sou 1997 92  
  
 SOU 1997:92 
  
 3 
  
 Till Statsrådet och chefen för Kulturdepartementet 
 Den 2 februari 1995 bemyndigade regeringen dåvarande chefen för Kulturdepartementet, statsrådet Gardner, att tillkalla ett råd för mång- fald inom massmedierna med uppdrag att överväga och föreslå åtgärder för att stärka mångfalden och motverka skadlig ägar- och maktkoncent- ration inom massmedierna. 
 Med stöd av bemyndigandet förordnades fr.o.m. den 8 mars 1995 som ordförande justitierådet Butler. Ledamöter är för närvarande journalisten Juarez, professorn Padilla,  
 TV-produ-centen 
  Hill, verkställande direktören  
 Mullen, 
  professorn Leonard och civilekonomen Collier. Exper- ter i rådet är hovrättsassessorn Davis, departementssekrete- raren Lyons, medieforskaren Taylor och  
 re-daktören 
  Scott 
  
 O. 
  
 Rowe. 
  
 Som huvudsekreterare i kommittén har förordnats departementssek- 
 reterare Parsons, som sekreterare kammarrättsassessorn Allen och som biträdande sekreterare fil. kand. Fuller. 
 I rådets direktiv anges att rådet skall följa utvecklingen och kartlägga och analysera problem när det gäller konkurrens och mångfald inom massmedierna , särskilt tendenser till koncentration av ägande och andra former av inflytande över medierna. 
 Rådet har i detta syfte givit ut en serie arbetsdokument vilka förteck- nas i bilaga 2 till detta betänkande. Rådet har också upprättat en databas med uppgifter om ägande av medieföretag m.m. 
 Rådet får härmed överlämna betänkandet Medieföretag i Sverige – Ägande och strukturförändringar i press, radio och TV. Betänkandet har huvudsakligen utarbetats av Taylor. 
  
 4 
  
 SOU 1997:92 
  
 I rådets uppdrag att föreslå åtgärder ingår lagstiftning som ett av oli- ka tänkbara medel att stärka mångfald och motverka skadlig ägar- och maktkoncentration inom massmedierna. 
 De överväganden som rådet har att göra i denna del kompliceras emellertid av utvecklingen inom EU. Efter långvarigt förberedelsearbete har nämligen inom kommissionen utarbetats utkast till direktiv som in- nebär att överskridande av vissa marknadsandelar i fråga om dagstid- ningar, ljudradio och television skulle bli i princip förbjudet. Kommis- sionen har dock ännu inte beslutat att lägga fram ett förslag till direktiv eftersom de utkast som förelegat har mött starkt motstånd. Det är för närvarande omöjligt att förutse med säkerhet om ett direktiv som innebär bestämda förpliktelser för medlemsstaterna kommer att antas av EU- organen. I detta läge anser rådet att det inte skulle vara tillräckligt me- ningsfullt att redovisa några överväganden i lagstiftningsfrågan. Rådet återkommer emellertid till frågan. 
 För sammanfattning av delbetänkandet hänvisas till avsnitt 7. 
 Stockholm i juni 1997 
 Butler 
  
 SOU 1997:92 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 1 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen................ 
  
 9 
  
 1.1 
  
 Privatägd press ..................................................................... 
  
 9 
  
 1.1.1 
  
 Ägarförändringar .................................................... 
  
 10 
  
 1.1.2 
  
 Förändringar inom ägarsfärer .................................. 
  
 12 
  
 1.1.3 
  
 Nyetableringar........................................................ 
  
 15 
  
 1.1.4 
  
 Ägarinflytande i familjeägda tidningar ..................... 
  
 17 
  
 1.2 
  
 Stiftelser och konsortier....................................................... 
  
 20 
  
 1.2.1 
  
 Förändringar inom ägarsfärer .................................. 
  
 21 
  
 1.3 
  
 Organisationsägd press........................................................ 
  
 21 
  
 1.3.1 
  
 Försäljning av Aftonbladet ...................................... 
  
 22 
  
 1.3.2 
  
 Försäljningen av  
 A-presstidningarna ........................ 
  
 26 
  
 1.3.3 
  
 Försäljningar inom centersfären .............................. 
  
 30 
  
 1.3.4 
  
 Nyetablering i Skåne............................................... 
  
 31 
  
 1.3.5 Ägarinflytande i organisations- och stiftelseägda 
  
 tidningar................................................................. 
  
 31 
  
 2 
  
 Tidningsägande ............................................................................ 
  
 33 
  
 2.1 
  
 Tidningsägare ..................................................................... 
  
 33 
  
 2.2 
  
 Ägarformer ......................................................................... 
  
 40 
  
 2.3 
  
 Ägarkoncentration ............................................................... 
  
 41 
  
 3 
  
 Dagspressägarnas postition på marknaden.................................. 
  
 43 
  
 3.1 
  
 Ägarnas totala marknadstäckning ........................................ 
  
 43 
  
 3.2 
  
 Dagspressens delmarknader................................................. 
  
 45 
  
 3.2.1 
  
 Morgontidningsmarknaden...................................... 
  
 45 
  
 3.2.2 
  
 Kvällstidningsmarknaden........................................ 
  
 50 
  
 3.2.3 
  
 Nationellt spridda morgontidningar......................... 
  
 52 
  
 6  
 Innehåll 
  
 SOU 1997:92 
  
 4 
  
 Samverkansformer inom dagspressen.......................................... 
  
 55 
  
 4.1 
  
 Redaktionell samverkan....................................................... 
  
 55 
  
 4.1.1 Redaktionell samverkan på nationell nivå ................ 
  
 55 
  
 4.1.2 Redaktionell och teknisk samverkan på 
  
 koncernnivå ............................................................ 
  
 58 
  
 4.2 
  
 Annonssamverkan............................................................... 
  
 60 
  
 4.2.1 
  
 Tidningstyp/tidningsstorlek..................................... 
  
 60 
  
 4.2.2 
  
 Regional samverkan................................................ 
  
 61 
  
 4.2.3 
  
 Politiska grupperingar............................................. 
  
 62 
  
 5 
  
 Radioägare 
  
 ................................................................................... 
  
 63 
  
 5.1 
  
 Public ..............................................................serviceradio 
  
 63 
  
 5.2 
  
 Privat .................................................................lokalradio 
  
 64 
  
 5.2.1 ............................... 
  
 Nätverksbildningar 1993  
 -  
 1994 
  
 65 
  
 5.2.2 ................. 
  
 Förändringar mellan nätverk 1995  
 -  
 1996 
  
 66 
  
 5.2.3 .......................................................... 
  
 Nätverk 1997 
  
 67 
  
 5.3 
  
 Marknaden.......................................................................... 
  
 73 
  
 5.4 
  
 Utvecklingstendenser ...............................i privat lokalradio 
  
 76 
  
 6 
  
 TV-ägare ...................................................................................... 
  
 89 
  
 6.1 
  
 Produktionsbolag................................................................ 
  
 89 
  
 6.2 
  
 Försäljning av rättigheter ..................................................... 
  
 92 
  
 6.3 
  
 TV-kanaler ......................................................................... 
  
 93 
  
 6.3.1 
  
 Sveriges Television................................................. 
  
 93 
  
 6.3.2 
  
 TV4 ....................................................................... 
  
 94 
  
 6.3.3 
  
 Kinneviks  
 TV-kanaler........................................... 
  
 100 
  
 6.3.4 
  
 Kanal 5 ................................................................ 
  
 102 
  
 6.3.5 
  
 Canal Plus kanaler................................................ 
  
 103 
  
 6.3.6 
  
 TV8 ..................................................................... 
  
 103 
  
 6.3.7 
  
 Övriga svenskspråkiga kanaler .............................. 
  
 104 
  
 6.3.8 
  
 Marknaden ........................................................... 
  
 104 
  
 6.4 
  
 Distribution....................................................................... 
  
 107 
  
 6.4.1 
  
 Marknätet ............................................................. 
  
 107 
  
 6.4.2 
  
 Satellitdistribution ................................................ 
  
 107 
  
 6.4.3 
  
 Olson ............................................................. 
  
 108 
  
 6.5 
  
 Vertikal integration........................................................... 
  
 109 
  
 6.5.1 
  
 Stenbecksfären...................................................... 
  
 111 
  
 6.5.2 
  
 Övriga aktörer ...................................................... 
  
 116 
  
 6.6 
  
 Tendenser......................................................................... 
  
 116 
  
 SOU 1997:92 
  
 Innehåll  
 7 
  
 7 
  
 Lägesbedömning ........................................................................ 
  
 119 
  
 7.1 
  
 Dagspress-, 
  televisions- och radiobranscherna................... 
  
 119 
  
 7.1.1 
  
 Dagspress............................................................. 
  
 119 
  
 7.1.2 
  
 Television............................................................. 
  
 122 
  
 7.1.3 
  
 Radio ................................................................... 
  
 123 
  
 7.2 
  
 Flermedieägande ............................................................... 
  
 124 
  
 7.3 
  
 IT-utvecklingen 
  och medieägandet..................................... 
  
 138 
  
 7.4 
  
 Sammanfattning................................................................ 
  
 139 
  
 Fotnoter............................................................................................... 
  
 141 
  
 Förkortningar ..................................................................................... 
  
 149 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv............................................................. 
  
 151 
  
 Bilaga 2 
  
 Förteckning över arbetsdokument från Rådet för  
 mång-fald 
  
 inom massmedierna........................................................... 
  
 157 
  
 SOU 1997:92 
  
 9 
  
 1 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 När den moderna dagspressen i Sverige växte fram vid sekelskiftet var de flesta tidningarna privatägda, i regel av en familj med anknytning till utgivningsorten. Politiskt betecknade sig tidningarna i allmänhet som konservativa eller liberala, dock utan att ha några direkta organisa- toriska band till de politiska partierna. Tidningsföretagen utgav endast  
 en  
 huvudtidning, ibland med lokala avläggare. Redan i slutet av 1800- talet byggde dock Combs, med Hedemora som bas, upp Sveriges första tidningskedja. 
 Under efterkrigstiden har en rad förstatidningar utbjudits till för- säljning, ofta i samband med generationsskiften i ägarfamiljerna. I hu- vudsak har fyra typer av överlåtelser ägt rum, nämligen till privatägda tidningsföretag, nybildade stiftelser, existerande stiftelser samt konsor- tier med tidningsföretag som ägare. 
  
 1.1 
  
 Privatägd press 
  
 En rad av de familjer som fortsatt som tidningsägare har köpt upp tidningar i närliggande områden och bildat regionala tidningskedjor. Exempel på detta är familjen Brown som med Nya  
 Wermlands-Tid- 
  ningen som bas förvärvat samtliga flerdagarstidningar i Värmlands län med undantag för den socialdemokratiska Värmlands Folkblad. Den geografiska expansionen har gått vidare till ett par tidningar i till Värmland gränsande områden i Västergötland. Främst för att rädda tidningarna från att förlora den moderata inriktningen har Nguyen gruppen även förvärvat ett par tidningar, Nordvästra Skånes Tidningar och  
 Enköpings-Posten, 
  i andra regioner. 
 Familjen Hamrin med koncernbolaget Herenco har utvecklat sin verksamhet på liknade sätt som Brown. Kring sin ursprungliga tidning  
 Jönköpings-Posten 
  har familjen byggt upp en kedja som omfattar samt- liga flerdagarstidningar i Jönköpings län, fyra tidningar i Västergötland samt en i Kronobergs län. Familjen Adams nöjde sig länge med Vest- manlands Läns Tidning, men har under Clark ledarskap köpt upp samtliga lokaltidningar i Västmanland, däribland två från 
  
 10  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 Bengtsson-gruppen, 
  och dessutom ett par förstatidningar i Västergöt- land. Dalarna domineras av familjen Rivera som till  
 Falu-Kuriren 
  lagt större delen av Lidmanspressen. Den senast bildade  
 tidnings-kedjan 
  är Gilmore genom förvärvet av Sydsvenska Dagbladet och Kvällsposten. Med något undantag består de familjeägda tidningsked- jorna av förstatidningar. 
  
 1.1.1 
  
 Ägarförändringar 
  
 Upplösning av iDag och förstärkning av Hjörnes ställning 
 De två regionala kvällstidningarna, GT och Kvällsposten, slogs 1990 samman till iDag. Tanken var att fusionen skulle ge stordriftsfördelar och sänka kostnaderna per exemplar. Den nya tidningen fick dock svå- righeter att attrahera de två tidigare tidningarnas läsekretsar. Efter flera år av fallande upplaga och växande e konomiska problem löstes fusion- en upp i ett par steg. Under 1995 började de två tidningarna att ges ut under sina ursprungliga namn av separata redaktioner. 1996 övertog två bolag helägda av Tidnings AB Stampen och Sydsvenska Dagbladet AB utgivningen av GT respektive Kvällsposten. Fram till 1999 kommer tid- ningarna att samarbeta om spelbilaga, söndagsbilaga,  
 TV-bilaga 
  m.m.  
 1  
 Kvällsposten och GT erbjuder dessutom varandra artiklar om allmänna nyheter, sport och nöjen om det inte är mycket exklusivt material 
 . 
  
 2 
  
 I juni 1997 sålde Stampen GT t ill Mariebergs dotterbolag AB Kvällstidningen Expressen för 100 m iljoner kronor under förutsättning att Konkurrensverket godkänner affären. Det av Estrada kontrollerade Stampen motiverade försäljningen med att bolaget ville koncentrera sin dagspressverksamhet till morgontidningsmarknaden. Expressens ledning förklarade att de två kvällstidningarnas samarbete när det gäller annonsförsäljning och distribution kommer att byggas ut samt att så småningom kommer vi också att utveckla ett redaktionellt samarbete mellan tidningarna. Samtidigt försäkrades att ingen skall vara orolig för att namnet GT kommer att försvinna.  
 3 
  
 Till skillnad från Kvällsposten som drivs av ett systerdotterbolag till konkurrenten Expressen kommer således GT att bli ett dotterbolag direkt under Expressen, vars ledning sannolikt kommer att vara representerad i västkustkonkurrentens styrelse. Moss huvudägare Bonniers förklarar skillnaden med att det var Expressens ledning som ville genomföra affären som ligger i linje med vår tradition att ge våra dotterbolag stor handlingsfrihet.  
 4  
 Om avsikten är att GT och Expressen skall fortsätta att konkurrera med varandra kommer det troligen inte att 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 11 
  
 vara problemfritt för styrelserna att planera sina respektive tidningars kampanjer. Om däremot det aviserade  
 redak-tionella 
  samarbetet kommer att bli omfattande kan ägarstrukturen vara rationell. 
 Genom köpet kommer Bonniers att öka sin andel av den totala dagspressmarknaden med 1,6 procentenheter till 26,6 procent (se tabell 2.1), motsvarande tal på kvällspressmarknaden uppgår t ill 7,6 och 57,0 (se tabell 3.4). Av de dagstidningar som utges i de tre storstäderna kommer Bonniers att äga sex av elva (tolv om Metro medräknas). 
 Bohusläningen 
 Bohusläningen har under  
 1990-talet 
  brottats med svårigheter på flera olika plan. Trots att koncernens två tidningar, Bohusläningen och Strömstads Tidning, är dominerande i utgivningsområdet med en hus- hållstäckning på över 60 procent har verksamheten gått med  
 bety-dande 
  förluster vilket undergrävt den finansiella ställningen.  
 5  
  
 Verk-ställande 
  direktören avgick hösten 1995 efter en schism med ägarna och styrelsen. 
 6 
  
 Sedan 1929 har Bohusläningen ägts av fam iljen Parker/Zeilon. Ägarna har sedan 1946 inte varit verksamma på tidningen annat än på styrelsenivå. Sommaren 1994 gick dock en av huvudägarna Jones in och övertog ansvaret för  
 ledaravdel-ningen, 
  vilket ledde till att chefredaktören sade upp sig. Wilson  
 avveck-lade 
  efter en tid sitt engagemang på ledarsidan, varefter  
 ansvarsför-delningen 
  mellan den nyutnämnde chefredaktören och ägaren åter blev den gängse i icke ägarledd press.  
 7 
  
 På nyåret 1997 förändrades ägarbilden i Bohusläningen. Stampen och Lidköpingspress övertog 48 respektive 12 procent av aktierna ge- nom en nyemission på 15 miljoner kronor, medan syskonen Jones och Johnson behöll 40 procent. Representanter för de nya ägarna övertog samtidigt majoriteten i styrelsen, där även  
 Hallands-postens 
  VD ingår.  
 8 
  
 12  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 Förändrad ställning för Estrada 
 Affärerna med GT och Bohusläningen innebär att Obrien ställning på de västsvenska tidningsmarknaderna förändras. Genom Expressens köp av GT bryts Obrien dominerande position på Göteborgs dagspressmarknad, även om han i egenskap av huvudägare av den överlägset största morgontidningen fortfarande har en mycket stark ställning. I  
 Uddevalla-regionen 
  är  
 Göteborgs-Posten 
  den näst största morgontidningen med en täckning på 16 procent. Genom att bli största ägare i regionens ledande tidning Bohusläningen kommer Stampen och dess huvudägare Estrada att få en helt dominerande ställning på morgontidningsmarknaden i hela Bohuslän. På den lokala etermediemarknaden kontrollerar Stampen Rix Göteborg samtidigt som bolaget är en av huvudägarna i  
 Rix-stationerna 
  i Borås och Varberg. 
 Under 1997 kommer  
 Göteborgs-Posten 
  att inleda ett samarbete på flera fronter med Nya  
 Lidköpings-Tidningen, 
  ägd av familjen Gordon. NLT kommer att tryckas på  
 Göteborgs-Postens 
  tryckeri från och med hösten 1997. Läsarna av tredagarstidningen NLT erbjuds prenumeration på  
 G-P 
  de dagar då NLT inte utkommer.  
 9  
 NLT har en exceptionellt stark ställning i utgivningskommunen med en hushållstäckning på 89 procent.  
 Göteborgs-Postens 
  täckningstal uppgår t ill 9 procent på vardagar och 15 procent på söndagar. 
  
 1.1.2 
  
 Förändringar inom ägarsfärer 
  
 Bonnierföretagen övertar Deni 
 Bonnierföretagen lade i juli 1996 ett bud på Deni AB  
 10 
 , som kontrolle- rar 10,3 procent av kapitalet och 40,6 procent av rösterna i Marieberg. För varje röststark  
 C-aktie 
  bjuds en röstsvag  
 A-aktie 
  samt kontanter, främst för att täcka skatteavbränningar. Bonnierföretagen börjar med att köpa en majoritet av rösterna och en minoritet av kapitalet i Deni AB (sannolikt HB Nya Denis innehav). Därefter kommer  
 Bonnier-företagen 
  under en femårsperiod att ta över hela Deni AB. När affären är slutförd kommer Bonnierföretagen och systerföretaget Boninvest att kontrollera 35,3 procent av kapitalet och 68,7 procent av rösterna i Marieberg (se tabell 1.1). 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 13 
  
 Tabell 1.1. Bonniersfärens aktieinnehav i Marieberg före och efter försäljning av Jensen AB:s innehav. Procent. 
  
 1996 
  
 2001 utan 
  
 2001 med 
  
 försäljning 
  
 försäljning 
  
 Kapital 
  
 Röster 
  
 Kapital 
  
 Röster 
  
 Kapital 
  
 Röster 
  
 Bonnierföretagen + 
  
 35,3 
  
 32,2 
  
 35,3 
  
 68,7 
  
 35,3 
  
 68,7 
  
 Boninvest 
  
 Deni AB 
  
 10,3 
  
 40,6 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 Familjen Bonnier 
  
 2,2 
  
 3,2 
  
 12,5 
  
 7,3 
  
 2,2 
  
 3,2 
  
 privat 
  
 Bonniersfären 
  
 47,8 
  
 76,0 
  
 47,8 
  
 76,0 
  
 37,5 
  
 71,9 
  
 Källa:  
 Aktiebok för Tidnings AB Marieberg  
 1996-06-28. 
  Dagens Nyheter  
 1996-07-02. 
  Svenska Dagbladet  
 1996-07-02. 
  Dagens Industri  
 1996-07-02 . 
  
 Hayes bakgrund är att Blevins 1932 sålde merparten av sitt innehav av aktier i Dagens Nyheter (nuvarande Marieberg) till firma Hale, som då ägdes av tre av hans söner, Jones, Kennedy och Glass. Glass och hans barn löstes 1953 ut ur firma Hale, moderbolag för Bonnierföretagen. Firmans aktieinnehav i Dagens Nyheter fördes då över till det nybildade handelsbolaget Jensen  
 11 
  
 ,  
 där de tre brödernas släktgrenar ägde ungefär en tredjedel var. Ägandet och kontrollen över bolaget reglerades av ett konsortialavtal som gäller till och med 1999. Hembud gäller. De tre grenarna utsåg var sin le- damot och suppleant i Dagens Nyheters styrelse. 
 I samband med att Dagens Nyheter introducerades på börsen 1965 utgavs en ny serie med röststarka  
 C-aktier. 
  Genom att byta till sig C- aktier kunde Jensen även i fortsättningen kontrollera aktiemajoriteten trots att deras andel av aktiekapitalet minskade till 18 procent. I början av  
 1980-talet 
  förvärvade B onnierföretagen en del av Murray. Parallellt med Jensen och Bonnierföretagen har enskilda medlemmar innehaft aktier i Marieberg. Under åren har vissa förändringar skett av ägandet inom Jensen. Henry gren har successiv minskat sin andel till 18 procent, medan  
 Guerra ökat sin så att han med 11 procent är den störste enskilde delägaren. Han invaldes 1992 som supp- leant i Mariebergs styrelse utanför sin grens två platser. I övrigt har ägarförändringar inte påverkat grenarnas representation i styrelsen. 
 Genom transaktionen kommer de enskilda medlemmarna i familjen Nguyen att få aktier i Marieberg, motsvarande 10,3 procent av kapitalet och 4,1 procent av rösterna. Familjemedlemmarna, sammanlagt ett 35- 
  
 14  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 tal personer, kan således sälja sina innehav utan att Bonniers kontroll över Marieberg hotas. Bonnierföretagen ägs av ättlingar till bröderna Jones och Williams. I Jensen finns som nämnts även ättlingar till en tredje bror, Glass, representerade. Genom att Bonnierföretagen övertar Hayes röststarka aktier kommer Henry gren inte längre att ha något inflytande över Marieberg.  
 12 
  
 Bonnierföretagens bud på Jensen visar Bonniers vilja att behålla kontrollen över Marieberg, samtidigt som det ger de enskilda med- lemmarna möjlighet att realisera en del av sin förmögenhet i kontanter. Det är dock inte sannolikt att stora delar av familjens privata innehav säljs ut snabbt. De största delägarna i Jensen är samtidigt de inom famil- jen som har stora tillgångar utanför den bundna familjeförmögenheten, varför de inte har något direkt behov av att sälja sitt innehav i Jackson berg. En viss koncentration av ägandet sker genom att Henry gren förlorar inflytande. 
 Släkten Adams och VLT 
 Släkten Adams sålde hösten 1994 en post  
 B-aktier, 
  motsvarande 18,7 pro- cent av aktiekapitalet och 7,95 procent av rösterna. Samma år emitte- rades en ny röstsvag  
 B-aktie 
  för varje gammal aktie oavsett aktieslag, vilket minskade huvudägarnas andel av rösterna. Fördelningen mellan släktgrenarna förändrades inte genom transaktionerna.  
 13  
 De röststarka icke börsnoterade  
 A-aktierna, 
  är helt i släkten Adams ägo, som vid års- skiftet 1996/97 kontrollerade 73,7 procent av rösterna och 38,2 procent av aktiekapitalet. Gefle Dagblad äger genom AB Allehanda en post i VLT, motsvarande 4,5 procent av rösterna och 10,7 procent av aktie- kapitalet. 
 14 
  
 Cook och Östgöta Correspondenten 
 Östgöta Correspondenten ägs sedan 1842 av släkten Stewart. Genom aktieförsäljningar under  
 1990-talet 
  har de av släkten  
 kont-rollerade 
  aktierna minskat från cirka 80 till 60 procent av rösterna. Största enskilda posten innehas av en familjekontrollerad stiftelse (25 procent av rösterna), de övriga aktierna är uppdelade på ett tjugofemtal medlemmar av släkten. Familjen Stewart låste våren 1994 större delen av sitt innehav genom ett konsortialavtal. 
 15  
 Flera andra tidningsföretag som Herenco (14 procent av rösterna), Nerikes Allehanda (7) och Norrköpings Tidningar (4) har köpt aktier i Östgöta  
 Correspon-denten, 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 15 
  
 men släkten Stewart har genom konsortialavtalet och uttalanden markerat att den har för avsikt att fortsätta att kontrollera tidningen. 
  
 1.1.3 
  
 Nyetableringar 
  
 Kinneviks dagspress 
 Kinneviks mediekoncern Modern Times Group startade i februari 1995 en femdagarstidning, Metro, som distribuerades gratis vid tunnelbane- nedgångar och på pendeltågstationer. Innehållet består i huvudsak av korta  
 TT-telegram. 
  Metro saknar ledar- och kultursida, åsikter uttrycks av fristående krönikörer. Tidningen blev snabbt en framgång och kunde redan första året redovisa en mindre vinst.  
 16  
 Enligt  
 TS-statistik 
  dis- tribuerades Metro 1995 i 198 300 exemplar, vilket kan jämföras med Dagens Nyheters och Svenska Dagbladets upplaga i Stockholmsre- gionen på 285 200 respektive 100 700 exemplar.  
 17  
 I mars 1997  
 börja-de 
  Metro även ges ut på lördagar.  
 18 
  
 Modern Times Group startade i september 1996 en tvådagarstidning Metro Weekend med utgivning på lördag och söndag då Metro inte kom ut. Distributionsföretaget Pressens Morgontjänst, ägt av Dagens Nyheter (80 procent) och Svenska Dagbladet (20), var obenäget att ta in en helgtidning i sin apparat. Om företaget vägrade skulle det dock komma att förlora 7,5 miljoner kronor i statligt samdistributionsstöd och sannolikt bryta mot konkurrenslagen. Pressens Morgontjänst valde till 
 19 
 slut att ta in Metro Weekend som kund. 
 I debatten kring presstödets utformning hade det uppmärksammats att dubbla presstöd kunde utgå för helt likartade publikationer. Ett om- stritt fall vid sidan av Metro och Metro Weekend utgjorde de två tid- ningarna Finnveden Onsdag och Finnveden Fredag. Mot den bakgrun- den föreslog regeringen hösten 1996 att om flera publikationer är att anse som en och samma publikation trots att de uppfyller kravet på 51 procent eget redaktionellt material och utkommer under olika namn kan Presstödsnämnden i beslut om presstöd anse dem vara en publikation. Riksdagen antog propositionen i december 1996. Med den nya skriv- ningen skulle Metro och Metro Weekend betraktas som en publikation och Metro Weekend skulle därigenom mista rätten till samdistribu- tionsstöd.  
 20  
 Pressens Morgontjänst kunde därmed avböja att distribuera Metro Weekend utan att komma i konflikt med konkurrenslagstift- ningen. 
 Modern Times Group beslöt i december 1996 med hänvisning t ill de konsekvenser som den ändrade regleringen skulle föra med sig att lägga 
  
 16  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 ner Metro Weekend. Tidningen uppgavs vid nedlä ggningen ha 52 858 prenumeranter. 
 21 
  
 Metros och Metro Weekends inträde på den stockholmska dagstid- ningsmarknaden gav upphov till flera motåtgärder från de etablerade konkurrenterna. Dagens Nyheter minskade våren 1996 antalet delar på vardagar och satsade på ett mer koncentrerat innehåll, medan helgut- gåvorna ökade i omfång. Samma sommar började Dagens Nyheter att erbjuda helgprenumerationer fredag till söndag.  
 22  
 Med en tunnare vardagstidning hoppades Dagens Nyheter nå de läsare som klagade på att de inte hann läsa tidningen och därför nöjde sig med Metro. Med ut- ökad helgläsning och möjlighet till helgprenumeration försökte man möta Metro Weekend. 
 Dagens Nyheters gratistidning 
 Dagens Nyheter har under  
 1990-talet 
  byggt upp en företagsgrupp för gratistidningar. Hubo Press ger ut sex lokaltidningar i söderort med en sammanlagd upplaga på 316 000 exemplar  
 23 
 , medan Närmedia ger ut Lokaltidningen med en total upplaga på 314 000 exemplar och som ut- kommer varje vecka i fjorton editioner och totaldistribueras på respek- tive marknad. 
 24  
 Dagens Nyheter bildade hösten 1996 t illsammans med det danska börsnoterade bolaget Søndagsavisen AS ett till lika delar ägt bolag, Søndagsavisen International AB, för utgivning av  
 gratistid-ningar 
  i Sverige och i andra länder. Det nya bolaget köpte Närmedia AB och Hubo Press AB av Dagens Nyheter. 
 25  
 Den danska  
 Søndags-avisen 
  
 26 
 distribueras varje vecka i 1,4 miljoner exemplar i 13 editioner. Søndagsavisen International startade i mars 1997 en ny gratistidning 
 Avisen, som sprids i närmare 800 000 exemplar i tre editioner för olika delar av Storstockholm. 
 27  
 Bolaget har aviserat sitt intresse att ge ut gra- tistidningar i de större städerna i Sverige. Flera av de större landsorts- tidningarna har börjat förbereda söndagsutgivning och/eller egna gratistidningar för att möta en eventuell konkurrens i sina respektive  
 sprid-ningsområden. 
 28  
 I Gävle startade Gefle Dagblad i januari 1997  
 sön-dagsutgivning, 
  följd av Arbetarbladet några veckor senare. Arbetet  
 Ny-heternas 
  västsvenska edition började sommaren 1996 komma ut även på söndagar och har därigenom kunnat öka sitt presstöd. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 17 
  
 Dagens Politik 
 En ny specialinriktad fyradagarstidning, Dagens Politik, startades höst- en 1995. Som finansiärer stod Vestmanlands Läns Tidning som tryckte tidningen, LRF Media som svarade för prenumerationshanteringen, Riksmedia som skötte annonsförsäljningen samt Länstidningen Öster- sund. 
 29  
 Målgruppen utgjordes av cirka 100 000  
  
 - 
 150 
  000 besluts- fattare 
 . 
  
 30  
 Trots att tidningen snabbt fick ett gott anseende beslöt ägarna i februari 1997 att lägga ner den. Orsaken var att varken a nnons- eller upplageförsäljningen hade nått de uppställda målen. Upplagan uppgick till 6 000 exemplar mot kalkylerade 10 000. Tidningen gick med bety- dande förluster och ägarna såg inga möjligheter att i rimlig tid vända 
 31 
 utvecklingen. 
  
 1.1.4 
  
 Ägarinflytande i familjeägda tidningar 
  
 Även om de familjeägda tidningarna inte längre är den dominerande ägarformen så svarar gruppen för nära hälften av titlarna och något över hälften av den samlade upplagan. Ofta betraktas den familjeägda pressen som enhetlig ur ägarinflytandesynpunkt. En närmare analys  
 vi-sar 
  dock att det finns betydande skillnader mellan de olika familjernas makt, beroende dels på hur sammanhållen familjen är, dels på vilka  
 po-sitioner 
  medlemmarna intar i företagen. 
 Ledningen av ett familjeföretag tenderar ofta att förändras vid varje generationsskifte. I den första generationen har i regel grunda- ren/köparen kommit att inta en mycket stark position i egenskap av en- sam majoritetsägare (tabell 1.2). I den kategorin återfinns i dag Estrada och Mcmillan som genom att lösa ut sina kusiner kom- mit i samma starka situation som deras respektive farfäder en gång ha- de. Finansmannen Foster är dominerande ägare i Finanstid- ningen, medan Smith ensam har övertagit den tidigare  
 A-press- 
  tidningen  
 Hälsinge-Kuriren 
  som behållit sin socialdemokratiska profil. 
  
 18  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tabell 1.2 Familjeägda dagstidningar 1996. Upplaga, generation och ägarpositioner. 
  
 Familj 
  
 Huvudföretag 
  
 Tidnin 
  
 Upplaga 
  
 Stadiu 
  
 Gener 
  
 Position 
 2 
  
 gar 
  
 m 
 1 
  
 ation 
  
 1996 
  
 Styrelse 
  
 Företag 
  
 Brown 
  
 Nya Wermlands- 
  
 10 
  
 195 900 
  
 B 
  
 II-IV 
  
 SO 
  
 CR, AU, 
  
 Tidningen 
  
 4 SL 
  
 VD 
  
 Arnhög 
  
 Finanstidningen 
  
 1 
  
 8 600 
  
 A 
  
 I 
  
 SO 
  
 Rivera 
  
 Dalarnas Tidningar 
  
 4,5 
  
 61 700 
  
 B 
  
 II-III 
  
 2 SL 
  
 Tucker, 
  
 Ystads Allehanda 
  
 2 
  
 34 400 
  
 SO 
  
 CR 
  
 Kæmner, 
  
 3 SL 
  
 Powell 
  
 Bonnier 
  
 Marieberg, 
  
 5 
  
 1 015 500 
  
 D 
  
 V-VII 
  
 3 SL 
  
 VD 
  
 Bonnierföretagen 
  
 3 SL 
  
 Hamrin 
  
 Herenco 
 3 
  
 8 
  
 161 300 
  
 A 
  
 III-IV 
  
 2 SL 
  
 CR, AU, 
  
 VD, KR 
  
 Werner 
  
 Stampen 
  
 2 
  
 333 000 
  
 A 
  
 III 
  
 SO 
  
 CR, AU 
  
 Gordon 
  
 Nya Lidköpings 
  
 1 
  
 24 500 
  
 A 
  
 II 
  
 2 SL 
  
 VD 
  
 Tidningen 
  
 Keith 
  
 Vimmerby Tidning 
  
 2 
  
 19 500 
  
 A 
  
 II 
  
 1 SL 
  
 VL 
  
 Stewart 
  
 Alingsås Tidning 
  
 1 
  
 13 600 
  
 1 SL 
  
 CR, AU, 
  
 VD 
  
 Adams 
  
 VLT 
  
 7 
  
 120 000 
  
 D 
  
 III-IV 
  
 3 SL 
  
 Präntare 
  
 Hälsinge-Kuriren 
  
 1 
  
 10 400 
  
 A 
  
 I 
  
 SO 
  
 CR, AU 
  
 Ridderstad 
  
 Östgöta 
  
 1 
  
 65 300 
  
 D 
  
 V 
  
 SO, 
  
 Correspondenten 
  
 3 SL 
  
 Blackwell 
  
 Helsingborgs 
  
 1 
  
 49 500 
  
 B 
  
 III 
  
 2 SL 
  
 KR 
  
 Dagblad 
  
 Miller 
  
 Ljusdals-Posten 
  
 1 
  
 8 100 
  
 B 
  
 II 
  
 SO, 
  
 VD 
  
 1 SL 
  
 TOTALT 
  
 47,5 
  
 2 121 300 
  
 Källa  
 : Uppdaterade uppgifter från årsredovisningar för berörda företag 1995 
  
 Anm:  
  
 1 
 Företaget kontrolleras av A= en person, B = syskon, C = kusiner, D = släkt.  
 2 
 AU = ansvarig utgivare CR = chefredaktör KR = kulturredaktör SO = styrelseordförande SL = styrelseledamot VD = verkställande direktör VL = verkställande ledamot. 3.För koncernens fyra tidningar i Västergötland avser upplageuppgifterna 1995. 
 När företaget går vidare till barnen uppstår det risker för konflikter, det kan gälla företagets inriktning, fördelning av poster inom företaget, politisk inriktning etc. I presshistorien finns flera exempel på svåra brödrakonflikter. Simon löste ut sin bror, medan bröderna 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 19 
  
 Cooper och Adams fortsatte att styra sina tidningar trots stora meningsskiljaktigheter. I dag styr en ny brödrageneration Ewing  
 Wermlands-Tidningen-koncernen 
  övervakade av fadern. I familjen Rivera i Dalarna delar tre bröder på ägandet av koncernen. 
 I den tredje generationen, kusinerna, kan ett problem vara att flera delägare inte arbetar inom företaget och ställer krav bli utlösta, vilket kan skapa finansiella problem för de kvarvarande. I en fjärde  
 genera-tion 
  rör det sig i regel om så många medlemmar att man inte längre kan tala om en familj, utan snarare en släkt eller klan. Med ett stort antal delägare med små poster kan företagen tendera att likna  
 icke-familje- 
  ägda bolag med stor ägarsplittring. I dag finns tre klaner, Nguyen, Adams och Stewart, med ett stort antal medlemmar. 
 I Marieberg har familjen Nguyen utövat sitt ägande (75 procent av rösterna) via ett par helägda bolag, Jensen och Bonnierföretagen. Ägar- splittringen inom dessa bolag är stor med ett sextiotal delägare, varav ett fyrtiotal myndiga, varav ingen förfogar över inte mer än 13 procent. Ett trettiotal medlemmar i släkten Adams kontrollerar VLT (74 procent av rösterna), varav ingen mer än drygt 12 procent. 
 Släkten Ridderstad kontrollerar aktiemajoriteten i Östgöta Corre- spondenten genom dels ett konsortium för släktens innehav, dels en fa- miljekontrollerad stiftelse, vilka tillsammans har 60 procent av  
 röster-na. 
  Den största privatägda posten uppgår till 11 procent. 
 En delägarens inflytande i företaget avgörs inte bara av ägarandelen utan i hög grad av vilken position som han eller hon intar. I samtliga fa- miljeägda tidningsföretag ingår en eller flera representanter i styrelsen, i regel som styrelseordförande. Ägarsidan finns således alltid företrädd när de övergripande besluten för tidningarna fattas, som investeringar, budget, policybeslut, chefsutnämningar etc. 
 Många av ägargrupperna deltar dessutom i den exekutiva ledningen av företagen i egenskap av chefredaktör eller verkställande direktör. Endast Bonniers i Marieberg, Ridderstads i Östgöta Correspondenten och Foster i Finanstidningen har stått utanför sina tidningars dagliga arbete. Under 1996 lämnade Clark och Archer sina befattningar som koncernchefer för VLT respektive Dalarnas Tidningar. Flera stora tidningskoncerner som Stampen, Nya  
 Wermlands-Tidningen 
  och Herenco styrs dock fortfarande direkt av ägarna. 
 Sammanfattningsvis kan det således vara stora skillnader i infly- tande mellan en ägargrupp med ett samlat ägande som utövar den direkta redaktionella och ekonomiska ledningen av företagen jämfört med en klan med stor ägarsplittring som endast påverkar via styrelsen. 
  
 20  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 1.2 
  
 Stiftelser och konsortier 
  
 Den andra typen av tidningstransaktioner har varit överlåtelser till stif- telser. Metoden att bilda stiftelser har i första hand använts för att bevara tidningens politiska huvudinriktning. Redan 1940 bildade en rad konservativa intressenter en stiftelse som övertog aktiemajoriteten i Svenska Dagbladet. Tidningen hade genom åren haft problem med sina ägare, bland annat ett par konsortier, Thomas och familjen Trygger. Genom att lägga tidningen i en stiftelse med representanter för bland annat näringslivet, ämbetsmannavärlden och försvarsväsendet hoppades grundarna att säkerställa tidningens politiska kurs  
 . 
  
 32  
 I  
 sam-band 
  med en ekonomisk kris för tidningen 1973 bildade 180 företag ett handelsbolag som gick in som ägare vid sidan av stiftelsen, samtidigt som det garanterade att täcka tidningens eventuella förluster. Under  
 1990-talet 
  har en grupp storföretag framför allt från Wallenbergsfären, med Investor som drivande, övertagit aktiemajoriteten i  
 tidningsbola-get, 
  där stiftelsen fortfarande har en minoritetspost.  
 Förlust-täckningsgarantierna 
  försvann i och med den senaste rekonstruktionen. Tidningen domineras således åter av privata intressen, men inte som i de andra privatägda tidningsföretagen av en familj. 
 I landsorten har en rad ledande tidningar förvärvats av eller överlå- tits till stiftelser. Det gäller till exempel de moderata tidningarna Norr- köpings Tidningar, Borås Tidning och Barometern liksom de liberala, Norra Västerbotten,  
 Västerbottens-Kuriren, 
  Gefle Dagblad, Upsala Nya Tidning och  
 Eskilstuna-Kuriren. 
  I styrelserna för stiftelserna och tid- ningsbolagen sitter ofta personer med anknytning till de lokala partior- ganisationerna. Tidningens inriktning anges i regel i stiftelseurkunden. Upsala Nya Tidning skall enligt donatorn Lopez vilja redigeras i  
 liberal 
 , icke i förbudistisk, frireligiös eller social- demokratisk anda.  
 Västerbottens-Kurirens 
  mål anges i en deklaration från stiftelsen och tidningsbolaget som att ge frisinnade och liberala idéer ett forum i den politiska debatten och för att ge invånarna i tid- ningsområdet snabb och pålitlig information. 
 I ett par fall har tidningar övertagits av andra stiftelser, som där- igenom skapat tidningskedjor. Nya stiftelsen Gefle Dagblad har i ett par omgångar övertagit tre liberala tidningar, Ljusnan, Sundsvalls Tidning och Örnsköldsviks Allehanda. Kalmarbaserade Stiftelsen Barometern skapade 1975 en koncern, Sydostpress, genom att överta de ledande tidningarna i grannlänen, Smålandsposten och Blekinge Läns Tidning. Vid övertagande skapades garantier för att Blekinge Läns Tidning skulle fortsätta som liberalt organ trots att ägaren och systertidningarna bar moderat prägel. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 21 
  
 Under andra världskriget bildade näringslivet en fond, Libertas, med syfte att ge ekonomiskt stöd till konservativa och liberala tidningar. Från 1949 slussades fondens bidrag till de två partisfärerna genom två stiftelser, Högerns Förlagsstiftelse respektive Stiftelsen Pressorgani- sation. De två stiftelserna deltog under de följande decennierna i en rad aktioner för att rädda ekonomiskt utsatta tidningar och gick även i flera fall in som ägare. Sedan många av de krisdrabbade tidningarna lagts ner eller i några fall räddats genom det statliga presstödet har  
 stif-telsernas 
  verksamhet minskat i omfattning. I dag har Stiftelsen Press- organisationen endast minoritetsposter i ett par liberala tidningar, me- dan Högerns Förlagsstiftelse äger Gotlands Allehanda och Västernorr- lands Allehanda samt en minoritetspost i  
 Norrbottens-Kuriren. 
  
 I samband med två aktioner för att rädda Nerikes Allehanda och Turner kvar i det liberala lägret bildade sex respektive tretton liberala tidningar konsortier som övertog de salubjudna tidningsföreta- gen. 
  
 1.2.1 
  
 Förändringar inom ägarsfärer 
  
 Familjerna Acosta och Ruiz försäljning av Sundsvalls Tidning och Örnsköldsviks Allehanda till det stiftelseägda Gefle Dagblad slutfördes 1995, vilket innebär att tidningarna nu är helägda. Koncernen om- strukturerades så att ett förvaltningsbolag äger de fyra dotterbolag som driver Gefle Dagblad, Ljusnan, Sundsvalls Tidning och Örnsköldsviks Allehanda. 
 Liberala Tidningar KB, som ägde Nerikes  
 Allehanda-koncernen, 
  er- sattes 1995 av ett aktiebolag Liberala Tidningar AB. Gefle Dagblad- koncernen som genom sitt förvärv av Örnsköldsviks Allehanda kommit att äga en tredjedel av kommanditbolaget minskade vid omstrukture- ringen sin andel. I det nya bolaget har  
 GD-koncernen, 
  Stampen och  
 Eskilstuna-Kuriren 
  vardera cirka 22 procent samt Dalarnas Tidning och Vestmanlands Läns Tidning vardera 17 procent. 
 33 
  
 1.3 
  
 Organisationsägd press 
  
 Arbetarrörelsen har ända sedan sin start i slutet av  
 1800-talet 
  drivit en egen press. Till en början ägdes tidningarna av de lokala fackföre- ningarna och partiorganisationerna. Ägandet överflyttades sedan successivt till arbetarrörelsens centrala organisationer i samband med att tidningarna fick olika former av ekonomiskt stöd. Verksamheten 
  
 22  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 samordnades i koncernen  
 A-pressen 
  AB som i slutet av  
 1980-talet 
  var majoritetsägare i samtliga socialdemokratiska tidningar förutom Afton- bladet, helägt av LO och  
 Piteå-Tidningen, 
  ägd av den lokala arbetar- rörelsen. Koncernen brottades med svåra ekonomiska problem och re- konstruerades 1985. Tre tidningar, Smålands Folkblad, Kr onobergaren och  
 Västgöta-Demokraten 
  lades ner och fem tidningar avyttrades till ett privatägt bolag. Ansträngningarna att rädda företaget misslyckades dock och  
 A-pressen 
  gick i konkurs 1992. 
 Av de  
 icke-socialistiska 
  partierna har Bondeförbundet/centerpartiet alltid varit svagast representerat i svensk dagspress. Partiets lokala or- ganisationer köpte dock redan 1919 flera landsortstidningar, däribland Skånska Dagbladet. I början av  
 1970-talet 
  förvärvade partiets riksorga- nisation en mindre tidningskedja i länen runt Stockholm. I samband med att presstödet infördes startade centerns lokala organisationer en lång rad endagstidningar. 
  
 1.3.1 
  
 Försäljning av Aftonbladet 
  
 LO fattade 1991 ett principbeslut att inte satsa ytterligare pengar på vare sig  
 A-pressen 
  eller Aftonbladet. 
 34  
 Samtidigt beslöt man att bredda ägandet i det av LO Media helägda Aftonbladet. Tidningens ledning och personal erbjöds att teckna optioner motsvarande 13 respektive 12 procent av aktiekapitalet. Aftonbladet hade dock inte som  
 A-pressen 
  gått med förlust utan tvärtom hade LO sedan  
 1980-talets 
  början kunnat ta ut drygt 400 miljoner kronor från sin tidning genom försäljning av den gamla tidningsfastigheten samt genom utdelningar och  
 koncern-bidrag. 
 35 
  
 Hösten 1995 beslöt LO:s styrelse, landssekreteriatet, att sälja aktie- majoriteten i Aftonbladet. I den debatt som följde försvarade LO:s ledning sitt beslut med både politiska och ekonomiska argument. Ett villkor för försäljning var att Aftonbladet på ledarplats skulle fortsätta att förespråka arbetarrörelsens värderingar. Samtidigt betonade Wang att LO hade fler kanaler än Aftonbladet. TV, radio, dagspress och fackförbundstidningar var alla intresserade av LO:s åsikter. I Aftonbladets vinnande koncept ingick tidningens oberoende socialde- mokratiska ledarsida och radikala kultursidor, varför det vore svårt för en ny ägare att eliminera en strategisk konkurrensfördel. 
 36 
  
 Huvudmotivet för att sälja var dock ekonomiskt. LO hade som nämnt fattat principbeslut att inte satsa pengar på pressen samtidigt som Aftonbladet behövde finansiella resurser för att möta den hotande kon- kurrensen från nya TV- och radiokanaler, gratistidningar etc.  
 Slutsats-en 
  
 SOU 1997:92  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 23 
  
 blev att Aftonbladet behövde uthålliga och finansiellt starka ägare om tidningen i framtiden skulle få lönsamhetsproblem. 
 37 
  
 Även Aftonbladets ledning såg breddningen av ägandet som en överlevnadsfråga. De framhöll också att "Aftonbladets uppdrag  
 -  
 att stå upp mot orättvisor, att granska överhet och företräda de röstsvaga  
  
 - 
  
  inte var ett partipolitiskt uppdrag utan ett journalistiskt, vilket skulle ligga fast, oavsett ägarbreddning 
 . 
  
 38 
  
 Kritikerna av försäljningsbeslutet sköt i första hand in sig på risker- na för att arbetarrörelsen skulle förlora ett opinionsbildande organ. Finansministern Gregory ansåg att det skulle vara oklokt av LO att sälja Aftonbladet. Han menade att utan Aftonbladets stöd hade regeringen inte klarat den statsfinansiella saneringen. 
 39  
 Warner menade att om LO sålde ut majoriteten avsade man sig också allt in- flytande över tidningens allmänna hållning och politik." Det skulle vara naivt att tro att en ny huvudägare med andra politiska värderingar skulle låta  
 s-värderingar 
  dominera.  
 40  
 Fyra fackförbund, Grafiska fack- förbundet, Myers, Handels och Industrifacket motsatte sig liksom Social- demokratiska pressföreningen en utförsäljning  
 . 
  
