genomförandet med Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen Innovationscentrum (SIC). 
 Vidare föreslås en omfattande samordning genom att statliga anslag till företagsutveckling hanteras och tillsättande av styrel- ser i stiftelser med företagsutvecklande uppgifter görs av den nya myndigheten. 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:93 
  
 Den föreslagna sammanslagningen, samverkan och samord- ningen ger en ny organisation vars verksamhet i sin helhet om- fattar ett kapital för finansiering på sju miljarder kronor och en betydande anslagsnivå. Den nya organisationen får preciserade uppgifter när det gäller företagsfinansiering, information och rådgivning, nätverk och mötesplatser samt regional näringslivs- utveckling. Det sistnämnda innebär bl.a. ett statligt samord- ningsansvar för strukturfonderna, som under åren 2000 till 2006 förväntas göra insatser för 40 miljarder kronor, inklusive svensk medfinansiering. 
 Denna nya statliga organisation ska ses som ett första steg i en omvandlingsprocess som syftar till en betydande effektivisering av statens samlade resurser för företagsutveckling på central och regional nivå. Statens roll ska vidareutvecklas efter företagens behov, de regionala partnerskapens inriktning och organisering och de geografiska och näringsmässiga förutsättningarna. 
 Organisationens långsiktiga mandat kommer att bestämmas av Riksdagen och regeringen, bl.a. med hänsyn tagen till den parlamentariska regionkommitténs (PARK:s) betänkande, Ex- portrådsutredningens och den regionalpolitiska utredningens förslag samt förhandlingar med företrädare för landsting och självstyrelseorgan. 
 Förslagen i punktform i ett första steg; 
  
 Samgående mellan ALMI och NUTEK (del av). 
  
 Samverkan i genomförandet mellan den nya organisationen, Industrifonden och SIC. 
  
 Samordning genom ansvar för anslagen till företagsutveck- ling till Industriella utvecklingscentra (IUC), Svensk In- dustridesign, Forum för  
  
 småföretags-forskning 
  (FSF), AMV:s  
 Starta-eget 
  bidrag, Teknopoler m m. 
  
 Samordning genom att den nya myndigheten ges uppgiften att utse styrelseledamöter till t.ex. Stiftelsen Innovations- centrum och Industrifonden. 
  
 12 
  
 SOU 2000:93 
  
 Sammanfattning 
  
 I ett andra steg: 
  
 Uppdrag att arbeta med en fortsatt strukturomvandling mot en effektivare statlig medverkan i företagsutvecklingsinsatser centralt, regionalt och lokalt vilket bl.a. omfattar länsstyrel- sernas företagsfinansiering och stiftelser med företags- utvecklande verksamhet. 
  
 13 
 1 Uppdraget 
 Sammanfattning 
 Kommitténs uppdrag är att lämna förslag till utformning av en ny myndighet för företagsutveckling. Denna ska bistå företagen med information och rådgivning, nätverk och mötesplatser, företagsfinansiering och insatser som syftar till regional näringslivsutveckling. Ambitionen är att skapa en effektiv, tydlig och enkel struktur för statlig företagsutveck- ling genom sammanslagningar, samordning via anslag och samverkan i genomförandet mellan organ för statlig företags- utveckling för att möjliggöra bättre näringslivsutveckling, kundnytta och tillväxt. 
 Sammanfattningsrutor finns i inledningen av varje kapitel. 
  
 1.1 
  
 Direktiven 
  
 Statens insatser för företagsutveckling genomförs av ett stort antal aktörer på olika nivåer i samhället. Till detta kommer flera hundra olika organ som finansieras via strukturfonder och på annat sätt. Strukturen har växt fram mer eller mindre spontant under en lång följd av år och är idag svåröverskådlig för aktö- rerna på området och inte minst för kunderna/företagarna. Detta innebär dubbleringar och inbördes konkurrens och där- igenom ett ineffektivt resursutnyttjande. Det finns ett stort behov av att minska antalet aktörer och klargöra rollfördel- ningen mellan dessa. Utbudet av statligt finansierade företagsut- 
 15 
  
 Uppdraget 
  
 SOU 2000:93 
  
 vecklingsinsatser måste också tydligare koncentreras till nya och växande företags behov och till sådant som inte kan tillgodoses av marknaden. Den näringspolitiska inriktningen ska således vara tydlig. 
 Kommittén har i enlighet med regeringens proposition 1999/2000:71 om vissa organisationsfrågor inom näringspoliti- Norton och regeringens direktiv (Dir. 2000:37) i uppgift att föreslå en ny myndighet och utvecklingsprocess för statliga insatser för företagsutveckling. Syftet är att effektivisera, renodla och kon- centrera denna verksamhet och samspelet med det regionala och lokala näringslivet och partnerskapet. 
 I kommitténs uppgift ligger att ange mål, uppgifter, ansvars- fördelning, resursfördelning, organisation, kompetens, ledning och arbetsformer för en organisationsstruktur bestående av bl.a. delar av myndigheten NUTEK och ALMI Företagspartner AB med delägda dotterbolag. Förslaget innefattar också en nära samverkan i genomförandeledet med främst stiftelserna In- dustrifonden och Innovationscentrum. Ambitionen är att han- tera statliga insatser för företagsutveckling med ett helhets- perspektiv. 
 I fortsättningen, när den berörda statliga verksamheten åsyf- tas, används för helheten benämningen  
 organisationen  
 och när delarna avses används beteckningarna  
 myndigheten, aktiebolaget  
 respektive  
 stiftelsen. 
  
 Den nya organisationen ska gynna näringslivsutveckling och tillväxt. I NUTEKs nuvarande verksamhet har visionen om Sverige på medaljplats bland  
 OECD-länderna 
  i fråga om till- växt och förnyelse tjänat som ledstjärna. En sådan ambition är enligt kommittén tillämplig även för den nya myndigheten. Regeringen har i sina direktiv särskilt betonat kundnyttan, dvs. att underlätta och stärka företagens och företagarnas möjligheter att utvecklas. 
 Enligt direktiven, utredningar och den proposition som ligger till grund för direktiven, ska den nya organisationen bistå före- tagen med information och rådgivning, nätverk och mötesplat- ser, företagsfinansiering och insatser som syftar till regional 
 16 
  
 SOU 2000:93 
  
 Uppdraget 
  
 näringslivsutveckling. Kommittén har sett som sin uppgift att ytterligare konkretisera den nya myndighetens uppgifter och ange vad som är statliga uppgifter och vad som kan lämnas till andra offentliga eller privata aktörer. Kommittén har på varje område där statlig företagsutveckling förekommer övervägt behovet av sammanslagning, samordning via ansvar för anslags- hantering och samverkan i genomförandeledet och annan sam- verkan (se vidare avsnitt 2.2). 
 Färre aktörer och tydligare uppgifter är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för att den statliga näringslivs- utvecklingen ska bli effektiv. Lika viktigt är att ge den nya orga- nisationen praktiska förutsättningar för att på ett effektivt sätt kunna genomföra dessa uppgifter. Resultatstyrning, uppföljning och utvärdering är nyckelord. I direktiven talas också särskilt om att kunna behålla och utveckla kompetens samt att säkra en god kontakt och lärandeprocess med de huvudsakliga intressenterna, i första hand med företagen. Kommitténs uppgift är att skapa en modern kunskapsorganisation som i nära samspel med före- tagare, myndigheter och andra intressenter utvecklar och genomför en aktiv och effektiv politik för företagsutveckling och entreprenörskap i hela landet. 
  
 1.2 
  
 Uppläggningen av arbetet 
  
 Kommittén har arbetat med två samtidiga uppgifter. Dels själva utredningsarbetet som pågått från juni till oktober 2000, med en delrapport i juni, budgetförslag den 7 augusti och nu förelig- gande slutbetänkande, dels ett praktiskt arbete för att säkerställa starten av en ny organisation per den 1 januari år 2001 bestående av del av NUTEK,  
 ALMI-bolagen 
  och samverkan igenomföran- det med bl.a. Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen Inno- vationscentrum, SIC. 
 I föreliggande slutbetänkande används regeringens ställ- ningstagande till kommitténs budgetäskande som underlag lik- 
 17 
  
 Uppdraget 
  
 SOU 2000:93 
  
 som ett omfattande tidigare framtaget material om statliga insat- ser för företagsutveckling. 
 En viktig källa är den omfattande dokumentationen som ut- vecklingsfondsutredningen redovisade i anslutning till arbetet med SOU 1993:70 om  
 Velazquez för småföretagsutveckling 
 . De erfa- renheter av statlig företagsservice som samlats i avhandlingen 
 Programteori för statlig företagsservice 
 , Hjalmarsson 1998, har an- vänts. Dessa underlag har kompletterats med bl.a. FSF 1998:8 
  
 Svensk småföretagspolitik  
 och i FSF 1999:7  
 Outline of a Contem- porary Small Business Policy 
 . Den senare publikationen bygger i hög grad på ett  
  
 50-tal 
  
  svenska och internationella experters syn på statlig företagsutveckling. 
  
 Under december 1999 lämnade direktörerna Green och Clark rapporten  
 Statens åtgärder för fler och väx- ande företag  
 och i februari 2000 rapporten  
 Organisation och struktur 
 . Professor Moss redovisade  
 Utredning om vissa myndigheter  
 hösten 1999. Dessa rapporter har, tillsammans med ett stort antal tidigare studier, tjänat som underlag för kommitténs arbete (se vidare kapitel 2). 
 Kommitténs sammansättning med erfarenheter från före- tagande, NUTEK, ALMI, Industrifonden, Landstingsförbundet, Statskontoret och Arbetslivsinstitutet samt att sekretariatet haft personer med kopplingar till NUTEK och ALMI har underlättat analysarbetet och framtagandet av kommitténs förslag. 
 Kommitténs sekretariat har också haft stor nytta av referens- gruppens erfarenheter av företagande och regional näringslivs- utveckling. 
 Förslagen har utarbetats efter samråd med organisations- kommittén för en ny myndighetsorganisation för forsknings- finansiering och den särskilda utredaren för en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar. 
 Samtidigt med utredningsarbetet har kommittén bedrivit ett konkret och praktiskt arbete för att förbereda starten av en ny myndighet den 1 januari år 2001. Detta arbete har kommittén uppdragit åt fyra arbetsgrupper inom vardera områdena perso- nal, administration/ekonomi, informationsteknologi och infor- 
 18 
  
 SOU 2000:93 
  
 Uppdraget 
  
 mation. Grupperna har löpande rapporterat till kommitténs sek- retariat och svarat för underlag och förberedelser för den nya organisationen. 
 Personalen vid  
 ALMI-moderbolag 
  och NUTEK har löpande informerats. Vidare har information lämnats till ordförande och verkställande direktörer för de regionala  
 ALMI-bolagen. 
  
 Information, samråd och förhandlingar med företrädare för arbetstagarnas organisationer centralt och lokalt på ALMI och NUTEK har löpande ägt rum under tiden fram till slutbetän- kandets överlämnande. 
  
 1.3 
  
 Betänkandets disposition 
  
 Betänkandet innehåller fyra kapitel: 
  
 Kapitel 1: Uppdraget 
  
 Kapitel 2: Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling? 
  
 Kapitel 3: Konkreta uppgifter för den nya organisationen 
  
 Kapitel 4: Organisation och genomförande 
  
 I kapitel 1 ovan ges bakgrunden till arbetet. 
 I kapitel 2 redovisas motiven för en ny statlig organisation för företagsutveckling. Fyra bevekelsegrunder anges: 
  
 1. 
  
 Strukturen på företagsutvecklingsområdet är svåröverskåd- lig för företagen/kunderna, med alltför många aktörer, dub- belarbete och ineffektivt resursutnyttjande. Staten måste därför ta ett samlat grepp över statens insatser för före- tagsutveckling. 
  
 2. 
  
 Företagens behov av företagsutvecklande insatser måste preciseras och översättas till konkreta och effektiva insatser i en ny organisation för företagsutveckling. 
  
 3. 
  
 Det behövs en tydligare regional närvaro med ett decentra- liserat genomförande och en klar roll för staten i det regionala arbetet. 
  
 19 
  
 Uppdraget 
  
 SOU 2000:93 
  
 4. 
  
 Den näringspolitiska inriktningen måste säkerställas i en organisation med ett tydligt fokus på investering i tillväxt. 
  
 Kapitel 3 inriktas på organisationens konkreta uppgifter. Kom- mittén har här preciserat och renodlat den nya myndighetens uppgifter och roller gentemot företagen och andra aktörer som arbetar med företagsutveckling. Uppgifterna har delats in i fyra huvudområden; information och rådgivning, nätverk och mötesplatser, företagsfinansiering och insatser som syftar till regional näringslivsutveckling. Under varje huvudområde be- handlas behoven av insatser som underlag och motiv för beskrivning av den nya organisationens uppgifter. 
 Kapitel 4 innehåller förslag till organisation och genom- förande. En bärande tanke i kommitténs arbete har varit att se mål och huvudaktiviteter i förhållande till vad som är möjligt att göra inom ramen för statligt finansierade verksamheter. Försla- get syftar till att skapa en organisation med ett modernt kun- skapshanteringssystem och en varaktig förmåga att anpassa verk- samheten efter företagens behov och omvärldsförändringar och att över tiden svara för en nödvändig rationalisering och struk- turomvandling på företagsutvecklingsområdet. 
 Reservation har lämnats av ledamöterna Curry och Pierce. 
 I bilaga 1 finns kommitténs direktiv. 
 I bilaga 2 redovisas vissa principiella utgångspunkter för stat- liga företagsutvecklingsinsatser. Vidare ges en kort beskrivning av nuläget när det gäller ALMI Företagspartner AB och NUTEK, som grund för resonemangen om sammanslagningen av dessa två. Härtill behandlas några andra berörda aktörer. 
 I bilaga 3 görs en kort principiell genomgång av olika former av företagsfinansiering som bakgrund till förslagen avseende fortsatta insatser på detta område. 
 I bilaga 4 lämnas förslag till instruktion för den nya myndig- heten. 
 I bilaga 5 förslag till regleringsbrev. 
 20 
  
 SOU 2000:93 
  
 Uppdraget 
  
 I bilaga 6 listas de studier rörande företagens behov av statliga företagsutvecklingsinsatser som kommittén använt i sina analy- ser. 
 21 
  
 2 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 Sammanfattning 
 Kommittén fördjupar i detta kapitel de argument som angivits i direktiven och samlar dessa i fyra grundläggande motiv för en ny organisation för företagsutveckling: 
  
 1. 
  
 Att genom en metod med sammanslagningar, samordning via anslag och samverkan i genomförandet ta  
  
 ett samlat grepp över statens roll i företagsutveckling. 
  
 2. 
  
 Att kunna sätta  
 företagens tillväxtförutsättningar och behov  
 i fokus. 
  
 3. 
  
 Att genom en ny organisation för företagsutveckling skapa förutsättningar för en  
  
 tydlig regional närvaro. 
  
 4. 
  
 Att ha en tydlig näringspolitisk inriktning med  
  
 investeringar i företagsutveckling 
 , genom flera nya företag och tillväxt i befintliga företag. 
 Kommitténs slutsats är att det behövs en statlig organisation för företagsutveckling för att dessa olika motiv ska kunna vägas samman i en effektiv helhet. Uppgiften för den nya organisatio- nen blir således att ta ett samlat grepp med en tydlig regional närvaro samtidigt som företagens behov tillgodoses inom ramen för en tydlig näringspolitisk inriktning. 
 23 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 SOU 2000:93 
  
 2.1 
  
 Inledning 
  
 Regeringen anger i direktiven till kommittén att det behövs en ny organisation för statlig företagsutveckling. Kommittén för- djupar i detta kapitel de argument som angivits i direktiven och samlat dessa i fyra grundläggande motiv för en ny organisation för företagsutveckling. Dessa är att: 
  
 ta ett samlat grepp över statens roll i företagsutveckling 
  
 kunna sätta företagens tillväxtförutsättningar och behov i fokus 
  
 genom en ny organisation för företagsutveckling skapa förutsättningar för en tydlig regional närvaro. 
  
 ha en tydlig näringspolitisk inriktning med investeringar i företagsutveckling, genom att verka för flera nya företag och tillväxt i befintliga företag. 
  
 2.2 
  
 Samlat grepp över statens roll i företagsutveckling 
  
 Antalet närings- och regionalpolitiska aktörer är mycket stort (se figur 1). Strukturen har växt fram utan tydlig samordning under en lång följd av år och är idag svåröverskådlig. Driv- krafterna har utgjorts av nya nationella satsningar som t.ex. ut- vecklingen av industriella utvecklingscentra och ett ökat regio- nalt och kommunalt engagemang för näringslivsfrågor. Lands- tingen, självstyrelseorganen och kommunerna har etablerat ett stort antal särskilda näringslivsorgan, kommunala näringslivs- bolag m.m. Detta har ofta gjorts med delfinansiering från de olika struktur- och ramprogram som etablerats inom ramen för den europeiska gemenskapen och på senare år även i anslutning till arbetet med regionala tillväxtavtal. Resultatet har blivit att ett stort antal nya aktörer har lagts till de redan etablerade företags- utvecklande organisationerna. Vissa av dessa aktörer beskrivs mer kortfattat i bilaga 1. 
 24 
  
 SOU 2000:93 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 Det stora antalet närings- och regionalpolitiska aktörer vållar problem med bl.a. överlappning och konkurrens. Ofta uppfattas också stödstrukturen som svåröverskådlig för företagarna och för andra närings- och regionalpolitiska aktörer. 
 I kommittédirektiven och propositionen som ligger till grund för kommitténs arbete anges att ALMI och delar av NUTEK ska slås samman och att den nya myndigheten ska ha en central samordnande och samverkande roll inom politikområdet. I direktiven nämns också ett flertal områden där gränsytor gent- emot omgivande aktörer måste förtydligas, både avseende sam- ordning mot aktörer direkt inriktade mot företagsutveckling och när det gäller områden där den nya myndigheten behöver ut- veckla och fördjupa samarbetet med andra aktörer och myndig- heter. 
 I det följande beskrivs översiktligt de aktörer som på ett eller annat sätt är beroende av eller påverkar den nya myndigheten för företagsutveckling. Beskrivningen anger ramar och gränsytor med utgångspunkt i  
 vilka  
 aktörerna är, principer för  
 hur  
 samver- kan och gränsytor mot omgivningen kan se ut, samt  
 var  
 behov finns för olika former av samverkan. I kapitel 3 där myndig- hetens verksamhet presenteras mer konkret kommer viktiga relationer med omgivande aktörer att preciseras ytterligare. 
  
 2.2.1 
  
 Kommitténs modell för sammanslagning, samordning och samverkan 
  
 Kommittén använder följande begrepp och modeller:  
 Sammanslagning  
 kan ske genom en fullständig fusion, dvs. att 
 två organ går samman och bildar en gemensam myndighet eller ett bolag. Sammanslagning kan också innebära att verksamheten samlas i en koncern med gemensam ledning, t.ex. som i detta fall när statens aktier i ALMI föreslås föras över till den nya myn- digheten för företagsutveckling med ALMI som den regionala aktören. 
 25 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 SOU 2000:93 
  
 Samordning via anslag  
 innebär att anslagen som tidigare han- terats på olika håll samlas på ett ställe för att därigenom möjlig- göra en bättre överblick och en sammanvägning av resurser för att effektivisera användningen och undvika dubbleringar och inbördes konkurrens i systemet. I detta sammanhang handlar det om ansvar för anslagen för företagsutveckling till Industriella utvecklingscentra (IUC), Svensk Industridesign, Forum för småföretagsforskning (FSF),  
 Starta-eget 
  bidrag och teknopoler m.m. och i ett senare skede eventuellt länsstyrelsens företag- sfinansiering. 
 Organisationen bör också, inom ramen för ett slags ägarroll, kunna beställa och värdera  
 verksamhetsrapporter  
 m.m. från de berörda organen. Det underlättar en samlad analys av statligt initierade aktiviteter och ger underlag för förslag till förbätt- ringar inom näringspolitiken. 
 Vidare skulle myndigheten kunna ta över den roll som reger- ingen och Näringsdepartementet har när det gäller att  
 utse styrel- ser  
 i respektive näringspolitiska företagsfinansierande organ. En sådan beslutsordning bör leda till en bättre samordning med viss personunion i olika styrelser. Det är väsentligt att styrelserna innehåller personer med aktuell erfarenhet av att arbeta i näringslivet. Modellen innebär i praktiken i vissa fall att myn- digheten tar över Näringsdepartementets roll gentemot berörda organ. 
  
 Samverkan i genomförandet  
 innebär att fristående aktörer genom t.ex. avtal förbinder sig att samverka i det praktiska arbetet. Det kan i detta sammanhang illustreras med att den nya myndigheten av Industrifonden föreslås få i uppdrag att handha lånefinansiering i tidiga skeden. Uppdraget ges inom ramen för ett avtal där myndigheten sköter verksamheten och rekommen- derar ett beslut som sedan slutgiltigt fastställs av stiftelsen. Genom en sådan samverkan kan antalet aktörer med direkta kontakter med företagen/kunderna begränsas. Vidare innebär detta att det praktiska arbetet med finansieringen kan samordnas med annan liknande statlig finansieringsverksamhet, så att effek- tivitetsvinster kan uppkomma. 
 26 
  
 SOU 2000:93 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 Det bör självfallet beaktas att en mycket långtgående samord- ning kräver samtycke av de aktuella organen. Kommittén räknar med att dessa organs styrelser och företrädare för Näringsdepar- tementet kan finna övervägande fördelar med en sådan samord- ning. 
  
 Samverkan/information  
 innebär att genom information och samråd utveckla tydliga roller och verksamhetsinriktningar. I detta sammanhang kan nämnas olika aktiviteter, allt från att sprida information, ordna seminarier och mässor till att genom- föra gemensamma kampanjer och uppdrag. 
  
 2.2.2 
  
 Omvärldsaktörer och gränsytor där sammanslagning, samordning och samverkan blir aktuell 
  
 Aktörerna i den nya myndighetens omvärld kan grovt delas in i de som har direkt företagsutvecklande verksamhet och de som mer indirekt påverkar förutsättningarna för företagande. 
 Figuren nedan ger en bild av mängden aktörer i företagsut- vecklingsmyndighetens omvärld, utan att vara heltäckande. Det är framför allt alla aktörer på den lokala/regionala nivån som inte tagits med i bilden. Enligt professor Manning utred- ning rör det sig om flera hundra aktörer. 
 Figuren nedan illustrerar omvärlden utifrån den nya myndig- hetens perspektiv, med syfte att försöka tydliggöra olika gräns- ytor för relationer till andra aktörer. 
 Beskrivningen berör olika nivåer. Det finns en europeisk, en nationell och en regional/lokal nivå av aktörer som den nya organisationen i olika grad behöver beakta. Dessa olika nivåer samspelar på många olika sätt. I figuren illustreras de olika organ som kan bli föremål för sammanslagningar, samordning via an- slag, samverkan i genomförandet och annan samverkan med den nya organisationen. 
 27 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 SOU 2000:93 
  
 Figur 1.  
 Den nya myndighetens omvärld – gränsytor mot omgi- vande aktörer. 
 SAMVERKAN/INFORMATION 
  
 Skattemyndigheten 
  
 Nordiska Inv.banken 
  
 Kommerskollegium 
  
 Glesbygdsverket 
  
 Sv.geologiska undersökning 
  
 Konkurrensverket 
  
 6:e  
 AF-fonden 
  
 JobsSociety 
  
 Forskningsstif. 
  
 EU:s ramprogram 
  
 (KK.SFS.mfl) 
  
 för FoU 
  
 SAMVERKAN I GENOMFÖRANDET 
  
 Eur.Investerings- 
  
 Energimyndigheten 
  
 Industrifonden 
  
 Stift. Innovationscentrum 
  
 banken 
  
 Nya institutet för analys 
  
 Nya  
 FoU-myndig- 
  
 Invandrarverket 
  
 IndustriforsknInst. 
  
 heten 
  
 Exportrådet 
  
 AMV 
  
 SAMORDNING VIA ANSLAG 
  
 Svensk-norska 
  
 Naturvårdsverket 
  
 Industrifonden 
  
 RRV 
  
 ISA 
  
 FSF 
  
 Svensk Industridesign 
  
 IUC 
  
 Skolverket 
  
 PRV 
  
 SAMMANSLAGNING 
  
 Central nivå 
  
 NOU 
  
 Den n 
 y 
 a myndighete 
 n 
  
 Regional/lokal nivå 
  
 ALMI/NUTEK 
  
 EIC 
  
 Starta eget 
  
 Teknopoler 
  
 bidrag 
  
 LAN 
  
 IRC 
  
 Exportcentral 
  
 LKU 
  
 Teknik- 
  
 parter 
  
 Länsstyrelsens projektmedel 
  
 Handels- 
  
 Norrlands- 
  
 fonden 
  
 BIC 
  
 kammaren 
  
 Teknikbrostiftelser 
  
 Universitet/högskolor 
  
 Företagarorg. 
  
 Nyföretagscentral 
  
 Landstingen 
  
 Kommuners näringslivsorgan 
  
 Lokala sammanslutningar 
  
 Arbetsförmedlingar 
  
 28 
  
 SOU 2000:93 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 2.2.3 
  
 Rationalisering och anpassning till nya förhållanden 
  
 Dagens struktur är ett resultatet av ett stort antal beslut utan verklig samordning. De många beslut om att inrätta nya organ eller att finansiera nya verksamheter har utgjort svar på behovet att hantera nya problem och möjligheter. Det är viktigt att sådana nya möjligheter och behov beaktas även i framtiden. Det är därför av stor betydelse att den statliga företagsutvecklande verksamheten, liksom verksamhet i näringslivet, ständigt anpas- sas till nya förhållanden och till de möjligheter som ges. 
 Statliga verksamheter skiljer sig dock på en avgörande punkt från den anpassning som ständigt sker på privata marknader. När kommersiella marknader oavbrutet förändras genom att vissa företag inte längre förmår vara lönsamma och tvingas dra ned eller avveckla finns inga liknade avvecklingsmekanismer för offentligt finansierade verksamheter. Det är därför av mycket stor betydelse att det finns en aktör – den nya organisationen för företagsutveckling – som kan svara för att nya nödvändiga insat- ser görs, men också att verksamheter och organ som inte längre fyller sin funktion avvecklas. Den senare, avvecklingsfunktio- nen, har enligt många bedömare, däribland Miller och Lyons 1999, varit dåligt utvecklad i den svenska företagsutvecklings- politiken. 
  
