Förkortningar och ordförklaringar 
 Förkortningar 
  
 ADL 
  
 Aktiviteter i det Dagliga Livet (Activities 
  
 of Daily Living), används för att bedöma 
  
 en persons funktionsförmåga och behov av 
  
 hjälp med olika aktiviteter. Se även IADL 
  
 och PADL 
  
 AKU 
  
 Statistiska Centralbyråns årliga arbets- 
  
 kraftsundersökning 
  
 ALI 
  
 Arbetslivsinstitutet 
  
 bet. 
  
 Betänkande från något av riksdagens 
  
 utskott 
  
 BNP 
  
 Bruttonationalprodukt 
  
 ESO 
  
 Expertgruppen för studier i offentlig 
  
 ekonomi inom Regeringskansliet 
  
 FoU 
  
 Forskning och Utveckling 
  
 IADL 
  
 Instrumentella Aktiviteter i det Dagliga 
  
 Livet (Instrumental Activities of Daily 
  
 Living), behov av hjälp med mer komplexa 
  
 aktiviteter såsom städning, tvätt, inköp, 
  
 matlagning och transporter m.m. Se även 
  
 ADL och PADL 
  
 OECD 
  
 Organisation for Economic  
 Co-operation 
  
 and Development. Internationell sam- 
  
 arbetsorganisation för ekonomisk 
  
 utveckling 
  
 555 
  
 Förkortningar och ordförklaringar 
  
 SOU 2003:91 
  
 PADL 
  
 Personliga Aktiviteter i det Dagliga Livet 
  
 (Personal Activities of Daily Living), 
  
 behov av hjälp med grundläggande 
  
 aktiviteter som personlig hygien, på- och 
  
 avklädning, intag av mat och dryck samt 
  
 förflyttning m.m. Se även ADL och IADL 
  
 prop. 
  
 Proposition 
  
 RFV 
  
 Riksförsäkringsverket 
  
 rskr. 
  
 Riksdagsskrivelse, dvs. riksdagens skrivelse 
  
 till regeringen med meddelande om riks- 
  
 dagens beslut 
  
 SABO 
  
 Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag 
  
 SCB 
  
 Statistiska Centralbyrån 
  
 skr. 
  
 Regeringens skrivelse till riksdagen 
  
 ULF 
  
 Statistiska Centralbyrån (SCB:s) årliga 
  
 levnadsnivåundersökning 
  
 UNESCO 
  
 United Nations Educational, Scientific and 
  
 Cultural Organization, FN:s organ för 
  
 utbildning, forskning och kulturella frågor 
  
 WHO 
  
 World Health Organization (Världshälso- 
  
 organisationen), FN:s organ för 
  
 hälsofrågor 
  
 Ordförklaringar 
  
 Young 
  
 Alecta Pensionsförsäkringar, ömsesidigt. 
  
 Förvaltare av kollektivavtalade 
  
 pensionsplaner. 
  
 anhörig 
  
 Någon bland de närmaste släktingarna. 
  
 folkhälsoarbete 
  
 Arbete som bedrivs på olika nivåer i sam- 
  
 hället för att förbättra hälsotillståndet i 
  
 hela befolkningen. 
  
 556 
 SOU 2003:91 Förkortningar och ordförklaringar 
  
 formell omsorg 
  
 Avser insatser som utförs av anställd 
  
 personal eller av andra som är avlönade. Se 
  
 även informell omsorg. 
  
 förebyggande hälso- 
  
 Åtgärder som syftar till att bevara god 
  
 och sjukvård 
  
 hälsa och förhindra att sjukdomar upp- 
  
 kommer eller förvärras. Förebyggande 
  
 åtgärder kan inriktas på enskilda individer, 
  
 på en grupp eller på hela befolkningen. Se 
  
 även prevention. 
  
 hemsjukvård 
  
 Hälso- och sjukvård som ges av sjukvårds- 
  
 huvudmannen (landstinget eller kommu- 
  
 nen) i patientens bostad. 
  
 hemhjälp 
  
 Insatser enligt socialtjänstlagen som ges av 
  
 vårdbiträden/undersköterskor i den äldres 
  
 hem. 
  
 hemtjänst 
  
 Individuellt behovsprövade insatser som 
  
 ges till den enskilde efter beslut enligt 
  
 socialtjänstlagen i både ordinärt och sär- 
  
 skilt boende. Insatserna delar in i service- 
  
 insatser och personlig omvårdnad. Om- 
  
 fattar utöver hemhjälp även trygghetslarm, 
  
 matdistribution, avlösarservice och led- 
  
 sagarservice. 
  
 hälso- och sjukvård 
  
 Åtgärder för att medicinskt förebygga, 
  
 utreda och behandla sjukdomar och skador 
  
 inklusive rehabilitering som regleras i 
  
 hälso- och sjukvårdslagen. 
  
 informell omsorg 
  
 Avser insatser som utförs av personer som 
  
 inte är avlönade. Det kan vara make/maka, 
  
 barn, familj, annan släkt, vänner, grannar 
  
 och frivilligorganisationer. Se även formell 
  
 omsorg. 
  
 närstående 
  
 Person inom familj och släkt samt i vissa 
  
 fall vänner och grannar. Närstående är 
  
 därmed ett vidare begrepp än anhörig. 
  