 41  
  
 Maria-Pia 
  Schroeder fann det fullständigt ofattbart att LO ens kan snudda vid tanken att säl- ja Aftonbladet eftersom den som i dag har makten över  
 information-en 
 -  
 har makten.  
 42 
  
 Det förekom också farhågor om att tidningen som helhet skulle för- ändras vid ett ägarskifte. I ett inlägg framhöll Aftonbladets kulturredak- tör att historien visar att tidningar ofta ändras med sina ägare.  
 43  
 Tid- ningens mångårige redaktionschef Colon menade att det inte enbart handlade om ledarsidans profil utan också om tonen, den at- mosfär tidningen redigeras i, och de speciella traditioner, som skapas på själva tidningen."  
 44  
 Hurst ansåg att Aftonbladets ledning talar till oss om en avgörande förändring i synen på tidningar: att de i första hand skall vara till för sin egen skull, som vinst- eller framgångs- maskiner. Inte vara uttryck för idéer och värderingar, inte tala för ideo- logiska uppfattningar, inte representera något eller några. Vem bryr sig då om ägare eller folkrörelseanknytning eller balans i det offentliga samtalet.  
 45  
 Price var inne på likande tankegångar om att journalismen gått i förbund med kommersialismen. "Gemensam mot- ståndare är tanken att tidningar har ett uppdrag utöver kårens och kapi- talavkastningens." 
 46 
  
 I april 1996 gick det norska medieföretaget Schibsted in som del- ägare i Aftonbladet. Schibsted förvärvade 49,9 procent av  
 Aftonbla-dets 
  aktier för 370 m iljoner kronor. LO:s aktier omvandlades till pre- ferensaktier med ett bokfört värde på 70 miljoner kronor, som ger LO en årlig fast avkastning på 3,6 miljoner kronor. Schibsted får hela det 
  
 24  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 ekonomiska ansvaret för produktionen av tidningen inklusive  
 even-tuellt 
  framtida kapitaltillskott. Ett särskilt avtal ger LO:s styrelsere- presentanter rätt att tillsätta chefredaktör för ledarsidan och kultursidan. 
 Styrelsen kommer att bestå av tre representanter för Schibsted, där- ibland ordföranden, och fyra från LO. Den allmänna redaktionens chef- redaktör Wilson övertog posten som ansvarig utgivare.  
 47 
  
 Schibsted är det ledande medieföretaget i Norge med bland annat de två största dagstidningarna, de konservativa Aftenposten (ägt sedan 1860) och Verdens Gang (1966) samt stora intressen i TV, film och multimedia. Företaget kan av mediepolitiska skäl knappast växa mer på den norska dagspressmarknaden där det inklusive minoritetsandelar i regiontidningar kontrollerar närmare 40 procent av den totala uppla- gan. 
 48  
 Under de senaste åren har Larson därför expanderat inom andra mediebranscher och i utlandet. I Sverige har Larson på kort tid etablerat sig på flera områden med internetoperatören Scandinavian Online (samägt med Telenor), TV- och filmproduktionsbolaget Metronome, Svenska Dagbladets förlagsverksamhet samt en andel i Skandinaviska Filmlaboratorier Holding. 
 49  
 Schibsteds ledning har den uttalade målsättningen att bli det ledande medieföretaget i Norden. Om- sättningen 1995 uppgick t ill 3,3 miljarder norska kronor och resultatet blev 498 miljoner norska kronor. 
 50  
 Motsvarande tal för Bonniersfärens medieverksamhet var 13,0 miljarder kronor respektive 758 miljoner kronor. 
 Ägarstrukturen i Schibsted har förändrats kraftigt under  
 1990-talet. 
  Det familjeägda bolaget börsintroducerades 1992. Några medlemmar i ägarfamiljen erbjöd 1994 flera stora nordiska medieföretag, däribland Marieberg och Sanoma, att köpa strategiska poster i företaget.  
 51  
 Svante Hill ansåg att det vore oförenligt att låta Dagens Nyheter och Expressen vara liberala och oberoende tidningar och samtidigt köpa tidningar av annan politisk färg.  
 52  
 Gilmore följde Deleon linje och avstod från erbjudandet bland annat med hänsyn till det skulle ha skadat trovärdigheten i det liberala tidningsuppdraget i övrigt.  
 53  
 Våren 1996 förlorade ägarfamiljen  
 Nagell-Erichsen 
  aktiemajoriteten sedan några delägare sålt sina innehav. Familjens huvudman Aguirre 
  kontrollerar 26 procent av aktiekapitalet, lika mycket som de fyra näst största ägarna.  
 54  
 Genom ägarsplittringen kan Mendoza  
 Nagell-Erichsen 
  i kraft av sitt innehav, som till största delen har placerats i en stiftelse, även i fortsättningen besätta en central position i företaget. 
 I kommentarerna till Schibsteds köp framhöll flera bedömare det positiva i att Aftonbladet fick professionella och finansiellt starka ägare.  
 55  
 Schibsted bedömdes också kunna bli en välbehövlig motvikt till Bonniers dominans på den svenska mediemarknaden. Flera tidningar, 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 25 
  
 bland annat Svenska Dagbladet och Sydsvenska Dagbladet, såg det som värdefullt att avtalet tryggade utgivandet av en stor  
 socialde-mokratisk 
  
 56 
 tidning i huvudstaden. 
 Flera kommentatorer varnade för att Aftonbladets socialdemo- kratiska profil skulle komma att suddas ut. Vaughn frågade om det är långsiktigt trovärdigt att den som inte betalar styr och den som betalar inte styr. [] Var pengarna läggs bestämmer vilken  
 tid-ning 
  det blir. [] Den mest näraliggande tolkningen är att LO nöjer sig med att ha två helsidesannonser dagligen i en stor  
 Stockholmstid-ning. 
 57  
 Nerikes Allehanda såg en fara i att långt driven  
 kom-mersialisering 
  på nyhetssidorna kunde undergräva ledarsidans trovärdighet och devalvera tidningens politiska linje. 
 58  
 Dagens Nyheter menade att  
 kö-pet 
  innebar att tidningens legitimitet för en vidare samhällsroll  
 för-svagades  
 . 
  
 59 
  
 Värmlands Folkblad frågade sig hur det stämde med LO:s försäkran att trygga den politiska linjen och samtidigt låta Wilson överta posten som ansvarig utgivare. 
 60 
  
 Flera kritiska röster ställde frågor kring vilket faktiskt inflytande LO skulle få. Young menade att det är Schibsted som genom sitt inne- hav av stamaktierna har kontrollen över Aftonbladet som företag. LO:s kanslichef Miller har sagt avtalet innebär att man ger mot- sidan avgörandet i alla affärsmässiga frågor. LO:s fyra styrelseleda- möter skall inte kunna uppträda som majoritet i nå gon annan fråga än tillsättningen av politisk chefredaktör. I denna fråga har de vetorätt men är inte ensamma om att komma med förslag. Enligt Walker i Schibsteds ledning är tillsättningen en fråga för hela styrelsen.  
 61 
  
 Frågan ställdes om det fanns klausuler för samarbetsavtalsbrott?  
 62  
 Expressens VD Finley, pekade på risken att ägarens högerinriktning kan leda till konflikter i framtiden.  
 63  
 På ledarplats framhöll Expressen att den som är villig att satsa pengar i ett projekt har mer inflytande än den som nöjer sig med en begränsad insats. Sannolikheten är därför stor att Aftonbladet i förlängningen ändå kom- mer att uppfattas med som en Wilson än som  
 LO-tidning. 
  Och Schibsteds norska tidningar är närmast moderata.  
 64 
  
 Mycket tyder på att Schibsteds förvärv av stamaktierna i Afton- bladet kommer att betraktas som en milstolpe i det svenska tidnings- ägandets historia. För första gången i modern tid har ett utländskt me- dieföretag tagit kontrollen över en stor svensk dagstidning. De stora nordiska medieföretagens strategi att se hela Norden som sin naturliga marknad har nu också fått genomslag på den svenska dagspressmark- naden. 
 Försäljningen bildar även en slutpunkt för den svenska arbetar- rörelsens ambitioner att på central nivå agera aktivt som tidningsägare. 
  
 26  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 Även om det förekommit tidigare att en ägare givit ut tidningar av olika politiska kulörer är det första gången som en ägare av en konservativ tidningsgrupp engagerar sig i en socialdemokratisk tidning. Avtal där en politisk gruppering garanterats bestämmanderätt över tidningens politiska ledning har prövats tidigare både i större tidningar som Ar- betet Nyheterna och mindre som Folkbladet Jönköping. Försäljningen av Aftonbladet kan också ses som ytterligare ett steg från partipress till en journaliststyrd, professionell press, en process som pågått i ett trettiotal år. 
 Konsortialavtalet är hemligt, vilket gör det omöjligt att i detalj stu- dera förhållandet mellan de två kontrahenterna, men allt tyder på att Larson kommer att vara den drivande kraften på ägarsidan, medan LO kommer att nöja sig med en mindre aktieutdelning och att tillsätta chefredaktören för de opinionsbildande avdelningarna. 
  
 1.3.2 
  
 Försäljningen av  
  
 A-presstidningarna 
  
 När arbetarrörelsen efter  
 A-pressens 
  konkurs 1992 skulle rekonstruera den socialdemokratiska pressen deklarerade både SAP och LO att tidningarna inte i framtiden kunde vänta sig något ekonomiskt stöd från centralt håll. Det socialdemokratiska partiet övertog visserligen via ett par helägda bolag tidningarna. Målsättningen var dock att så snabbt som möjligt avyttra tidningarna. 
 Rekonstruktionen omfattade både tidningar som dragits med i kon- kursen och som räddats över i ett annat bolag samt fem tidningar som tidigare sålts men gått i konkurs. Sammanlagt rörde det sig om femton bolag med tjugo tidningar. I tolv bolag togs aktiemajoriteten över av den lokala arbetarrörelsen i olika konstellationer (tabell 1.3). I flera fall satsade även enskilda läsare och anställda pengar i företagen. De juridiska formerna växlade mellan stiftelser och aktiebolag, i några fall i flera led. I praktiken spelar ägoformen sannolikt mindre roll, det viktiga är att tidningarna är förankrade i den lokala arbetarrörelsen. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 27 
  
 Tabell 1.3 Flerdagarstidningar med socialdemokratisk beteckning 1996. Företag och ägare 
  
 Tidning 
  
 Företag 
  
 Ägare 
  
 Aftonbladet 
  
 Aftonbladet Hierta AB 
  
 LO-sfären 
  50,1 [LO Media AB 40,1; LO förbund 10] 
  
 Schibsted A/S 49.9 
  
 Arbetarbladet 
  
 AB Arbetarbladet 
  
 Lokala organisationer inom LO 74,1 (70,8); Lokala organisationer inom SAP 18,1 (17,3); 
  
 Hyresgästföreningen iGävleborg 6,6 (6,3); ABF Gävleborg 0,7 (0,6); Privatpersoner och 
  
 företag 0,5 (5,0) 
  
 Arbetet Nyheterna 
  
 Nya Arbetet AB 
  
 Arbetarrörelsens stiftelse i Skåne ca 57; 10 700 enskilda aktieägare ca 25; 
  
 Skåne 
  
 Näringslivsrepresentanter 8; Arbetarrörelsen i Västsverige genom Ny Tid AB och Förvaltnings 
  
 Arbetet Nyheterna Väst 
  
 AB Järntorgskvarteret ca 5; Fackförbundsavdelningar 5 . 
  
 Dagbladet 
  
 Tidnings AB Nya 
  
 Stiftelsen LO/SAP Västernorrland 54,6; Tidningsintressenterna Västernorrland AB 29,8; 
  
 Nya Norrland 
  
 Norrland/Dagbladet 
  
 Kommunal Mitt 10,2; Företagets personal 4,0; Metall avd 47 1.0; SAP Västernorrland 0,6 
  
 Dala-Demokraten 
  
 AB  
 Dala-Demokraten 
  
 Folkrörelsernas Mediastiftelse i Dalarna, [kontrollerad av den lokala arbetarrörelsen] 100 
  
 Folket 
  
 Tidningen Folket AB 
  
 Stiftelsen Folket 49,5 [kontrollerad av SAP i Sörmland]; lokala organisationer och föreningar. 
  
 Gotlands Tidningar 
  
 Gotlands Tidningar AB 
  
 Gotlands Folkblads Förvaltnings AB 50 [Arbetarekommunen och  
 LO-sektionen 
  på Gotland]; 
  
 Gotlänningens Tryckeri AB 50 [Centerrörelsen 67, Gotlands Liberala Stiftelse 33] 
  
 Hälsinge Kuriren 
  
 AB Hälsinge Kuriren 
  
 Mediautvecklarna Schneider AB 100 [Bo Präntare 100] 
  
 Länstidningen 
  
 AB Länstidningen 
  
 Robertson Stiftelse 50; Stiftelsen Länstidningens vänner 25,6; Jämtpublikationer AB 
  
 Östersund 
  
 Östersund 
  
 17,9; Stiftelsen Länstidningens anställda 6,5 
  
 28  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tidning 
  
 Företag 
  
 Ägare 
  
 Norrländska 
  
 Tryckeri AB 
  
 Valrossen AB 100 [Arbetarrörelsen i Norrbotten] 
  
 Socialdemokraten 
  
 Norrländska 
  
 Socialdemokraten 
  
 Piteå-Tidningen 
  
 Piteå-Tidningen 
  AB 
  
 Fackliga organisationer och socialdemokratiska föreningar inom tidningens spridningsområde 
  
 70; Ett stort antal enskilda personer 30 
  
 Sydöstra Sveriges 
  
 Sydöstra Sveriges 
  
 Arbetarrörelsens tidningsstiftelse i Blekinge 82,2; Förlags AB Albinsson  Sjöberg cirka 13; 
  
 Dagblad 
  
 Dagblad AB 
  
 Över 180 enskilda personer och organisationer 
  
 Värmlands Folkblad 
  
 Värmlands Folkblad 
  
 Värmlands Tidningsintressenter AB 100 [Socialdemokratiska partidistriktet och  
 LO-distriktet 
  i 
  
 AB 
  
 Värmland] 
  
 Västerbottens Folkblad 
  
 Nya Västerbottens 
  
 Organisationer knutna till arbetarrörelsen i Västerbottens län genom Stiftelsen Stöd till VF och 
  
 Folkblad AB 
  
 VF Vänner AB cirka 80;. Konsum Nord 11; Privatpersoner 7 
  
 Örebro-Kuriren 
 2 
  
 Örebro-Press 
  AB  
 1 
  
 Plena AB [ägare Graham] 49; FolkrörelsernasKurirenförening 35; Kurirenintressenternas 
  
 Karlskoga-Kuriren 
 2 
  
 Förening 11; FöreningenKurirenproduktion 5 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 29 
  
 Tidning 
  
 Företag 
  
 Ägare 
  
 Östgöten  
 3 
  
 Nya Folkbladet 
  
 Fackliga organisationer, näringslivet och privatpersoner i Östergötland 
  
 Folkbladet 
 3 
  
 Östgöten AB 
  
 Östra Småland 
  
 Östra Småland AB 
  
 Östra Småland Intressenter AB 100 [Ett  
 20-tal 
  lokala fackföreningar, socialdemokratiska 
  
 Nyheterna 
  
 partidistriktet och samtliga dess arbetarkommuner samt  
 ABF-distriktet 
  i Kalmar och ytterligare 
  
 två  
 ABF-avdelningar] 
  
 Anm 
 : Sifferuppgifterna avser andel av röster (andel av aktiekapital) 
  
 1  
  
 Örebro-Press 
  AB gick i konkurs 1996 
  
 2  
 Utgivningen av  
 Karlskoga-Kuriren 
  övertogs i december 1996 av ett bolag ägt av Graham 50, lokala fackföreningsrörelsen 33 , personalen 17. Bolaget ger ut Örebro- Kuriren som en edition av  
 Karlskoga-Kuriren 
  
 3  
 Östgöten och Folkbladet sammanslogs i juli 1996. Östgöten kommer att läggas ner sommaren 1997. 
  
 30  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 På några platser vände sig socialdemokraterna även till det privata näringslivet med erbjudanden att gå in som delägare i tidningarna. I ett fall,  
 Hälsinge-Kuriren 
  med endagstidningen Helsingen, såldes bolaget till Bo Präntare, mångårig medarbetare på ledande befattningar inom A- pressen. Präntare lät tidningen behålla sin politiska färg och övertog 1996 själv posten som chefredaktör. 
 Länstidningen i Östersund övertogs till lika delar av å ena sidan Little via en stiftelse, å andra sidan tre stiftelser med för- ankring i arbetarrörelsen i länet. Under våren 1996 fördes förhandlingar mellan  
 Östersunds-Postens 
  ägare, Centertidningar, och Länstidningen Östersunds styrelseordförande Little. Parterna enade sig om ett avtalsförslag där Centertidningar skulle betala 14,6 miljoner kro- nor för aktierna i Länstidningen. LT:s ägare skulle kontrollera 49,7 pro- cent av rösterna och nio procent av kapitalet i det nya bolaget. Tid- ningarna skulle få gemensam VD, styrelse, administration och tryck- ning, men två chefredaktörer, två redaktioner och separata annons- avdelningar. Sammanslagningen beräknades ge rationaliseringsvinster på  
 7–10 
  m iljoner kronor. Två av de andra delägarna i Länstidningen, Stiftelsen Länstidningens vänner (25,6 procent av aktiekapitalet) och Jämtpublikationer AB (17,9), avvisade förslaget med motivering att Länstidningen inte skulle överleva i den aviserade modellen. Hall lämnade då omedelbart sin post som styrelseordförande.  
 65 
  
 Avila agerande väckte kritik från socialdemokratiskt håll.  
 66  
 Länstidningens chefredaktörer Duncan och Scott  
 Sweden-mark 
  uppmanade honom att sälja sina aktier i tidningen, eftersom han visat att han inte trodde på tidningen utan aktivt arbetat för att skapa ett tidningsmonopol i Jämtland.  
 67  
 I november 1996 kom Länstidningens fyra ägare överens om samarbetsformerna och gjorde ett uttalande om att man har en gemensam tro på företagets långsiktiga framtid.  
 68 
  
 När Arbetet rekonstruerades 1992 arbetade Palmer 
  aktivt för att få det skånska näringslivet att satsa pengar på den skånska tidningen, när Sydsvenska Dagbladet sålts ut till stockholmare. Han lyckades få ett  
 50-tal 
  lokala företag och företagare att teckna sig för ak- tier motsvarande 8 procent av aktiekapitalet. Dessutom gick Helsing- borgs Dagblad in som delägare med 12 procent.  
 69  
 Arbetet försökte 1995 få in nytt kapital genom en nyemission men lyckades inte få någon intressent, vare sig från mediebranschen eller näringslivet i stort.  
 70  
 Helsingborgs Dagblad sålde på nyåret 1997 sin andel  
 . 
  
 71 
  
 Plena AB, ägt av Graham köpte 1995 49 procent i Örebro Press AB som gav ut  
 Örebro-Kuriren 
  och  
 Karlskoga-Kuriren. 
 72  
 Den social- demokratiska rörelsen, enskilda personer och företag samt de anställda ägde resterande 51 procent.  
 73  
 När bolaget gick i konkurs 1996 övertogs 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 31 
  
 utgivningsrätten till  
 Karlskoga-Kuriren 
  av ett nytt bolag, med Graham (50 procent), lokala fackföreningsrörelsen (33) och personalen (17) som ägare.  
 74  
  
 Karlskoga-Kuriren 
  ger ut en edition i Örebro, Nya  
 Örebro-Kuriren. 
  
 I Sydöstran, med Arbetarrörelsens tidningsstiftelse i Blekinge som majoritetsägare, gick det karlskronabaserade motorpressförlaget Aguilar 1995 in som delägare med en post på cirka 13 procent. Sydöstran och förlaget samarbetar dels redaktionellt genom en 
 75 
 motorbilaga i tidningen, dels tekniskt. 
 Nya Folkbladet Östgöten AB som gav ut Folkbladet och Östgöten slog 1996 samman de två tidningarna t ill Folkbladet som ges ut i tre editioner för Norrköping, Linköping och Finspång  
 . 
  
 76  
 Våren 1997 togs beslut om att lägga ner Linköpingseditionen. 
 De socialdemokratiska tidningarna startades en gång av de lokala fackliga och politiska organisationerna. Dagens decentralisering av ägandet innebär således en återgång till det ursprungliga lokalt förank- rade ägandet. De nya ägarna har dock inga större möjligheter satsa pengar varken vid tillfälliga kriser eller för större investeringar. 
  
 1.3.3 
  
 Försäljningar inom centersfären 
  
 Centerrörelsen äger sin press dels via den centralt partiägda koncernen Centertidningar AB, dels via bolag ägda av lokala centerorganisationer. Centertidningar driver sex flerdagarstidningar samt två fådagars- tidningar. De lokalt ägda bolagen ger främst ut endagstidningar men även tre flerdagarstidningar, däribland Skånska Dagbladet. Så gott som alla lokalt ägda tidningarna är beroende av presstödet för sin överlev- nad. Vimmerby Tidning intar en särställning bland de organ som stöder centerpartiet genom att en privatperson, Ramos, äger huvudparten av andelarna i den ekonomiska förening som ger ut tid- ningen samtidigt som han är verkställande ledamot och chefredaktör. Han äger även den borgerliga tredagarstidningen Öland sbladet. 
 Under de senaste åren har flera förändringar inom centerpressen ägt rum. Centertidningar AB köpte 1994/96 Hudiksvalls Tidning, som tidigare ägdes av cirka 1 000 aktieägare.  
 77  
 Tidningen har en domine- rande ställning i sitt utgivningsområde och har redovisat ett mycket gott ekonomiskt resultat. Landets minsta sexdagarstidning Laholms Tidning förvärvades 1996 av Skånska Dagbladet. Tidningen kommer att drivas vidare i oförändrad form i ett dotterbolag.  
 78  
 Vimmerby Tidning  
 över-tog 
  1994 utgivningsbeviset för den konkursdrabbade 3 Dagar och drev verksamheten vidare i form av endagstidningen Växjöbladet/Krono- 
  
 32  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 bergaren, som innehåller både socialdemokratiska och  
 centerpartis-tiska 
  kommentarer. 
 79  
 Hösten 1995 blev Vimmerby Tidning även  
 hu-vudägare 
  i den centerpartistiska endagstidningen Kalmar Läns  
 Tid-ning. 
 80 
  
 1.3.4 
  
 Nyetablering i Skåne 
  
 Arbetarrörelsen i nordvästra Skåne startade i mars 1996 en tredagars- tidning, Folkbladet Skåne.  
 81  
 Redan efter en och en halv månads ut- 
 82 
 givning gick tidningen i konkurs. 
  
 1.3.5 
  
 Ägarinflytande i organisations- och stiftelseägda tidningar 
  
 Så gott som samtliga organisations- och stiftelseägda tidningar har politiska anknytningar. I bolagens styrelser sitter ofta ledande personer inom politik eller organisationsvärlden. Ibland rör det sig om rikspo- litiker, men oftast om lokala politiker. Den senare kategorin har sanno- likt ökat i antal till följd av decentraliseringen av ägandet av arbetar- rörelsens press. Styrelseledamöterna har inte som i privatägd press pri- vatekonomiska intressen i tidningsföretagen, men kan i egenskap av makthavare ha synpunkter på tidningarnas bevakning av olika frågor. Någon aktuell studie över styrelsens roll och styrelseledamöternas samhällspositioner i organisations- och stiftelseägda tidningar finns inte. I flera av de senaste årens affärer har det dock uppmärksammats att kritiserade politiker suttit i den lokala tidningens styrelse. 
  
 Örebro-Kurirens 
  chefredaktör Dixon hamnade 1995 i en konflikt med företrädare för den näst största ägaren Folkrörelsernas Kurirenförening. Cox, ordförande i föreningen, och LO- distriktets förre ordförande  
 Dan-Åke 
  Thomas klagade enligt Miller vid upprepade tillfällen på hennes skriverier och hotade att minska anslaget till tidningen om hon inte ändrade sig. Gisslén medgav att det fanns motsättningar om både tidningens allmänna inriktning och den eko- 
 83 
 nomiska skötseln. Konflikten slutade med att Miller avgick. 
 Dixon hävdade i en krönika att många chefredaktörer i arbetar- rörelsens press blev utskällda för att det inte står 'rätt' artiklar i tid- ningen, att ledaren, inte är tillräckligt partitrogen (vad nu det är?), att avslöjandet om  
 s-politikern 
  eller fackbasen har skadat rörelsen osv." 
 84 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 33 
  
 1 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1995-11-07. 
  Delårsrapport för Tidnings AB Marieberg januari- september 1995.  
 Göteborgs-Posten 
 1995-11-07. 
  
 2 
  
 Journalisten ca  
  
 1996-02-01. 
  
 3 
  
 Expressen  
  
 1997-06-06. 
  
 4 
  
 Barrera i Dagens Industri  
 1997-06-07. 
  
 5 
 Årsredovisning för Bohusläningens Tidnings AB  
 1992-1995. 
  
 6 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-10-01. 
  
 7 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1994-08-19 
  och  
 1995-08-19. 
  Svenska Dagbladet  
 1994-09-19 
  och  
 1994-09-22. 
  Pressens Tidning 12/1995. 
  
 8 
  
 Mediatrender 3/1997. Dagens Nyheter  
  
 1997-02-12. 
  
 9 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-10-23. 
  Pressens Tidning 17/1996. Mediatrender 20/1996. 
  
 10 
  
 Deni AB ägs av det av familjen Nguyen ägda Nya Deni HB (73 % av rösterna, 
  
 23 
  
 % av aktiekapitalet) och familjen Bonnier privat (27 resp 77). 
  
 11 
  
 Senare har HB Denis aktier i Marieberg övertagits av Deni AB. 
  
 12 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-07-02. 
  Svenska Dagbladet  
 1996-07-02. 
  Dagens Industri  
 1996-07-02. 
  
 13 
  
 Årsredovisning för Vestmanlands Läns Tidning AB 1994 s 6. Svenska Dagbladet  
  
 1994-12-06. 
  Mediatrender 20/1994 och 6/1995. 
  
 14 
  
 Aktiebok för VLT AB  
  
 1996-12-30. 
  
 15 
  
 Mediatrender 13/1994. 
  
 16 
  
 Årsredovisning för Industriförvaltnings AB Kinnevik 1995 s 41. 
  
 17 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-03-15. 
  
 18 
  
 Mediatrender 5/1997. 
  
 19 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-03-15. 
  Mediatrender 10/1996. 
  
 20 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-09-20 
  och  
 1996-12-11. 
  Metro  
 1996-12-11. 
  
 21 
  
 Metro  
  
 1996-12-11. 
  
 22 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-08-26. 
  
 23 
  
 Annons i Dagens Nyheter  
  
 1996-10. 
  
 24 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1994-11-29. 
  Svenska Dagbladet  
 1994-11-29. 
  Annons i Svenska Dagbladet  
 1995-09-10. 
  
 25 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-10-12. 
  Svenska Dagbladet  
 1996-10-12. 
  
 26 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-10-25. 
  
 27 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1997-02-07. 
  
 28 
  
 Pressens Tidning 1/1997. 
  
 29 
  
 Pressens Tidning 7/1995. Journalisten 19/1995. 
  
 30 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-10-11. 
  
 31 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1997-02-27 
  och  
 1997-02-28. 
  Pressens Tidning 5/1997. 
  
 32 
  
 White, I,  
 Svenska Dagbladets historia del I,  
 s 385 ff. 
  
 33 
  
 Mediatrender 1/1995. Rapporten   
  
 GP-koncernens 
  verksamhetsberättelse 1994. Årsredovisning för Nerikes Allehanda AB 1994. Årsredovisning för  
 Eskilstuna-Kuriren 
  AB 1994. 
  
 34 
  
 Folkrörelsernas Medieforum Informationsbrev 4/1995. 
  
 35 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-05-26. 
  
 34  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 36 
  
 Aftonbladet  
  
 1995-11-21. 
  
 37 
  
 Aftonbladet  
  
 1995-11-21. 
  
 38 
  
 Aftonbladet  
  
 1995-11-22. 
  
 39 
  
 Resumé  
  
 50-52/1995. 
  
 40 
  
 Resumé 45/1995. 
  
 41 
  
 Resumé 45/1995. Svenska Dagbladet  
  
 1995-12-23. 
  
 42 
  
 Aftonbladet  
  
 1995-11-26. 
  
 43 
  
 Aftonbladet  
  
 1995-11-25. 
  
 44 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1995-12-10. 
  
 45 
  
 Expressen  
  
 1995-11-23 
  
 46 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1995-11-27. 
  
 47 
  
 Aftonbladet  
  
 1996-04-24 
  och  
 1996-04-25. 
  Dagens Politik  
 1996-04-25. 
  
 48 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-12-09. 
  Mangfold i media. NOU 1995:3. 
  
 49 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-11-11. 
  Dagens Nyheter  
 1996-11-09. 
  Mediatrender 20/1996. 
  
 50 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-12-09. 
  
 51 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1994-06-16. 
  Dagens Næringsliv  
 1994-11-30. 
  
 52 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1994-06-16. 
  
 53 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-04-25. 
  
 54 
  
 Aftonbladet  
  
 1996-04-25. 
  Resumé 15/1996. Svenska Dagbladet  
 1994-05-11. 
  
 55 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-04-25. 
  Helsingborgs Dagblad  
 1996-04-25. 
  Berry i Dagens Politik  
 1996-04-25. 
  
 56 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-04-25. 
  Sydsvenska Dagbladet  
 1996-04-25. 
  
 57 
  
 Expressen  
  
 1996-04-25. 
  
 58 
  
 Aftonbladet  
  
 1996-04-25. 
  
 59 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-04-25. 
  
 60 
  
 Värmlands Folkblad  
  
 1996-04-25. 
  
 61 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-05-11. 
  
 62 
  
 Folket  
  
 1996-04-25. 
  
 63 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-04-25. 
  
 64 
  
 Expressen  
  
 1996-04-25. 
  
 65 
  
 Mediatrender 13/1996. Pressens Tidning 13/1996. 
  
 66 
  
 Mediatrender 15/1996. 
  
 67 
  
 Mediatrender 12/1996 och 17/1996. 
  
 68 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-11-19. 
  
 69 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1992-03-11 
  och  
 1992-03 
  15. Svenska Dagbladet  
 1992-02- 
 19.1992-03-11. 
  
 70 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-05-10. 
  Mediatrender 9/1995. Dagens Nyheter 1995-  
 10-17. 
  Pressens Tidning 13/1996. 
  
 71 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1997-01-25. 
  Pressens Tidning 2/1997. Mediatrender 2/1997. 
  
 72 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-02-28 
 Jönköpings-Posten 
 1995-02-28. 
  
 73 
  
 Mediatrender 4/1995. 
  
 74 
  
 Mediatrender 1/1997. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Utveckling av ägande och ägarinflytande i dagspressen  
 35 
  
 75 
  
 Mediatrender 17/1995 och 8/1996. 
  
 76 
  
 Mediatrender 3/1996. Pressens Tidning 15/1996. 
  
 77 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1994-10-24 
  
 78 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-04-29 
  och  
 1996-05-05. 
  
 79 
  
 Pressens Tidning 15/1994. 
  
 80 
  
 Mediatrender 18/1995. 
  
 81 
  
 Pressens Tidning 15/1994. 
  
 81 
  
 Pressens Tidning 1/1996. 
  
 82 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-05-03. 
  Dagens Nyheter  
 1996-05-03. 
  Pressens Tidning 18/1996. 
  
 83 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1995-06-22. 
  Svenska Dagbladet  
 1995-06-23. 
  Citat i Dagens Nyheter  
 1995-06-25 
  från Smith artikel i Arbetet. 
  
 84 
  
 Pressens Tidning 4/1995. 
  
 SOU 1997:92 
  
 33 
  
 2 Tidningsägande 
 Den svenska dagspressen har länge haft en mycket stabil ägarstruktur. De familjer som fortfarande utgör en viktig gr upp ägare har genomgående varit engagerade i sina tidningar under mycket lång tid, som släkten Stewart (sedan 1842), släkten B onnier (intressen 1888 aktiemajoritet 1924), släkten Adams (1898), fam iljen Hamrin (ca 1910), familjen Werner ( 1926), familjen Blackwell  
 (1920-talet) 
  och familjen Rivera (1931). Arbetarrörelsen b yggde upp en landsomfattande press decennierna runt sekelskiftet. 
 I Pressutredningens undersökning från 1994 konstaterades att ägar- förändringarna varit relativt få sedan slutet av  
 1970-talet. 
 85  
 Några ägargrupper som släkterna B onnier och Adams liksom familjerna Cooper och Brown hade flyttat fram sina positioner genom företagsköp och i det förra fallet även en nyetablering (Dagens Industri). Flera familjer, däribland Wilson med Sydsvenska  
 Dagbladet-koncernen, 
  hade sålt sina tidningar. De helt nya aktörerna var få, den viktigaste var Wallenbergsfären som visserligen tidigare haft stort inflytande över Svenska Dagbladet men som 1994 definitivt tog över tidningen. Inom arbetarrörelsen hade den interna ägarstrukturen förändrats till följd av de ekonomiska problem som gruppens tidningar brottats med. 
  
 2.1 
  
 Tidningsägare 
  
 De ägarförändringar som ägt rum sedan 1994 (se ovan kap 1) har en- dast marginellt påverkat strukturen i stort (tabell 2.1). Endast en ny ägare, Schibsted, har tillkommit inom den traditionella dagspressen. Två nya aktörer, Kinnevik och Søndagsavisen, har dock genom sin  
 ut-givning 
  av gratistidningar kommit att påverka dagspressmarknaden. Schibsted, Kinnevik och Søndagsavisen är alla exempel på  
 medie-företag 
  som ser Norden som sin hemmamarknad. Den svenska  
 dags-pressen 
  har sedan länge kontrollerats av aktörer som primärt varit  
 in-tresserat 
  av medier. Kinneviks och Wallenbergsfärens inträde på  
 dags-tidningsmarknaden 
  visar hur stora företag utan publicistiska traditioner under  
 1990-talet 
  etablerat sig som viktiga medieägare. 
  
 34  
 Tidningsägande 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tabell 2.1. De 20 största ägarna inom flerdagarspress (3/v) 1996 
  
 Ägare 
  
 Antal 
  
 Upplaga 
  
 Andel av 
  
 tidningar 
  
 helår 96 
  
 totalupplagan 
  
 vardagar 
  
 Släkten Bonnier 
  
 6  
 3 
  
 1 083 000 
 3 
  
 26,6 
 3 
  
 Familjen Werner 
  
 1  
 4 
  
 265 500 
 4 
  
 6,5 
 4 
  
 Familjen Brown 
  
 10 
  
 195 900 
  
 4,8 
  
 LO 
 1 
  
 0,5 
  
 190 600 
  
 4,7 
  
 Schibsted 
 1 
  
 0,5 
  
 190 600 
  
 4,7 
  
 Wallenbergsfären 
  
 1 
  
 187 600 
  
 4,6 
  
 Familjen Hamrin 
 2 
  
 8 
  
 161 300 
  
 4,0 
  
 Centertidningar 
  
 6 
  
 131 200 
  
 3,2 
  
 Stiftelsen Barometern 
  
 3 
  
 124 500 
  
 3,1 
  
 Släkten Adams 
  
 7 
  
 120 000 
  
 2,9 
  
 Nya Stiftelsen Gefle Dagblad 
  
 4 
  
 104 900 
  
 2,6 
  
 LT Liberala Tidningar AB 
  
 3,5 
  
 96 200 
  
 2,4 
  
 Arbetarrörelsen i Skåne 
  
 1 
  
 79 400 
  
 2,0 
  
 Släkten Ridderstad 
  
 1 
  
 65 300 
  
 1,6 
  
 Stiftelsen White 
  
 2 
  
 62 700 
  
 1,5 
  
 Mckinney stiftelser 
  
 1 
  
 62 100 
  
 1,5 
  
 Familjen Rivera 
  
 4,5 
  
 61 400 
  
 1,5 
  
 Stevens och Stafford Stiftelse 
  
 2 
  
 61 600 
  
 1,5 
  
 Familjen Blackwell 
  
 1 
  
 49 500 
  
 1,2 
  
 Eskilstuna-Kurirens 
  Stiftelse 
  
 2 
  
 46 600 
  
 1,1 
  
 Övriga 
  
 40 
  
 728 000 
  
 17,9 
  
 TOTALT 
  
 105 
  
 4 067 900 
  
 100,0 
  
 Källa  
  
 :  
 Bearbetning efter TS upplageuppgifter för 1996 
  
 Anm 
 :  
 1 
 Ägande av Aftonbladet uppdelat på LO Media och Schibsted.  
 2 
 För koncernens fyra tidningar i Västergötland avser upplageuppgifterna 1995.  
 3 
 Inkl GT:s upplaga på 67 500 exemplar. För upplageandel exkl GT se tab 2.2.  
 4 
 Exkl GT:s upplaga på 67 500 exemplar. För upplageandel inkl. GT se tabell 2.2. 
 Trots vissa försäljningar svarar gruppen fam iljeägda tidningar fortfarande för något över hälften av den samlade upplagan. Genom förändringar i ägarstrukturen återfinns endast ett par ägare med an- 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tidningsägande  
 35 
  
 knytning till arbetarrörelsen bland de tjugo största ägarna. Om arbetar- rörelsen och centerrörelsen ses som en ägargrupp återfinns de på andra respektive femte plats bland de upplagemässigt största ägargrupperna (tabell 2.2). 
 Tabell 2.2. De 12 största ägargrupperna inom flerdagarspress (3/v) Upplaga, intäkter och resultat 
 Ägargrupp 
 Släkten Bonnier  
 1 
  
 Arbetarrörelsen  
 2 
  
 varav Aftonbladet 
 3 
  
 varav övriga 
 Familjen Werner  
 1 
  
 Familjen Ander 
 Centerrörelsen  
 2 
  
 Schibsted 
 Wallenbergsfären 
 Familjen Hamrin 
 4 
  
 Liberala konsortier 
 2 
  
 Stiftelsen Barometern 
 Släkten Pers 
 Nys Stiftelsen Gefle 
 Dagblad 
 Övriga 
 SUMMA 
  
 Antal 
  
 Upplaga 
  
 Andel % 
  
 Intäkter 
  
 Nettores 
  
 Resultat 
  
 Mkr 
  
 ultat 
  
 exkl. 
  
 Mkr 
  
 pressstöd 
  
 1996 
  
 1996 
  
 1996 
  
 1995 
  
 1995 
  
 1995 
  
 5 
  
 1 015 500 
  
 25,0 
  
 4 657 
  
 571 
  
 561 
  
 16,5 
  
 544 100 
  
 13,4 
  
 2 459 
  
 38 
  
 -180 
  
 0,5 
  
 190 600 
  
 4,7 
  
 1 207 
  
 52 
  
 52 
  
 16 
  
 353 500 
  
 8,7 
  
 1 250 
  
 -14 
  
 -232 
  
 2 
  
 333 000 
  
 8,2 
  
 1 660 
  
 14 
  
 9 
  
 10 
  
 195 900 
  
 4,8 
  
 617 
  
 64 
  
 60 
  
 9,5 
  
 194 500 
  
 4,8 
  
 776 
  
 45 
  
 Shelton 
  
 0,5 
  
 190 600 
  
 4,7 
  
 1 
  
 187 600 
  
 4,6 
  
 869 
  
 17 
  
 -35 
  
 8 
  
 161 300 
  
 4,0 
  
 543 
  
 74 
  
 70 
  
 4,5 
  
 128 400 
  
 3,2 
  
 558 
  
 34 
  
 31 
  
 3 
  
 124 500 
  
 3,1 
  
 455 
  
 19 
  
 16 
  
 7 
  
 120 000 
  
 2,9 
  
 476 
  
 39 
  
 36 
  
 4 
  
 104 900 
  
 2,6 
  
 420 
  
 5 
  
 2 
  
 34 
  
 767 700 
  
 18,9 
  
 2 189 
  
 103 
  
 60 
  
 105 
  
 4 067 900 
  
 100,0 
  
 15 718 
  
 1024 
  
 623 
  
 Källa:  
 Bearbetning efter upplageuppgifter i Pressens Tidning 5/1997 och  
 Dagspressens ekonomi 1995 
 s 
  
 Anm 
  
 :  
  
 1  
 GT/Kvällspostens ekonomiska resultat har delats upp på hälftenägarna Bonniers och Werner 1995. Fr.o.m. 1996 är de två tidningarna helt separerade. För upplagerelationer efter Bonniers köp av GT se tabell 2.1.  
 2 
 Tidningar ägda av organisationer i arbetarrörelsen och centerrörelsen samt av två liberala konsortier har sammanförts till var sin grupp oberoende av juridiskt ägande.  
 3 
 Fr.o.m. maj 1996 ägs Aftonbladet till 50,1 procent av LO och 49,9 procent av den norska mediekoncernen Schibsted.  
 4 
 För koncernens fyra tidningar i Västergötland avser upplageuppgifterna 1995. 
  
 36  
 Tidningsägande 
  
 SOU 1997:92 
  
 Bonniersfären svarade 1995 för över hälften av  
 dagspressbran-schens 
  samlade resultat, för 1996 kommer dock andelen sa nnolikt bli betydligt lägre sedan Dagens Nyheter och Expressen redovisat kraftigt försämrade resultat. Familjen Hamrin med  
 Herenco-koncernen 
  har en mycket stark ekonomisk ställning, där inte bara tidningarna utan även den övriga rörelsen är mycket lönsam. Koncernen redovisade 1995 ett resultat på 196 miljoner kronor vilket motsvarar en nettomarginal på 13 procent. Även familjen Brown är mycket stark och har självfinansierat ett nybyggt tidningshus. Svenska Dagbladet har som målsättning att klara sig utan presstöd, något som man inte nått. Tidningens ägare, ett antal storföretag framför allt inom Wallenbergsfären, har  
 utomordent-ligt 
  stora resurser att gå in med ekonomiskt stöd om det skulle behövas. 
 Centerrörelsens press visar upp en splittrad e konomisk bild. Huvud- delen av flerdagarstidningarna är samlade i koncernen Centertidningar som 1995 hade en nettomarginal på nio procent. Det totala resultatet för centerrörelsen dras dock ner av Skånska Dagbladet, som före  
 presstö-det 
  på 47 miljoner kronor redovisade en förlust på 43 miljoner kronor. Endagstidningarna (ej medräknade i tabell 2.2) gick alla, förutom en, med förlust före presstöd och är starkt beroende av bidrag för sin exis- tens. Arbetarrörelsens press brottas fortfarande med svåra problem. En- dast två av flerdagarstidningarna hade 1995 en nettomarginal (inkl presstöd) på över fem procent. Fyra av företagen redovisade förluster före presstödet. Sammantaget är gruppen mycket beroende av presstö- det. Flera av tidningarna har lokala konkurrenter som är ekonomiskt mycket starka. Folkbadet Östgötens rörelseintäkter uppgick exempelvis endast till hälften av konkurrenternas vinst. 
 Den största procentuella upplage ökningen (tabell 2.3) för tiden  
 1978 
 - 
 1996 
  redovisade Adams, Cooper, Ystads Allehanda och Bonniers, samtliga inblandade i fusioner. Av de företag som växte av egen kraft var det en rad entidningsbolag som ökade mest, nämligen Nya Lid-  
 köpings-Tidningen, 
  Helsingborgs Dagblad, Upsala Nya Tidning och Norra Västerbotten. Några ägare, Kristianstadsbladet, Högerns Förlagsstiftelse och familjen Rivera har avyttrat tidningar och bland annat därför minskat sin upplaga. Ungefär lika många tidningsföretag ökade som minskade upplagan under perioden 1978  
  
 - 
 1996. 
  Under de senaste tre åren har dock samtliga större ägare (beträffande arbetar- rörelsen se nedan), med undantag för familjen Gordon i Lidköping, fått vidkännas upplageförluster. Största problemen har pingströrelsens Dagen haft, men även flera av de största ägarna som Bonniers, Werner och Brown har fått vidkännas betydande minskningar. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tidningsägande  
 37 
  
 Tabell 2.3 Ägares upplageutveckling  
 1978–1996 
  
 Ägare 
  
 Upplageförändring % 
  
 Förändring av antal 
  
 tidningar 
  
 1978–1996 
  
 1993–1996 
  
 1978–1996 
  
 1993–1996 
  
 Familjen Pers 
  
 63 
  
 -6 
  
 5 
  
 Familjen Hamrin 
  
 48 
  
 -2 
  
 3 
  
 0,5 
  
 Familjerna Tucker m fl 
  
 35 
  
 -3 
  
 1 
  
 Familjen Gordon  
 1 
  
 24 
  
 2 
  
 Familjen Blackwell 
  
 19 
  
 -3 
  
 Centerpartiet 
  
 17 
  
 11 
  
 1 
  
 1 
  
 Eskilstuna-Kurirens 
  Stiftelse 
  
 16 
  
 -1 
  
 Skånska Dagbladet 
  
 10 
  
 13 
  
 2 
  
 1 
  
 Släkten Bonnier 
  
 10  
 2 
  
 -13 
 2 
  
 3 
  
 Mckinney stiftelser 
  
 9 
  
 -5 
  
 Stiftelsen Skelleftepress 
  
 9 
  
 -5 
  
 Familjen Miller 
  
 8 
  
 -5 
  
 Wallenbergsfären 
  
 4 
  
 -8 
  
 Stiftelsen  
 VK-Press 
  
 2 
  
 Shelton 
  
 Deleon stiftelse 
  
 0 
  
 -6 
  
 Jones 
  
 -1 
  
 -4 
  
 Familjen Brown 
  
 -2 
  
 -8 
  
 2 
  
 Liberala tidningar AB 
  
 -2 
  
 -4 
  
 Stiftelsen Barometern 
  
 -3 
  
 -2 
  
 Stevens och Stafford Stiftelse 
  
 -6 
  
 -3 
  
 Släkten Ridderstad 
  
 -11 
  
 -2 
  
 Norra Skåne 
  
 -11 
  
 -8 
  
 Familjen Wilson 
  
 -13 
  
 Shelton 
  
 Familjen Werner 
  
 -16 
 3 
  
 -6 
 3 
  
 Kristianstadsbladet 
  
 -19 
  
 -6 
  
 -1 
  
 Pingströrelsen 
  
 -31 
  
 -15 
  
 Familjen Rivera 
  
 -38 
  
 -8 
  
 -2 
  
 Högerns Förlagsstiftelse 
  
 -63 
  
 -56 
  
 -2 
  
 -1 
  
 Källa  
  
 :  
 Bearbetning efter  
 TS-Boken 
  1979 och 1994 samt Pressens Tidning 5/1997. 
  
 38  
 Tidningsägande 
  
 SOU 1997:92 
  
 Anm:  
  
 1 
 Hälftenägarskapet i Skövde Nyheter 1986 
  
 - 
 1994 
  har ej medräknats.  
 2  
 Om 
  
 GT:s upplaga 1996 inkluderas var förändringarna 17 respektive  
 -7 
  procent.  
 3  
 Om GT:s upplaga 1996 exkluderas var förändringarna  
 -33 
  respektive  
 -25 
  procent. 
 De socialdemokratiska tidningarna går inte att jämföra på ägarnivå på grund av omstruktureringarna. Bland de enskilda tidningarna finns 
 det en stor spännvidd mellan Länstidningen Östersund som åren 1978 
 -  
 1996 ökade upplagan med 36 procent och Folket som mer än halverade sin upplaga (tabell 2.4). Totalt förlorade gruppen nära en fjärdedel av sin upplaga. Under de senaste tre åren har förlusten uppgått t ill över 60 000 exemplar eller 14 procent. Enda ökningen redovisar den lilla  
 Karlskoga-Kuriren, 
  som drogs in i  
 Örebro-Kurirens 
  konkurs, men fort- sätter utgivningen i egen regi. Fem tidningar, däribland Arbetet Nyhe- terna, har minskat med mer än 15 procent. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tidningsägande  
 39 
  
 Tabell 2.4 De socialdemokratiska morgontidningarnas upplageutveckling  
 1978–1996. 
  