 2.3 
  
 Företagens behov och tillväxtförutsättningar 
  
 Ett avgörande motiv för att skapa en ny organisation för före- tagsutveckling är att skapa förutsättningar för en mer tydlig inriktning mot företagens behov och tillväxtförutsättningar. I utgångspunkterna för kommitténs arbete ligger att den nya organisationen i alla delar ska utgå från företagens möjligheter och behov. Regeringen har i proposition 1999/2000:71 uttryckt detta som att myndigheten ska ha en tydlig kundnytta. Syftet är att underlätta företagsutveckling ur ett efterfrågestyrt perspek- tiv. 
 29 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 SOU 2000:93 
  
 I följande avsnitt diskuteras de grundläggande behov som kan identifieras hos små och medelstora företag och vilka krav detta ställer på en ny organisation för företagsutveckling. 
  
 2.3.1 
  
 Företagens behov 
  
 Företagens tillväxtförutsättningar bestäms av ett stort antal faktorer. Det råder stor enighet om att de makroekonomiska villkoren är avgörande. Det behövs en samhällsekonomi i balans, ett effektivt skattesystem, ett stabilt och till de rådande villkoren anpassat regelverk, positiva attityder till företagande och entre- prenörskap, tillgång till välutbildade medarbetare, goda vidare- utbildningsmöjligheter, en vital forskning och utveckling, en väl fungerande infrastruktur med vägar, järnvägar, hamnar, flygför- bindelser och inte minst effektiva elektroniska kommunika- tionssystem av internationell toppkvalitet. I Hendrix och Lyons utredning år 1999 om  
 Statens åtgärder för fler och växande företag  
 läggs stor vikt vid de allmänna villkorens bety- delse. Även den utredningen pekar på behovet av att komplet- tera de generella insatserna med bl.a. kunskapsplattformar och insatser för företagande i speciella grupper. 
 Många behovsstudier 
 Ett flertal svenska och utländska utredningar och rapporter bely- ser småföretagens behov av företagsstödjande insatser och små- företagens problembild, se bilaga 5. 
 Gemensamt för många av dessa utredningar är att de saknar en fördjupad analys av varför insatserna görs och på vilket sätt de förväntas ge positiva effekter för företagen och för samhället i stort. I Hjalmarsson 1998 om  
 Programteori för statlig företagsser- vice  
 diskuteras dessa luckor i den teoretiska och praktiska analy- sen rörande företagsutveckling. 
 30 
  
 SOU 2000:93 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 Även om den teoretiska grundvalen är svag finns ett antal väsentliga resonemang i dessa utredningar och rapporter, som den nya organisationen kan ha som utgångspunkt för det fort- satta arbetet. Dessutom finns några områden där olika expertut- redningar har kommit till en gemensam åsikt om behoven av småföretagsfrämjande insatser. 
 Information, rådgivning, nätverk och mötesplatser 
 Beträffande de företagsutvecklande insatserna är utredningarna tämligen överens i sin behovsanalys när det gäller information och rådgivning. Det finns ett behov av att enkelt kunna hämta information om de regler och förutsättningar som gäller för företagandet. Utvärderingar av t.ex. Startlinjen på NUTEK visar att de som ringer uppskattar att på ett och samma ställe kunna få information om många av de praktiska frågorna som måste hanteras vid en företagsstart. 
 De regionala  
 ALMI-bolagen 
  möter också en stor efterfrågan på information om regelverk, stödsystem och olika typer av företagsservice. 
 För att komplettera bilden i olika utredningar m.m. har kom- mittén inhämtat erfarenheter från ett  
 20-tal 
  aktiva företagare och auktoriserade revisorer samt diskuterat frågan om information i den särskilda referensgruppen som knutits till kommittén. Dessa intervjuer och diskussioner bekräftar bilden av att det finns ett stort behov av denna typ av information och att denna inte spontant finns tillgänglig på marknaden. 
 När det gäller rådgivning i enskilda företag konstaterar flera utredningar och de revisorer som kontaktats att det finns ett stort privat serviceutbud och att det därför gäller att vara noga med gränsdragningen mellan det privata utbudet och det som staten medverkar till. En vanlig uppfattning är att statliga insat- sen måste vara av kompletterande karaktär. I en tidigare utred- ning,  
 Velazquez för småföretagsutveckling  
 (SOU 1993:70) sägs i denna fråga: 
 31 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 SOU 2000:93 
  
 Den strategiska rådgivningen är av en annan typ än de kommer- siella tjänsterna på marknaden. Ofta är det frågan om att skapa arenor där småföretagare kan utveckla produkter, tjänster och affärsidéer. 
 ALMI har i sina egna kundundersökningar frågat företagen vilka konsultuppgifter som är viktigast. Kvalificerad rådgivning, kun- skapsöverföring och kontaktförmedling har i dessa undersök- ningar särskilt understrukits av de tillfrågade småföretagen. 
 Hendrix och Lyons utredning år 1999 pekar åt samma håll när de anför: 
 Information, kunskap och nätverk spelar en allt större roll för etablering och växt i företag  blir nyckeln för att få fler svenska företagare att de verkligen kan korta vägar till nya affärer och nya samarbetsmöjligheter med andra. Att utöka marknaden för företa- garna är ett annat sätt att uttrycka det. 
 Sammanfattningsvis kan det således konstateras att utvärde- ringar och analyser av småföretagspolitik alltmer kommit att understryka att småföretagens behov framför allt kan samman- fattas i rådgivning, information, nätverksbyggande samt platt- formar och arenor för kunskapsöverföring. Därutöver kan note- ras att det skett en glidning i behovsanalysen även inom detta område. De småföretagsstödjande aktörernas expertroll, där man som specialist inom ett område lämnar råd till företagare, har alltmer kommit att glida över mot en roll som nätverksbyg- gare och skapare av plattformar och arenor för kunskapsöver- föring. På dess arenor kan kunskapsöverföringen sedan ske direkt från ett företag till ett annat, med nya affärer och kon- takter som konkreta resultat. 
 Kommitténs uppfattning är att det finns ett grundläggande behov av information, rådgivning, nätverk och mötesplatser hos många små och medelstora företag. Således har information och rådgivning av både allmän och strategisk karaktär en given roll i den nya organisationens verksamhet. Dessutom har den nya ekonomins rationalitet kommit att understryka behoven av nät- 
 32 
  
 SOU 2000:93 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 verk, plattformar och arenor där små företag kan bygga upp och förstärka sina kontaktnät. 
 Behovet av finansiering 
 Behoven av statliga medel för att komplettera finansmarkna- derna förändras över tiden. Under 1960- och  
 1970-talen 
  fanns en allmän uppfattning om brister när det gällde lånekrediter. Staten svarade på detta genom att vara aktiv på denna marknad genom t.ex. den statliga Investeringsbanken och genom företagareföre- ningarna. De flesta bedömare anser idag att det inte längre finns ett generellt behov av statliga insatser på låneområdet och att rena lån mot säkerheter inte längre är ett primärt område för statlig finansieringsverksamhet. Trots detta behöver staten med- verka med riskvillig finansiering till företag i vissa branscher eller i vissa regioner dit kapitalet endast i begränsad omfattning söker sig. De områden som nu utpekas som angelägna är finan- siering i tidiga skeden, vid start av företag. Vidare råder det i stort sett enighet om att staten har en roll i de fall företag med tillväxtpotential inte kan få finansiering på marknaden. 
 I behovsstudierna diskuteras två olika grundläggande motiv för statlig finansiering. 
 Det anförs att det finns generella s.k. imperfektioner på marknaden. Den vanligaste är, som SOU 1992:95 om den svenska marknaden för projektkapital konstaterar, att det finns en systematisk skillnad mellan vad som är rationellt för ett litet företag och vad som är rationellt i ett samhällsperspektiv. En expansionsinvestering i ett litet företag kan, om den misslyckas, äventyra hela företagets fortbestånd. Detta innebär att även om risken för misslyckande är förhållandevis liten, är den ändå för stor för att det ska vara förenligt med god affärsmässighet att göra investeringen. Sett i ett samhällsperspektiv är det dock rationellt att göra investeringen, då risken i ett portföljperspek- tiv och utslagen på många företag, är förhållandevis liten. 
 33 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 SOU 2000:93 
  
 På samma sätt kan marknadsimperfektionen ses ur finansiä- rens synvinkel. SOU 1992:95 och andra utredningar pekar på att en bank eller annan finansiär som gör en bedömning inför ett eventuellt engagemang i ett litet företag, avseende ett förhållan- devis litet belopp, i praktiken måste lägga lika mycket resurser på denna bedömning som om det gällde en analys i ett större företag eller avseende ett större belopp. Det blir därför relativt sett dyrt för privata aktörer att finansiera småföretag. 
 SOU 1992:95 och andra utredningar som hävdar tesen om att eliminera marknadsimperfektioner menar därför att staten har en roll att lyfta av risk eller kostnad för att bedöma engage- manget för att därigenom få tillstånd investeringar i tillväxt. 
 Det finns också ett annat motiv. Miller och Lyons tar upp detta i sin utredning och menar att det finns fog för att kunna ge ekonomiskt stöd till speciella grupper som t.ex. arbetslösa, kvin- nor och invandrare. Det finns också en politisk uppslutning bakom insatser för att främja en utveckling mot ett ekologiskt hållbart samhälle eller för att skapa förutsättningar för en eko- nomisk tillväxt i alla delar av landet. 
 Kommitténs intervjuer, samtalen i referensgruppen och kon- takterna med de auktoriserade revisorerna ger en entydig bild av att det finns ett behov av att komplettera marknaderna med viss statlig finansiering. Det gäller nyetablering och finansiering av tillväxt. Vidare finns det i många fall goda skäl för staten att med förmånliga finansieringsvillkor främja näringslivsutvecklingen i vissa regionalpolitiskt prioriterade områden och att göra sats- ningar på särskilt prioriterade grupper eller områden. 
  
 2.3.2 
  
 En organisation som tryggar verksamhetens inriktning över tiden 
  
 Genomgången ovan leder till två slutsatser. För det första finns det ett behov av företagsutvecklande insatser, om dessa utförs så att de blir effektiva komplement till de aktörer och aktiviteter som redan finns på marknaden eller håller på att växa fram. 
 34 
  
 SOU 2000:93 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 För det andra sker stora förändringar över tiden i både behov och utbud av information, rådgivning, nätverk, mötesplatser och finansiering. Tillsammans med resonemangen om den splittrade genomförandestrukturen i föregående avsnitt ger detta två starka motiv för varför det behövs en ny organisation för före- tagsutveckling. 
 Det ena motivet är: Utan den överblick och den samord- ningsmöjlighet som ligger i en ny organisation för företagsut- veckling finns det en stort risk att statens insatser inte i tillräck- lig omfattning kommer att inriktas på företagens behov och på de områden där detta behov inte kan tillgodoses av marknaden. 
 Det andra motivet är: Företagens behov och marknadens utbud är stadda i ständigt förändring. Enligt Miller och Lyons, har 
 betydligt fler aktiviteter tillkommit än vad som avslutats och lagts ned. Överlappning mellan aktörers uppgifter har vuxit fram, mål och målkonflikter har uppstått, och inte alltid lösts. 
 Dessa hävdar också, liksom flera studier från bl.a. forsknings- stiftelsen FSF, att systemet inte är lärande, dvs. att utvärderingar och nya erfarenheter endast i mycket liten omfattning avspeglas i förändringar och anpassningar av systemet. 
 Mot denna bakgrund menar kommittén att det i hög grad behövs en ny organisation som kan svara för att den statliga företagsutvecklingen ständigt ses över och anpassas till nya vill- kor. 
  
 2.3.3 
  
 Statliga behov av en företagsutvecklingsmyndighet – indirekta behov 
  
 Vissa uppgifter som inte primärt relaterar till det enskilda före- taget och dess behov måste en organisation för företagsutveck- ling hantera. Det handlar om allt ifrån att förse andra myndig- heter och departement med analys och beslutsunderlag till hur företag påverkas av regelverk, skatter och annat av stor betydelse 
 35 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 SOU 2000:93 
  
 för företagandet. Sådana frågor kan den enskilda företagaren inte bevaka själv. 
 Föreslagen organisation kommer att få en god och fördjupad bild av företagens situation, problem och möjligheter. Dessa kunskaper måste tas tillvara av myndigheter vars verksamhet påverkar de institutionella förutsättningarna för svenska små- företag. Inom vart och ett av de fyra verksamhetsområdena som den nya organisationen föreslås arbeta med måste återföring av kunskap ske som rör de svenska småföretagens situation. Viktiga avnämare blir regeringskansliet, det nya institutet för analys, andra centrala verk och myndigheter som påverkar de institutio- nella förutsättningarna för svenska företag, exempelvis RSV, Finansinspektionen och Skolverket. 
 Andra uppgifter skapas till följd av politiska mål och direktiv. Ett sådant verksamhetsområde inom myndigheten är frågan om regionalpolitik. Riksdagen har beslutat att företag i landets strukturellt mer utsatta delar ska vara föremål för särskilda insat- ser för att därigenom motverka de negativa effekterna av den kraftiga strukturomvandlingen. En separat åtgärdsarsenal för dessa företag kommer att stå till organisationens förfogande. Mer om behoven av regionala insatser diskuteras under avsnittet om detta verksamhetsområde (se kapitel 3). 
  
 2.4 
  
 Tydligare regional närvaro 
  
 Närings- och regionalpolitiken blir till sin natur allt mer regional och lokal. Detta kommer tydligt till uttryck inom ramen för strukturfonderna och tillväxtavtalen. Allt viktigare blir också den kommunala tillväxtpolitiken och högskolornas tredje upp- gift. 
 Av stor betydelse för utvecklingen av nya former för närings- och regionalpolitik är den tilltagande regionaliseringen i landet, som följer ett europeiskt mönster. I Sverige har detta bl.a. tagit sig uttryck i att landstingens och kommunernas ledningsnivå visat ett ökat engagemang i frågor som har med utvecklingen av 
 36 
  
 SOU 2000:93 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 den egna regionen att göra. I länen med försöksverksamhet med regionalt självstyre är detta särskilt tydligt. Denna utveckling har stor betydelse för överväganden i frågan om ansvars- och upp- giftsfördelning vad gäller den regionala näringspolitiken. 
 Den parlamentariska regionkommittén, (PARK), väntas genom sitt slutbetänkande (oktober 2000) förstärka dessa ambi- tioner och föreslå utsträckt och utvidgad försöksverksamhet och ett ännu tydligare ansvar för den regionala näringspolitiken för självstyrelseorganen. 
 Det finns flera anledningar till en fortsatt regionalisering av närings- och regionalpolitiken: 
  
 Beslut ska fattas så nära genomförandet som möjligt och med rätt kompetens. 
  
 EU-programmen 
  
  och tillväxtavtalen kräver regionala partnerskap. 
  
 Det ökade kommunala engagemanget stärker det lokala per- spektivet. 
  
 De ovan beskrivna tendenserna och statens mål att komma när- mare kunden/företagaren motiverar en ny företagsutvecklings- organisation med en tydlig regional närvaro. 
 Den långtgående regionaliseringen och decentraliseringen av strukturfondsarbetet kommer att innebära att det samtidigt finns ett allt större behov av en central, nationell arena för att utbyta erfarenheter och kunskaper mellan de olika projekten och aktiviteterna. Om inte en sådan arena fungerar effektivt ökar risken för att hjulet ständigt uppfinns igen och igen i de olika regionala och lokala projekten. 
  
 2.5 
  
 Att investera i företagsutveckling och tillväxt – att säkra den näringspolitiska inriktningen 
  
 Den nya organisationen ska arbeta med företagens behov i fokus och med en tydlig regional närvaro. Lika viktigt är att insatserna görs så att den näringspolitiska inriktningen säkras. Utan en 
 37 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 SOU 2000:93 
  
 tydlig näringspolitisk inriktning kan flera svårigheter och effek- tivitetsproblem uppstå. Det räcker inte med att insatserna är bra i sig och att det företag som fått del av dessa är nöjda utan insat- serna måste göras på ett sätt som innebär bästa möjliga använ- dande av resurserna i ett samhällsperspektiv. Härvid måste vissa restriktioner eller ramar gälla för verksamheten: 
 En grundläggande princip bör vara en strävan efter att inves- teringen/insatsen ska utgöra  
 det bästa möjliga alternativet 
 , dvs. staten konsekvent, med begränsade resurser, väljer de insatser som ger största möjliga tillväxt i ett helhetsperspektiv och i för- hållande till andra alternativ. Detta kan illustreras med att en insats inom en bransch eller ett företag kan ge väsentligt mycket mer i form av tillväxt än insatser inom en annan bransch eller ett annat företag. Då bör detta få till konsekvens att staten satsar på den första även om insatsen i den andra branschen i sig är verk- ningsfull. Det blir därför viktigt att ständigt ompröva verksam- heten med avseende på var resurserna gör störst nytta. 
 En annan lika viktig princip är att insatsen ska göras så att  
 inte andra aktörer trängs undan 
 , t.ex. att privata konsulter eller finan- siärer konkurreras ut av den statliga verksamheten. En ny orga- nisation behövs för att ha den överblick som krävs för att löpande överväga var staten ska vara aktiv och vilka områden staten ska lämna därför att en privat marknad utvecklas. 
 Vidare bör statliga medel nyttjas så att de kompletterar och ger  
 multiplikatoreffekter 
 . Detta kan t.ex. handla om insatser där staten tillsammans med strukturfonderna och andra aktörer med gemensamma insatser får stora positiva effekter. 
 Slutligen blir det också viktigt att löpande och konsekvent se till att medlen används till sådant som inte annars skulle komma till stånd. Detta innebär att sträva efter additionalitet, dvs. att inte göra det andra lika gärna kan göra, utan att investeringen görs så att den verkligen  
 tillför något nytt 
 . 
 Den nya organisationen ska fungera i enlighet med dessa rikt- linjer, vilket innebär en samhällsekonomiskt effektiv investering i tillväxt och förnyelse. 
 38 
  
 SOU 2000:93 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 De medel som används ska betraktas som investeringar i företagsutveckling och inte som kostnader för subventionering av verksamheter. Varje satsad krona i form av information, råd- givning, nätverk, mötesplatser, företagsfinansiering blir en in- vestering i företagsutveckling och i tillväxt för det enskilda företaget och för samhället i stort. 
  
 2.6 
  
 En sammanhållen organisation för företagsutveckling 
  
 Kommitténs slutsats är att det behövs en statlig organisation för företagsutveckling för att de olika motiven ovan ska få verka till- sammans och bidra till en effektiv helhet. Utmaningen för den nya organisationen är således att kunna väga samman behovet av ett samlat grepp med en tydlig regional närvaro samtidigt som företagens behov tillgodoses inom ramen för en tydlig närings- politisk inriktning. 
 I tidigare näringspolitiska diskussioner har frågan om den näringspolitiska inriktningen ofta tagits upp. I t.ex. SOU 1993:70 om en  
 Strategi för småföretagsutveckling  
 sågs bristen på fokusering och oklarheter när det gällde målgrupper som ett problem. Utredaren menade att resurserna inte alltid användes så att högsta möjliga tillväxt kunde uppnås. Istället inriktades mycket av verksamheten på att bistå företag som har problem. I betänkandet diskuterades problemet med att väga samman före- tagens behov med den näringspolitiska inriktningen. 
 Behovet av att verka nära kunden har ofta tagits upp i olika sammanhang, inte minst när det gäller företagsutveckling. Den regionala närheten och tydligheten är avgörande. Samtidigt är det lika viktigt att de företagsutvecklande insatserna görs med överblick och perspektiv så att inte t.ex. konkurrenssnedvridan- de effekter uppkommer. 
 Den nya organisationens uppgift och utmaning blir därför att ständigt göra avvägningar mellan olika behov, inriktningar och krav så att en långsiktig effektiv verksamhet säkras. 
 39 
  
 Varför behövs en ny organisationsstruktur för företagsutveckling 
  
 SOU 2000:93 
  
 Figur 2.  
 Kapitel 2 i sammanfattning. 
 Företagens behov i fokus 
  
 Tydlig 
  
 Den nya 
  
 Samlat 
  
 regional 
  
 organisationen 
  
 grepp 
  
 närvaro 
  
 Investera i tillväxt 
 (näringspolitiskt fokus) 
 40 
 3 Syfte och uppgifter 
 Sammanfattning 
 Den nya organisationen ökar den yttre effektiviteten (att göra rätt saker) genom en renodling och koncentration av uppgifterna till sådant som ger stort utbyte för företagen och för samhället i form av fler och växande företag. Organisa- tionen höjer den inre effektiviteten (att göra saker rätt) genom en ökad samordning i genomförandet. 
 Den nya myndigheten ska ha ett samlat ansvar för statligt finansierad företagsutveckling inom fyra preciserade huvud- uppgifter: 
  
 Företagsfinansiering  
 ska inriktas på tidiga utvecklings- skeden och finansiering för tillväxt. Finansieringsformerna är sådd- och tillväxtkapital i olika former av riskvilliga lån och inom den regionala näringspolitiken även i form av bidrag. Den inre effektiviteten ska öka genom att finansierings- verksamheten föreslås omfatta verksamheter som idag ingår i NUTEK och ALMI samt samverkan i genomförandet med SIC och Industrifonden, som även erbjuder finansiering med eget kapital. 
  
 Information och rådgivning  
 innefattar bl.a. en informa- tionsportal dit företagen kan vända sig när det gäller alla typer av myndighetsinformation, företagsstöd m.m. På regio- nal nivå erbjuds strategisk rådgivning för företagen, medan annan rådgivning av mer specialiserad natur, som t.ex. redo- visning och teknisk konsulting inte är en uppgift för den nya organisationen. 
 41 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 Nätverk och mötesplatser  
 syftar till att erbjuda möjligheter och kontakter, ofta med internationella utblickar. Den nya organisationen ska komplettera och stödja de aktiviteter som görs centralt, regionalt och lokalt. 
 Regional näringslivsutveckling  
 syftar till att bidra till att internationellt attraktiva och funktionella regionala miljöer utvecklas i hela landet. Det statliga ansvaret för samordning av tillväxtavtal och strukturfondsverksamhet är centrala upp- gifter liksom hanteringen av det regionalpolitiska företags- stödet 
  
 Organisationen ska arbeta med analys och kunskapsut- veckling för att följa upp och effektivisera de egna verksam- heterna. Därutöver bör organisationen förmedla kunskap om företagens problem och möjligheter, som underlag för fortsatt analys och konkreta förändringar i regelverk m.m. En nära samverkan med det nya Analysinstitutet förutsätts. 
  
 3.1 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 3.1.1 
  
 Syftet 
  
 Regeringen har i direktiven till kommittén slagit fast att den nya myndigheten ska arbeta med företagsutveckling i ett tillväxt- perspektiv. De huvudaktiviteter som myndigheten ska driva framgår vidare av proposition 1999/2000:71 och direktiven. 
 Frågan om mål för företagsutveckling har berörts i flera sam- manhang. I SOU 1993:70  
 Strategi för småföretagsutveckling  
 defi- nierades målet enligt följande: 
 Utredningen föreslår att den nya organisationen (läs ALMI) skall främja utvecklingen av ett internationellt konkurrenskraftigt svenskt näringsliv. Verksamheten skall vara inriktad på renodlad näringspolitik och komplettera med insatser på de mest strategiska områdena: informationsnätverk, nyföretagandeinsatser, finansie- ring och företagsutveckling. Utredningens förslag är helt i linje med EG:s rekommendationer på området. 
 När det gäller finansiering, finansieringsmäklarroll och före- tagsutvecklande projekt skall arbetet inriktas på utvecklingsbara 
 42 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 projekt och företag, dvs. sådana som har en betydande tillväxt- och lönsamhetspotential och som kan bli internationellt kon- kurrenskraftiga, dvs. såväl exporterande som importkonkurreran- de... 
 ...Organisationen skall främja uppkomsten av nya konsult- och tjänsteföretag samt stimulera utvecklingen av nya riskkapitalkällor. 
 De mål som föreslogs i SOU 1993:70 är fortfarande relevanta. Kommittén har dock valt att formulera följande övergripande syfte för verksamheten: 
 Den nya myndigheten ska stärka företags och regioners inter- nationella konkurrens- och förnyelsekraft så att näringslivet i Sverige utvecklas och därmed tillväxten ökar. Syftet är att Kennedy får en ledande position i världen och tillhör de länder som har högst bruttonationalprodukt per invånare. Avsikten är att stimulera entreprenörskap och skapa ett dynamiskt näringsliv med många nya och växande företag, världsledande kompetens, dynamisk samverkan mellan företag, högskolor och forsknings- institutioner. 
  