 557 
  
 Förkortningar och ordförklaringar 
  
 SOU 2003:91 
  
 omvårdnad 
  
 Avser insatser som görs inom hälso- och 
  
 sjukvården och äldreomsorgen för en 
  
 person som på grund av sitt hälsotillstånd 
  
 inte själv klarar av att planera och/eller 
  
 genomföra handlingar som behövs för att 
  
 tillgodose fysiska, psykiska och sociala 
  
 behov. Som exempel kan nämnas hjälp med 
  
 att äta och dricka, på- och avklädning, 
  
 förflyttning och personlig hygien. 
  
 omsorg 
  
 Stöd och hjälp åt människor med praktiska 
  
 sysslor som de inte kan klara själva i syfte 
  
 att förbättra deras livssituation. 
  
 ordinärt boende 
  
 Alla boendeformer som inte förutsätter 
  
 någon form av beslut om bistånd från 
  
 kommunen. 
  
 prevention 
  
 Förebyggande åtgärder som kan delas in i 
  
 tre former. Primär prevention är före- 
  
 byggande åtgärder som syftar till att 
  
 förhindra sjukdom och skador. Vaccina- 
  
 tioner och åtgärder för att förhindra 
  
 tobaks- och alkoholmissbruk är exempel 
  
 på sådana åtgärder. Sekundär prevention är 
  
 åtgärder som syftar till att tidigt upptäcka 
  
 tecken på sjukdom eller på olika sätt 
  
 försöka förhindra att sjukdomen utvecklas 
  
 vidare. Regelbundna hälsokontroller för att 
  
 spåra t.ex. bröstcancer och högt blocktryck 
  
 är exempel på denna typ av prevention. 
  
 Tertiär prevention är åtgärder där man 
  
 försöker förhindra återfall i en sjukdom 
  
 eller åtgärder som vidtas i syfte att på bästa 
  
 möjliga sätt kompensera olika 
  
 funktionsnedsättningar. 
  
 primärvård 
  
 Den del av den öppna hälso- och sjuk- 
  
 vården som, utan avgränsningar vad gäller 
  
 sjukdomar, ålder eller patientgrupper, ska 
  
 svara för befolkningens behov av grund- 
  
 läggande hälso- och sjukvård som inte 
  
 558 
 SOU 2003:91 Förkortningar och ordförklaringar 
  
 kräver sjukhusens medicinska och tekniska 
  
 resurser eller annan särskild kompetens. 
  
 Primärvård ges främst av allmänläkare och 
  
 distriktssköterskor vid vårdcentraler eller 
  
 liknande samt av personal inom kommunal 
  
 hälso- och sjukvård. 
  
 rehabilitering 
  
 Planerade åtgärder för att vid nedsättning 
  
 eller förlust av någon funktion efter 
  
 skada/sjukdom allsidigt främja att den 
  
 enskilde återvinner bästa möjliga funk- 
  
 tionsförmåga samt psykiskt och fysiskt 
  
 välbefinnande. 
  
 serviceinsatser 
  
 Avser de insatser inom hemtjänsten som 
  
 gäller skötsel av hemmet, t.ex. städning, 
  
 tvätt, inköp och matlagning, i förhållande 
  
 till andra insatser som avser personlig 
  
 omvårdnad. 
  
 socialtjänst 
  
 Verksamhet som bedrivs med stöd av 
  
 socialtjänstlagen (2001:453). Denna 
  
 verksamhet omfattar handikappomsorg, 
  
 individ- och familjeomsorg och 
  
 äldreomsorg. 
  
 särskilt boende 
  
 Avser särskilda boendeformer enligt 
  
 socialtjänstlagen som förutsätter beslut om 
  
 bistånd från kommunen. 
  
 vård och omsorg 
  
 Begreppet används inom äldreområdet när 
  
 man vill beskriva äldres sammansatta behov 
  
 av vård och omsorg, dvs. insatser som 
  
 regleras både enligt hälso- och 
  
 sjukvårdslagen och socialtjänstlagen, och 
  
 där det inte är möjligt eller nödvändigt att 
  
 göra en närmare precisering. 
  
 äldreomsorg 
  
 Den del av socialtjänsten som tillhanda- 
  
 håller insatser för äldre människor, både 
  
 individuellt behovsprövade och allmänt 
  
 inriktade insatser. Bostad i en särskild 
  
 boendeform, hemtjänst och dagverksamhet 
  
 är exempel på individuellt behovsprövade 
  
 559 
  
 Förkortningar och ordförklaringar 
  
 SOU 2003:91 
  
 insatser. Dagcentraler och social jour är exempel på allmänt inriktade insatser. Under åren 1982 1997 ingick färdtjänst i äldre- (och handikapp)omsorgen. 
 560 
 Litteratur 
 Bilagedelar till slutbetänkandet 
 I anslutning till detta diskussionsbetänkande publiceras fyra bilage- delar med underlagsrapporter som sammanställts inom bered- ningens sekretariat eller som skrivits av experter på uppdrag av beredningen: 
 Bilagedel A. Etik 
 Etik för politik. Med äldrepolitik som exempel av Brown. Campbell berger, forskare vid Ersta Sköndal högskola 
 Bilagedel B. Arbetsliv och samhälle 
 Olika sätt att belysa omfattningen av de äldres deltagande i arbetslivet av Graham, Riksförsäkringsverket 
 Seniorpolitiska initiativ i Danmark, Finland och Norge 
 Möjliga metoder för skattestimulanser för äldres fortsatta förvärvs- arbete av professor  
 Johnson – ett sätt att höja antalet arbetade timmar i ekonomin? av professor Stewart, Stockholms universitet 
 Kollektivavtalade tjänstepensioner som incitament för högre arbets- kraftsdeltagande 
 Teknik för hela livet – äldres behov, teknikers och marknaders ut- veckling av Green i samarbete med Lloyd, Jan- Green, Jones och Taylor 
 Äldre i samhället av Lewis, Castaneda och Wilson,  
 SOM-institutet, 
  Göteborgs universitet 
 561 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2003:91 
  