 Tidning 
  
 Upplaga 
  
 Förändring % 
  
 1978 
  
 1993 
  
 1996 
  
 1978–96 
  
 1993–96 
  
 Länstidningen Östersund 
  
 19 000 
  
 29 300 
  
 25 800 
  
 36 
  
 -12 
  
 Karlskoga-Kuriren 
  
 4 800 
  
 4 700 
  
 6 500 
  
 35 
  
 38 
  
 Piteå-Tidningen 
  
 15 500 
  
 19 000 
  
 17 600 
  
 14 
  
 -7 
  
 Dala-Demokraten 
  
 22 900 
  
 27 700 
  
 26 000 
  
 14 
  
 -6 
  
 Dagbladet 
  
 10 500 
  
 12 200 
  
 11 400 
  
 9 
  
 -7 
  
 Östra Småland 
  
 16 900 
  
 19 400 
  
 18 300 
  
 8 
  
 -6 
  
 Nya Norrland 
  
 19 700 
  
 19 900 
  
 19 400 
  
 -2 
  
 -3 
  
 Värmlands Folkblad 
  
 26 900 
  
 27 700 
  
 25 300 
  
 -6 
  
 Shelton 
  
 Gotlands Tidningar 
  
 14 100 
  
 13 200 
  
 12 900 
  
 Shelton 
  
 -2 
  
 Sydöstra Sveriges 
  
 22 100 
  
 23 900 
  
 20 000 
  
 -10 
  
 -16 
  
 Dagblad 
  
 Norrländska 
  
 44 200 
  
 43 400 
  
 39 600 
  
 -10 
  
 Shelton 
  
 Socialdemokraten 
  
 Arbetarbladet 
  
 32 700 
  
 29 600 
  
 29 100 
  
 -11 
  
 -2 
  
 Västerbottens Folkblad 
  
 23 600 
  
 20 100 
  
 19 400 
  
 -18 
  
 -3 
  
 Arbetet Nyheterna 
  
 103 900 
  
 105 300 
  
 79 400 
  
 -24 
  
 -25 
  
 Folkbladet Östgöten 
  
 21 800 
  
 17 700 
  
 13 500 
  
 -38 
  
 -24 
  
 Hälsinge-Kuriren 
  
 17 400 
  
 12 200 
  
 10 400 
  
 -40 
  
 -15 
  
 Folket 
  
 25 600 
  
 12 900 
  
 10 300 
  
 -60 
  
 -20 
  
 Örebro-Kuriren 
  
 12 700 
  
 8 500 
  
 Kronobergaren 
  
 12 000 
  
 Smålands Folkblad 
  
 12 400 
  
 Västgöta-Demokraten 
  
 11 900 
  
 490 600 
  
 446 700 
  
 384 900 
  
 -22 
  
 -14 
  
 Källa  
 .  
 TS-Boken 
  1979, 1994 Pressens Tidning 5/1997. 
  
 40  
 Tidningsägande 
  
 SOU 1997:92 
  
 2.2 
  
 Ägarformer 
  
 En jämförelse mellan olika ägarformer visar vissa förskjutningar sedan 1978 
 86  
 (tabell 2.5). De privatägda liksom de stiftelseägda tidningarna har ökat sin andel något på bekostnad av de organisationsägda. En stor del av förändringarna är en följd av omstruktureringen av arbetarrörelsens press, framför allt försäljningen av halva Aftonbladet till Schibsteds och överlåtelser av vissa tidningar till stiftelser med  
 an-knytning 
  till arbetarrörelsen. Svenska Dagbladets övergång från  
 stif-telseägd 
  till privatägd tidning är en annan viktig förändring. 
 Tabell 2.5 Ägarformer inom flerdagarspress (3/v) 1978 och 1996. 
  
 Ägarform 
  
 Upplaga 
  
 Andel % 
  
 Upplaga 
  
 Andel % 
  
 1978 
  
 1996 
  
 Privata ägare 
  
 2 660 600 
  
 59 
  
 2 690 700 
  
 66 
  
 Stiftelser 
  
 680 300 
  
 15 
  
 769 000 
  
 19 
  
 varav 
  
 Moderata 
  
 445 500 
  
 10 
  
 305 600 
  
 7 
  
 stiftelser 
  
 Liberala stiftelser 
  
 234 800 
  
 5 
  
 302 900 
  
 7 
  
 Arbetarrörelsens 
  
 147 700 
  
 4 
  
 stiftelser 
  
 Privata stiftelser 
  
 12 900 
  
 0 
  
 Organisationer 
  
 1 150 100 
  
 26 
  
 608 100 
  
 15 
  
 varav 
  
 Arbetarrörelsen 
  
 912 500 
  
 20 
  
 396 500 
  
 10 
  
 Centerrörelsen 
  
 206 800 
  
 5 
  
 194 450 
  
 5 
  
 Pingströrelsen 
  
 30 800 
  
 1 
  
 17 200 
  
 0 
  
 Källa  
  
 :  
 Bearbetning 
  
 efter  
 TS-Boken 
  
 1979 och 
  
 TS upplageuppgifter för 1996. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tidningsägande  
 41 
  
 2.3 
  
 Ägarkoncentration 
  
 Ägarkoncentrationen mätt i andel av total upplagan var 1978 relativt hög med fyra ägare som svarade för nära hälften av den totala upplagan (tabell 2.6). Den störste ägaren, Bonniers, hade 1993 ökat sin andel från 20,6 procent till 26,6 procent för att därefter minska till 25,0 procent 1996. Nedgången i de fyra största ägarnas andel beror på Aftonbladets upplaga delats på två ägare. Om denna räknas som en helhet har andelen varit oförändrad. Mätt i de åtta respektive sexton största ägarna har koncentrationen minskat något, beroende på att den tidigare  
 A-pressens 
  tidningar spritts ut på ett femtontal ägare. 
 Tabell 2.6 Ägarkoncentration inom flerdagarspress (3/v) Andel av totala upplagan. Ägare. 
  
 1978 
  
 1993 
  
 1996 
  
 Den störste ägaren 
  
 20,6 
  
 26,7 
  
 25,0* 
  
 De två största ägarna 
  
 30,2 
  
 34,8 
  
 33,2 
  
 De fyra största ägarna 
  
 47,0 
  
 47,5 
  
 42,3 
  
 De åtta största ägarna 
  
 63,4 
  
 61,8 
  
 59,1 
  
 De sexton största ägarna 
  
 79,9 
  
 79,0 
  
 76,7 
  
 Källa  
  
 :  
 Bearbetning efter  
 TS-Boken 
  1979 och 1994 samt Pressens Tidning 5/1997 
 Anm: *Om GT:s upplaga räknas in i Bonniersfären uppgår den störste ägarens andel till 26,6 procent. I övrigt inga ändringar 
 Om arbetarrörelsens, centerrörelsens och de liberala konsortiernas tidningar sammanföres till var sin gr upp blir bilden av ägar koncent- rationen något annorlunda (tabell 2.7). De fyra största ägargr upperna svarade 1978 för drygt hälften av totalupplagan. Mellan 1978 och 1993 ökade ägarkoncentrationen något på varje nivå, därefter har kon- centrationsgraden minskat, framför allt beroende på upplageförluster för de största ägargrupperna. 
  
 42  
 Tidningsägande 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tabell 2.7 Ägarkoncentration inom flerdagarspress (3/v). Andel av total upplagan. Ägargrupper. 
  
 1978 
  
 1993 
  
 1996 
  
 Den störste ägaren 
  
 20,6 
  
 26,7 
  
 25,0* 
  
 De två största ägarna 
  
 40,9 
  
 43,9 
  
 38,3* 
  
 De fyra största ägarna 
  
 54,7 
  
 56,9 
  
 51,3 
  
 De åtta största ägarna 
  
 70,6 
  
 73,2 
  
 69,4 
  
 De sexton största ägarna 
  
 85,2 
  
 88,4 
  
 87,3 
  
 Källa  
  
 :  
 Bearbetning efter  
 TS-Boken 
  1979 och 1994 samt Pressens Tidning 5/1997. 
  
 Anm:  
 Arbetarrörelsens, centerrörelsens samt liberala konsortiernas tidningar sammanförda till var sin grupp. *Om GT:s upplaga räknas in i Bonniersfären uppgår den störste och de två största ägarnas andelar till 26,6 respektive 40,0 procent. I övrigt inga ändringar. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tidningsägande  
 43 
  
 85 
  
 Holland, Jordan Ägande i dagspress, privat lokalradio samt icke- licensfinansierad TV i  
  
 SOU 1994:145 Ägarkoncentration i dagspress och radio/TV.  
 Stockholm 1994 s.  
 11-20. 
  
 86 
  
 TS upplageuppgifter har använts som underlag för att studera utvecklingen. Under undersökningsperioden  
  
 1978-96 
  har TS ändrat sina rutiner för att fastställa upplagorna. Fram till 1994 mättes upplagorna första halvåret, därefter snittet för hela året. Reglerna för friexemplar har ändrats. En viss reservation måste därför göras för jämförelser mellan olika år. Förändringarna bör mer ses som trender än som exakta tal. 
  
 SOU 1997:92 
  
 43 
  
 3 
  
 Dagspressägarnas position på marknaden 
  
 Dagspressmarknaden i Sverige utgör inte en enhetlig nationell marknad i samma utsträckning som  
 TV-, 
 bok-, 
 skiv-, 
  tidskrifts- och filmmark- naderna. Det utmärkande draget för dagspressen är i stället de lokala marknadernas centrala ställning. Marknader där de nationella aktörerna får underordna sig de lokala. 
 Avgränsningarna av de lokala marknaderna faller sig i regel naturliga men kan i vissa falla vara problematiska.  
 TS-Boken 
  använder A- regionerna som grund för sin uppdelning i olika delmarknader. En ytterligare uppdelning på kommunnivå görs också. Samtliga tidningars upplaga och täckningstal redovisas på båda nivåerna. 
 I föreliggande undersökning har  
 A-regionnivån 
  använts. I regel ger den en god bild av marknaderna. Några  
 A-regioner 
  består dock av två distinkta dagstidningsmarknader. Det gäller t.ex. Skara/Lidköping och Hudiksvall/Ljusdal, där två lokaltidningar har en dominerande ställning i var sin del av regionen. 
 Täckningstal har länge varit ett centralt begrepp vid analys av tidningarnas styrka på marknaden. Här kommer täckningstalen att an- vändas dels för att studera ägargruppernas totala täckning av del- marknaderna, dels för att undersöka ägargruppernas marknadsandelar på tre typer av marknader, nämligen för lokala morgontidningar, för kvällstidningar samt för nationellt spridda morgontidningar. 
  
 3.1 
  
 Ägarnas totala marknadstäckning 
  
 Vid marknadsanalyser av dagspress utgår man i regel från de enskilda tidningarnas täckningstal. Här skall i stället ägarnivå användas för att försöka skapa en bild av i vilken utsträckning en ägargrupp lyckas täcka en delmarknad. Ett problem med denna typ av mätning är de  
 hus-håll 
  som läser två eller flera av en ägargrupps tidningar. Den vanligaste formen av dubbeltäckning är kombinationerna mor gontidning/kvälls- tidning och sexdagarstidning/tredagarstidning. I det förra fallet före- 
  
 44  
 Dagspressägarnas position på marknaden 
  
 SOU 1997:92 
  
 kommer dubbelläsning framför allt på utgivningsorterna. Den andra ty- pen existerar inom Andergruppen på ett par marknader. 
 Två ägargrupper, B onniers och arbetarrörelsen, har tidningar som är spridda över hela landet (tabell 3.1). Bonniers nådde 1995 dock inte över 40 procent i hushållstäckning i fler än två områden, Stockholm och Malmö. Svårast hade gruppen att nå ut i Göteborg med endast sju procent tillsammans för Dagens Nyheter, Expressen och Dagens Industri. Arbetarrörelsen dominerade i några områden, Piteå, Sollefteå, Kiruna, Haparanda och Luleå, men i över hälften av regionerna låg täckningen under 20 procent. De övriga tidningsägarna hade i stor ut- sträckning koncentrerat sig till en landsdel, där de i regel hade en hög täckning. Familjerna Brown, Cooper och Adams svarade för nästan  
 hälf-ten 
  av de regioner där en ägargrupp nådde över 70 procent i täckning. 
 Tabell 3.1 Ägargrupper med täckningstal 10 procent i tre eller flera A- regioner 1995. Antal  
 A-regioner. 
  Totalt 70  
 A-regioner. 
  
 Ägargrupp 
  
 >80 
  
 70- 
  
 60– 
  
 50– 
  
 40– 
  
 30– 
  
 20– 
  
 10– 
  
 Summa 
  
 79 
  
 69 
  
 59 
  
 49 
  
 39 
  
 29 
  
 19 
  
 Släkten Bonnier 
  
 2 
  
 3 
  
 13 
  
 47 
  
 65 
  
 Arbetarrörelsen 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 5 
  
 8 
  
 10 
  
 21 
  
 50 
  
 Familjen Brown 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 11 
  
 Familjen Hamrin 
  
 1 
  
 3 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 8 
  
 Centerrörelsen 
  
 1 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 8 
  
 Familjen Werner 
  
 1 
  
 2 
  
 5 
  
 8 
  
 Familjen Pers 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 6 
  
 Stiftelsen 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 6 
  
 Barometern 
  
 Liberala konsortier 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 Nya Stiftelsen 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 4 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Familjen Rivera 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 Högerns 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 Förlagsstiftelse 
  
 Övriga 
  
 3 
  
 7 
  
 4 
  
 5 
  
 1 
  
 3 
  
 3 
  
 26 
  
 SUMMA 
  
 7 
  
 15 
  
 22 
  
 15 
  
 16 
  
 16 
  
 31 
  
 81 
  
 203 
  
 Källa:  
 Bearbetning efter  
 TS-Boken 
  1996 
  
 SOU 1997:92 
  
 Dagspressägarnas position på marknaden  
 45 
  
 3.2 
  
 Dagspressens delmarknader 
  
 I regel behandlas dagspressen som en marknad. Den kan dock delas in i tre typer av marknader, nämligen den lokala  
 morgontidningsmark-naden, 
  kvällstidningsmarknaden samt marknaden för nationellt spridda morgontidningar. 
  
 3.2.1 
  
 Morgontidningsmarknaden 
  
 De lokala morgontidningarna sprids på ett stort antal, i regel väl avgränsade marknader. Det kan dock vara problematiskt att avgöra inom vilka områden storstadstidningarna bör betraktas som  
 lokal-tidningar. 
  I regionerna närmast utgivningsorten kan de nationella morgontidningarna nämligen även fylla funktionen som lokaltidning. I undersökningen har dessa tidningar räknats in i  
 lokaltidnings-marknaden 
  om de nått ett täckningstal över åtta procent. Ett undantag har gjorts för Arbetet som genomgående behandlats som lokaltidning, eftersom den är den enda socialdemokratiska tidningen i sitt  
 sprid-ningsområde 
  och därför kan antas fungera i första hand som  
 lokal-tidning. 
  
 Den typiska svenska lokala tidningsmarknaden domineras av en ägargrupp. I 42 av 70  
 A-regioner 
  hade den störste ägaren 1995 en marknadsandel över 70 procent (tabell 3.2). I endast nio regioner  
 87  
 fanns en någorlunda jämn konkurrens, varav endast i en av de femton största kommunerna, nämligen Gävle. En viss konkurrenssituation fanns i ytterligare ett tjugotal områden, där den mindre tidningen hade en marknadsandel på mellan 20 och 30 procent. Av de större regionerna återfanns endast Stockholm och Malmö/Lund i den sistnämnda kategorin. I fyra av landets största kommuner, Göteborg, Västerås, Örebro och Jönköping, behärskade den största tidningen mer än 90 procent av marknaden, i ytterligare fem mer mellan 75 och 89 procent. 
  
 46  
 Dagspressägarnas position på marknaden 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tabell 3.2 Marknadsandelar på lokaltidningsmarknaden för de större ägargrupperna i svensk dagspress 1995. Antal  
 A-regioner. 
  
 Ägargrupp 
  
 90– 
  
 80– 
  
 70– 
  
 60– 
  
 50– 
  
 40– 
  
 30– 
  
 20– 
  
 100 
  
 89 
  
 79 
  
 69 
  
 59 
  
 49 
  
 39 
  
 29 
  
 Arbetarrörelsen 
  
 3 
  
 1 
  
 5 
  
 5 
  
 8 
  
 Familjen Brown 
  
 1 
  
 2 
  
 2 
  
 3 
  
 1 
  
 1 
  
 Familjen Hamrin 
  
 4 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 Centerrörelsen 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 Familjen Pers 
  
 4 
  
 1 
  
 1 
  
 Stiftelsen Barometern 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 1 
  
 Liberala konsortier 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 Nya Stiftelsen Gefle 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 Dagblad 
  
 Familjen Rivera 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 Släkten Bonnier 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 Stevens och Stafford 
  
 1 
  
 1 
  
 Stiftelse 
  
 Eskilstuna-Kurirens 
  
 1 
  
 1 
  
 Stiftelse 
  
 Cook 
  
 1 
  
 1 
  
 Stiftelsen  
 VK-Press 
  
 1 
  
 1 
  
 Högerns 
  
 1 
  
 1 
  
 Förlagsstiftelse 
  
 Övriga 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 1 
  
 4 
  
 SUMMA 
  
 17 
  
 15 
  
 10 
  
 14 
  
 13 
  
 10 
  
 8 
  
 15 
  
 Källa  
  
 :  
 Bearbetning efter  
 TS-boken 
  1996. 
 Många regioner domineras helt av var sin ägargrupp. Cooper och Adams är ensamma utgivare av flerdagarstidningar i Jönköpings respek- tive Västmanlands län. Båda grupperna har dessutom en stark ställning i var sin del av Västergötland. I Värmland och angränsande områden dominerar Andergruppen. I tre län i s ydöstra Sverige är Stiftelsen Baro- metern ledande tidningsutgivare genom Sydostpress. Nya Stiftelsen Gefle Dagblad äger ledande tidningar efter Norrlandskusten. I Dalarna dominerar  
 Bengtsson-gruppen. 
  
 Några grupper har ett geografiskt spritt ägande. Centerrörelsen är starka i några områden i södra Sverige och runt Stockholm. De liberala konsortierna dominerar i Halmstad och Närke. Släkten Bonnier når en marknadsandel över 60 procent i Stockholm och Malmö. Högerns Förlagsstiftelses tre tidningar (inkl delägda  
 Norrbottens-Kuriren) 
  verkar 
 Summa 
 22 
 10 
 8 
 7 
 6 
 5 
 4 
 4 
 3 
 3 
 2 
 2 
 2 
 2 
 2 
 20 
 102 
  
 SOU 1997:92 
  
 Dagspressägarnas position på marknaden  
 47 
  
 alla i en konkurrenssituation. Arbetarrörelsen nådde över 20 procents marknadsandel på 22 delmarknader, men över 70 procent endast i tre områden, Sollefteå, Piteå och Kiruna. I 31 regioner ligger den social- demokratiska pressens andel under 5 procent. 
 Sedan 1978 har antalet marknader där den dominerande ägaren har en marknadsandel över 80 procent mer än fördubblats. Flera mö jliga orsaker till den ökade ägarkoncentrationen på de enskilda delmark- naderna kan urskiljas. I några fall beror förändringen på att konkurrer- ande tidningar lagts ner, som i Jönköping, Tranås, Växjö och Borås. 
 Det finns en klar tendens mot att tidningarna koncentrerar sig alltmer på sina kärnområden och medvetet drar tillbaka sin olönsamma bevakning av orter i spridningsområdets periferi. Arbetarrörelsens press byggdes en gång upp med ambitionen att bevaka ett län, som i regel innefattade flera delmarknader. Många socialdemokratiska tidningarna har alltmer börjat att koncentrera sina resurser till utgivningsregionen. Exempel på områden som övergivits är Västervik, Nyköping och Mjölby/Motala. I Skåne har Arbetet under de senaste åren lagt ner flera lokalredaktioner för att i stället satsa mer på  
 Malmö-regionen. 
  Även flera större landsortstidningar som Nerikes Allehanda, Östgöta Correspondenten och Upsala Nya Tidning har lämnat vissa perifera områden. 
 Under de senaste åren har dock ett par förstatidningar satsat på att öka sin täckning utanför sitt egna utgivningsområde. I Motala hade Motala Tidning 1994 en täckning på 58 procent mot Östgöta Corre- spondentens 24 procent. Östgöta Correspondenten inledde då en offen- siv i  
 Motala-området 
  med målsättningen att fördubbla antalet prenume- ranter under en treårsperiod.  
 88  
 Motala Tidning, som ingår i Nerikes  
 Allehanda-koncernen, 
  har gått till motoffensiv och genomfört flera re- daktionella satsningar. 
 89 
  
 I Hälsingland har Ljusnan en stark ställning i Bollnäsområdet med en täckning på 71 procent,  
 Hälsinge-Kuriren 
  har motsvarande position i Söderhamnsområdet med 66 procent. När  
 Hälsinge-Kuriren 
  vid års- skiftet 1996/97 övergick t ill femdagarsutgivning inledde Ljusnan en satsning att komma in i Söderhamn. Lokalredaktionen fördubblade sin personal samtidigt som Söderhamnsborna erbjöds ett lägre prenume- rationspris på Ljusnan än  
 Hälsinge-Kuriren 
  trots högreperiodicitet.  
 90 
  
 Konkurrenstidningsorter 
 Våren 1997 utkommer fler än en tidning på arton orter i Sverige (tabell 3.3). I en stad, Malmö, utges tre tidningar, där dock Skånska  
 Dag-bladet 
  har huvuddelen av sin spridning utanför utgivningsområdet. I de sjutton 
  
 48  
 Dagspressägarnas position på marknaden 
  
 SOU 1997:92 
  
 tvåtidningarsstäderna finns socialdemokratiska tidningar i  
 fem-ton. 
  På endast en plats förutom Stockholm, konkurrerar två borgerliga tidningar med varandra, nämligen i Skövde där Lopez Allehanda och Walker Nyheter är inbegripna i en hård strid. 
 Tabell 3.3 Utgivningsort och upplaga 1996 för dagstidningar på kon- kurrensorter. 
  
 Ort 
  
 Tidning 
  
 Upplaga 
  
 Förändring av 
  
 Relativ 
  
 Förändring 
  
 upplaga % 
  
 storlek 
 1 
  
 relation % 
  
 1996 
  
 1978-96 
  
 1993-96 
  
 1996 
  
 1978-96 
  
 Luleå 
  
 Norrländska 
  
 39 600 
  
 -10 
  
 Shelton 
  
 1,3 
  
 Shelton 
  
 Socialdemokraten 
  
 Norrbottens-Kuriren 
  
 30 700 
  
 -2 
  
 -4 
  
 Umeå 
  
 Västerbottens-Kuriren 
  
 42 300 
  
 2 
  
 -9 
  
 2,2 
  
 24 
  
 Västerbottens Folkblad 
  
 19 400 
  
 -18 
  
 -3 
  
 Östersund 
  
 Östersunds-Posten 
  
 27 100 
  
 -13 
  
 -10 
  
 1,1 
  
 -36 
  
 Länstidningen Östersund 
  
 25 800 
  
 36 
  
 -12 
  
 Sundsvall 
  
 Sundsvalls Tidning 
  
 38 500 
  
 3 
  
 -5 
  
 3,4 
  
 -5 
  
 Dagbladet 
  
 11 400 
  
 9 
  
 -7 
  
 Gävle 
  
 Gefle Dagblad 
  
 30 800 
  
 -8 
  
 -3 
  
 1,1 
  
 4 
  
 Arbetarbladet 
  
 29 100 
  
 -11 
  
 -2 
  
 Falun 
  
 Falu-Kuriren 
  
 29 400 
  
 -15 
  
 -7 
  
 1,1 
  
 -25 
  
 Dala-Demokraten 
  
 26 000 
  
 14 
  
 -6 
  
 Stockholm 
  
 Dagens Nyheter 
  
 361 300 
  
 -11 
  
 -6 
  
 1,9 
  
 -14 
  
 Svenska Dagbladet 
  
 187 600 
  
 4 
  
 -8 
  
 Örebro 
  
 Nerikes Allehanda 
  
 68 000 
  
 5 
  
 -4 
  
 9,4 
  
 85 
  
 Örebro-Kuriren 
  
 7 200 
 2 
  
 -43 
 3 
  
 -15 
 4 
  
 Karlskoga 
  
 Karlskoga Tidning 
  
 9 000 
  
 -28 
  
 -19 
  
 1,4 
  
 -47 
  
 Karlskoga-Kuriren 
  
 6 500 
  
 35 
  
 38 
  
 Karlstad 
  
 Nya Wermlands- 
  
 66 100 
  
 -12 
  
 -10 
  
 2,6 
  
 -7 
  
 Tidningen 
  
 SOU 1997:92 
  
 Dagspressägarnas position på marknaden 
  
 49 
  
 Ort 
  
 Tidning 
  
 Upplaga 
  
 Förändring av 
  
 Relativ 
  
 Förändring 
  
 upplaga % 
  
 storlek 
 1 
  
 relation % 
  
 1996 
  
 1978-96 
  
 1993-96 
  
 1996 
  
 1978-96 
  
 Värmlands Folkblad 
  
 25 300 
  
 -6 
  
 Shelton 
  
 Eskilstuna 
  
 Eskilstuna-Kuriren 
  
 33 300 
  
 17 
  
 -2 
  
 3,2 
  
 191 
  
 Folket 
  
 10 300 
  
 -60 
  
 -20 
  
 Norrköping 
  
 Norrköpings Tidningar 
  
 48 900 
  
 -7 
  
 -3 
  
 4,4 
  
 10 
  
 Folkbladet 
  
 11 000 
 2 
  
 -16 
 3 
  
 -10 
 4 
  
 Linköping 
  
 Östgöta Correspondenten 
  
 65 300 
  
 -3 
  
 -2 
  
 14,2 
  
 72 
  
 Östgöten 
  
 4 600 
 2 
  
 -44 
 3 
  
 -16 
 4 
  
 Visby 
  
 Gotlands Tidningar 
  
 12 900 
  
 Shelton 
  
 -2 
  
 1,1 
  
 -15 
  
 Gotlands Allehanda 
  
 12 100 
  
 7 
  
 -2 
  
 Kalmar 
  
 Barometern med 
  
 48 500 
  
 -11 
  
 -4 
  
 2,7 
  
 -18 
  
 Oskarshamns-Tidningen 
  
 Östra Småland 
  
 18 300 
  
 8 
  
 -6 
  
 Göteborg 
  
 Göteborgs-Posten 
  
 265 600 
  
 -11 
  
 -1 
  
 16,4 
  
 32 
  
 Arbetet Väst 
  
 16 200 
  
 -33 
  
 -25 
  
 Skövde 
  
 Skaraborgs Läns 
  
 22 300 
  
 -10 
  
 -4 
  
 2,3 
  
 -23 
  
 Allehanda 
  
 Skövde Nyheter 
  
 9 600 
 2 
  
 16 
 3 
  
 -8 
 3 
  
 Karlskrona 
  
 Blekinge Läns Tidning 
  
 34 500 
  
 5 
  
 7 
  
 1,7 
  
 16 
  
 Sydöstran 
  
 20 000 
  
 -10 
  
 -16 
  
 Malmö 
  
 Sydsvenska Dagbladet 
  
 119 400 
  
 4 
  
 0 
  
 1,9 
  
 31 
  
 Arbetet Skåne 
  
 63 200 
  
 -21 
  
 -25 
  
 Skånska Dagbladet 
  
 29 400 
  
 -4 
  
 -2 
  
 Källa  
  
 :  
 Bearbetning efter  
 TS-Boken 
  1979 och 1994 samt Pressens Tidning 5/1997 
  
 Anm:  
  
 1  
 Relativ storlek = Kvoten förstatidning/andratidning  
 2  
 1995  
 3  
  
 1978 
 - 
 95 
  
 4 
 1993-95 
  
 I tre utgivningsområden, Östersund, Gävle och Visby, är kon- kurrensläget jämnt. I Falun har visserligen  
 Davis 
  och Dala- Demokraten relativt likvärdiga upplagor, men den senare har ett större spridningsområde där den möter konkurrens från andra tidningar i  
 Bengtsson-gruppen 
  som har en mer än dubbelt så stor upplaga. I några orter, Luleå, Karlskoga, Karlskrona, Malmö, där relationen mellan 
  
 50  
 Dagspressägarnas position på marknaden 
  
 SOU 1997:92 
  
 tidningarna är mindre än två föreligger en reell konkurrenssituation, medan i Norrköping, Linköping och Göteborg är styrkeförhållandena så ojämlika att det är svårt att tala om verklig konkurrens. I Skövde är de två konkurrenterna jämnstora på utgivningsorten, medan Skaraborgs Läns Allehanda dominerar i omlandet. 
 I Eskilstuna har upplagegapet vuxit från 2 800 exemplar 1978 till 23 000 1996, till en viss del beroende på att Folket begränsat sitt sprid- ningsområde.  
 Jones 
  minskade under många år sin upplaga innan konkursen var ett faktum, medan Nerikes Allehanda ökade något. I Göteborg och Malmö har Arbetet Nyheterna förlorat  
 marknadsan-delar. 
  
 Det finns ingen entydig tendens att de stora tidningarna ökar på de mindres bekostnad. Det mest kända exemplet på en andratidnings uppgång är Länstidningen Östersund som under ett tiotal år kring 1980 ökade sin marknadsandel från 25 till något över 50 procent, men nu är något mindre än  
 Östersunds-Posten. 
  I Karlskoga har  
 Karlskoga-Kuriren 
  sedan 1993 kraftigt ökat sin upplaga på sin lokala konkurrents be- kostnad. I Dalarna har  
 Dala-Demokraten 
  ökat sin marknadsandel både i förhållande till  
 Falu-Kuriren 
  och hela  
 Bengtsson-gr 
  uppen. Andratid- ningarna har noterat mindre andelsökningar även i Kalmar och Gotland. 
 I de tre städer, Borås, Jönköping och Växjö, som förlorat en tidning sedan 1978 har den kvarvarande tidningen endast marginellt ökat eller i ett fall minskat sin upplaga. Lokaltidningarnas sammanlagda täckning i de tre regionerna har mellan 1988 och 1995 minskat med 18, 15 re- spektive 24 procentenheter. 
 Under de senaste tre åren har samtliga tidningar på konkurrensorter minskat sin upplaga med undantag för Avila  
 koga-Kuriren, 
  Blekinge Läns Tidning och Sydsvenska Dagbladet. I tre orter, Luleå, Umeå och Karlskoga har förstatidningarna drabbats av de största relativa förlus- terna, medan de ökat sin marknadsandel markant i Eskilstuna, Norr- köping, Linköping, Göteborg, Karlskrona och Malmö. I övriga  
 om-råden 
  har den relativa tillbakagången varit ungefär lika stor. 
  
 3.2.2 
  
 Kvällstidningsmarknaden 
  
 Under  
 1990-talet 
  har styrkeförhållandena mellan kvällstidningsägarna förändrats väsentligt (tabell 3.4). Bonniers har stärkt sin position på marknaden genom förvärven av Kvällsposten och GT. Räknat på 1996 års upplaga skulle B onniers marknadsandel 1997 uppgå t ill 57 procent. Genom främst Expressens men även Kvällspostens och GT:s tillbakagång och Aftonbladets uppgång har Larson och LO stärkt sin position och förefaller av upplageuppgifterna våren 1997 att döma behärska närmare halva kvällstidningsmarknaden. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Dagspressägarnas position på marknaden  
 51 
  
 Tabell 3.4 Ägargrupper på kvällstidningsmarknaden 1978, 1993 och 1996. Upplaga och marknadsandel. 
  
 1978 
  
 1993 
  
 1996 
  
 Ägargrupp 
  
 Upplaga 
  
 % 
  
 Upplaga 
  
 % 
  
 Upplaga 
  
 % 
  
 Släkten Bonnier  
 1 
  
 519 600 
  
 45 
  
 578 000 
  
 57 
  
 437 100 
  
 49 
  
 LO 
 2 
  
 429 400 
  
 37 
  
 342 500 
  
 34 
  
 381 200 
  
 43 
  
 Familjen Werner  
 1 
  
 94 200 
  
 8 
  
 86 400 
  
 9 
  
 67 500 
  
 8 
  
 Familjen Hughes 
  
 112 700 
  
 10 
  
 SUMMA 
  
 1 155 900 
  
 100 
  
 1 006 900 
  
 100 
  
 885 800 
  
 100 
  
 Källa  
  
 :  
 Bearbetning efter  
 TS-Boken 
  1979 och 1994 samt Pressens Tidning 5/1997 . 
  
 Anm 
 :  
 1 
 1993 inkl 50 procent av Idags upplaga.  
 2 
 1996 tillsammans med Schibsted. 
 Kvällstidningsmarknaden har haft en nedgående trend under flera decennier och har sedan 1970 förlorat 31 procent av sin upplaga (tabell 3.5). Under de tre senaste åren har samtliga kvällstidningar förutom Aftonbladet minskat med cirka 25 procent. 
 Tabell 3.5 Kvällstidningarnas upplageutveckling  
 1978–1996. 
  
 Procent. 
  
 Tidning 
  
 Förändring av upplagan 
  
 1978–1996 
  
 1993–1996 
  
 Aftonbladet 
  
 -11 
  
 11 
  
 Expressen 
  
 -28 
  
 -24 
  
 GT 
  
 -28 
  
 -22 
  
 Kvällsposten 
  
 -44 
  
 -27 
  
 iDag 
  
 SUMMA 
  
 -23 
  
 -12 
  
 Källa:  
 Bearbetning efter  
 TS-Boken 
  1979 och 1994 samt Pressens Tidning 5/1997 
  
 52  
 Dagspressägarnas position på marknaden 
  
 SOU 1997:92 
  
 3.2.3 
  
 Nationellt spridda morgontidningar 
  
 De nationellt spridda morgontidningarna, Dagens Nyheter och Svenska Dagbladet samt de regionalt spridda  
 Göteborgs-Posten, 
  Sydsvenska Dagbladet och Arbetet Nyheterna förlorade tillsammans cirka 100 000 exemplar mellan 1978 och 1996 (tabell 3.6). Förlusten motsvarade den nystartade Dagens Industris upplaga. Under de senaste tre åren har samtliga tidningar, med undantag för Dagens Industri och Sydsvenska Dagbladet, minskat sin upplaga. Ägargruppernas styrkeförhållanden har förändrats sedan 1978. B onniersfären har stärkt sin position genom köpet av Sydsvenska Dagbladet och starten av Dagens Industri, medan Wallenbergsfärens Svenska Dagbladet har vuxit genom egen kraft. Familjen Hjörnes  
 Göteborgs-Posten 
  har minskat i upplaga, liksom Arbetet Nyheterna. 
 Tabell 3.6 De nationellt spridda morgontidningarnas totala upplaga 1978 och 1996. 
  
 Ägargrupp 
  
 Upplaga 
  
 Förändring % 
  
 1978 
  
 1996 
  
 1978–96 
  
 1993–96 
  
 Släkten Bonnier 
  
 402 500 
  
 578 400 
  
 44 
  
 -1 
  
 Wallenbergsfären 
  
 179 800 
  
 187 600 
  
 4 
  
 -13 
  
 Familjen Werner 
  
 300 000 
  
 265 600 
  
 -11 
  
 -1 
  
 Familjen Hughes 
  
 114 500 
  
 -100 
  
 Arbetarrörelsen 
  
 103 900 
  
 79 400 
  
 -24 
  
 -25 
  
 SUMMA 
  
 1 100 700 
  
 1 111 000 
  
 1 
  
 -6 
  
 Dagens Nyheter 
  
 402 500 
  
 361 600 
  
 -10 
  
 -6 
  
 Sydsvenska Dagbladet 
  
 114 500 
  
 119 400 
  
 4 
  
 0 
  
 Dagens Industri 
  
 97 400 
  
 17 
  
 Källa:  
 Bearbetning efter  
 TS-Boken 
  1979 och 1994 samt Pressens Tidning 5/1997. 
 I sina utgivningsområden har storstadstidningarna med undantag för  
 Göteborgs-Posten 
  ökat något (tabell 3.7). Den överspridda delen av upplagan minskar däremot (tabell 3.8), med undantag för Svenska Dagbladet som behållit sin upplaga och gått förbi Dagens Nyheter i landsorten. En växande andel av upplagan sprids således i utgivnings- områdena. För Dagens Nyheter,  
 Göteborgs-Posten, 
  Sydsvenska Dag- bladet och Arbetet Nyheterna uppgår den lokal spridda upplagan till 
  
 SOU 1997:92 
  
 Dagspressägarnas position på marknaden  
 53 
  
 mellan 77 och 87 procent. Svenska Dagbladet har en något mer riks- betonad spridning med 40 procent utanför Stockholm. Den enda verk- liga riksmorgontidningen är dock Dagens Industri med bara en  
 tredje-del 
  av upplagan i Stockholm och en låg men jämn täckning över hela landet. 
 Tabell 3.7 De nationellt spridda morgontidningarnas upplaga i utgiv- ningsområdet 1978 och 1995. 
  
 1978 
  
 1995 
  
 Förändring 1978– 
  
 95 
  
 Ägargrupp 
  
 Upplaga 
  
 % total 
  
 Upplaga 
  
 % total 
  
 Upplaga 
  
 % 
  
 upplaga 
  
 upplaga 
  
 Släkten Bonnier 
  
 285 200 
  
 71 
  
 440 100 
  
 74 
  
 154 900 
  
 54 
  
 Wallenbergsfären 
  
 100 700 
  
 56 
  
 116 800 
  
 60 
  
 16 100 
  
 16 
  
 Familjen Werner 
  
 232 000 
  
 77 
  
 231 000 
  
 86 
  
 -1 
  000 
  
 0 
  
 Familjen Hughes 
  
 91 000 
  
 79 
  
 -91 
  000 
  
 Arbetarrörelsen 
  
 69 300 
  
 67 
  
 72 500 
  
 77 
  
 3 200 
  
 5 
  
 SUMMA 
  
 708 900 
  
 77 
  
 113 600 
  
 15 
  
 Dagens Nyheter 
  
 285 200 
  
 71 
  
 300 600 
  
 80 
  
 15 400 
  
 5 
  
 Sydsvenska Dagbladet 
  
 91 000 
  
 79 
  
 108 100 
  
 87 
  
 17 100 
  
 19 
  
 Dagens Industri 
  
 31 400 
  
 33 
  
 31 400 
  
 Källa:  
 Bearbetning efter  
 TS-Boken 
  1979 och 1996. 
  
 54  
 Dagspressägarnas position på marknaden 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tabell 3.8 De nationellt spridda morgontidningarnas upplaga utanför 
  
 utgivningsområdet 1978 och 1995. 
  
 1978 
  
 1995 
  
 Förändring 1978– 
  
 95 
  
 Ägargrupp 
  
 Upplaga 
  
 % total 
  
 Upplaga 
  
 % total 
  
 Upplaga 
  
 % 
  
 upplaga 
  
 upplaga 
  
 Släkten Bonnier 
  
 117 300 
  
 29 
  
 153 700 
  
 26 
  
 36 400 
  
 31 
  
 Wallenbergsfären 
  
 79 100 
  
 44 
  
 78 100 
  
 40 
  
 -1 
  000 
  
 -1 
  
 Familjen Werner 
  
 68 000 
  
 23 
  
 38 700 
  
 14 
  
 -29 
  300 
  
 -43 
  
 Familjen Hughes 
  
 23 500 
  
 21 
  
 -23 
  500 
  
 Arbetarrörelsen 
  
 34 600 
  
 33 
  
 21 900 
  
 23 
  
 -12 
  700 
  
 -37 
  
 SUMMA 
  
 287 900 
  
 278 400 
  
 Shelton 
  500 
  
 -3 
  
 Dagens Nyheter 
  
 117 300 
  
 29 
  
 73 600 
  
 20 
  
 -43 
  700 
  
 -37 
  
 Sydsvenska Dagbladet 
  
 23 500 
  
 21 
  
 16 300 
  
 13 
  
 -7 
  200 
  
 -31 
  
 Dagens Industri 
  
 63 800 
  
 67 
  
 63 800 
  
 Källa:  
 Bearbetning efter  
 TS-Boken 
  1979 och 1996. 
 Bonniersfären har ökat sin täckning i landsorten i 25 regioner, framför allt i Skåne, och minskat i lika många, främst i Mälardalen. Dagens Nyheter har minskat över hela landet. Svenska Dagbladets täckning har varit relativt oförändrad.  
 Göteborgs-Posten 
  hade 1978 drag av en regiontidning med en täckning på  
 13–31 
  procent i åtta  
 re-gioner 
  i Västsverige. I genomsnitt har täckningstalen halverats fram till 1995 och i endast två regioner utanför Göteborg når tidningen en  
 täck-ning 
  över 10 procent. 
 Bakom storstadspressens tillbakagång i landsorten ligger åtminstone för ett par tidningar en medveten strategi att skära ner den olönsamma landsortsupplagan och i stället satsa sina resurser i och kring ut- givningsområdet. I vissa områden har troligen de lokala tidningarnas förbättrade bevakning av in- och utrikesnyheter, kultur, ekonomi etc. tillsammans med det ökade totala medieutbudet minskat behovet av en storstadstidning. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Dagspressägarnas position på marknaden  
 55 
  
 87 
  
 Luleå, Lycksele, Östersund, Härnösand, Gävle, Karlskoga, Karlshamn, Visby och Motala. I Bollnäs/Söderhamn, Avesta/Hedemora och Skara/Lidköping är konkurrensen jämn på  
  
 A-regionnivå, 
  men områdena består av två marknader med var sin dominerande tidning. 
  
 88 
  
 Årsredovisning för Östgöta Correspondenten 1994 och 1995. 
  
 89 
  
 Mediatrender 20/1994. 
  
 90 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-12-28. 
  Svenska Dagbladet  
 1996-12-23. 
  
 SOU 1997:92 
  
 55 
  
 4 
  
 Samverkansformer inom dagspressen 
  
 4.1 
  
 Redaktionell samverkan 
  
 Inom den svenska pressen har det sedan länge funnits olika former av samarbete kring redaktionellt material. På det opinionsbildande fältet har byråer med anknytning till de politiska partierna erbjudit tidningarna inom sin sfär material i form av cirkulärledare, krönikor, debattartiklar etc. Det av tidningarna kooperativt ägda Tidningarnas Telegrambyrå, TT, har sedan 1921 levererat både in- och utländska nyheter. FLT, ägt av borgerliga landsortstidningar, och  
 A-pressen 
  (numera Avisa Centralredaktion) har producerat specialartiklar och i viss utsträckning även nyhetsmaterial. De in- och utländska bilderna har pressen hämtat från några bildbyråer. Ett visst redaktionellt samarbete har även funnits mellan tidningar som ingått i samma koncern. Under det senaste åren har de olika formerna av redaktionellt samarbete genomgått stora förändringar. Nya samarbetsformer har prövats, nya aktörer har försökt 
 att slå sig in på marknaden, nya allianser har skapats etc. 
  
 4.1.1 
  
 Redaktionell samverkan på nationell nivå 
  
 TT har alltsedan verksamheten startade 1922 intagit en central position i den svenska pressen. Det utländska nyhetsmaterialet levereras i hu- vudsak av några stora nyhetsbyråer som TT samverkar med, men även av TT:s egna korrespondenter. Skeendet i Sverige bevakas av TT ge- nom huvudredaktionen i Stockholm och lokalredaktioner i Luleå, Sundsvall, Göteborg och Malmö. För nyheter med riksintresse från landsorten är TT även beroende av leveranser från de lokala tidningarna. Landsortspressen har således tre olika relationer till TT som ägare, kund och leverantör. 
 Under de senaste åren har TT varit utsatt för kritik från företrädare för landsortstidningar. Nyhetsbyrån har anklagats för att vara långsam 
  
 56  
 Samverkansformer inom dagspressen  
 SOU 1997:92 
  
 och dyr. Flera tidningar har övervägt andra alternativ för nyhetstjänsten och i ett fall har abonnemanget sagts upp. Satellitsändningarna som startades 1994 har kritiserats för att inte vara interaktiva.  
 91  
 Ett problem för TT är att deras kunder, landsortspress, storstadspress, privat lokal- radio och TV har olika krav som kan vara svåra att tillfredsställa sam- tidigt. Landsortstidningarna är exempelvis irriterade över att de måste lämna sina bästa nyheter till TT, som sänds i etermedierna innan de publiceras i tidningen 
 . 
  
 92 
  
 TT har försökt anpassa sig till förändringarna i mediesamhället. Kunderna erbjuds olika former av tilläggstjänster. Samarbetsavtal har slutits med Pressens Bild och Nielsen om leverans av bil- der och nyhetsgrafik. 
 93  
 TT:s nyhetssändningar i Sveriges Radio upp- hörde 1996 efter 71 år. T ill en viss del har bortfallet kompenserats av fler kunder inom den privata lokalradion. 
 Förenade Landsortstidningar AB (FLT) ägs av 71 tidningar, vilka enligt ett konsortialavtal skall vara ledande borgerlig landsortstidning. FLT förmedlar förutom redaktionellt material även annonser (se 4.2). Av ägarna hade 55 tidningar 1995 redaktionellt ab onnemang och 65 tidningar deltog i annonssamarbetet. 
 94  
 Metro har försökt att få abonnemang men kunder utanför ägarkretsen tas inte in. 
 95 
  
 Under de senaste åren har FLT utvecklat sina redaktionella service. Målsättningen är att erbjuda kunderna skräddarsydda tjänster som bättre än TT svarar mot landsortstidningarnas speciella behov. FLT producerar exempelvis färdigredigerade TV- och ekonomisidor. Ett an- 
 tal av tidningarna levererar nyheter med riksintresse till en databas som är tillgänglig för FLT:s abonnenter. Ett samarbete har byggts upp med den bonnierägda nyhetsbyrån Direkt, som är specialinriktad på affärs- nyheter. 
 96  
 Hösten 1997 kommer den stora tyska medie koncernen Gregory börja ge ut en  
 TV-bilaga, 
  som produceras av FLT. Tidningen kommer att erbjudasFLT:s kunder. 
 Hösten 1996 slogs FLT:s bildverksamhet samman med Svenska Dagbladets dotterbolag Pica Pressfoto. FLT köpte 25 procent av aktierna i det nybildade FLT Pica Bild AB med option att inom två år köpa ytterligare 15 procent av bolaget. Pica tog samtidigt över Reuters- agenturen från Pressens Bild. 
 97 
  
 Mot bakgrund av landsortspressens missnöje med TT och FLT:s utveckling av sina tjänster började det 1995 att föras diskussioner om att bygga ut FLT till en fullskalig nyhetsbyrå med utrikesnyheter, riks- dagsbevakning, nöjen, ekonomi, sport etc. FLT:s kunder skulle således få ett alternativ till TT  
 . 
  
 98  
 Om TT, som till 42 procent ägs av  
 FLT-tid- 
  ningarna, förlorade många landsortstidningar skulle företagets ekono- miska ställning undergrävas.  
 99  
 FLT beslöt dock vintern 1996 att lägga nyhetsbyråplanerna planerna på is, i första hand under ett år  
 . 
  
 100 
  
 SOU 1997:92 
  
 Samverkansformer inom dagspressen  
 57 
  
 Mariebergs dotterbolag Pressens Bild har en bildbyrå som säljer bil- der både från koncernens fotografer och från bildbyråer som man representerar. Företaget har som ovan nämnts ett samarbetsavtal med TT om dagliga bildleveranser. Pressens Bild förvärvade hösten 1996 konkurrenten Reportagebild, då ägt av två privatpersoner men dessför- innan ett dotterbolag till Aftonbladet. Pressens Bild förlorade vid sam- ma tid agenturen till Reuters men fick genom köpet av Reportagebild ta över kontraktet med AP. 
 101 
  
 Genom dessa rockader har de fyra av största bildbyråerna i Stock- holm reducerats till två som bildar var sitt block. Pica Bild säljer till Svenska Dagbladet och FLT, medan Pressens Bild har Moss tidningar och TT som kunder. Aftonbladet kommer i fortsättningen sälja sina bilder på egen hand. 
 Avisa Centralredaktion som ägs av åtta tidningar i den socialde- mokratiska sfären producerar bland annat färdiga in- och utrikessidor liksom börs- spel- och  
 radio-TV-sidor 
  samt featuresidor. Företaget er- bjuder även en  
 TV-bilaga 
  varje vecka. Kunderna återfinns både bland dags- och veckopressen. Sammanlagt kan en tidning ta in ett  
 60-tal 
  fär- digredigerade sidor frånAvisa per vecka. 
 Flera mindre byråer har partipolitisk anknytning. Den största är Hubbard berala Nyhetsbyrån, som ägs av sju liberala tidningar samt folkpartiet (19 procent). 
 102  
 Byrån som i första hand producerar ledare hade 1994 27 tidningar (24 liberala, två centerpartistiska och en moderat) som abonnenter. 
 103  
 Svenska Nyhetsbyrån kommer 1997 att omstruktureras till ett nätverk med ett antal skribenter som skall skriva samhällsrepor- tage, aktiekrönikor,  
 utrikes-, 
  debatt- och kulturmaterial. Byrån ägs av tio borgerliga tidningar, främst moderata, och säljer redaktionellt material till mellan 30 och 40 dagstidningar. 
 104  
 Centerpartiet äger en byrå PreCent, som förser ett trettiotal centertidningar med material. 
 Under de senaste åren har flera specialinriktade nyhetsbyråer startats. Nyhetsbyrån Direkt, ägd av Bonniers Affärsinformation, levererar affärsnyheter elektroniskt direkt till sina företagsabonnenter men också till FLT, Svenska Dagbladet och Sydsvenska Dagbladet. 
 105  
 Delphi Economic är huvudleverantör av börs- och ekonomisidor till 25 dagstidningar i Sverige. 
 106  
 Nielsen, Svenska Grafikbyrån och Bulls Presstjänst är tre byråer som erbjuder sina kunder nyhets- och featuregrafik. De två förstnämnda samarbetar med TT respektive FLT. 
 107 
  
 De två stora medieägarna, Bonniers och Browning, har gjort försök att komma in på marknaden för redaktionellt material. Bonniers äger som nämnts Pressens Bild och Direkt. Marieberg startade 1994 en re- portagebyrå, Riksreportage, som erbjöd sitt material både till koncer- nens tidningar och till externa kunder. Byrån hade bland annat ett 
  
 58  
 Samverkansformer inom dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 omfattande samarbete med FLT. Vid årsskiftet 1996/97 lade Gilmore ner företaget, sedan Dagens Nyheter, Expressen och Sydsvenska Dag- bladet dragit sig ur projektet. En del av verksamheten kommer att fort- sätta i Nya Riksreportage ägt av Price.  
 108 
  
 Kinneviks magasin På TV konkurrerade en period med TT som leverantör av  
 TV-tablåer, 
  men verksamheten lades ner.  
 109  
 Koncernen äg- de också en kortare tid artikeldatabasen World Report som såldes till 
 110 
 International News Service. 
  
