kap08.fm Page 171 Hughes, December 10, 1999 8:00 AM 
 8 Uppbrott och förnyelse 
 M Å S T E! 
 Som en skör liten fågel 
 Det vita håret 
 Händernas blåa ådror 
 Spetskråset i halsen 
 För 60 år sedan... Pionjär för kvinnorörelsen 
 Lantbrukarhustru, Mor 
 Lärarinna, Folkbildare, Författarinna ... 
  
 – 
  
 Hur hann du med allt? Förvånat betraktar hon mig: 
  
 – 
  
 Det som behöver göras det måste ju någon göra! 
  
 Miller,  
 Lyssna! Fråga! Svara! 
 (Bodafors: Bokförlaget Lee, 1988). 
 1 
  
 Denna studie har huvudsakligen handlat om hur de politiska parti- erna hanterat förändrade villkor för det partipolitiska arbetet under de två senaste decennierna. Med hjälp av tidigare genomförda fråge- undersökningar (från 1979 och 1990) samt den nu aktuella undersök- ningen från 1998 till ett urval av partiernas kommunövergripande organisationer, har det varit möjligt att empiriskt kartlägga och pro- blematisera partikrisens olika dimensioner och konsekvenser. 
 Till detta har fogats djupintervjuer med partipolitiskt aktiva –  
 demokratins trotjänare  
 – men även passiva medlemmar, och personer med alternativt politiskt engagemang. Detta kvalitativa angreppssätt har använts för att få ökad förståelse av hur enskilda politiskt intres- serade människor i dag ser på den representativa demokratin och på partiernas roll och vidare vilken uppfattning som finns om hur det politiska engagemanget bäst bör kanaliseras. 
 Dessa två skilda, men kompletterande perspektiv, ger en mångsi- dig bild av partiernas problem och möjligheter. I detta avslutande kapitel skall vi kort sammanfatta några av de viktigaste empiriska resultaten och diskutera partiernas kapacitet till förnyelse. 
 171 
  
 kap08.fm Page 172 Hughes, December 10, 1999 8:00 AM 
  
 8 U 
 PPBROTT OCH FÖRNYELSE 
 Partiernas kris 
 En första iakttagelse är att den s.k. kanalfunktionen har hamnat i kris. Ty det finns utan tvivel dystra resultat från denna studie som ger belägg för existensen av en sådan kris; en kris som under senare tid med ökat allvar diskuterats i samhällsdebatten och bland forskare. Partierna fungerar kort och gott allt sämre som vitala demokratiska mötesplatser. 
 Tendenserna i fråga om medlems- och mötesutvecklingen är genomgående negativa. Sedan  
 1970-talet 
  har ett betydande antal medlemmar lämnat partierna. Den största avtappningen skedde i bör- jan av  
 1990-talet 
  då socialdemokraterna upphörde med den kollektiva anslutningen av medlemmar från LO. Sammantaget har partierna för- lorat drygt en miljon medlemmar under det senaste decenniet, varav nästan en kvarts miljon försvann mellan åren 1992 och 1997. 
 Minskningen har drabbat alla partier, men särskilt de partier som brukar kallas etablerade har förlorat många medlemmar – detta oavsett hur bra eller dåligt dessa partier lyckats i de allmänna valen. 
 Partierna har även fått tilltagande rekryteringsproblem, dvs. ökade svårigheter att finna lämpliga personer som är villiga att kandidera till olika förtroendeposter. Miljöpartiet och folkpartiet är de partier som rent generellt i nuläget har de största problemen i detta avseende. 
 Inom samtliga partier utom miljöpartiet finns problem att rekrytera kvinnor (särskilt invandrarkvinnor), ungdomar, personer som bor i glesbygd samt (i viss mån) högutbildade. 
 Rekryteringsproblemen har ökat sedan  
 1970-talet, 
  trots att utbu- det av förtroendeposter minskat i kommunerna – och fortsätter att minska, vilken borde innebära att den reella efterfrågan på kandidater sjunkit på ett markant sätt. 
 Även mötesutvecklingen har varit bekymmersam för partierna lokalt, vilket ger belägg för partiernas stigande problem att hävda sig i konkurrensen om människors tid och uppmärksamhet. Om detta vittnar också de kvalitativa intervjuerna. Det är tidsbrist som förkla- rar varför passiva medlemmar inte deltar aktivt i verksamheten. Den longitudinella jämförelsen av samma partienheter 1979 och 1998 visade en minskning av antalet mötesdeltagare på  
 -28 
  procent. Minskningen har ägt rum i samtliga partier men den har drabbat soci- aldemokraterna hårdast  
 (-40 
  procent). En jämförelse mellan de lokala partisystemen i de 50 urvalskommunerna under samma tidsperiod gav vid handen att antalet besökare minskat från i genomsnitt 42 mötesbesökare i slutet av  
 1970-talet, 
  till 31 i 1990 års studie till 21 mötesbesökare i den aktuella studien från 1998. Det är alltså fråga om 
 172 
  