 Sammanställning av remissvar på diskussionsbetänkandet Riv ålders- trappan! (SOU 2002:29) och översikt över utåtriktat arbete inom de områden som behandlades i diskussionsbetänkandet 
 Bilagedel C. Vård och omsorg 
 Arbetet med vård och omsorg inom SENIOR 2005 
 Hearingar om framtidens vård och omsorg om äldre i januari och feb- ruari 2003. Faktaunderlag och redovisning av synpunkter 
 Komplettering av faktaunderlaget inför hearingarna: Individbaserad statistik istället för mängdbaserad inom vård och omsorg om äldre, Kvarboende, Vård och omsorg om äldre invandrare samt Vård och omsorg om nationella minoriteter 
 Vägar till framtidens vård och omsorg om äldre människor – fyra scenarier 
 Sociala insatser för äldre människor enligt lagstiftningen – från fattig- vård till socialtjänst av f.d. chefsjurist Adams 
 Komplexa problem och vårdbehov hos äldre av överläkare och Williams. Kelly, ordförande i Svensk Förening för Hess och Gerontologi 
 Framtidens anhörigomsorg, sammanfattning av ett underlag från Socialstyrelsen 
 Bilagedel D. Service i hemmet 
 Service i hemmet för äldre människor – kunskapsläge, utvecklings- arbete och juridiska förutsättningar 
 Kommer äldres inkomster att räcka för att köpa service i hemmet? Statliga utredningar och Svenska Kommunförbundets Äldreberedning 
 om servicetjänster i hemmet till äldre och eventuella subventioner Mervärdesskatt på social omsorg och servicetjänster i hemmet av Stewart, ämnesråd vid Finansdepartementets enhet för mer- värdesskatt 
 Konsekvenser och effekter av ökad tillgång till service i hemmet av docent Howard, Stockholms universitet och Stiftelsen Stockholms läns Äldrecentrum 
 Studie av förutsättningar för upphandling och konkurrens avseende service i hemmet för äldre av AffärsConcept AB 
 562 
  
 SOU 2003:91 
  
 Litteratur 
  
 Tidigare material från SENIOR 2005 
 SOU 2002:29 Riv ålderstrappan! Livslopp i förändring. Diskus- sionsbetänkande av den parlamentariska äldreberedningen SENIOR 2005 
 Bilagedel A. Att åldras 
 Ålderism – några infallsvinklar av Wilcox, Stockholms läns Äldrecentrum 
 Inför pensioneringen. En intervjustudie med immigranter av Mcgrath  Wells, Mångkulturellt Centrum, Tumba 
 Bilagedel B. Ekonomi 
 Demografisk utveckling och påverkan på ekonomin av Garcia och Bowen, Institutet för Framtidsstudier 
 Inkomst- och förmögenhetsfördelningen för dagens och morgondagens äldre av Moore, Wagner  Henderson, Nationalekonomiska institutionen vid Uppsala universitet 
 Bilagedel C. Arbetsliv 
 Äldre arbetskraft ur ett företagsekonomiskt perspektiv av Taylor, Hughes  Sullivan, Richardson D. Tillgänglighet och boende 
 Boende på äldre dar.  
 TEMO-undersökning 
  på uppdrag av SENIOR 2005 
 Tillgänglighet till fysisk miljö – några kommentarer utifrån direktiven till SENIOR 2005 av Carroll  Allen, Lunds universitet 
 Flyttningar och planering inför boendet som äldre av  
 Simpson, Carter  King, Institutet för bostads- och urbanforskning, Uppsala universitet 
 Seniorboende i Sverige – idéer, erfarenheter och framtidsperspektiv av Patrick  Kelley, Chalmers Tekniska Högskola 
 563 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2003:91 
  
 Lagar och förordningar 
 SFS 1956:2 Socialhjälpslag 
 SFS 1970: 994 Jordabalken 
 SFS 1974:152 Kungörelse om beslutad ny regeringsform SFS 1977:1160 Arbetsmiljölag 
 SFS 1980:620 Socialtjänstlag 
 SFS 1982:80 Lagen om anställningsskydd SFS 1982:763 Hälso- och sjukvårdslag SFS 1986:223 Förvaltningslag 
 SFS 1987:230 Äktenskapsbalken 
 SFS 1988:890 Förordning om bilstöd till handikappade 
 SFS 1988:1465 Lag om ersättning och ledighet vid närståendevård 
 SFS 1991:900 Kommunallag 
 SFS 1992:1574 Lag om bostadsanpassningsbidrag m.m. 
 SFS 1993:387 Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade SFS 1993:389 Lag om assistansersättning 
 SFS 1994:200 Mervärdesskattelag 
 SFS 1994:316 Förordning om statsbidrag till pensionärsorganisationer SFS 1994:1117 Lag om registrerat partnerskap 
 SFS 1994:1219 Lag om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna 
 SFS 1995:831 Lag om transplantation 
 SFS 1997:142 Lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen 
 SFS 1997:401 Förordning med instruktion för Post- och telestyrelsen SFS 1998:703 Lag om handikappersättning och vårdbidrag 
 SFS 1999:1395 Studiestödslagen 
 SFS 2000:1383 Lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar SFS 2001:99 Lag om den officiella statistiken 
 SFS 2001:100 Förordning om den officiella statistiken SFS 2001:453 Socialtjänstlag 
 SFS 2001:761 Lag om bostadstillägg till pensionärer m.fl. SFS 2001:853 Lag om äldreförsörjningsstöd 
 SFS 2003:376 Sambolag 
  