 4.1.2 
  
 Redaktionell och teknisk samverkan på koncernnivå 
  
 Inom den svenska landsortspressen finns ett antal företag som byggt upp tidningskedjor genom företagsförvärv (se 1.1 och 1.2) De uppköpta tidningarna drevs i regel vidare som självständiga företag med egna redaktioner, annonsavdelningar och tryckerier. Under de senaste åren har dock tidningskoncernerna i allt större utsträckning börjat samordna verksamheten på det redaktionella och tekniska planet. 
 Nya  
 Wermlands-Tidningen-koncernen 
  startade 1988 en nyhetsbyrå, Nyhetsgruppen. Byrån s yndikerar ett hundratal 
 111  
 artiklar i veckan ut till koncernens tolv tidningar. Det rör sig om sport, ledare, kultur, nöje, debattinlägg, recept,  
 TV-artiklar, 
  naturkrönika etc. Tidningarna är sam- manknutna via en databas som gör det möjligt att byta material med varandra. Nyhetsgruppen gör även färdiga sidor som är t illgängliga inom 
 112 
 hela koncernen. 
 Tryckningen av Bradford samtliga sju tidningar i Värmland flyttades till Karlstad 1996 i samband med att Nya Wermlands- Tidningens nya tidningshus togs i drift 1996. 
 113  
 Tryckeriet har även kapacitet att trycka koncernens tidningar i Västergötland, även om detta inte är aktuellt för närvarande. Tidningsverksamheten i Värmland omorganiserades 1996/97. Två nystartade dotterbolag tog över tidningsutgivningen i östra respektive västra delen av länet, medan huvudtidningen, Nya  
 Wermlands-Tidningen, 
  även i fortsättningen ges ut av moderbolaget. 
 114  
 I Östra Wermlands Lokaltidningar med Filipstads Tidning, Nya  
 Kristinehamns-Posten 
  och Karlskoga Tidning räknar ledningen med att kunna göra betydande rationaliseringsvinster genom 
 115 
 samordning av bland annat det redaktionella arbetet.  
 Herenco-koncernen 
  flyttade vid årsskiftet 1994/95 fram sin posi- 
 tioner genom att helt överta Skövde Nyheter, som företaget tidigare ägt tillsammans med Nya Lidköpings Tidning.  
 116  
 Koncernens verksamhet i Västergötland har därefter samordnats. De fyra tidningarna i Väster- götland, Falköpings Tidning, Skara  
 Tidning-Skövde 
  Nyheter och Väst- 
  
 SOU 1997:92  
 Samverkansformer inom dagspressen  
 59 
  
 göta-Bladet 
  överfördes 1996 t ill ett nybildat bolag, Västgöta Tidningar AB. Tidningarna samordnar sin redigering med gemensamma läns- börs- radio- och  
 TV-sidor, 
  men med egna förstasidor och eget lokalt material. De gemensamma sidorna och annonserna kommer att nå cirka 46 000 prenumeranter, mer än dubbelt så många som främste konkurrenten Brown Läns Tidning. Tryckningen av de fyra tidningarna flyttades till Fox tryckeri i Jönköping samtidigt som de övergick från tabloid till fullformat.  
 117  
 Falköpings Tidning och Västgöta- Bladet ökade 1996 periodiciteten från fyra nummer t ill sex nummer i veckan. 
 Inom VLT har koncernens två tidningar i Västergötland, Elfsborgs Läns Allehanda och Trollhättans Tidning en gemensam redaktionsled- ning och ett omfattande redaktionellt samarbete med utbyte av artik 
 -  
 lar. 
 118  
 I Västmanland har samtliga tidningar förutom Vestmanlands Läns Tidning sammanförts till ett nybildat bolag, Ingress Media. De fyra tidningarna Bärgslagsbladet, Arboga Tidning, Sala Allehanda, Fa-  
 gersta-Posten 
  samt Avesta Tidning har gemensam ledning och samarbetar redaktionellt med vissa gemensamma sidor. Tidningarna delar även på en ledaravdelning med två anställda  
 . 
  
 119 
  
 Ledningarna för Vestmanlands Läns Tidning och Ingress Media vill att redaktionerna skall få tillgång till varandras material före publice- ring, något som journalisterna har motsatt sig. Tidningsledningarna an- ser att ett utbyte är det enda sätt höja kvaliteten på respektive tidnings länsmaterial. Journalisterna menar att lokaltidningarnas långsiktiga utveckling hotas. I praktiken skulle lokaltidningarna komma att fungera 
 120 
 som lokalredaktioner till länstidningen. 
 Inom Sydostpress har det sedan tidigare funnits ett dotterbolag, Textbolaget Sydostpress AB, som producerar och köper gemensamt featurematerial för koncernens tidningar.  
 121  
 Våren 1997 beslöt led- ningen att i grunden omorganisera koncernen. Verksamheten som tidi- gare drivits i tre dotterbolag för vardera Barometern, Blekinge Läns Tidning och Smålandsposten förs över i fyra nya dotterbolag för tid- ningsrörelsen, tryckerierna, distributionen och nya medier. Ansvaret för de tre tidningarna övertas av en publisher. Tidningsstyrelserna försvin- ner och ersätts av lokala råd utan juridisk makt. Smålandspostens chefredaktör West lämnade tidningen hösten 1996 på grund av att han motsatte sig samarbetsplanerna. Liksom tidningens journalister menade han att förändringarna kommer försämra den lokala för- ankringen. och att det är bra med gemensamma sidor och annat, men den redaktionella integriteten måste bibehållas.  
 122 
  
 Dalarnas Tidningar byggde vintern 1997 upp en länsredaktion som skall bevaka landstinget, länsrätten och andra institutioner och organi- sationer i länet på uppdrag av de fyra tidningarna i koncernen. 
 123 
  
 60  
 Samverkansformer inom dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 Redaktionell samverkan kan som synes ta sig många olika former från artikel- och bildleveranser, över färdigredigerade specialsidor till gemensamt material för hela tidningen utom det rent lokala stoffet. 
 Den ökade användningen av syndikerat material har gett upphov till debatt inom tidningskretsar. Färdiga TV- eller spelsidor har inte för- anlett några större invändningar. Däremot har meningarna gått isär beträffande gemensamma in- och utrikessidor. Kritikerna har pekat på att nyhetsvärderingen kan variera mellan olika landsändar. Exempelvis kan trafikfrågor som Höga Kustenbron, Dennisleder och Öresundsbron vara intressenta för respektive region men tämligen oväsentliga för övriga delar av landet. Centralt producerade nyhetssidor koncentrerar dessutom ytterligare nyhetsbedömningen till några få redaktioner i Stockholm. Försvararna av de färdiga sidorna framhåller att inköpen frigör resurser för en lokal och regional nyhetsbevakning. Om man vill modifiera en färdig sida går det lätt att göra med modern teknik. 
  
 4.2 
  
 Annonssamverkan 
  
 Tidningsföretagen har sedan länge erbjudit sina annonsörer möjlighet till samannonsering i flera tidningar. Inom landsortspressen bildades på riksnivå  
 A-pressens 
  Samannons 1967, bestående av 19 tidningar, och  
 FLT-Riks 
  1976 med 66 deltagande tidningar. 
 124  
 Regionala annons- kombinationer fanns redan sedan tidigare. I dag finns ett fyrtiotal samannonseringspaket på dagstidningsmarknaden.  
 125  
 Vilken betydelse kan ägarsamband ha för uppb yggandet av samannonserings- kombinationer? 
  
 4.2.1 
  
 Tidningstyp/tidningsstorlek 
  
 Tidningens storlek och typ förefaller vara avgörande för vilket riksannonspaket den tillhör (tabell 4.1). De tre stora morgontidningarna i storstäderna, Dagens Nyheter,  
 Göteborgs-Posten 
  och Sydsvenska Dagbladet, samverkar i ett riksannonspaket, City samt i en gemensam databas för rubrikannonser D@gs på Internet. De fyra kvällstid- ningarna erbjuder sina annonsörer kombinationen Impact. Numera finns ett ägarsamband mellan Dagens Nyheter och Sydsvenska Dagbladet och mellan Expressen och Kvällsposten, men samarbetet mellan storstadstidningarna byggdes upp föreMariebergs köp. 
 Sex av de största landsortstidningarna, Nerikes Allehanda, Norr- köpings Tidningar, Nya  
 Wermlands-Tidningen, 
  Upsala Nya Tidning, Vestmanlands Läns Tidning och Östgöta Correspondenten, har ett ge- 
  
 SOU 1997:92 
  
 Samverkansformer inom dagspressen  
 61 
  
 mensamt annonspaket för riksannonsörer, nämligen Stormarknadspress. De ingående tidningarna är disparata både beträffande ägare och politisk inriktning. Den gemensamma nämnaren är deras ställning på marknaden som stor landsortstidning. 
 Tabell 4.1 De större samannonseringspaketens försäljning 1996. Mkr. 
  
 Samannonseringspaket 
  
 1996 
  
 Förändring 1995- 
  
 96 % 
  
 Impact 
  
 307 
  
 36 
  
 FLT Riks 
  
 250 
  
 -12 
  
 City 
  
 u s 
  
 Stormarknadspress 
  
 158 
  
 -11 
  
 Riksmedia 
  
 55 
  
 -20 
  
 Heta Skåne 
  
 49,5 
  
 Shelton 
  
 Källa  
 : Mediatrender 1/1997 och 2/1997 . 
 De flesta borgerliga landsortstidningar utanför Stormarknadspress samverkar i FLT Riks, som 1995 omfattade 65 tidningar. Ett undantag utgör Helsingborgs Dagblad, som valt att lämna FLT till förmån för samverkan med Arbetet i annonspaketet Heta Skåne. Alla socialdemo- kratiska morgontidningar, förutom Arbetet, samt några mindre  
 tid-ningar 
  utanför den socialdemokratiska sfären samarbetar i Riksmedia. 
  
 4.2.2 
  
 Regional samverkan 
  
 Med ägarsamband 
 Flera av de större tidningskoncernerna som Nya  
 Wermlands-Tidningen, 
  Burton, VLT och Dalarnas Tidningar har byggts upp genom att ägarna införlivat tidningar belägna runt den ursprungliga tidningen. De tidningar i respektive koncern som verkar i samma region samverkar i annonspaket. Däremot erbjuder varken Nya  
 Wermlands-Tidningen, 
  Herenco eller VLT samannonsering för hela koncernen, dvs. även för de tidningar som utkommer utanför den ursprungliga regionen. 
 Geografiskt sammanhållna tidningsgrupper som S ydostpress, Nerikes  
 Allehanda-koncernen, 
 Eskilstuna-Kuriren, 
  Borås Tidning och Norrköpings Tidningar erbjuder annonsörerna samannonseringsmöj- ligheter. De fyra tidningarna i Gefle  
 Dagblad-koncernen 
  samarbetar med Västernorrlands Allehanda i Media Industrikusten, de två största dessutom med  
 Västerbottens-Kuriren 
  i Stora Norrland. De socialde- 
  
 62  
 Samverkansformer inom dagspressen 
  
 SOU 1997:92 
  
 mokratiska tidningarna har åtta olika regionala kombinationer för sina annonsörer. 
 Ej ägarsamband 
 Det finns en lång rad regionalt förankrade samannonseringspaket där det inte förekommer något ägarsamband och/eller politisk samhörighet mellan de samverkande tidningarna. De största utgörs av FLT:s tid- ningar som samverkar i sex olika regionala annonspaket. Norrgruppen med två liberala stiftelseägda, en moderat stiftelseägd samt en cen- terpartiägd tidning kan tas som exempel på samverkan över de politiska sfärgränserna. Sydsvenska Dagbladets samarbete med Skånska Dag- bladet är ett annat. 
  
 4.2.3 
  
 Politiska grupperingar 
  
 De olika annonspaketen kan i stort delas in i två gr upper med borgerliga respektive socialdemokratiska tidningar. En viss uppluckring kan dock skönjas. Riksmedia omfattar som ovan nämnts även tidningar utanför den socialdemokratiska sfären. Arbetet Nyheterna Väst och Värmlands Folkblad ingår i den av borgerliga tidningar dominerade Storvästen. Arbetet Nyheterna och Helsingborgs Dagblad samarbetar i Heta Skåne. 
 Bland de borgerliga tidningarna finns inga partipolitiskt bundna annonspaket. Varken Centertidningar eller Högerns Förlagsstiftelse, båda koncerner med tidningar över hela landet, har något sam- annonseringsalternativ. Inte heller bland de många tidningarna i den s.k. "liberala sfären" förekommer någon annonssamverkan över ägar- gränserna utan sfärens tidningar samarbetar med andra borgerliga tidningar i en rad olika kombinationer. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Samverkansformer inom dagspressen  
 63 
  
 91 
  
 Pressens Tidning 16/1995. 
  
 92 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-01-19. 
  Dagens Nyheter  
 1996-01-20. 
  
 93 
  
 Pressens Tidning 16/1994. Mediatrender 9/1995. Pressens Tidning 9/1995. Resumé 19/1995. 
  
 94 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-01-19. 
  
 95 
  
 Resumé 4 Torsdag 1996. 
  
 96 
  
 Pressens Tidning 1/1995. Resumé 7/1995 och 4 Torsdag 1996. 
  
 97 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-10-04. 
  Pressens Tidning 17/1996. Mediatrender 16/1996. 
  
 98 
  
 Mediatrender 13/1995. Pressens Tidning 13/1995. 
  
 99 
  
 Resumé 38/1995. Pressens Tidning 15/1995. 
  
 100 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-01-19. 
  Dagens Nyheter  
 1996-01-20. 
  
 101 
  
 Pressens Tidning 19/1996. 
  
 102 
  
 Padilla och Mathews, Vem äger vad i svenska massmedier? s. 169. 
  
 103 
  
 Pressens Tidning 1/1994. 
  
 104 
  
 Pressens Tidning 10/1994 och 16/1994. Mediatrender 20/1996. 
  
 105 
  
 Mediatrender 3/1993. Pressens Tidning 1/1995. 
  
 106 
  
 Mediatrender 1/1997. 
  
 107 
  
 Mediatrender 2/1997. 
  
 108 
  
 Pressens Tidning 1/1997. 
  
 109 
  
 Pressens Tidning 7/1994. Resumé  
  
 1996-02-15. 
  
 110 
  
 Pressens Tidning 14/1995. Svenska Dagbladet  
  
 1995-10-25. 
  Pressens Tidning 20/1995. 
  
 111 
  
 Det framgår inte om det enbart rör sig om artiklar från koncernens tidningar eller om även extern material är inräknat. 
  
 112 
  
 Årsredovisning för Nya  
  
 Wermlands-Tidningen 
  1994. 
  
 113 
  
 Pressens Tidning 13/1995. 
  
 114 
  
 Mediatrender 3/1996. Tidningarnas Tidning 1/1996 . Årsredovisning för Nya  
  
 Wermlands-Tidningen 
  1996. 
  
 115 
  
 Pressens Tidning 20/1996. 
  
 116 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1994-12-09. 
  
 117 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-03-26 
  
 118 
  
 Journalisten 11/1995 
  
 119 
  
 Mediatrender 12/1995. 
  
 120 
  
 Pressens Tidning 2/1997. 
  
 121 
 Årsredovisning för Sydostpress i Kalmar AB 1994 s 18 
  
 122 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-09-08. 
  Pressens Tidning 13/1996 och 3/1997. 
  
 123 
  
 Mediatrender 2/1997. 
  
 124 
  
 White, S.,  
 Pressen, reklamen och konkurrensen  
 1935–1978, 
 s. 227 not 5. 
  
 125 
  
 TS-Boken 
  
  1994. Pressens Tidning 16/1993. 
  
 SOU 1997:92 
  
 63 
  
 5 Radioägare 
  
 5.1 
  
 Public serviceradio 
  
 Sveriges Radio AB (tidigare AB Radiotjänst) ägdes från starten 1925 av olika intressentgrupper i det svenska samhället, från 1966 av folk- rörelserna (60 procent), näringslivet (20) och pressen (20). Aktieägarna utsåg fem styrelseledamöter, staten lika många samt styrelseordfö- randen. Sveriges Radio AB omorganiserades 1978 till en koncern med fyra programbolag/dotterbolag för television, riksradio, lokalradio och utbildningsradio/TV. Radioverksamheten delades upp på två bolag, Sveriges Riksradio AB och Sverige Lokalradio AB. 
 Riksdagen beslöt 1992 att Sveriges Radi okoncernen skulle ombildas till tre självständiga aktiebolag, varvid de två radiobolagen samman- fördes till ett nybildat bolag Sveriges Radio AB. Ägandet av den tidi- gare koncernen övertogs 1994 av tre nybildade stiftelser, en för vardera bolaget. Stiftelserna styrelser hade identisk sammansättning och utsågs av regeringen på förslag av de politiska partierna i riksdagen. 
 De tre stiftelserna sammanfördes 1997 t ill en stiftelse, Förvaltnings- stiftelsen för Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB och Sveriges Utbildningsradio AB, med en styrelse som liksom tidigare utses av re- geringen. Därmed har i princip den gamla modellen med ett ägarsam- band mellan programbolagen återinförts. Programbolagen skall vara sjävständiga gentemot moderstiftelsen och medelstilldelningen sker som tidigare direkt till programbolagen. Sveriges Radios och de andra programbolagens styrelseordförande utses av regeringen, medan de övriga ledamöterna utses av ägaren, dvs. stiftelsen. 
 De tre kanalerna i Riksradion hade var sin bestämda karaktär, P1 var talkanal, P2 blandade konstmusik med utbildnings- och minoritets- prgram, P3 lätt musik. Lokalradion sände till en början i s.k. fönster i P3, men byggde  
 1987 
 - 
 89 
  ut verksamheten med sändningar i 25 egna lokala kanaler. Vid sammanslagningen av bolagen 1993 behöll P1 och P2 sin inriktning, medan P3:s och P4:s utbud av lätt musik åldersdiffe- rentierades. P3 inriktade sig på ungdomen. P4 sände i huvudsak lokala program med ett musikval som skulle attrahera äldre lyssnare. När den 
  
 64  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 kommersiella lokalradion startade (se nedan) kom den med sitt musikutbud att framför allt att konkurrera med P3 om lyssnarna. 
  
 5.2 
  
 Privat lokalradio 
  
 När den privata lokalradion introducerades 1993 var regeringens principiella utgångspunkt "att så långt det är tekniskt möjligt skapa förutsättningar för en fri radio." Liksom på andra delar av mass- medieområdet skulle det vara "de olika aktörernas sak att, utan en långtgående myndighetsreglering, bestämma hur verksamheten skall läggas upp."  
 126 
  
 De regler som sattes upp uppgavs vara helt betingade av den begränsade tillgången på sändningsfrekvenser. Regelverket skulle utformas "så att självständiga, lokalt förankrade radiostationer främjas." För att väsentligt öka antalet självständiga röster infördes regeln att en person, fysisk eller juridisk, inte får inneha mer än ett tillstånd. Ytterligare en begränsning är att tillstånd inte får ges till "den som ger ut dagstidning eller den som har ett bestämmande inflytande i ett företag som ger ut en dagstidning eller till företag i vilket någon av de nämnda har ett bestämmande inflytande." Enda kravet på innehållet är att tillståndsinnehavaren under minst en tredjedel av sändningstiden per dygn sänder "program som har framställts särskilt för den egna verksamheten." 
 127 
  
 Lagens utformning ledde till att aktörer som ville etablera sig på flera delar av den privata radiomarknaden valde att uppträda under olika juridiska personer. Likaså bildade de tidningsföretag som ville gå in på marknaden bolag, där de ingick som minoritetsägare. Bulvaner har i flera fall använts för att ropa in de koncessioner, som senare överförts till nybildade bolag. 
 De manövrer de större aktörerna vidtog för att uppfylla lagens krav har medfört att ägarstrukturen på den privata lokalradiomarknaden kommit att bli komplicerad. Bakom de officiella innehavarna av koncessioner döljer sig en rad bolag med i många fall samma ägare. Dessutom är inte tillståndshavarna ensamma aktörer på marknaden utan där finns även nätverksbolag för produktion av allmänna program, producenter av riksnyheter, försäljningsbolag för riksannonser, lokala produktionsbolag, producenter av lokala nyheter, försäljningsbolag för lokalannonser samt produktionsbolag för radioreklam. En koncessionsinnehavare kan i princip lägga ut hela produktionen på upp till  
 sex–sju 
  skilda underentreprenörer. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 65 
  
 5.2.1 
  
 Nätverksbildningar  
  
 1993–1994 
  
 Under den privata lokalradions första verksamhetsår 1993/94 utkristalliserades fem grupper, SRU/Rix, SRAB/City, SDR/Z, Annons- bolaget Radio/Fox samt  
 NRJ/Energy-gruppen, 
  som byggde upp 
 128 
 olika typer av nätverk med annons- och/eller programsamverkan. 
 I  
 SRU/Rix-gruppen 
  samarbetade en rad borgerliga dagstidningar som skaffade sig ägarintressen i stationer på sina utgivningsorter. SRU var ett utvecklingsbolag ägt av några av tidningarna, medan Rix  
 ut-gjorde 
  namnet på stationerna i nätverket. Stampen startade ett  
 pro-grambolag, 
  Produktions AB Göteborg, med en egen nyhetsredaktion, som försåg nätverket med program. Annonsförsäljning på riksnivå  
 om-besörjdes 
  av ett bolag, som ägdes av  
 SRU-gruppen. 
  På den lokala marknaden svarade i regel respektive tidning för annonsverksamheten. 
 SRAB, ägt av Svenska Dagbladet och Scandinavian Broadcasting System, byggde upp ett annonsnätverk för en rad stationer. Svenska Dagbladet, Scandinavian Broadcasting System, Fria Media och lokala entreprenörer ingick i olika konstellationer som ägare för de flesta stationerna i nätet. Kanalerna samarbetade inte på programsidan. 
 Kinnevik med sitt medieföretag Modern Times Group (MTG) skapade ett sammanhållet nätverk, Z Radio. Programmen producerades centralt, reklamen såldes av Kinneviks annonsbolag Airtime och samarbetspartnern SDR. Lokala franchiseföretagare svarade för den lokala annonsförsäljningen. 
 Bonniersfären byggde upp ett annonsnätverk kring Annonsbolaget Radio, som bestod dels av Bonniers egna  
 Megapol-stationer 
  dels av fristående stationer. Huvuddelen av Megapols program proucerades av ett bonnierägt bolag. 
 Det franska radiobolaget NRJ nådde snabbt framgångar med sin  
 Energy-station 
  i Stockholm och förvärvade därefter ett tjugotal tillstånd över hela landet. Programmen producerades centralt i Stockholm, medan annonser såldes av Riksmedia (se 4.2). 
 Så gott som alla stationer ingick i något av de fem annonsnätverken. Rix, Z Radio, Fox och Energy bildade var sitt programnätverk med i stor utsträckning centralt producerade program. Kravet på "program som har framställts särskilt för den egna verksamheten" tillgodosågs i huvudsak genom att  
 CD-växlare 
  laddades lokalt för sändning under nätterna. Lokalt framställda program förekom främst hos SRAB:s stationer, hos ett par stationer i Östergötland och Södermanland samt hos några nischkanaler i Stockholm. 
  
 66  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 5.2.2 
  
 Förändringar mellan nätverk 1995  
  
 - 
 1996 
  
 Trots att nätverken genom att samordna stationernas program- verksamhet och reklamförsäljning försökte minska kostnaderna gick de flesta kanaler med stora förluster. Det var därför naturligt att de stora aktörerna på radiomarknaden började undersöka möjligheter till sam- verkan eller sammanslagning mellan olika nätverk. 
 Samarbete mellan NRJ och Rix 
 Hösten 1994 gick NRJ med  
 Energy-stationerna 
  och ägarna t ill SRU/Rix- nätet in i ett omfattande samarbete. Parterna bildade ett nytt försäljningsbolag för den nationella annonseringen för båda näten, medan Rix samarbetspartners skulle ta hand om den lokala för- säljningen. NRJ avvecklade samtidigt sina förbindelser med Riksmedia. Nyheterna skulle levereras av Rix nyhetsredaktion i Göteborg. Parterna skulle även gå in som delägare i varandras huvudbolag. På pro- gramsidan planderades ingen samverkan utan de två näten skulle inrikta sig på var sin målgrupp.  
 129 
  
 Samarbetet på annonsområdet, som var den centrala delen i överenskommelsen, kom dock att fungera dåligt.  
 130  
 Hösten 1995 övertog NRJ helt ägandet i säljbolaget som samtidigt bytte namn till NRJ Media. 
 131  
 När SRU/Rix inledde sitt samarbete med Z Radio (se nedan) anklagades gruppen av NRJ för avtalsbrott.  
 132  
  
 Försäljnings-samarbetet 
  mellan NRJ Media och SRU/Rix sades upp med omedelbar verkan i november 1995. 
 133 
  
 Bonniers förvärv av stationer i  
 Rix-nätet 
  
 Bonnierägda Fox köpte i december 1994 Radio National och blev därigenom delägare i fem stationer i  
 Rix-nätet, 
  nämligen Radio Rix i Luleå, Skellefteå, Eskilstuna och Malmö samt Vinyl i Stockholm.  
 134  
 Den sistnämnda stationen var till hälften ägt av Expressen och endast löst knuten till  
 Rix-nätet, 
  varför den utan större problem kunde föras in helt i Bonniersfären. 
 SRU hävdade att de fyra  
 Rix-stationerna 
  var knutna till deras nät och inte kunde gå över till Annonsbolaget Radio. Efter en längre tids strid lyckade parterna komma överens om en lösning. Z Radio tog över frekvensen i Malmö. Fox fick i gengäld Classic Radios frekvens i Göteborg, behöll frekvensen i Eskilstuna och sålde frekvenserna i Skellefteå och Luleå till Z Radio.  
 135 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 67 
  
 Sammanslagning av P6/Z Radio och Rix 
 Hösten 1996 bröt SRU/Rix som ovan nämnts sitt samarbete med NRJ/Energy och slog i stället samman sitt nät med Kinneviks P6 (tidigare Z Radio). Det nya nätet började sända under samma stations- namn Rix från 25 lokalradiostationer som når 62 procent av Sveriges befolkning. Annonsförsäljningen på riks- och regionalplanet ombesörjs av Kinneviks bolag Airtime Radio, på lokalplan av SDR eller lokal- tidningar. MTG:s radioprogrambolag i Stockholm ansvarar för hela produktionen och TV 3 Direkt levererar nyheter. Produktionsbolaget i 
 136 
 Göteborg lades ner inklusive nyhetsredaktionen. 
 Sammanslagning av Bonniers och Fria Medias annonsnätverk 
 Sommaren 1996 bildade Bonniers och Fria Media ett nytt till lika delar ägt annonsbolag, Radiobokningen, som övertog försäljningen för Annonsbolaget Radios samtliga stationer samt SRAB:s stationer, för- utom de i storstäderna. Radiobokningen täcker med sina trettio kanaler alla större orter förutom Sundsvall och Umeå.  
 137 
  
 5.2.3 
  
 Nätverk 1997 
  
 NRJ 
 Det franska radioföretaget NRJ S.A. har byggt upp ett nät som omfattar 21 stationer. Företaget är börsnoterat, men styrelseordföranden Mcpherson Baudecroix innehar aktiemajoriteten. Förutom i Sverige driver NRJ radioverksamhet i Frankrike, Tyskland, Belgien, Schweiz och Finland. Målsättningen är att hålla samma format i alla länder, så att lyssnaren skall hitta sin  
 Energy-station 
  var hon än befinner sig i Europa. 
 138 
 Omsättningen uppgick 1995 till cirka 950 miljoner kronor. 
 NRJ äger tillsammans med sina partners, ett par franska bolag och ett par personer i den svenska företagsledningen, arton av stationerna. I Malmö förvärvade minoritetsägaren Skånska Dagbladet en tredje parts aktiepost och kom därigenom i majoritetsställning. NRJ hävdade att säljaren inte tagit hänsyn till att hembudsskyldighet förelåg.  
 139  
 Konsum Väst har aktiemajoriteten i stationen i Göteborg. I Umeå hyr NRJ ett tillstånd av  
 Västerbottens-Kuriren, 
  som via ett dotterbolag sköter den lokala annonsförsäljningen för både Energy och Rix. 
 Den svenska verksamheten samordnas i NRJ:s dotterbolag RBS Broadcasting AB, som leds i nära kontakt med koncernledningen i Frankrike. Stationerna förses med program som produceras av RF 
  
 68  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Martinez. Fyra timmar per dag sänds regionala program från de tre storstäderna. Det helägda NRJ Media svarar för den nationella annonsförsäljningen. NRJ kritiserades de första åren för att deras stationer hade en mycket svag lokal anknytning. Under 1996 inleddes därför ett samarbete med ett tiotal företag på den lokala marknaden, som Skånska Dagbladet, Sydöstran, Östra Småland, TV4 Halland, TV Fyrstad,  
 Dala-Demokraten 
  och Gotlands Allehanda. Dessa säljer annonser på den lokala marknaden och levererar lokala nyheter till stationernas två dagliga nyhetssändningar, där TT svarar för det övriga materialet. 
 140 
  
 Rix 
 Det nya  
 Rix-nätets 
  ursprung i två äldre nätverk återspeglas i de tjugofem stationernas ägarstruktur. Tolv av bolagen kontrolleras av lokala dagstidningsföretag, elva av Stenbecksfären, medan båda ägar- grupperna är representerade i två bolag. I praktiken spelar dock Kinnevik en nyckelroll i nätverket genom att även äga de bolag som producerar program och nyheter samt det bolag som svarar för den nationella annonsförsäljningen. Några stationer har lokala programblock, men de flesta sänder enbart det centralt producerade programmet. 
 Gefle  
 Dagblad-koncernen 
  har i samarbete med två andra tidningar byggt upp en kedja med fyra stationer längs södra Norrlandskusten. På västkusten kontrollerar Stampen, Hallandsposten och Borås Tidning i olika ägarkonstellationer fyra stationer.  
 Västerbottens-Kuriren 
  och Vestmanlands Läns Tidning är två andra tidningar som har  
 engage-mang 
  i flera olika radioverksamheter. Kravet i lagen att en dagstidning inte får ha ett bestämmande inflytande har uppfyllts genom att man i det tillståndsägande bolaget tagit in köpmanna- eller idrottsföreningar eller andra företag som delägare, medan driften av stationerna i flera fall överlåtits till av tidningarnahelägda bolag. 
 Kinnevik drev vid sidan av Z  
 Radio-nätet 
  två kanaler med inriktning på klassisk musik, Classic Radio i Stockholm och Göteborg. Stationen i Stockholm konverterades våren 1996 till en ungdomsinriktad kanal, Power 106, med formatet Dance/Adams. 
 141  
 Frekvensen i Göteborg, som Stewart av Stampen, övertogs som ovan nämnts av Fox. 
 Vid bildande av det nya  
 Rix-nätet 
  kom intressenterna att få tillgång till två frekvenser i Göteborg, varav Stampens station fortsatte att sända Rix, medan Kinneviks station började återutsända den norska riks- täckande radiokanalen P4 Radio Pruitt, i vilken Kinnevik är 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 69 
  
 delägare. I Sundsvall övertog SRU det andra tillståndet och kommer att starta sändningar fristående från  
 Rix-nätet. 
  
 Bonniersfären 
 Bonnierföretagen kontrollerar de tretton stationer som ingår i Megapols nätverk samt ytterligare en station, Radio Vinyl, i Stockholm. I de flesta radiobolagen delas ägandet lika mellan Bonnierföretagen och tre le- dande chefer i koncernen. Den gotländska stationen Radio Four intar en särställning genom att lokala intressenter, bland annat Gotlands Tid- ningar, innehar aktiemajoriteten. 
  
 Megapol-stationerna 
  sänder ett tre timmar långt lokalt producerat morgonblock, Radio Four sänder ytterligare fem timmar lokalt. Under resten av dygnet sänds i huvudsak program från Stockholm  
 pro-ducerade 
  av Radioprogramföretaget Megapol. Nyheter levereras av TT. Hösten 1996 nästan halverade Fox antalet nyhetssändningar för att kunna skapa ett bättre musikflöde genom färre avbrott.  
 142  
 Radio Vinyl står helt utanför programsamarbetet i Megapolnätet. Samtliga kanaler ingår i Radiobokningens annonsnätverk. 
 Fria Media 
 Fria  
 Media-gruppen 
  har sitt ursprung i Stiftelsen Högerpressen i Jönköpings län, som bildades 1943 och då övertog tidningen Smålands Allehanda. När tidningen förvärvades av  
 Jönköpings-Posten 
  1962 erhöll stiftelsen likvid i form av aktier i Herenco, som 1993 såldes t ill familjen Cooper för 72 miljoner kronor. Namnet ändrades till Stiftelsen Fria Media och det frigjorda kapitalet satsades bland annat på privat lokalradio. 
 143 
  
 Fria  
 Media-gruppen 
  är majoritetsägare i Radio Match i J önköping och har ägarintressen i ytterligare nio stationer, varav störste delägare i åtta. Sedan Scandinavian Broadcasting System och Svenska Dagbladet sålt sina andelar (se nedan) är Fria Media ende ägaren med andelar i fler än två stationer. I Växjö, Kalmar, Blekinge och Helsingborg är de lokala tidningarna Smålandsposten, Barometern, Blekinge Läns  
 Tid-ning 
  respektive Helsingborgs Dagblad delägare. Andra lokala  
 in-tressenter, 
  i några fall stationsledningen, finns i ägarkretsen i  
 Ny-köping, 
  Linköping, Växjö, Kalmar, Blekinge, Borås och Karlstad. I Uppsala driver Upsala Nya Tidning Radio 1, som  
 tillhörRadio-bokningen. 
  
 I samband med att Svenska Dagbladet 1996/97 avvecklade alla sina intressen inom radiobranschen övertog intressenter i Fria  
 Media-sfären 
  
 70  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 tidningens minoritetsandelar i åtta landsortsstationer i det tidigare  
 SRAB-nätet  
 .144 
  
 Fria Media och dess partners sålde 1996 Radio City i Gävle till Bonniers, som konverterade stationen till  
 enMegapol-kanal 
 .145 
  
 Samtliga stationer i Fria  
 Media-sfären 
  ingår i Radiobokningens 
 nätverk för nationell reklamförsäljning. I några fall erbjuder stationerna lokala annonspaket tillsammans med de tidningar som är delägare.  
 146  
 Stationer i närliggande regioner (sydöstra Sverige respektive Jönköping, Borås och Värnamo) har regionala annonspaket och en samordnad marknadsföring.  
 147  
 Något programsamarbete för hela gruppen förekommer inte, däremot samverkar närbelägna stationer. Samtliga stationer hämtar sina riksnyheter från TT. I flera fall har  
 sta-tionerna 
  egen lokal nyhetsbevakning. 
 Scandinavian Broadcasting System 
 Scandinavian Broadcasting System (SBS) koncentrerade hösten 1995 sin radioverksamhet till  
 City-stationerna 
  i Stockholm, Göteborg och Malmö. Andelarna i Helsingborg, Linköping, Borås, Karlstad och Jönköping såldes till de övriga delägarna.  
 148  
 Svenska Dagbladets  
 an-delar 
  i City- stationerna i Stockholm och Malmö såldes 1996 till SBS respektive  
 G-E 
  Cityradio i Göteborg. SBS är därmed ensamägare till Radio City i Stockholm och äger tillsammans med Byrd  
 G-E:s 
  Programutveckling Citystationerna i Göteborg och Malmö. 
 Våren 1996 såldes den irlandsägda stationen Klassiska Hits t ill The Daily Mail Group (75 procent) och Scandinavian Broadcasting System (25 procent). The Daily Mail Group Ltd är ett av Englands största medieföretag. Gruppen har hitt ills satsat ca 700 miljoner kronor i kommersiell radio i England. 
 149  
 Stationen drivs i samarbete med Radio City i Stockholm, som svarar för ledningen. 
 150 
  
 De tre  
 City-stationerna 
  har tillsammans med Klassiska Hits bildat ett eget annonsnätverk City 3. 
 CLT 
 Det multinationella medieföretaget Compagnie Luxemburgoise de 
 151 
 Télédiffusion S.A, (CLT) , ägt av belgiska och franska intressenter, etablerade sig 1995 på den svenska radiomarknaden. CLT äger ra- diofrekvenser runt om i Europa, kontrollerar, i samarbete med Gregory,  
 TV-kanaler 
  i Luxemburg, Belgien, Nederländerna, Tysk- land och Frankrike och har även intressen i TV- och filmproduktion.  
 152 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 71 
  
 CLT övertog sommaren 1995 två stationer i Stoc kholm, Radio Q och Radio Bandit. 
 Radio Q ägdes av en stiftelse och profilerade sig som en  
 kvinno-kanal 
  med journalistiska ambitioner. Lyssnarsiffrorna räckte dock inte till för att locka annonsörer, varför man tvingade sälja koncessionen till CLT. 
 De nya ägarna lanserade ett helt ny musikkanal, Lugna Favoriter, som riktade sig till stockholmare i åldern  
 30 
 - 
 50 
  år.  
 153 
  
 Även den andra kanalen som CLT köpte, Radio Bandit, hade en egen profil i Stockholms radiovärld, genom att sända enbart rockmusik och vara helt engelskspråkig. CLT ändrade efter en tid formatet till mer mainstream  
 mass-appeal 
  rock och införde samtidigt svenskspråkiga programledare. 
 154  
 De båda  
 CLT-kanalerna 
  har gemensam ledning. 
 155 
  
 Classic FM 
 Classic FM, en kanal i Stockholm för klassisk musik, såldes sommaren 1996 till det amerikanska radiobolaget Camacho Radio. 
 156  
 Våren 1997 har kanalen åter bjudits ut t ill försäljning. Kinneviks Airtime Radio svarar för reklamförsäljningen. 
 Norrköping Radio  Co 
 Några kanaler kontrolleras inte av stora svenska eller utländska medieföretag. I Norrköping drivs de två stationerna East FM och Gold av Norrköping Radio  Co som ägs av Östgöta Correspondenten, Melton och Reyes. Lokala nyheter produceras i samarbete med Östgöta Correspondenten, medan riksnyheter hämtas från TT.  
 Annons-försäljningen 
  på riksnivå sköts av Radiobokningen, på lokal nivå av stationerna själva i samarbete med ÖstgötaCorrespondenten.  
 157 
  
 72  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Sammanfattning 
 Sammanfattningsvis har förändringar i näten resulterat i att annonsnät- verken minskat från fem till tre nationella (tabell 5.1) samtidigt som de nationellt producerade programmen reducerats från fyra till tre (tabell 5.2). Sedan Rix lade ner sin produktion i Göteborg sänder närmare sjuttio av totalt åttiofyra stationer i huvudsak program producerade i Stockholm. 
 Tabell 5.1 Annonsnätverk 1997. Antal stationer. 
  
 Annonsbolag 
  
 Radiobok 
  
 Airtime 
  
 NRJ 
  
 City 3 
  
 CLT 
  
 Övrigt 
  
 Totalt 
  
 Ägare 
  
 ningen 
  
 Radio 
  
 Media 
  
 NRJ 
  
 21 
  
 21 
  
 Kinnevik 
  
 14 
  
 1 
  
 15 
  
 Bonnier 
  
 14 
  
 14 
  
 Fria Media 
  
 10 
  
 10 
  
 SBS 
  
 3 
  
 3 
  
 CLT 
  
 2 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 4 
  
 14 
  
 1 
  
 19 
  
 Totalt 
  
 28 
  
 28 
  
 21 
  
 4 
  
 2 
  
 1 
  
 84 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 73 
  
 Tabell 5.2 Programnätverk 1997. Antal stationer. 
  
 Programnät 
  
 Fox 
  
 Rix 
  
 Energy 
  
 Egenproducerade program 
  
 Ägare 
  
 Stockhol 
  
 Övriga 
  
 Utlandet 
  
 Totalt 
  
 m 
  
 Sverige 
  
 NRJ 
  
 21 
  
 21 
  
 Kinnevik 
  
 13 
  
 1 
  
 1 
  
 15 
  
 Bonnier 
  
 13 
  
 1 
  
 14 
  
 Fria Media 
  
 10 
  
 10 
  
 SBS 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 CLT 
  
 2 
  
 2 
  
 Övriga 
  
 12 
  
 3 
  
 4 
  
 19 
  
 Totalt 
  
 13 
  
 25 
  
 21 
  
 8 
  
 16 
  
 1 
  
 84 
  
 En jämförelse kan göras mellan tidningskedjor och lokalradio- nätverk. Inom tidningskoncerner förekommer i regel ett visst redaktionellt samarbete mellan självständiga tidningar i form av utbyte av material eller i några fall centralt producerat material. Basen utgörs dock alltid av lokalt producerat material. Radionätverken utgår däremot från ett centralt producerat riksprogram som kan blandas upp med lokala inslag. 
  
 5.3 
  
 Marknaden 
  
 Räknat i omsättning dominerar Sveriges Radio fortfarande den svenska radiomarknaden (tabell 5.3). Företagets omsättning 1995 på nära 2 miljarder kronor var nära fyra gånger så stor som de kommersiella radiobolagens totala omsättning. 
 158 
  
 Under uppbyggnadsskedet har den privata lokalradioverksamheten gått med betydande förluster. De sammanlagda reklamintäkterna upp- gick till 234 miljoner kronor 1995. Branschens förluster beräknas ha uppgått t ill cirka 300 miljoner kronor. 
 159  
 Försäljningen 1996 uppgick till 319 miljoner kronor och förlusterna beräknas till ungefär lika mycket.  
 160 
  
 De årliga avgifterna till staten för tillstånden 
  
 uppgår t ill 
  
 cirka 120 
  
 miljoner 
  
 kronor. 
  
 I rena 
  
 aktieägartillskott 
  
 beräknas 
  
 moder- 
  
 bolagen/delägarna 1995 ha t illskjutit 190 miljoner kronor. De tre mo- derbolagen för den svenska radioverksamheten i  
 Bonnier-, 
  Goodman och  
 NRJ-sfärerna 
  redovisade samtliga stora förluster för 1995. Speciellt för 
  
 74  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Z Radio med en nettomarginal på  
 -332 
  procent var utfallet mycket dåligt. 
 Tabell 5.3 Intäkter och resultat för några centrala radioföretag 1995. 
  
 Mkr. 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Intäkter 
  
 Resultat efter 
  
 Nettomargina 
  
 finansnetto 
  
 l 
  
 % 
  
 Staten 
  
 Sveriges Radio 
  
 1966,8 
  
 24,7 
  
 1 
  
 Bonnier 
  
 Murray Fox 
  
 45,4 
  
 -45,6 
  
 -101 
  
 Browning 
  
 Z Radio Sverige 
  
 19,5 
  
 -64,7 
  
 -332 
  
 NRJ 
  
 RBS Broadcasting 
  
 43,2 
  
 -35,4 
  
 -82 
  
 Svenska 
  
 SRAB 
  
 22,1 
  
 -1,3 
  
 -6 
  
 Dagbladet 
  
 Bonnier 
  
 Annonsbolaget Radio 
  
 20,3 
  
 -3,0 
  
 -15 
  
 Källa:  
 Mediatrender 15/1996. Årsredovisningar. 
 Enligt RUAB:s undersökning lyssnade 82,5 procent av den svenska befolkningen på radio en genomsnittlig dag hösten 1996 (tabell 5.4). Sveriges Radio nådde 60 procent och den privata lokalradion 31 procent. Bland programnätverk var NRJ framgångsrikast med en  
 räck-vidd 
  på 11,6 procent. Variationerna var emellertid mycket stora både beträffande åldersgrupper och regioner. Rix nådde exempelvis endast 2 procent i Stockholm mot 27 procent i Östersund. I den yngsta gr uppen,  
 9 
 - 
 19 
  år lyssnade mer än hälften på NRJ/Energy i många områden. Av pensionärerna lyssnade bara en procent på den privata lokalradion. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 75 
  
 Tabell 5.4 Daglig räckvidd på radiomarknaden 1995  
  
 - 
 1996 
  enligt RUAB:s mätningar 
  
 Hösten 1996 
  
 Hösten 1995 
  
 Radio totalt 
  
 82,5 
  
 80,4 
  
 Sveriges Radio totalt 
  
 60,3 
  
 58,6 
  
 Privat lokalradio totalt 
  
 31,0 
  
 29,6 
  
 Närradio totalt 
  
 1,5 
  
 1,6 
  
 Sveriges Radios kanaler 
  
 P 1 
  
 13,4 
  
 12,5 
  
 P 2 
  
 2,0 
  
 2,0 
  
 P 3 
  
 16,4 
  
 17,1 
  
 P 4 
  
 39,8 
  
 38,0 
  
 Nätverk 
  
 NRJ 
  
 11,6 
  
 11,3 
  
 Rix 
  
 7,4 
  
 6,9 
  
 Fox 
  
 5,2 
  
 6,1 
  
 Fria Media 
  
 4,2 
  
 City 3 
  
 3,8 
  
 Radiobokningen 
  
 12,9 
  
 Airtime Radio 
  
 9,1 
  
 Källa:  
 Mediatrender 2/1997 
  
 Anm:  
 Räckvidd i % under ett dygn i Sverige. Målgrupp 7  
  
 - 
 79 
  år. Lyssnande = lyssnat minst 5 min på en station 
 Under lokalradions första år fanns fyra olika nyhetsleverantörer, TT, Kinneviks nyhetsbolag ScanNews, TV4 Nyheternas radioredaktion samt Rix Nyhetsredaktion i Göteborg. Sedan  
 Rix-redaktionen 
 avveck-lats 
  i samband med sammanslagningen av Kinneviks och Rix nät och TV4:s radioredaktion lagts ner 1997 återstår endast TT och TV3 Direkt som förmedlare av in- och utrikesnyheter i lokalradion. 
  
 76  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 5.4 
  
 Utvecklingstendenser i privat lokalradio 
  
 Den svenska privata lokalradions historia är kort, knappt fyra år. Ännu har inte marknaden stabiliserats, utan den turbulens som funnits i form av ägarskiften, formatförändringar, nätverksombildningar etc. kommer sannolikt att finnas kvar ännu några år. Även om det är för tidigt att dra några definitiva slutsatser om den privata lokalradions framtid, så går det att visa på några klara tendenser i utvecklingen vad gäller ägar- struktur och formatinriktning 
 När de första tillstånden auktionerades ut hösten 1993 fanns det förväntningar om att många av de entusiaster som arbetat med närradion skulle bli drivande i de nya stationerna. De flesta av de potentiella radioentreprenörerna konkurrerades dock ut redan vid auktionerna av penningstarka medtävlare. Några kom dock att engagera sig i lokalradion, där de blev ledare för lokala stationer samtidigt som de var delägare eller i några fall huvudägare. Ett tiotal av dessa entreprenörer har lämnat verksamheten, antingen på grund av att stationen sålts eller att programmen har inlemmats i något nätverks bestämda format. Lokala entreprenörer finns bara kvar på ett par platser, i Norrköping, Växjö/Karlskrona och Karlstad. 
 De svenska aktörerna på radiomarknaden utgörs i övrigt nästan uteslutande av etablerade medieföretag. Ett undantag utgör Fria Media som visserligen har ett ursprung som tidningsutgivare, men som i trettio år var passiv minoritetsägare i en tidningskoncern innan stiftelsen snabbt blev en av de ledande radioägarna. 
 Både Johnson och Williams har bedömt det som viktigt att vara med och utveckla den nya branschen. Även om båda koncer- nerna hade erfarenhet av underhållning från populärpress respektive TV visade det sig svårt för dem att möta konkurrensen från utländska företag med erfarenheter från andra kommersiella radiomarknader. Varken Bonniers eller Browning har dock sökt allianser med de ut- ländska aktörerna utan de har valt att samarbeta med svenska medie- företag. 
 Tidningsföretagen hade ursprungligen två motiv för att gå in på den nyöppnade radiomarknaden, dels få tillgång till ytterligare ett lokalt reklamforum, dels kunna använda sin publicistiska erfarenhet till att utveckla ett nytt massmedium. Eftersom den kommersiella lokalradion snabbt utvecklade sig till en renodlad musikradio fick dock tidningarna inte användning för sin journalistiska kompetens. I några kanaler an- vänds dock lokaltidningens material till korta lokala nyhetssändningar. På annonssidan förekommer på en del platser samverkan i form av gemensamma erbjudanden tillannonsörerna. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 77 
  
 Tidningarnas engagemang i lokalradion har hittills kostat dem stora pengar. Flera av de förstatidningar som visat dåliga resultat de senaste åren, har hört till dem som gjort de största satsningarna på lokal radio och TV. Å andra sidan har de tidningskoncerner som valt att stå utanför etermedierna fortsatt att redovisa mycket goda resultat. Till den förra kategorin hör  
 Norrbottens-Kuriren 
  och  
 Västerbottens-Kuriren, 
  till den senare Burton och Norrköpings Tidningar. Det är möjligt att Svenska Dagbladets sorti från radiomarknaden kommer att följas av fler tidningar. 
 Det kanske mest frapperande är de utländska medieföretagens expansion på radiomarknaden, framför allt i storstäderna. Ett par av dem, NRJ och Camacho Radio, är specialiserade på radioverk- samhet och har sannolikt inga planer på att gå in på andra svenska mediemarknader. Scandinavian Broadcasting System med Benson som störste ägare ser sin satsning på Radio City i de tre storstäderna som en del av sin strategi att etablera sig på etermediemarknaderna i de mindre europeiska länderna. Både CLT och Daily Mail tillhör de större me- dieföretagen i Europa och det är inte osannolikt att investeringarna i ett par stationer i Stockholm kan komma att följas av flera satsningar på den svenska mediemarknaden. 
 De utländska företagen har kunnat använda sina erfarenheter från marknadsföring och formatbestämning av radiokanaler på andra mark- nader. NRJ bygger exempelvis sitt väl utprövade koncept på sofistike- rade lyssnarundersökningar och vetenskapligt musikval. Även övriga nätverk har valt att alltmer arbeta med mycket väl definierade  
 for-mat. 
 161  
 Från skivbranschen har det hörts klagomål mot den  
 kommer-siella 
  lokalradion för att den inte spelar ny och oetablerad musik. Skiv- producenterna tvingas därför att alltmer förlita sig på P3 i Sveriges Radio när de vill lansera nya artister 
 . 
  