 kap08.fm Page 173 Friday, December 10, 1999 8:00 AM 
  
 8 U 
 PPBROTT OCH FÖRNYELSE 
 en halvering under de två decennier som vi haft möjlighet att följa utvecklingen. 
 Lokalt har partierna alltsedan det kommunala partistödet infördes 1970 haft en hög beroendegrad av dessa offentliga medel. Detta bero- ende har successivt förstärkts och det tycks numera vara svårare att finna kompletterande resurser – alternativt har partierna minskat sina ansträngningar att finna sådana – till valrörelserna än under slutet av  
 1970-talet. 
  I genomsnitt täcktes 75 procent av partierna verksamhets- kostnader lokalt av offentliga medel valåret 1998. Moderaterna, väns- terpartiet, folkpartiet och miljöpartiet låg samtliga över 80 procent i finansieringsgrad. 
 Det har vidare skett en viss nedrustning i partiernas administrativa kapacitet i form av kansliresurser och anställd personal sedan slutet av  
 1970-talet. 
  En resurs som partierna i hög grad kunde bygga upp genom det kommunala partistödets tillkomst. 
 Partikrisen är en realitet för många aktiva i partierna, men det finns även de som tar avstånd från en sådan beskrivning. I djupinter- vjuerna framkommer uppfattningar som går ut på att krisbilden är överdriven. Krisen beskrivs av en kvinna med ett kvarts sekel erfaren- het av partiarbete på basplanet som en Stockholmsprodukt. Före- ställningen om partikrisen bottnar enligt henne i en sorts förakt för den verksamhet som politikens fotfolk bedriver lokalt. Partiarbete uppfattas som någonting gammalmodigt av opinionsbildare i och utanför partierna, menar hon. 
 De flesta intervjupersonerna anser dock att läget i partierna är oroande. När de ombeds att analysera partikrisen anger de framför allt orsaker som ligger utanför den egna möjligheten att påverka (externa orsaker): internationaliseringen, mediasamhället, sociala förändringar i samhället, nya värderingar, partiernas minskade bero- ende av medlemmarna finansiellt och kampanjmässigt etc. Men det saknas inte självkritik. Man pekar på att formbundenheten är för stark i det lokala partiarbetet och att detta kan verka frånstötande, särskilt på unga människor med politiskt intresse. I någon mån tror man också att det är fel sorts människor som dras till partierna; människor som är roade av långa sammanträden och som attraheras av maktutövning. Man pekar också på den tendens till social sluten- het som finns i den egna föreningen. 
 173 
  
 kap08.fm Page 174 Friday, December 10, 1999 8:00 AM 
  
 8 U 
 PPBROTT OCH FÖRNYELSE 
 Nya förutsättningar – men samma partikoncept 
 I slutet av  
 1970-talet, 
  när den kommunaldemokratiska forsknings- gruppen studerade partiverksamheten i de svenska kommunerna, pågick en omfattande strukturomvandling av samhället och i dess spår hade kommunsammanslagningar skett som fick genomgripande konsekvenser för den kommunala demokratin och för partiernas vill- kor. En viktig iakttagelse i dessa studier var den partipolitisering som ägde rum i de nya kommunerna och som hade den rikspolitiska ord- ningen som förebild (riksmodellen i miniatyr). För partiernas vid- kommande innebar förändringarna även en organisatorisk centralise- ring och byråkratisering – effekter som förstärktes genom de resur- ser som tillfördes genom det kommunala partistödet. 
 Under de 20 år som gått har samhällsförändringarna fortskridit och vissa nya inslag har utvecklats. Till de mer påtagliga under denna tid hör internationalisering, den europeiska integrationen och det ökade omvärldsberoendet som i hög utsträckning förändrat den eko- nomiska och politiska kartan. Under denna period har Sverige även blivit medlem i EU. Konturerna av informationssamhället har blivit tydligare genom ökad medialisering, snabbare kommunikationer och ökad  
 IT-användning. 
  De partier som vi studerar 20 år senare i samma kommuner vistas i allt mindre grad i miljöer som politiskt kan betraktas som en riksmodell i miniatyr. Den lokala variationen har ökat och politiskt syns detta bland annat i ökningen av antalet lokala partier och uppluckringen av blockpolitiken på kommunal nivå. 
 Partierna verkar samtidigt i miljöer som blivit allt mindre styrbara och förutsägbara. Medierna har flyttat fram sina positioner i politi- Mclean. De förändringar som skett har otvivelaktigt komplicerat arbets- villkoren för partierna. Konkurrensen har hårdnat och nya partier har trätt in på de lokala politiska arenorna. Partierna möter alltfler män- niskor med individualistiska värderingar som inte längre har partien- gagemang och röstande som medborgerlig norm; synsätt som kom- mer till uttryck i minskad partilojalitet, ökad rörlighet bland väljarna och ett ökat intresse av att engagera sig utanför partiväsendet. 
 Denna utveckling och uppbrott till trots lever Garrett Duvergers gamla masspartimodell från  
 1950-talet 
  kvar som en mall för hur dagens partier bör vara uppbyggda – i debatten om partikrisen och i påfallande stor utsträckning även inom partierna. Det är ett koncept där det folkrörelsepräglade idealet (med tonvikt på idealet) fungerar som norm för diskussionen. I detta ideal tar man fasta på behovet av en stor medlemskår, hög aktivitetsnivå under valår likväl som under mellanvalsår, och på en omfattande medlemsfinansiering av verksam- 
 174 
  