 EG-direktiv 
  
 77/338/EEG (momsdirektivet) 
 564 
  
 SOU 2003:91 
  
 Litteratur 
  
 Betänkanden från riksdagsutskott och annat material från Sveriges riksdag 
 Konstitutionsutskottets betänkande 1999/2000:Atkins minoriteter i Sverige 
 Riksdagens revisorer Rapport 2001/02:11 Statens avtalsförsäkringar Riksdagens Revisorer Förslag till riksdagen 2002/03:RR4 Natio- 
 nella mål i kommunernas äldreomsorg 
 Riksdagens Revisorer Förslag till riksdagen 2002/03:RR21 Staten och kommunerna 
 rskr. 1997/98:307 rskr. 2001/02:178 rskr. 2002/03:134 
 Socialutskottets betänkande 1996/97:SoU18 Ändring i socialtjänst- lagen 
 Socialutskottets betänkande 1997/98:SoU24 Nationell handlings- plan för äldrepolitiken 
 Socialutskottets betänkande 2000/01:SoU18 Ny socialtjänstlag m.m. Socialutskottets betänkande 2001/02:SoU1 Utgiftsområde 9 Hälso- 
 vård, sjukvård och social omsorg 
 Socialutskottets betänkande 2001/02:SoU11 Socialtjänstfrågor Socialutskottets betänkande 2002/03:SoU9 Äldrepolitiken – Upp- 
 följning av den nationella handlingsplanen och förslag angående kommunernas äldreomsorg 
 Sveriges Riksdag (1999) Riksdagsledamöters ålder. PM från Utred- ningstjänsten  
 1999-11-12, 
  dnr. 1999:2736 
 Propositioner 
 Regeringens proposition 1987/88:176 Äldreomsorgen inför  
 90-talet 
  Regeringens proposition 1992/93:129 om avgifter inom äldre- och 
 handikappomsorgen 
 Regeringens proposition 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade 
 Regeringens proposition 1993/94:149 Åligganden för personal inom hälso- och sjukvården 
 Regeringens proposition 1994/95:148 Transplantationer och obduk- tioner m.m. 
 Regeringens proposition 1996/97:60 Prioriteringar inom hälso- och sjukvården 
 565 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2003:91 
  
 Regeringens proposition 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen Regeringens proposition 1997/98:113 Nationell handlingsplan för 
 äldrepolitiken 
 Regeringens proposition 1998/99:143 Nationella minoriteter i Sverige 
 Regeringens proposition 1999/2000:149 Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården 
 Regeringens proposition 1999/2000:79 Från patient till medborgare 
 – en nationell handlingsplan för handikappolitiken 
 Regeringens proposition 1999/2000:149 Nationell handlingsplan för utveckling av hälso- och sjukvården 
 Regeringens proposition 2000/01:26 Bostadsförsörjningsfrågor m.m. Regeringens proposition 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. Regeringens proposition 2000/01:149 Avgifter inom äldre- och 
 handikappomsorg 
 Regeringens proposition 2001/02:175 Ett system för individuell kompetensutveckling 
 Regeringens proposition 2002/03:35 Mål för folkhälsan Regeringens proposition 2002/03:44 Arbetsmarknadspolitiken för- 
 stärks 
 Skrivelser, kommittédirektiv m.m. från regeringen och Regeringskansliet 
 Kulturdepartementet (1999) Social ekonomi – en tredje sektor för välfärd, demokrati och tillväxt? Rapport från en arbetsgrupp 
 Näringsdepartementet (2001) Social ekonomi – en skrift om rege- ringskansliets arbete med ett nytt begrepp 
 Regeringens beslut (2002a) Framställning om förlängd uppdragstid från Parlamentarisk äldreberedning med uppdrag att skapa för- utsättningar för en långsiktig utveckling av äldrepolitiken 
 (S 1998:08) (S2002/3735/ST) 
 Regeringens beslut (2002b) Uppdrag till Socialstyrelsen analysera och redovisa könsskillnader inom hälso- och sjukvårdens och socialtjänstens verksamhetsområden (S2002/4751/HS) 
 Regeringens direktiv 1997:109 Översyn av vissa frågor rörande socialtjänstlagen och socialtjänstens uppgifter 
 Regeringens direktiv 2001:81 Utredning om vissa hjälpmedel för personer med funktionshinder samt om vissa insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade 
 566 
  