 162 
  
 78  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tabell 5.5 Intressenter i radioverksamhet exkl tillståndshavare för 
  
 privat lokalradio 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Ägare 
  
 Bonnier 
  
 AB Bonnierföretagen 
  
 Familjen Bonnier 100 
  
 Bonnier 
  
 Svensk Filmindustri AB 
  
 AB Bonnierföretagen 100 
  
 Bonnier 
  
 Radioprogramföretaget 
  
 Svensk Filmindustri AB 100 
  
 Megapol AB 
  
 Bonnier 
  
 SRF Radio National AB 
  
 Radioprogramföretaget Megapol AB 100 
  
 Bonnier 
  
 Radio Exakt AB 
  
 Edwards, 33.3, Giles 
  
 Munoz, 33.3, Sanchez 33.3 
  
 Centerrörelsen 
  
 HT Radio AB 
  
 Hudiksvalls-Tidningen 
  Tryckeri AB 
  
 CLT 
  
 Miller 
  
 Bruxelles Lambert Group S.A., Havas, 
  
 de Télédiffusion S.A. 
  
 Paribas Group 
  
 CLT 
  
 CLT Sweden AB 
  
 Miller de 
  
 Télédiffusion S.A. 100 
  
 Daily Mail 
  
 DMG Radio (Sweden) Ltd 
  
 The Daily Mail and General Trust plc 
  
 Daily Mail 
  
 Swedish Radio Investments 
  
 DMG Radio (Sweden) Ltd 75, 
  
 Ltd 
  
 Scandinavian Broadcasting Systems S.A. 
  
 25 
  
 Mccoy 
  
 Eklundgruppen AB 
  
 Patton 
  
 Mccoy 
  
 GE Programutveckling AB 
  
 Patton 70 Scandinavian 
  
 Broadcasting Systems 30 
  
 Fria Media 
  
 Fria Medias Moder AB 
  
 Stiftelsen Fria Media 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Radio i  
 X-län 
  AB 
  
 Gefle Dagblad AB 100 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Radio Övik AB 
  
 AB Allehanda Örnsköldsvik 100 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Mittinfo i Sundsvall AB 
  
 Sundsvalls Tidning AB 100 
  
 Werner 
  
 Tidnings AB Stampen 
  
 Familjen Estrada 67, Williams 
  
 Nordgrén 20, familjen Williams 
  
 11, övriga aktieägare 2 (3 ) 
  
 Werner 
  
 Produktions AB Göteborg 
  
 Tidnings AB Stampen 100 
  
 Ett 
  
 NRJ 
  
 NRJ S.A. 
  
 Fletcher > 50 
  
 NRJ 
  
 RBS Broadcasting AB 
  
 NRJ S.A. 100 
  
 NRJ 
  
 NRJ Media AB 
  
 RBS Broadcasting AB 100 
  
 NRJ 
  
 RF Franchise Sverige AB 
  
 NRJ S.A. 49, Cedeste S.A 51 
  
 Adams 
  
 VLT Media AB 
  
 VLT AB 100 
  
 Adams 
  
 Västerås Reklamradio AB 
  
 VLT Media AB 33,6 
  
 Pers 
  
 Bra Radio AB 
  
 VLT Media AB 100 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 79 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Ägare 
  
 Disney 
  
 Capital Cities/ABC Inc 
  
 Disney Enterprises Inc 
  
 Disney 
  
 Nordic Investments Inc 
  
 Capital Cities/ABC Inc 100 
  
 SBS Disney 
  
 Scandinavian Broadcasting 
  
 Nordic Investments Inc 22,8, Haynes 
  
 Systems SA (SBS) 
  
 Sloan 10,4, Företagsledningen 
  
 tillsammans 2,6 
  
 SR 
  
 Förvaltningsstiftelsen för 
  
 Staten 
  
 Sveriges Television AB, 
  
 Sveriges Radio AB och 
  
 Sveriges Utbildningsradio 
  
 AB 
  
 SR 
  
 Sveriges Radio AB 
  
 Förvaltningsstiftelsen för Sveriges 
  
 Television AB, Sveriges Radio AB och 
  
 Sveriges Utbildningsradio AB 100 
  
 SR 
  
 Sveriges Radio 
  
 Sveriges Television AB 61, Sveriges 
  
 Förvaltnings AB 
  
 Radio AB 34,4, 
  
 SR 
  
 Radiotjänst i Kiruna AB 
  
 Sveriges Television AB 61, Sveriges 
  
 Radio AB 34, 
  
 Browning 
  
 Industriförvaltnings AB 
  
 Stenbecksfären 59 
  
 Kinnevik 
  
 Browning 
  
 Modern Times Group 
  
 Industriförvaltnings AB Kinnevik 100 
  
 MTG AB 
  
 Browning 
  
 Airtime AB 
  
 Industriförvaltnings AB Kinnevik 55, 
  
 TV4 AB 45 
  
 Browning 
  
 Z Radio Sverige AB 
  
 Modern Times Group MTG AB 100 
  
 Browning 
  
 Crawford  Co. 
  
 Modern Times Group MTG AB via 
  
 dotterbolag 100 
  
 Stiftelsen VK- 
  
 VK Radio AB 
  
 Västerbottens-Kuriren 
  AB 100 
  
 Press 
  
 Wärenstams 
  
 NET Programproduktion 
  
 AB Borås Tidning 
  
 stiftelse 
  
 AB 
  
 RUAB 
  
 Sveriges Radio AB 50, Annonsbolaget 
  
 Radioundersökningar AB 
  
 Radio AB, Svensk Radiobokning AB, 
  
 Svensk Radioutveckling AB 
  
 Norrköpings Radio  Co 
  
 Becker, Reyes, Östgöta 
  
 Correspondenten AB 25 
  
 Reyes i Norrköping 
  
 Reyes 100 
  
 AB 
  
 Becker AB 
  
 Becker 100 
  
 Right Arm Productions AB 
  
 Gentry McAlevey 100 
  
 80  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Ägare 
  
 Golden Hit Radio AB 
  
 Back Stage I Göteborg AB 9,1 
  
 European  
 Self-Storage 
  AB 9,Jan 
 Friedman AB 9,1 Marknadsutveckling 
 Springfeldt AB 9,1 Morneon Fastighets 
 Invest AB 9,1 Proedel AB, 9,1 
 Quadrofolium AB 9,1 Swedia Corporate 
 Finance 9,1Backbeat Enterprise AB 9,1 
 Tälje radio   
 TV-kanal 
  AB Södertälje  
 Garner 40 Morse 
 Annonsbyrå 20 Buckhöj Media 20 
 Föreningen Södertälje  
 Kabel-TV 
  20. 
  
 Källa:  
 Mills och Rådet för mångfald inom massmediernas databas över svenska medieföretag. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 81 
  
 Tabell 5.6 Tillståndshavare , nätverk och ägare i privat lokalradio 1997 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Station 
  
 Annonsnätverk 
  
 Program 
  
 Ägare 
  
 nätverk 
  
 Mckinney 
  
 Uppsala Musikradio 
  
 Radio 1 
  
 Radiobokningen 
  
 Upsala Nya Tidning AB 100 
  
 stiftelser 
  
 AB 93,5 
  
 [Uppsala] 
  
 Bonnier 
  
 Radio Gyllenkamme 
  
 104,3 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Svensk Filmindustri AB 25, Semic International AB 25, 
  
 AB 
  
 - Stockholm 
  
 Edwards, 16,6; Roberts, 16,6; 
  
 Sanchez 16,8 
  
 Bonnier 
  
 SRF Radio AB 
  
 Radio Vinyl 
  
 Radiobokningen 
  
 RPF Megapol AB 50, Radio Exakt 50 
  
 107,1 i 
  
 Stockholm 
  
 Bonnier 
  
 Radio National DO 
  
 107,3 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Radio Exakt AB, 48,8, SRF Radio National AB 45, 
  
 22 AB 
  
 - Sörmland 
  
 Eskilstuna-Kuriren 
  AB 6,2 
  
 Bonnier 
  
 Bondec AB 
  
 106,9 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Svensk Filmindustri AB 25, Semic International AB 25, 
  
 - Östergötland 
  
 Edwards, 16,6; Ingram , 
  
 Gomez; 
  
 Bonnier 
  
 Östersjöns 
  
 106,1 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Radioprogramföretaget Megapol AB 40, Gotlands 
  
 Reklamradio AB 
  
 (Gotland) 
  
 Tidningar AB 20, ABF  
 Gotland/LO-distriktet 
  20, Hans 
  
 [Radio Four, 
  
 Armstrong 15, Edwards 5 
  
 Fox] 
  
 Bonnier 
  
 Big Radio AB 
  
 106,1 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Radioprogramföretaget Megapol AB 50, Radio Exakt AB 
  
 - Skåne 
  
 30, Radio Drum AB 20 
  
 Bonnier 
  
 Radio National 
  
 107,8 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 SRF Radio National AB 50, Radio Exakt AB 50 
  
 Malmö AB 
  
 - Göteborg 
  
 Bonnier 
  
 Bohus Radio AB 
  
 104,2 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Svensk Filmindustri AB 25, Semic International AB 25, 
  
 - Bohuslän 
  
 Edwards, 17 Roberts, 16 Mason 
  
 Allen, 17 
  
 82  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Station 
  
 Annonsnätverk 
  
 Program 
  
 Ägare 
  
 nätverk 
  
 Bonnier 
  
 Radio Drift AB 
  
 106,4 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Svensk Filmindustri AB 25, Semic International AB 
  
 - Skaraborg 
  
 25,Torsten Rowe, 16,6 Roberts, 16,8 
  
 Gomez 
  
 Bonnier 
  
 Leijbomal AB 
  
 104,7 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Svensk Filmindustri AB 25, Semic International AB 25, 
  
 - Örebro län 
  
 Edwards, 16,6 Roberts, 16,8 
  
 Gomez 
  
 Bonnier 
  
 Radio Katapuls AB 
  
 106,9 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Svensk Filmindustri AB 25, Semic International AB 25, 
  
 - Västmanland 
  
 Edwards, 16,6 Roberts, 16,8 
  
 Gomez 
  
 Bonnier 
  
 Radio Drum AB 
  
 105,5 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Edwards, 34,Jonas Jackson, 33,Lennart 
  
 - Dalarna 
  
 Wiklund 33, 
  
 Bonnier 
  
 Siljan Radio AB 
  
 106,8 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Martinez 51, VLT Media AB 49 
  
 - Dalarna 
  
 Bonnier 
  
 City FM AB 
  
 106,7 Fox 
  
 Radiobokningen 
  
 Fox 
  
 Fox 50 
  
 [Gävle] 
  
 CLT 
  
 Bandit 
  
 Bandit 105,5 
  
 CLT Sweden AB 90, Ett antal mindre aktieägare 10 
  
 Communications AB 
  
 [Stockholm] 
  
 CLT 
  
 RTL Radio AB 
  
 Lugna 
  
 Société GéneraleBank  Trust (Luxemburg) 51, CLT 
  
 Favoriter 
  
 Sweden AB 49 
  
 [Stockholm] 
  
 Daily Mail SBS 
  
 Radio Hibernia AB 
  
 Klassiska Hits 
  
 City 3 
  
 Swedish Radio Investments Ltd 100 
  
 Disney 
  
 106,7 
  
 Fria Media 
  
 Radio Nova AB 
  
 Nya Radio 
  
 Radiobokningen 
  
 Fria Medias Moder AB 47,5, 9 övriga ägare 20, [Svenska 
  
 Nova 
  
 Dagbladet AB 32,5 (avyttrat till Fria  
 Media-sfären] 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 83 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Station 
  
 Annonsnätverk 
  
 Program 
  
 Ägare 
  
 nätverk 
  
 Fria Media 
  
 Fria Media i 
  
 Radio FM 
  
 Radiobokningen 
  
 Fria Medias Moder AB 50, Kliman Fastighets AB 22,2, 
  
 Östergötland AB 
  
 [Linköping] 
  
 Cooper 16,7 [Svenska Dagbladet AB 11,1 
  
 (avyttrat till Fria  
 Media-sfären) 
  Svenska 
  
 Mediaintressenter AB 11,1 (avyttrat till övriga delägare)] 
  
 Fria Media 
  
 Radio Match AB 
  
 Radio Match 
  
 Radiobokningen 
  
 Fria Medias Moder AB 77,0[Svenska Dagbladet AB 11,5 
  
 [Jönköping] 
  
 (avyttrat till Fria  
 Media-sfären) 
  Svenska 
  
 Mediaintressenter AB 11,5 (avyttrat till övriga delägare)] 
  
 Fria Media 
  
 Radio Match 
  
 Radiobokningen 
  
 Fria  
 Media-sfären. 
  Tillständshavare: Garcia 
  
 [Västra 
  
 Småland] 
  
 Fria media 
  
 Reklamradio FMK 
  
 Radio FM City 
  
 Radiobokningen 
  
 Fria Media Moder AB 40, Barometern 25, De Geerinvest 
  
 AB, Kalmar 
  
 i Kalmar 
  
 12,5, P 6 E Förvaltning 12,5, [Svenska Dagbladet AB 10 
  
 (avyttrat till Fria  
 Media-sfären)] 
  
 Fria Media 
  
 Fria radiobolaget i 
  
 Radio City 
  
 Radiobokningen 
  
 Fria Medias Moder AB 40 Diagonal Eter AB 30 [Svenska 
  
 Borås AB 
  
 105,5 [Borås] 
  
 Dagbladet AB 15 (avyttrat till Fria  
 Media-sfären) 
  
 Scandinavian Broadcasting System 15 (avyttrat till övriga 
  
 delägare)] 
  
 Fria Media 
  
 Svensk Radiopartner 
  
 Radio City 
  
 Radiobokningen 
  
 Fria Media Moder AB 50,0,Bernth Harnesk 34 [Svenska 
  
 Radio City AB 
  
 105,4 
  
 Dagbladet AB 15 (avyttrat till Fria  
 Media-sfären) 
  
 [Karlstad] 
  
 Fria Media 
  
 Radio Stella AB 
  
 Radio Stella 
  
 Radiobokningen 
  
 Helsingborgs Dagblad AB 36,5, Fria Media i Jönköping 
  
 Blackwell 
  
 [Helsingborg] 
  
 AB 36,5 [Svenska Dagbladet AB 11 (avyttrat till Fria 
  
 Media-sfären) 
  Scandinavian Broadcasting System 11 
  
 (avyttrat till övriga delägare)] 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Rix Gävle/Sandviken 
  
 Rix 105 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Gefle Dagblads AB {komplementärHartman, Dalarnas 
  
 KB 
  
 [Gävle] 
  
 Tidningar AB {kommanditdelägareBriggs 
  
 Development AB {kommanditdelägare}10 
  
 84  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Station 
  
 Annonsnätverk 
  
 Program 
  
 Ägare 
  
 nätverk 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Media Intressenterna 
  
 Rix 105,5 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Sundsvalls Tidning AB 40, HärnösandsBoktryckeri- 
  
 Sundsvall/Härnösand 
  
 [Sundsvall] 
  
 Västernorrlands Allehanda 40, Föreningen 
  
 Sundsvalls 
  
 KB 
  
 köpmän 5, Sundsvalls Cityförening 5,Iakano Fastighets 
  
 AB 5, Cityföreningen i Härnösand 5 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Radio  
 Ö-vik 
  KB 
  
 Rix 104,8 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 AB Allehanda 40 (komplementär), MoDo Hockeyklubb 
  
 [Örnsköldsvik] 
  
 40, Örnsköldsviks Köpmannaförening 10, 
  
 Västernorrlands 
  
  Jämtlands Läns Handelskammares Serviceinstitut AB 
  
 5, Örnsköldsviks Industrigrupp AB 5 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Radio Hudiksvall KB 
  
 Rix 105 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 HT Radio AB 45 (komplementär) Sundsvalls Tidning AB 
  
 Centerrörelsen 
  
 Hudiksvall 
  
 45, Gävleborgs Köpmannaförbund 10 
  
 Camacho 
  
 Svenska CFM 
  
 Classic FM 
  
 Airtime Radio 
  
 Camacho Radio [GWR Group plc]100 
  
 Radio 
  
 107, 5 
  
 Stockholm 
  
 Werner 
  
 Rix Göteborg KB 
  
 Rix 105,9 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Produktions AB Göteborg Ett (komplementär ägd av 
  
 [Göteborg] 
  
 Tidnings AB Stampen) 45,  
 NET-Videoproduktion 
   TV I 
  
 Borås AB (kommanditdelägare ägd av Borås Tidning) 45, 
  
 Göteborgs Köpmannakonsult AB (kommanditdelägare, 
  
 ägd av Allen/Göteborgs köpmannaförbund) 
  
 10 (komplementär) 
  
 Werner 
  
 SRU Svensk 
  
 [Radio Rix 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Tidnings AB Stampen 36,25, LT liberala Tidningar AB 
  
 radioutveckling AB 
  
 106,6/107,8 
  
 25, Företagsannons A  F AB 20, AB Borås Tidning 
  
 Sundsvall 
  
 6,25, Västerbottens.Kuriren AB 6,25, Mediabolaget i 
  
 halland AB 6,25 
  
 Liberala 
  
 Radio Rix i Halland 
  
 Rix 104,2 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Mediabolaget I Halland AB [Hallandsposten] 50, 
  
 AB 
  
 [halmstad] 
  
 Hallands Köpmannaförbunds Service AB 50 
  
 Liberala 
  
 Rix 106,5 i Varberg 
  
 Rix 106,5 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Mediabolaget i Halland AB[ Hallandsposten] 40 
  
 KB 
  
 [Varberg] 
  
 (komplementär), NET Programproduktion AB 30, 
  
 Tidnings AB Stampen 30 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 85 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Station 
  
 Annonsnätverk 
  
 Program 
  
 Ägare 
  
 nätverk 
  
 Liberala 
  
 Radio Rix Örebro 
  
 Rix 106,3 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Nerikes Allehanda 50 (komplementär),Svensk Radio- 
  
 KB. 
  
 Örebro 
  
 utveckling KB (kommanditdelägare) 30, Örebro Läns 
  
 Köpmannaförbund (kommandit delägare) 10, Sänt  Sånt 
  
 i Örebro AB (kommanditdelägare) 10 
  
 NRJ 
  
 RBS Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 NRJ S.A.100 
  
 AB 
  
 105,1 
  
 Stockholm 
  
 NRJ 
  
 RBDS Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Rojas 40, Strong 
  
 AB 
  
 103,9 
  
 20 
  
 [Södertälje] 
  
 NRJ 
  
 RBSK Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 106,7 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Skellefteå] 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 Tillståndshavare: Anderson Tillständet uthyrt till RBS 
  
 106, 2 [Umeå] 
  
 Broadcasting AB 
  
 NRJ 
  
 Sanchez 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 106,3 [Luleå] 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 RBU Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 105,3 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Uppsala] 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 RBF Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Rojas 40, Strong 
  
 AB 
  
 103,9 [Västra 
  
 20 
  
 Småland] 
  
 86  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Station 
  
 Annonsnätverk 
  
 Program 
  
 Ägare 
  
 nätverk 
  
 NRJ 
  
 Robinson 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 104,0 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Kalmar/Öland 
  
 Diffusion 20 
  
 ] 
  
 NRJ 
  
 RBI Broadcasting AB 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 104,4 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Gotland] 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 RBKR Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 106,4 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Blekinge] 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 RBK Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 105,9 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Kristianstad] 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 RBH Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 107,2 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Halmstad] 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 RBG Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 Konsum Väst 55, RBS Broadcasting AB 45 
  
 AB 
  
 105,3 
  
 [Göteborg] 
  
 NRJ 
  
 RBO Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 105,7 [Norra 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 Bohuslän] 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 RBP Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 106,9 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Trestadsområd 
  
 Diffusion 20 
  
 et] 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 87 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Station 
  
 Annonsnätverk 
  
 Program 
  
 Ägare 
  
 nätverk 
  
 NRJ 
  
 RBR Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 107,6 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Skövde] 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 RBB Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 106,3 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Falun/Borläng 
  
 Diffusion 20 
  
 e] 
  
 NRJ 
  
 RBDL Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 104,6/89,7 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Mora/Sälen)] 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 RBX Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 107,0 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Hudiksvall)] 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 RBY Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 RBS Broadcasting AB 40, Société Luxembourgeoise de 
  
 AB 
  
 107,1 
  
 Participiations dans les Media (SLPM) 40, SEP Radio 
  
 [Örnsköldsvik)] 
  
 Diffusion 20 
  
 NRJ 
  
 RBM Broadcasting 
  
 NRJ/Energy 
  
 NRJ Media 
  
 Energy 
  
 Skånska Dagbladet 51, RBS Broadcasting AB 49 
  
 Centerrörelsen 
  
 AB 
  
 105,2 
  
 [Malmö] 
  
 Adams 
  
 Radio 106,1 KB 
  
 Radio 106,1 
  
 Airtime Radio 
  
 Energy 
  
 VLT Media 49,SRU AB 30, Mail Vision 20 Västerås 
  
 Reklamradio AB 1 (Komplementär) 
  
 SBS Disney 
  
 Radio City Stockholm 
  
 Nya Radio City 
  
 City 3 
  
 Scandinavian Broadcasting Systems 100 
  
 AB 
  
 105,9 i 
  
 Stockholm 
  
 88  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Station 
  
 Annonsnätverk 
  
 Program 
  
 Ägare 
  
 nätverk 
  
 SBS Eklund 
  
 G-E 
  Cityradio i 
  
 City 107 i 
  
 City 3 
  
 Scandinavian Broadcsting Systems 49, GE 
  
 Benson 
  
 Malmö AB 
  
 Malmö (Lund) 
  
 Programutveckling AB 30,  
 G-E 
  Cityradio i Göteborg AB 
  
 10, Malmö Idrottsföreningars amarbetsorganisation 8, 
  
 Malmö Mediaintressenter 3 
  
 Marshall 
  
 G-E 
  Cityradio i 
  
 City 107 i 
  
 City 3 
  
 GE Programutveckling AB 55,Scandinavian 
  
 Benson 
  
 Göteborg AB 
  
 Göteborg 
  
 Broadcasting Systems 45 
  
 Browning 
  
 Media  
  
 Power 106 
  
 Airtime Radio 
  
 SDR Gruppen AB 100 
  
 Reklamförsäljning AB 
  
 Browning 
  
 Z Radio 101,9 AB 
  
 Radio Rix 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Z Radio Sverige AB 100 
  
 101,9 
  
 Browning 
  
 Radio National 
  
 Rix 92,4 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Z Radio Sverige AB 50, Norra Västerbotten 40, Simmons 
  
 Skellefteå AB 
  
 [Skellefteå] 
  
 Dam 10 
  
 Browning 
  
 Radio National Luleå 
  
 Rix 92,4 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Z Radio Sverige AB 50,  
 Norrbottens-Kuriren 
  AB 40, 
  
 AB 
  
 [Luleå] 
  
 Moore 
  
 Browning 
  
 Radio Air I Hällby 
  
 Radio Rix 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Z Radio Sverige AB 50, Johnson 50 
  
 AB 
  
 104,5 
  
 Eskilstuna 
  
 Browning 
  
 Forum  Marknad 
  
 Radio Rix 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Z Radio Sverige AB 50, Johnson 50 
  
 107,7 i Nyköping AB 
  
 107,7 
  
 50 
  
 Browning 
  
 Björkstadens 
  
 Radio Rix 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Z Radio Sverige AB 50, Johnson 50 
  
 Reklamradio AB 
  
 106,0 
  
 [Jönköping] 
  
 Browning 
  
 Guldstadens 
  
 Radio Rix 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Z Radio Sverige AB 50, Johnson 50 
  
 Reklamradio AB 
  
 106,0 [Växjö] 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 89 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Station 
  
 Annonsnätverk 
  
 Program 
  
 Ägare 
  
 nätverk 
  
 Browning 
  
 Reklammedia i 
  
 Radio Rix 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Kennedy 100 
  
 Kristianstad AB 
  
 107,3 
  
 [Kristianstad] 
  
 Browning 
  
 Radio 2001 AB 
  
 Radio Rix 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Z Radio Sverige AB 50, Johnson 50 
  
 107,6 
  
 [Helsingborg] 
  
 Browning 
  
 Giga Herz KB 
  
 Rix 106,7 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Z Radio Sverige AB 50, Walker 
  
 Malmö 
  
 Browning 
  
 Radio Storpannan AB 
  
 P4 Radio Hele 
  
 Larson 55, Kiloherz AB 45 
  
 Norge 104,8 
  
 [Göteborg] 
  
 Browning 
  
 Trestad Air AB 
  
 Radio Rix 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Black 100 
  
 105.0 
  
 [Trestadsområd 
  
 et] 
  
 Browning 
  
 Reklammedia i Kil 
  
 Radio Rix 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Z Radio Sverige AB 50, Johnson 50 
  
 AB 
  
 104,4 
  
 [Karlstad] 
  
 Browning 
  
 Östersund Air AB 
  
 Radio Rix 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Gonzales 
  
 [Östersund] 
  
 Sydost 
  
 Radio Hit FM 
  
 Radio Hit FM 
  
 Radiobokningen 
  
 Smålandsposten AB 22,2, Fria Medias Moder AB 22,0, 
  
 Melodicum AB 
  
 105,8 [Växjö] 
  
 Watts 11, Davis 11 Williams 
  
 11,Benny Patterson 5,6, Barton 5,6, Lewis 
  
 Jordan 5,6 , Göthberg Produktion AB 5,6 
  
 90  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Station 
  
 Annonsnätverk 
  
 Program 
  
 Ägare 
  
 nätverk 
  
 Sydost Fria 
  
 Fria Media i Blekinge 
  
 Radio Hit FM 
  
 Radiobokningen 
  
 AB Blekinge Läns Tidning 34,7, Fria Medias Moder AB 
  
 Media 
  
 AB 
  
 104,7 
  
 20,0, Williams 6,6 Watts 5,4 Reynolds 
  
 [Blekinge] 
  
 Coleman 4,4, Radiopalatset AB 4,4, Ward 
  
 2,6, Johnson 2,6, Scott 
  
 2,6, Barton 2,2, Martin 2,2 , Perkins 
  
 Produktion AB 2,2[Svenska Dagbladet AB 10 (avyttrat 
  
 till Fria  
 Media-sfären)] 
  
 Stiftelsen VK- 
  
 Umeå 
  
 Rix 104,2 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 VK Radio AB 45 (komplementär), Umeå köpmanna - 
  
 Press 
  
 Radiointressenter KB 
  
 [Umeå] 
  
 förening 45, Studentföreningen IKSU 10 
  
 Stiftelsen VK- 
  
 Rix 107,3 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 Tillståndshavare Lara 
  
 Press 
  
 [Lycksele] 
  
 Värenstams 
  
 Rix Borås KB. 
  
 Rix 107,1 i 
  
 Airtime Radio 
  
 Rix 
  
 NET Programproduktion AB (komplementär ägd av 
  
 stiftelse 
  
 Borås 
  
 Borås Tidning) 50 , Produktions AB Göteborg Ett 
  
 (kommanditdelägare ägd av Tidnings AB Stampen) 50 
  
 FM 100,8 Södertälje 
  
 Golden Hits 
  
 Radiobokningen 
  
 Golden Hits Radio AB 50, Tälje Radio   
 TV-kanal 
  AB 
  
 HB 
  
 [Södertälje] 
  
 50 
  
 Gold 105 AB 
  
 Gold 105 i 
  
 Radiobokningen 
  
 Becker AB 100 
  
 Norrköping 
  
 Reyes 
  
 East FM 106,5 
  
 Radiobokningen 
  
 Reyes i Norrköping AB 100 
  
 Radioproduktion AB 
  
 i Norrköping 
  
 Källa  
 : NORDICOM:s och Rådet för mångfald inom massmediernas databas över svenska medieföretag 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radioägare  
 91 
  
 126 
  
 Prop. 1992/93:70, s. 7. 
  
 127 
  
 Prop. 1992/93:70, s. 5, 8, 15 och 26. 
  
 128 
  
 För en utförligare beskrivning av ägande på den privata lokalradiomarknaden  
  
 1993 
 - 
 94 
  se Holland, Jordan "Ägande i dagspress, privat lokal radio samt icke- 
  
 licensfinansierad TV" i  
 SOU 1994:145 Ägarkoncentration i dagspress och radio/TV.  
 Stockholm 1994 s.  
  
 40-53. 
  
 129 
  
 Pressens Tidning 17/1994. Journalisten 6/1995. Mediatrender 2/1995 och 5/1995. Resumé 6/1995. 
  
 130 
  
 EterMedia 17/1995. 
  
 131 
  
 Annons i Resumé 37/1995. 
  
 132 
  
 Resumé 46/1995. Mediatrender 18/1995. Dagens Nyheter  
  
 1995-11-17. 
  EterMedia 37/1995. 
  
 133 
  
 Resumé 48 (tisdag)/1995. 
  
 134 
  
 EterMedia 40/1994. Mediatrender 20/1994. 
  
 135 
  
 EterMedia 41/1994, 2/1995, 3/1995. Mediatrender 1/1995, 18/1995 och 2/1996. Resumé 4/1995. 
  
 136 
  
 Resumé 46/1995. Svenska Dagbladet  
  
 1995-11-11. 
  Dagens Nyheter  
 1995-11- 
  
 15. 
  
 Journalisten 34/1995. 
  
 137 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-08-26. 
  
 138 
  
 Resumé 19/1995 och 10/1996. Annonser i Dagens Nyheter  
  
 1996-02-25 
  och  
 1996-09-15. 
  
 139 
  
 Resumé 36/1996. Mediatrender 12/1996. EterMedia 27/1996. 
  
 140 
  
 Mediatrender 4/1997 
  
 141 
  
 Mediatrender 5/1996 och 8/1996. Dagens Nyheter  
  
 1996-03-21. 
  
 142 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-10-19. 
  
 143 
  
 Pressens Tidning 10/1993. Journalisten 27/1995. 
  
 144 
  
 Mediatrender 6/1996. EterMedia 2/1997. 
  
 145 
  
 Mediatrender 11/1996. 
  
 146 
  
 Årsredovisning för Sydostpress i Kalmar 1994 s 12 f och 20. 
  
 147 
  
 Mediatrender 6/1996. 
  
 148 
  
 EterMedia 20/1995. Mediatrender 11/1995 och 18/1995. 
  
 149 
  
 Klassiska Hits hemsida på Internet  
  
 [1996-10-08]. 
  
 150 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-04-21. 
  EterMedia 21/1996. 
  
 151 
  
 CLT:s televisionsverksamhet har fusionerats med Roberts. 
  
 152 
  
 EterMedia 23/1995. 
  
 153 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-06-30. 
  EterMedia 23/1995. Dagens Nyheter 1996-  
 04-20. 
  
 154 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-03-19 
  och  
 1996-03-22. 
  Resumé 16/1996. 
  
 155 
  
 Resumé 49/1995. 
  
 156 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-09-07. 
  
 157 
  
 Årsredovisning för AB Östgöta Correspondenten 1995. Mediatrender 7/1996, 14/1996 och 16/1996. EterMedia 36/1996 . 
  
 92  
 Radioägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 158 
  
 En fullständig redovisning för varje radiobolags omsättning och resultat är mycket svår att göra på grund av att bolagen i stor utsträckning mottagit eller gett aktieägartillskott eller koncernbidrag. 
  
 159 
  
 Årsredovisning för Tidnings AB Stampen 1995 s 4 och 20. 
  
 160 
  
 Vision 2/1996. 
  
 161 
  
 För en översikt över stationernas format se Cox, Thornton:  
  
 Musik, Massmedier och Mångfald  
 Arbetsdokument från Rådet för mångfald inom massmedierna 1997:1 s  
 186-197. 
  
 162 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1997-03-25. 
  
 SOU 1997:92 
  
 89 
  
 6 
  
 TV-ägare 
 163 
  
 Den privatägda televisionens historia är kort i Sverige. Nordisk Television AB (nuvarande TV4 AB) bildades 1984. Tre år senare startade Kinneviks TV3 sina sändningar. Sedan dess har  
 TV-branschen 
  gått igenom stora förändringar, inte bara genom att flera nya  
 TV-kanaler 
  startats utan också genom att en rad nya  
 TV-anknutna 
  marknader utvecklats. Tidigare bedrevs så gott som all  
 TV-verksamhet 
  inom två företag. Sveriges Television producerade i egna lokaler de svenskspråkiga programmen, köpte in och översatte utländska program, förvärvade via den europeiska radio- och  
 TV-unionen 
  EBU sändnings- rättigheter för större evenemang, programidéer från utlandet överfördes till svenska förhållanden. Sveriges Television svarade för utsänd- ningarna, som distribuerades av Televerket. 
 Under  
 1990-talet 
  har en rad företag startats som specialiserat sig på olika typer av tjänster, som program- och reklamproduktion, över- sättning, dubbning, teknik- och studiouthyrning,  
 text-TV, 
  rättighets- och formatförsäljning, annonsförsäljning, distribution via kabel eller satellit. 
 På företagsnivå har de större aktörerna valt olika sätt att organisera verksamheten. Några har en vertikal integration med kontroll över flera produktionsled, antingen genom att samla allt i ett bolag eller genom att skapa en rad dotterbolag. Andra aktörer har koncentrerat sig på ett led. 
  
 6.1 
  
 Produktionsbolag 
  
 Fram till början av  
 1990-talet 
  producerades så gott som alla svenska  
 TV-program 
  inom Sveriges Television eller på beställning av Sverige Television. Med tillkomsten av en rad reklamfinansierade kanaler som TV3, TV4, Kanal 5 och ZTV, som alla lade ut huvuddelen av sin programproduktion på fristående bolag, skapades en ny marknad. 
 En rad producenter var intresserade av att komma in på den nya marknaden. Där fanns bolag som producerat reklamfilm eller företags- och utbildningsfilm liksom producenter som lämnade Lin för att bilda egna bolag. En rad bolag i landsorten inledde samarbete med TV4 och producerade lokala  
 TV4-fönster 
  (se 6.3.2). Andra bolag specia- 
 90  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
 liserade sig på olika områden som drama, frågeprogram, underhållning, feature etc. Efter en tid utkristalliserades en handfull expansiva och framgångsrika företag ledda av entreprenörer. Under de senaste åren har nästan alla av dessa bolag köpts av de stora aktörerna på  
 TV-marknaden 
  (tabell 6.1). 
 Sveriges Television är fortfarande den överlägset största svenska TV- producenten med en total programbudget 1996 på 1 600 m iljoner kronor, varav cirka 30 miljoner kronor lades ut på fristående produktionsbolag. Den totala marknaden (exkl  
 TV4-fönstren) 
  för s.k. fri  
 TV-produktion 
  i Sverige beräknades ha omsatt 600 m iljoner kronor 1996. TV4:s och 
 164 
 TV3:s programköp uppgick till 300 respektive 180 miljoner kronor. Kinnevik med tre reklamfinansierade kanaler i Sverige och ytterligare 
 ett antal i Skandinavien och Baltikum har givetvis varit stor programköpare. Företaget har också engagerat sig i en rad produ- ktionsbolag som sedan 1995 är organiserade i två koncerner Strix och MTV . 
 Strix startades av Kinnevik i samarbete med några entreprenörer som senare köptes ut. Verksamheten drivs bland annat genom moderbolaget Strix Television samt reklamfilmföretaget Rally TV och Sanchez Drama. 
 MTV har sedan 1981 bedrivit  
 TV-produktionsverksamhet. 
  Företaget förvärvades 1985 av fyra personer som sedan dess varit verksamma i koncernen. MTV producerade ursprungligen sportevenemang, men när TV3 startades övergick bolaget till att göra i huvudsak under- hållningsprogram. Kinnevik gick in som delägare 1990 och övertog aktiemajoriteten 1995. I samband med att företaget börsintroduceras våren 1997 kommer Kinneviks röstandel att minska t ill 43 procent. De fyra ursprungliga ägarna kommer sammanlagt få knappt 40 procent av rösterna. MTV har vuxit snabbt både genom egen utveckling och genom 
  
 företagsförvärv, främst Kanon TV från systerföretaget Strix 
  
 1995. 
  
 Omsättningen ökade 1996 med 65 procent t ill 302 miljoner kronor, varav knappt hälften hänförde sig till den svenska marknaden. Av försäljningen gick 54 procent till huvudägaren Kinneviks tre TV3- kanaler. 
 165 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 91 
  
 Tabell 6.1  
 TV-produktionsbolag 
  i Sverige 1995 Omsättning och resultat. Mkr. 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Omsättning 
  
 Res e finans- 
  
 Mcdonald 
  
 Browning 
  
 Strix Television AB 
  
 185,8 
  
 12,2 
  
 Browning 
  
 MTV Produktion AB 
  
 175,0 
  
 8,3 
  
 Bonnier 
  
 Wegelius Holding AB 
  
 103,7 
  
 7,4 
  
 Bonnier 
  
 SF:s  
 TV-produktion 
  
 80,0 
 1 
  
 u s 
  
 Schibsted 
  
 Mutter Film  Television AB 
  
 123,6 
  
 17,9 
  
 AB Ponce 
  
 49,8 
  
 2,0 
  
 Endemol 
  
 Endemol Entertainment Produc- 
  
 tions AB 
 2 
  
 Grundy 
 2 
  
 Egmont 
 3 
  
 Nordisk Film  TV 
  
 5,4 
  
 0,1 
  
 Källa:  
 Respektive företags årsredovisning 1995. 
  
 Anm: 
  
 1 
 Uppgift i Månadens Affärer 2/1996.  
 2 
 Verksamheten startade 1996.  
 3 
 Företaget Think Big Television övertogs och namnändrades av Egmont hösten 1996 
 Bonniers har som ägare av Svensk Filmindustri länge varit involverade i samproduktioner med SVT av långfilmer, exempelvis barnfilmer som även sänts som  
 TV-serier. 
  SF startade 1993 en avdelning för direkt produktion för TV, bland annat en dramaserie för TV4. Verksamheten över fördes 1996 t ill det häftenägda TV Melton, med manusförfattarna Rose och Williams som övriga delägare.  
 166 
  
 Velez TV startades 1991 av Davis och växte snabbt upp till ett av de största produktionsbolagen. Svensk Filmindustri köpte vid årsskiftet 1994/95 91 procent av bolaget, medan grundaren behöll resterande del. Företaget bedriver verksamhet även i Danmark och Norge. 
 167 
  
 Entreprenörer stod även bakom Mutter Media, som var moderbolag för bland annat  
 TV-produktionsbolaget 
  Meter och reklamfilmbolaget Mekano. Det norska medieföretaget Schibsted köpte 1995 95 procent av aktiekapitalet i Mutter Media. I samband med att Larson och Tele Danmark hösten 1996 förvärvade det danska TV- och produk- tionsbolaget Metronome ändrades namnet till Metronome Film  Television, medan ägarstrukturen behölls.  
 168  
 Företaget bedriver verk- samhet i hela Skandinavien. 
 92  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
 Det danska medieföretaget Egmont gick 1996 in på den svenska TV- marknaden genom att via dotterbolag Nordisk Film köpa dels Gill och Terrell produktionsbolag Think Big Television 
 169 
  
 ,  
 dels 41 procent av aktiekapitalet i  
 TV-Linköping 
  Länkomedia, som driver TV Linköping. Hösten 1996 startade TV Linköping tillsammans med Teracom en försöksverksamhet med att 
 170 
 kombinera  
 kabel-TV 
  och marksändningar med digital teknik. 
 Det holländska Endemol Entertainment, med Martin som huvudägare, är Europas största fristående  
 TV-produktionsbolag 
  med en omsättning 1995 på över fyra m iljarder kronor. Sedan 1996 har Endemol ett svenskt produktionsbolag som driver företagets produktioner i Skandinavien. 
 171 
  
 Det australiska bolaget Grundy, en av världens ledande producenter av såpoperor, började 1996 att producera en daglig dramaserie för TV4 
 . 
  
 172 
  
 Av de större produktionsbolagen stod våren 1997 endast ett utanför de stora medieföretagen, nämligen Morgan, ägt av sju personer med Cisneros och Freeman som största ägare. Företaget har främst producerat underhållningsprogram.  
 173 
  
 Tendensen på produktionsbolagsområdet är mycket tydlig. Entre- prenörsägda företag säljs till stora medieföretag, i första hand för att skapa finansiella möjligheter för en vidare expansion. Entreprenörerna har i samtliga större köp fortsatt att verka i respektive företag. Branschens tillväxt är helt beroende på hur  
 TV-bolagen 
  väljer att använda sin programbudget. 
  
 6.2 
  
 Försäljning av rättigheter 
  
 Handel med formaträttigheter är en snabbt växande företeelse inom internationell  
 TV-produktion. 
  Med format avses en originalidé för program med dess samtliga komponenter. Formaträttigheten  
 till-kommer 
  det produktionsbolag som offentliggör en originalidé genom produktion av originalprogrammet. Enligt svensk lag har ett format inte ett heltäckande immaterialrättsligt skydd på det sätt som ett verk som skyddas av upphovsrättslagstiftningen. Inom den internationella TV- industrin har emellertid praxis för skydd av format skapats genom en betydande handel med formaträttigheter mellan produktionsbolag och  
 TV-kanaler. 
 174 
  
 De flesta av underhållningsprogrammen i de svenska kanalerna bygger på inköpta format. I regel produceras programmen av den sän- dande kanalen eller av svenska produktionsbolag under överinseende av formaträttsinnehavaren. Under de senaste åren har som nämnts ett par av 
 SOU 1997:92  
  
 TV-ägare 
  
 93 
 de stora formatleverantörerna, Endemol och Grundy, börjat producera svenska program i egen regi. Andra ledande aktörer på marknaden är Action Time, All American Freemantle, BBC och DL Taffner. 
 I takt med att antalet  
 TV-kanaler, 
  både abonnemangs- och reklamfinansierade, vuxit har de nationella public  
 service-bolagen 
  mött en allt hårdare konkurrens om sändningsrättigheter till större sport- arrangemang. Den tyska Kirchgruppe har de senaste åren köpt rättigheterna till stora internationella evenemang som  
 fotbolls-VM. 
  Den av Kirch hälftenägda ISPR har genom ett par avtal med de svenska fotbolls- och ishockeyförbunden förvärvat rättigheterna till Allsvenskan och  
 VM-kvalmatcherna 
  i fotboll samt Elitserien i ishockey under fyra år. Kirch har även satsat mycket stora belopp, uppskattningsvis över 50 miljarder kronor under de senaste två åren, på att bygga upp ett bibliotek av biofilm och  
 TV-program. 
 175 
  
 Om visionerna om en digital TV med mängder av kanaler för- verkligas kommer de företag som äger rättigheter till format, sport- sändningar, långfilmer eller  
 TV-program 
  att spela en viktig roll på den framtida  
 TV-marknaden. 
  De svenska  
 TV-kanalerna 
  och produktions- bolagen försöker visserligen att utveckla egna program, men har sannolikt inte de resurser som krävs för att på allvar ta upp konkurrensen med de stora utländska mediekoncernerna. 
  
 6.3 
  
 TV-kanaler 
  
 6.3.1 
  
 Sveriges Television 
  
 Sveriges Radio AB omorganiserades 1978 till en koncern med fyra programbolag/dotterbolag, varav Sveriges Television AB fick i uppdrag att driva koncernens  
 TV-verksamhet 
  (se 5.1) När Sveriges Radio- koncernen bildades 1992 blev Sveriges Television AB ett självständigt bolag. Ägandet av den tidigare koncernen övertogs 1994 av tre nybildade stiftelser, en för vardera bolaget. Stiftelserna styrelser hade identisk sammansättning och utsågs av regeringen på förslag av de politiska partierna i riksdagen. 
 De tre stiftelserna sammanfördes 1997 t ill en stiftelse, Förvalt- ningstiftelsen för Sveriges Television AB, Sveriges Radio AB och Sveriges Utbildningsradio AB, med en styrelse som liksom tidigare utses av regeringen. Programbolagen skall vara sjävständiga gentemot moderstiftelsen och medelstilldelningen sker som tidigare direkt till programbolagen. Sveriges Televisions styrelseordförande, liksom 
  
 94  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 ordförande i övriga stiftelser, utses av regeringen, medan de övriga ledmöterna utses av ägaren. 
 När en andra  
 TV-kanal 
  startades 1969 organiserade Sveriges Radio  
 TV-verksamheten 
  i två självständiga enheter med ansvar för var sin kanal, som skulle tävla med varandra. Ledningen för TV2 överfördes 1987 till de 10 distrikten ute i landet, medan Kanal 1 förblev stockholmsbaserad. En ny omorganisation genomfördes 1996. De två med varandra konkurrerande kanalerna försvann som självständiga enheter. Programverksamheten organiserades i ett antal programenheter och programsättningen koordinerades helt för de två sändnings- kanalerna. Sveriges Television hoppades genom samordningen få bättre möjligheter att möta konkurrensen från de kommersiella kanalerna. 
  
 6.3.2 
  
 TV4 
  
 En grupp intressenter, Investor AB (genom ett dotterbolag), Försäk- ringsbolaget SPP Ömsesidigt, Bokförlaget Natur och Kultur, Före- ningsbanken, LRF och Slakteriförbundet, förvärvade 1987 samtliga ak- tier i Nordisk Television (nuvarande TV4). Sedan riksdagen år 1991 hade fattat ett beslut om en rikstäckande reklamfinansierad marksänd  
 TV-kanal, 
  sökte bland annat TV3 och Nordisk Television AB sändningstillstånd (koncession). Under den politiska beredningen av tillståndsärendet initierades TV3 och Nordisk Television att söka samverkan om koncessionen, vilket ledde till en överenskommelse mellan ägarna i Nordisk Television och TV3:s ägare Kinnevik, som via en riktad nyemission erhöll 30 procent av aktierna i bolaget (och drygt 36 procent av rösterna) samt förband sig verka för att Nordisk Television erhöll koncessionen. Detta meddelades Nordisk Television den 7 november 1991. 
 Våren 1994 introducerades TV4 AB (namnändrat från Nordisk Television) på börsen samtidigt som de anställda, vissa affärskontakter och allmänheten, fick möjlighet att via en nyemission teckna sig för aktier i bolaget (se tabell 6.2). 
 176 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 95 
  
 Tabell 6.2 Ägargrupper inom TV4 AB våren 1994 och våren 1997. 
  
 Procent av aktiekapitalet. 
  