 kap08.fm Page 175 Hughes, December 10, 1999 8:00 AM 
  
 8 U 
 PPBROTT OCH FÖRNYELSE 
 heten. Åtskilliga partiforskare har dock visat att verkligheten stäm- mer allt sämre överens med idealet. De utvecklingstendenser som kunnat påvisas i denna studie ger ytterligare belägg för att de svenska partierna alltmer fjärmat sig från detta klassiska ideal och successivt fått andra egenskaper. 
 Utifrån den normativa mallen av det klassiska folkrörelsepartiet måste tillståndet i de svenska partierna betraktas som synnerligen all- varligt. Vår utgångspunkt är emellertid att partierna – liksom andra institutioner som bär upp demokratin i stort – inte kan överleva om de konserveras i en för alla tider given form eller modell. Vi har i denna undersökning försökt ta fasta på det dynamiska perspektiv som alla livskraftiga och vitala organisationer bör genomsyras av. I ett sådant perspektiv kan resultaten tolkas annorlunda än i termer av kris och deklination. 
 Således kan minskningen av medlemmar och mötesbesökare tol- kas såväl i termer av kris och bristande engagemang från medborgar- nas sida som i termer av förändring och förnyelse. De resultat som framkommit ger stöd för hypotesen att de svenska folkrörelsepräg- lade partierna som haft höga ambitioner i fråga om medlemsantal, mötesaktivitet och mobiliseringsförmåga nu skiftar om till en mer väljarorienterad modell där den regelbundna mötesverksamheten och en stor medlemskår inte har samma centrala position. Av djupinter- vjuerna att döma är det inte ovanligt att de partiaktiva – demokratins trotjänare – tycker att det var bättre förr, men när historiens hjul vän- der föreligger ingen möjlighet att anpassa världen till de förutsätt- ningar som Aguilar partimodell förutsatte. Detta inses, i några fall dock mer eller mindre motvilligt, av de partiaktiva som intervjuats inom ramen för denna undersökning. 
 Utmanarna 
 Att det gamla partikonceptet inte ger någon vägledning hur partierna skall förhålla sig till de nya politiska villkoren vittnar det alternativa politiska engagemang som studerats i vår undersökning. Kanske inte heller andra, mer moderna koncept om hur partier skall fungera kan lösa den frustration och – i några fall – utanförskapskänsla som här ger sig till känna. 
 Hos dessa starkt engagerade individer är det i regel en främmande tanke att aktivera sig i ett politiskt parti. Partierna upplevs vara för- stelnade, tröga och byråkratiska. En stark handlingsorientering är vad som utmärker dem. Att engagera sig partipolitiskt upplevs mot den 
 175 
  
 kap08.fm Page 176 Friday, December 10, 1999 8:00 AM 
  
 8 U 
 PPBROTT OCH FÖRNYELSE 
 bakgrunden som kontraproduktivt. I partierna är det mycket snack men lite verkstad, säger en av de intervjuade som är verksam inom miljörörelsen. 
 Hos flera av de individer som är verksamma i alternativa samman- slutningar finns ett starkt avståndstagande från den nuvarande for- men av demokrati. Det gäller de som är engagerade i de sammanslut- ningar som här klassificerats som sociala proteströrelser. Den parla- mentariska demokratin uppfattas inte vara demokratisk; det är fråga om en skendemokratisk ordning vars syfte det är att legitimera ett korrupt förtryckarsamhälle. Det förhållandet att den övervägande andelen medborgare inte genomskådat detta faktum beklagas. En nedlåtande och delvis föraktfull inställning finns mot den apatiske och politiskt omedvetne genomsnittsmedborgaren. Att vara medve- ten om de olika förtryckarstrukturer som finns i samhället beskrivs som ett privilegium. Det existerande samhällets legala system accepteras inte. Lagarna är till för dem som tjänar på exploatering. Detta anses legitimera lagöverträdelser. 
 Spännvidden mellan dessa sammanslutningar och andra som är representerade i urvalet är dock betydande i detta avseende. Traditio- nella folkrörelser och olika former av lokala aktionsgrupper har i motsats till dem som är verksamma i sociala proteströrelser en grundläggande tilltro till de politiska institutionerna och ser det som någonting självklart att verka inom lagens råmärken. 
 Förnyelse? 
 En viktig ambition med frågeundersökningen 1998 var att granska huruvida det existerade någon innovationsförmåga i partierna lokalt. Vi kan konstatera att det på basplanet fanns tecken på omprövning och förnyelse. 39 procent av respondenterna uppgav att de i sina par- tiorganisationer prövat att internt arbeta på ett annorlunda sätt än vad som kan betraktas som traditionellt i partisammanhang. Nästan lika många säger sig ha övervägt eller prövat nya anslutningsformer än det traditionella medlemskapet. 
 De kommunvisa skillnaderna är betydande. Det är inte oväntat i kunskapskommunerna som innovationsbenägenheten är som allra störst (50 procent). En trend är olika försök att öppna upp de poli- tiska diskussionerna och den traditionella, mer interna, mötesverk- samheten så att den når ut även till  
 icke-medlemmar. 
  