 SOU 2003:91 
  
 Litteratur 
  
 Regeringens direktiv 2002:11 En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning 
 Regeringens kommittédirektiv 2002:40 Allmänna samlingslokaler 
 Regeringens direktiv 2002:55 Förmyndare, gode män och förvaltare 
 Regeringens kommittédirektiv 2002:97 Översyn av plan- och bygg- lagstiftningen 
 Regeringens direktiv 2003:10 Översyn av strukturen och uppgifts- fördelningen inom samhällsorganisationen 
 Regeringens direktiv 2003:40 Översyn av vård och omsorg för äldre 
 – tio år efter Ädelreformen 
 Regeringens direktiv 2003:93 Kommuners och landstings underlåten- het att verkställa egna beslut om insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade 
 Regeringens skrivelse 2001/02:172 Nationell strategi för hållbar ut- veckling 
 Regeringens skrivelse 2002/03:29 Johannesburg. FN:s världstopp- möte om hållbar utveckling 
 Regeringens skrivelse 2002/03:30 Uppföljning av den Nationella handlingsplanen för äldrepolitiken 
 Regeringens skrivelse 2002/03:140 Jämt och ständigt. Regeringens jämställdhetspolitik med handlingsplan för mandatperioden 
 Regeringskansliet 2003. Ett arbetsliv för alla. Slutrapport från trepartssamtalen 
 Socialdepartementet (2000) Personalförsörjning och kompetensfrågor inom äldreomsorg och äldrevård. Rapport från Arbetsgruppen med uppgift att kartlägga personalförsörjning och utbildnings- behov inom äldreomsorgen (S 1998:D) 
 Socialdepartementet (2001) Informal ministerial meeting of ministers for gender equality and social security. Presidency Communiqué. Norrköping  
 21–23 
  January 2001 
 Socialdepartementet (2003) Uppdrag att analysera tillgången av platser i särskilda boendeformer. dnr S2003/3341/ST 
 Skrifter i departementsserien 
 Ds 1989:59 Hur ska vi få råd att bli gamla? Rapport till expert- gruppen för studier i offentlig ekonomi (ESO) av Wolfe 
 Ds 1994:116 Att analysera omvärlden och framtiden 
 567 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2003:91 
  
 Ds 1998:15 Kommuner kan! Kanske! – om kommunal välfärd i framtiden. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (ESO) av RasmussenDs 1999:61 Samhällets stöd till de äldre i Europa Ds 2002:10 Riv hindren för äldre i arbetslivet! 
 Ds 2002:14 Gyllene år med silverhår – för vissa eller för alla? Ett bokslut över pensionärernas situation under  
 1990-talet 
  
 Ds 2002:56 Hållfast arbetsrätt – för ett föränderligt arbete 
 Ds 2003:23 Validering m.m. – fortsatt utveckling av vuxnas lärande Ds 2003:27 Företags­ och anställningsformer i förändring 
 Ds 2003:47 På väg mot en god demensvård – Samhällets insatser för personer med demenssjukdomar och deras anhöriga. Rapport från regeringens Demensarbetsgrupp 
 Skrifter i serien Statens Offentliga Utredningar 
 SOU 1986:34 Att studera framtiden. Betänkande av framtidsstudie- kommittén 
 SOU 1987:21 Äldreomsorg i utveckling. Slutbetänkande av äldre- beredningen 
 SOU 1993:82 Frivilligt socialt arbete. Kartläggning och kunskaps- översikt. Rapport av Socialtjänstkommittén 
 SOU 1993:111 Borta bra men hemma bäst? Fakta om äldre i Europa. 
 Delbetänkande av Kommittén för Europeiska äldreåret 1993 SOU 1994:39 Gamla är unga som blivit äldre. Slutbetänkande från 
 Kommittén för Europeiska äldreåret 1994 
 SOU 1994:43 Uppskattad sysselsättning – om skatternas betydelse för den privata tjänstesektorn. Betänkande av Tjänsteutredningen 
 SOU 1994:73 Ungdomars välfärd och värderingar. Betänkande från Generationsutredningen 
 SOU 1995:5 Vårdens svåra val. Slutbetänkande av Priorite- ringsutredningen 
 SOU 1996:55 Sverige, framtiden och mångfalden. Slutbetänkande från Invandrarpolitiska kommittén. 
 SOU 1996:163 Behov och resurser i vården – en analys. Del- betänkande av Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansie- rings och organisation (HSU 2000) 
 SOU 1997:17 Skatter, tjänster och sysselsättning. Betänkande av Tjänstebeskattningsutredningen. 
 568 
  
 SOU 2003:91 
  
 Litteratur 
  
 SOU 1997:76 Invandrare i vård och omsorg – en fråga om be- mötande av äldre. Rapport från Utredningen om bemötande av äldre 
 SOU 1997:170 Bemötandet av äldre. Slutbetänkande av Ut- redningen om bemötande av äldre 
 SOU 1998:25 Tre städer. En storstadspolitik för hela landet. Slut- betänkande av Storstadskommittén 
 SOU 1999:33 Bo tryggt – Betala rätt. Särskilda boendeformer för äldre samt avgifter för äldre- och handikappomsorg. Betänkande av Boende- och avgiftsutredningen 
 SOU 1999:84 Civilsamhället. Forskarvolym VIII från Demokrati- utredningen. Medborgarskapets gestaltningar – insatser i och utan- för föreningslivet av Schmidt och Blevins 
 SOU 1999:97 Socialtjänst i utveckling. Slutbetänkande från Socialtjänstutredningen. Del A och B 
 SOU 2000:6 Döden angår oss alla – värdig vård vid livets slut. 
 Delbetänkande av Kommittén om vård i livets slutskede 
 SOU 2000:7 Långtidsutredningen 1999/2000. Utarbetad inom Finansdepartementet 
 Bilaga 1: Sveriges ekonomi – scenarier fram till år 2015 av Konjunkturinstitutet 
 Bilaga 8: Kommer det att finnas en hjälpande hand? En analys av framtida behov och kostnader för vården och omsorgen om de äldre  
 2000-2030 
  av Dominguez och Howard 
 SOU 2000:36 Utgångspunkter för  
 2000-talets 
  regionalpolitik. Del- betänkande från Regionalpolitiska utredningen 
 Bilaga/Rapport 19 Befolkningsutvecklingen fram till år 2010 och därefter av Brown och Smith 
 SOU 2000:38 Välfärd, vård och omsorg. Antologi från Kommittén Välfärdsbokslut. Kapitlet Äldreomsorg i förändring – knappare resurser och nya organisationsformer av Mills Szebehely 
 SOU 2000:119 Individuellt kompetenssparande. Betänkande av utredningen om individuellt kompetenssparande 
 SOU 2001:6 Döden angår oss alla – värdig vård vid livets slut. 
 Slutbetänkande av Kommittén om vård i livets slutskede 
 SOU 2001:8 Prioriteringar i vården. Perspektiv för politiker, profes- sion och medborgare. Slutbetänkande från Prioriteringsdele- gationen 
 SOU 2001:20 Tänk nytt, tänk hållbart! – dialog och samverkan för hållbar utveckling. Betänkande av Miljövårdsberedningen 
 569 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2003:91 
  