 Ägargrupp 
  
 Våren 1994 
  
 Våren 1997 
  
 Industriförvaltnings ABKinnevik 
  
 23,0 
  
 22,4 
  
 Investor AB 
  
 20,6 
  
 21,3 
  
 Tidnings AB Marieberg 
  
 16,7 
  
 Wood 
  
 7,9 
  
 Lantbrukarnas Ekonomi AB 
  
 5,2 
  
 5,5 
  
 Bokförlaget Natur och Kultur 
  
 5,3 
  
 4,1 
  
 Pena Manhattan Bank 
  
 2,6 
  
 Föreningsbanken (fonder) 
  
 5,2 
  
 2,1 
  
 Försäkringsbolaget SPP 
  
 15,5 
  
 Slakteriförbundet 
  
 5,2 
  
 Övriga 
  
 20,0 
  
 17,4 
  
 SUMMA 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 Källa  
 : Inbjudan till förvärv av aktier i TV4 AB. Aktiebok för TV4 AB  
 1996-08- 
  28. Dagens Nyheter  
 1997-02-05. 
  
 I samband med koncessionen förband sig de dåvarande ägarna att inte i någon avgörande grad ändra sina inbördes ägarförhållanden. Under de tre första åren efter börsintroduktionen var ägarstrukturen i stort stabil. Enda större förändringen var att Slakteriförbundet sålde sitt 
 innehav motsvarande 5 procent av aktiekapitalet. Endast två av de nya ägarna har nått en ägarandel över 2 procent, nämligen Fidelity Funds och Estes Bank, båda sannolikt förvaltare av flera ägares innehav. 
 I februari 1997 inträffade dock en väsentlig förskjutning av makt- balansen i ägarkretsen då Marieberg förvärvade SPP:s hela post och en del av Föreningsbankens aktiefonders innehav, inalles 16,7 procent av aktiekapitalet. De totala köpeskillingen uppgick till 555 miljoner kronor. 
 Bonniers har tidigare inte varit engagerade i utsändning av TV, annat än en kortare period som delägare i en  
 betal-TV-kanal, 
  däremot i programproduktion (se 6.1). Moss VD Murray motiverade insteget i TV med att det är det snabbast växande mediet med många nya kanaler och med kombinationen av multimedia och TV i hemmen. Han menade att det kommer att skapas nya möjligheter att arbeta med dagstidningarnas bas: journalistik och annonsförsäljning. Om Marie- 
 96  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
 berg startar en egen  
 TV-kanal 
  kommer det att göras i samråd med TV4. 
 177 
  
 Mariebergs köp gav upphov till en debatt om mediekoncentration. Många var kritiska mot att Bonniers med sin starka ställning på en rad mediemarknader nu gick in på ytterligare en. Kulturminister Smith menade att förvärvet stred mot en punkt i TV4:s sänd- ningstillstånd som lyder; Ägarförhållandena och inflytandet i TV4 får inte i sin helhet påtagligt förändras så ägarkoncentrationen inom medierna ökar. Hon ansåg att ägarförändringar inom TV4 som på- verkar ägarkoncentration med hänsyn härtill borde neutraliseras av andra förändringar i ägandet. I det aktuella fallet borde Bonniersfären minska någon del av sin verksamhet, i annat fall riskerade TV4 att inte få förlängt tillstånd 2001  
 . 
  
 178 
  
 I framtiden kommer tre av de främsta ägargrupperna på den svenska mediemarknaden, Stenbecksfären, Wallenbergsfären och  
 Bonnier-sfären, 
  att mötas i TV4:s styrelse. Hittills har Wallenbergsfären  
 be-dömts 
  vara den starkaste ägaren, både styrelseordföranden och verkställande direktören har hämtats därifrån. Kinnevik har visserligen den största ägarandelen, men dess ställning som ägare till TV4:s huvudkonkurrent på  
 reklam-TV-marknaden 
  har sannolikt försvårat Kinneviks representanters position i styrelsen. TV4:s förre VD Price kom exempelvis vid flera tillfällen i direkt konflikt med Cordova. 
 I det ursprungliga avtalet med staten åtog sig TV4 att för den regionala nyhetsbevakningen teckna löpande kontrakt med minst 20 produktionsbolag utanför storstadsregionerna, det stadgades vidare att händelser och skeenden i olika delar av landet skall speglas i programmen. För att uppfylla sina åtaganden startade TV4 regionala program, s k  
 TV4-fönster, 
  som producerades av lokala bolag. Dessa bolag hade i regel lokalt förankrade ägare i olika konstellationer där till exempel fristående  
 TV-producenter, 
  dagspress, lokala näringslivet och kommunala stiftelser ingick. 
 179  
 TV4 har successiv köpt in sig i samtliga de bolag som producerar  
 TV-fönstren 
  (tabell 6.3). I de lokala kanalerna i Stockholm, Göteborg, Malmö, Sundsvall, Umeå och Växjö är TV4 majoritetsägare, i de övriga tio kanalerna uppgår andelarna t ill mellan 10 och 48 procent. 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 97 
  
 Tabell 6.3 Ägare i lokala  
 TV-stationer 
  med fönster i TV 4 1997. 
  
 Företag 
  
 Kanal 
  
 Ägare 
  
 CBA Lokal TV i 
  
 TV4 Stockholm 
  
 TV4 AB 52,32, Svenska Dagbladet 
  
 Stockholm AB 
  
 20, Mediabolaget Hoffman/Brock AB 17, 
  
 Estees Communications 10 
  
 TV Uppland AB 
  
 TV4 Uppland 
  
 Upsala Nya Tidning 26, VLT Media 
  
 AB 26, TV4 20, Swanson  
  
 handel AB 14, Länsförsäkringar 
  
 Uppland 14 
  
 TV4 Öst 
  
 TV4 25, King, Lewis 
  
 Sanders, två övriga ägare 
  
 TVF Lokal TV AB 
  
 TV4 
  
 Blomqvist Produktion AB 37, TV4 
  
 Jönköping/Borås 
  
 AB 33,67, Elmia AB 20, Manus 
  
 Briggert AB 10 
  
 TV Sydost AB 
  
 TV4 Sydost 
  
 TV4 AB 100 
  
 TV Skåne AB 
  
 TV4 Skåne 
  
 TV4 AB 50,5, Film  TV 
  
 Mediaintressenter AB 28, 
  
 Sydsvenska Dagbladet AB 11,1, HQ 
  
 Rose AB 11 
  
 TV Halland AB 
  
 TV4 Halland 
  
 TV4 AB 42,78, Hallands Nyheter 
  
 AB 26,1, Nissamedia AB 26, 
  
 Halmstads Handelsförening 5, 
  
 TV4 i Göteborg AB 
  
 TV4 Göteborg 
  
 TV4 AB 91, Tidnings AB Stampen 
  
 5, MTV Produktion AB 4 
  
 TV Fyrstad AB 
  
 TV Fyrstad 
  
 Ringside Production AB 60, 
  
 Promedia 30, TV4 AB 10, 
  
 TVF Skaraborg AB 
  
 TV4 Skaraborg 
  
 TV4 AB 25 [20], LRF 31,5, E 
  
 Johansson AB 13, Dahlock 6,5, LF 
  
 5, Övriga 24 
  
 TV Värmland i Sverige 
  
 TV4 Värmland 
  
 TV4 AB 48,56, Studieförbundet 
  
 AB 
  
 Vuxenskolan 10, Delta Media i 
  
 Karlstad AB 8, Scandinature Films 
  
 Miljöreportage 8, Färjestads BK 8, 
  
 Initia AB 8 Värmlands Folkblad 
  
 4,63, Värmlands Idrottsförbund 2, 
  
 Edsgatans Gård HB 2 
  
 98  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Företag 
  
 Kanal 
  
 Ägare 
  
 TV Bergslagen AB 
  
 TV4 Bergslagen 
  
 VLT Media AB 49, Lantmännens 
  
 Tryckeriförening 26, TV4 AB 25 
  
 Lokal TV i 
  
 Lokalfyran TV 
  
 TV4 AB 95, Övriga 5 
  
 Sundsvall/Timrå AB 
  
 TV4 Botnia 
  
 Optimal TV i Åre AB 
  
 TV4 Jämtland 
  
 Östersunds-Postens 
  Tryckeri AB 51, 
  
 TV4 AB 25, VLT Media AB 24 
  
 TV Norrbotten AB 
  
 TV4 Norrbotten 
  
 Luleå Energi AB 20, TV4 AB 18, 
  
 Norrbottens-Kuriren 
  AB 16, OK 
  
 Norrbotten 12, Luleå kommun, 
  
 Smith 6, 
  
 Thompson 6,  
 SH-Vision 
  
 AB 6, Back Up Mediaprodukter 6 
  
 Källa:  
 Television i Sverige. Ägande och Struktur. Arbetsdokument från Rådet för mångfald inom massmedierna 1996:5. Nordicoms och Rådet för mångfald inom massmediernas databas över svenska medieföretag. 
 De lokala  
 TV-bolagen 
  finansierar sin verksamhet genom lokal TV- reklam och i viss utsträckning sponsring. Genomgående har bolagens resultat varit dåliga (tabell 6.4). I flera fall har aktieägarna, i första hand TV4 fått gå in med tillskott. Stationerna i Västerbotten och Östergötland gick i konkurs och deras verksamhet överfördes till LokalTV i Sundsvall respektive ett nybildat bolag med bland annat TV4 som delägare. De lokala bolagen belastade TV4:s resultat med 63 (41 år 1994) m iljoner 
 180 
 kronor 1995 varav koncessionsavgifterna utgjorde 27 miljoner kronor. 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 99 
  
 Tabell 6.4 Omsättning och resultat för lokala  
 TV-stationer 
  med fönster i TV 4 1995 Mkr. 
  
 Företag 
  
 Station 
  
 Omsätt- 
  
 Res e 
  
 Netto- 
  
 ning 
  
 finans- 
  
 margi- 
  
 netto 
  
 nal 
  
 CBA Lokal TV i 
  
 TV4 Stockholm 
  
 18,7 
  
 -4,7 
  
 -25 
  
 Stockholm AB 
  
 TV Uppland AB 
  
 TV4 Uppland 
  
 1,4 
  
 -3,1 
  
 -221 
  
 TVF Lokal TV AB 
  
 TV4 Jönköping/Borås 
  
 7,4 
  
 0,1 
  
 1 
  
 TV Sydost AB 
  
 TV4 Sydost 
  
 5,5 
  
 -2,2 
  
 -40 
  
 TV Skåne AB 
  
 TV4 Skåne 
  
 21,8 
  
 -0,6 
  
 -2 
  
 TV Halland AB 
  
 TV4 Halland 
  
 6,1 
  
 -4,7 
  
 -77 
  
 TV4 i Göteborg AB 
  
 TV4 Göteborg 
  
 7,3 
  
 -10,3 
  
 -141 
  
 TV Fyrstad AB 
  
 TV Fyrstad 
  
 11,5 
  
 0,0 
  
 0 
  
 TVF Skaraborg AB 
  
 TV4 Skaraborg 
  
 7,7 
  
 -3,2 
  
 -42 
  
 TV Värmland i 
  
 TV4 Värmland 
  
 10,1 
  
 -2,9 
  
 -28 
  
 Sverige AB 
  
 TV Bergslagen AB 
  
 TV4 Bergslagen 
  
 7,1 
  
 -8,8 
  
 -123 
  
 Lokal TV i 
  
 Lokalfyran 
  
 6,5 
  
 -5,6 
  
 -86 
  
 Sundsvall/Timrå AB 
  
 TV4 Botnia 
  
 Optimal TV i Åre 
  
 TV4 Jämtland 
  
 10,8 
  
 -0,7 
  
 -6 
  
 AB 
  
 TV Norrbotten AB 
  
 TV4 Norrbotten 
  
 12,3 
  
 -0,8 
  
 -6 
  
 Källa:  
 Mediatrender 
  
 14/1996. NORDICOM:s 
  
 och Rådet för 
  
 mångfald inom 
  
 massmediernas databas över svenska medieföretag. 
 Cooper, tidigare VD och delägare i det konkursdrabbade TV Botnia, hävdade i ett debattinlägg hösten 1996 att TV4 givit de lokala kanalerna dåliga sändningstider med små möjligheter att få reklam- intäkter. TV4 anklagades för att ha utnyttjat de lokala bolagen för att komma undan koncessionsvillkoren om etablering ute i landet och vältrat över kostnader på lokala entreprenörer.  
 181 
  
 Efter det att TV4 hösten 1996 meddelats sä ndningstillstånd fram till 2001 förklarade ledningen att kanalen inte kunde fortsätta samarbetet med de lokala  
 TV-bolagen, 
  om inte regeringen ingrep och förbättrade de ekonomiska förutsättningarna. Efter diskussioner mellan parterna löstes 
  
 100  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 problemet genom att regeringen erbjöd TV4 ytterligare två minuters reklamtid mellan kl 19 och 24 på villkor att kanalen fortsätter att sända i minst lika många områden och i samma omfattning som under 1996. De högsta tillåtna annonstiden påverkades inte; den får fortfarande vara högst tio procent av den dagliga sändningstiden. En proposition i ämnet (prop 1996/97:101) överlämnades i mars 1997 t ill riksdagen som godkände förslagen i maj 1997 . 
 TV4 och Nethold, dåvarande ägare till FilmNet och MultiChoice, slöt hösten 1995 ett omfattande samarbetsavtal. Parterna samarbetar om produktion av långfilm samt köp av rättigheter för spelfilm, miniserier och sport. TV4 skall vidare få ta del av Netholds teknikutveckling i synnerhet på det digitala området  
 . 
  
 182 
  
 Den övervägande delen av TV4:s svenska program, förutom nyheterna och sporten, produceras av fristående produktionsbolag. Med undantag för de ovan nämnda lokala produktionsbolagen har TV4 inga ägarintressen i programproducenterna.  
 Text-TV-verksamheten 
  i  
 kana-len 
  drivs av ett helägt bolag TV4,  
 Text-TV 
  AB. 
 I samband med Kinneviks inträde som ägare i TV4 1991 träffades ett avtal mellan TV4 och Kinnevik om att TV4 skulle överta 45 procent av aktierna i det av Kinnevik helägda reklamförsäljningsbolaget AirTime och att detta bolag skulle sälja reklamtid för både TV3 och TV4. Sedan Konkurrensverket ingripit och väckt talan vid Marknadsdomstolen, avbröt TV4 samarbetet med AirTime och övergick till att sälja annonstid i egen regi, varvid TV4 hänvisade till en överenskommelse som Kinnevik och TV4 hade träffat med  
 Kon-kurrensverket. 
  Kinnevik bestred att denna överenskommelse gav TV4 rätt att avbryta annonssamarbetet och AirTime gjorde gällande att överenskommelsen i vart fall inte band AirTime. Tvisten ledde till flera skiljeförfaranden, som slutade med att TV4 av en skiljenämnd förpliktades att betala 92 miljoner kronor (inkl upplupen ränta) t ill AirTime som skadestånd för kontraktsbrott. Skadeståndet belastade TV4:s resultat 1996 och drog i motsvarande grad upp Kinneviks resultat. 
  
 6.3.3 
  
 Kinneviks  
  
 TV-kanaler 
  
 Skogs- och stålföretaget Industriförvaltnings AB Kinnevik  
 183  
 tog mitten av  
 1980-talet 
  sitt första steg in på  
 TV-marknaden 
  då det deltog i finansieringen av Astrasatelliten. För att utnyttja satellitens kapacitet startades 1987 den nordiska satellitkanalen TV3. Kinnevik har sedan dess startat flera  
 TV-kanaler 
  och med dessa som bas byggt upp en omfattande verksamhet på en rad  
 TV-anknutna 
  marknader. Våren 1997 driver Kinnevik tre reklamfinansierade  
 TV-kanaler, 
  TV3, TV6 och 
 SOU 1997:92  
  
 TV-ägare 
  
 101 
 ZTV 
 184  
 samt två  
 betal-TV-kanaler, 
  TV1000 och TV1000 Cinema. Dessutom är företaget största delägare i TV4 (se tabell 6.2). 
 Kinneviks målsättning har alltsedan starten av TV3 varit att driva sina  
 TV-kanaler 
  på skandinavisk basis. TV3, som till en början sände samma program över Sverige, Norge och Danmark, delades efter en tid upp i separata kanaler för respektive land. Företaget har alltjämt säte i Storbritannien, vilket innebär att det inte är underkastat den svenska radio- och  
 TV-lagstiftningen. 
  Genom gemensamma uppköp av rättigheter kan de tre kanalerna utnyttja stordriftsfördelar. TV3 hör till de fåtal av Kinneviks medieföretag som gått med vinst. Rörelse- marginalen för de tre kanalerna försämrades dock mellan 1995 och 1996 från 10 till en procent.  
 185 
  
 ZTV och TV6 startades 1992 och 1994 som reklamfinansierade nischkanaler inriktade på ungdomar respektive kvinnor. De två kanalerna etablerades även i de skandinaviska länderna, men under 1996 upphörde verksamheten i Norge, medan kanalerna i Danmark slogs samman till 3+. Kanalerna har redovisat växande förluster. De sammanlagda intäkterna 1996 uppgick t ill 121 miljoner kronor och resultatet efter avskrivningar till  
 -434 
  miljoner kronor. Det fanns tidigare planer på att lansera ZTV i Finland, Polen, Baltikum och eventuellt Ryssland. 
 186  
 De ekonomiska problemen för kanalen har dock tvingat ledningen att lägga expansionsplanerna på is. 
 En ny nischad reklamfinansierad kanal, Sportkanalen, startades 1996 men fick läggas ner efter ett knappt år. Kinnevik har våren 1997 minoritetsintressen i  
 TV-kanaler 
  i de baltiska staterna och Polen. Reklamförsäljningen sköts av det majoritetsägda AirTime. Tyngd- punkten för företagets reklamfinansierade kanaler har det senaste året förskjutits mot Sverige. 
  
 Betal-TV-kanalerna 
  TV1000 och TV1000 Cinema verkar i Sverige, Norge, Danmark och sedan hösten 1996 även i Finland. Kinnevik ökade 1995 sin ägarandel från 62 t ill 93 procent. Verksamheten har alltsedan starten 1989 gått med stora förluster. Omsättningen uppgick 1996 till 392 miljoner kronor och resultat efter avskrivningar till  
 -194 
  miljoner kronor. Våren 1996 fördes förhandlingar mellan Kinnevik och konkurrenten FilmNets ägare Nethold om någon form av sanering av marknaden. När parterna uppgavs vara nära ett avtal  
 187  
 bytte dock Nethold ägare (se 6.3.5), varefter kontakterna avbröts. 
  
 102  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 6.3.4 
  
 Kanal 5 
  
 Scandinavian Broadcasting System SA (SBS) inträdde 1991 som den tredje större aktören på den svenska  
 reklam-TV-marknaden 
  då  
 före-taget 
  förvärvade aktiemajoriteten i Nordic Channel av finansmannen Dennis. Scandinavian Broadcasting System är ett  
 luxemburg-baserat 
  bolag noterat på börsen i New York. Störste aktieägare med 23 procent är Capital Cities/ABC, som sedan 1995 är helägt dotterbolag t ill Disney  Co. Den andra större ägaren är grundaren Arellano med 10 procent. 
 188  
 Viacoms dotterbolag Paramount Communications, förvärvade 1995 en option att inom fem år köpa 10 procent i SBS.  
 189 
  
 Scandinavian Broadcasting System är majoritetsägare i  
 TV-kanaler 
  i Sverige (Kanal 5), Norge (TV Norge), Danmark (Kanal 2) samt Belgien (VT4) och Nederländerna. Bolaget driver även  
 radio-verksamhet, 
  bland annat i Sverige (se 5.2.3). TV Norge ägs av  
 Scan-dinavian 
  Broadcasting System (67 procent), Schibsted (29 procent) och  
 A-Pressen 
  (4 procent samt option på 16 procentenheter  
 avSBS-posten)  
 . 
  
 190 
  
 Den svenska kanalen som efter flera namnbyten (TV5 Nordic, Femman) går under namnet Kanal 5 är sedan 1995 helägt av SBS. Företaget har säte i London, vilket innebär att den svenska radio- och  
 TV-lagstiftningen 
  inte är tillämplig. 
 Under de senaste åren har Kanal 5 profilerat sig som en renodlad underhållningskanal utan nyheter och sport. Kanalen har en något lägre räckvidd än TV3 (50 respektive 54 procent)  
 191 
  
 .  
 I första hand konkurrerar Kanal 5 med TV3, varifrån bolaget hämtat större delen av sin ledningsgrupp. Under 1996 ökade Kanal 5 kraftigt sin andel av sate llit-  
 TV-tittarna 
  till cirka 10 procent. 
 Kanalen sålde tidigare sändningstid till produktionsbolaget ISB som sände program riktade till iranska invandrare i Sverige med enligt uppgift mycket penetration i målgruppen. Pingströrelsens produk- tionsbolag TV Inter köpte på motsvarande sätt sändningstid för gudstjänster. Denna typ av försäljning upphörde 1996.  
 192 
  
 Kanal 5 har mycket starka ägare som besitter stort mediekunnande och som har möjligheter att stödja kanalen både med kapital och programleveranser. Det är därför inte osannolikt att kanalen de närmaste åren kommer att stärka sin ställning på den svenska  
 TV-marknaden. 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 103 
  
 6.3.5 
  
 Canal Plus kanaler 
  
 Den första  
 betal-TV-kanalen 
  med sändningar över Sverige startades 1986. Kanalen FilmNet var helt inriktad på långfilmer och täckte efter ett par år Sverige, Norge, Danmark, Finland och Benelux. Ett konsortium med det schweiziska investmentbolaget Richemont S.A. och det sydafrikanska företaget  
 M-Net 
  International Holdings (MIH) övertog 1991 FilmNet från den tidigare ägargruppen, där bland annat Esselte ingick. 
 Hösten 1996 gick FilmNets moderbolag Nethold samman med det franska  
 betal-TV-bolaget 
  Canal Plus. Affären uppges vara värd nära 11 miljarder kronor. Efter fusionen äger Blair tidigare ägare  
 Riche-mont 
  och MIH 15 resp 5 procent av Canal Plus. Det nya bolaget får 8,5 miljoner abonnenter i Frankrike, Beneluxländerna, Skandinavien, Tyskland, Italien och Spanien och kommer att vara en av världens största  
 betal-TV-bolag. 
  Största delägare i Canal Plus är Havas och Compagnie Generale des Eaux med 24 respektive 20 procent av aktiekapitalet före sammanslagningen.  
 193 
  
 Verksamheten i Sverige har drivits i koncernen FilmNet Television AB. Våren 1997 håller hela organisationen att omstruktureras och en ny ledning för den skandinaviska verksamhet har installerats av de nya huvudägarna. 
 FilmNet Television har våren 1997 tre  
 betal-TV-kanaler 
  som är riktade mot i första hand mot den svenska marknaden, filmkanalerna FilmNet 1 och FilmNet 2 samt sportkanalen SuperSport, som dock kommer att läggas ner sommaren 1997. FilmNet distribuerar vidare  
 betal-TV-kanalen 
  Hughes, vars program textas på svenska. 
  
 6.3.6 
  
 TV8 
  
 En ny svensk  
 TV-kanal, 
  TV8 beräknas börja sina sändningar i september 1997. Bakom kanalen står Pierce och Lang, både med erfarenhet från Svenska Dagbladets  
 hotell-TV-kanal 
  Executive. Finansiär är det börsnoterade investmentbolaget Ratos, som inte tidigare varit engagerat inom mediesektorn. Sändningarna kommer att sändas via Telenor och finansieras genom abonnemang. Tyngdpunkten kommer att läggas på näringslivsfrågor men även 
 194 
 samhällsdebatt, kultur, vetenskap och medicin kommer att behandlas. 
  
 104  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 6.3.7 
  
 Övriga svenskspråkiga kanaler 
  
 Några utländska  
 satellit-TV-kanaler 
  sänder program med svensk text.  
 Barn-TV-kanalen 
  Garcia, ägd av Viacom International, började första februari 1997 sända på svenska.  
 195  
 Eurosport sänder en version, Eurosport Nordic, med skandinaviska kommentatorer. 
  
 6.3.8 
  
 Marknaden 
  
 Trots de kommersiella  
 TV-kanalernas 
  intåg på marknaden är Sveriges Television fortfarande det överlägset största  
 TV-företaget 
  med en omsättning 1995 på 3,3 m iljarder kronor, jämfört med TV4:s 1,6 miljarder kronor (tabell 6.5). 
 Tabell 6.5 Företag med rikstäckande  
 TV-sändningar 
  i Sverige 1995. Omsättning och resultat. Mkr. 
  
 Sfär 
  
 Företag 
  
 Kanal 
 1 
  
 Omsätt- 
  
 Resultat 
  
 ning 
  
 finansnetto 
  
 Staten 
  
 Sveriges Television AB 
  
 SVT1 
  
 3 309 
  
 -51 
  
 SVT2 
  
 Fox 
  
 TV4 AB 
  
 TV4 
  
 1 628 
  
 155 
  
 Browning 
  
 Browning 
  
 TV3 Broadcasting Group 
  
 TV3 
  
 1 372 
 2 
  
 143 
 2 3 
  
 Ltd 
  
 Browning 
  
 TV1000 Sverige AB 
  
 TV1000 
  
 432 
  
 -198 
  
 Browning 
  
 ZTV AB 
  
 ZTV 
  
 34 
  
 -33 
  
 Browning 
  
 TV6 Broadcasting AB 
  
 TV6 
  
 18 
  
 -34 
  
 SBS Disney 
  
 Kanal 5 AB 
 4 
  
 Kanal 5 
  
 146 
  
 -9 
  
 Canal Plus 
  
 FilmNet Television AB 
  
 FilmNet 1 
  
 620 
  
 -181 
  
 FilmNet 2 
  
 SuperSport 
  
 Källa:  
 Respektive företags årsredovisning 
  
 1995 samt 
  
 Årsredovisning 
  
 för 
  
 industriförvaltnings AB Kinnevik 1995. 
  
 Anm:  
  
 1 
 Kanalbeteckning våren 1997.  
 2 
 Inklusive TV3 i Danmark och Norge,  
 3 
 avser resultat efter avskrivningar.  
 4 
 Namnändrat 1996 från Broadcast Sverige Femman AB. 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 105 
  
 Sveriges Television har sedan 1992 minskat sin andel av tittarnas tid från 70 procent till 49 procent. TV4 har under samma tid förd ubblat sin andel till 28 procent. Även Kanal 5 har förd ubblat sin andel och har närmat sig TV3 som legat stilla på 9 procent. TV6 och ZTV svarade för inte mer än någon procent vardera av den totala tittartiden. Trots att närmare hälften av de svenska hushållen har tillgång till utländska kanaler dominerar de svenska kanalerna fortfarande helt bland TV- konsumenterna (Tabell 6.6). 
 Tabell 6.6 Tittartid i befolkningen mellan 3 och 99 år en genomsnittlig dag  
 1992–1996. 
  Andel av total tittartid. Procent. 
  
 Kanal 
  
 1992 
  
 1994 
  
 1996 
  
 SVT1 
  
 35 
  
 27 
  
 24 
  
 SVT2 
  
 35 
  
 28 
  
 25 
  
 TV3 
  
 10 
  
 9 
  
 9 
  
 TV4 
  
 13 
  
 26 
  
 28 
  
 Kanal 5 
  
 3 
  
 3 
  
 6 
  
 Övriga 
  
 5 
  
 8 
  
 9 
  
 Källa:  
 MedieSverige 1997. 
  
 Valet av  
 TV-kanaler 
  varierar kraftigt mellan olika åldersgrupper. Sveriges Television har sina trognaste tittare bland de äldsta åldersgrupperna, medan företaget har svårt att attrahera yngre tittare, som föredrar de reklamfinansierade kanalerna (tabell 6.7). Filmkanalerna utgör ett alternativ framför allt bland ungdomen. 
  
 106  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tabell 6.7 Tittare  
 9–79 
  år en genomsnittlig dag 1996. Procent . 
  
 Totalt 
  
 Ålder 
  
 9-14 
  
 15-24 
 25-44 
  
 45-64 
 65-79 
  
 SVT 
  
 53 
  
 39 
  
 30 
  
 46 
  
 63 
  
 80 
  
 TV3 
  
 16 
  
 30 
  
 26 
  
 16 
  
 11 
  
 8 
  
 TV4 
  
 50 
  
 63 
  
 56 
  
 46 
  
 47 
  
 54 
  
 Kanal 5 
  
 10 
  
 17 
  
 16 
  
 9 
  
 6 
  
 8 
  
 TV6 
  
 1 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 2 
  
 ZTV 
  
 1 
  
 0 
  
 5 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Reklamfinansierad 
  
 60 
  
 81 
  
 70 
  
 57 
  
 54 
  
 58 
  
 svensk TV 
  
 Någon filmkanal 
  
 4 
  
 3 
  
 8 
  
 4 
  
 2 
  
 0 
  
 Någon sportkanal 
  
 4 
  
 3 
  
 6 
  
 3 
  
 3 
  
 5 
  
 Någon musikkanal 
  
 2 
  
 4 
  
 7 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 Källa:  
  
 Nordicom-Sveriges 
  Mediebarometer 1996. 
 Bland de reklamfinansierade kanalerna har TV4 ett betydande försteg framför sina konkurrenter genom att kanalen når hela befolkningen (tabell 6.8). De övriga kanalernas penetration har ökat endast långsamt de senaste åren. Någon nämnvärd utbyggnad av kabelnäten äger inte längre rum, utan  
 satellit-TV-kanalerna 
  är hänvisad till parabolkunderna för sin tillväxt. Bland de enskilda kanalerna når TV3 och kanal 5 ungefär hälften av hushållen. 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 107 
  
 Tabell 6.8 Tillgång till  
 TV-kanaler 
  och  
 satellit-TV 
  i  
 TV-hushåll 
  1996. 
  
 Procent. 
  
 Andel 
  
 SVT 
  
 100 
  
 TV3 
  
 54 
  
 TV4 
  
 99 
  
 Kanal 5 
  
 50 
  
 TV6 
  
 38 
  
 ZTV 
  
 37 
  
 Satellit-TV 
  
 58 
  
 varav kabel 
  
 35 
  
 varav parabol 
  
 23 
  
 Källa:  
  
 Nordicom-Sveriges 
  Mediebarometer 1996. 
  
 6.4 
  
 Distribution 
  
 6.4.1 
  
 Marknätet 
  
 Det statliga bolaget Teracom Svensk Rundradio AB äger det svenska marknätet, som består av 54 storstationer och drygt 630 mindre stationer. Tre rikstäckande kanaler sänds via marknätet: SVT1, SVT2 och TV4. SVT2 sänder dessutom regionala program över nio områden. 
 TV4 hyr ut en del av sitt sändningsnät till de lokala produktionsbolag som sänder i  
 TV4-fönstren. 
  
 6.4.2 
  
 Satellitdistribution 
  
 Flera operatörer konkurrerar på den nordiska satellitmarknaden. Det av Teracom och likaledes statliga Svenska Rymdbolaget gemensamt ägda Nordiska Satellitaktiebolaget (NSAB) äger satelliterna Conrad 1 och  
 Tele-X. 
  Den sistnämnda ersätts sommaren 1997 av Conrad 2, vars kapacitet delas lika mellan NSAB och amerikanska GE Americom. Det norska statliga Telenor Satellite Services (TSS) driver flera satelliter, bland annat Pham I och Flores. Genom att NSAB och TSS inlett ett samarbete bildar bolagens satelliter ett nordiskt system som gör det 
 108  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
 möjligt att på samma parabol ta emot samtliga satellitkanaler som riktar sig till nordiska tittare 
 . 
  
 196 
  
 Det luxemburgska bolaget Société Européenne des Satellites (SES) hade tidigare en stark ställning i Norden. Sedan Kinnevik 1996 flyttade över sina kanaler från SES Astrasatelliter till NSAB:s Sirius kan bolaget endast erbjuda  
 icke-nordiska 
  kanaler och har därmed blivit mindre intressant för nordiska konsumenter. Eutelsat är en internationell organisation med 45 medlemsländer, varav Telia AB är svensk delägare. Eutel sänder bland annat Eurosport och BBC World.  
 197 
  
 På marknaden för dekodrar och parabolkort intar det Kinnevikägda bolaget ViaSat en dominerande ställning. Drygt 90 procent av de som köper parabol uppges teckna avtal med ViaSat. Kortstocken uppgick vid årsskiftet 1996/97 t ill 830 000 sålda kort i Norden. Bolaget erbjuder sina kunder 21 kanaler, förutom Kinneviks egna även de flesta av de övriga nordiska kanalerna samt några utländska.  
 198 
  
 MultiChoice Sverige AB, ett dotterbolag till FilmNet Television, sköter försäljning, distribution och abonnenthantering för FilmNet 12, SuperSport, TCC, CNN, Eurosport, Hughes, MTV och Discovery. 
 199 
  
 Både Nethold och Canal Plus har varit starkt engagerade i utvecklingen av digital teknik. Genom samgåendet mellan de två bolagen skapas resurser för investeringar i för konsumenterna skräddarsydda kanaler. Satellitsystemet Astra började i december 1996 att sända 20  
 TV-kanaler 
  och 40 radiokanaler. MultiChoice står för programmen. Till en början kommer bland annat Kanal 5, SuperSport, FilmNet, Discovery, CNN, TNT och Carlton Network samt Hughes att erbjudas. Utbudet kan utökas till hundratals kanaler. I systemet ingår även videofilmer på beställning.  
 200 
  
 6.4.3 
  
 Olson 
  
 På  
 kabel-TV-marknaden 
  är Telia den dominerande aktören (tabell 6.9). Under de senaste åren har Telia förutom  
 TV-distribution 
  även börjat erbjuda olika programtjänster. Bio hemma är en  
 beställ-TV-tjänst 
  där Telias kabelkunder kan beställa film till sin TV. Företaget har en egen  
 TV-kanal, 
  TV9, med programpresentation och egen  
 text-TV. 
  Telia har även fört diskussioner med Sveriges Television om att tillsammans starta en  
 betal-TV-kanal 
  med program frånSVT:s arkiv. 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 109 
  
 Tabell 6.9 Kabelnätföretagens marknadsandelar 1996. Procent. 
  
 Företag 
  
 Andel 
  
 Telia  
 Kabel-TV 
  
 57 
  
 Kabelvision 
  
 22 
  
 Stjärn-TV 
  
 9 
  
 Sweden On Line 
  
 8 
  
 Complus 
  
 4 
  
 100 
  
 Källa  
 : Resumé 9/1996. 
 Kabelvision ägs av NetCom Systems som ingår i Stenbecksfären. Kinnevik har därigenom tillgång till en egen distributionskanal som når knappt en fjärdedel av  
 kabel-TV-konsumenterna. 
 Stjärn-TV 
  är det största nätet i Stockholm. Företaget såldes 1995 av Stockholm stad till Singapore Television. Våren 1997 är nätet åter t ill salu. Riksbyggen var tidigare huvudägare i Sweden On Line men sålde 1997 sin andel t ill den andre delägaren Atle, som därmed blev ensam ägare. 
  
 6.5 
  
 Vertikal integration 
  
 Ovanstående genomgång visar att det finns ett dussintal större aktörer på den svenska  
 TV-marknaden. 
  Några har valt att koncentrera sig på ett produktionsled, men påfallande många har intressen i flera led (tabell 6.10). 
  
 110  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tabell 6.10 Vertikal integration på den svenska  
 TV-marknaden 
  1997 
  
 Ägargrupp 
  
 Produktion 
  
 Rättigheter 
  
 Kanaler 
  
 Distribution 
  
 Övrigt 
  
 Staten 
  
 Sveriges Television 
  
 SVT1, SVT2 
  
 Teracom 
  
 SVT (översättning, 
  
 Telia Kabel TV 
  
 teknik) 
  
 Stenbecksfären 
  
 Strix,  
 MTV 
  
 TV3, TV6, ZTV, 
  
 ViaSat, Kabelvision 
  
 Svensk Text,  
 TV-Shop, 
  
 TV1000  
 TV4 
  
 TVT,  
 Primetec 
  
 TV4 (Stenbecksfären, 
  
 TV4 (Nyheter, 
  
 TV4 
  
 TV4 (teknik, 
  
 Wallenbergsfären, 
  
 samhälle) 
  
 reklamförsäljning) 
  
 Bonniersfären) 
  
 Lokala 
  
 produktionsbolag 
  
 SBS 
  
 Kanal 5 
  
 Reklamförsäljning 
  
 Canal Plus 
  
 FilmNet 1 o 2, 
  
 MultiChoice 
  
 SuperSport, Hughes 
  
 Bonniersfären 
  
 Velez TV, TV 
  
 [ 
 TV4 
 ] 
  
 Melton 
  
 Schibsted 
  
 Metronome 
  
 Egmont 
  
 Think Big 
  
 Endemol 
  
 Endemol Entertainment 
  
 Endemol 
  
 Grundy 
  
 Grundy 
  
 Kirch 
  
 ISPR 
  
 Singapore Television 
  
 Stjärn TV 
  
 Atle 
  
 Sweden On Line 
  
 Anm: Kursiv stil 
 = minoritetsägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 111 
  
 6.5.1 
  
 Stenbecksfären 
  
 Den ägargrupp som mätt i antal företag har den mest omfattande vertikala integrationen är Williams, med Kinnevik som huvud- bolag. Skogs- och stålföretaget Industriförvaltnings AB Kinnevik gick som tidigare nämnts in på  
 TV-marknaden 
  i mitten av  
 1980-talet. 
  Under de följande tio åren har företaget omstrukturerades till stora delar. Intressena i stål- och kraftindustrin har avvecklats och i stället har Kinnevik byggt upp en omfattande verksamhet inom medier och tele- kommunikation. Kvar från den tidigare verksamheten finns skogs- företaget  
 Kors-näs. 
  
 Cordova kontrollerar via direkt och indirekt ägande röstmajo- riteten i Kinnevik. Övriga större ägare utgörs av familjerna Watson och Edwards, samt ett antal utländska och svenska institutionella placerare (tabell 6.11). Cordova verkar aktivt i företaget i egenskap av arbetande styrelseordförande. 
  
 112  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tabell 6.11 Ägare i Industriförvaltnings AB Kinnevik 1996. 
  
 Ägare 
  
 Andel av 
  
 Andel av 
  
 röster % 
  
 kapital % 
  
 Stenbecksfären 
  
 55,9 
  
 21,5 
  
 varav 
  
 Invik  Co AB 
 1 
  
 28,2 
  
 12,1 
  
 Browning, Murphy 
  
 14,7 
  
 4,9 
  
 Afti AB 
  
 11,8 
  
 3,9 
  
 Johnson stiftelse 
  
 1,0 
  
 0,3 
  
 Browning, Saunders 
  
 0,2 
  
 0,3 
  
 Watson, Familjen 
  
 6,0 
  
 2,6 
  
 Estes Bank 
  
 4,0 
  
 5,4 
  
 State Street Bank 
  
 3,1 
  
 2,6 
  
 Edwards, Familjen 
  
 2,6 
  
 0,9 
  
 Korsnäs stiftelser 
  
 2,5 
  
 0,9 
  
 Svenska Handelsbankens fonder 
  
 1,6 
  
 4,2 
  
 Page 
  
 1,5 
  
 4,8 
  
 SPP 
  
 1,4 
  
 5,6 
  
 Folksam inkl AMF 
  
 1,2 
  
 3,8 
  
 Övriga 
  
 20,2 
  
 47,7 
  
 Summa 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 Källa:  
 Aktiebok för Industriförvaltnings AB Kinnevik  
 1996-12-31. 
  Årsredovisning för Industriförvaltnings AB Kinnevik 1996. 
  
 Anm:  
  
 1 
 Invik  Co ägs av AB Ementa (ingår i Stenbecksfären) 20,1 % av rösterna, Cordova 17,2, Diaz dödsbo 5,8 Kinnevik 4,6, Banco Allemansfond 3,9, övriga aktieägare 48,4. 
 Kinnevik omstrukturerades 1995 och delades in i fyra under- koncerner: Korsnäs Holding för skogsindustrirörelsen, Wiley (MTG) för medier, NetCom Systems för telekommunikation i Skandinavien och dess närområde samt Investment AB Kinnevik för övriga verksamheter, bland annat minoritetsposter och utvecklings- projekt. Avsikten var att börsnotera underkoncernerna inom tre år.  
 201  
 NetCom delades ut till Kinneviks aktieägare 1996. Modern Sutton kommer våren 1997 att på motsvarande sätt börsintroduceras och delas ut till aktieägarna. 
 Större delen av Kinneviks medieaktiviteter ligger under Modern Times Group. Några delar sorterar dock under andra enheter i Calderon becksfären.  
 Kabel-TV-företaget 
  Kabelvision ägs av NetCom medan  
 betal-TV-kanalen 
  TV1000 och reklamförsäljningsbolaget AirTime ligger direkt under moderbolaget. Produktionsbolaget MTV fördes vid dess börsintroduktionen från MTG till ett systerföretag, 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 113 
  
 Stenbecksfären har under en tioårsperiod byggt upp en stor mängd företag som täcker så gott som alla områden inom  
 TV-branschen 
  (tabell 6.12). Förutom de  
 TV-kanaler, 
  produktions- och distributionsbolag som behandlats ovan finns inom MTG ytterligare några  
 TV-anknutna 
  bolag. Svensk  
 Text-gruppen 
  är Europas största företag när det gäller översättning och redigering av undertexter för film, video och TV med verksamhet i fem länder. Även på home  
 shopping-marknaden 
  är Kinnevik störst i Europa med ett nätverk av företag som säljer i 16 länder.  
 202  
 Kanalernas tekniska produktion är samlat i ett speciellt bolag, TVT. Våren 1997 startade MTG ett nytt bolag som skall svara för i nköp av rättigheter för koncernens samtliga kanaler. 
  
 114  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tabell 6.12 Stenbecksfärens intressen inom  
 TV-branschen 
  i Sverige 1995. Omsättning och resultat. Mkr. 
  
 Företag 
  
 Verksamhe 
  
 Ägar- 
  
 Omsätt- 
  
 Rese e 
  
 Netto- 
  
 t 
  
 andel % 
  
 ning 
  
 finans- 
  
 marginal 
  
 netto 
  
 Industriförvaltnings AB Kinnevik 
  
 Holding 
  
 56 
 1 
  
 11 804 
  
 1240 
  
 4 
  
  Modern Times Group MTG AB 
  
 Holding 
  
 100 
  
 2 949 
  
 75 
  
 -4 
  
  Riksrutan Television AB 
  
 Holding 
  
 100 
  
 1 420 
  
 78 
  
 -2 
  
  TV3 Broadcasting Group Ltd  
 2 
  
 TV-kanal 
  
 100 
  
 1 372 
  
 143 
 3 
  
 10 
 4 
  
  TV6 Broadcasting AB 
  
 TV-kanal 
  
 100 
  
 18 
  
 -27 
  
 -195 
  
  ZTV AB 
  
 TV-kanal 
  
 100 
  
 34 
  
 -27 
  
 -98 
  
  TV Produktion Halv 8 AB 
  
 Holding 
  
 100 
  
 347 
  
 10 
  
 3 
  
  Strix Television AB 
  
 Produktion 
  
 100 
  
 186 
  
 11 
  
 7 
  
  Rally Television AB 
  
 Produktion 
  
 100 
  
 42 
  
 5 
  
 11 
  
  Strix Drama AB 
  
 Produktion 
  
 100 
  
 2 
  
 2 
  
 110 
  
  Sampsa television AB 
  
 Produktion 
  
 100 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
  Pomada Television AB 
  
 Produktion 
  
 100 
  
  MTV Produktion AB 
  
 Produktion 
  
 51 
  
 175 
  
 8 
  
 5 
  
  Kanon Television AB 
  
 Produktion 
  
 100 
  
 57 
  
 5 
  
 9 
  
  Primetec AB  
 5 
  
 TV-teknik 
  
 100 
  
  Trash Television AB  
 6 
  
 Produktion 
  
 90 
  
 13 
  
 0,5 
  
 4 
  
  Bäckegruve AB 
  
 Holding 
  
 100 
  
 379 
  
 18 
  
 5 
  
  Subtitling International Sweden 
  
 Översättnin 
  
 91 
  
 195 
  
 27 
  
 14 
  
 Svensk Text AB 
  
 g 
  
  Media Dubb International AB 
  
 Översättnin 
  
 100 
  
 g 
  
  Skybus AB 
  
 Holding 
  
 100 
  
 191 
  
 -31 
  
 -16 
  
  ViaSat AB 
  
 Distributio 
  
 100 
  
 44 
  
 7 
  
 17 
  
 n 
  
  Interaccess AB 
  
 Distributio 
  
 100 
  
 n 
  
  Scandinavian TV Traffic AB 
  
 TV-teknik 
  
 91 
  
 24 
  
 3 
  
 11 
  
 (TVT) 
  
  AB Damus 
  
 Holding 
  
 100 
  
 722 
  
 2 
  
 0 
  
 TV-Gallerian 
  AB (TVG) 
  
 TV-Shop 
  
 100 
  
 8 
  
 10 
  
 113 
  
 TV-Shop 
  Europe AB 
  
 TV-Shop 
  
 92 
  
 315 
  
 -16 
  
 -5 
  
 TV-Shop 
  i Sverige AB 
  
 TV-Shop 
  
 100 
  
 171 
  
 -11 
  
 -6 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 115 
  
 Företag 
  
 Verksamhe 
  
 Ägar- 
  
 Omsätt- 
  
 Rese e 
  
 Netto- 
  
 t 
  
 andel % 
  
 ning 
  
 finans- 
  
 marginal 
  
 netto 
  
  Media Services AB 
  
 Holding 
  
 100 
  
 78 
  
 -17 
  
 -21 
  
  Interaktiv Television AB (INTV) 
  
 Text-TV 
  
 100 
  
 16 
  
 -1 
  
 -5 
  
 Kinnevik Media International AB 
  
 Holding 
  
 100 
  
 23 
  
 10 
  
 43 
  
  TV1000 Sverige AB 
  
 TV-kanal 
  
 93 
  
 432 
  
 -186 
  
 -46 
  
 AirTime AB 
  
 Reklamförs 
  
 55 
  
 116 
  
 -11 
 2 
  
 -9 
 3 
  
 äljning 
  
  NetCom Systems AB 
  
 Kommunik 
  
 100 
 7 
  
 1 995 
  
 -532 
  
 -27 
  
 ation 
  
  Kabelvision KB 
  
 Olson 
  
 100 
 1 
  
 -173 
  
  TV4 AB 
  
 TV-kanal 
  
 22 
 1 
  
 Källa:  
 Respektive företags årsredovisningar 1995. 
  
 Anm:  
  
 1 
 Avser Stenbecksfärens ägarandel  
 1996-12-30. 
 2 
 Bolaget bedriver verksamhet i Sverige, Norge och Danmark.  
 3 
 Avser resultat efter avskrivningar.  
 4 
 Avser rörelsemarginal.  
 5 
 Förvärvat 1996.  
 6 
 Namnet ändrat till Modern Cartoons 1996, amerikanska mjukvaruföretaget Chase är minoritetsägare.  
 7 
 Företaget delades 1996 ut till Kinneviks aktieägare. Stenbecksfärens röstandel uppgick  
 1996-12-31 
  till 43,5 procent. 
 Kinneviks  
 TV-kanaler 
  bedriver en mycket begränsad verksamhet i egen regi, utan köper produkter och tjänster i första hand från andra företag i koncernen. De flesta av dessa bolag säljer dock också till andra  
 TV-företag, 
  även till konkurrenter till koncernens egna kanaler. På motsvarande sätt kan kanalerna exempelvis köpa in program från fristående produktionsbolag. 
 På flera områden har Mcclain företag en stark marknads- ställning, exempelvis parabolkorthantering,  
 TV-produktion, 
 TV-shop 
  och översättning. Däremot har koncernens  
 TV-kanaler 
  de senaste åren inte nämnvärt kunnat förstärka sina positioner på marknaden. Sfärens stora problem är dock att  
 TV-verksamheten 
  har visat snabbt växande förlustsiffror.  
 TV-kanalernas 
  omsättning uppgick 1996 t ill 1 956 miljoner kronor och resultat efter avskrivningar till  
 -612 
  miljoner kronor. De enda vinstgivande verksamheterna var översättning och  
 TV-shop. 
  
 Sammanfattningsvis har Kinnevik under några få år byggt upp en företagsgrupp med en omfattande vertikal och horisontell integration, som täcker så gott som samtliga fält på  
 TV-området. 
  Parallellt har Kinnevik blivit en av de stora aktörerna på telekommunika- tionsmarknaden. Kinnevik räknar med att  
 TV-operatörer 
  kommer att konkurrera med telebolag om samma kunder och tjänster. Under- 
  
 116  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 hållningsvärlden kommer att växa samman med mer informations- inriktade medier. Kinneviks strategi har varit att täcka så många kunder som möjligt oavsett vilka tjänster som efterfrågas. Fångas kunderna in kommer intäkterna så småningom, därför har Kinneviks medie- och kommunikationsföretag hittills tillåtits att gå med förlust så länge de ökat i volym.  
 203  
 MTG:s förlust mer än fördubblades 1996 t ill nära 700 miljoner kronor. Frågan är om Kinnevik de närmaste åren tvingas att ompröva sin strategi på mediemarknaden och kanske avveckla vissa engagemang. 
  