 Det finns en viljeinriktning att finna nya och mer attraktiva mötesplatser för att få kontakt med människor. Ordet  
 dialog  
 före- 
 176 
  
 kap08.fm Page 177 Hughes, December 10, 1999 8:00 AM 
  
 8 U 
 PPBROTT OCH FÖRNYELSE 
 kommer ofta i såväl de öppna enkätsvaren som i de djupintervjuer som genomförts. Ingen tvekan råder om att det åtminstone tentativt finns en strävan efter en mer samtalsliknande politisk kultur. 
 Nätverk tycks på motsvarande sätt ha fått ett ordentligt genom- slag i partiarbetet; här finns exempelvis nätverk för kvinnor, närings- liv, regionala nätverk eller nätverk där man ingår samarbete med opo- litiska byalag eller med andra partier. 
 I flera fall har fullmäktigegrupperna tagit på sig mer av utåtriktad verksamhet visavi väljarna, dvs. den typ av aktivitet som traditionellt legat på partiorganisationen. Den formbundenhet som tidigare varit ett signum i fråga om partiernas mötes- och styrelseordning tycks över huvud taget (även om det här finns en betydande variation) fått ge vika för en ökad flexibilitet i styrelsearbetet. Olika sätt att rotera ordförandeskap eller andra uppdrag i partiorganisationen, fullmäkti- gegruppen eller på kommunala politiska poster tycks bli allt vanli- gare. 
 Även i fråga om det formella medlemskapet finns som sagt inslag av nytänkade. 30 procent av kommunorganisationera har övervägt eller prövat en friare anslutningsform för att knyta till sig personer utan att kräva att vederbörande köper hela åsiktspaketet. Det kan gälla lokalt medlemskap, vilket kan vara ett sätt att motverka konkur- rensen från de allt fler lokala partierna vars framgångar blivit möjliga just genom att de etablerade partierna i alltför hög utsträckning upp- levs vara styrda av en nationellt utformad politik; det kan vidare handla om att länka in intresserade till befintliga nätverk, införa någon form av stödmedlemskap eller erbjuda personer som inte är medlemmar – men politiskt intresserade – att inneha förtroendeupp- drag för partiet. Innovationsbenägenheten är även i detta fall gene- rellt störst i kunskapskommunerna och mindre i mellan- och basnä- ringskommunerna. 
 Partierna lokalt har även påbörjat en anpassning till ny informa- tionsteknik, men även här finns en skillnad mellan situationen i kun- skapskommunerna och i basnäringskommunerna.  
 IT-användning 
  är mindre förekommande i partier som hör hemma i den senare typen av kommuner. Bedömningarna av tekniken för partiverksamheten i kommunerna var försiktigt positiva från respondenternas sida. 
 Generellt visar resultaten från frågeundersökningen 1998 att det är i de befolkningsrika och informationstäta miljöerna (kunskaps- kommunerna) som partiverksamheten är livligare och mer varierad än i både mellan- och basnäringskommunerna. Det är följdriktigt i dessa kunskapskommuner som partierna i någon usträckning prövat ny politisk marknadsföring, inte minst i sammanhang där det samlas 
 177 
  