 SOU 2001:48 Att vara med på riktigt. Betänkande av Kommun- demokratikommittén 
 Bilagor i separat bilagevolym: På och av – om uppdragsvillighet, rekrytering och avhopp i den kommunala demokratin av Warren, samt Delaktighet för personer med funktionshinder i det kommunalpolitiska arbetet av Short 
 SOU 2001:56 Funktionshinder och välfärd. Betänkande av Kom- mittén Välfärdsbokslut 
 SOU 2001:78 Validering av vuxnas kunskap och kompetens. Slut- betänkande av utredningen om validering av vuxnas kunskap och kompetens 
 SOU 2001:79 Välfärdsbokslut för  
 1990-talet. 
  Slutbetänkande från Kommittén Välfärdsbokslut 
 SOU 2002:5 En handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Slutbetän- kande av utredningen om handlingsplan för ökad hälsa i arbets- livet 
 SOU 2002:15 IT och äldre 
 SOU 2002:62 Kunskapsläge sjukförsäkringen. Delbetänkande från utredningen om analys av hälsa och arbete 
 SOU 2003:29 Mot en ny landsbygdspolitik. Betänkande från Ut- redningen om Glesbygdsverket 
 SOU 2003:31 En hållbar framtid i sikte. Slutbetänkande från Nationalkommittén för Agenda 21 och Habitat 
 SOU 2003:67 Kollektivtrafik med människan i centrum. Slutbetän- kande från Kollektivtrafikkommittén 
 SOU 2003:88 Gemensamt finansierad utjämning i kommunsektorn. 
 Slutbetänkande från Utjämningskommittén 
 Bilaga 8. Normkostnadsberäkningar för äldreomsorg av Howard 
 Övrig litteratur 
 Abramsson, Sutton, Stewart,  
 Wilson, Dodson (2000) Boendekarriärer – att välja bostad samt Medelålders och äldres boende. I Bostadsrätten i ett nytt millennium. Institutet för bostadsforskning vid Uppsala universitet. Forsknings- rapport 2000:3 
 Ældreboligrådet (1998) Langsigtet boligpolitik for ældre. Utgiven av dåvarande By- og Boligministeriet, Köpenhamn, tillgänglig 
 570 
 SOU 2003:91 Litteratur 
 genom Erhvervs- og Boligstyrelsen, Köpenhamn (www.ny.oebm.dk) 
 ÆldreForum  Ældreboligrådet (1999) Boligen til den 3.alder. Socialministeriet, Köpenhamn (Chavez) 
 Ældre Sagen (2001) HjerteRum – en bolighåndbok for ældre 
 (www.aeldresagen.dk) 
 Bennett, Spencer (2002) Health economic studies on advanced home care. Akademisk avhandling vid Institutionen för Hälsa och samhälle, Linköpings universitet 
 Bennett,  
 Barrera(1982) Generation efter generation om tonårskultur, ungdomsrevolt och generationsmotsättningar 
 Bennett, Hoover (2002) Ålderism. I Bennett, Hoover (red.) Social- gerontologi 
 Bennett, Conway, Mooney (1994)  
 70-talister, 
  om värde- ringar förr, nu och i framtiden 
 Diaz, Roberts (2003) Om tidningars redaktioner och innehåll. 2002 års Publicistiska bokslut, del 1. Arbetsrapport nr. 9 från Institutionen för Journalistik och Masskommunikation, Göteborgs universitet 
 Arber, Ferguson, 
  Medina (2000) The Myth of Gene- rational Conflict. The family and state in Miller, Roberts, Lewis (1995) Connecting Gender and Ageing. A sociological approach 
 Arbetslivsinstitutet (2000) Arbetsliv och hälsa 2000 
 Arbetslivsinstitutet (2001) Ett hållbart arbetsliv för alla åldrar Arbetslivsinstitutet (2002) Under vilka förhållanden vill äldre 
 personer yrkesarbeta? Arbetslivsrapport 2002:2 Arbetsmarknadsstyrelsen (2003) Arbetsmarknadspolitiskt program – 
 årsrapport 2002. Ura 2003:2 
 Blackwell, Scott (2002) Altern hat Wright, Die Zeit 13/2002, samt information på Fisher  
 Planck-institutets 
  hemsida (www.mpib- berlin.mpg.de) 
 BBC (2002) Producers Guidelines  Diversity Database. 
 Information på internet (www.bbc.co.uk) 
 Marshall, Perez (1996) Åldrandet. Individ, familj, samhälle 
 Marshall, Fletcher, Fowler (1989) Kommunal och regional variation inom äldreomsorgen. Institutet för Gerontologi i Riggs. Rapport nr 70 
 Marquez, Solomon (2001) Internet – från revolution till vardags- användning. I Land, du välsignade? (red. Lewis  
 571 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2003:91 
  