 6.5.2 
  
 Övriga aktörer 
  
 Av de större aktörerna har staten fortfarande en väl utbyggd vertikal integration, dock med betydligt färre företag än Stenbecksfären. Sveriges Television producerar i stor utsträckning själva sina svenska program. Företaget har också en stor teknisk produktionsapparat, som även hyrs ut till konkurrerande kanaler. Genom Teracom äger staten det marksända nätet. Den tredje statliga aktören, Telia, har visat tydliga ambitioner att komplettera sin distributionsverksamhet med någon form av  
 TV-produktion. 
  
 TV4 har till skillnad från sina huvudkonkurrenter valt en relativt låg grad av vertikal integration. Merparten av programmen köps in från fristående produktionsbolag. Kanalen svarar själv för produktion av nyheter och vissa samhällsprogram samt för reklamförsäljning. Även Scandinavian Broadcasting Systems Kanal 5 sänder nästan enbart inköpta program. Canal Plus har byggt upp en försäljningsorganisation kring sina  
 TV-kanaler. 
  
 De aktörer som saknar egna kanaler har i regel hittills koncentrerat sin verksamhet till ett område. Flera av aktörerna har dock resurser att etablera sig på bred front på den svenska  
 TV-marknaden. 
  Bonniersfärens inträde i TV4 kan följas av fler framstötar. Flera av de utländska företagen har visat intresse att starta  
 TV-kanaler 
  eller gå in i befintliga. 
  
 6.6 
  
 Tendenser 
  
 Under hela  
 1990-talet 
  har ett funnits en tydlig tendens att stora aktörer ökat sitt ägande på  
 TV-marknaden 
  på små entreprenörers bekostnad. En rad stora svenska företag som Kinnevik, Marieberg, Investor, Bonnierföretagen, Telia och nu senast Ratos har etablerat sig som ägare till olika  
 TV-aktiviteter. 
  Men även flera utländska multinationella 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 117 
  
 medieföretag har kommit in på den svenska  
 TV-marknaden. 
  De två nordiska mediekoncernerna Schibsted och Egmont ser liksom Kinnevik och Bonniersfären Norden som sin hemmamarknad, varför det har varit naturligt för dem att förvärva svenska  
 TV-företag. 
  De stora europeiska  
 TV-koncernerna 
  Endemols och Canal Plus etablering i Sverige utgör en del av deras strategi att verka över hela Europa. Scandinavian Broadcasting System med en av världens största mediekonglomerat, Benson, som störste ägare har sedan starten målmedvetet försökt att slå sig in på etermediemarknaderna i små europeiska länder. 
 I dagsläget har de fyra stora aktörerna på den svenska mediemarknaden TV4, Kinnevik, Scandinavian Broadcasting System och Canal Plus en stark ställning. Flera andra kapitalstarka aktörer som Telia, Bonniers, Schibsted, Egmont och Endemol har visat intresse att expandera, varför det inte är osannolikt att nya förvärv och omfördelningar av ägande på  
 TV-området 
  kommer att äga rum. 
 Det är svårt att urskilja några fasta blockbildningar mellan de stora aktörerna, utan företag som på en sektor är hårda konkurrenter kan på ett annat fält liera sig med varandra. TV4:s nya stora ägare Marieberg konkurrerar exempelvis med sina ägarkolleger Investor och Kinnevik på morgontidningsmarknaden i Stockholm. Den norska  
 TV-marknaden 
  är fylld av allianser mellan på andra områden konkurrerande medieföretag. 
 Sannolikt kommer allianser av olika typer att spela en stor roll i framtiden. I februari 1997 offentliggjorde Telia, Sveriges Television, Kinnevik och TV4 att de tillsammans kommer att utveckla en teknik för mottagning av digital TV. Tidigare hade norska Telenor och Canal Plus/Nethold beslutat om ett liknandesamarbetsavtal. 
 Koncentrationen mätt i antal företag på  
 TV-marknaden 
  har under de senaste åren knappast ökat. Däremot är de enskilda aktörerna starkare som företag betraktade. Kinneviks konkurrenter på  
 TV-produktions- 
  marknaden är inte längre Davis, Brown eller Wade utan Bonnierföretagen, Schibsted och Egmont. På den kommersiella  
 TV-marknaden 
  konkurrerar inte Kinnevik längre med Holden och Esselte utan med Benson och Canal Plus. Konkurrensen har således kunnat upprätthållas men t ill priset av att de stora mediekoncernerna blivit än starkare. 
  
 118  
  
 TV-ägare 
  
 SOU 1997:92 
  
 163  
 För en utförligare genomgång av  
 TV-marknaden 
  hänvisas till  
 Television i Sverige. Ägande och struktur,  
 Arbetsdokument från Rådet för mångfald inom massmedierna 1996:5 
  
 164 
  
 Inbjudan till teckning av aktier i MTV Produktion AB ( publ) 
  
 165 
  
 Inbjudan till teckning av aktier i MTV Produktion AB ( publ) 
  
 166 
  
 Årsredovisning för AB Bonnierföretagen 1996 s 25. 
  
 167 
  
 Bonnier Information 1/1995 och 1/1996. EterMedia 1/1995. Resumé 7/1995. 
  
 168 
  
 EterMedia 22/94 och 7/1995 . Mediatrender 8/1995. Svenska Dagbladet  
  
 1996-11-11. 
  
 169 
  
 Vision 2/1996. 
  
 170 
  
 Vision 2/1996. 
  
 171 
  
 Expressen  
  
 1995-10-14. 
  Resumé 7 II/1996. Dagens Nyheter  
 1996-05-04. 
  
 172 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-02-29. 
  
 173 
  
 EterMedia 15/1996. 
  
 174 
  
 Inbjudan till teckning av aktier i MTV Produktion AB ( publ) 
  
 175 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1997-02-15. 
  
 176 
  
 Inbjudan till förvärv av aktier i TV4 AB. 
  
 177 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1997-02-05. 
  Svenska Dagbladet  
 1997-02-05. 
  
 178 
  
 Dagens Industri  
  
 1997-04-10 . 
  
 179 
  
 Mediatrender 2/93, 16/93, 4/94, 5/94 och 9/94. Pressens Tidning 15/93. 
  
 180 
  
 Årsredovisning för TV4 AB 1995. 
  
 181 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-09-07. 
  Även  
 Västerbottens-Kuriren 
 1996-05-08. 
  
 182 
  
 Mediatrender 20/1995. Dagens Nyheter  
  
 1995-12-09. 
  
 183 
  
 För uppgifter om Kinneviks organisation och ägarstruktur se 6.5.1 
  
 184 
  
 TV6 och ZTV ingår i  
  
 betal-TV-paketet 
  ViaSat+. 
  
 185 
  
 Årsredovisning för Industriförvaltnings AB Kinnevik 1996. 
  
 186 
  
 EterMedia 26/1995. 
  
 187 
  
 EterMedia 21/1996. 
  
 188 
  
 Prospectus Scandinavian Broadcasting System SA  
  
 1995-07-27. 
  I Dagens Nyheter  
 1995-08-22 
  och Resumé 35/1995 uppgges Capital Cities ägarandel till cirka 40 procent. 
  
 189 
  
 EterMedia 11/1995. Mediatrender 5/1995. 
  
 190 
  
 Mediatrender 3/1996. 
  
 191 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-12-04. 
  
 192 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-01-25. 
  
 193 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-09-08. 
  Dagens Nyheter  
 1996-09-10. 
  
 194 
  
 Mediatrender 13/1996 och 2/1997. Svenska Dagbladet  
  
 1996-10-29 
  och 1996-  
 11-29. 
  Dagens Nyheter  
 1996-11-30 
  och  
 1997-01-31. 
  
 195 
  
 Mediatrender 2/1997. 
  
 196 
  
 EterMedia 21/1996. Annons för Teracom i Dagens Nyheter  
  
 1996-11-13. 
  
 197 
  
 Annons i Dagens Nyheter  
  
 1997-01-04. 
  
 198 
  
 Delårsrapport 1 januari - 30 juni 1996 för Industriförvaltnings AB Kinnevik. Årsredovisning för Industriförvaltnings AB Kinnevik 1996. 
  
 199 
  
 Annons i Dagens Nyheter  
  
 1996-06-16. 
  
 SOU 1997:92 
  
 TV-ägare 
 119 
  
 200 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-11-25. 
  
 201 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-03-22. 
  Månadens Affärer 4/1995. Veckans Affärer 13/1995. 
  
 202 
  
 Årsredovisning för Industriförvaltnings AB Kinnevik 1995. 
  
 203 
  
 Göteborgs-Posten 
  
 1995-09-18. 
  
 SOU 1997:92 
  
 119 
  
 7 Lägesbedömning 
  
 7.1 
  
 Dagspress-, 
  
  televisions- och radiobranscherna 
  
 7.1.1 
  
 Dagspress 
  
 Den ur upplagesynpunkt viktigaste typen av dagspress är de lokalt spridda morgontidningarna. Sedan  
 1960-talet 
  har det på denna mark- naden pågått en process där tidningsföretag köper in andra tidningsföretag. Tidningskedjor har bildats både på lokal och nationell nivå. I det förra fallet har ägaren i regel varit en familj, i det senare en organisation. Under  
 1990-talet 
  har de största mor gontidningsutgivarna förändrat sina styrkeförhållanden. Marieberg och Stampen har stärkt sina positioner genom förvärv i Malmö respektive Bohuslän. Inom centerrörelsen har partiets tidningskoncern tagit över en tidigare lokalt ägd tidning. I Stockholm har en ny gratisutdelad tidning startats, medan i Örebro och Linköping har arbetarrörelsens tidningar lagts ner. Genom att  
 A-presskoncernens 
  tidningar överförts till den lokala arbetarrörelsen har det totala antalet tidningsägare ökat under  
 1990-talet. 
  
 Den svenska morgontidningsmarknaden består av ett stort antal delmarknader med av hävd distinkta gränser. Marknadsledarna befäste i regel sin position redan i början av seklet. På grund av tidnings- nedläggningar och begränsning av spridningsområden har  
 kon-kurrensen 
  försvunnit på många lokala morgontidningsmarknader. I merparten av de 70  
 A-regionerna 
  har den största tidningen en marknadsandel på över 70 procent, i endast nio områden föreligger en jämn konkurrenssituation. På de kvarvarande konkurrensorterna har förstatidningarna sedan 1978 i ungefär lika många fall ökat sin marknadsandel som de har minskat. Det finns således ingen entydig tendens i utvecklingen av tidningarnas relativa styrka. Nästan samtliga morgontidningar har de senaste åren förlorat både i upplaga och hushållstäckning. 
 Tidningarnas ställning på sina respektive marknader återspeglas även i deras ekonomiska läge. Förstatidningarna som får merparten av annonsintäkterna uppvisar i regel goda ekonomiska resultat och hög soliditet, medan många andratidningar har ett svårt, i några fall kritiskt, 
  
 120  
 Lägesbedömning 
  
 SOU 1997:92 
  
 ekonomiskt läge trots presstöd. Under senare år har även flera förstatidningar uppvisat ot illfredsställande resultat, i flera fall främst på grund av kostsamma satsningar på lokala etermedier. 
 Det har sedan länge funnits ett väl utvecklat nät av annonssamarbete inom dagspress, i första hand mellan geografiskt närliggande tidningar. Denna struktur har endast marginellt förändrats under  
 1990-talet. 
  Däremot har det redaktionella samarbetet både ökat i omfattning och förändrat karaktär. På nationell nivå har FLT och Avisa Centralredaktion byggt ut sin verksamhet och erbjuder sina tidningar bland annat färdigredigerade sidor. Arbetarrörelsens tidningar har därför mer av gemensamt material i dag än någonsin under den tid de ingick i samma koncern. På regional nivå har flera tidningskedjor börjat samordna delar av det redaktionella materialet. Teknisk  
 sam-produktion 
  förekommer i några fall, främst mellan tidningar i samma koncern. 
 Kvällstidningsmarknaden har sedan  
 1950-talet 
  varit nationell eller regional där Aftonbladet och Expressen har haft en relativt jämn spridning över hela landet med undantag för Skåne och Göteborg, där Kvällsposten respektive GT dominerat. Bonniersfären har stärkt sin ägarposition på marknaden genom att förvärva Kvällsposten och GT. Schibsted har genom sitt köpeavtal med LO övertagit ledningen över hela Aftonbladet med undantag för de opinionsbildande avdelningarna. Genom förändringarna har både Aftonbladet, Kvällsposten och GT fått kapitalstarkare och mer mediekunniga ägare. 
 Kvällspressen har alltsedan i början av  
 1970-talet 
  haft en negativ upplageutveckling, en tendens som förstärkts under de senaste åren. Endast Aftonbladet har ökat sin upplaga och därigenom kraftigt stärkt sin marknadsposition. Trots förvärvet av Kvällsposten och GT har Bonniersfären sedan 1990 endast marginellt ökat sin andel av kvällstidningsmarknaden. Som en följd av upplagenedgången har kvällstidningarna med undantag för Aftonbladet redovisat förlustsiffror  
 1995 
 - 
 1996. 
  På a nnonsmarknaden har dock kvällspressen dock nått icke obetydliga framgångar. En förklaring är att kvällstidningarna är ett av de få nationella medierna vid sidan av TV. 
 Samtliga kvällstidningar har sedan slutet av  
 1980-talet 
  ett gemensamt annonspaket. GT och Kvällsposten har ett redaktionellt samarbete framför allt på featureområdet. Någon redaktionell  
 sam-verkan 
  förekommer inte mellan Expressen och Kvällsposten trots att de ingår i samma koncern. 
 De storstadsmorgontidningar som sprids utanför spridningsområdet och där fungerar som fördjupande komplement till de lokala tidningarna utgör en upplagemässigt liten men ur  
 opinionsbildar-synpunkt 
  viktig marknad. Bonniersfären äger sedan man startat Dagens Industri och köpt Sydsvenska Dagbladet, hälften av de sex tidningar som utgör denna 
  
 SOU 1997:92 
  
 Lägesbedömning  
 121 
  
 marknad. Efter det att Wallenbergsfären  
 om-strukturerat 
  ägandet i Svenska Dagbladet har tidningen fått en tydligare och starkare huvudägare. 
 Fyra av tidningarna har sedan  
 1970-talet 
  kraftigt minskat sin överspridda upplaga, medan Svenska Dagbladet behå llit sin. Upplage- förlusterna har i stort kunnat uppvägas av t illkomsten av Dagens Industri. Bonniersfären har ökat sin spridning. 
 Dagens Industri har under en rad år redovisat mycket goda eko- nomiska resultat, medan de övriga tidningarna i gruppen tvingats t ill att vidta olika omstruktureringsåtgärder för att klara ekonomin. Både Svenska Dagbladet och Arbetet Nyheterna har trots presstöd haft betydande ekonomiska problem. 
 På den totala dagspressmarknaden har Bonniersfären sedan 1978 ökat sin marknadsandel från 21 till 27 procent (inkl. GT), en ökning som dämpats genom Expressens upplagenedgång. Arbetarrörelsen har minskat sin andel främst genom försäljningen av Aftonbladet men också på grund av nedläggningar. Flera av de regionala  
 tidnings-kedjorna 
  med en marknadsandel på mellan tre och fem procent har ökat sin andel något genom förvärv. Några familjer har sålt sina företag. Schibsted är den ende helt nye aktören på dagspressmarknaden.  
 Ägar-strukturen 
  har således sedan lång tid tillbaka präglats av en relativt stor stabilitet. De flesta större ägargrupper har kontrollerat sina  
 huvud-tidningar 
  i många decennier. Det är inte osannolikt att  
 ägarkon-centrationen 
  kommer att öka genom ytterligare fusioner, men det är också möjligt att stora nordiska medieföretag kommer att följa Larson in på den svenska dagspressmarknaden. Däremot förefaller det inte troligt att företag utanför tidningsbranschen etablerar sig i någon större utsträckning. 
 Även positionerna på marknaden är sedan mycket lång tid tillbaka fixerade. På de allra flesta lokala morgontidningsmarknaderna domine- rar en tidning. I många fall har en ägare en mycket stark position på flera geografiskt angränsande marknader, exempelvis ägs samtliga flerdagarstidningar i Jönköpings och Västmanlands län av var sin familj. En reell konkurrenssituation föreligger endast på marknaderna för kvällspress och nationellt spridda morgontidningar samt på ett tiotal lokala morgontidningsmarknader. Bonniers är den ende flertidnings- ägaren som möter konkurrens på samtliga sina marknader, i tre fall av tidningar som är beroendeav presstöd. 
 Även om det kommer att ske förskjutningar i konkurrensläget finns inga tecken som tyder på att de dominerande tidningarnas position på de enskilda tidningsmarknaderna kommer att hotas. Däremot kan delar av de traditionella tidningarnas funktioner som nyhetsförmedlare och reklambärare övertas av andra medier som radio, television, Internet, gratistidning, annonsblad etc. Många tidningsföretag håller på att 
  
 122  
 Lägesbedömning 
  
 SOU 1997:92 
  
 förbereda sig för den nya situationen genom att etablera sig på dessa nya mediemarknader. 
  
 7.1.2 
  
 Television 
  
 Den svenska televisionsbranschen har genomgått en mycket genom- gripande förändring de senaste tio åren. Det tidigare monolitiska systemet med  
 ett  
 producerande och sändande företag samt  
 en  
 distri- butör, båda med statlig anknytning, har ersatts med en ny struktur med många kanaler som köper program från fristående producenter och som distribueras på flera olika sätt av konkurrerande företag. 
 Sveriges Television producerar själv fortfarande den absolut största delen av sina svenska program, medan de övriga kanalerna i stor utsträckning köper sina program av fristående bolag. Samtliga större entreprenörsägda produktionsbolag har, med ett  
 undan-tag, 
  sedan 1995 förvärvats av några få stora nordiska medieföretag, Kinnevik, Bonnierföretagen, Schibsted och Egmont. TV4 har successivt köpt in sig i de lokala bolag som producerar  
 TV4-fönstren. 
  Dessutom har ett par mycket stora utländska produktionsbolag, Endemol och Grundy, etablerat sig i Sverige. Konkurrensen på marknaden har således hårdnat samtidigt som de enskilda aktörerna på kort tid fått starkare ägare. 
 Sveriges Television ägs av en statlig stiftelse. Den största kom- mersiella kanalen, TV4, kontrolleras av tre stora ägarsfärer, Curry, Swanson och Bonniers. De övriga sverigeinriktade kanalerna ägs av Kinnevik, franska Canal Plus och amerikanska Scandinavian Brod- casting System. Även på detta område har konkurrensen skärpts genom att kapitalstarka aktörer trätt in på marknaden. De kommersiella kanalerna har, med undantag för Kinneviks kanaler, de senaste åren ökat sin andel av tittartiden på Sveriges Televisions bekostnad. Sveriges Television är dock det största företaget, med nästan hälften av TV- tittandet. 
 På distributionssidan har vid sidan av de statliga Teracom och Telia flera företag etablerat sig på satellit- och kabelmarknaden, i första hand bolag i Stenbecksfären. 
 De avgiftsfinansierade  
 TV-kanalerna 
  (Sveriges Television) har sedan gammalt haft en vertikal integration. Bland de nya aktörerna har Williams en bred verksamhet inom alla produktionsled, medan TV4 och SBS i stor utsträckning koncentrerat sina resurser till utsändning av reklamfinansierade program. 
 Sammanfattningsvis har antalet aktörer på  
 TV-området 
  ökat kraftigt. De flesta nya är dock antingen svenska företag verksamma inom andra medier eller utländska  
 TV-bolag. 
  Det totala programutbudet har blivit 
  
 SOU 1997:92 
  
 Lägesbedömning  
 123 
  
 mångfalt större, antalet fristående programproducenter har ökat och ytterligare en nyhetsredaktion har startats. 
 Televisionen står de närmaste åren inför stora tekniska förändringar. Digitala sändningar i marknätet och per satellit, Internet,  
 beställ-TV 
  och interaktiva tjänster är några nya former som redan prövas eller inom en snar framtid kommer att prövas. Hur denna utveckling kommer att påverka ägarstrukturen inom branschen är mycket svårt att förutspå. Det är möjligt att nya kapitalstarka och kunniga aktörer från närliggande 
 branscher som data, underhållning och kommunikation kommer att etablera sig på den svenska marknaden och ytterligare skärpa konkurrensen. Det är sannolikt att fler utländska medieföretag kommer in, men kanske också inhemska eller utländska aktörer utan medieanknytning. Företagen kan satsa på att bygga upp en egen vertikal integration, men det är mer troligt att allianser bildas mellan företag på olika steg i produktionskedjan. Program kan bli en bristvara, vilket kan förstärka produktionsbolagens roll i det framtida  
 TV-samhället. 
  Kontrollen av olika distributionsformer är ett annat område som kan bli mycket betydelsefullt. 
  
 7.1.3 
  
 Radio 
  
 Situationen på den svenska radiomarknaden förändrades i grunden 1993/94 då Sveriges Radio på alla större orter fick konkurrens av kommersiella radiostationer. De stora aktörerna på den nya marknaden bildade en mängd bolag för att tillgodose lagstiftningens krav på självständiga, lokalt förankrade radiostationer, varför ägarstrukturen 
 är något komplicerat. Det står dock klart att utvecklingen har gått mot skapandet av tre programnät, kontrollerade av Kinnevik/landsortspress, Bonniers respektive NRJ samt ett nät med begränsat programsamarbete och med en ledande ägare, Fria Media. I storstäderna har dessutom några utländska bolag, främst Scandinavian Broadcasting System och CLT etablerat sig. De lokala entreprenörerna har i stor utsträckning trängts bort av de stora bolagen.  
 Riksannons-marknaden 
  behärskas av tre annonsnätverk med Bonniers/Fria Media, Kinnevik och NRJ som huvudägare. Hittills har verksamheten gått med stora eknomiska förluster. 
 Marknaden har ännu inte stabiliserat sig, men Sveriges Radio når ungefär dubbelt så många lyssnare per dag som den privata lokalradion. Bland nätverken är NRJ starkast med en mycket ung lyssnarprofil. Hittills har den kommersiella lokalradion gått med stora ekonomiska förluster. Till sitt innehåll har den privata radion alltmer koncentrerat sig 
  
 124  
 Lägesbedömning 
  
 SOU 1997:92 
  
 på en mycket fast formaterad musikradio inriktad på bestämda målgrupper. 
 Genom tillkomsten av den kommersiella lokalradion har utbudet för de flesta konsumenterna ökat med två, i några områden med fyra  
  
 - 
 fem 
  och i ett med tio kanaler. Ägarna har inte blivit så många och så lokalt förankrade som regeringen förväntade sig vid reformen. Sveriges Radio har dock fått konkurrens av några stora medieföretag. På många platser har de lokala tidningsföretagen gått in som ägare i den privata radion. 
 Utvecklingen inom den privata lokalradion kommer att vara beroende av eventuella beslut om förändringar i lokalradion. Om inga ändringar genomförs kommer sannolikt processen mot färre ägare och ökat programsamarbete att fortgå. Det är möjligt att det om några år finns ett par rikstäckande kanaler riktade till skilda åldersgr upper, i storstäderna kompletterade med någranischkanaler. 
  
 7.2 
  
 Flermedieägande 
  
 Medieägarna i Sverige har i regel koncentrerat sin verksamhet till en mediebransch. Redan vid sekelskiftet började dock två sinsemellan mycket olika aktörer att engagera sig i flera olika typer av medier. Bonniers kompletterade sin bokutgivning med tidskrifter och dagspress och nådde en stark ställning på alla tre marknaderna, en position som familjen sedan dess i stora drag behållit. Även arbetarrörelsen hade ambitioner att bygga upp egen bred medieverksamhet och startade både dagspress, bokutgivning, filmproduktion och tidskrifter. 
 Först under  
 1990-talet 
  började fler företag att på allvar engagera sig i flera medier. Många svenska dagspressföretag har gått in på de nya etermediemarknaderna, men även några utländska medieföretag har kommit in. 
 Det överlägset största företaget på den svenska mediemarknaden är Bonniersfären med en omsättning på över 8 miljarder kronor (tabell 7.1). Höga omstruktureringskostnader i Marieberg tillsammans med en förlust för Expressen mer än halverade sfärens resultat 1996. De numer av en statlig stiftelse ägda public servicekanalerna har den näst största omsättningen. Stenbecksfärens medieverksamhet har vuxit snabbt, men redovisar mycket stora förluster, för 1996 700 miljoner kronor på en omsättning på 3 600 m iljoner kronor. Arbetarrörelsen har successivt avvecklat sin medieverksamhet och efter försäljningen av Aftonbladet har man ägarinflytande endast i ett femtontal landsortstidningar och i fackförbundspressen. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Lägesbedömning  
 125 
  
 Tab 7.1 De tio största ägargrupperna på mediemarknaden i Sverige. Omsättning och resultat 1995. Mkr 
  
 Ägargrupp 
  
 Omsätt- 
  
 ning 
  
 Släkten Bonnier  
 2 
  
 12 958 
  
 Resultat e 
  
 Större företag 
  
 finansnetto 
 1 
  
 758 
  
 Bonnierföretagen med Bonniers Affärsinformation, Bonnierförlagen, Bonnier Publications, Svensk Filmindustri samt Marieberg med Dagens Nyheter, Expressen och Sydsvenska Dagbladet 
  
 Förvaltningsstiftelsen 
  
 5 276 
  
 -26 
  
 Sveriges Television och Sveriges Radio 
  
 för Lin, SR och UR 
  
 Cordova 
 3 
  
 3 188 
  
 -298 
  
 Kinnevik med bl a TV 3, TV1000, Strix, 
  
 Z Radio 
  
 Wallenbergsfären 
  
 2 546 
  
 118 
  
 TV 4 och Svenska Dagbladet 
  
 Staten 
  
 2 544 
  
 314 
 4 
  
 TeleMedia och Svenska  
 Kabel-TV 
  
 Arbetarrörelsen 
  
 2 459 
  
 -180 
  
 Aftonbladet och sjutton 
  
 landsortstidningar 
  
 Familjen Werner 
  
 1 660 
  
 9 
  
 Stampen med  
 Göteborgs-Posten 
  
 Mann  
 5 
  
 1 191 
  
 110 
  
 Liber med bl a Almqvist  Burton, 
  
 Norstedts samt Ekonomi + Teknik Förlag 
  
 Bennett 
  
 1 042 
  
 73 
  
 Egmont Sverige med bl a Hemmets 
  
 Fond 
  
 Journal och Serieförlaget samt Egmont 
  
 Film 
  
 Familjen Aller 
  
 985 
  
 10 
  
 Svenska Aller, Baltic 
  
 Centerrörelsen 
  
 815 
  
 -7 
  
 Elva landsortstidningar 
  
 Källa  
  
 :  
 Årsredovisningar för berörda företag samt 
  
 Dagspressens ekonomi 1995. 
  
 Anm 
 :  
 1  
 För tidningsföretag anges resultatet exklusive presstöd och efter Presstödsnämndens beräkningsgrunder. 
  
 2  
 Avser Bonniersfärens totala omsättning och resultat i mediebranscher. Preciseringar för verksamheten i Sverige saknas. Omsättningen kan uppskattas till 8,5 
 -  
 8,7 miljarder kronor . 
  
 3 
  
 Avser Kinneviks totala omsättning och resultat i mediebranscher. Preciseringar för verksamheten i Sverige saknas. Omsättningen kan uppskattas till 1,4  
  
 - 
 1,6 
  miljarder kronor. 
  
 4 
  
 Resultat efter avskrivningar. 
  
 5 
  
 Företaget kontrolleras av en holländsk stiftelse. 
  
 126  
 Lägesbedömning 
  
 SOU 1997:92 
  
 Bland de största medieägarna i Sverige återfinns några utländska företag, det holländska Mann samt de danska Egmont och Roberson. De två sistnämnda har en mycket lång tradition som tid- skriftutgivare i Sverige, medan Mann etablerade sig i Sverige 1993 då Liber- koncernen förvärvades. Under de senaste åren har en rad stora utländska medieföretag gått in på den svenska marknaden (tabell 7.2). För flera av de största bolagen är investeringarna i Sverige mycket marginella, men visar på att den svenska marknaden börjat bli intressant även för de ledande medieföretagen. Ytterligare exempel utöver de i tabell 7.2 är den tyska Kirchgruppen som sedan hösten 1996 har förvärvat  
 TV-rättigheterna 
  för fotboll och ishockey på den svenska marknaden samt det australienska  
 TV-produktionsbolagetGrundy. 
  
 För de nordiska Aller, Larson och Egmont utgör Sverige en viktig och växande marknad. Det är inte osannolikt att andra större  
 nor-diska 
  medieföretag som norska  
 A-Pressen 
  samt finska Erkkogr uppen med Sanoma och Helsinki Media kommer att göra större satsningar i Sverige. 
 Av de svenska medieföretagen är det endast Bonniersfären och Stenbecksfären som lyckats etablera sig i större skala utomlands, men för båda utgör den svenska marknaden fortfarande den viktigaste. I ett internationellt perspektiv är de nordiska medieföretagen små. Bland de europeiska företagen ligger Bonniersfären på cirka femtonde plats. 
 Tabell 7.2 Mediegrupper verksamma både i Sverige och utlandet. Mrd kronor. 
  
 Företag 
  
 Omsättning 
  
 Omsättning i 
  
 Andel i Sverige 
  
 1995 
  
 Sverige 1995 
  
 % 
  
 Disney 
  
 117,0 
  
 0,4 
  
 0,3 
  
 Bertelsmann 
  
 94,0 
  
 1 
  
 0,0 
  
 Hachette 
  
 26,6 
  
 0,1 
  
 0,2 
  
 CLT 
  
 22,0 
  
 0,0 
  
 0,1 
  
 Canal Plus 
  
 13,5 
  
 0,6 
  
 4,6 
  
 Bonniersfären 
  
 13,0 
  
 8,6 
  
 66,2 
  
 IDG 
  
 12,9 
  
 0,2 
  
 1,8 
  
 Mann 
  
 11,8 
  
 1,2 
  
 10,1 
  
 Egmont 
  
 7,4 
  
 1,0 
  
 13,8 
  
 Schibsted 
  
 4,2 
 2 
  
 0,7 
 3 
  
 17,0 
  
 SOU 1997:92 
  
 Lägesbedömning  
 127 
  
 Företag 
  
 Omsättning 
  
 Omsättning i 
  
 Andel i Sverige 
  
 Sverige 
  
 % 
  
 Erkkogruppen 
  
 4,2 
  
 0,0 
  
 0,5 
  
 Endemol 
  
 4,0 
  
 4 
  
 0,0 
  
 Stenbecksfären 
  
 3,2 
  
 1,5 
  
 46,9 
  
 Aller 
  
 3,0 
  
 1,0 
  
 32,8 
  
 NRJ 
  
 1,0 
  
 0,1 
  
 5,3 
  
 SBS 
  
 0,6 
  
 0,2 
  
 33,8 
  
 Anm:  
  
 1 
 Bertelsmann planerar att starta ett  
 TV-magasin 
  i augusti 1997.  
 2 
 Till Schibsteds omsättning 1995 har lagts hälften av Aftonbladets omsättning samma år.  
 3 
 Inkl hälften av Aftonbladets omsättning.  
 4 
 Verksamheten i Sverige startade 1996. 
 Av flermedieägarna kan ingen mäta sig med Bonniers i fråga om bredd (se tabell 7.3). Tyngdpunkten ligger på tryckta medier med en relativt jämn fördelning mellan dagspress, böcker och tidskrifter (diagram 7.1). På den svenska marknaden väger dagspress tyngre med ungefär hälften av omsättningen. Den snabbaste expansionen har skett på affärsinformationsområdet. Sedan 1996 görs omfattande satsningar på olika former av multimedia, Internet etc. både inom Bonnier- företagen och Marieberg. 
  
 128  
 Lägesbedömning 
  
 SOU 1997:92 
  
 Tabell 7.3 Flermedieägare i Sverige 1997 
  
 Ägargrupp 
  
 Dagspress 
  
 TV 
  
 Släkten 
  
 Marieberg 
  
 TV4 (17) 
  
 Bonnier 
 2 
  
 (75) med 
  
 Velez 
  
 Dagens 
  
 TV(91) 
  
 Nyheter, Ex- 
  
 TV Melton 
  
 pressen , 
  
 (50) 
  
 Sydsvenska 
  
 Dagbladet, 
  
 Kvällsposten, 
  
 GT, Avisen 
  
 (50), Pressens 
  
 Bild 
  
 Dagens 
  
 Industri, 
  
 Förvaltnings- 
  
 Sveriges 
  
 stiftelsen för 
  
 Television 
  
 SVT och SR 
  
 Radio 
  
 Tidskrifter 
  
 Affärsinforma- 
  
 Film 
  
 Böcker 
  
 Multimedia, 
  
 tion 
  
 Internet 
  
 Radio 
  
 Bonniers 
  
 Affärsförlaget, 
  
 SF Film- 
  
 Green 
  
 Marieberg 
  
 Fox (12 
  
 Veckotid- 
  
 SIX, Nyhets- 
  
 produktion, SF 
  
 Bonniers 
  
 Interactive, 
  
 stationer), 
  
 ningar, 
  
 byrån Direkt, 
  
 Film, SF 
  
 Förlag, 
  
 Bonnier Multi- 
  
 Radio Vinyl, 
  
 Bonniers 
  
 Kompass, 
  
 Video, SF 
  
 Bonnier Alba, 
  
 media, Bonnier 
  
 Radiobok- 
  
 Specialtid- 
  
 AffärsData, 
  
 Media, 
  
 Bonnier 
  
 Online, 
  
 ningen (50) 
  
 ningsförlag, 
  
 Bransch- 
  
 Svenska Bio 
  
 Lexikon, 
  
 Bonnier 
  
 Bonniers 
  
 förlaget, 
  
 (50) 
  
 Bonnier 
  
 Digital 
  
 Special- 
  
 Kreditfakta, 
  
 Flores, 
  
 Illusions, 
  
 magasiner, 
  
 PAR Adress- 
  
 Forum, 
  
 Ahead Multi- 
  
 Semic Inter- 
  
 registret, HM 
  
 Wahlström  
  
 media,Bonnier 
  
 national 
  
 Informations- 
  
 Widstrand, 
  
 Media Lab 
  
 gruppen, 
  
 Bonnier 
  
 SverigeBaro- 
  
 Utbildning, 
  
 metern 
  
 Bonnier 
  
 DataMedia, 
  
 Månpocket 
  
 (56), Nio 
  
 bokklubbar 
  
 Sveriges Radio 
  
 Skandinaviska 
  
 Sveriges Radio 
  
 Film- 
  
 Förlag 
  
 laboratorier 
  
 (33) 
  
 SOU 1997:92 
  
 Lägesbedömning  
 129 
  
 Ägargrupp 
  
 Dagspress 
  
 TV 
  
 Radio 
  
 Tidskrifter 
  
 Affärsinforma- 
  
 Film 
  
 Böcker 
  
 Multimedia, 
  
 tion 
  
 Internet 
  
 Cordova 
 3 
  
 Metro 
  
 TV3, TV6, 
  
 Radio Rix (13 
  
 Moderna 
  
 Imedia 
  
 Sonet Film, 
  
 Johnson 
  
 InTV, 
  
 ZTV, 
  
 stationer), 
  
 Tider, Top 40 
  
 Spice 
  
 Förlag 
  
 Everyday 
  
 TV1000, TV4 
  
 Power 106, 
  
 Produktion 
  
 Webguide, 
  
 (22), TVG, 
  
 Pelora (sänder 
  
 Strix, MTV 
  
 till 24 Rix- 
  
 Produktion 
  
 stationer), Lee 
  
 (46), Airtime 
  
 Elving  Co 
  
 (55), Svensk 
  
 Text, TV 
  
 Shop, ViaSat, 
  
 Kabelvision 
  
 Wallenberg- 
  
 Svenska 
  
 TV4 (21) 
  
 * 
  
 sfären 
  
 Dagbladet (59) 
  
 Arbetar- 
  
 Sjutton 
  
 Fackförbunds- 
  
 * 
  
 rörelsen 
  
 landsortstidn., 
  
 tidningar 
  
 Aftonbladet 
  
 (50), 
  
 Familjen 
  
 Stampen (78) 
  
 Radio Rix (3 
  
 Västra 
  
 * 
  
 Werner 
  
 med 
  
 stationer) 
  
 Sveriges 
  
 Göteborgs- 
  
 SRU (36) 
  
 Affärer  
  
 Posten 
  
 Företag 
  
 130  
 Lägesbedömning 
  
 SOU 1997:92 
  
 Ägargrupp 
  
 Dagspress 
  
 TV 
  
 Radio 
  
 Tidskrifter 
  
 Affärsinforma- 
  
 Film 
  
 Böcker 
  
 Multimedia, 
  
 tion 
  
 Internet 
  
 Williams 
  
 E+T, Ekonomi 
  
 Gibson  
  
 * 
  
 Kluwer 
 4 5 
  
 och Teknik 
  
 Burton 
  
 (kontrollerad 
  
 Förlag 
  
 Förlag, C E 
  
 Harris, Liber 
  
 av holländsk 
  
 Navarro, 
  
 stiftelse) 
  
 Norstedts 
  
 Förlag 
  
 Delägare i två 
  
 bokklubbar 
  
 Schibsted 
  
 Aftonbladet 
  
 Metronome 
  
 GL Media 
  
 Skandinaviska 
  
 Svenska 
  
 Scandinavian 
  
 (50), 
  
 Film  Tele- 
  
 Development 
  
 Film- 
  
 Dagbladets 
  
 Online 
  
 vision 
  
 laboratorier 
  
 Förlag 
  
 (33), Metro- 
  
 nome Film  
  
 Television 
  
 Telia 
  
 Svenska 
  
 TeleMedia 
  
 TeleMediaIn- 
  
 Olson 
  
 teractive 
  
 Egmont H 
  
 Nordisk Film 
  
 Egmont AB 
  
 Egmont Film 
  
 Wilson 
  
 Waters 
  
  TV 
  
 med Hemmets 
  
 Skandinaviska 
  
 Förlag 
  
 (DK) 
 4 
  
 Journal och 
  
 Film- 
  
 Serieförlaget 
  
 laboratorier 
  
 (33) 
  
 Scandinavian 
  
 Kanal 5 
  
 City Radio (3 
  
 Broadcasting 
  
 stationer), 
  
 System 
  
 Klassiska Hits 
  
 Anm:  
 *= Internet- och multimediaverksamhet bedrivs i koncernens företag. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Lägesbedömning  
 131 
  
 Diagram 7.1 Bonniersfärens omsättning i olika mediebranscher 1996. Procent. 
 Diagram 7.1finnes endast i den tryckta versionen 
  
 Källa:  
 Bearbetning av årsredovisningarna för Tidnings AB Marieberg och AB Bonnierföretagen 1996. 
 Bonniersfären är största aktören på en rad delmarknader (diagram 7.2). I några fall, bokkl ubbar, allmänlitteratur, biografbesök är sfären dominerande, medan den på andra fält möter hård konkurrens. På några områden som specialtidningar, serietidningar, hyrvideo, köpvideo och multimedia är underlaget för marknadsbedömningar ofullständigt men Bonniers hör på alla dessa fält till de ledande aktörerna. Inom populärpress har sfären förlorat sin tidigare dominerande position till Allers. 
  
 132  
 Lägesbedömning 
  
 SOU 1997:92 
  
 Diagram 7.2 Marknadsandelar för Bonniersfären 1995/96. 
 Diagram 7.2 innes endast i den tryckta versionen 
  
 Källa:  
 Årsredovisning för AB Bonnierföretagen 1995. Pressens Tidning 5/1997. 
  
 Anm:  
 * Beräknad andel. ** Arbetarrörelsens press ägs av ett femtontal själv- ständiga bolag. *** Inkl. GT:s upplaga 1996. 
 Den andre aktören med ambitioner att täcka hela mediefältet är Stenbecksfären med Kinnevik. Även om försök gjorts att komma in på tryckta medier och radio är den  
 TV-relaterade 
  verksamheten helt dominerande (diagram 7.3). Koncernens bokutgivning genom Jackson 
  
 SOU 1997:92 
  
 Lägesbedömning  
 133 
  
 bergs Förlag svarar exempelvis för inte mer än 2 promille av omsättningen. 
 Diagram 7.3 Stenbecksfärens omsättning i olika mediebranscher 1996. 
 Procent. 
 Diagram 7.3 finnes endast i den tryckta versionen 
  
 Källa:  
 Bearbetning av årsredovisning för Industriförvaltnings AB Kinnevik 1996. 
  
 Anm:  
 Uppgifter om  
 Olson 
  saknas. 
 Av de övriga flermedieägarna förefaller Schibsteds ha ambitioner att täcka många fält, även om koncernen än så länge endast är starka på kvällspress och  
 TV-produktion. 
  De flesta av ägargrupperna har en tydlig 
  
 134  
 Lägesbedömning 
  
 SOU 1997:92 
  
 tyngdpunkt i en delbransch, som kompletterats med mindre engagemang på andra fält. 
 Tillkomsten av kommersiell radio och television har skapat möjligheter för en horisontell integration på de lokala medie- marknaderna. En rad tidningsföretag har de senaste åren engagerat sig i de nya lokala radio- och  
 TV-kanalerna 
  (tabell 7.4). I de flesta län har numera den dominerande tidningen i den största staden även intressen i de lokala etermedierna. Speciellt stark ställning har  
 VLT-koncernen, 
  som i Västmanland dels äger samtliga flerdagarstidningar, dels är störste delägare i både en radiokanal och en  
 TV-kanal. 
  Några av de mest lönsamma tidningskoncernerna, Nya  
 Wermlands-Tidningen, 
  Burton och Norrköpings Tidningar, har dock valt att inte investera i de nya medierna. 
 På grund av lagstiftningen är tidningsföretagen formellt inte majoritetsägare i radiokanalerna, men i regel är de den störste ägaren och i flera fall den drivande parten. I de lokala produktionsbolag som driver  
 TV-fönstren 
  intar TV 4 i egenskap av delägare och upp- dragsgivare en central ställning och tidningarna förefaller vara relativt passiva ägare. 
 Flera motiv kan ligga bakom tidningsföretagens inträde på eter- mediemarknaden. Många tidningar såg inledningsvis den privata lokalradion som en möjlighet att utnyttja sitt journalistiska kunnande i en ny form. Utvecklingen mot renodlade musikkanaler har dock i regel inskränkt de lokala tidningarnas medverkan till leverans av lokala nyheter. Tidningsföretagen har också haft intresse att få del av och kontroll över två nya kanaler för reklam. I många fall har tidningarna utnyttjat sitt ägarintresse till att bygga upp nya samannonseringspaket för den lokala marknaden i press, radio och TV. Kontrollen över medierna används även till ömsesidig marknadsföring. Inflytande på reklammarknaden förefaller i dag vara viktigare för tidningsföretagen än möjligheten att påverka det redaktionella innehållet. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Lägesbedömning  
 135 
  
 Tab 7.4 Horisontell integration på lokal nivå. innehav >10 procent. 
  
 Län 
  
 Ägargrupp 
  
 Huvudbolag 
  
 Press 
  
 TV 
  
 Radio 
  
 Norrbotten 
  
 Stiftelsen 
  
 Norrbottens- 
  
 Norrbottens- 
  
 TV 4 
  
 Rix 105,6 
  
 Norrbottenspre 
  
 Kuriren 
  
 Kuriren 
  
 Norrbotten 
  
 Luleå 
  
 ss 
  
 Västerbotten 
  
 Stiftelsen 
  
 Norra Väster- 
  
 Norra 
  
 Rix ,92,4 
  
 Skellefteåpress 
  
 botten 
  
 Västerbotten 
  
 Skellefteå 
  
 Västerbotten 
  
 Stiftelsen VK- 
  
 Västerbottens- 
  
 Västerbottens- 
  
 Rix 104,2 
  
 Press 
  
 Kuriren 
  
 Kuriren 
  
 Umeå 
  
 Jämtland 
  
 Centerpartiet 
  
 Östersunds- 
  
 Östersunds- 
  
 TV 4 
  
 Posten 
  
 Posten 
  
 Jämtland 
  
 Västernorr- 
  
 Nya Stiftelsen 
  
 Örnsköldsviks 
  
 Örnsköldsviks 
  
 Rix 104,8 
  
 land 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Allehanda 
  
 Allehanda 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Västernorr- 
  
 Högerpressens 
  
 Västernorrland 
  
 Västernorr- 
  
 Rix 106,6 
  
 land 
  
 förlagsstiftelse 
  
 s Allehanda 
  
 lands Alle- 
  
 Sundsvall 
  
 handa 
  
 Västernorr- 
  
 Nya Stiftelsen 
  
 Sundsvalls 
  
 Sundsvalls 
  
 Rix 106,6 
  
 land 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Tidning 
  
 Tidning 
  
 Sundsvall 
  
 Gävleborg 
  
 Centerpartiet 
  
 Hudiksvalls- 
  
 Hudiksvalls- 
  
 Rix 105,5 
  
 Tidningen 
  
 Tidningen 
  
 Hudiksvall 
  
 Gävleborg 
  
 Nya Stiftelsen 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Rix 104,9 
  
 Gefle Dagblad 
  
 Gävle 
  
 Västmanland 
  
 Malone 
  
 VLT 
  
 Vestmanlands 
  
 TV4 Bergs- 
  
 Radio 106,1 
  
 Läns Tidning, 
  
 lagen 
  
 Västerås 
  
 Bärgslags- 
  
 bladet/Arboga 
  
 Tidning, Sala 
  
 Allehanda, 
  
 FagerstaPosten 
  
 Avesta Tidning 
  
 Uppsala 
  
 Scott 
  
 Upsala Nya 
  
 Upsala Nya 
  
 TV Uppland 
  
 Radio 1 
  
 Reilly 
  
 Tidning 
  
 Tidning 
  
 Uppsala 
  
 stiftelser 
  
 Örebro 
  
 Liberala 
  
 Nerikes 
  
 Nerikes 
  
 Rix 106,3 
  
 Tidningar AB 
  
 Allehanda 
  
 Allehanda 
  
 Örebro 
  
 Bergslagsposten 
  
 136  
 Lägesbedömning 
  
 SOU 1997:92 
  
 Län 
  
 Ägargrupp 
  
 Huvudbolag 
  
 Press 
  
 TV 
  
 Radio 
  
 Stockholm 
  
 Cordova 
  
 Kinnevik 
  
 Metro 
  
 Radio Rix 
  
 101,9 
  
 Stockholm, 
  
 Power 106 
  
 Stockholm 
  
 Släkten 
  
 Marieberg 
  
 Dagens Nyheter 
  
 104,3 
  
 Bonnier 
  
 Bonnierföretag 
  
 Expressen 
  
 Fox, 
  
 Radio Vinyl 
  
 en 
  
 Stockholm 
  
 Wallenberg- 
  
 Svenska 
  
 Svenska 
  
 TV 
  
 sfären 
  
 Dagbladet 
  
 Dagbladet 
  
 Stockholm 
  
 TV 4 
  
 Gotland 
  
 Arbetarrörelse 
  
 Gotlands 
  
 Gotlands 
  
 Radio Four, 
  
 n och center- 
  
 Tidningar 
  
 Tidningar 
  
 Gotland 
  
 rörelsen på 
  
 Gotland 
  
 Östergötland 
  
 Släkten 
  
 Östgöta 
  
 Östgöta 
  
 Gold 105, 
  
 Ridderstad 
  
 Correspon- 
  
 Correspon- 
  
 Norrköping 
  
 denten 
  
 denten 
  
 East FM 106 
  
 1/2 
  
 Norrköping  
 1 
  
 Göteborg 
  
 Familjen 
  
 Stampen 
  
 Göteborgs- 
  
 TV 4 
  
 Rix 105,9 
  
 Werner 
  
 Posten 
  
 Göteborg  
 2 
  
 Göteborg  
 3 
  
 Göteborg 
  
 Släkten 
  
 Marieberg 
  
 GT 
  
 107,8 
  
 Bonnier 
  
 Fox 
  
 Älvsborg 
  
 Stiftelsen 
  
 Borås Tidning 
  
 Borås Tidning 
  
 Rix 107,1 
  
 Cox 
  
 Ulricehamns 
  
 Borås 
  
 Tucker 
  
 Tidning 
  
 Halland 
  
 Centerpartiet 
  
 Hallands 
  
 Hallands 
  
 TV4 Halland 
  
 Nyheter 
  
 Nyheter 
  
 Halland 
  
 Liberal 
  
 Hallandsposten 
  
 Hallandsposten 
  
 Rix 104,2 
  
 Dagspress 
  
 Halmstad 
  
 Invest 
  
 Rix 106,5 
  
 Varberg 
  
 Kronoberg 
  
 Stiftelsen 
  
 Smålandsposte 
  
 Smålandsposten 
  
 Radio Hit FM 
  
 Barometern 
  
 n 
  
 105,8 Växjö 
  
 Kalmar 
  
 Stiftelsen 
  
 Barometern 
  
 Barometern 
  
 FM City 
  
 Barometern 
  
 Kalmar 105,4 
  
 Blekinge 
  
 Stiftelsen 
  
 Blekinge Läns 
  
 Blekinge Läns 
  
 Radio Hit FM 
  
 Barometern 
  
 Tidning 
  
 Tidning 
  
 104,7 
  
 Karlskrona 
  
 SOU 1997:92 
  
 Lägesbedömning 
  
 137 
  
 Län 
  
 Ägargrupp 
  
 Huvudbolag 
  
 Press 
  
 TV 
  
 Radio 
  
 Skåne 
  
 Familjen 
  
 Helsingborgs 
  
 Helsingborgs 
  
 Radio Morris 
  
 Blackwell 
  
 Dagblad 
  
 Dagblad 
  
 Helsingborg 
  
 Skåne 
  
 Släkten 
  
 Sydsvenska 
  
 Sydsvenska 
  
 TV4 Skåne 
  
 Bonnier 
  
 Dagbladet 
  
 Dagbladet 
  
 Skåne 
  
 Centerrörelsen 
  
 Skånska 
  
 Skånska 
  
 Energy 105,2 
  
 i Skåne 
  
 Dagbladet 
  
 Dagbladet 
  
 Källa  
  
 :  
 Bearbetning av företagens årsredovisningar . 
  