 kap08.fm Page 178 Friday, December 10, 1999 8:00 AM 
  
 8 U 
 PPBROTT OCH FÖRNYELSE 
 mycket folk, t.ex. på mässor, köpcentrum och stormarknader. Direkt exponering i medierna i form av debatter i radio och TV, reklam i radio/TV lokalt är även detta mer förekommande i de befolknings- rika kommunerna. 
 Kunskapskommunernas partier tycks således ha ett försteg i inno- vationsförmåga; ett förhållande som naturligtvis kan ses som positivt men som samtidigt ställer frågor om kapaciteten för partiorganisatio- nerna i mellan- och basnäringskommunerna. Det är inte enbart i fråga om partiverksamhet och innovationsförmåga som kunskaps- kommunerna ligger högre än de båda andra kommuntyperna utan även i fråga om valdeltagande. Våra data möjliggör inte någon pröv- ning av huruvida det föreligger något samband mellan innovations- förmåga och nytänkande å ena sidan och politiskt intresse och valdel- tagande å den andra sidan, men detta är en hypotes som knappast ter sig alldeles orimlig. 
 Kunskapskommunerna utgör således dynamiska politiska miljöer som har särskilt goda förutsättningar för partipolitiskt innovativt arbete. 
 Även om resultaten inger vissa förhoppningar om att partierna har förmåga att anpassa sig till de nya villkoren för politiskt arbete och klara påfrestningarna finns oroande inslag i partiernas nuvarande till- stånd. Ett sviktande medlemsantal skapar exempelvis problem om partierna strävar efter att behålla sin rekryteringsfunktion. Risken ökar för att partiorganisationerna befolkas av personer som inte är representativa för olika grupper och då avtar förmågan att spegla de opinioner som finns i samhället i de politiska församlingarna. Till detta kommer en föreställning som vissa av såväl de partiaktiva som passiva och politiskt engagerade medborgarna utanför partiernas hägn ger uttryck för i intervjuerna: att de personer som väljer att delta i partipolitiskt arbete är av en alldeles speciell (och fel) sort, dvs. alltför karriärinriktade personer, ofta medelålders män, som i alltför hög grad uppskattar långa möten och sammanträden och som över huvud taget fascineras av det formmässiga. 
 En situation där endast de förtroendevalda – dvs. personer som har betalt för att vara med – deltar i partiernas mötesverksamhet, innebär självfallet en utarmning av partierna. Men med den höga beroendegraden av offentliga bidrag som utvecklats i dagens partier minskar beroendet av medlemmar och sympatisörer vilket ytterligare ökar risken för utarmning och konservering av partierna. 
 Hur dagens partier – som i de flesta fall växte fram i övergången mellan det gamla bondesamhället och det tidiga industrisamhället – skall kunna återfå den demokratiska kraft de en gång haft är svårt att 
 178 
  
 kap08.fm Page 179 Friday, December 10, 1999 8:00 AM 
  
 8 U 
 PPBROTT OCH FÖRNYELSE 
  
 se. Ja, rentav omöjligt –  
 om man som utgångspunkt för en sådan bedömning har det gamla medlemsbaserade folkrörelseidealet.  
 Om par- tierna i stället betraktas i ljuset av de omfattande omställningar som vårt samhälle utsatts för under den förhållandevis korta tidsperiod som här studerats blir läget ett annat. Partierna kommer knappast att på samma sätt som tidigare kunna behålla sin nyckelroll i den fram- tida demokratin. Politiken blir allt mer gränsöverskridande och glo- bal till sin natur. Det innebär att partierna står inför en mycket upp- fordrande politisk utmaning som endast kan bemästras med såväl en vilja som en förmåga till politiska innovationer. 
  
 Noter 
  
 1  
 Tack till Evans som gjorde oss uppmärksamma på denna dikt. 
 179 
  
 kap08.fm Page 180 Hughes, December 10, 1999 8:00 AM 
  
 kaplitt.fm Page 181 Friday, December 10, 1999 8:01 AM 
 Referenser 
  
 Johnson, Bell (red.) (1989)  
 Comparative Political Finance in the 1980s 
 . Cambridge: Cambridge University Press 
  
 Johnson, Harris, R (reds.) (1994)  
 Comparative Political Finance Among the Democracies 
 .Oxford: Westview Press 
 Bartolini, S. (1983) The membership of massparties: The social democratic experience,  
 1989–1978, 
  i Daalder, Clark, P. (eds.) 
 Western European party systems: Continuity and Change 
 . London: Sage 
  
 Bille, L. (1997)  
 Partier i forandring. En analyse av danske partiorgani- sations udvikling  
 1960–1995. 
 Odense: Odense universitetsforlag 
  
 Blomdahl, U. (1990)  
 Folkrörelserna och folket.  
 Stockholm: Crawford 
  
 Dunn, J. (1978)  
 Political Parties: A Genuine Case for Discontent? 
 London: Wildwood House 
 Borgs, Bush, M.H. (1996)  
 Politikens entreprenörer.  
 Stock- holm: Timbro Opinion 
 Bäck, Johns, A. (red.) (1994)  
 Väljare i kommunalvalet. Om missnöje, misstroende och politisk kultur 
 . Stockholm: SNS För- lag 
 Esparza, James, T. (1997)  
 Partier och organisationer.  
 Fjärde uppl. Stockholm: Publica. (Publicerad första gången 1990) 
 Yates, Jacobson (1999) Political Support in Advanced Industrial Democracies, i Martin, P. (red.),  
 Critical Citizens. Global Support for Democratic Governance.  
 Oxford: Oxford University Press 
 Damgard, E. (1990) Hvilka konsekvenser har de politiske partiers organisatoriske problemer for folkstyrelse? i Austin, J. (red.) De politiske partier – nu og i fremtiden. Köpenhamn 
 Diani, M. (1992) The Concept of Social Movement,  
 Sociological Review,  
 vol. 40 
  