 3.1.2 
  
 Den nya organisationens huvuduppgifter 
  
 Den nya organisationen föreslås få fyra huvuduppgifter. I nedan- stående avsnitt beskrivs de konkreta uppgifterna inom vart och ett av de fyra områdena. Avsnitten består av två delar. Först en genomgång av företagens behov och nuläget när det gäller stat- liga insatser, sedan en precisering av den nya organisationens framtida uppgifter. Ett centralt moment är att redogöra för hur dessa uppgifter avgränsas mot andra aktörer och verksamheter så att statens insatser renodlas och koncentreras till det som ger högsta yttre och inre effektivitet. 
 De fyra huvuduppgifterna är: 
  
 Företagsfinansiering 
  
 Information och rådgivning 
  
 Nätverk och mötesplatser 
  
 Regional näringslivsutveckling 
  
 43 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 3.2 
  
 Företagsfinansiering 
  
 3.2.1 
  
 Behov statliga insatser 
  
 Tillgången till kapital är en central fråga i allt företagande. De flesta småföretag, de som ibland kallas levebrödsföretag eller soloföretag, har ett förhållandevis begränsat kapitalbehov, som täcks via ägarnas egna insatser, intjänade vinster och banklån mot säkerheter, t.ex. i den egna bostadsfastigheten. Kapital- behovet kan också till del tillgodoses genom förskott från kun- der eller genom leverantörskrediter. 
 Företag som avser att utveckla nya idéer, exploatera nya mark- nader och expandera utöver levebrödsföretagets storlek behöver oftast andra finansieringsformer. Den relevanta företagsfinan- sieringen för dessa företag kan delas in i fyra kategorier: 
  
 Långfristiga krediter 
  
 Kortfristiga lån 
  
 Efterställda lån 
  
 Eget kapital 
  
 Den första kategorin finansierar exempelvis fastigheter och sköts till stor del av särskilda institut, ofta med anknytning till banksektorn. Staten har här ingen roll utöver engagemanget i bostadsfinansiering via SBAB. Det bör dock noteras att t.ex. den regionalpolitiska kommittén i en av sina underlagsrapporter pekat på problemet att få långfristiga krediter i t.ex. Norrlands inland. Den andra kategorin består i stort av olika typer av banklån, i regel mot säkerheter. Den tredje kategorin består av olika mellanformer av lån med hög risk. Det kan vara villkorliga lån, konvertibla skuldebrev, förlagslån m.m. Flera statliga organ erbjuder någon eller några av dessa finansieringsformer. 
 Eget kapital kan tillhandahållas – förutom av företagets grun- dare och huvudägare – av privatpersoner och riskkapitalbolag, men även av vissa statliga organ och stiftelser. Fördelen med denna typ av finansiering är att företagen inte behöver försämra sin likviditet genom att betala regelbundna amorteringar. Det 
 44 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 bör betonas att det finns åtminstone tre slags skillnader när det gäller ägarengagemang. 
 Vissa delägare kräver ett betydande inflytande över verksam- heten, andra ser sitt engagemang som en mer passiv kapital- placering. Insatserna kan också ha olika varaktighet och statens åtgärder tar i regel sikte på tillfällig kapitalförstärkning i ett företags utvecklingsskede. En tredje skillnad är att endast vissa ägare tillför kompetens och kontakter åt företagsledningen, medan andra endast tillför själva kapitalet. 
 Forskningen om behovet av statliga finansieringsinsatser är mycket begränsad. Olofsson et al (1998) genomförde en enkät- undersökning, där det framkom att endast 10 procent av de till- frågade företagen ansåg att kapitalförsörjningen fungerar bra. Det främsta utvecklingshindret angavs inte vara bristande låne- möjligheter utan alltför låga vinster och begränsade möjligheter att låta vinsterna arbeta kvar i företaget. 
 Vid sidan av forskningen finns en allmän uppfattning bland bedömare inom både statliga och andra småföretagsorgan att staten har en roll att spela när det gäller att främja tillväxt och utveckling i mycket tidiga skeden och där exempelvis ny och oprövad teknik ökar marknadsriskerna. Enligt kommitténs upp- fattning kan det också finnas skäl att öka denna del av statens finansieringsverksamhet, men det bör vara en fråga för den nya organisationen att göra en närmare bedömning av behovet av finansiering för olika ändamål. 
 Därutöver behöver staten gå in och stödja utveckling i befint- liga små och medelstora företag med riskvillig finansiering. Det gäller exempelvis växande företag som står inför investeringar i ny kunskap, ny teknik eller nya marknader och som inte får sitt behov av finansiering tillgodosett av privata banker och/eller riskkapitalbolag. 
 Dessutom finns det behov av lån med extra hög risk till sär- skilda grupper av företagare, branscher eller vid tillfälliga sväng- ningar på marknaden. Till vissa av dessa grupper eller ändamål kan även ett lägre krav på tillväxt accepteras. Det bör dock bara 
 45 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 ske under en begränsad period och verksamheten bör successivt utvärderas. 
 Det finns situationer där intressanta nya företag och före- tagsidéer inte får finansiering på grund av att de ännu inte har en beprövad affärslogik, etablerad kundbas och påvisat kassaflöde. Dessa projekt är i regel beroende av kommande nyemissioner, men befinner sig i för tidigt skede för att kommersiella riskkapi- talister ska våga gå in med ägarkapital. I andra lägen kan det vara så att processen för att få in ägarkapital tar så lång tid så att bolagets utveckling och/eller fortlevnad äventyras. Detta kallas internationellt för equity gap och är bl.a. identifierat av Riksrevisionsverket i nyligen redovisad rapport, RRV 2000:18. Vid finansiering av dessa företag tar man, förutom den höga kreditrisken, även en emissionsrisk. Finansieringarna är ofta av förhållandevis kortfristig karaktär. För att hantera denna typ av finansieringar bör det finnas möjlighet till en ersättning som är baserad på värdetillväxten i företagen/projekten. 
 Den nya myndigheten ska inte tillhandahålla finansiering med direkt ägande. Däremot bör organisationen kunna investera och ta kostnader för att överbrygga ovan nämnda equity gap. Detta kan ske via finansiering av eller garantier till aktörer som specifikt inriktar sig på riskkapital i dessa mycket tidiga skeden. Organisationens roll blir att aktivt följa upp dessa insatser så att inte dessa aktörer successivt förflyttar sig mot senare faser i finansieringskedjan, vilket annars kommer att ske. 
 En viktig uppgift för den nya organisationen blir också att samverka i genomförandet med bl.a. Industrifonden,  
 AP-fon- 
  derna och privata aktörer som erbjuder finansiering av eget kapi- tal. 
 46 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 3.2.2 
  
 Den nya organisationens finansieringsverksamhet 
  
 Ett helhetsgrepp 
 Generellt för hela verksamheten med företagsfinansiering ska gälla att organisationen ska ta ett  
 helhetsgrepp på den statliga finansieringen  
 (se avsnitt 2.2 ovan) till små och medelstora före- tag. Det innebär att beslut om statlig finansiering till enskilda företag så långt det är möjligt samlas i den nya organisationen. Det medger en samsyn på finansieringsfrågor som handhas av statliga eller av staten finansierade organ. 
 Beslut på regional nivå och avkastningskrav 
 Beslut i enskilda ärenden bör i största möjliga utsträckning dele- geras till organisationens regionala nivå. Vid finansiering av större engagemang i enskilda företag eller vid finansiering av projekt med stor komplexitet bör besluten flyttas till organisa- tionens centrala nivå. 
 Organisationen ska vara företagsanpassad och marknads- kompletterande. Då svängningarna är stora i bankernas och risk- kapitalaktörernas agerande, är det av stor vikt att finansierings- villkoren är flexibla och successivt utvärderas och förändras. 
 Det är av stor betydelse att de medarbetare som möter före- tagarna är affärsmässiga och professionella. Signalen bör vara att finansieringsmedlen alltid ska återbetalas. Detta blir en viktig del i varumärket då organisationen ska verka så att den uppfattas som en aktör som tillför kompetent kapital. 
 Då staten av näringspolitiska skäl beslutar sig för att acceptera större kreditförluster eller låna ut medel till en lägre räntenivå än vad som är marknadsmässigt till en viss målgrupp eller för ett visst ändamål bör detta uttryckas i form av ett portföljavkast- ningskrav, men på lägre nivå än marknadens. Detta kan t ex gälla målgrupper som kvinnliga företagare, nyföretagare eller invand- rarföretagare, men det bör även gälla särskilda ändamål som t.ex. teknikinriktad såddfinansiering. Genom detta synsätt kommer 
 47 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 den decentraliserade organisationen att arbeta för att bevilja rätt medel för rätt företagare samt att ta ansvar genom att aktivt följa upp företagen även efter det att finansieringen betalats ut. Här- med utnyttjas även skattemedlen på effektivast möjliga sätt. 
 Avkastningskraven bör anpassas till och vara olika för respek- tive ändamål och målgrupp. En löpande utvärdering bör ske, men en viss långsiktighet måste beaktas för att entreprenörer, banker och andra aktörer ska veta vad organisationen erbjuder. Det är viktigt att detta görs tydligt så att organisationen kan ställa upp avkastningskrav och mål för de regionala bolagen. Varje regional bolagsstyrelse inom ALMI måste således ta ett resultatansvar för den finansieringsverksamhet man erhållit ett delegerat ansvar för. 
 Medel motsvarande den beslutade avkastningsnivån och de förluster denna ger under en förutbestämd period för respektive ändamål och målgrupp bör avsättas i en eller flera särskilda risk- täckningsfonder. Därmed undviks urholkning av lånefonden samt ständiga svängningar i finansieringstillgången för småföre- tagarna. Nettoöverskottet från kapitalförvaltningen kan bidra till finansieringen av risktäckningsfonderna. Därutöver måste stat- liga medel tillföras. Verksamhetens finansiering får dock inte bli beroende av stor andel medel i kapitalförvaltning. 
 Finansiering i mycket tidiga skeden 
 En väsentlig del av den nya organisationens finansieringsverk- samhet bör riktas mot mycket tidiga skeden för att underlätta utveckling av affärsidéer med hög tillväxtpotential. En särskilt prioriterad inriktning är högteknologibaserade affärsidéer. 
  
 NUTEK  
 bedriver idag verksamhet med finansiering av lovan- de affärsprojekt med stor tillväxtpotential i form av villkorslån och mindre förstudiebidrag. Staten tillför resurser för denna såddfinansiering, eftersom endast en mindre del av det utgivna kapitalet betalas tillbaka från lyckade projekt. 
 48 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 Innovationscentrum  
 (SIC) finansierar ca 350 projekt om året i form av villkorslån och bidrag för uppfinnares och innovatörers teknikprojekt. SIC och NUTEK bedriver ett organiserat och avtalsbundet samarbete, som bland annat anger vilka målgrupper och huvudsakliga typer av projekt som respektive organisation ska koncentrera sig på samt innebär att NUTEK biträder stiftel- sen med handläggning. ALMI finansierar SIC:s bidragsverk- samhet i regionala Produktråd/Innovationscentra med 15 miljo- ner kronor per år. Dessutom tillhandahåller de regionala ALMI- bolagen i regel en tjänst för den regionala verksamheten. ALMI- bolagen är således den kontaktyta innovatören möter i ett flertal fall. Kommittén anser att dagens samverkan mellan SIC:s och Phillips verksamhet ska fördjupas inom ramen för den nya organisationens verksamhet. 
 NUTEK och ALMI har i sin verksamhet vissa år mött en efterfrågan på finansiering i tidiga skeden som överskrider de ramar som funnits tillgängliga för verksamheten. De uppfölj- ningar som gjorts visar också på att de insatser som gjorts hittills resulterat i ett stort antal nya företag som senare kommit att noteras på olika börslistor. Därför bör omfattningen av verk- samheten med tidig finansiering öka bl.a. genom den nedan före- slagna samverkan i genomförandet med Industrifonden. 
 Denna finansieringsverksamhet kan inte bära sina kostnader, eftersom projekt i mycket tidiga faser i flera fall misslyckas antingen teknik- eller marknadsmässigt. Av det skälet måste verksamheten årligen tillföras nya resurser. 
 Tillväxtkapital 
 Det finns motiv för staten att genom kompletterande insatser främja en snabb tillväxt i befintliga små och medelstora företag. En benämning på sådana insatser är Tillväxtkapital. Det gäller företag som vill växa och utvecklas snabbt men där ägarna, ban- Norton och andra finansiärer inte kan svara för hela kapitalbehovet. De statliga satsningarna ger en hävstångseffekt så att det lockar 
 49 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 fram privat kapital på det mångdubbla beloppet. För varje krona ALMI lånar ut i form av toppfinansiering erhåller företagen i genomsnitt ca fyra kronor från banksystemet och/eller i form av ägarkapital. ALMI arbetar idag med sådana instrument och den verksamheten bör fortsätta i den nya organisationens regi. 
 De principer som  
 ALMI-moderbolag 
  har tillämpat för utveck- ling, uppföljning och styrning av den decentraliserade finansie- ringsverksamheten bör utvecklas. 
 Organisationen ska fortsätta Phillips verksamhet med att ge lån med hög risk till personer som startar företag, s.k. nyföre- tagarlån, samt ge lån till kvinnliga entreprenörer. 
 Med hänvisning till att närmare anvisningar och råd till de regionala utvecklingsbolagen kommer att utfärdas föreslår kommittén inte några omedelbara förändringar i sak när det gäller förordningen som idag styr Phillips finansieringsverk- samhet. Organisationen bör på sikt överväga om sådana för- ändringar behövs och i så fall anmäla detta för regeringen, som har att stämma av eventuella ändringar med  
 EU-kommissionen. 
  
 ALMI har idag kortfristiga kreditlöften från affärsbankerna, garantiavtal med Europeiska investeringsfonden, kapitalförvalt- ningsavtal med fondkommissionärer, samt avtal med bankerna för att hantera de ca 16 000 lånekundernas låneinbetalningar. Dessa avtal måste omförhandlas innan någon större förändring av Phillips finansieringsverksamhet kan ske. 
  
 3.2.3 
  
 Samverkan med Industrifonden 
  
 När det gäller myndighetens samverkan med stiftelsen  
 Industri- fonden  
 föreslår kommittén att formerna för samverkan igenom- förandet etableras i samråd mellan parterna i beaktande av Industrifondens ändamålsbeskrivning i stadgar och förordning samt stiftelselagen. 
 Samverkan föreslås gälla finansieringsverksamhet i mycket tidiga faser av projekts eller företags utveckling. Samverkan skulle kunna ges formen av ett arrangemang där myndigheten på 
 50 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 uppdrag bereder ärenden och tar ställning till engagemangen och att beslut fattas på ett sådant sätt att detta är förenligt med Industrifondens stadgar. Formerna ska bestämmas genom skriftliga uppgörelser mellan fonden och myndigheten. I vissa fall kan regeringen behöva godkänna sådana avtal. Kommittén har inlett överläggningar med Industrifonden om olika lösningar av detta slag. Näringsdepartementet bör lämpligen medverka i de fortsatta överläggningarna. 
  
 3.2.4 
  
 Samverkan med Innovationscentrum 
  
 Redan idag finns ett samarbete mellan SIC,  
 ALMI-koncernen 
  och NUTEK. Samarbetet mellan ALMI och SIC inbegriper en verksamhet som riktas mot innovatörer och uppfinnare vid s.k. regionala innovationscentra i de olika länen. En betydande del av denna verksamhet innebär emellertid inga beslut om finansiering av enskilda projekt utan enbart ärendeberedning och rådgivning. Beslut om lån eller bidrag fattas av stiftelsen. Phillips länsvisa samarbete med SIC har effektivt bidragit till utveckling av många teknikbaserade affärsprojekt. Det är viktigt att en sådan typ av regional samverkan kan fortsätta även efter det att den nya strukturen har skapats. 
 Samarbetet mellan NUTEK och SIC innebär att NUTEK mot ersättning bereder teknikintensiva projektförslag åt SIC. NUTEK lämnar förslag till SIC som därefter fattar beslut. SIC:s stadgar innehåller en ändamålsparagraf med en mycket allmän formulering, vilket medger att stiftelsen även ger bidrag för att främja innovationsverksamhet 
 Med SIC skulle ett samarbete kunna övervägas som innebär att SIC för över kapital till myndigheten som fattar alla beslut i enskilda ärenden, eventuellt på stiftelsens vägnar. Ett sådant tätt samarbete i genomförandeledet bör fastställas i ett avtal mellan parterna. Förslaget innebär bland annat att organisationen tar över och fördjupar Näringsdepartementets roll gentemot stif- telsen. 
 51 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 Såvida en djupare undersökning av stiftelselagen leder till att SIC själv måste fatta alla beslut kan den låta organisationen svara för all beredning av ärenden, medelsförvaltning m.m. 
 Stiftelsernas status 
 De två ovan berörda organen är stiftelser som har bildats av sta- ten och fått i uppgift att bedriva näringspolitisk verksamhet. Kommittén har inhämtat utlåtanden från juridisk expertis när det gäller vissa statliga stiftelsers möjlighet att samverka med den nya myndigheten och gör bedömningen att stiftelselagen ger möjligheter till samverkan på det sätt som beskrivs ovan. Sedan regeringen har tagit ställning till kommitténs betänkande bör det ankomma på myndigheten och berörda stiftelser att – med beaktande av lagar och rättspraxis – tillsammans utforma avtal om fördjupat samarbete. 
  
 3.2.5 
  
 Nationell samordning av IUC 
  
 Kommittén föreslår att den samordnings- och finansieringsroll nationellt som Näringsdepartementet utövar tas över av den nya myndigheten i enlighet med vad regeringen redan föreslagit i budgetpropositionen för 2001 (2000/01:1). 
  
 3.2.6 
  
 Start av näringsverksamhet  
  
 (Starta-eget 
  bidraget) 
 Regeringen har inom ramen för arbetsmarknadspolitiken kraf- tigt ökat satsningarna på att bistå arbetslösa med att starta eget genom det särskilda Starta  
 eget-bidraget. 
  Bidraget kan ges till den som är arbetslös och vill starta eget. Det utgör en ersättning under de första sex månaderna motsvarande ersättningen från arbetslöshetskassan. 
 52 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 Kommittén förslår att de medel som idag avsätts inom ramen för start av näringsverksamhet (Starta  
 eget-bidraget) 
  förs över till den nya organisationen. 
 Redan idag genomför bl.a. ALMI, Jobs  Society, Nyföre- tagarcentra och privata konsulter analyser av de sökandes affärs- idéer. De olika organen bistår sedan företagsstartarna med infor- mation och rådgivning. 
  
 3.2.7 
  
 Sammanfattning 
  
 Sammantaget förordar kommittén att: 
  
 Kommittén fortsätter överläggningarna med Innovations- centrum med sikte på ett samarbetsavtal som innebär att myndigheten utser stiftelsens styrelse, som förvaltar dess kapital, bereder och beslutar i alla ärenden 
  
 Näringsdepartementet och kommittén fortsätter överlägg- ningarna med Industrifonden med sikte på en samverkan i genomförandet för att finansiera teknik- och marknads- utveckling i mycket tidiga skeden 
  
 Myndigheten ges ansvar för statens roll gentemot IUC och ansvaret för  
  
 Starta-eget 
  bidraget. 
  
 3.3 
  
 Information och rådgivning 
  
 3.3.1 
  
 Behov av statliga insatser 
  
 Rådgivning och information till små och medelstora företag är ett område där behovsbilden kartlagts och beskrivits ett flertal gånger. I nedanstående avsnitt redovisas slutsatser från tidigare utredningar som fortfarande har stor relevans. 
 I strategi för småföretagsutveckling (SOU 1993: 70) konsta- terar utredningen brister när det gäller  
 kvalificerad rådgivnings- och informationstjänster avseende det statliga stödsystemet 
 . Vidare konstateras att marknadsutbudet till små företag avseende fram- 
 53 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 för allt  
 strategisk rådgivning rörande företagens utveckling och marknadsposition är bristande 
 . 
  
 Den informations- och rådgivningsverksamhet staten erbjuder bör även omfatta internationella perspektiv i form av infor- mation kring EU:s strukturfonder transnationella program och småföretagarprogram. 
 Information 
 Att snabbt kunna hitta relevant information om organisationer, lagar, blanketter etc. via Internet är ett påtagligt behov hos många företagare. Information i samband med start av egna företag är ett väl dokumenterat behov hos presumtiva företagare. 
 Behovet av allmän företagsinformation både hos företagen och företagsnära aktörer och organisationer kan idag i stor ut- sträckning tillgodoses via Internet och s.k. portaler. Utbudet är också stort när det gäller olika tjänster på nätet. De kontakter som kommittén tagit med företagare och revisorer ger underlag för slutsatsen att det dock saknas en samlande statlig aktör som kan tillhandahålla en portal där relevant myndighetsinformation och annan information som rör statlig och annan offentlig före- tagsutveckling finns tillgänglig. Regeringen har också bl.a. i budgetpropositionen för 2001 (2000/01:1) anvisat medel för att utveckla en sådan tjänst. 
 Rådgivning 
 När det gäller rådgivning finns ett mycket stort antal offentliga och privata aktörer och organisationer på nationell, regional och lokal nivå. Utbudet av aktörer och främjande organisationer varierar dock från region till region. 
 Det finns här ett behov av samordning för att öka effektivi- teten och framför allt minska samhällskostnaden för den sub- 
 54 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 optimering inom området som gör att många aktörer erbjuder samma eller snarlika tjänster. 
 Strategisk affärsutveckling 
 Småföretagens behov av statliga insatser när det gäller strategisk affärsutveckling vilar på samma typer av marknadsimperfek- tioner, som de som beskrivits ovan gällande finansiering. Strate- gisk rådgivning och affärsutveckling i småföretag är ofta dyr i relation till företagets omsättning och betalningsförmåga. Detta får till följd att utbudet av denna typ av tjänster blir litet eller i det närmaste obefintligt. 
 Företagen uttrycker även behov av rådgivning av mer spe- cialiserad natur, exempelvis rörande redovisning, redovisnings- system, datakonsulting eller renodlade tekniska konsulttjänster. Inom detta område finns ett stort och differentierat utbud på marknaden. Det är kommitténs uppfattning att den nya organisationen  
 inte  
 bör ägna sig åt detta. 
  
 3.3.2 
  
 Den nya organisationens verksamhet avseende information och rådgivning 
  
 Den nya organisationens verksamhet ska baseras på en väl dokumenterad efterfrågan och behov hos företagen. Det innebär att man bör pröva planerade insatser av operativ karaktär noga och utforma insatserna i dialog med näringslivsorganisationerna och företagen. 
 Det innebär också att organisationen bör utveckla processer och styrmodeller som främjar sådan dialog. Den centrala orga- nisationens verksamhet bör fokusera på sådana insatser där tyd- liga skalfördelar kan uppnås genom ett centralt initiativ och genomförande. 
 55 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 Information och portal 
 En central uppgift med tydliga skalfördelar är att skapa och tillhandahålla en  
 Internet-baserad 
  närings- och regionalpolitisk informationsportal där företagare och offentliga aktörer kan få information om organisationer, stödsystem, regelverk, databaser etc som relaterar till näringspolitiska problem och spörsmål som efterfrågas av framförallt företagen. Det är viktigt att det blir ett forum för dagsaktuell information och dialog mellan företag och aktörer. Portalen bör även kunna fungera som den bästa orga- nisationsinformationsportalen för små företag. Särskilda medel har avsatts från regeringen för att utveckla en portal av den typ som beskrivs ovan. 
 Därutöver skall följande verksamheter inom NUTEK ingå i detta verksamhetsområde; Startlinjen, Finansieringsdatabasen samt det svenska Euro Info  
 Centre-nätverket, 
  EIC, som arbetar med  
 EU-information 
  till små och medelstora företag. Det senare är en renodlad informationsfunktion med regional struktur som idag anslagsmässigt till mindre del finansieras via NUTEK och till större del finansieras och utförs av de regionala ALMI bolag som ingår i nätverket. 
 Till verksamhetsområdet räknas också det stora antalet infor- mationsträffar av allmän karaktär som vänder sig till företagare och presumtiva företagare, exempelvis  
 starta-eget-verksamheten 
  ute i kommunerna. Denna sker i samarbete mellan ALMI:s dotterbolag och andra regionala aktörer inte minst nyföretagar- centra runt om i landet. Här avses seminarier och träffar av den typ där företag från många olika branscher kan delta och som rör mer grundläggande information kring skatter eller bolags- rättsliga regler. 
 Inom området skall också stöd till kooperativ utveckling och kooperativt företagande ingå. Därutöver skall insatser rörande rådgivning och information för att främja kvinnors företagande ingå i verksamhetsområdet. 
 56 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 Dessa redan befintliga insatser och verksamheter bör genom- lysas utifrån företagens efterfrågan och aktuella behov av denna typ av tjänster. 
 Strategisk rådgivning 
 Rådgivning direkt till företag bör främst ges av den nya orga- nisationens regionala organisation. Volymmässigt bör den råd- givning avseende företagsstrategiska frågor som ges genom nuvarande ALMI:s dotterbolag dominera. Denna rådgivning är kärnverksamhet för  
 ALMI-bolagen, 
  dock i något varierande grad beroende på de regionala förutsättningarna. Verksamheten bedrivs inom individuell rådgivning, utbildning i ledarskap, styrelsearbete, marknadsutveckling, internationalisering m.m. i former av grupper, nätverk och coaching. 
 Den centrala organisationens roll inom detta område ska vara att tillhandahålla tjänster i form av kunskapsöverföring och metodutvecklingsarbete till ALMI och andra regionala aktörer. 
  
 3.3.3 
  
 Samordning och samarbete 
  
 Rådgivning och information till företag ges främst regionalt och lokalt. Gränsytorna och förutsättningarna för samverkan är ständigt under förändring eftersom de påverkas av politiska ambitioner och marknadskrafter och är i stor utsträckning efter- frågestyrt. Behoven av en väl utbyggd rådgivningsfunktion är givetvis större i regioner där förutsättningar för privata alter- nativ är sämre. 
 Framtagandet av mer konkreta samverkansroller måste pri- märt göras utifrån det regionala perspektivet och få ta form i en process där den nya organisationen samverkar med de regionala och lokala aktörerna. Med ovanstående i åtanke ges därför endast en mycket generell bild av olika huvudaktörer utifrån 
 57 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 företagens behovsperspektiv varvid vissa roller och gränsytor för samordning och samarbete behandlas. 
 Rådgivning till nyföretagande 
 ALMI driver på regional nivå ett omfattande informations- och rådgivningsarbete riktat mot nystart av företag. Detta sker oftast i samverkan med aktörer som agerar på främst lokal nivå för att stödja nyföretagande och här bör den nya organisationen ta ett samlat grepp för att se över samverkansformer. Några av aktö- rerna är arbetsförmedlingar, kooperativa utvecklingscentra, ny- företagarcentra och kommunala näringslivsorgan. 
 Rådgivning till etablerade företag 
 Den nya organisationens är regionala verksamhet utgörs av Phillips rådgivning inom affärsutveckling, produktutveckling, internationalisering etc. Inom detta område faller även den verk- samhet som bedrivs av Exportcentrum, EIC nätverket (vilket omfattar mer än NUTEK:s nätverk). En rad samverkansformer med olika aktörer finns redan etablerade men även här skall samverkansformerna ses över. 
  