 Wilson).  
 SOM-rapport 
  nr. 26,  
 SOM-institutet, 
  Göteborgs universitet 
 Bibliotekstjänst (2000) Likvärdig service! Bibliotekens tjänster till äldre och funktionshindrade 
 Jones, Rivera (1999) Ageing and popular culture 
 Reyes, Davenport (2001) I stället för äktenskap. Åldrande och nya intimitetsformer. I Gerontologia 2/2001 
 Reyes, Cherry, Sanders (2001) Living Apart Together. Balancing Intimacy and Autonomy In Old Age. A Contribution to the symposium on Repartnering After Late Life Widowhood: The Gendered Perspective, The 17th Congress of the International Association of Gerontology, Vancouver, Canada, July  
 1–6. 
  Mitthögskolan 
 Boström,  
 Shaffer 
  (2003) Lifelong Learning, Intergenerational Learning, and Social Capital. Doktorsavhandling vid Stock- holms universitet 
 Boverket (2002a) Bostadsanpassningsbidrag 2001 
 Boverket (2002b) Hur bor morgondagens äldre? En nyckelfråga i kommunernas boendeplanering 
 Boverket (2003) Bättre koll på underhåll 
 Braithwaite, Smith (2002) Reducing Ageism. I Ageism, Stereo- typing and Prejudice against Older Persons (ed. Stokes) 
 Bringéus,  
 Perez 
  (1988) Pictures of the Life Cycle. I Ethno- logia Scandinavica 1988 sid.  
 5–33 
  
 Brogden, Sosa (2001) Geronticide. Killing the Elderly 
 Broqvist, Murray, Brown (2002) Prioriteringar inom kom- munernas hälso- och sjukvård. Rapport från ett seminarium (se PrioriteringsCentrums hemsida på Internet: www.e- lio.se/prioriteringscentrum) 
 Brottsoffermyndigheten (2001) Ofrid? Våld mot äldre kvinnor och män – en omfångsundersökning i Umeå kommun 
 Brottoffermyndigheten (2002) Vem bryr sig? Om osynlighet och rättsäkerhet för brottsoffer med funktionshinder. Av Rice, Generationen und Konsumentenschutz, Österrike (2002) information om Seniorenpolitik och Generationensolidarität på Internet 
 (www.bmsg.gv.au) 
 Butler, Padilla (1966) Aktiv åldringsvård. 
 Garcia, Gomez (2003) Vilken betydelse har kulturen för folk- hälsan? Folkhälsostämman 2003, seminarium 404 (www.folkhalsostamman.nu) 
 572 
  
 SOU 2003:91 
  
 Litteratur 
  
 Crosby, Harvey (2002) Catching the Bus in Old Age. Methodological Aspects of Accessibility Assessments in Public Transport. Doktorsavhandling, Lunds universitet 
 Carlsson, Harvey, Williams, Becker, Spencer (2003) The Personal Component of Accessibility at Group Level: Exploring the Complexity of Functional Capacity. I Scandinavian Journal of Occupational Therapy  
 2002;9:100–108 
  
 Carrigan, Robinson  Smith, Thompson (1999) The representation of older people in advertisements. I Journal of Market Research Society, London, July 1999 
 Carrigan, Robinson  Smith, Thompson (2000) Advertising in an ageing society. I Ageing and Society 20, 2000  
 217–233 
  
 Cooper, Colon (1992) The Journey of Life. A Cultural History of Aging in America 
 Cuddy J. C.  Fiske S. (2002) Doddering but Dear: Process, Content, and Function in Stereotyping of Olders Persons. I 
 Ageism, Stereotyping and Prejudice against Older Persons (ed. Stokes) 
 Dagbladet (2003) De eldres revansje. Artikel publicerad  
 2003-02-08 
  Demker, Miller (2003) Ökad polarisering i flyktingfrågan. I Fåfängans marknad (red. Lewis  Wilson). 
  
 SOM-rapport 
  nr 33,  
 SOM-institutet, 
  Göteborgs universitet Deutscher Bundestag (2002) Final Report submitted by the Enquete 
 Commission on Demographic Change: Challenges Posed by Our Ageing Society to Citizens and  
 Policy-makers. 
  Document 14/8800 
 Die Zeit nr. 27/2003 
 Drucker, Campbell (2001) The next society. I The Economist. December 3rd 2001 
 Edebalk, Wilcox, Sutton (2000) Äldrevårds- försäkring. Institutet för hälso- och sjukvårdsekonomi, Lund Eliasson Lappalainen, Cooper, Mills (1996) 
 Äldreomsorg, kvalitetssäkring och välfärdspolitik. I Generell välfärd. Hot eller möjligheter? (red. Williams  Phillips) Skrift nr 3 från Socialdepartementets Välfärds- projekt 
 Esping, Hans (1994) Ramlagar i förvaltningspolitiken. 
 Holloway, Hood (2003) Kvarboende och äldrevård i hemmet med modern teknik – vad hämmar utvecklingen? Institutet för fram- tidsstudier 2003:27 
 573 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2003:91 
  