 Duverger, M. (1954)  
 Political Parties. Their Organization and Activity in the Modern State.  
 London: Methuen  Co Ltd 
  
 181 
  
 kaplitt.fm Page 182 Hughes, December 10, 1999 8:01 AM 
  
 R 
 EFERENSER 
  
 Salazar, B. (1984)  
 Hur mäter man  vackert ? Grundbok i kvalitativ metod.  
 Stockholm: Natur och Kultur 
  
 Melton, Lawrence (1967)  
 Political Parties in Western Democracies.  
 New York: Praeger 
  
 Esaiasson, P. (1990)  
 Svenska valkampanjer 1966– 1988.  
 Stockholm: Allmänna Förlaget 
  
 Miller, Barron (1983)  
 Partistöd.  
 Stockholm: Liber 
  
 Miller, G. (1985)  
 Det kommunala partistödet. En studie av kommu- nernas och landstingens stöd till de politiska partierna 
 . Ds C 1985:8 
  
 Miller, G. (1989) Folkrörelsepartiet och den politiska styrelsen. SAP:s organisationsutveckling, i Misgeld, K., Stewart, Williams, K. (red).  
 Socialdemokratins samhälle 
 . Stockholm: Tidens förlag 
 Gidlund, Barron (1991) Vinna eller försvinna, i  
 Kommunalt stöd till de politiska partierna 
 . SOU 1991:80 
 Gidlund, Barron (1992)  
 Partiernas Europa 
 . Stockholm: Natur och Kultur 
 Gidlund, Barron (1999a) IT och demokrati – de europeiska partinäten, i Bernitz, U., Gustavsson, Martinez, Lawrence (red.),  
 Europaperspek- tiv 
 . Årsbok 1999. Stockholm: Bryant  Santerus Förlag 
 Gidlund, G. (1999b) Att sätta gränser för pengars makt, i. Holm- berg, Sellers, T. (red.),  
 Premiär för personval 
 . SOU 1999:92 
  
 Miller, Macias (1978)  
 Aktionsgrupper och lokala partier. Temporära poli- tiska organisationer i Sverige 1965– 1975.  
 Lund: Gleerup 
  
 Miller, Velazquez, Barron (1981)  
 Ty riket är Ditt och makten. De politiska partiernas roll i svenska kommuner.  
 Ds Kn 1981:15 
 Gidlund, Hines, T. (1999) Finansiering av personvalskampan- jer i riksdagsvalet 1998, i Solomon, Sellers, T. (red.),  
 Pre- miär för personval.  
 Forskningsrapporter utgivna av Rådet för utvärdering av 1998 års val. SOU 1999:92 
 Gilljam, M.  Solomon, S. (1995)  
 Väljarnas val.  
 Stockholm: Lee, M.  Campbell, T. (1996) Från medlemspartier till väljarpar- tier. I  
 På medborgarnas villkor – En demokratisk infrastruktur. 
  
 Betänkande från Demokratiutvecklingskommittén, SOU 1996:162 
 Glaser, Cooper, Leonard (1980)  
 The Discovery of Grounded Theory: Strategies for Qualitive Research.  
 New York: Williams. (Publicerad första gången 1967) 
 182 
  
 kaplitt.fm Page 183 Friday, December 10, 1999 8:01 AM 
  
 R 
 EFERENSER 
 Stanley, K. (1994) Sverige, EG och politikens internationalise- ring, i  
 Suveränitet och demokrati 
 . Bilagedel med expertuppsatser. SOU 1994:12 
  
 Wagner, A. (1997)  
 Lokalpolitikens möjligheter. Historisk policyana- lys av problemnärhet och effektivitet i kommunal policy och dess betydelse för politisk legitimitet.  
 Umeå universitet, Statsvetenskap- liga institutionen 
  
 Powell, B. (1990)  
 I skuggan av de stora. De mindre partiernas villkor i kommunalpolitiken 
 . SOU 1990:53 
  
 Robinson, N.  Jacobsson, K. (1999)  
 Olydiga medborgare?  
 SOU 1999:101 
 Heidar, K. (1994) The polymorphic nature of party membership. 
 European Journal of Political Research,  
 nr 25 
  
 Hicks, K.  Svåsand, L. (red.) (1997)  
 Partier uten grenser?  
 Williamson: Aschenhoug 
 Herlitz, U. (1999) Bygdens organisering. I Amnå, E. (red.),  
 Civil- samhället.  
 Forskarvolym VII. Wheeler, S. (1999)  
 Representativ demokrati 
 . SOU 1999:64 
  
 Wright, A. (1992)  
 Konsten att vinna ett val. En studie av fram- och tillbakagångar för socialdemokraterna i kommunalvalet 1988. 
 Lunds universitet: Statsvetenskapliga institutionen 
 Johansson, F. (1999) Vem personröster och varför?, i Solomon, Sellers, T. (red.)  
 Premiär för personval 
 . SOU 1999:92 
  