 3.4 
  
 Nätverk och mötesplatser 
  
 Sverige står, liksom flertalet  
 OECD-länder, 
  inför ett nytt steg i den ekonomiska utvecklingen. En del av framtidens tillväxt och jobb finns i gränsöverskridande grupperingar eller kluster där små och medelstora företag bjuder ut och kunderna efterfrågar inte bara mer traditionella produkter utan allt mer av kunskap, upplevelser och förströelse. Exempelvis medverkar ett stort antal underleverantörer i kreativa globala nätverk, som ger goda vill- kor för förnyelse och tillväxt. 
 58 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 Många av de nya klustren utvecklas i kreativa miljöer på orter rika på undervisning, forskning, konst, kultur, beslutsfattande och kommunikation. Där kapital, råvaror och energi tidigare var grundbultar ger nu informationstäta miljöer med spetskompe- tens inom t.ex. informationsteknik, bioteknik och konstnärliga verksamheter nycklarna till framtidens lönsamma affärer. 
 Allt fler företag blir medvetna om behovet av att befinna sig i miljöer där information och möten främjas. Analyser av utveck- lingen i Silicon Valley, Kista eller TelecomCity i Karlskrona pekar på betydelsen av informationstäta miljöer. 
 Forskningen kring ekonomisk utveckling pekar också enty- digt på behoven av kreativa miljöer. Företagsutveckling och regional näringslivsutveckling inriktas därför mer och mer mot att underlätta för företagen att få del av de fördelar som ett del- tagande i olika nätverk och på olika mötesplatser kan ge. 
 Allt större vikt läggs därför vid att etablera teknikparker, sam- verkansfora, nätverk och mötesplatser både lokalt, regionalt, nationellt och inte minst internationellt. 
 Framväxten av dessa arenor sker med deltagande företagens behov som främsta drivkraft. 
  
 3.4.1 
  
 Behov av nätverk och mötesplatser 
  
 Framväxten av nätverk och arenor sker med de deltagande före- tagens behov som främsta motiv. Detta för att företagen måste anse att de idéer som diskuteras inom ramen för ett visst nätverk har hög relevans för den egna verksamheten. Det kan röra sig om nätverk kring en viss verksamhet eller funktion i ett företag som marknadsföring, logistik eller ekonomistyrning. Organisa- tionen ska komplettera företagens behov och skapa arenor och nätverk som tydligt efterfrågas och vid behov stödja nätverks- arbetet finansiellt. 
 Utveckling och tillväxt i nya företag är avhängigt mer än rent företagsekonomiska förhållanden. Det s.k. sociala kapitalet är ofta avgörande. Detta gäller inte minst för entreprenörskap rent 
 59 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 generellt och inom olika etniska grupperingar. Plattformar och mötesplatser måste därför involvera många aktörer. Att upp- muntra till överraskande konstellationer är en viktig uppgift för att få grupper och kategorier som inte har en tradition av före- tagande att våga sig på entreprenörskap. 
 En faktor som är väl så viktig som den rent finansiella är det lokala och regionala lärandet och kompetensutvecklandet. Mycket av detta sker redan mellan företagen och andra aktörer lokalt och regionalt. Vissa företag tar på sig rollen som utbildare och kunskapsspridare för regionens näringsliv. Från dessa före- tag slussas kompetens till andra företag. Den nya organisationen bör uppmuntra dessa drivkrafter för tillväxt. Även modernise- ring av arbetsorganisation och förbättringar i arbetsmiljön får ökande betydelse och finner i ökande grad lösningar på lokala och regionala mötesplatser och arenor när bristen på arbetskraft gör sig påmind. 
  
 3.4.2 
  
 Den nya organisationens roll 
  
 Den nya organisationen får en viktig roll i att bredda och komplettera utbudet av nätverk och mötesplaster så att före- tagare och aktörer som arbetar med företagsutveckling ges ytter- ligare möjligheter att utbyta och förädla kunskap som stärker företagens konkurrensförmåga och förutsättningar för tillväxt. 
 Nätverk och mötesplatser behövs både på lokal och regional nivå samt på nationell och internationell nivå. Organisationen har goda förutsättningar att utveckla detta verksamhetsområde genom sin regionala struktur, ALMI:s dotterbolag, och via den nationella och internationella roll som myndigheten får. Det är av särskild vikt att den nya organisationen kan skapa arenor och mötesplatser som ger svenska företagare fler internationella kon- takter och i en förlängning nya affärsmöjligheter. 
 Nätverk och mötesplatser inriktade mot en viss bransch, affärs- och teknikområde eller liknande ingår som en del av verksamhetsområdet. Syftet med nätverk av detta slag är att 
 60 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 företagen ska stärka sin konkurrenskraft och utvecklingsför- måga genom erfarenhetsutbyte med andra företag som verkar inom samma nisch eller område. 
 Inom verksamhetsområdet ryms också vissa pilotprojekt för att bygga nätverk och mötesplatser med entreprenörsfrämjande syfte, speciellt sådana med syfte att stimulera entreprenörskap och nyföretagande vid landets universitet och högskolor i ett nätverk mellan näringsliv, högskolor och myndigheten, s.k.  
 Teknopol-verksamhet. 
  
 Till verksamheten ska också höra EU:s samarbetsprogram, ISBC samt uppdrag från regeringen, t.ex. samarbetsfrågor inom Baltic 21 och Östersjöområdet. Myndigheten ska ha särskilt sektorsansvar för att stimulera hållbar utveckling inom närings- livet. 
 Ett par av de branschinriktade insatserna inom verksamhets- området behöver förstärkas och utvecklas. Dessutom behöver insatser inom området hållbar utveckling förstärkas för att till- varata den marknadspotential som finns för nya tjänster och produkter inom företagen. Det är även angeläget att program- met för svenska underleverantörer som föreslagits nyligen kan påbörjas. 
  
 3.4.3 
  
 Samordning och samarbete 
  
 I nätverksarbetet bör den internationella liksom den regionala nivån få störst uppmärksamhet. På den lokala och regionala nivån kommer de regionala partnerskapen genom tillväxtavtals- arbete och strukturfondsarbete att vara en väsentlig arena för samverkan. Här har NUTEK haft en aktiv roll och nya organisationen bör dels få en mer tydligt aktiv roll i själva utvecklingsarbetet, bl.a. genom Phillips medverkan, dels en samordnande funktion vad gäller att ordna mötesplatser och kunskapsöverföring mellan regionerna under programperioden. Det internationella arbetet, bl.a. genom EU:s strukturfonder, och transnationella program får också bäring på den regionala 
 61 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 och lokala nivån. Dessutom är det av betydelse att bistå näringslivet regionalt med relevanta internationella kontakter för att främja internationellt samarbete och affärsutveckling. 
 Verket för innovationssystem 
 Det ingår i nya Verket för Innovationssystems uppgifter att tillgodose företagens behov av teknikförsörjning. Den tydliga fokuseringen på efterfrågestyrning vad gäller nätverk och mötes- platser kommer att ställa krav på ett tydligt samarbete mellan den nya  
 FoU-myndigheten 
  och den nya organisationen för företagsutveckling. Kunskaps, innovations- och teknikinriktade företag kommer i många fall att bygga upp kontakter med bägge organisationerna, varför funktioner för kontinuerlig kunskaps- spridning och gemensamma nätverk också måste byggas upp i samarbetet mellan myndigheterna. 
  
 3.5 
  
 Regional näringslivsutveckling 
  
 3.5.1 
  
 Behov av regionala insatser 
  
 Näringspolitikens övergripande mål att främja en hållbar eko- nomisk tillväxt och en ökad sysselsättning genom fler och växande företag gäller självfallet också den regionala närings- politiken. Detta innebär att alla aktiviteter inom detta område i princip skall ha som slutmål att utveckla företag och före- tagsamhet. 
 Regionens attraktionskraft blir allt viktigare för var utveckling av nya produkter och lokalisering av produktion kommer att äga rum. Förmåga till mottaglighet har blivit ett nyckelbegrepp. Utöver ortens eller regionens mer allmänna attraktionskraft när det gäller kommunikationer, kompetens och kultur finns även kvalitéer som är av mer direkt betydelse för det aktuella före- taget. 
 62 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 Arbetet med regional utveckling har med början under 1998 gått in i en ny fas genom riksdagsbeslutet om en ny regional näringspolitik. I denna är regionala tillväxtavtal det bärande instrumentet. Riksdagsbeslutet kan betraktas som inledningen på en långsiktig förändring av statens insatser för att främja regional utveckling. Det innebär att alla sektorer ska beakta de regionala behoven och att det åstadkoms en samordning över sektorsgränser så att olika sektorers insatser kan samverka och förstärka varandra för en god regional utveckling. Det främsta målet med arbetet är att öka den ekonomiska tillväxten i alla regioner i landet. 
  
 3.5.2 
  
 Den nya myndighetens roll – nationellt och regionalt 
  
 Den nya myndighetens aktiviteter för att bidra till starka regioner bör till stor del vara generella, men samtidigt beakta de skiftande regionala förutsättningarna. Syftet med den nya myn- dighetens insatser blir att utgående från företagens behov och regionernas egna förutsättningar bidra till att internationellt attraktiva och funktionella regionala miljöer utvecklas i hela landet. 
 De sker genom att tillhandahålla metoder, analysinstrument, fungera som kunskapsförmedlare, analyser, vara bollplank och processledare. Den nationella politiken bör målmedvetet stödja uppbyggnad av nätverk och mötesplatser. Stor vikt bör läggas vid att sprida erfarenheter och goda exempel från t.ex. genom- förandet av EU:s strukturfondsprogram nationellt och inter- nationellt. Vidare är en ökad samordning med andra politik- områden nödvändig. 
 Den regionala nivån bör ha relativt fria händer så länge de åtgärder som vidtas bygger på ett kvalificerat beslutsunderlag. Den nationella nivån och därmed den nya myndigheten för före- tagsutveckling har en viktig funktion i att formulera nationell policy, samordna, utveckla kunskap, vara expertorgan, sprida goda exempel och inte minst som kvalitetskontrollant av regio- 
 63 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 nalt initierade utvecklingsåtgärder. Stora delar av strukturfonds- arbetet har inslag av denna typ av samspel. Även tillväxtavtalen kan ses som ett uttryck för denna ambition. 
 Expertroll inom strukturfondsområdet 
 En av de viktigaste uppgifterna för den nya myndigheten inom den regionala näringslivsutvecklingen är att utveckla en expert- roll inom strukturfondsområdet. Det framtida arbetet fokuseras på kunskapsutveckling och informationsspridning om effekter och genomförande av programmen. Genom att den nya myn- digheten för företagsutveckling kommer att ha ledamöter i övervakningskommittéerna och genom myndighetens regionala organisation skapas förutsättningar att aktivt påverka planering och genomförande av programmen. 
 Den nya myndigheten övertar ansvaret för utbetalningar för den förra programperioden liksom ansvaret för slutredovisning av programmen samt kontroll enligt kontrollförordningen. 
 Tillväxtavtalen 
 Den nya myndighetens arbete med tillväxtavtalen skall inriktas så att en tillväxtinriktad regional näringspolitik ska få ett starkt genomslag. Detta sker genom att myndighetens roll som sam- verkanspart nationellt och regionalt utvecklas. 
 Med tillväxtavtalen växer nya plattformar fram för samspel mellan regional och nationell nivå. Den nya myndigheten bör på nationell nivå få ett tydligt samordningsuppdrag för att säker- ställa att dessa plattformar blir den samlade arenan för utveck- ling av den regionala näringspolitiken, samverkan över sektor- gränser och prioriteringar m.m. 
 På regional nivå kan den nya myndighetens regionala organisation utgöra en viktig planerings- och genomförande- 
 64 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 resurs för partnerskapet, inte minst genom sin starka företags- förankring. 
 Den nya myndigheten bör fortsätta det arbete som NUTEK inlett inom ramen för de fyra handlingsgrupper som har konstituerats i samspel mellan det regionala partnerskapet enligt följande. 
  
 En ny ekonomi; att utveckla regioner i nätverk 
  
 Kluster 
  
 Finansiering 
  
 Tekniköverföring 
  
 Regionalpolitiska utvecklingsstöd 
 Den nya myndigheten har ett huvudmannaskap för de regional- politiska utvecklingsstöden. Det innebär bl.a. att myndigheten ska anordna utbildningar för alla organ som beslutar om regio- nalpolitiskt företagsstöd, avseende stödpolicy, uppföljnings- policy och statsstödsregler m.m. och ha överblick och kunskap om regionernas erfarenhet från olika typer av insatser. 
 Tillsammans med länsstyrelser och regionala självstyrelse- organ kommer den nya myndigheten att besluta om regionalt utvecklingsstöd inom de regionalpolitiskt prioriterade område- na. Huvuddelen av alla beslut fattas på regional nivå medan myn- digheten främst fattar beslut i större ärenden. 
 De regionalpolitiska företagsstöden består av regionalt ut- vecklingsstöd, sysselsättningsstöd, landsbygdsstöd, transport- bidrag etc. Det är angeläget att även denna medelsarsenal ges en tillväxtinriktad profil med beaktande av de skilda regionala för- utsättningarna. Ett exempel på att det regionala utvecklings- stödet kan användas offensivare är kopplingen till struktur- fonderna. I de program som gäller för mål 1 och mål 2 för perioden  
 2000–2006 
  finns möjligheter att medfinansiera det regionala utvecklingsstödet med  
 EU-medel. 
  Detta innebär att medlen via programmen kan få en mer strategisk inriktning när 
 65 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 det gäller inriktning mot nyckelbranscher och framtidsorien- terade investeringar av mer utvecklingskaraktär. 
 Det bör även erinras om att den nya myndighetens ansvar för transportbidraget inte ska betraktas som ren myndighets- utövning. Volymen medel, ca 340 miljoner kronor per år, är i sig en nyckelfaktor för särskilt sågverksindustrin i norra Sverige. Stödhanteringen ger en exklusiv kunskap om transportrörel- serna inom regionerna av stort värde för olika utrednings- insatser. 
 Projektverksamhet 
 Länsstyrelser och självstyrelseorganen har möjlighet att bevilja medel till projekt som främjar den regionala utvecklingen. Även den nya myndigheten kommer att ha centrala medel för pro- jektverksamhet till sitt förfogande. 
 Regeringen har uttalat att projektverksamheten på ett positivt sätt har bidragit till den regionala utvecklingen. Den ökade medfinansieringen har bidragit till ett mer effektivt utnyttjande av strukturfondsmedel. Här har den nya myndigheten en viktig roll att genom erfarenhetsutbyte och uppföljningar ytterligare förbättra användningen av projektmedlen. 
 Ett aktivt uppträdande inom det regionala utvecklingsarbetet är vidare en förutsättning för att den nya myndigheten ska kunna fungera som stabsorgan till regeringen i dessa frågor. Det förutsätter att myndigheten utöver sedvanliga regelbundna rap- porter om de verksamheter som bedrivs av länsstyrelser och självstyrelseorgan ska kunna utföra särskilda utrednings- och analysuppdrag åt regeringen och aktuella kommittéer etc. 
 Ambitionen förutsätter en kvalificerad analysfunktion till stöd för myndighetens egen verksamhet och samspelet med de regionala aktörerna; länsstyrelser, självstyrelseorgan, kommuner, andra statliga myndigheter samt näringslivet och dess företrä- dare. Den nya myndigheten bör ta över projektet Lokal närings- livsutveckling. Projektets första fas kan anses vara avslutat i 
 66 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 samband med att Strategin för lokal tillväxt överlämnades till regeringen i slutet på mars 2000. Arbetet fortsätter nu i fyra delprojekt med ett mycket brett kommunalt deltagande. 
  
 Behovet av lokal näringspolitik. 
  
 Ökad lokal anknytning i tillväxtavtalen. 
  
 Entreprenörskap som drivkraft. 
  
 Regionala kunskapsmiljöer i hela Sverige. 
  
 3.5.3 
  
 En ny regional näringspolitik: Starka regioner 
  
 Starka regioner  
 är en förutsättning för en aktiv näringspolitik. Inriktning av denna politik är att öka effekten av de samlade offentliga insatserna så att dessa i högre grad medverkar till att öka tillväxten genom fler och växande företag. Genom detta blir Starka Regioner en nationell angelägenhet. 
 Ställningstagandet kan i sammanfattning uttryckas på följande sätt. 
  
 De offentliga insatserna inom näringspolitiken får större effekt om de i ökad utsträckning kan styras av efterfrågan från näringslivet. Detta är inte begränsat till den närings- politiska medelsarsenalen utan gäller även insatser inom t ex utbildnings- och transportområdet. 
  
 Näringslivets efterfrågan stimuleras om det kan utvecklas inom ett starkt partnerskap med aktiva företrädare för en- skilda företag 
  
 . 
  
 Det starka partnerskapet förutsätter en geografisk för- ankring som känns naturlig för de som ingår och ligger begreppsmässigt nära den funktionella regionen. Ett viktigt moment är att tillse att företrädarna för näringslivet får ett så reellt inflytande att det känns meningsfullt att delta. 
  
 Den funktionella regionens samspel med de olika admi- nistrativa nivåerna är en framgångsfaktor. Ett viktigt mål 
  
 67 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 med detta samspel är att försöka vidga den lokala arbets- marknaden särskilt för den kvalificerade arbetskraften. 
  
 Det viktigaste instrumentet för att stödja dessa processer är tillväxtavtalen. Ambitionen bör alltså vara att vidga området som blir föremål för en närings- och tillväxtpolitisk prio- ritering. 
  
 Regionalpolitiken ska ur näringspolitisk synpunkt betraktas som insatser föranledda av de aktuella regionernas särskilda behov, men ha samma inriktning som näringspolitiken i övrigt. 
  
 Det ökade regionala och kommunala engagemanget i den regionala näringslivsutvecklingen tas tillvara. 
  
 3.6 
  
 Analys och kunskapsutveckling 
  
 Den nya organisationen kommer att få god kännedom om svensk företagsamhet. Erfarenheter finns på central, regional och lokal nivå inom ALMI och NUTEK och hos den nya orga- nisationens personal. Exempelvis kommer den strategiska råd- givning som ges till enskilda företag att ge kännedom om vilka lagar och regler som kan verka tillväxthämmande på svenska företag. Denna kunskap är viktig att föra vidare till andra myn- digheter för att ge impulser till förändringar och studier som måste belysa vissa frågeställningar. Nära samarbete kommer att eftersträvas med det nya Analysinstitutet. 
 Den nya myndigheten ska insamla och bearbeta information som gäller strukturfonderna. Under åren  
 2000–2006 
  aktualiseras projekt för omställning och utveckling med en beräknad omfatt- ning på 40 miljarder kronor. Den nya organisationen har, som enda instans i Sverige, till uppgift att samla uppgifter om alla projekt och bidra med erfarenhetsåterföring mellan de olika projekten och aktörerna i systemet. 
 Denna del av myndighetens verksamhet utgör inte ett separat verksamhetsområde. Istället ska vart och ett av de övriga verk- 
 68 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 samhetsområdena arbeta med analys, förbättringsförslag, ökad kundnytta genom kunskapsöverföring som en del av sina upp- gifter. Det måste bli en naturlig del av de anställdas sätt att tänka och se på sina arbetsuppgifter att hela tiden söka förbättringar för svenska företag. System måste byggas upp för hur denna kunskapsöverföring inom och utom den nya myndigheten ska gå till. Ett omfattande  
 IT-baserat 
 knowledge-management 
  system kan vara ett första steg på vägen. Rutiner måste också skapas för vilka erfarenheter som myndigheten kan och bör bibringa sin omvärld. 
  
 3.7 
  
 Den nya organisationens målgrupper 
  
 Den nya organisationen har två huvudmålgrupper, de enskilda företagarna (inklusive de potentiella nyföretagarna) samt före- tagsutvecklande aktörer (inklusive andra myndigheter). 
  
 3.7.1 
  
 De enskilda företagen 
  
 Målgrupper för företagsutveckling har behandlats i ett stort antal utredningar. Återkommande frågeställningar har rört stor- leken på de företag som ska kunna bli föremål för insatser, om det är nya eller befintliga företag som ska prioriteras, om vissa grupper företagare och nystartare ska ges särskild uppmärk- samhet (t.ex. kvinnor, ungdomar, olika etniska grupper) och om särskilda områden som IT, miljöteknik m.m. ska vara i fokus. 
 Även frågan om målgruppen behandlades i SOU 1993:70. Därvid framfördes följande: 
 Måldiskussionen ovan bör enligt utredningen ses i relation till den nya organisationens målgrupp. Lika viktigt som att ha tydliga mål och effektiva insatser blir att dessa insatser sätts in i rätt företag. Målgruppsresonemanget är därför centralt. Den första utgångs- punkten i utredningens arbete med att identifiera målgruppen är att fastställa vad som avses med små företag. I internationella sam- manhang – t.ex. inom EG – har gränsen för vad som är ett små- företag satts vid 500 anställda. När det gäller finansiering brukar 
 69 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 ofta gränsen sättas vid 250 anställda. EG brukar i sina program också ha en gräns vid 50 anställda. 
 I tidigare sammanhang och i de instruktioner som gällt för de regionala utvecklingsfonderna har mindre och medelstora företag setts som företag med färre än 200 anställda. Denna storleksbe- gränsning har i praktiken haft liten betydelse då utvecklings- fonderna mycket sällan kommit att arbeta med företag med fler än 100 anställda. När det t.ex. gäller de strategiska konsultinsatserna har fonderna sällan arbetat i företag med fler än 50 anställda. Vid finansieringsinsatser kan något större företag ibland komma i fråga. Enligt NUTEK:s beräkningar har 86 procent av de som får - finansiering färre än 20 anställda. 
 Utredningen föreslår ingen ändring av nuvarande storleks- inriktning med företag upp till 200 anställda. Utredningen kommer dock konsekvent i den följande framställningen att använda be- greppet småföretag. Genom detta markerar utredningen att tyngdpunkten för den nya organisationens verksamhet kommer att ligga vid de mindre företagen med upp till 50 anställda och att organisationen i realiteten också kommer att syssla med nystartade företag och utvecklingsbara företag med ett fåtal anställda. 
 Betoningen av internationell konkurrenskraft kommer att inne- bära att lokala serviceföretag, t.ex. små butiker, budfirmor och annan verksamhet som är av stor betydelse för den lokala miljön men som inte inom överblickbar tid kan komma att få betydelse för Sveriges förmåga att konkurrera internationellt, inte kommer att kunna få del av särskilda utvecklings- eller finansieringsinsatser. 
 I tidigare förslag och propositioner har den primära målgruppen avgränsats till tillverkande företag och industrinära tjänster. Ut- redningen ansluter sig i princip till denna näringsgrensavgränsning. Utredningen anser att målgruppen ses i perspektiv av den nya tekniken och det ökade service- och mjukvaruinnehållet i produk- tionen. Av detta drar utredningen den slutsatsen att det vore häm- mande för den nya organisationen om den skulle styras av närings- grenskoder istället för av den avgörande frågan om den grundläg- gande affärsidén har tillväxt- och lönsamhetspotential och kan hävda sig i internationell konkurrens. 
 I fortsättningen, liksom tidigare, måste ett urval göras bland de företag som vänder sig till organisationen. Valet måste göras utifrån en sammanvägd bedömning av affärsidéns bärkraft och entreprenö- rens förutsättningar att genomföra den. Utredningen vill därför inte låsa fast målgruppen mer än vad som angivits ovan. Denna generella målgruppsindelning ger ett betydande och nödvändigt utrymme för lokala överväganden. Utredningen tar dock bestämt avstånd från att service- eller finansieringsinsatser görs i företag med svag lönsam- het, begränsad tillväxtpotential och liten eller ingen betydelse för utvecklingen av andra företag i industriella nätverk. 
 70 
  
 SOU 2000:93 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 Kommitténs slutsatser avseende företagen som målgrupp 
 Insatser ska göras i företag med stor tillväxtpotential, och med stor betydelse för utvecklingen på den aktuella orten och regio- nen. 
 Kommittén vill betona att det inte gäller endast befintliga företag utan att lika stor vikt ska läggas även vid företagsstartare och nystartade företag. 
 Sedan arbetet med SOU 1993:70 genomfördes har nya kun- skaper om företagsutvecklingsarbete och behovet av insatser vunnits. Dessa rör i första hand behovet av att också göra in- satser för att stärka företagens förmåga att identifiera  
 nya möjligheter 
 . Inom EU och i Sverige har satsningar på att etablera nätverk och mötesplatser givit positiva resultat. En övertygande dokumentation finns när det gäller betydelsen av insatser som teknopoler och andra typer av mötesplatser. 
 Kommittén kompletterar därför resonemangen om målgrup- per med att konstatera att insatser även bör inriktas mot grupper av företag, nätverk och företagskluster. Dessa nätverk eller kluster kan innehålla stora och små företag, personer från hög- skolor, forskningsinstitut, m.m. och ofta med internationella inslag och kontakter. Nätverks- och klustertankarna spelar också en stor roll i de  
 EU-program 
  som planeras under perioden år  
 2000–2006. 
  