 Anm 
 :  
 Kursiv stil  
 = ägarandel 10  
  
 - 
 49 
  procent.  
 1 
 Östgöta Correspondenten är delägare i Norrköpings Radio  Co, som producerar programmen i de två kana- lerna.  
 2 
 Ägarandel 5 procent.  
 3 
 Även delägare i  
 Rix-stationerna 
  i Borås och Var- berg. 
 Förutsättningarna för de rikstäckande mediernas bevakning av andra delar än huvudstaden har genomgått stora förändringar. Kvällspressen som på  
 1960-talet 
  b yggde upp ett finmaskigt nät av riksredaktioner över hela landet har endast kvar kraftigt reducerade redaktioner i storstäderna. Även de stora morgontidningarna har dragit in sin kontinuerliga bevakning utanför utgivningsorten. Av Sveriges Radios och Sveriges Televisions personal är 42 procent respektive 35 procent verksamma utanför Stockholm. Även om många av dem arbetar med de lokala programmen svarar de för en inte obetydlig del av den nationella produktionen. Sveriges Televisions distrikt har dock inte som tidigare ansvar för en hel kanal utan deras verksamhet planeras av företagsledningen. TV4 har sin rikstäckande produktion koncentrerad till Stockholm medan kanalens lokala partners nästan enbart producerar lokala program. Även den privata lokalradions produktion är i hög utsträckning baserad i Stockholm. 
 Något automatiskt samband mellan ägarkoncentration och en minskad mångfald i mediernas innehåll finns inte. En koncentration på ägarsidan kan visserligen leda till att det redaktionella materialet samordnas, något som dock även kan ske utan ägarsamband. Å andra sidan kan en ägare låta sina tidningar, förlag och kanaler verka helt självständigt. 
 Den redaktionella samordningen inom vissa tidningskedjor kan tas som ett exempel på hur ett koncentrerat ägande påverkar innehållet. I regel berörs dock inte det lokala materialet och eftersom dubbelläsningen är ringa påverkas inte mångfalden för de enskilda läsarna. Redaktioner kan samverka utan ägarsamband. Exempel på detta är Avisa Centralredaktions och FLT:s levereranser av  
 färdig-redigerade 
  sidor. 
  
 138  
 Lägesbedömning 
  
 SOU 1997:92 
  
 Programnätverken inom den kommersiella  
 lokal-radion 
  är andra exempel på syndikering, ofta men inte alltid med ägarsamband 
 Bonniers har haft som policy att driva sina dagstidningar oberoende av varandra. De av ägarna utsedda redaktionsledningarna har haft till uppgift att leda sina respektive tidningar utan samordning med eller hänsyn till övriga tidningar i gr uppen. På liknande sätt konkurrerar sfärens affärstidningar, specialtidningar, bokförlag och bokkl ubbar med varandra på det redaktionella planet. På andra områden som admi- nistration, marknadsföring och distribution kan företagen samarbeta med varandra och därigenom uppnå stordriftsfördelar med bibehållen redaktionell integritet. Även i Stenbecksfären förekommer konkurrens mellan koncernens TV- och produktionsbolag. I dessa fall påverkar ägarna mångfalden indirekt genom sin rätt att utse den exekutiva ledningen och fördela koncernens resurser. 
 Utvecklingen mot fler och starkare flermedieägare kommer sannolikt att fortsätta. På det nationella planet kan det ligga nära till hands för utländska medieföretag att vidga sin verksamhet i Sverige till ytterligare något fält där man har en bred erfarenhet. CLT skulle kunna gå in på den digitala  
 TV-marknaden, 
  Gregory och Reynolds på bokmarknaden, Benson på  
 TV-produktionsområdet 
  etc. 
 På det lokala planet har redan att par tidningsföretag dragit sig ur etermedieprojekt, medan andra minskat sina andelar. Om inte de lokala radio- och  
 TV-bolagen 
  kan visa positiva resultat kommer troligen fler tidningsföretag att lämna branschen. De kvarvarande, TV4 på  
 TV-sidan, 
  Kinnevik, Bonniers och NRJ på radiosidan kommer i så fall att ytterligare förstärka sina positioner. 
 Som nämnts tidigare har det ökade flermedieägandet i många fall ökat konkurrensen på de enskilda delmarknaderna. Bonniers har fått motstånd av Mann på marknaderna för allmänlitteratur och affärspress, samtidigt som man själva utmanat det holländska bolaget på läromedelsmarknaden. Schibsted har genom offensiva förvärv på kort tid skärpt konkurrensen på flera områden. Det finns dock även en risk för att starka mediekoncerners inträde på nya marknader på sikt kan leda till att etablerade men ekonomiskt svaga företag slås ut. Sådana farhågor har väckts efter Moss insteg på den  
 syd-västskånska 
  morgon- idningsarknaden. 
 En omfattande debatt har förts om, och i så fall hur, förändringar i ägarstrukturen påverkat mediernas innehåll. Rådet kommer i annat sammanhang diskutera dessa frågor. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Lägesbedömning  
 139 
  
 7.3 
  
 IT-utvecklingen 
  
  och medieägandet 
 Den snabba utvecklingen inom  
 IT-området 
  ställer medieföretagen inför stora utmaningar. Så gott som alla medieföretag försöker anpassa sin verksamhet till de nya teknikformerna. De största har startat ut- vecklingsbolag och i några fall även börjat exploatera tekniken kom- mersiellt. De flesta av dagstidningarna har hemsidor med skiftande ambitionsnivåer på Internet. 
 De etablerade medieföretagen möter alltmer konkurrens från andra typer av företag. Entreprenörer startar i snabb takt mjukvaruföretag, som är rika på kunskaper och idéer men fattiga på kapital. Dessa företag kommer troligen att följa utvecklingsmönstret för nya  
 mark-nader, 
  som till exempel fristående  
 TV-produktion. 
  Vissa företag kommer att växa och bli betydande aktörer, andra kommer inrikta sig på vissa nischer, medan åter andra kommer att köpas upp av storföretag. De traditionella medieföretagen kan troligen möta denna konkurrens genom att bilda allianser med eller köpa upp de farligaste uppstickarna. 
 Ett större hot mot medieföretagen än entreprenörerna kommer sannolikt storföretag från andra marknader att bli. I första hand har företag från närliggande branscher som kommunikation, datorer, under- hållning etc. markerat sitt intresse att på allvar gå in på medieföretagens traditionella områden. I Sverige utgör Telia och Posten exempel på denna nya typ av medieaktörer, på internationell nivå har Microsoft mycket omfattande planer på att vidga sina verksamhetsfält. Frågan har väckts om det kan vara riktigt att staten via två distributionsföretag blir en aktiv aktör/medieproducent utan någon särskild public service- reglering. En annan ny grupp av medieintressenter utgörs av kapitalstarka företag som söker investeringsobjekt i framtidsbranscher. Investor har exempelvis deklarerat att bolaget kommer att koncentrera sina investeringar till ett par branscher, däribland kommunikationer och medier. 
 Medieföretagen sitter med ett par trumfkort i den nya kon- kurrenssituationen, dels sina kunskaper att presentera information och underhållning, dels sin tillgång till arkiv och rättigheter. Ett fler- medieföretag som Bonniers kan exempelvis producera multimedie- produkter för barn med hjälp av sina filmbolag, barnboksförlag och serietidningar och marknadsföra dem genom en rad olika kanaler, både sina egna bok- film- och skivklubbar och genom bokhandel, kiosker, leksakshandel etc. På motsvarande sätt kan informationsföretag som Liber och Bonniers Affärsinformation använda sina resurser till att skapa attraktiva produkter på de nya marknaderna. 
  
 140  
 Lägesbedömning 
  
 SOU 1997:92 
  
 Ett möjligt scenario är att de  
 icke-medieanknutna 
  aktörerna bildar allianser med medieföretag, där de förra bidrar med kapital och hårdvaror och de senare med kunskaper om den centrala mjukvaran. 
 I debatten framförs ibland farhågor för att de traditionella medierna kommer att nästan helt konkurreras ut av de nya medieformerna. Dagens snabba omvandlingsprocess är dock inte på något sätt unik i mediehistorien. Den kan jämföras med situationen på  
 1920-talet 
  då det svenska medielandskapet genomgick en omfattande förvandling med tillkomsten av radion och ljudfilmen, den snabba tillväxten av veckopressen, de första tabloidliknande tidningarna etc. Även då målades det upp hotbilder om hur boken och dagstidningen skulle dö ut, framtiden tillhörde de nya medierna. Både de traditionella medierna och de etablerade medieföretagen överlevde dock. Dagspressen och bokutgivningen klarade sig genom att framhäva sina speciella kvaliteter, de större medieföretagen genom att engagera sig i nya medier och samtidigt utveckla sina gamla verksamheter. 
  
 7.4 
  
 Sammanfattning 
  
 Medieägarstrukturen i Sverige har under  
 1990-talet 
  genomgått stora förändringar. Både på den nationella och lokala nivån har antalet flermedieägare ökat. Ett antal stora  
 icke-nordiska 
  bolag har successivt etablerat sig på några delmarknader. De stora nordiska medieföretagen har deklarerat att de ser Norden som sin hemmamarknad och börjat expandera i grannländerna. Det finns tecken på att företag från andra branscher försöker slå sig in på framför allt de nya typerna av medie- marknader. Sammanfattningsvis har antalet medieaktörer på den natio- nella nivån inte förändrats markant, men däremot har de stora företagen ökat i antal. 
 På de lokala mediemarknaderna dominerar sedan länge ett antal ofta regionalt förankrade tidningsägare, numera med intressen även i kommersiella lokalradiostationer och i några fall även i lokala  
 TV-bolag. 
  Det totala antalet ägare på de lokala marknaderna har dock ökat. Arbetarrörelsens press har övertagits av lokalt förankrade ägare. TV4 är aktiv ägare i de lokala produktionsbolagen. NRJ, Kinnevik, Bonniers och Fria Media är huvudägare i ett stort antal radiostationer. 
 De lokala morgontidningsföretagen har genomgående behållit sina ledande positioner, däremot har det skett vissa förskjutningar inom kvällspressen. Public serviceföretagen inom radio och TV har fått vidkännas en allt intensivare konkurrens men behåller sin dominans på marknaden. På flera andra delmarknader har konkurrensen skärpts genom att nya starka aktörer kommit in. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Lägesbedömning  
 141 
  
 De största svenska medieägarna, Bonniers och Cordova, har de senaste åren utsatts för en allt hårdare konkurrens på sina respektive huvudmarknader. Bonniers möter Schibsted och Kinnevik på kvälls- press- respektive den lokala morgontidningsmarknaden, Mann på bok- och tidskriftsmarknaderna, Paul och Egmont på populär- ressfältet, Schibsted även på  
 TV-produktions- 
  och  
 biograf-marknaden 
  etc. På  
 TV-området 
  utmanas Browning av en rad starka aktörer som Fox, Benson, Canal Plus, Bonniers, Larson, Endemol etc. 
 Några utvecklingstendenser kan sammanfattningsvis skönjas. De enskilda aktörerna kommer troligen att bli större. I första hand kommer de nordiska flermedieägarna att fortsätta sin expansion. De  
 icke-nordiska 
  medieföretagen har en stor potential att snabbt bli ledande aktörer på flera svenska delmarknader. Antalet aktörer kan komma att minska genom fusioner. Å andra sidan kan nya aktörer etablera sig främst på  
 IT-området. 
  
 De svenska medieägarna brukar framhålla att deras styrka är att de känner till marknaden och publikens intressen. På flera medieområden finns det dock en strävan att avskaffa de nationella särdragen, vilket skulle gynna de stora utländska bolagen. Många av svenskspråkiga underhållningsprogrammen formateras helt i utlandet. Radio Energy skall låta på samma sätt i Berlin som i Kåge. 
  
 SOU 1997:92 
  
 141 
  
 Fotnoter 
  
 1 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1995-11-07. 
  Delårsrapport för Tidnings AB Martinez  
 januari 
 - 
 september 
  1995.  
 Göteborgs-Posten 
 1995-11-07. 
  
 2 
  
 Journalisten ca  
  
 1996-02-01. 
  
 3 
  
 Expressen  
  
 1997-06-06. 
  
 4 
  
 Barrera i Dagens Industri  
 1997-06-07. 
  
 5 
  
 Årsredovisning förBohusläningens Tidnings AB 1992  
  
 - 
 1995. 
  
 6 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-10-01. 
  
 7 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1994-08-19 
  och  
 1995-08-19. 
  Svenska Dagbladet  
 1994-09-19 
  och  
 1994-09-22. 
  Pressens Tidning 12/1995. 
  
 8 
  
 Mediatrender 3/1997. Dagens Nyheter  
  
 1997-02-12. 
  
 9 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-10-23. 
  Pressens Tidning 17/1996. Media- trender 20/1996. 
  
 10 
  
 Deni AB ägs av det av familjen Nguyen ägda Nya Deni HB (73 % av rösterna, 23 % av aktiekapitalet) och familjen Bonnier privat (27 resp. 77). 
  
 11 
  
 Senare har HB Denis aktier i Marieberg övertagits av Deni AB. 
  
 12 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-07-02. 
  Svenska Dagbladet  
 1996-07-02. 
  Dagens 
 13 
 14 
 15 
 16 
 Industri  
 1996-07-02. 
  
 Årsredovisning för Vestmanlands Läns Tidning AB 1994 s 6. Svenska Dagbladet  
 1994-12-06. 
  Mediatrender 20/1994 och 6/1995. 
 Aktiebok för VLT AB  
 1996-12-30. 
  Mediatrender 13/1994. 
 Årsredovisning för Industriförvaltnings AB Kinnevik 1995 s 41. 
  
 17 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-03-15. 
  
 18 
  
 Mediatrender 5/1997. 
  
 19 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-03-15. 
  Mediatrender 10/1996. 
  
 20 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-09-20 
  och  
 1996-12-11. 
  Metro  
 1996-12-11. 
  
 21 
  
 Metro  
  
 1996-12-11. 
  
 22 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-08-26. 
  
 23 
  
 Annons i Dagens Nyheter  
  
 1996-10. 
  
 24 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1994-11-29. 
  Svenska Dagbladet  
 1994-11-29. 
  Annons i Svenska Dagbladet  
 1995-09-10. 
  
 25 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-10-12. 
  Svenska Dagbladet  
 1996-10-12. 
  
 26 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-10-25. 
  
 27 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1997-02-07. 
  
 28 
  
 Pressens Tidning 1/1997. 
  
 142  
 Fotnoter 
  
 SOU 1997:92 
  
 29 
  
 Pressens Tidning 7/1995. Journalisten 19/1995. 
  
 30 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-10-11. 
  
 31 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1997-02-27 
  och  
 1997-02-28. 
  Pressens Tidning 5/1997. 
  
 32 
  
 Scott, I,  
 Svenska Dagbladets historia del I,  
 s 385 ff. 
  
 33 
  
 Mediatrender 1/1995. Rapporten  
  
 -  
  
 GP-koncernens 
  verksamhets- berättelse 1994. Årsre dovisning för Nerikes Allehanda AB 1994.  
 ÅrsredovisningförEskilstuna-Kuriren 
  AB 1994. 
  
 34 
  
 Folkrörelsernas Medieforum Informationsbrev 4/1995. 
  
 35 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-05-26. 
  
 36 
  
 Aftonbladet  
  
 1995-11-21. 
  
 37 
  
 Aftonbladet  
  
 1995-11-21. 
  
 38 
  
 Aftonbladet  
  
 1995-11-22. 
  
 39 
  
 Resumé  
  
 50-52/1995. 
  
 40 
  
 Resumé 45/1995. 
  
 41 
  
 Resumé 45/1995. Svenska Dagbladet  
  
 1995-12-23. 
  
 42 
  
 Aftonbladet  
  
 1995-11-26. 
  
 43 
  
 Aftonbladet  
  
 1995-11-25. 
  
 44 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1995-12-10. 
  
 45 
  
 Expressen  
  
 1995-11-23. 
  
 46 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1995-11-27. 
  
 47 
  
 Aftonbladet  
  
 1996-04-24 
  och  
 1996-04-25. 
  Dagens Politik  
 1996-04-25. 
  
 48 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-12-09. 
  Mangfold i media. NOU 1995:3. 
  
 49 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-11-11. 
  Dagens Nyheter  
 1996-11-09. 
  Media- trender 20/1996. 
  
 50 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-12-09. 
  
 51 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1994-06-16. 
  Dagens Næringsliv  
 1994-11-30. 
  
 52 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1994-06-16. 
  
 53 
  
 DagensNyheter  
  
 1996-04-25. 
  
 54 
  
 Aftonbladet  
  
 1996-04-25. 
  Resumé 15/1996. Svenska Dagbladet 1994-  
 05-11. 
  
 55 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-04-25. 
  Helsingborgs Dagblad  
 1996-04-25. 
  Berry i Dagens Politik  
 1996-04-25. 
  
 56 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-04-25. 
  Sydsvenska Dagbladet  
 1996-04-25. 
  
 57 
  
 Expressen  
  
 1996-04-25. 
  
 58 
  
 Aftonbladet  
  
 1996-04-25. 
  
 59 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-04-25. 
  
 60 
  
 Värmlands Folkblad  
  
 1996-04-25. 
  
 61 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-05-11. 
  
 62 
  
 Folket  
  
 1996-04-25. 
  
 63 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-04-25. 
  
 64 
  
 Expressen  
  
 1996-04-25. 
  
 65 
  
 Mediatrender 13/1996. Pressens Tidning 13/1996. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Fotnoter  
 143 
  
 66 
  
 Mediatrender 15/1996. 
  
 67 
  
 Mediatrender 12/1996 och 17/1996. 
  
 68 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-11-19. 
  
 69 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1992-03-11 
  och  
 1992-03-15. 
  Svenska Dagbladet  
 1992-02-19 
  och  
 1992-03-11. 
  
 70 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-05-10. 
  Mediatrender 9/1995. Dagens Ny- heter  
 1995-10-17. 
  Pressens Tidning 13/1996. 
  
 71 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1997-01-25. 
  Pressens Tidning 2/1997. Mediatrender 2/1997. 
  
 72 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-02-28. 
 Jönköpings-Posten 
 1995-02-28. 
  
 73 
  
 Mediatrender 4/1995. 
  
 74 
  
 Mediatrender 1/1997. 
  
 75 
  
 Mediatrender 17/1995 och 8/1996. 
  
 76 
  
 Mediatrender 3/1996. Pressens Tidning 15/1996. 
  
 77 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1994-10-24. 
  
 78 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-04-29 
  och  
 1996-05-05. 
  
 79 
  
 Pressens Tidning 15/1994. 
  
 80 
  
 Mediatrender 18/1995. 
  
 81 
  
 Pressens Tidning 1/1996. 
  
 82 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-05-03. 
  Dagens Nyheter  
 1996-05-03. 
  Pressens Tidning 18/1996. 
  
 83 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1995-06-22. 
  Svenska Dagbladet  
 1995-06-23. 
  Citat i Dagens Nyheter  
 1995-06-25 
  från Crawford artikel i Arbetet. 
  
 84 
  
 Pressens Tidning 4/1995. 
  
 85 
  
 Holland, Jordan Ägande i dagspress, privat lokalradio samt icke- 
  
 licensfinansierad TV i  
 SOU 1994:145 Ägarkoncentration i dags- press och radio/TV.  
 Stockholm 1994 s.  
  
 11 
  
 - 
  
 20. 
  
 86 
  
 TS upplageuppgifter har använts som underlag för att studera ut- vecklingen. Under undersökningsperioden  
  
 1978 
 - 
 96 
  har TS ändrat sina rutiner för att fastställa upplagorna. Fram t ill 1994 mättes upp- lagorna första halvåret, därefter snittet för hela året. Reglerna för fri- exemplar har ändrats. En viss reservation måste därför göras för jäm- förelser mellan olika år. Förändringarna bör mer ses som trender än som exakta tal. 
  
 87 
  
 Luleå, Lycksele, Östersund, Härnösand, Gävle, Karlskoga, Karls- hamn, Visby och Motala. I Bollnäs/Söderhamn, Avesta/Hedemora och Skara/Lidköping är konkurrensen jämn på  
  
 A-regionnivå, 
  men områdena består av två marknader med var sin dominerade tidning. 
  
 88 
  
 Årsredovisning för ÖstgötaCorrespondenten 1994 och 1995. 
  
 89 
  
 Mediatrender 20/1994. 
  
 90 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-12-28. 
  SvenskaDagbladet  
 1996-12-23. 
  
 91 
  
 Pressens Tidning 16/1995. 
  
 92 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-01-19. 
  Dagens Nyheter  
 1996-01-20. 
  
 144  
 Fotnoter 
  
 SOU 1997:92 
  
 93 
  
 Pressens Tidning 16/1994. Mediatrender 9/1995. Pressens Tidning 9/1995. Resumé 19/1995. 
  
 94 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-01-19. 
  
 95 
  
 Resumé 4 Torsdag 1996. 
  
 96 
  
 Pressens Tidning 1/1995. Resumé 7/1995 och 4 Torsdag 1996. 
  
 97 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-10-04. 
  Pressens Tidning 17/1996. Media- trender 16/1996. 
  
 98 
  
 Mediatrender 13/1995. Pressens Tidning 13/1995. 
  
 99 
  
 Resumé 38/ 1995. Pressens Tidning 15/1995. 
  
 100 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-01-19. 
  Dagens Nyheter  
 1996-01-20. 
  
 101 
  
 Pressens Tidning 19/1996. 
  
 102 
  
 Padilla och Mathews, Vem äger vad i svenska mass- medier? s. 169. 
  
 103 
  
 Pressens Tidning 1/1994. 
  
 104 
  
 Pressens Tidning 10/1994 och 16/1994. Mediatrender 20/1996. 
  
 105 
  
 Mediatrender 3/1993. Pressens Tidning 1/1995. 
  
 106 
  
 Mediatrender 1/1997. 
  
 107 
  
 Mediatrender 2/1997. 
  
 108 
  
 Pressens Tidning 1/1997. 
  
 109 
  
 Pressens Tidning 7/1994. Resumé  
  
 1996-02-15. 
  
 110 
  
 Pressens Tidning 14/1995. Svenska Dagbladet  
  
 1995-10-25. 
  Pressens Tidning 20/1995. 
  
 111 
  
 Det framgårinte om det enbart rör sig om artiklar från koncernens tidningar eller om även externt material är inräknat. 
  
 112 
  
 Årsredovisning för  
  
 NyaWermlands-Tidningen 
  1994. 
  
 113 
  
 Pressens Tidning 13/1995. 
  
 114 
  
 Mediatrender 3/1996. Tidningarnas Tidning 1/1996. Årsre dovisning för Nya  
  
 Wermlands-Tidningen 
  1996. 
  
 115 
  
 Pressens Tidning 20/1996. 
  
 116 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1994-12-09. 
  
 117 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-03-26. 
  
 118 
  
 Journalisten 11/1995. 
  
 119 
  
 Mediatrender 12/1995. 
  
 120 
  
 Pressens Tidning 2/1997. 
  
 121 
  
 Årsredovisning förSydostpress i Kalmar AB 1994 s. 18. 
  
 122 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-09-08. 
  Pressens Tidning 13/1996 och 3/1997. 
  
 123 
  
 Mediatrender 2/1997. 
  
 124 
  
 White, S,  
 Pressen, reklamen och konkurrensen  
 1935 
 - 
 1978, 
 s. 227 not 5. 
  
 125 
  
 TS-Boken 
  
  1994. Pressens Tidning 16/1993. 
  
 126 
  
 Prop. 1992/93:70, s. 7. 
  
 127 
  
 Prop. 1992/93:70, s. 5, 8, 15 och 26. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Fotnoter  
 145 
  
 128  
 För en utförligare beskrivnng av ägande på den privata lokal- radiomarknaden  
 1993 
 - 
 94 
  se Holland, S Ägande i dagspress, privat lokalradio samt  
 icke-licensfinansierad 
  TV i  
 SOU 1994:145 Ägar- koncentration i dagspress och radio/TV.  
 Stockholm 1994 s.  
 40 
 - 
 53. 
  
 129  
 Pressens Tidning 17/1994. Journalisten 6/1995. Mediatrender 2/1995 och 5/1995. Resumé 6/1995. 
  
 130 
  
 EterMedia 17/1995. 
  
 131 
  
 Annons i Resumé 37/1995. 
  
 132 
  
 Resumé 46/1995. Mediatrender 18/1995. Dagens Nyheter  
  
 1995-11-17. 
  EterMedia 37/1995. 
  
 133 
  
 Resumé 48 (tisdag)/1995. 
  
 134 
  
 EterMedia 40/1994. Mediatrender 20/1994. 
  
 135 
  
 EterMedia 41/1994, 2/1995, 3/1995. Mediatrender 1/1995 och 2/1996. Resumé 4/1995. 
  
 136 
  
 Resumé 46/1995. Svenska Dagbladet  
  
 1995-11-11. 
  Dagens Nyheter  
 1995-11-15. 
  Journalisten 34/1995. 
  
 137 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-08-26. 
  
 138 
  
 Resumé 19/1995 och 10/1996. Annonser i Dagens Nyheter  
  
 1996-02-25 
  och  
 1996-09-15. 
  
 139 
  
 Resumé 36/1996. Mediatrender 12/1996. EterMedia 27/1996. 
  
 140 
  
 Mediatrender 4/1997. 
  
 141 
  
 Mediatrender 5/1996 och 8/1996. Dagens Nyheter  
  
 1996-03-21. 
  
 142 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-10-19. 
  
 143 
  
 Pressens Tidning 10/1993. Journalisten 27/1995. 
  
 144 
  
 Mediatrender 6/1996. EterMedia 2/1997. 
  
 145 
  
 Mediatrender 11/1996. 
  
 146 
  
 Årsredovisning förSydostpress i Kalmar 1994 s. 12 f och 20. 
  
 147 
  
 Mediatrender 6/1996. 
  
 148 
  
 EterMedia 20/1995. Mediatrender 11/1995 och 18/1995. 
  
 149 
  
 Klassiska Hits´ hemsida på Internet  
  
 [1996-10-08]. 
  
 150 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-04-21. 
  EterMedia 21/1996. 
  
 151 
  
 CLT:s televisionsverksamhet harfusionerats med Roberts. 
  
 152 
  
 EterMedia 23/1995. 
  
 153 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-06-30. 
  EterMedia 23/1995. Dagens Nyheter  
 1996-04-20. 
  
 154 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-03-19 
  och  
 1996-03-22. 
  Resumé 16/1996. 
  
 155 
  
 Resumé 49/1995. 
  
 156 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-09-07. 
  
 157 
  
 Årsredovisning för AB Östgöta Correspondenten 
  
 1995. Mediatrender 
  
 7/1996, 14/1996 och 16/1996. EterMedia 36/1996. 
  
 158 
  
 En fullständig redovisning för varje radiobolags omsättning och re- 
  
 sultat är mycket svår att göra på grund av att bolagen i stor ut- 
  
 sträckning mottagit eller gett aktieägartillskott eller koncernbidrag. 
  
 146  
 Fotnoter 
  
 SOU 1997:92 
  
 159 
  
 Årsredovisning för Tidnings AB Stampen 1995 s.4 och 20. 
  
 160 
  
 Vision 2/1996. 
  
 161 
  
 För en översikt över stationernas format se Cox, Thornton:  
  
 Musik, 
  
 Massmedier och Mångfald.  
 Arbetsdokument från Rådet för mångfald inom massmedierna 1997:1 s.  
 186 
 - 
 197. 
  
 162 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1997-03-25. 
  
 163 
  
 För en utförligare genomgång av  
 TV-marknaden 
  hänvisas till  
 Tele- 
  
 vision i Sverige. ägande och struktur.  
 Arbetsdokument från Rådet för 
  
 mångfald inom massmedierna 1996:5. 
  
 164 
  
 Inbjudan till teckning av aktier i MTV Produktion AB publ)( 
  
 . 
  
 165 
  
 Inbjudan till teckning av aktier i MTV Produktion AB publ)( 
  
 . 
  
 166 
  
 Årsredovisning för ABBonnierföretagen 1996 s. 25. 
  
 167 
  
 Bonnier Information 1/1995 och 1/1996. EterMedia 1/1995. Resumé 7/1995. 
  
 168 
  
 EterMedia 22/94 och 7/1995. Mediatrender 8/1995. Svenska Dagbladet  
  
 1996-11-11. 
  
 169 
  
 Vision 2/1996. 
  
 170 
  
 Vision 2/1996. 
  
 171 
  
 Expressen  
  
 1995-10-14. 
  Resumé 7 II/1996. Dagens Nyheter  
 1996-05-04. 
  
 172 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-02-29. 
  
 173 
  
 EterMedia 15/1996. 
  
 174 
  
 Inbjudan till teckning av aktier i MTV Produktion AB publ)( . 
  
 175 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1997-02-15. 
  
 176 
  
 Inbjudan till förvärv av aktier i TV4 AB. 
  
 177 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1997-02-05. 
  Svenska Dagbladet  
 1997-02-05. 
  
 178 
  
 Dagens Industri  
  
 1997-04-10. 
  
 179 
  
 Mediatrender 2/93, 16/93, 4/94, 5/94 och 9/94. Pressens Tidning 15/93. 
  
 180 
  
 Årsredovisningför TV4 AB 1995. 
  
 181 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-09-07. 
 ÄvenVästerbotten-Kuriren 
 1996-05-08. 
  
 182 
  
 Mediatrender 20/1995. Dagens Nyheter  
  
 1995-12-09. 
  
 183 
  
 För uppgifter om Kinneviks organisation och ägarstruktur se 6.5.1. 
  
 184 
  
 TV6 och ZTV ingår i  
  
 betal-TV-paketet 
  ViaSat+. 
  
 185  
 Årsredovisning för Industriförvaltnings AB Kinnevik 1996. 
  
 186 
  
 EterMedia 26/1995. 
  
 187 
  
 EterMedia 21/1996. 
  
 188 
  
 Prospectus Scandinavian Broadcasting System SA  
  
 1995-07-27. 
  I Dagens Nyheter  
 1995-08-22 
  och Resumé 35/1995 uppges Capital Cities ägarandel till cirka 40 procent. 
  
 189 
  
 EterMedia 11/1995. Mediatrender 5/1995. 
  
 190 
  
 Mediatrender 3/1996. 
  
 191 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-12-04. 
  
 192 
  
 Dagens Nyheter  
  
 1996-01-25. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Fotnoter  
 147 
  
 193 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1996-09-08. 
  Dagens Nyheter  
 1996-09-10. 
  
 194 
  
 Mediatrender 13/1996 och 2/1997. Svenska Dagbladet  
  
 1996-10-29 
  och  
 1996-11-29. 
  Dagens Nyheter  
 1996-11-30 
  och  
 1997-01-31. 
  
 195 
  
 Mediatrender 2/1997. 
  
 196 
  
 EterMedia 21/1996. Annons för Teracom i Dagens Nyheter  
  
 1996-11-13. 
  
 197 
  
 Annons i Dagens Nyheter  
  
 1997-01-04. 
  
 198 
  
 Delårsrapport 1 januari  
  
 -  
 30 juni 1996 för Industriförvaltnings AB Kinnevik. Årsredovisning för Industriförvaltnings AB Kinnevik 1996. 
  
 199 
  
 Annons i Dagens Nyheter  
  
 1996-06-16. 
  
 200 
  
 Svenska Dagabladet  
  
 1996-11-25. 
  
 201 
  
 Svenska Dagbladet  
  
 1995-03-22. 
  Månadens Affärer 4/1995. Veckans 
 Affärer 13/1995. 
  
 202  
 Årsredovisning för Industriförvaltnings AB Kinnevik 1995. 
  
 203  
  
 Göteborgs-Posten 
 1995-09-18. 
  
 SOU 1997:92 
  
 149 
  
 Förkortningar 
  
 AP 
  
 Associated Press 
  
 CLT 
  
 Miller deTélédiffusion S.A. 
  
 FLT 
  
 Förenade Landsortstidningar AB 
  
 GD 
  
 Gefle Dagblad 
  
 G-P 
  
 Göteborgs-Posten 
  
 GT 
  
 Göteborgs-Tidningen 
  
 LO 
  
 Landsorganisationen 
  
 LRF 
  
 Lantbrukarnas Riksförbund 
  
 LT 
  
 Liberala Tidningar 
  
 MIH 
  
 M-Net 
  International Holdings 
  
 MTG 
  
 Modern Times Group 
  
 NLT 
  
 Nya  
 Lidköpings-Tidningen 
  
 NRJ 
  
 Energy 
  
 NSAB 
  
 Nordiska Satellitaktiebolaget 
  
 RUAB 
  
 Radioundersökningar AB 
  
 SAP 
  
 Socialdemokratiska Arbetarepartiet 
  
 SBS 
  
 Scandianvian Broadcasting System 
  
 SDR 
  
 Svensk Direktreklam AB 
  
 SES 
  
 Société Européenne des Satellites 
  
 SF 
  
 Svensk Filmindustri 
  
 SR 
  
 Sveriges Radio AB 
  
 SRAB 
  
 Svensk Radiobokning AB 
  
 SRU 
  
 Svensk Radioutveckling KB 
  
 SVT 
  
 Sveriges Television AB 
  
 TS 
  
 Tidningsstatistik AB 
  
 TSS 
  
 Telenor Satellite Services 
  
 TT 
  
 Tidningarnas Telegrambyrå 
  
 UR 
  
 Utbildningsradion AB 
  
 VK 
  
 Västerbottens Kuriren 
  
 VLT 
  
 Västmanlands Läns Tidning 
  
 SOU 1997:92 
  
 151 
  
 Kommittédirektiv  
 Bilaga 1 
  
 Råd för mångfald inom massmedierna 
  
 Dir. 
  
 1995:13 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 2 februari 1995 
 Sammanfattning av uppdraget 
 För att skydda yttrandefriheten tillkallas ett råd med uppgift att överväga och föreslå åtgärder för att stärka mångfalden och motverka skadlig ägar- och maktkoncentration inom massmedierna. Rådet skall följa utvecklingen av förhållanden som har betydelse för mångfalden och utreda behovet av lagstiftning och/eller andra åtgärder som kan begränsa skadlig koncentration av ägandet av massmedierna. 
 Bakgrund 
 Demokrati, marknad och mångfald 
 Demokratin bygger på mångfald i nyhetsförmedling och opinionsbild- ning. Massmedierna är i den nutida demokratin avgörande för att denna mångfald skall bli verklighet. Om massmediernas mångfald hotas eller tillintetgörs förlamas också demokratin, vilket den europeiska historien gett åtskilliga exempel på under vårt sekel. 
 Mångfald i massmedier i modern mening uppstod i Europa och Nordamerika på 1800- och  
 1900-talen. 
  Inskrä nkningarna i rätten att starta enskilda medieföretag, t.ex. förlag, tryckerier och tidningsföretag, togs bort och därigenom skapades på producentsidan förutsättningen för mångfald. Individer, intressegrupper och organisationer fick därmed också frihet att yttra sig i medierna och driva medieverksamhet som en del av det ideella eller politiska arbetet – även om man inte hade vinstintresset som främsta drivkraft. 
  
 152  
 Bilaga 1 
  
 SOU 1997:92 
  
 Radion och senare televisionen, kom att betraktas på ett annorlunda sätt än pressen i flertalet stater som etablerat demokratiska styrelseskick. I Europa tillämpades i allmänhet strikt etableringskontroll, oftast i form av monopol under offentligt överinseende, för de nya massmedierna. Radiofrekvenserna sågs som en gemensam samhällstillgång och knappheten på frekvenser gjorde det naturligt att fördela dessa i det allmännas – oftast statens – regi. Till detta anfördes också motiv förknippade med de nya mediernas genomslagskraft. 
  
 Den tekniska utvecklingen  
 framstår som den viktigaste enskilda faktorn bakom de senaste årtiondenas förändringar inom mass- medieområdet. 
 Tekniska landvinningar, framför allt inom elektronikens område, har gjort att geografiska begränsningar har mist mycket av sin tidigare betydelse. Med satelliternas hjälp kan ett stort antal  
 TV-program 
  spridas utan hänsyn till territoriella gränser. Tidningar kan ges ut samtidigt i olika delar av världen. Förbättrad teknologi gör att nyheter, information och underhållning kan erbjudas allmänheten i nya former, också sådana som kanske inte räknas till de traditionella massmedierna, t.ex. databaser. 
 Den nya tekniken har betytt mycket för att öka valmöjligheterna och ge människor tillgång till nya informationskanaler. Den tekniska utvecklingen har gjort att marknadskrafterna fått ökat spelrum också inom de delar av massmedieområdet som tidigare har varit skyddade från konkurrens. 
 De senaste decenniernas utveckling kännetecknas av en allt starkare  
 internationalisering  
 av medieföretagandet i press, radio och TV. Denna faktor har förstärkts av en ökande integration av olika sorters medieföretag i stora  
 multimediekonglomerat 
 , engagerade i flera medier, t.ex. film, TV, radio, press och förlag, men också under senare år, efter vissa avregleringar, i telekommunikationer. Stora internationellt verksamma företag har kommit att spela en allt viktigare roll, både när det gäller uppköp av befintliga företag och etableringar på nya medieområden. 
 Handeln med  
 rättigheter  
 har under senare tid ökat i betydelse, framför allt inom  
 musik-, 
  film- och  
 TV-programområdena. 
  
 Kontrollen över  
 distributionskanalerna  
 inom televisionen: kabelnät och satelliter, men även system för kryptering och abonnenthantering, har blivit en annan ny betydelsefull faktor för inflytandet över medierna. Under senare tid har distributionsmöjligheterna för satellit- och kabel- TV tenderat att koncentreras till ett allt mindre antal allt större företag. 
  
 SOU 1997:92 
  
 Bilaga 1  
 153 
  
 Oron för mediekoncentration 
 Företagsnedläggelser och sammanslagningar av företag är naturliga inslag i en marknadsekonomi. Oron för vad marknadsprocesserna medför på mediernas område har dock varit stor i många länder och i olika politiska läger. Koncentrationen av ägandet inom medierna till ett allt mindre antal företag hotar möjligheterna för skilda grupper och intressen att komma till tals genom medierna. Att starta nya företag kan ha blivit svårare genom de redan verksamma ägarintressenas kontroll över marknaden. En helt fritt verkande marknad kan därmed komma att ses som ett hot mot yttrandefriheten. 
 Den nya tekniken, med alla sina möjligheter till ökad medverkan och delaktighet för den som kan utnyttja den, kan också inrymma risker. Klyftorna i samhället kan vidgas genom att redan resursstarka grupper bättre kan utnyttja nya möjligheter till information och kommunikation än flertalet konsumenter. 
 Ägandet av massmedier kan påtagligt förändra de politiska makt- förhållandena. Det finns i Europa aktuella exempel på hur en domine- rande ägarposition inom medierna har spelat en avgörande roll för politiska framgångar. 
 I många länder har internationaliseringen av ägandet av massmedier stått i fokus för debatten. Det utländska inflytandet har setts som ett hot mot inhemska gruppers mö jlighet till deltagande i politisk debatt och därmed som ett särskilt allvarligt hot mot yttrandefriheten. 
 Europarådet, EU, Nordiska ministerrådet och internationella forsk- ningsinstitut har under senare år utfört studier och utredningar om mediekoncentration. Europarådet har nyligen fastlagt riktlinjer om insyn i medieägandet, något som är en förutsättning för andra åtgärder för att stärka mångfalden inom medierna. EU överväger åtgärder för att samordna lagstiftning mot mediekoncentration i medlemsländerna. 
 De flesta länder i Västeuropa och Nordamerika har i lagstiftningen infört någon form av begränsning av rätten till företagsförvärv eller marknadsdominans på massmedieområdet. 
 I många fall har affärstransaktionerna på området emellertid haft ett så snabbt förlopp att myndigheterna inte kunnat hindra en oönskad utveckling i riktning mot minskad konkurrens och dominans av ett fåtal grupper. Efter hand har också på vissa områden en ökad koncentration av ägandet godtagits av regeringar för att ge de nationella eller europeiska företagsgrupperna ökad konkurrenskraft gentemot utländsk dominans, speciellt av amerikanska företag inom filmområdet och TV- underhållningsbranschen. 
 I Sverige har i flera sammanhang oron för koncentrationsprocessen lett till åtgärder från statens sida. Det främsta uttrycket för detta är 
 154  
 Bilaga 1  
 SOU 1997:92 
 presstödet, vilket under det tjugotal år som det funnits har medverkat till att mångfalden inom tidningsområdet kunnat bibehållas i högre grad i Sverige än i andra länder i västvärlden. 
 Statsmakterna har vidare genom avtal med programföretagen inom radio och TV strävat efter att öka mångfalden på lokal nivå, t.ex. genom införande av regionala radio- och  
 TV-sändningar. 
  
 Farhågor för uppb yggnad av stora medieföretag med starkt inflytande i flera branscher var bakgrund till att en utredning tillsattes år 1974 med 
  
 uppdrag att pröva frågan om särskilda regler för 
  
 kontroll av 
  
 företagskoncentrationen inom massmediebranschen. 
  
 Utredningens 
  
 förslag lades fram år 1980 i betänkandet Massmedie koncentration (SOU 1980:28). Remissopinionen var splittrad för att inte säga negativ, och förslagen ledde inte till lagstiftning. 
 Den tidigare regeringen gav genom tilläggsdirektiv den 28 april 1994 i uppdrag åt Pressutredningen  
 –94 
  att överväga be hovet av ytterligare åtgärder från statens sida för att motverka en sådan ägarkoncentration inom massmedierna som är skadlig från yttrandefrihets- eller åsiktsbildningssynpunkt. Den nuvarande regeringen uppdrog den 10 november 1994 åt utredningen att t ill regeringen överlämna en rapport med det underlag kommittén har tagit fram med anledning av det nämnda tilläggsdirektivet. Uppdraget skulle därmed anses vara fullgjort. Kommittén har därefter avgett rapporten (SOU 1994:145) Ägarkoncentration i dagspress och radio/TV – fem promemorior och diskussionsinlägg. 
 Utgångspunkter för uppdraget 
 Mångfalden inom massmedierna är en förutsättning för yttrandefriheten. En koncentration av makten över massmedierna kan vara ett hot mot denna frihet, och därmed mot demokratin, om den leder till att möjligheterna till opinionsbildning och debatt minskar eller t.o.m. helt monopoliseras i hela eller delar av samhället. 
 Sett ur ett konsumentperspektiv kan maktkoncentration inom medi- erna, exempelvis integration mellan programproduktion och olika led i distributionskedjan inom televisionen, begränsa den enskilde medborga- rens möjligheter att fritt välja mellan olika informationskällor. 
 Svårigheten att ingripa mot maktkoncentrationen i medierna har uppmärksammats under lång tid både nationellt och internationellt. Konkurrenslagstiftningen i enskilda länder eller internationell reglering inom EU har inte visat sig tillräckligt användbar för att komma tillrätta med problemen inom massmediesektorn. Konkurrens mellan olika 
  
 SOU 1997:92 
  
 Bilaga 1  
 155 
  
 företag garanterar inte heller alltid mångfald i innehållet. Hänsynen till grundlagsfästa rättigheter sätter vidare bestämda gränser för vilka statliga åtgärder rörande ägande och inflytande inom massmedierna som kan genomföras. 
 Tendenser i förändringarna av ägande och inflytande inom medie- området har emellertid under senare tid visat att frågan måste tas på allvar också i en stabil demokrati som den svenska. Det finns en risk för att de ekonomiska aktörernas handlande kommer att ställa de politiskt ansvariga inför fullbordat faktum. Nya maktstrukturer inom massmedieområdet kan hota mångfalden och demokratin. 
 I regeringsförklaringen aviserades en utredning för att belysa ten- denser till ägarkoncentration på massmedieområdet. 
 Uppdraget 
 Rådets uppgift är att s kydda yttrandefriheten genom att främja mång- fald inom massmedierna. Det skall överväga och föreslå åtgärder för att stärka mångfald och konkurrens samt motverka skadlig ägar- och maktkoncentration. Däremot har rådet ingen myndighetsfunktion rörande ägarförändringar eller etableringar inom massmedierna. 
 Rådet skall följa utvecklingen och kartlägga och analysera problem när det gäller konkurrens och mångfald inom massmedierna, särskilt tendenser till koncentration av ägande och andra former av inflytande över medierna. Uppmärksamhet bör riktas mot tendenser till kon- centration på det internationella, nationella, regionala och lokala planet inom olika mediesektorer och branscher och mot tendenser till ägande inom flera mediesektorer samtidigt. Konsekvenser av ägarförändringar för innehållet i massmedierna bör beskrivas och analyseras. Den tekniska utvecklingens konsekvenser och möjligheter för mass- medieutvecklingen skall särskilt uppmärksammas. Rådet bör delta i den offentliga debatten om mångfald och maktkoncentration inom massmedierna. 
 Rådet skall överväga och föreslå åtgärder för att stärka mångfald och konkurrens och motverka skadlig ägar- och maktkoncentration inom massmedierna. Rådet skall bl.a. undersöka behov av och möjligheter till frivilliga överenskommelser på mediemarknaden i detta syfte. Vidare skall rådet utreda behovet av lagstiftning och/eller andra åtgärder som kan begränsa skadlig koncentration av ägandet av massmedierna. I detta arbete skall rådet särskilt samråda med utredningen om nya medier och grundlagarna (Ju 1994:13). 
  
 156  
 Bilaga 1 
  
 SOU 1997:92 
  
 Rådet skall följa den internationella utvecklingen, särskilt inom EU och Europarådet samt de nordiska länderna. Rådet skall vara svenskt kontaktorgan till den expertkommitté rörande mediekoncentration och mångfald, vilket Europarådet upprättat och som skall ha korre- spondenter i alla medlemsstaterna. 
 Redovisning av uppdraget 
 För utredningsarbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 
 1994:23) och om att beakta jämställdheten mellan könen (dir. 1994:124). Förslag som lämnas av rådet skall belysas även ur ett samhällsekonomiskt och statsfinansiellt perspektiv. Förslag som leder till ökade utgifter eller minskade inkomster för staten skall åtföljas av förslag till omprioriteringar eller andra finansieringsvägar. 
 Rådets arbete skall redovisas så att ställning till dess fortsatta verksamhet kan tas senast i samband med 1998 års budgetproposition. 
 Rådet skall lägga fram förslag till åtgärder när rådet anser det befogat. Rådet skall vidare återkommande redovisa sitt arbete genom rapportering till regeringen om medieägande och mångfald inom medierna. 
 Regeringen avser att vid behov begära in underlag eller förslag rörande olika delar av rådets ansvarsområde. 
 (Kulturdepartementet) 
  
 SOU 1997:92 
  
 157 
  
 Bilaga 2 
 Förteckning över arbetsdokument från Rådet för mång- fald inom massmedierna 
  
 1. 
  
 Vad är mediekoncentration? 1995:1 
  
 2. 
  
 Mediekoncentration 
  
 -  
 Bibliografi, 1995:2 (1:a upplagan slut) 
  
 3. 
  
 Svenska medieägare.Ägarförändingar och samarbetsprojekt. Taylor 1995:3 
  
 4. 
  
 Privat lokalradio, 1996:1 (slut) 
  
 5. 
  
 Yttrandefriheten, grundlagarna och mediekoncentrationen. Rapport från seminarium 14 februari 1996, 1996:2 
  
 6. 
  
 Svenska journalister om mångfald och medier, 1996:3 
  
 7. 
  
 DN Debatt, 1996:4 
  
 8. 
  
 Television i Sverige. Ägande och struktur, 1996:5 
  
 9. 
  
 Musik, Massmedier och Mångfald. Mills. 1997:1 
  
 10. 
  
 Mediekoncentration i utlandet. Mediestruktur och regler om mediekoncentration i 19 länder. 1997:2