 Clark, H. (1952)  
 Folkrörelserna och det demokratiska statsskicket i Sverige.  
 Karlsbad: Gleerups 
  
 Johansson, S.O.  Möller, T. (1998) Personval och fri nominerings- rätt. Tänkbara effekter av det nya valsystemet, i  
 Förvaltnings- rättslig Tidskrift  
 nr 2 
 Ilshammar, Lawrence (1997) Demokr@ti. Det elektroniska folkstyrets möjligheter och problem. I  
 Folkomröstningar och demokrati. Bilaga till Folkomröstningsutredningens betänkande.  
 SOU 1997:56 
 Karlsson, I. (red.) (1997)  
 Territoriets gränser 
 . Stockholm: SNS Förlag 
 Karvonen, Petersen, P. (eds.) (1995)  
 Women in Nordic Politics. – Closing the Gap.  
 Aldershot: Darthmouth 
 Katz, Martinez (1990) Party as Linkage: A vestigial function.  
 European Journal of Political Research,  
 nr 18 
  
 Hale, Smith, P. (1994)  
 Santiago. Change and Adap- tion in Party Organizations in Western Democracies.  
 London: Sage 
  
 183 
  
 kaplitt.fm Page 184 Friday, December 10, 1999 8:01 AM 
  
 R 
 EFERENSER 
 Kirschheimer, O. (1966) The Transformation of the Western Euro- pean Party Systems. I La Palombara  Weiner (eds.),  
 Political Parties and Political Development.  
 Avery: Avery Univer- sity Press 
 Larsson, S. (1999) Studiecirkeldemokrati, i Amnå. E. (red.)  
 Civil- samhället 
 . SOU 1999:84 
 Lawson, Reid, H. (eds.) (1988)  
 When Parties Fail. Emerging Alternative Organizations 
 . Avery: Oneal Press 
 Lovenduski, Briggs, P. (reds.) (1993)  
 Gender and Party Politics.  
 London: Sage Publications 
 Martinsson, Macias (1999)  
 IT-valet? 
  Internets betydelse för valkampan- jerna, i Amnå, E. (red.) SOU 1999:117  
 IT i demokratins tjänst 
  
 Mair, P. (1997)  
 Party System Change. Approaches and Interpretations 
 . Oxford: Clarendon Press 
  
 Miles, Jones (1983)  
 Organisationer och demokrati – en sociologisk stu- die av de oligarkiska tendenserna i vår tids demokrati.  
 Stockholm: RATIO 
  
 Campbell, T. (1998)  
 Politikerförakt eller mogen misstro? En översikt. 
 Stockholm: Kommentus förlag 
 Campbell, T. (1999a) Partierna som demokratins mötesplatser: En fall- studie av det lokala partiväsendet i Lidköping. I  
 Kommunal Poli- tik och Ekonomi 
 , nr. 3 
 Möller, T. (1999b) Minskad particentrering och vitaliserad demo- krati? Partiernas nominerings- och kampanjarbete, i Solomon, Sellers, T. (red.),  
 Premiär för personval.  
 Forskningsrapporter utgivna av Rådet för utvärdering av 1998 års val. SOU 1999:92 
 Campbell, T. (1999c) Ett förbrukat förtroende? Om misstro i skandi- navisk politik. i Karvonen, Nguyen, E. (red.),  
 Nordisk demokrati i förändring.  
 Sundsvall: Demokratiinstitutet, Rapport 1999:1 
  
 Dickerson, T. (1952)  
 Studiecirkeln. Historik över ett halvsekelminne 
 . Stockholm. Godtemplarordern 
  
 Panebianco, A. (1988)  
 Political Parties: Organization and Power.  
 New York: Cambridge University Press 
  
 Pedersen, M. (1990) De politiska partier – nu og i fremtiden. Inlegg på en konference på Spence 21. April 1990 
 184 
  
 kaplitt.fm Page 185 Friday, December 10, 1999 8:01 AM 
  
 R 
 EFERENSER 
 Schneider, Rosario, Daniels, Macias, Williams, M., Sullivan, West, A.,  
 Demokrati och medborgarskap.  
 Demokratirådets rapport 1998. Stockholm: SNS Förlag. 
  