 Särskilt prioriterade målgrupper 
 Utöver den generella målangivelsen ovan finns det anledning att uppmärksamma prioriterade målgrupper som t.ex. kvinnor och invandrare. 
 Företag inom de regionalpolitiskt prioriterade områdena är också en prioriterad målgrupp för den nya myndigheten. 
 71 
  
 Syfte och uppgifter 
  
 SOU 2000:93 
  
 3.7.2 
  
 Verksamhet riktad mot företagsutvecklande aktörer 
  
 Utöver att tillgodose företagens behov direkt har organisationen också en viktig indirekt uppgift när det gäller att påverka före- tagens utvecklingsförutsättningar genom att samverka med andra aktörer. 
 När det t.ex. gäller området regional näringslivsutveckling medverkar myndigheten genom att tillsammans med andra aktö- rer inom ramen för tillväxtavtal och strukturfondsprogram ut- veckla företagens tillväxt- och förnyelseförutsättningar. 
 Den nya myndigheten ska också svara för uppgifter gentemot regeringskansliet, verket för innovationssystem, analysinstitutet, regionala och lokala intressenter 
 m.fl. 
 72 
  
 4 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 Sammanfattning 
 En ny myndighet, med namnet NUTEK centralt och dess regionala organisation ALMI, ska ta ett samlat grepp över statliga insatser för företagsutveckling. Startorganisationen består av en sammanslagning av del av NUTEK och ALMI samt en samverkan i genomförandeledet med Industrifonden och Stiftelsen Innovationscentrum. Vidare föreslås att den nya myndigheten samordnar företagsutveckling genom an- svar för anslagen till IUC, Svensk Industridesign, Teknopol, FSF, AMV:s  
 Starta-eget 
  bidrag, kooperativ utveckling samt Exportrådets småföretagsinriktade frågor. Härvid minskar antalet fristående aktörer vilket underlättar för företagen och samordningsvinster skapas. 
 Myndigheten ska ges ansvaret för att utse styrelser i Norrlandsfonden, Industrifonden och Stiftelsen Innovations- centrum. 
 ALMI:s regionala dotterbolag bibehålls för att säkra när- heten till företag, samspelet med de regionala ägarna och en effektiv genomförandeorganisation. Samtidigt eftersträvas en mycket långtgående integration mellan ALMI och del av NUTEK för att kunna ta tillvara samordningsvinster. Ett moderbolag i koncernen bibehålls. 
 Myndigheten leds av en styrelse med åtta ledamöter som även är styrelse för  
 ALMI-moderbolag. 
  Näringslivsrepresen- tationen ska vara betydande. Generaldirektören i myndig- heten är ordförande. För att säkra en nationell samverkan bör 
 73 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 generaldirektören för Verket för innovationssystem ingå i styrelsen och vice versa. Generaldirektören i myndigheten ska vara ordförande i  
 ALMI-moderbolags 
  styrelse. Nuvaran- de form för att utse styrelser i de regionala dotterbolagen bibehålls. 
 Den nya myndigheten får en mycket decentraliserad verk- samhet med 21 enheter ute i landet och en central enhet i Stockholm. 
 Stor vikt läggs vid samverkan med Verket för innovations- system och Analysinstitutet. 
 Genomförandet görs i två steg. Först sammanslagning mellan ALMI och del av NUTEK och samordning och sam- verkan på central nivå, sedan på längre sikt en struktur- rationalisering för att renodla och koncentrera statliga insat- ser på central och regional nivå. 
 Enligt kommitténs uppfattning bör regeringen redan nu förbereda ett nytt ställningstagande som utgångspunkt för det fortsatta arbetet med att utforma den regionala organisa- tionen och dess samverkan med regionala aktörer. 
  
 4.1 
  
 Organisationsstruktur 
  
 4.1.1 
  
 Inledning och uppgifter 
  
 Regeringen har givit kommittén i uppdrag att forma en orga- nisation som ska ta ett samlat grepp över statlig företagsutveck- ling. Centralt föreslås en sammanslagning av ALMI och del av NUTEK och en långtgående samverkan med Industrifonden och Stiftelsen Innovationscentrum. Vidare föreslås att den nya myndigheten ges ansvar de statliga anslagen till företagsutveck- ling, t.ex. anslagen till IUC, Svensk Industridesign, teknopoler, FSF och Kooperativ utveckling. Exportrådsutredningen avger under hösten sitt betänkande. Kommittén anser att Exportrådets småföretagsinriktade verksamhet bör övertas av den nya orga- nisationen. 
 74 
  
 SOU 2000:93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 Det finns flera krav som den nya organisationen måste kunna hantera. Både en tydlig och uttalad ambition från statens sida att effektivisera genom att ta ett samlat grepp över det statligt finansierade utbudet av företagsutvecklande insatser, och ett behov av lokal och regional anpassning. Det senare därför att förhållandena skiljer sig åt betydligt i de olika regionerna beroende på näringslivets struktur, utbudet av kommersiella företagstjänster och finansiering, det regionala partnerskapets organisering, tillväxtavtalens utformning och förekomsten av strukturfondsprogram och initiativ samt olika starka och aktiva politiska regionala organ. 
 Det är också nödvändigt att uppmärksamma att företags- utveckling och näringspolitik i sig rymmer dels riksdagens och regeringens näringspolitiska behov och ambitioner, dels före- tagens behov och önskemål och därtill även kommunala och regionala näringspolitiska ambitioner och insatser. Den statliga företagsutvecklingen måste utformas mot bakgrund av dessa förutsättningar med olika kulturer som måste samspela. 
 Förslaget utgör ett första steg i riktning mot mer samordnat genomförande av statlig politik för företagsutveckling, ett avstamp för fortsatt förändringsarbete. Förslaget avser att ge en god grund för en organisation, där verksamheten nationellt och regionalt ständigt anpassas till företagens behov och till specifika lokala och regionala förhållanden. 
  
 4.1.2 
  
 Sammanslagning och strukturomvandling 
  
 Den nya myndigheten för företagsutveckling ska genom sam- manslagning, långtgående samverkan i genomförandeledet samt samordning genom anslagsfördelning ta  
 ett samlat grepp över statliga insatser för företagsutveckling.  
 En tydlig avsikt ska vara att den statliga företagsutvecklingen ska genomföras genom  
 en  
 stat- ligt finansierad organisation för företagsutveckling. 
 75 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 4.1.3 
  
 Regional och lokal anpassning 
  
 Samtidigt med behovet av att slå samman olika statliga aktörer finns det ett behov av att anpassa insatserna efter regionala och lokala behov och förutsättningar. Att ha  
 en tydlig regional när- varo 
 . 
 Detta innebär bl.a. en regional organisation med ALMI som bas och där andra regionala aktörer med statlig finansiering successivt kommer att omfattas av den nya organisationens arbete. Ett förhållningssätt, med regionala och lokala olikheter och en mångfald av aktörer vilket även omfattar privata företag, behöver inte strida mot principer att renodla och koncentrera de statliga insatserna. Även med ett sådant angreppssätt kan staten uppträda samordnat genom att koordinera alla anslag för före- tagsutveckling i den nya organisationen eller köpa tjänster av kommersiella aktörer. 
 Det är viktigt för den nya myndigheten att bygga vidare på det goda samarbetet med de regionala ägarna, näringslivet och andra regionala och lokala aktörer/intressenter. 
  
 4.1.4 
  
 Att verka i olika kulturer 
  
 Kommittén har också identifierat de problem och de möjligheter som ligger i att statliga insatser för företagsutveckling verkar i olika kulturer. Det ställs å ena sidan krav på att statliga medel hanteras i enlighet med de politiska besluten och kraven på rätts- säkerhet. Företagsutveckling inom närings- och regionalpoliti- Norton ska avspegla politiska och demokratiskt beslutade aktiviteter och önskemål. Kommittén har ovan uttryckt detta i termer av att  
 investera i tillväxt  
 eller att ha en markerad näringspolitisk in- riktning vilket bl.a. innebär att en tydlig gränsdragning mot privata kommersiella aktiviteter eftersträvas, så att de statliga insatserna kompletterar och stärker andra initiativ. 
 Vidare bör finnas ett utrymme för satsningar för att bereda ungdomar, invandrare och andra grupper nya möjligheter. Även 
 76 
  
 SOU 2000:93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 regionalpolitiska uppdrag ingår i organisationens verksamhet. Med detta i fokus är myndighetsformens politiska styrbarhet, insyn, likabehandling, formell och ordnad beslutsgång många gånger den lämpligaste. 
  
 Då  
 företagens tillväxtförutsättningar ständigt måste vara i fokus  
 ställs därför å andra sidan krav på att kunna verka med ut- gångspunkt i den kultur som dominerar i företagen. Ett företag måste kunna konkurrera med goda och gärna unika affärsidéer, försprång på marknaden, marknadssegmentering, snabb och kreativ beslutsgång. Detta är långt från myndighetsformens lika- behandling, offentlighet och reglerade beslutsgång. Med detta i fokus skulle den nya organisationen behöva drivas i affärs- mässiga flexibla former, t.ex. i aktiebolagsform. Denna verksam- hetsform underlättar en utvecklad samverkan med bl.a. politiska företrädare för lokal och regional nivå. 
  
 Utmaningen för den nya organisationen blir att i sin orga- nisation och sin verksamhet kunna överbrygga och  
 verka i två olika kulturer 
 . Det gäller att i grunden kunna förvalta de statliga medlen i enlighet med de politiska avsikterna, enligt de regler som gäller för statliga myndigheter, men samtidigt nå ut i företagen regionalt/lokalt på ett affärsmässigt sätt. 
  
 4.1.5 
  
 Kommitténs förslag 
  
 Kommittén väger i sitt förslag samman regeringens uttalade be- hov och önskemål om färre statligt finansierade aktörer, med kravet på regional och lokal anpassning. Kommittén har också i sitt organisationsförslag tagit fasta på behovet av att den nya organisationen effektiv ska kunna verka i två olika kulturer. 
 Kommittén ser den föreslagna organisationen och indelningen som en startorganisation, som ska vidareutvecklas i det fortsatta arbetet. 
 77 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 4.2 
  
 Sammanslagning ALMI – NUTEK (del av) 
  
 När det gäller sammanslagningen mellan ALMI och NUTEK har kommittén övervägt flera olika principer, från att helt integrera ALMI i den nya organisationen till att i praktiken bibehålla  
 ALMI-koncernen 
  helt oförändrad, ägd av organisa- tionen. 
 Kommittén förespråkar en medelväg mellan dessa två ytter- ligheter. En central myndighet inrättas i enlighet med direktiven, med ett samlat ansvar för företagsutvecklingsfrågor. Myndig- hetens regionala organisation utgörs av Phillips regionala dotterbolag, som är delägda. Vägledande för kommitténs förslag har varit organisationens behov av att kombinera: 
  
 ett tydligt kundfokus, genom bl.a. geografisk, verksamhets- mässig och organisatorisk närheten till kundföretagen 
  
 ett starkt näringslivsinflytande, från kunden/företagen och till den centrala företagsutvecklingsorganisationen 
  
 en anpassning av verksamheten till respektive regions sär- skilda behov och förutsättningar 
  
 en tydlig styrning och effektivisering genom samordning och renodling av den statligt finansierade företagsutveck- lingen. 
  
 Kommittén föreslår att Phillips nuvarande koncernstruktur, med 21 delägda dotterbolag och ett moderbolag, behålls. För att åstadkomma en långtgående integration och kraftsamling på central nivå slås all verksamhet som  
 ALMI-moderbolag 
  och NUTEK idag bedriver samman. Detta ger förutsättningar för en breddning och ett samutnyttjande av resurser inom hela organi- sationen. Moderbolagets verksamhet ges en tydlig och renodlad ägarroll. 
 Förslaget ger en ökad samordning genom att företagen och aktörerna på lokal och regional nivå kommer att kunna vända sig till de regionala bolagen i fler frågor som rör statliga insatser för företagsutveckling. Den nya organisationens inre effektivitet förbättras genom ökade möjligheter till samordning av gemen- 
 78 
  
 SOU 2000:93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 samma funktioner t.ex. låneadministration, gemensamt utnytt- jande av informationsportaler,  
 Start-linjen, 
 EU-information 
  etc. 
  
 4.2.1 
  
 Den centrala nivån 
  
 Kommitténs förslag att slå samman all operativ verksamhet på central nivå och renodla verksamheten i ALMI:s moderbolag till en ren ägarroll bygger på grundtanken att kunna skilja på verk- samhetens olika funktioner och personalens organisatoriska pla- cering. 
 Den regionala organisationens behov av service och samord- ning av viss verksamhet, utvecklingsinsatser, specialistkompe- tens etc. förutsätter att anställda i den nya myndigheten utför arbete för  
 ALMI-koncernen 
  och vice versa. 
 Den nya myndigheten på central nivå bör ledas av en gene- raldirektör som till sin hjälp har en styrelse (se vidare nedan). 
 Myndighetens organisation tar sin utgångspunkt i de huvud- aktiviteter som föreslås bli aktuella. En närmare analys av gräns- ytorna mellan verksamhetsområdena information och rådgiv- ning respektive nätverk och mötesplatser visar att dessa med för- del organiseras i en och samma avdelning. Detta innebär att myndigheten delas in i en avdelning för information/råd- givning/nätverk, en avdelning för finansiering samt en avdelning för regional näringslivsutveckling. Staber för administration, personal, information och analys inrättas. 
 Generaldirektören formerar en ledningsgrupp i vilken bl.a. den verkställande direktören i  
 ALMI-moderbolag 
  bör ingå. 
 Kommitténs förslag innebär att Phillips nuvarande koncern- struktur, med 21 regionala dotterbolag och ett moderbolag be- hålls. Den nya myndigheten ges i uppdrag att förvalta och utöva ägarfunktionerna avseende statens aktier i  
 ALMI-koncernen. 
  Detta innebär att handha  
 ägaransvaret  
 för ALMI, vilket inklu- derar att rösta på bolagsstämma, utfärda ägardirektiv, utse sty- relse m.m. allt enligt aktiebolagslagens bestämmelser. 
 79 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 Moderbolaget är majoritetsägare i dotterbolagen. Ägandet är reglerat i gällande avtal mellan moderbolaget och de regionala ägarna. Bolagets huvudsakliga uppgift är enligt förslaget att ut- öva sin ägarroll genom att bl.a. tillsammans med respektive regionala ägare utforma direktiv, policy och koncernstrategi för dotterbolagens verksamhet, vara representerat i dotterbolagens styrelse, fördela anslag och eventuella projektmedel samt svara för styrning av dotterbolagen genom löpande uppföljning och rapportering, mätningar samt selektiva begränsade interna utvär- deringar samt ansvara för lånefonden. Moderbolaget svarar ock- så för koncernens ekonomiska redovisning. 
 Moderbolagets nuvarande finansverksamhet, samordnings- och utvecklingsverksamhet samt olika former av serviceverk- samhet integreras i den nya myndigheten. 
 Den direkta styrningen av dotterbolagen i  
 ALMI-koncernen 
  utövas i enlighet med aktiebolagslagen. Detta innebär att moder- bolaget är det organ som kanaliserar ägarens ambitioner och önskemål till dotterbolagen. 
  
 4.2.2 
  
 Den regionala nivån 
  
 Organisationens operativa, regionala enheter, ALMI:s dotter- bolag regionalt, behåller den nuvarande aktiebolagsformen. Kommittén ser flera skäl till detta. Ett avgörande motiv är att aktiebolagsformen är den normala i företagsvärlden, vilket innebär att företagen känner till och har vana vid att samarbeta med andra aktiebolag. Vidare finns inom aktiebolagsformen klara regler för styrning, redovisning och resurshantering, inte minst inom koncerner, vilket väsentligt underlättar driften av den verksamhet som ALMI idag bedriver och som den nya organisationen kommer att bedriva. Motivet till att behålla aktie- bolagsformen är således direkt knutet till kravet att kunna verka i flera kulturer, i detta fall så nära företagen som möjligt och med en effektiv genomförandestruktur, den befintliga koncern- 
 80 
 SOU 2000:93 Organisation och genomförande m.m. 
 strukturen. Aktiebolagsformen underlättar samverkan med andra regionala och lokala aktörer. 
 Förslaget innebär i första skedet inte några omedelbara ställ- ningstaganden då det gäller statens roll och agerande på den regional nivå. Sådana måste göras i samråd med andra intres- senter och aktörer. Kommittén ser det dock som en fördel att de regionala bolagen under nuvarande avtalsperiod har lands- tingen och självstyrelseorganen som regionala intressenter och delägare. Därigenom främjas den lokala och regionala närheten. Avtalen mellan de regionala intressenterna och staten gäller till och med år 2002. 
 Den nya organisationen har enligt kommittédirektiven i uppgift att i ett längre perspektiv medverka till att utforma och anpassa statens roll på det regionala och lokala planet. Det är därför kommitténs uppfattning att staten bör ge myndigheten i uppdrag att delta i förhandlingar och att etablera arbetsformer på regional nivå som möter de krav och behov som diskuterats ovan. Förutsättningar för uppdraget ges bl.a. av de beslut som fattas med anledning av den parlamentariska regionkommittén (PARK) och den regionalpolitiska utredningen. 
  
 4.2.3 
  
 Förhållandet central – regional nivå 
  
 Enligt utredningsdirektivet ska den nya organisationen förena en tydlig efterfrågestyrning genom att sätta företagens behov i centrum med en förbättrad styrning av statliga insatser och allokering av medel. Genom en central organisation och 21 kundnära regionala dotterbolag skapas förutsättningarna för detta. 
 ALMI:s dotterbolag är majoritetsägda av staten med lands- tingen eller i vissa fall de regionala självstyrelseorganen som delägare. Det är viktigt att ägarna tar ansvar för verksamhetens inriktning och finansiering. Ägarna bör utöva inflytande över verksamheten i  
 ALMI-bolagen 
  främst genom att årligen utforma 
 81 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 gemensamma skriftliga ägardirektiv samt genom ett aktivt sty- relsearbete. 
 Den nya organisationen ska ha ett tydligt kundfokus. Kund- nyttan ska vara vägledande för hela organisationens verksamhet. Det innebär att endast verksamhet som direkt eller indirekt ökar nyttan för kundföretagen ska bedrivas i den nya organisationen. 
 Företagens behov och efterfrågan ser olika ut i olika delar av landet. Det är därför viktigt att de regionala bolagens verksam- het inte detaljstyrs utan anpassas efter regionernas olika förut- sättningar. Kommittén förordar därför en tydlig målstyrning av verksamheten. Den nya organisationen bör bygga vidare på den modell för målstyrning som har utvecklats och prövats inom ALMI. De mål och ägarkrav som tydliggjorts för verksamheten bör gälla tills vidare, men vidareutvecklas och efterhand anpassas till hela den nya organisationens verksamhet. 
 Moderbolaget har en viktig uppgift att följa upp och rappor- tera om verksamheten bedrivs i linje med ägarnas intentioner. Uppföljningar och utvärderingar syftar dock i lika hög grad till att förbättra och utveckla verksamheten genom jämförelser och benchmarking. Moderbolaget har därför en viktig uppgift i att tillhandahålla ett relevant beslutsstöd för regionala bolagschefer och styrelser. 
  
 4.2.4 
  
 Styrelser i den nya organisationen 
  
 Den nya organisationen består av en ny myndighet, moderaktie- bolaget ALMI med dotterbolag och olika stiftelser samt andra organ där myndigheten ansvarar för anslagen. Den centrala myn- digheten bör ledas av en generaldirektör som till sin hjälp har en styrelse. 
 82 
  
 SOU 2000:93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 Myndighetens styrelse 
 Staten har i olika sammanhang behandlat myndigheters styrelser och ledning. I diskussionerna förekommer s.k. enrådighetsverk och styrelse med s.k. fullt ansvar. I modellen med enrådighets- verk svarar generaldirektören ensam för ledningen av myndig- heten, eventuellt med stöd av ett rådgivande organ eller insyns- råd. Denna modell för styrning förordas främst när det gäller verksamheter där det finns behov av en  
 direkt  
 politisk styrning och där politiska beslut måste genomföras utan 
 Styrelse med s.k. fullt ansvar används främst för affärsdri- vande verk. 
 I praktiken har många myndigheter en styrelseform som ligger mellan de båda ovan angivna formerna. 
 Kommittén har sett som sin uppgift att föreslå en styrelse- form som svarar mot den grannlaga avvägning mellan olika krav och verksamheter som ledningen måste kunna hantera. Den nya myndigheten måste kunna verka i olika kulturer och beakta olika intressenters krav och önskemål. I styrelsen måste finnas per- soner med kunskap och förståelse för de olika kraven. 
 Kommittén har vägt för och nackdelar med att generaldirek- tören är ordförande i styrelsen respektive en extern ordförande. Ett avgörande förhållande är att oavsett styrelseform utser rege- ringen generaldirektören, som har det yttersta ansvaret för verk- samheten. 
 När generaldirektören är ordförande i styrelsen renodlas det politiska inflytandet till den som av regeringen utsetts att leda myndigheten. Denna klarhet underlättar för övriga styrelseleda- möterna, vars uppgifter tydliggörs av myndighetens instruktion. 
 Kommittén föreslår följande: 
 En styrelse med ett långtgående ansvar som tydligt anges i myndighetens instruktion. Styrelsen ska fatta beslut om myn- dighetens policy, verksamhetsinriktning, verksamhetsplanering, budget och större projekt som får betydelse för myndighetens fortsatta verksamhet samt frågor som väcks av styrelsen för  
 ALMI-moderbolag. 
  
 83 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 Regeringen utser styrelsen. Denna bör bestå av åtta ledamöter med stark näringslivsförankring och med erfarenhet från före- tagsutveckling på nationell och regional nivå. Generaldirektören ska vara ordförande i styrelsen. I styrelsen ska också general- direktören för Verket för innovationssystem ingå. Ansvars- fördelningen mellan generaldirektören och ledamöterna i styrel- sen preciseras i myndighetens instruktion, se bilaga 4. 
  
 ALMI-bolagens 
  styrelse 
 Myndigheten svarar för statens ägande i  
 ALMI-moderbolag 
  och utser därför styrelse i  
 ALMI-moderbolag, 
  som förslagsvis bör vara identisk med myndighetens styrelse. För att åstadkomma en integration mellan organisationen och  
 ALMI-moderbolag 
  bör generaldirektören i myndigheten vara ordförande i moder- bolagets styrelse. Vidare bör moderbolagets styrelse ha en stark representation från näringslivet och de regionala ägarna. 
 Nomineringen av styrelse i respektive dotterbolag bör genomföras på samma sätt som tidigare. Kommittén ser inga skäl att nu ändra formerna för att utse dessa styrelser. En sådan eventuell översyn kan lämpligast göras inför tidpunkten då avtalen på regional nivå löper ut, dvs. vid utgången av år 2002. 
 Styrelse i stiftelserna 
 Kommittén föreslår att den nya myndigheten får i uppdrag att utse styrelse i de statligt finansierade organ och statliga stiftelser som berör företagsutveckling, t.ex. Norrlandsfonden, Industri- fonden och SIC. Förslaget innebär att en samverkan igenom- förandet med stiftelserna Industrifonden och SIC ska åstad- kommas. Samverkan underlättas om en viss personunion mellan styrelsen i myndigheten och styrelserna i dessa stiftelser etable- ras. 
 84 
  
 SOU 2000:93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 4.2.5 
  
 Intressebalans i den nya organisationen 
  
 I förslaget till styrning av den nya organisationen har kommittén vägt samman olika krav och önskemål. Genom att föreslå en styrelse med långtgående ansvar, med generaldirektören som ordförande, och med en stark näringslivsförankring, erfarenhet och kunskap om företagsutveckling på nationell och regional nivå säkras de närings- och regionalpolitiska avsikterna. Dessa har ovan uttryckts som att investera i tillväxt. 
 Samtidigt säkras att företagens behov tas till vara genom att de regionala bolagen får ett mycket starkt näringslivsinflytande och behåller aktiebolagsformen. Vidare behålls dagens ordning när det gäller val av styrelserna. 
  
 4.2.6 
  
 Lokalisering 
  
 Den nya myndigheten NUTEK med  
 ALMI-bolagen 
  som regio- nal organisation kommer den 1 januari år 2001 att bedriva verk- samhet vid 21 dotterbolag och med enheter på många platser i Sverige. Myndigheten får således en mycket decentraliserad struktur. Den centrala myndigheten i Stockholm lokaliseras till nuvarande lokaler på Liljeholmen, bl.a. för att begränsa kostna- der för samordning med övriga företagsutvecklande organ. 
  
 4.2.7 
  
 Samverkan med Verket för innovationssystem och Analysinstitutet 
  
 Samverkan på central nivå med Verket för innovationssystem ska säkras dels genom att generaldirektören för Verket för inno- vationssystem sitter i myndighetens styrelse och vice versa, dels genom att de två organisationerna av regeringen ges gemen- samma uppdrag. Dessa uppdrag bör i första hand gälla ett antal gemensamma aktiviteter på regional nivå som exempelvis kan beröra såddfinansiering, där expertis inom  
 FoU-organisationen 
  behövs för kompletterande bedömningar. Vidare bör samverkan 
 85 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 etableras när det gäller teknopolverksamhet, tekniköverföring, tillväxtavtal m.m. 
 När det gäller analysverksamheten finns ett mycket stort behov av samverkan i genomförandeledet. I avsnitt 2.3.3 och i avsnitt 3.6 om analys och kunskapsutveckling redovisas behov av gemensamma aktiviteter och uppdrag. Företagsutvecklings- organisationen bör ges möjlighet att påverka analysorganisa- tionens inriktning genom att kunna göra beställningar av vissa analyser inom en kostnadsram som angivits av regeringen och belastar Analysmyndigheten. Analysorganisationen ska på sam- ma sätt kunna påverka företagsutvecklingsorganisationens verk- samhet genom att genomföra utvärderingar som sedan omsätts i ny och förändrad verksamhet. Kommittén föreslår därför att regeringen i regleringsbrev och i konkreta samverkansuppdrag preciserar formerna för samverkan mellan de båda myndig- heterna, se vidare förslag till regleringsbrev. 
  
 4.2.8 
  
 Organisationens namn NUTEK och ALMI 
  
 Kommittén föreslår att myndigheten benämns NUTEK. Den regionala organisation behåller namnet Vaughn. 
 Kommittén har vägt fördelarna med att etablera ett nytt namn mot kostnader och nackdelar. 
 Ett nytt namn markera den nya inriktningen för kunder och tydliggör den nysatsning på samordning och koncentration som den nya organisationen innebär. Även för de berörda organisa- tionerna ALMI och NUTEK skulle ett nytt och gemensamt namn tydligt markerat samgåendet i en ny verksamhet. 
 Mot detta har kommittén ställt att både ALMI och NUTEK är två inarbetade varumärken. Ute i regionerna vet företagen och andra intressenter att ALMI arbetar med företagsutveckling. Även NUTEK är känt inom målgruppen, i Sverige och interna- tionellt. 
 Ett av problemen med att byta namn är att företagarna skulle behöva lära sig ännu ett nytt namn inom företagsutveck- 
 86 
  
 SOU 2000:93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 lingsområdet. Detta skulle troligen uppfattas som om staten inrättats ännu ett nytt organ. Det skulle förmodligen ta lång tid och vara kostsamt att få ut information om att de båda etable- rade organisationerna avvecklats och att en ny etablerats. 
 Ett annat tungt vägande skäl är att kostnaderna för att etablera ett helt nytt varumärke är mycket stora. 
  
 4.2.9 
  
 Instruktion för myndigheten 
  
 Kommittén lämnar i bilaga 4 till detta betänkande ett förslag till instruktion för myndigheten som bl.a. mer utförligt än brukligt anger styrelsens befogenheter och ansvar. 
  
 4.3 
  
 Kompetensförsörjning, utvecklingsfrågor m.m. 
  
 Den ovan föreslagna organisationsstrukturen ger en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för att den nya företagsutveck- lingsorganisationen ska bli effektiv på kort och lång sikt. Inom ramen för de angivna strukturerna måste processer föreligga som möjliggör lärande och utveckling. 
 Av direktiven framgår att kommittén ska lämna förslag till rutiner för överföring av kunskap och säkra god kontakt och lärandeprocess med de huvudsakliga intressenterna. 
  
 4.3.1 
  
 Rekrytering och kompetensutveckling 
  
 Verksamheten kommer enligt direktiven för de tre nya myndig- heterna att startas med befintlig personal. De som tidigare arbetade med forskningsfinansiering kommer efter den 1 januari år 2001 att beredas arbete i Verket för innovationssystem och de som arbetat med den analysverksamhet som förs till Analys- myndigheten kommer att beredas arbete i den nya Analysmyn- digheten. Detta innebär att de delar av nuvarande NUTEK samt 
 87 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 ALMI-moderbolag 
  som bildar nya NUTEK får en tydlig inrikt- ning på företags- och regionalutveckling. 
 För att etablera och tydliggöra denna nya profil bör myndig- heten genomföra kompetensutvecklingsprogram där den nya inriktningen vidareutvecklas. Den kunskapshanteringsprocess som beskrivs nedan är ett centralt inslag i ett sådant utvecklings- arbete. 
 Kompetensbehov 
 Den nya organisationen har ur ett övergripande perspektiv behov av två kompetenser: den professionella yrkeskompetensen respektive organisations- och nätverkskompetensen. Då dessa olika kompetenser inte alltid kan finnas en och samma individ är det av stor vikt att den nya organisationen finner arbetsformer och system för att underhålla, vidareutveckla respektive förnya båda dessa kompetenser. Kunskapshanteringsprocesser blir sär- deles viktigt att ta fram för att på kort och lång sikt säkerställa kunskapsöverföring såväl inom en kompetens som mellan de två kompetenserna. 
 Kompetensförsörjning 
 En kunskapsorganisation som den nya organisationen är beroen- de av kunskapskapitalet dvs. nämnda kompetenser hos med- arbetarna. Detta betyder att den nya organisationen ska utveckla ett kompetensförsörjningssystem och en struktur som möjliggör för arbetsgivaren att i samverkan med den enskilde medarbe- taren finna rätt kompetens i rätt tid baserat på verksamhetens behov och den enskildes förutsättningar. 
 Kompetensförsörjningssystemet ska verka på  
 individ-, 
  grupp- respektive organisationsnivå baserat på visionen och uppsatta mål för verksamheten, t.ex. att alla medarbetare strävar mot 
 88 
  
 SOU 2000:93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 visionen om Sverige på medaljplats när det gäller ekonomiskt tillväxt och förnyelse. 
 På organisationsnivån kommer formerna för kunskapsöver- föring såväl som omvärldsbevakningen att stå i fokus. På gruppnivå är det viktigt med synen på rörlighet samt möjlig- heten av och kraven på att dela med sig av sitt kunnande. Detta betyder att grundsynen är att samtliga anställningsavtal avser en anställning i respektive organ i den nya organisationen med en för den aktuella tidpunkten angiven uppgift. Anställningen ska kunna innebära att medarbetaren går in och ut i projekt oavsett linjeplacering. Anställning föreligger således ej mellan en enhet eller avdelning och en medarbetare. 
 Kompetensväxling 
 Utöver mer traditionella utbildningsinitiativ kännetecknas en kunskapsorienterad organisation ofta av att kompetensutveck- lingen dvs. utbildning/utveckling sker i själva jobbet. Således kommer den nya organisationen att arbeta för en rörlighet och en organisationsform som ger den enskilde möjlighet att växa genom sina uppgifter och sin funktion. Detta ställer krav på såväl  
 chefs-/ledarerollen 
  som medarbetarrollen. Dessa båda roller kommer särskilt att beskrivas och utvecklas i den nya organisationen. 
 Ytterligare en viktig faktor i detta sammanhang är att säker- ställa nätverksrelationer såväl inom som utanför den nya orga- nisationen. Särskilda satsningar såsom t.ex. utbytesordningar och vuxenpraktik kommer att vidtas för att möjliggöra detta. 
 I den nya organisationen kommer det att ställas ömsesidiga krav på såväl arbetsgivaren som medarbetaren att utveckla kom- petensen men även att finna former för kompetensväxling, dvs. att efterfrågad kompetens måste vara styrande för bemanningen. Härvid måste s.k. efterfrågad kompetens göras tydlig i organisa- tionen och det måste klargöras hur man som medarbetare kan uppnå efterfrågad kompetens. 
 89 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 Verktyg i form av kompetensmoduler kopplat till  
 PA-system 
  kommer att vara underlaget för uppföljning av respektive indi- vids kompetensbild. 
  
 4.3.2 
  
 Organisationens behov av kunskapshantering 
  
 Den nya organisationen är en kunskapsorganisation med behov av ett modernt kunskapshanteringssystem. Organisationen ska samla in och bearbeta information samt sprida information och kunskap. Den ska bl.a. arbeta med företagsfinansiering vilket innebär att insamla information, göra finansieringsbedömningar, fatta beslut och sedan följa upp engagemangen. Organisationen ska vidare arbeta med rådgivning och nätverk. Detta innebär bl.a. att tillhandahålla en  
 IT-baserad 
  informationsportal, ge råd till företagare samt att bidra med kunskap i olika nätverk. Dess- utom ska organisationen aktivt följa upp och stödja arbetet med strukturfonder och tillväxtavtal. Samtliga dessa uppgifter förut- sätter att organisationen kan få tag i, ta hand om, använda och förmedla kunskap. 
 Av direktiven framgår att kommittén ska lämna förslag till organisatoriska former för att säkerställa och följa upp kvaliteten och relevansen i förhållande till företagarnas och företagens be- hov av organisationens verksamhet. Detta innebär enligt direkti- ven att organisationen på bästa sätt ska införa rutiner för över- föring av kunskap och säkra god kontakt och lärandeprocess med de huvudsakliga intressenterna. 
  
 4.4 
  
 Genomförandet 
  
 Den nya organisationen ska starta sin verksamhet den 1 januari år 2001, enligt de riktlinjer som dragits upp i detta betänkande. Kommittén ser detta som ett första steg i en process mot en effektivare, mer renodlad och koncentrerad organisationsstruk- tur för statlig företagsutveckling. 
 90 
  
 SOU 2000:93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 4.4.1 
  
 Start av ny myndighet – steg 1 
  
 Tydliga ställningstaganden 
  
 att föra över statens aktier i ALMI till den nya myndig- heten. 
  
 att tillsätta styrelse i den nya myndigheten, som sedan utser styrelse i ALMI:s moderbolag. 
  
 att regeringen beslutar i enlighet med kommitténs förslag att ge myndigheten i uppdrag att etablera samverkan med Industrifonden respektive Stiftelsen Innovationscentrum enligt de principer som kommittén föreslår. 
  
 att ge myndigheten ansvaret för anslagen till företags- utveckling till IUC, Svensk Industridesign, FSF, kooperativ utveckling samt AMV:s  
  
 Starta-eget 
  bidrag samt Export- rådet. 
  
 att uppdra till myndigheten att utse styrelse i Norrlands- fonden, Industrifonden och Stiftelsen Innovationscentrum. 
  
 Dessa ställningstaganden skapar förutsättningar för en effektiv statlig verksamhet för fler och växande företag. De effektivitets- vinster som blir möjliga att uppnå är följande: 
 Rätt inriktning 
 Tydliggörandet av statens roll och möjligheter till samordning genom en sammanhållen anslagshantering skapar bättre förut- sättningar för insatser som: 
  
 utgör bästa möjliga alternativa användning av resurser, 
  
 inte tränger undan andra aktörer, t.ex. privata konsulter eller finansiärer utan i stället, 
  
 kompletterar och tillför något nytt. 
  
 91 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 Ökad inre effektivitet 
 Den verksamhetsmässiga sammanslagningen av ALMI och del av NUTEK samt samverkan i genomförandet mellan myndigheten, Industrifonden respektive SIC ökar den  
 inre effektiviteten 
 . I praktiken innebär detta att insatser som företagsfinansiering, information, rådgivning och nätverk inte bara ges rätt inriktning utan också i ökad omfattning produceras gemensamt eller i samverkan på ett effektivare sätt. 
 Ökad totaleffektivitet i systemet 
 Kommittén föreslår inga organisatoriska förändringar när det gäller de regionala dotterbolagen, vars verksamhet regleras av avtal som löper ut år 2002. Vid starten av den nya myndigheten berörs de regionala bolagen endast indirekt genom att ägandet av moderbolaget förts över från staten till myndigheten. 
 De möjligheter som skapas att uppnå en bättre balans mellan vad som görs regionalt och nationellt bidrar till en ökad effek- tivitet. 
 I förlängningen ligger stora möjligheter till effektivisering av statliga insatser även på  
 regional nivå. 
  
 4.4.2 
  
 Utveckling av regional organisation – steg 2 
  
 Den framtida rollen på den regionala nivån måste utvecklas med hänsyn tagen till bl.a. de förslag som den parlamentariska re- gionkommittén (PARK), den regionalpolitiska utredningen och Exportrådsutredningen redovisar till regeringen under hösten år 2000 samt regeringens överläggningar med regionala företrädare. 
 Kommittén vill betona att de förslag som regeringen lägger med anledning av ovannämnda utredningar måste ligga i linje med denna kommittés förslag. Annars åstadkommes ånyo en ny dubblering. 
 92 
  
 SOU 2000:93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 Enligt kommitténs uppfattning bör regeringen ge myndig- heten i uppdrag att, som statlig företrädare och i nära samverkan med landstingen, självstyrelseorganen och andra intressenter samt det regionala partnerskapet i stort, medverka till en effektiv roll på regional nivå. 
  
 4.5 
  
 Finansiering och budget 
  
 4.5.1 
  
 Utgångspunkter 
  
 En utgångspunkt för  
 ARNE-kommitténs 
  överväganden om förvaltningsbudget för den centrala organisationen är att all personal som arbetar vid berörda organisationer erbjuds en placering på någon av de tre nya myndigheter som bildas under näringsdepartementet (Verket för innovationssystem, företags- utvecklingsmyndigheten och Analysinstitutet) Vilken myndig- het personalen erbjuds placering på bestäms av att personalen följer med verksamheten till den myndighet som får ansvar för verksamheten. För gemensamma funktioner görs en fördelning utifrån nyckeltal. Vid bemanning ska §6b LAS gälla. 
  
 ARNE-kommitténs 
  bedömning är att av NUTEK:s nuvaran- de personal på ca 360, så ska, om ovanstående principer är väg- ledande för alla de tre nya myndigheterna, ca 225 personer av dessa erbjudas anställning på den nya myndigheten för före- tagsutveckling. Vidare erbjuds de 23 personer som arbetar på  
 ALMI-moderbolag 
  en placering inom den nya företagsutveck- lingsmyndigheten. 
 Den uppbyggnad som inletts av en central låneadministration för dotterbolagen fullföljs och läggs in i myndighetens centrala organisation. 
 I övrigt bygger kostnadsbudgeten på en oförändrad regional verksamhetsnivå. 
 Den nya myndighetens förvaltningsanslag för 2001 förutsätts bli 203 500 000 kr. Anslagen till de regionala dotterbolagen finansieras delvis från moderbolagets fria egna kapital. 
 93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 4.5.2 
  
 Utgångspunkter för sakanslag 
  
 Utgångspunkterna ges i regeringens budgetproposition enligt nedanstående tabell. 
  
 Tabell 4.1.  
 Budgetpropositionens 
  
 förslag 
  
 2001 
  
 avseende nya 
  
 myndigheten för företagsutveckling (tkr) 
  
 Utgiftsområde/Anslag 
  
 Anvisat 
  
 Förslag 
  
 År 0 
  
 År 1 
  
 2000 
  
 2001 
  
 UO19 
  
 33:1 
  
 Allmänna regional- 
  
 1) 
  
 1 303 850 
  
 1 675 350 
  
 politiska insatser 
  
 varav NUTEK 
  
 308 000 
  
 ? 
  
 UO19 
  
 33:2 
  
 Landsbygdslån 
  
 2) 
  
 30 000 
  
 60 000 
  
 UO19 
  
 33:5 
  
 Transportbidrag 
  
 3) 
  
 345 000 
  
 336 000 
  
 UO19 
  
 33:7 
  
 Europeiska regionala 
  
 4) 
  
 586 150 
  
 559 000 
  
 Utvecklingsfonden 
  
 1995–99 
  
 UO24 
  
 38:1 
  
 Förvaltningskostnader 
  
 5) 
  
 203 537 
  
 UO24 
  
 38:2 
  
 Näringslivsutveckling 
  
 6) 
  
 102 000 
  
 195 062 
  
 UO24 
  
 38:18 
  
 Förluster vid viss 
  
 7) 
  
 4 000 
  
 2 000 
  
 garantigivning 
  
 1. 
  
 Anslaget fördelas först i regleringsbrevet mellan regeringen, 
  
 NUTEK, länsstyrelserna och självstyrelseorganen. NUTEK be- räknar sin del (inkl. organen) år 2001 enligt följande: sysselsätt- ningsbidrag enligt äldre bestämmelser 90 mkr, sysselsättnings- bidrag enligt nya bestämmelser 25 mkr, utvecklingsbidrag 160 mkr, regional projektverksamhet 40 mkr, medel för bank- kostnader och uppföljning 12 mkr, samt medel som beslutas av självstyrelsseorganen 98 mkr. Härutöver kommer de åtaganden som finns under äldreanslagen UO19A1. Regionalpolitiska in- satser och UO19A11. Regionalpolitiska insatser, att finansieras under detta anslag. 
 94 
  
 SOU 2000:93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 2. 
  
 Anslaget ökar från 30 mkr till 60 mkr, men är i realiteten en minskning med hänsyn till det stora anslagssparande som funnits tidigare. 
  
 3. 
  
 Anslaget minskar från 345 mkr år 2000 till 336 mkr 2001. Bak- grunden är en viss förändring av stödformen som minskar anslags- behovet. 
  
 4. 
  
 År 2001 är sista året för utbetalningar avseende programperioden  
  
 1995–1999. 
  
 5. 
  
 I budgetpropositionen anges 183 mkr, vilket innebär att 20 mkr måste tillföras på tilläggsbudget. Härutöver planerar  
  
 ARNE-kom- 
  mittén verksamheten med förutsättningen att Phillips egna fria kapital även fortsättningsvis får användas, samt att sakanslagen får användas till programanknutna kostnader.  
 ARNE-kommittén 
  kommer i särskild ordning äska 25 mkr för omställningskostnader, dvs. medel för nivåhöjande utbildning, flytt/ombyggnadsåtgärder,  
 IT-investeringar, 
  kulturöverbryggande insatser m.m. 
  
 6. 
  
 Anslaget består av 102 mkr från årets småföretagsanslag (sådd- finansiering, småföretagsinsatser, design och småföretagsforsk- ning), 20 mkr från anslaget för kooperativ utveckling, en för- stärkning med 50 mkr från anslaget för teknisk FoU, samt en för- stärkning med 13 mkr för fortsatt utveckling av företagsportalen. 
  
 7. 
  
 Avser det sedan flera år avslutade varvsstödet. 
  
 När det gäller kommitténs förslag till dels samverkan i genom- förandet med stiftelserna Industrifonden och Innovationscent- rum, dels AMVs  
 Starta-eget 
  bidrag avvaktar  
 ARNE-kommittén 
  regeringens ställningstaganden. 
 95 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 4.5.3 
  
 Preliminär budget 2001 för företagsutvecklingsmyndigheten 
  
 Intäkter 
  
 Totalt 
  
 Förvaltningsanslag 
  
 203,5 
  
 Intäkter kapitalförvaltning 
  
 75,3 
  
 Övriga intäkter 
  
 28,5 
  
 Kostnader 
  
 Löner/expenser 
 1) 
  
 -128,7 
  
 Lokaler, totalt 
  
 -21,0 
  
 Utlåning (Ränteintäkter minus kreditförluster) 
  
 0,0 
  
 Gemensam låneadministration 
  
 -4,5 
  
 IT 
  
 -32,8 
  
 Metodutveckling/utbildning 
  
 -4,6 
  
 Koncernprojekt 
  
 -12,0 
  
 Information 
  
 -9,6 
  
 Amortering/ränta/avskrivning 
  
 -5,8 
  
 Anslag till ALMI dotterbolag 
  
 Bradford 
  
 Produktråd 
  
 -15,0 
  
 Övriga kostnader 
  
 -28,5 
  
 Totalsumma 
  
 -119,6 
  
 1)  
 Förvaltningsbudgeten förutsätter att utvärderingar, konferenser, resor m.m. i den direkta sakverksamheten belastar sakanslagen. 
  
 4.5.4 
  
 Kostnader inom finansieringsverksamheten 
  
 Frågan om effekter av ett lägre och/eller differentierat avkast- ningskrav inom finansieringsverksamheten samt kostnader för- enade med att investera och ta kostnader för att överbrygga det equity gap som beskrivs under avsnitt 3.2.1 tas upp i dialogen kring regleringsbrevet. 
 96 
 SOU 2000:93 Organisation och genomförande m.m. 
 Kommentarer angående finansieringen av nuvarande ALMI:s verksamhet 
  
 ALMI-koncernen 
  erhåller driftsanslag från staten som, efter samråd med delägarna, fördelas till de regionala bolagen efter överenskommelse om verksamhetsplaner och med beaktande av bl.a. storleken av näringslivet i respektive region. 
 Driftsanslagen till de regionala bolagen tillskjuts i enlighet med tecknat konsortialavtal mellan ägarna i proportion till deras ägande. 
 Förutsättningarna för Phillips verksamhet har förändrats sedan 1995. Anslaget från staten har successivt minskat från 109 miljoner kronor 1996 till 76 miljoner kronor år 2000. Sam- tidigt har avkastningen på ej utlånade medel sjunkit dels på grund av att kapitalet i förvaltning minskat då större delen av lånefonden är utlånad till Phillips kundföretag, dels till följd av ett lägre ränteläge. 
 Anslaget från staten till ALMI uppgår under år 2000 till 76 miljoner kronor, medan moderbolaget tillför dotterbolagen drygt 143 miljoner kronor. Moderbolaget har därför budgeterat ett underskott i verksamheten under senare år. Detta underskott har finansierats via balanserade vinstmedel. 
 Av Näringsdepartementets PM till ALMI:s styrelse, det s.k. ägardirektivet, ska ALMI fr.o.m. år 2000 skilja på kapital avsett för utlåning och medel för finansiering av driften av löpande verksamhet. 
 Startorganisationen underfinansierad från början 
 Startorganisationen när det gäller ALMI/NUTEK finansieras per den 1 januari år 2001, inklusive de regionala bolagen, enligt följande: 
  
 statliga anslag ca 203,5 miljoner kronor, 
  
 anslag från landsting och självstyrelseorgan ca 150 miljoner kronor, 
  
 97 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 SOU 2000:93 
  
 andra intäkter på ungefär 365 miljoner, t.ex.  
  
 EU-finan- 
  siering och projektmedel, 
  
 underskottet på 120 miljoner kronor kommer att finansieras genom ianspråktagande av balanserade vinstmedel. 
  
 Med nuvarande anslags och verksamhetsnivåer är de balanserade vinstmedlen förbrukade inom två år. En eventuell neddragning av t.ex. de statliga anslagen till de regionala dotterbolagen ska enligt avtal mötas av motsvarande neddragningar av landstingens och självstyrelseorganens bidrag till verksamheten. En motsva- rande negativ hävstångseffekt kan komma att uppstå i de projekt som delfinansieras av  
 EU-medel. 
  
 Detta skulle då innebära en reduktion av anslagsnivån, med ett motsvarande besparingskrav i företagsutvecklingssystemet, sär- skilt i förhållande till de tjänster som kan erbjudas företagen. 
 Kommittén redovisar i detta betänkande principer för en verksamhet där resurserna för företagsutveckling uteslutande används så att de ger hög avkastning i form av nya och växande företag, dvs. en investering i tillväxt. 
 Detta innebär sammantaget att myndigheten, med ett samlat grepp över statlig företagsutveckling, ges förutsättningar att svara för en väl avvägd fördelning av resurserna mellan olika aktörer, ändamål, nivåer och regioner och kan därigenom inrikta och producera insatserna så att största möjliga effekt uppnås när det gäller utveckling och tillväxt. 
 Detta innebär sammantaget att myndigheten, med ett samlat grepp över statlig företagsutveckling, ges förutsättningar att svara för en väl avvägd fördelning av resurserna mellan olika aktörer, ändamål, nivåer och regioner och kan därigenom inrikta och producera insatserna så att största möjliga effekt uppnås när det gäller utveckling och tillväxt. 
 98 
  
 SOU 2000:93 
  
 Organisation och genomförande m.m. 
  
 4.5.5 
  
 Omställningskostnader 
  
 Betydande kostnader för omställning som direkt beror av den förändrade myndighetsorganisationen uppstår i den nya myn- digheten för företagsutveckling. Det avser särskilt åtgärder för nivåhöjande utbildningsinsatser och kulturöverbryggning, extra- ordinära kostnader för flytt, ombyggnader och IT samt kostna- der för att realisera samordningsvinster. Totalt äskar ARNE- kommittén 25 miljoner kronor för omställningskostnader ut- över det som går att täcka med det föreslagna förvaltnings- anslaget i budgetpropositionen. 
 99 
 Reservation 
 av Pierce och Curry 
 Vi reserverar oss mot kommitténs förslag beträffande myndig- hetens styrelse. 
 Bakgrund 
 Kommitténs förslag till ny organisation för näringslivs- utveckling innebär en sammanslagning av ALMI och NUTEK, en långtgående samverkan med Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen Innovationscentrum samt en omfattande samordning genom att statliga anslag till företagsutveckling fördelas av den nya myndigheten. Förslaget är ett första steg i en process som syftar till att effektivisera, renodla och koncentrera de statliga insatserna och samspelet med det regionala och lokala närings- livet och partnerskapet. 
 Den nya myndigheten föreslås få uppgifter och ansvar som innebär 
  
 en långtgående delegering av beslutsmandat från regeringen genom att myndigheten ges ägaransvar för ALMI Företags- partner AB, en strategisk roll i samverkan med andra juridiska personer samt ansvar för anslag till Industriella ut- vecklingscentra, Svensk industridesign, Forum för små- företagsutveckling,  
  
 Starta-eget 
  bidrag, Teknopoler m.m., 
  
 ett omfattande självständigt beslutsmandat inom ramen för ett samlat nationellt ansvar för statligt finansierad företags- utveckling, 
  
 101 
  
 Reservation 
  
 SOU 2000:93 
  
 mycket komplexa verksamhetsförutsättningar där det gäller att genomföra en samlad statlig näringspolitik med före- tagens behov och tillväxtförutsättningar i fokus och med tydlig regional närvaro genom att bl.a. samordna och sam- verka med organisationer med skilda verksamhetsformer och huvudmän, 
  
 en huvudroll i en ny organisation för näringslivsutveckling vars verksamhet i sin helhet omfattar ett kapital för finan- siering på sju miljarder kronor och en betydande anslags- nivå. 
  