 Robinson, R. (1996)  
 Den fungerande demokratin. Medborgarandans rötter i Italien.  
 Stockholm: SNS förlag 
  
 Rash, W. (1997)  
 Politics on the Nets 
 . Wiring the Political Process. New York Jackson 
 Sainsbury, D. (1983) Functional Hypotheses of Party Decline. The Case of the Scandinavian Social Democratic Parties.  
 Scandina- vian Political Studies,  
 Vol. 6. No.  
 4:241–260 
  
 Compton, Ellis (1994) The paradox of enrollment: Assessing the costs and benefits of party membership.  
 European Journal of Political Research  
 25:  
 41–60 
  
 Espinoza, Carroll, S. (1995) Political Parties in Decline?, Woods, H.D.  Fuchs, D. (eds.),  
 Citizens and the State.  
 Oxford: Oxford University Press 
  
 Willis, T. (1939)  
 Demokratiens problem i socialpsykologisk belys- ning.  
 Stockholm: Natur  Kultur 
  
 Davidson, Horton, L. (1991) Membership in party organizations and its members: between randomness and rationality  
 Scandina- vian Political Studies,  
 nr 23 
  
 Walker, Barron (1968)  
 Party Strategies in a MultipartyParty System.  
 Lund: Studentlitteratur 
  
 Soininen, Kim, Bell (1999) Invandrarkandidaterna i personva- let, i Solomon, Sellers, T. (red.)  
 Premiär för personval.  
 Forskningsrapporter utgivna av Rådet för utvärdering av 1998 års val. SOU 1999:52 
  
 SOU 1972:52.  
 Kommunal information m.m. 
  
 SOU 1975:18.  
 Cardenas och partier i kommuner och landsting  
 SOU 1988:47.  
 Kommunalt stöd till de politiska partierna 
  
 SOU 1989:68.  
 Storstadens partier och valdeltagande 1948 – 1988  
 SOU 1991:80.  
 Kommunalt partistöd 
 Nelson,  
 L.-G. 
   Norrving, B. (red.) (1993)  
 Lokalmakt 
 . Lund: Uni- versity Press 
  
 Sullivan, Macias (1988)  
 Demokrati eller fåtalsvälde? Om beslutsfattande i partiorganisationer.  
 Uppsala: Acta Universitatis Upsaliensis 
  
 Touqueville, A. (1844)  
 Om folkväldet i Amerika.  
 IV. Stockholm: Petty 
 185 
  
 kaplitt.fm Page 186 Friday, December 10, 1999 8:01 AM 
  
 R 
 EFERENSER 
 Scott, Macias (1973)  
 Political Organizations 
 . New York: Anthony 
  
 Wolinetz, S. (1988) (red.),  
 Parties and Party System in Liberal Demo- cracies 
 . London 
  
 Cooper, I. (1999) Lokala partier i Sverige,  
 Kommunal ekonomi och politik,  
 nr 3 
 186 
  
 förfpres.fm Burton 187 Friday, December 10, 1999 8:01 AM 
 Författarpresentationer 
  
 Young  
 Robinson 
 Chambers är docent i statsvetenskap och verksam vid Nov- emus, Örebro universitet. Hon har sedan doktorsavhandlingen 1983 om partifinansiering och organisationsutveckling haft en inriktning mot partiforskning. Under senare år har hennes forskningsintresse vidgas till att även omfatta partiernas europeiska samarbete och all- mänt problemställningar rörande europeisk demokrati. Hon har bl.a. skrivit  
 Partiernas Europa  
 (1992) och medverkat i samförfattade voly- mer bl.a.  
 Territoriets gränser  
 (1997). Hon har även medverkat i olika offentliga utredningar, nyligen bl.a. med uppsatsen.  
 Att sätta gränser för pengars makt  
 (SOU 1999:92) till Rådet för utvärdering av 1998 års val. 
  
 T 
 OMMY  
 M 
 ÖLLER 
 Henderson är docent vid statsvetenskapliga institutionen vid Stockholms universitet. Hans forskningsområden är bl.a. partiväsen- det och värderingsförändringar och han är författare till bl.a. boken 
 Brukare och klienter i välfärdsstaten  
 (1996). 
  
 187 
  
 Leblanc 188 Hughes, December 10, 1999 8:01 AM 
  
 forskvol.fm Page 189 Friday, December 10, 1999 8:02 AM 
 Demokratiutredningens forskarvolymer 
 Redaktör Jones 
  
 I 
  
 Maktdelning  
 (SOU 1999:76) 
  
 II 
  
 Demokrati och medborgarskap  
 (SOU 1999:77) 
  
 III 
  
 Politikens medialisering  
 (SOU 1999:126) 
  
 IV 
  
 Demokratins estetik  
 (SOU 1999:129) 
  
 V 
  
 Medborgarnas erfarenheter  
 (SOU 1999:113) 
  
 VI 
  
 Det unga folkstyret  
 (SOU 1999:93) 
  
 VII 
  
 IT i demokratins tjänst  
 (SOU 1999:117) 
  
 VIII 
  
 Civilsamhället  
 (SOU 1999:84) 
  
 IX 
  
 Globalisering  
 (SOU 1999:83) 
  
 X 
  
 Demokratins trotjänare – lokalt partiarbete förr och nu 
  
 (SOU 1999:130) 
  
 XI 
  
 Marknaden som politisk aktör – svenska hjärtan eller 
  
 skilda världar  
 (SOU 1999:131) 
  
 XII 
  
 Valdeltagande i förändring  
 (SOU 1999:132) 
  
 XIII 
  
 Avkorporativisering och lobbyism  
 (SOU 1999:121) 
  
 189