 Slutsats 
 Den nya myndigheten bör mot denna bakgrund ledas av en styrelse med fullt ansvar. Till ordförande bör utses en person med omfattande insikter om företag och företagandets villkor och med hög legitimitet i näringslivet. 
 102 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 En ny myndighet för företags- 
  
 Dir. 
  
 utveckling 
  
 2000:37 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 4 maj 2000. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En kommitté tillkallas för att lämna förslag till ansvarsområde, organisation, finansiering och arbetsformer för en ny myndighet för företagsutveckling. Vidare skall kommittén analysera och ge förslag till hur myndigheten kan få en stark näringslivsförank- ring. Frågan om att inrätta en ny myndighet och andra därmed sammanhängande frågor har underställts riksdagen genom rege- ringens proposition (prop. 1999/2000:71) Vissa organisations- frågor inom näringspolitiken. 
 Bakgrund 
 I proposition (prop. 1999/2000:71) Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken föreslår regeringen riksdagen att en ny myndighet för företagsutveckling skall inrättas den 1 januari 2001. Regeringens förslag är ett första steg i ett förändrings- arbete på central nivå för att förbättra kundnytta, samordning och effektivitet. 
 103 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:93 
  
 Myndighetens uppgifter och verksamhet 
 Myndighetens huvudsakliga uppgift skall vara att främja före- tagsutveckling med frågor av betydelse för såväl nationell som regional nivå, med tydlig näringslivsförankring och med före- tagens behov i centrum, för olika företagsformer såväl privata företag som kooperativ och otraditionella lösningar. Verksam- heten skall huvudsakligen bestå av uppgifter som idag handhas av Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK) och ALMI Företagspartner AB (ALMI). Myndigheten skall kontinuerligt och i ett brett samhällsperspektiv pröva vilka insatser som är av betydelse för utveckling av näringslivet. Myndighetens uppgifter förutsätter en hög grad av samverkan mellan de olika verksam- heterna. 
 Näringspolitisk finansiering 
 I första hand skall operativa beslut om finansiering till enskilda företag fattas på regional nivå. Idag tillhandahåller ALMI olika låneformer såsom lån till växande företag och lån med begrän- sade eller obefintliga säkerheter till personer som startar nya företag. NUTEK arbetar bl.a. med s.k. såddfinansiering, dvs. genom att med lån och bidrag stödja utveckling av tekniska produktidéer och teknikbaserad affärsutveckling. 
 Information 
 Blivande och redan etablerade företagare skall på ett enkelt sätt kunna få information om relevanta regler och bestämmelser. Regeringen har gett NUTEK i uppdrag att i samråd med andra aktörer utforma en s.k. internetportal, där berörda kan hitta relevant, aktuell och situationsanpassad myndighets- information. Systemet skall kunna användas av såväl blivande och redan etablerade företagare som olika näringslivsfrämjare. På sikt bör fler tjänster utvecklas och det nationella systemet 
 104 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 1 
  
 knytas samman med offentliga informationssystem på regional nivå. Myndigheten för företagsutveckling bör ansvara för att samordna ett utbyggt informationssystem. 
 Myndigheten för företagsutveckling ska ha ett särskilt sek- torsansvar för att stimulera hållbar utveckling inom näringslivet. Sektorsansvarets innebörd framgår av regeringsbeslut i ärende med dnr M98/2998/8. 
 Kunskapsutbyte genom nätverk och mötesplatser 
 Staten bör ta initiativ till och samordna nätverk och mötesplatser där aktörer kan utbyta kunskap. Staten har huvudsakligen en roll som initiativtagare till och katalysator i olika nätverksprojekt och det är viktigt att redan från början tidsbegränsa det statliga engagemanget. Myndigheten för företagsutveckling skall medverka till kunskapsöverföring till blivande och befintliga företagare utifrån deras behov. Myndighetens verksamhet kompletterar också den kunskapsöverföring som kommer att bedrivas inom den av regeringen föreslagna nya FoU- myndighetens verksamhetsområden (prop. 1999/2000:81). Att initiera och, I den utsträckning det är nödvändigt, förvalta nätverksprojekt och mötesplatser bör vara en uppgift och ett arbetssätt för myndigheten för företagsutveckling. 
 Regionalpolitiska åtgärder 
 Den nya myndighetens kärnverksamhet är företagsutveckling. NUTEKs nuvarande uppgifter inom regionalpolitiken består till största del av företagsutveckling, dvs att främja näringslivets ut- veckling i regionalpolitiskt prioriterade områden. Med utgångs- punkt i företagens behov skall bl.a. följande verksamheter i huvudsak vara uppgifter också för den nya myndigheten. NUTEK skall samordna och främja myndigheters och andra organs olika åtgärder för näringslivets utveckling i främst 
 105 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:93 
  
 regionalpolitiskt prioriterade områden, arbeta med erfarenhets- och kunskapsutbyte, utbildningsinsatser samt styrning, uppfölj- ning och utvärdering av de regionalpolitiska företagsstöden samt projektverksamhet m.m. 
 EG:s regionala strukturfondsprogram och de regionala till- växtavtalen är i huvudsak inriktade på företags- och näringslivs- utveckling. Inom ramen för EG:s strukturfondsprogram har NUTEK bl.a. följande uppgifter. NUTEK är utbetalande myn- dighet för Europeiska regionala utvecklingsfonden fram till år 2003. Under den nya programperioden  
 2000–2006 
  arbetar NUTEK bl.a. som sekretariat för övervakningskommittéerna för mål 1 och mål 2 samt vissa gemenskapsinitiativ. NUTEK skall tillhandahålla ett. 
 4  
 datasystem för registrering av projekt, rap- portering och uppföljning vid genomförandet av struktur- fondsprogrammen. Vidare skall NUTEK svara för samordning, övergripande information, utbildning samt utveckling av meto- der för utvärdering. NUTEK skall även löpande informera rege- ringen om konsekvenserna för strukturpolitiken av en utvid- gning av EU m.m. 
 NUTEK samordnar och rapporterar allt stöd, utom stöd till jordbruks- och fiskesektorn, som faller inom ramen för Euro- peiska gemenskapens och Världshandelsorganisationens bestäm- melser om statligt stöd. 
 Regional näringspolitik och regionala tillväxtavtal 
 Inom ramen för den regionala näringspolitiken har NUTEK i uppdrag att medverka i överläggningar kring de regionala till- växtavtalens innehåll, genomförande och finansiering. NUTEK skall också ge analys- och metodstöd till processen. Den nya myndigheten för företagsutveckling bör stödja och bidra till utvecklingen av den regionala näringspolitiken och de regionala tillväxtavtalen. Det handlar om att tillgodose efterfrågan från regional nivå på kompetens och information samt nationella behov av sammanställningar och analyser. För myndighetens del 
 106 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 1 
  
 kan det bli aktuellt att utarbeta metoder, genomföra och sam- manställa studier kring tillväxtavtalsprocessens utveckling. Det är väsentligt att nationella initiativ som planeras och genomförs i myndighetens regi utarbetas i nära samarbete med företrädare för den regionala nivån. Erfarenheterna från NUTEK:s med- verkan i arbetet med tillväxtavtalen skall tas tillvara i den nya myndigheten och vara en viktig del i utarbetandet av nästa om- gång tillväxtavtal. 
 Samordning 
 Myndigheten ska främja ökad samordning mellan aktörer inriktade på företagsutveckling t.ex. Industrifonden, Svensk- norsk Industrifond, Norrlandsfonden, Innovationscentrum, tek- nikbrostiftelser, industriella utvecklingscenter, Svensk Industri- design och andra. 
 Dessutom bör myndigheten utveckla ett nära samarbete med den nya  
 FoU-myndigheten, 
  det nya institutet för analys, om- världsbevakning och utvärdering, Statens energimyndighet, Mcclain undersökning, Exportrådet i synnerhet dess regionala organisation i form av Exportcentra och Invest in Sweden Agency (ISA), särskilt vad gäller service till potentiella investerare och utlandsägda företag i Sverige, och med arbets- marknadsmyndigheterna i fråga om bl.a. nyföretagande. Myn- digheten skall utveckla samarbetet med ISA, Arbetsmarknads- verket och Invandrarverket för att skapa en  
 one-stop-shop 
  för potentiella utländska investerare och utlandsägda företag i Sverige. 
 Myndigheten skall ha en regional organisation i vilken dotter- bolagen i  
 ALMI-koncernen 
  skall inlemmas. 
 Program är en etablerad arbetsform, bl.a. inom EG:s struktur- fonder, och det bör övervägas hur programformen kan integreras i arbetet hos myndigheten. Detta bör ske med beaktande av hur den regionala nivån kan medverka i ett sådant arbete. 
 107 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:93 
  
 Analys och kunskapsutveckling 
 Myndigheten skall vara ett kompetenscentrum för företagsut- veckling, entreprenörskap och finansiering med focus på före- tagarnas och företagens behov, nationellt och regionalt. För att detta skall vara möjligt krävs det att myndigheten gör egna analyser. Syftet med den egna analysverksamheten är att öka kvaliteten i myndighetens verksamhet så att myndighetens verk- samhet överensstämmer med företagens behov, och att säker- ställa att myndigheten kan lämna kvalificerade beslutsunderlag till regeringen. Samtidigt måste ansvarsfördelningen i förhållande till det nya institutet för analys, omvärldsbevakning och utvärderingar samt till den nya  
 FoU-myndigheten 
  och andra berörda myndigheter tydliggöras. Det förutsätter ett nära samarbete och löpande samråd mellan myndigheterna.. 
 Myndigheten skall samla in, bearbeta och sprida kunskaper I administrativa, kommersiella och ekonomiska frågor av bety- delse för utvecklingen inom näringslivet. NUTEK är för när- varande statistikansvarig myndighet för företagsstatistik avseen- de nyetableringar, konkurser och internationella företag. För att upprätthålla statistikens kvalitet och användbarhet är det viktigt att det finns kopplingar mellan statistikansvar och analys- verksamhet, men också mellan statistikansvar och operativ verk- samhet. 
 Vidare skall myndigheten främja etablering och utveckling av små och medelstora företag och underlätta strukturomvandling och internationalisering. Myndigheten skall inom sitt verk- samhetsområde följa den internationella utvecklingen och främja svenskt deltagande i internationellt samarbete. 
 Myndigheten skall inom sitt verksamhetsområde ta fram det underlag som behövs för Sveriges medverkan i det internatio- nella samarbetet. Den skall biträda regeringen med faktaunderlag och expertkunnande i form av underlagsrapporter och personal i det näringspolitiska förhandlingsarbetet. Sam- arbetet mellan myndigheten och Regeringskansliet skall 
 108 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 1 
  
 utformas så att kraven på snabbhet och flexibilitet kan tillgodoses. 
 Beställarrollen 
 Myndigheten skall i hela sin verksamhet sträva efter att utveckla en beställarroll. Genom att i högre utsträckning arbeta med anbudsförfarande ges stora möjligheter till regionala initiativ för att utföra uppgifter enligt statens långsiktiga målsättningar. Det ställer höga krav på att myndigheten kan vara en kompetent kravställare med tydliga mål för företagsutveckling. 
 Uppdraget 
 Utgångspunkten för kommittén skall vara de riktlinjer för en ny myndighet som regeringen har redovisat i propositionen (prop. 1999/2000:71) Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken och vad som här anförts. Kommittén skall samråda med organisationskommittéerna för en ny myndighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar (Dir. 2000:19) och en ny myndighetsorganisation för forskningsfinansiering (Dir. 2000:33). 
 Kommitténs arbete skall genomföras i två etapper. I en första etapp skall kommittén lämna förslag till mål, ansvars- och resursfördelning, organisation, uppgifter, kompetens och arbets- former för den nya myndigheten. Vidare skall kommittén sär- skilt analysera och ge förslag till hur myndigheten kan få en stark näringslivsförankring, och hur kompetent personal från de organ som nu handhar de aktuella frågorna skall kunna knytas till myndigheten. Under den andra etappen av utredningsarbetet skall i huvudsak sådana åtgärder genomföras som krävs för att den nya myndigheten skall kunna inleda sin verksamhet den 1 januari 2001. Detta arbete bör påbörjas redan innan den första etappen är slutförd. 
 109 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:93 
  
 Etapp 1 av utredningsarbetet 
 Myndighetens verksamhet skall baseras på uppgifter som idag handhas av NUTEK och ALMI Företagspartner AB. Vid upp- byggnaden skall delar av den verksamhet som hittills bedrivits inom NUTEK och ALMI Företagspartner AB integreras i myndigheten tillsammans med kompetent och erfaren personal från dessa organ. Kommittén skall föreslå metoder för att vidareutveckla och förnya verksamheten I enlighet med prop. 1999/2000:71. 
 Vidare skall kommittén analysera konsekvenserna av att omedelbart vidta de åtgärder som behövs för att inlemma ALMIs verksamhet i den nya myndigheten respektive att avvakta med detta tills myndigheten är inrättad och lämna förslag på lämplig tidpunkt för åtgärderna till regeringen. Lämpliga former för organisatorisk struktur, styrning och arbetssätt skall analyseras av kommittén i samråd med en. 
 8  
 referensgrupp bestående av bland annat företrädare för den regionala nivån och näringslivet. 
 Kommittén skall, i samråd med Regeringskansliet (Närings- departementet) och Industrifonden, överväga om och hur myndighetens finansieringsverksamhet kan samordnas med Industrifonden och därigenom uppnå högre effektivitet och måluppfyllelse, bl.a. när det gäller skalfördelar, förmågan att attrahera och bibehålla kompetens samt en tydlig närings- livsförankring. I detta sammanhang bör för- och nackdelar med avseende på styrbarhet, transparens och kontroll samt konsekvenserna för den statliga regionala organisationen belysas. 
 Kommittén skall också överväga vilka organisatoriska kon- sekvenser lån- och bidragsverksamhet i samma organization bör ge upphov till. 
 Vidare skall ansvarsfördelning och avvägningar gentemot verksamheten vid den nya  
 FoU-myndigheten, 
  institutet för ana- lys, omvärldsbevakning och utvärdering samt andra näraliggande verksamheter analyseras. 
 110 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittén skall samråda med kommittén för en ny myn- dighet för analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar kring den framtida ansvarsfördelningen när det gäller företagsstatisti- Norton. 
 Verksamhetsmål, finansiering m.m. 
 Kommittén skall lämna förslag till verksamhetsmål för myndig- heten som möjliggör en ändamålsenlig resultatstyrning, uppfölj- ning och utvärdering. 
 Kommittén skall i samråd med Regeringskansliet (Närings- departementet) och övriga organisationskommittéer överväga och lämna förslag om omfattning, resursåtgång och finansiering i fråga om den nya myndighetens verksamhet. Kommittén skall vidare ta fram budgetunderlag för den nya myndigheten för budgetåret 2001. Ett förslag till budget för år 2001 skall lämnas till regeringen senast den 7 augusti 2000. 
 Kommittén skall tillsammans med övriga organisations- kommittéer, sörja för att verksamheter, inclusive avtal om finansiering, initierade av Vaughn och NUTEK bedrivs i enlighet med gällande åtaganden, liksom att dessa organisationers verk- samhet fortsätter att fungera. Kommittén skall analysera och lämna förslag om hur ALMIs avtal om kreditgarantier med Europeiska Investeringsfonden kan fullgöras och om eventuella förutsättningar för en förlängning av avtalet. 
 Dessutom skall kommittén analysera och lämna förslag till organisatoriska former för att säkerställa och följa upp kvaliteten och relevansen i förhållande till företagarnas och företagens behov i myndighetens verksamhet, samt hur myndigheten på bästa sätt kan införa rutiner för överföring av kunskap och säkra en god kontakt och lärandeprocess med de huvudsakliga intressenterna. 
 111 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:93 
  
 Myndighetens ledning och organisation 
 Kommittén skall lämna förslag om inriktning och omfattning för den nya myndighetens verksamhet. Kommittén skall också beakta vad regeringen har uttalat om nya förvaltningsstrukturer i framtiden med användning av ny teknik och andra arbetsformer. De erfarenheter som gjorts vid inrättandet av Statens energi- myndighet bör beaktas. 
 Kommittén skall lämna förslag till vilken ledningsform som är lämpligast för myndigheten med tanke på de uppställda målen för verksamhetsområdet. Kommittén skall särskilt analysera och föreslå hur myndigheten kan få en stark näringslivsförankring, t.ex. genom en styrelse med fullt ansvar. Kommittén skall ta fram förslag till instruktion och namn för den nya myndigheten samt nödvändiga ändringar i berörda författningar. 
 Etapp 1 skall delrapporteras den 5 juni, samt den 7 augusti 2000 och slutrapporteras senast den 1 oktober 2000. 
 Etapp 2 av utredningsarbetet 
 Kommittén skall vidta sådana praktiska och administrative åt- gärder som krävs för att verksamheten skall kunna påbörjas, t.ex. anskaffa lokaler, förbereda anställning av personal och ansluta den nya myndigheten till de statliga redovisnings- och revisions- systemen. 
 Kommittén skall bedöma vilken kompetens som är nödvändig för myndighetens verksamhet och föreslå innehavare av anställ- ningar som skall tillsättas av regeringen. Kommittén skall fatta beslut om bemanningen liksom även i övrigt utöva arbetsgiva- rens befogenheter. Den nya myndigheten skall bemannas med beaktande av 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. 
 Kommittén skall lämna förslag på utformning av reglerings- brev för myndigheten. 
 112 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittén skall redovisa arbetet successivt till Näringsdepar- tementet. Uppdraget skall i sin helhet vara slutfört den 31 december 2000. 
 Övrigt 
 Kommittén skall fullgöra de åtgärder som krävs enligt lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet och beakta kommittéförordningen (1998:1474). Kommittén skall samråda med Ekonomistyrningsverket, Riksrevisionsverket, Riksgälds- kontoret och Statskontoret. Kommittén skall informera arbets- marknadens parter om arbetet och ge dem tillfälle att framföra sina synpunkter. 
 (Näringsdepartementet) 
 113 
 Bilaga 2 
 Nulägesbeskrivning av systemet för statliga insatser till företagsutveckling 
 Sammanfattning 
 Företagsutveckling för tillväxt i en öppen ekonomi vilar på ett mycket stort antal faktorer och beslut. Avgörande är den allmänna ekonomiska situationen med sunda statsfinanser och låga räntor. Lika viktigt är också en konkurrenskraftig infrastruktur med transporter, utbildning, forskning och ett allmänt gott näringsklimat. 
 De allmänna ekonomiska villkoren omsätts i konkret ut- veckling på den regionala och lokala nivån. Staten har tagit initiativ till samverkan regionalt genom de regionala tillväxt- avtalen. 
 Till detta kommer de statliga insatserna för företagsutveck- ling som ALMI Företagspartner AB, Närings- och teknik- utvecklingsverket (NUTEK), Stiftelsen Industrifonden, Stiftelsen innovationscentrum (SIC), Industriella utveck- lingscentra (IUC), Svensk industridesign,  
 Svensk-Norska 
  Industrifonden m.fl. svarar för. 
 Dessa statliga verksamheter ska ses i relation till det breda utbud av företagsutvecklande insatser som erbjuds via privata och offentliga aktörer regionalt och lokalt. 
 Konkurrensförmågan är inte given utan resultatet av stän- dig tillväxt och förnyelse. På senare år har därför större vikt lags vid statliga insatser för att skapa förutsättningar för ut- veckling och nya affärsmöjligheter. 
 115 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2000:93 
  
 Grundläggande villkor för företagsutveckling 
 Globalisering och lokala utvecklingsmöjligheter – marknader i förändring 
 Den svenska ekonomin är öppen och internationell med EU som Sveriges hemmamarknad. Företagens, näringslivets och ytterst den svenska ekonomins framgångar bestäms av hur väl svenska produkter och tjänster står sig på de inhemska och internationella marknaderna. I den meningen är den svenska ekonomin internationell och många gånger global. 
 Konkurrensförmågan grundläggs hemma av ett mycket stort antal faktorer och beslut. Makroekonomiska förutsättningar så- som låg och stabil räntenivå, sunda statsfinanser, låg inflation, konkurrenskraftiga skatter och avgifter, infrastruktur, utbild- ning och forskning är avgörande för att kunna mäta sig med företag i omvärlden. 
 Till de allmänna förutsättningarna kommer närings- och regionalpolitiken. Denna ställer krav på helhetssyn, så att åtgär- der som har positiva effekter på ekonomins utvecklingskraft prioriteras och ses i ett sammanhang. 
 En offensiv nationell näringspolitik förutsätter ett tydligt ställningstagande, med angivande av mål och färdriktning även i den regionala och lokala miljön. En sådan nationell politik med regionala förgreningar etableras successivt genom det samarbete som utvecklas inom ramen för arbetet med tillväxtavtalen. 
 Konkurrensförmågan är inte en gång för alla given. Företagen och förutsättningarna i omvärlden förändras. En kontinuerlig förnyelse av näringslivet blir därför en förutsättning för stabil tillväxt. Ett högt omvandlingstryck ger drivkraft för förnyelse och tillväxt men förutsätter samtidigt ett gott näringsklimat där människor ges möjlighet att utveckla sin kompetens och sina idéer inom organisationer och företag eller genom att starta egna företag. 
 116 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 2 
  
 En närings- och regionalpolitik för nya möjligheter 
 Närings- och regionalpolitiken har traditionellt varit inriktad på att komplettera de allmänna makroekonomiska förutsättningar- na med riktade insatser, såsom finansiering och rådgivning. En tanke bakom detta har varit att vissa företag, särskilt de små, har specifika  
 problem som kan lösas med riktade insatser. 
  
 På senare år har detta perspektiv kommit att kompletteras med insikten om att närings- och regionalpolitiken också kan bidra till att förbättra företagens förutsättningar att  
 se nya möj- ligheter 
 . Detta har inneburit ett ökat intresse för satsningar på olika typer av internationella, nationella och regionala/lokala nätverk och mötesplatser där företagare möter andra företagare, företrädare för forskningen, beställare och leverantörer. Syftet med dessa nätverk och mötesplatser är att skapa förutsättningar för utveckling och nya affärer – att göra det lättare för företagare och andra aktörer i näringslivet att få nya kontakter och iden- tifiera möjligheter. 
 Dagens företagsutveckling 
 I sammanfattning kan sägas att dagens statliga åtgärder för före- tagsutveckling bygger på flera olika politik- och insatsområden i samverkan. För det första är det som redan nämnts ovan de generella ekonomiska ramarna som spelar roll samt sociala vill- koren för tillväxt och förnyelse – den allmänna ekonomiska politiken och det arbete som görs för att förnya och effektivisera spelreglerna. Här utgör konkurrenspolitik, regelförenkling och attitydpåverkan viktiga inslag. 
 För det andra utgörs dagens företagsutveckling av de åtgärder som ibland benämns den lilla närings- och regionalpolitiken med direkta insatser för att lösa problem och att skapa nya möjligheter. Konkret rör det sig om insatser som information och rådgivning, nätverk och mötesplatser, företagsfinansiering och regional näringslivsutveckling. ALMI Företagspartner AB 
 117 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2000:93 
  
 och NUTEK har idag viktiga uppgifter inom ramen för närings- och regionalpolitiken. Nedan görs en kortfattande beskrivning av hur dessa aktörer arbetar idag. 
 ALMI Företagspartner AB 
 ALMI ska främja tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv genom att via rådgivning, kompetenshöjning, finansiering och kontaktskapande insatser bidra till att nya företag startas och att de små företagen får en lönsam tillväxt. ALMI:s kunder är de små och medelstora företagen, i alla branscher, med upp till 250 anställda. 
 Verksamheten bedrivs i 21 regionala dotterbolag i vilka ALMI Företagspartner AB som regel äger 51 procent och landstingen (alt. de regionala självstyrelseorganen) äger 49 procent. Dotter- bolagens styrelser är sammansatta av regionalt förankrade före- tagare och politiker med erfarenhet av näringslivsfrågor. 
 Lånefonden ägs och förvaltas av moderbolaget medan utlå- ningen sker i kommission av de regionala bolagen. 
  
 ALMI-koncernen 
  har ca 550 anställda varav ca 40 procent kvinnor. Dotterbolagen är olika stora, från ca 100 anställda i det största till 12 anställda i det minsta. Moderbolaget har 22 an- ställda. 
 ALMI:s  
 finansieringsverksamhet  
 har ca 16 000 aktuella låne- kunder. Den totala lånestocken uppgick vid slutet av 1999 till 2 871 miljoner kronor brutto. Nyutlåningen beräknas uppgå till knappt 900 miljoner kronor till drygt 2 500 företag under år 2000. ALMI genomför årligen över 20 000  
 fördjupade råd- givningsinsatser  
 ofta i form av särskilda utvecklingsprogram. Många av dessa insatser genomfördes i  
 EU-projekt 
  där Vaughn varit genomförare och projektledare. Phillips  
 företagarservice  
 når under drygt 80 000 personer och företag. Den verksamheten är av mer allmän informations- och rådgivningskaraktär, ibland i seminarieform. 
 118 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 2 
  
 NUTEK 
 Enligt sin instruktion är Närings- och teknikutvecklingsverket central förvaltningsmyndighet för frågor om näringslivets till- växt och förnyelse. 
 I sin verksamhetsplan för 2000 har NUTEK beskrivit syftet med sin verksamhet enligt följande: 
 Vi ska aktivt medverka till att näringsliv och regioner kan stärka konkurrenskraften och skapa förnyelse och hållbar utveckling i hela landet. Detta gör vi genom att ta fram beslutsunderlag, ge råd och finansiellt stöd och initiera nätverk och partnerskap. Däri- genom medverkar vi till att regering och Riksdag kan uppfylla de  
 närings-, 
  regional- och ekonomipolitiska målen och till att kompe- tens och engagemang tas till vara. 
 I en dialog mellan NUTEK och regeringskansliet har fyra roller för formulerats för NUTEK inom näringspolitiken 
 Nationell expert och stabsorgan Nationell samordning Nationellt programansvar 
 Rådgivning och företagsfinansiering 
 Den analys- och utredningsverksamhet som NUTEK bedriver ger material till expert- och stabsrollen i form av beslutsunderlag och faktamaterial. 
 Samordningsrollen innebär att NUTEK ska vara nationell samordnare för innovationspolitik, regionalpolitik, småföretags- politik samt för teknisk forskning och utveckling. 
 Inom ramen för det nationella programansvaret initierar och genomför NUTEK i bred samverkan med näringslivet och andra aktörer nationella program på närings- och regionalpolitikens område. 
 I rådgivnings- och finansieringsrollen gentemot enskilda före- tag kan särskilt nämnas ansvaret för såddfinansiering, vissa delar av det regionalpolitiska företagsstödet, teknopolverksamhet, startlinjen och det påbörjade arbetet med en internetbaserad portal för myndighetsinformation till företag. 
 119 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2000:93 
  
 NUTEK har ca 360 anställda och verksamheten är organiserad i fyra sakenheter, nämligen: 
 Entreprenörskap 
 Innovationssystem Näringslivsutveckling Regioner 
 NUTEK:s enhet för Transportbidrag med 8 medarbetare är förlagd till Arjeplog. I övrigt är hela myndigheten lokaliserad i Stockholm på Liljeholmen. 
 Stiftelsen Industrifonden 
 Industrifonden är en stiftelse som verkat i 20 år. Stiftelsen har till ändamål att genom stöd enligt förordningen (1996:923 ) om finansiering genom stiftelsen Industrifonden finansiera indust- riellt utvecklingsarbete och marknadsföring. 
 Enligt Industrifondens senaste förvaltningsberättelse sker detta via olika typer av lån eller ägarkapital till främst små och medelstora företag. Det finansiella engagemanget kombineras alltid med kompetent assistans och stöd. Industrifonden går bara in i projekt och företag där det finns potential för såväl företaget som för Industrifonden. 
 Industrifonden är för närvarande engagerad i ca 250 företag varav ca 60 som ägare och ca 40 låneengagemang med konverte- ringsrätt eller teckningsoptioner. Industrifonden är även störste enskilda ägare i sju regionala riskkapitalbolag. Industrifonden har erhållit ca 1 600 miljoner kronor från staten och den har ett fritt eget kapital på ca 2 000 miljoner kronor. 
 Stiftelsen Norrlandsfonden 
 Norrlandsfonden är en stiftelse som har till ändamål att, genom att delta i finansieringen, främja främst små och medelstora före- tagsutveckling i Gävleborgs, Västernorrlands, Jämtlands, Väster- 
 120 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 2 
  
 bottens och Norrbottens län. Särskild uppmärksamhet ska ägnas Norrbottens län och inlandskommunerna. 
 Enligt Norrlandsfondens senaste årsredovisning presterade fonden år 1999 den högsta utlåningen i sin historia. Fondens lån uppges bidra till att ca 600 miljoner kronor investeras i över 100 norrländska företag. 
 Den 1 januari 1999 förvärvade Norrlandsfonden samtliga fordringar beträffande regionala utvecklingslån av staten. Norr- landsfonden äger vidare 20 procent i riskkapitalbolaget Emano AB. 
 Norrlandsfondens totala tillgångar uppgick per 31 december 1999 till ca 1 300 miljoner kronor och det egna kapitalet till ca 900 miljoner kronor. 
 Teknikbrostiftelser 
 Sju teknikbrostiftelser inrättades 1994 med ett totalt kapital på 1 000 miljoner kronor. Stiftelserna har sina säten i Stockholm, Göteborg, Lund, Linköping, Uppsala, Luleå och Umeå. Deras ändamål är att verka för ökade kontakter mellan univer- sitet/högskola och näringslivet i hela landet i syfte att främja ett förbättrat utnyttjande av universitetens och högskolornas kun- skap och kompetens för att öka tillväxten inom svenskt närings- liv. 
 Stiftelsernas verksamhet ska upphöra den 31 december 2007 varvid stiftelsernas förmögenhet ska återgå till staten. 
 Stiftelsen Innovationscentrum 
 Stiftelsen Innovationscentrum, SIC, inrättades 1994 och den till- fördes ca 500 miljoner kronor. SIC har till ändamål att ge ekonomiskt stöd till innovationer i tidiga utvecklingsstadier som antas kunna kommersialiseras samt på andra sätt verka för främ- jande av innovationer. 
 121 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2000:93 
  
 Stiftelsens verksamhet får innebära att dess förmögenhet får förbrukas. Huvuddelen av kapitalet bör förbrukas under de första fem åren samt resterande medel under efterföljande 5- årsperiod, allt enligt SIC:s stadga. 
 SIC arbetar främst med lån men också med bidrag. Det genomsnittliga stödet till ett projekt är ca 200 000 kronor. Totalt har SIC engagerat sig i ca 2 000 projekt/företag. 
 Fonden för  
 svensk-norskt 
  industriellt samarbete. 
 Fonden har till ändamål att främja industriellt utvecklings- samarbete mellan svenska och norska företag genom finan- siering. Finansieringen får ske i form av lån eller genom medels- tillskott med rätt till royalty eller annan löpande avgift. Finan- siering får även ske i form av medelstillskott till små och medelstora företag genom teckning av aktier och förvärv av andra typer av finansiella instrument för att stärka företagets kapitalbas. 
 Fonden hade en total finansiering år 1999 på ca 230 miljoner kronor med engagemang i 70 företag. 
 Swedfund 
 Swedfund International AB grundades 1979 och ägs av den svenska staten. Det är ett riskkapitalbolag vars ändamål är att erbjuda kapital och kompetens för investeringar i utvecklings- länder i Afrika, Asien, Latinamerika och centrala och östeuropa. Dess kärnverksamhet är att investera i joint ventures i partner- skap med svenska företag. 
 Swedfund är engagerad i drygt 60 företag med ett finansiellt engagemang på ca 300 miljoner kronor. 
 122 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 2 
  
 Exportrådet 
 Exportrådet erbjuder tjänster som syftar till att etablera och utveckla ett företag och dess produkter, tjänster och idéer på nya marknader. De erbjuder förutsättningsanalyser, marknadsplaner, konkurrentanalyser och produktanpassningar. De arbetar också kontinuerligt med att öka exportkompetensen i lokala projekt och program på hemmaplan. Genom Exportinformation kan företagen kostnadsfritt få svar om bland annat bestämmelser, juridik och handelsteknik på i stort sett hela världens marknader. Totalt har Exportrådet ca 400 anställda, fördelade på 50 kontor i 35 länder. Man samarbetar också med svenska ambassader, konsulat och handelskammare i länder där de inte har egna kon- tor. 
 Exportrådet verkar på uppdrag av staten och näringslivet. Omsättningen är ca 450 miljoner varav ca hälften består av offentliga anslag och offentligt finansierade projektuppdrag. Det statliga anslaget används bl.a. till den exportinformationsservice företagen kostnadsfritt kan utnyttja. Den bedrivs till stor del genom de Internetbaserade informationssidor Exportrådet tillhandahåller, samt genom manuell betjäning från Exportrådets huvudkontor. 
 Den regionala Sverigeverksamheten finansieras dels genom det statliga anslaget, dels genom projektverksamhet där staten, dels i form av Exportrådets anslag men även i form av samarbete exempelvis med AMS/LAN, kommuner, andra aktörer och inte minst EU medel finansierar verksamheten. Man utför även rent kommersiella uppdrag i de lite större kund och medlemsföre- tagen. Den regionala verksamheten verkar delvis som en mark- nadsföringsorganisation för den kommersiella verksamheten både i Sverige och utomlands. 
 123 
 Bilaga 3 
 Finansieringsformer 
 Små och medelstora företag finansierar sina tillgångar på ett eller flera av följande fyra sätt: 
  
 Krediter  
 är flerårsavtal, ibland med fast ränta, som ges av kre- ditinstitut eller i begränsad utsträckning av banker. Kreditgivaren kräver realsäkerhet, oftast botteninteckning i fastighet och amortering. Kreditinstituten tar härigenom lägst risk, vilket är deras roll på marknaden. 
  
 Lån  
 är normalt ettårsavtal med rörlig eller fast ränta och ges av banker. De kräver normalt säkerhet som placeras efter kredit- givarens. Banker tar härigenom relativt låg risk, vilket är deras roll som förvaltare av sparmedel. Leasing, factoring och renting är former som kan ersätta lån. 
  
 Mezzanin-finansiering 
 , 
  
 efterställda lån,  
 är kort- eller lång- fristiga lån, som normalt ges utan krav på säkerheter. Det medför att finansiärens fordran är efterställd alla andra finansiärers utom ägarnas. Det innebär att risken är relativt sett hög. 
  
 Efterställda lån kan ha många olika former som t.ex. 
 förlagslån med låneliknande villkor, 
 villkorslån, som amorteras/återbetalas om och när företaget har betalningsförmåga, 
  
 royalty-lån, 
  där royalty på företagets försäljning erhålls i stället för ränta, 
 vinstdelningslån, där andel i vinst erhålls i stället för ränta, lån, som kan omvandlas till eget kapital – konvertibla lån – eller 
 125 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2000:93 
  
 lån, som ger rättighet – option – att köpa aktier i företaget, m fl. 
  
 Eget kapital  
 är ägarnas kapitalinsats och ansamlade vinster (för- luster), vilket ges med rätt till återbetalning först efter att alla andra fordringsägare fått sitt. Det medför att det egna kapitalet har den högsta risken. 
 Ägande av eget kapital kan vara förenat med högt, lågt eller inget inflytande beroende på typ av aktier (rösträtt). Ju sämre säkerhet/förtur finansiären har desto högre risk för kapital- förlust föreligger. Därav följer högre krav på avkastning (ränta/utdelning) och på inflytande. 
 Små och medelstora företag, särskilt de som är nystartade eller har hög risk av annat skäl, måste ha hög andel eget kapital och/eller efterställda lån för att få lån och/eller krediter. 
 Större och välmeriterade företag klarar sig med lägre soliditet. De kan också få tillgång till kapital- och penningmarknaderna via obligationslån och företagscertifikat och till riskkapitalmark- naden via börsen. 
 Små och medelstora företag måste söka riskkapital hos privat- personer och  
 riskkapital-(venture 
 capital-)bolag. 
  
 Sammanfattning: 
  
 Typ av 
  
 Var aktighet 
  
 Säkerhet 
  
 Risk 
  
 Inflytande 
  
 finansiering 
  
 Kredit 
  
 Flera år 
  
 Mkt god 
  
 Lägst 
  
 Lägst 
  
 Lån 
  
 Ettåriga 
  
 God 
  
 Låg 
  
 Lågt 
  
 Weber 
  
 Valfritt 
  
 Inga 
  
 Hög 
  
 Högt 
  
 Eget kapital 
  
 Utan horisont 
  
 Inga 
  
 Högst 
  
 Högst 
  
 126 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 3 
  
 Kapital-, 
  penning- och riskkapitalmarknaderna svarar för mer- parten av företagens finansiering utan statlig medverkan. Staten äger  
 ett  
 kreditinstitut och är delägare i  
 en  
 affärsbank. 
 Statligt finansiellt stöd till företag ges framför allt i former i efterställda lån (t.ex. ALMI och Industrifonden) men även som eget kapital i minoritetsposter (t.ex. Industrifonden). 
 127 
 Bilaga 4 
 Utkast till instruktion för den nya myndigheten 
 Förordning (2000:0000) med instruktion för myndigheten för företagsutveckling NUTEK. 
 Uppgifter 
 1 § NUTEK skall främja företagsutveckling och arbeta med frågor av betydelse för såväl nationell som regional nivå. Myn- digheten skall svara för statliga insatser för att stimulera etable- ring och utveckling av små och medelstora företag och stärka den regionala utvecklingen i Sverige. 
 Inom sitt verksamhetsområde skall myndigheten 
  
 1. 
  
 samordna statliga insatser och samverka med närings- och regionalpolitiskt inriktade organ på central och regional nivå. 
  
 2. 
  
 utreda och utvärdera sina insatser där ibland fördelningen av statligt stöd, 
  
 3. 
  
 följa den internationella utvecklingen, 
  
 4. 
  
 främja svenskt deltagande i internationellt samarbete, 
  
 5. 
  
 arbeta för att de miljömål som regeringen har beslutat till- godoses och ha sektorsansvar för ekologiskt hållbar utveck- ling, 
  
 6. 
  
 arbeta för jämställdhet mellan män och kvinnor, samt 
  
 129 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2000:93 
  
 NUTEK skall samordna och rapportera allt stöd som faller inom ramen för Europeiska Gemenskapens och Världshandelsorga- nisationens bestämmelser om statligt stöd. 
 Allmänt om NUTEK:s verksamhet 
 2 § NUTEK:s insatser skall utgå från företagens och före- tagarens behov. Insatserna skall samordnas med annan statlig verksamhet för företagsutveckling och komplettera och stärka verksamhet, som bedrivs av andra aktörer med näringspolitisk inriktning. 
 NUTEK:s insatser bör vara väl avgränsade i tid och omfatt- ning. Andra aktörers kompetens bör utnyttjas av NUTEK, bland annat genom att utveckla myndighetens beställarroll. 
 NUTEK skall i sitt arbete ta till vara de möjligheter som ny teknik erbjuder. 
 Näringspolitisk finansiering 
 3 § NUTEK skall 
  
 1. 
  
 förvalta och tillhandahålla medel för finansiering enligt för- ordningen (1994:1100) om statlig finansiering genom regio- nala utvecklingsbolag, 
  
 2. 
  
 bevaka långivarens rätt beträffande lån som beviljats enligt nämnda förordning och svara för uppfyllandet av förbindel- ser som ingåtts enligt förordningen, 
  
 3. 
  
 tillhandahålla företagsfinansiering enligt förordningen (1995:1254) om statligt stöd till teknisk forskning, indust- riellt utvecklingsarbete och uppfinnarverksamhet till tek- niska produktidéer och teknikbaserad affärsutveckling med beaktande av att en miljöanpassad utveckling bör stimuleras, 
  
 4. 
  
 Lämna stöd enligt förordningen (1998:1633) om statsbidrag till kooperativ utveckling. 
  
 130 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 4 
  
 Information 
 4 § NUTEK skall bidra till att blivande och redan etablerade företagare på ett enkelt sätt får tillgång till relevanta regler och bestämmelser. 
 Regionalpolitiska åtgärder 
 5 § NUTEK skall 
  
 1. 
  
 handlägga ärenden om regionalpolitiskt stöd, 
  
 2. 
  
 svara för information och rådgivning till företag beträffande de regionalpolitiska stöden samt i övrigt lämna råd och upplysningar om förutsättningarna för näringslivet i olika delar av landet, 
  
 3. 
  
 främja sysselsättningen och näringslivets utveckling i de regionalpolitiska stödområdena genom särskilda insatser, 
  
 4. 
  
 följa den regionalpolitiska stödgivningen och rapportera iakttagelser av betydelse till regeringen samt genom råd, utbildning och andra åtgärder stödja länsstyrelserna, region- förbundet i Kalmar län, Gotlands kommun, Skånes läns landsting och Västra Götalands läns landsting i deras stra- tegi- och programarbete, regional projektverksamhet samt regionalpolitisk stödgivning till företag samt utvärdera denna verksamhet och samla in och sprida erfarenheter från denna, och 
  
 5. 
  
 inom ramen för EG:s strukturfonder svara för samverkan mellan myndigheter och genomförandeorganisationer, svara för övergripande information om genomförandet, svara för utbildningsinsatser för myndigheter och organisationer, svara för utveckling av metoder vad gäller utvärdering, svara för ekonomiska analyser av genomförandet i andra med- lemsstater samt svara för sekretariatsuppgifter åt över- vakningskommittéerna i mål 1 och 2 och program inom vissa gemenskapsinitiativ. Förordning (1999:1431). 
  
 131 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2000:93 
  
 Regional näringspolitik och regionala tillväxtavtal 
 6 § NUTEK skall 
  
 1. 
  
 delta i arbetet med de regionala tillväxtavtalen och samverka med företrädare för den centrala och regionala nivån, 
  
 2. 
  
 stödja och bidra till utveckling av tillväxtavtalsprocessen, 
  
 Etablering och utveckling av små och medelstora företag 
 7 § NUTEK skall främja etablering och utveckling av små och medelstora företag och underlätta strukturomvandling och internationalisering. 
 Samordning 
 8 § NUTEK skall 
  
 1. 
  
 samverka med stiftelser som har företagsutvecklande ändamål i ärenden om finansiellt stöd till företag och pro- jekt i de former för samverkan som kan överenskommas med stiftelserna, 
  
 2. 
  
 vara samordnare på nationell nivå av verksamheten i Indust- riella utvecklingscentra (IUC) 
  
 3. 
  
 främja ökad samordning mellan statliga aktörer inriktade på företagsutveckling. 
  
 Analys och kunskapsutveckling 
 9 § NUTEK skall bedriva analysverksamhet för den egna verk- samheten och i övrigt dra nytta av annan analysverksamhet. 
 132 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 4 
  
 Nätverk och mötesplatser 
 10 § NUTEK skall vara initiativtagare till och samordnare av nätverk och mötesplatser där kunskapsutbyte för företag och regional utveckling kan ske. 
 Övriga uppgifter 
 11 § NUTEK skall företräda staten som aktieägare i ALMI Företagspartner AB. 
 12 § NUTEK skall lämna Nämnden för hemslöjdsfrågor den hjälp som behövs för dess verksamhet och särskilt svara för dess medelsförvaltning och personaladministration. 
 13 § NUTEK skall svara för Sprängämnesinspektionens samt Stiftelsen Innovationscentrums löneadministration. 
 14 § NUTEK får utföra uppdrag åt andra. 
 För uppdrag åt andra än regeringen skall ersättning enligt av- giftsförordningen (1992:191) tas ut. 
 Verksförordningens tillämpning 
 15 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på NUTEK med undantag för 13 §. 
 NUTEK:s ledning 
 16 § NUTEK:s generaldirektör är chef för myndigheten. 
 133 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2000:93 
  
 Styrelsens beslutsrätt 
 17 § Styrelsen skall besluta om 
  
 1. 
  
 myndighetens verksamhetspolicy och övergripande verk- samhetsplan samt budget, 
  
 2. 
  
 myndighetens budgetunderlag, årsredovisning och delårs- rapport, 
  
 3. 
  
 revisionsplan och åtgärder med anledning av redovisning enligt 6 § förordningen (1995:686) om intern revision vid statliga myndigheter m. fl., 
  
 4. 
  
 sådana föreskrifter som riktar sig till enskilda, kommuner eller landsting, 
  
 5. 
  
 förslag till styrelseledamöter i ALMI Företagspartner AB och dess dotterbolag och – efter särskilt bemyndigande för myndigheten – i andra juridiska personer, 
  
 6. 
  
 åtaganden för myndigheten som medför betydande kost- nader för verksamheten, 
  
 7. 
  
 frågor som väcks av styrelsen för ALMI 
  
 8. 
  
 i ärenden med frågor av principiell betydelse 
  
 Personalföreträdare 
 17 § Personalföreträdareförordningen (1987:1101) skall tilläm- pas på NUTEK. 
 Regionalpolitiska nämnden 
 18 § För behandling av regionalpolitiska frågor inom NUTEK:s ansvarsområde skall det finnas en regionalpolitisk nämnd med det antal ledamöter som regeringen bestämmer. 
 Innan myndigheten beslutar i frågor om regionalpolitiskt företagsstöd som är av principiell eller större betydelse skall samråd ske med nämnden. 
 134 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 4 
  
 Samråd skall även ske i ärenden om näringspolitiskt stöd, när ärendet har väsentlig regionalpolitisk betydelse. 
 Ledamöterna i den regionalpolitiska nämnden utses av rege- ringen för en bestämd tid. 
 135 
 Bilaga 5 
 Förslag/stomme till regleringsbrev 
 1. Verksamhetens syfte 
 I budgetpropositionen under utgiftsområde 24 anges att syftet med att inrätta myndigheten är att är att skapa en myndighet med stark näringslivsförankring som utgör ett kompetens- centrum för företagsutveckling, entreprenörskap och finansie- ring med fokus på näringslivets och företagarnas behov utifrån förutsättningarna i landets olika delar. 
 Mot den bakgrunden kan myndighetens övergripande målsättning formuleras enligt nedan. 
 Myndigheten för företagsutveckling ska på olika sätt bidra till att företagens internationella konkurrenskraft och förnyelsekraft stärks så att näringslivet i Sverige utvecklas. Därmed ökar tillväxten så att Sverige får en ledande position i världen och tillhör de länder som har högst bruttonational- produkt per invånare. Det sker genom att dynamiskt näringsliv med många nya och växande företag världsledande kompetens, dynamisk samverkan mellan företag, högskolor och FoU- institutioner. 
 2. Verksamhetsmål och återrapportering. 
 Myndighetens verksamhet skall redovisas enligt följande indel- ning 
 Företagsfinansiering 
 Information, rådgivning, mötesplatser och nätverk 
 137 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2000:93 
  
 Regional näringslivsutveckling 
 Generella krav på återrapportering 
 Integrera verksamheten inom myndigheten nationellt och regionalt 
 Främja ett integrations- och jämställdhetsperspektiv samt ekologisk hållbar utveckling 
 Den regionala näringspolitiken skall få ett tydligt genomslag i myndighetens hela verksamhet 
 Stärka samverkan i genomförandet med och samordna stat- liga anslag till andra aktörer med företagsutvecklande upp- gifter och ge en bedömning av företagsnyttan av detta. 
 Beakta konkurrensfrågor. 
 Företagsfinasiering 
 Syftet är att genom finansiering till enskilda företag bidra till att fler nya företag med tillväxtpotential startas och till att fler etablerade företag växer. 
 Myndigheten skall redovisa vilka insatser som gjorts vad avser 
 Antalet beviljade lån och bidrag och totalt beviljat belopp för de olika finansieringsinstrumenten 
 Belysa hur de företag som erhållit finansiering utvecklas i tillväxttermer i förhållande till andra företag 
 Information, rådgivning, nätverk och mötesplatser 
 Syftet är att genom marknadskompletterande insatser ge företag och företagare lättillgänglig information rådgivning samt initiera och driva nätverk och mötesplatser som företagen efterfrågar och som de anser bidrar till deras affärsutveckling och konkur- renskraft. Myndigheten skall redovisa 
 138 
  
 SOU 2000:93 
  
 Bilaga 5 
  
 Vilka insatser som gjorts och kostnaderna för dessa Antalet företag/företagare som nåtts 
 Företagens/företagarens uppfattning om värdet av myndig- hetens insats 
 Regional näringslivsutveckling 
 Syftet är att utifrån företagens behov och regionernas egna för- utsättningar bidra till att internationellt attraktiva och funktio- nella regionala miljöer utvecklas i hela landet. Myndigheten skall redovisa 
 Antalet företag som fått olika former av stöd, det totala stödbeloppet för olika stödformer samt deras bransch- mässiga och regionala fördelning. 
 för regionala utvecklingsbidrag stödföretagens förväntade tillväxt och för sysselsättningsbidraget stödföretagens för- väntade sysselsättningsökning 
 Vilka metoder för regionala utvecklingsstrategier och programarbete inkl. metoder för utarbetande av regionala tillväxtavtal och strukturfondsprogram, som har utvecklats och göra en bedömning av förväntad nytta 
 Hur ett regionalt tillväxtperspektiv vägts in i myndighetens hela verksamhet och hur detta samverkar med de regionala tillväxtavtalen 
 Finansiering 
 Här är det viktigt att det slås fast 
 att anslaget 38:2 Näringslivsutveckling på 195 062 kr enbart omfattar teknopolverksamhet och hållbar utveckling av de verksamheter som nu finansieras under anslaget D1 Teknisk FoU 
 139 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2000:93 
  
 den nya myndighetens sakanslag får användas för utvärde- ring, konferenser resor m.m. i den direkta sakverksamheten att ett eventuellt nytt  
 IT-system , 
  NYPS , kan finansieras med sakanslag under utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling 
 Samverkan med Verket för Innovationssystem och Analys- myndigheten. 
 I detta avsnitt preciseras samverkansformer genom t.ex.: 
 gemensamma uppdrag 
 rätta att anropa verksamhet/analys inom av regeringen fast- ställda ramar 
 ömsesidig styrelserepresentation. 
 140 
 Bilaga 6 
 Studier om företags tillväxthinder och behov av stimulansinsatser 
 Statens åtgärder för fler och växande företag, Miller och Lyons. Del 1 och 2 1999/2000 
 Tillväxt genom kunnigt kapital, RRV 2000:18 Utredning om vissa myndigheter, Flodström 1999 
 Utvärdering av nyföretagaraktörer – nyföretagarnas behov och nyföretagarnas insatser. Nutek 1999 
 Support services to SMEs – Analyses of market of support services in the context of the working group on the visibility and quality of support system. Nutek R 2000:13 Utveckling och delaktighet – agenda för Näringsdeparte- mentets tillväxtpolitik. DS 1999:32 
 Svensk småföretagspolitik, Struktur, resultat och interna- tionella jämförelser. FSF 1998:8 
 Effekter av venture capital i Sverige. Nutek B 1999:3 
 De mindre företagens finansiella villkor. Gentry, Hernandez gren, CEF Working Report 1998:102 
 Tillväxthinder för företag i Östergötland, etc. En serie en- kätundersökningar av Industriförbundet i olika län i Sverige. Industriförbundet 1999 
 Bättre och mer tillgänglig information. Småföretagsdelega- tionen rapport 2. SOU 1998:64 
 Kompetens i småföretag, Småföretagsdelegationens rap- port 3, SOU 1998:77 
 Goda idéer om småföretag och samverkan. Småföretags- delegationens rapport 5. SOU 1998:92 
 141 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2000:93 
  
 Kapitalförsörjning till småföretag. Småföretagsdelegatio- nens rapport 6. SOU 1998:93 
 Förslagskatalog. Småföretagsdelegationen rapport 7. SOU 1998:94 
 Programteori för statlig företagsservice, doctoral thesis no 71. Uppsala Universitet 1998 
 Kompetens och kapital – om statligt stöd till företag. SOU 1996:69 
 Att stimulera nyföretagandet – Lägesbeskrivning, utveck- lingsinriktningar. Nutek R 1995:15 
 Småföretagens riskkapitalförsörjning. DS 1994:52 Strategi för småföretagsutveckling. SOU 1993:70 
 142