 EU (1977) Rådets sjätte direktiv 77/388/EEF av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande om- sättningsskatter – Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund, EGT L 145, 13.6.1777, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2002/93/EG, EGT L 331, 7.12.2002, s. 27. 
 EU (1999a) Amsterdam Treaty. DN: IP/99/269 
 EU (1999b) Mot ett Europa för alla åldrar. Att främja välfärd och solidaritet mellan generationerna. Meddelande från kommis- sionen. Bryssel 21.05.1999 KOM (1999) 221 slutlig 
 EU (2000a) Charter of Fundamental Rights of the European Union. I Official Journal of the European Communities (2000/C 364/1) 
 EU (2000b) Direktiv om likabehandling i arbetslivet (2000/78/EG) EU (2002) Europas reaktion på åldrandet i världen. Meddelande till rådet och Europaparlamentet om (Bryssel den 18.3.2002 
 KOM(2002) 143 slutgiltig) 
 EU (2003a) European Commission. Employment and social affairs DG, Subject: Measurement of the withdrawal/exit age 
 EU (2003b) Hälso- och sjukvård och äldreomsorg: Stöd till de natio- nella strategierna för säkerställande av en hög nivå av social trygg- het. Förslag till en gemensam rapport. Meddelande från kom- missionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén (Bryssel den 3.1.2003, KOM(2002) 774 slutlig) 
 Europarådet (1999) Sixth Conference of European Health Ministers, Higgins,  
 22–23 
  April 1999. Ageing in the 21st century: the need for a balanced approach towards healthy ageing. Se Internet (www.social.coe.int/en/qoflife/publi/athens/poldecl.htm) 
 Fehrman, Mccall (1952) Diktaren och döden. Dödsbild och förgängelsetanke i litteraturen från antiken till  
 1700-talet 
  
 Flexibla servicelinjer i Göteborg (1999) Succé för Flexlinjen, en ny  
 IT-baserad 
  rullande träffpunkt för seniorer. Göteborgs stad, Västtrafik, Institutionen för teknik och samhälle vid Lunds universitet, Plan it Sweden AB  Logistikcentrum Väst AB 
 FN (1948) United Nations Universal Declaration of Human Rights FN (1991) United Nations Principles for Older Persons. Resolution 
 46/91 
 FN (2000) Replacement Migration. Population Division, United Nations Department of Economic and Social Affairs (DESA) 
 574 
 SOU 2003:91 Litteratur 
 FN (2002a) Berlin Ministerial Declaration. A Society for all Ages in the UNECE Region. Economic and Social Council, United Nations Economic Commission for Europe (UNECE) (ECE/AC.23/2002/3/Rev.2, 11 september 2002) 
 FN (2002b) Regional Implementation Strategy for the Madrid International Plan of Action on Ageing Economic and Social Council, United Nations Economic Commission for Europe (UNECE) (ECE/AC.23/2002/2/Rev.6, 11 september 2002) 
 FN (2002c) Report of the Second World Assembly on Ageing. Madrid,  
 8–12 
  April 2002, United Nations (A/CONF.197/9) 
 FN (2002d) World Population Ageing  
 1950–2050. 
  Department of Economic and Social Affairs, Population Division, United Nations (ST/ESA/SER.A/207) 
 Gaunt, Jones (1999) Från Hale soldater till folkhemmets paria. I Sveriges Pensionärsförbund – kommunistiskt, borgerligt, opolitiskt? (red. Garcia) 
 Giarrusso, Sanchez, Henderson, Nunez, Vern L.(2001) The Aging Self in Social Contexts. I Handbook of Aging and the Social Sciences (ed. by Hensley  Arroyo) 
 Giele, Garcia (1998) Innovation in the Typical Life Course. I 
 Methods in Life Course Research (ed. Long  Patton) 
 Glesbygdsverket (2003) 117 orter miste sista butiken. Pressmed- delande  
 2003-04-27 
  
 Granskningsnämnden (2000) Svenska  
 TV-nyheter 
  – en spegling av Sverige och vår omvärld? Granskningsnämndens rapportserie nr. 5 
 Granskningsnämnden (2003) se information på Internet (www.grn.se) 
 Grimby, Spencer (2001) Sorg bland äldre. SPF skriftserie nr. 7 Grip, Mitchell, Jordan (2000) Lovar och försäkrar De 
 äldres välfärd i en balanserad samhällsekonomi. 
 Gunnarsson, Evy (2000) Kvinnors fattigdom: könsperspektivet i forskningen om socialbidrag och fattigdom. I Socialvetenskaplig tidskrift, 2000:1/2, sid.  
 57–71 
  
 Göteborgs Stadsbyggnadskontor (2000) Tryggare stad – kan man förändra rädslans platser? 
 Hagestad, Ruiz, Baker (2001) Concepts and Theories of Aging: Beyond Microfication in Social Science Approaches. I Handbook of Aging and the Social Sciences (ed. by Hensley  Arroyo) 
 575 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2003:91 
  
 Ward,  
 Daugherty, 
  Jegermalm, Lloyd, Hood (2000) Att ge och ta emot hjälp. Anhöriginsatser och anhörigstöd – en kunskapsöversikt. Sköndalsinstitutets arbetsrapportserie nr. 15 
 Hedman, Rosario  Marquez, Solomon (2003) Internet – en berg- och dalbana. I Fåfängans marknad (red. Lewis  Wilson).  
 SOM-rapport 
  nr 33,  
 SOM-institutet, 
  Göte- borgs universitet 
 Helsingborgs stad (2000) Boservice – en granskningsrapport. Av Peterson 
 Hjälpmedelsinstitutet (2003) Hjälpmedelsinstitutets verksamhetspro- gram för år 2003 
 Hjälpmedelsinstitutet  Utbildningsradion (1999) Möjligheternas trädgård – en trädgård för alla 
 Torres, Hodges (2003) Teknik kan göra nytta men aldrig ersätta personal. I Omvårdnad 1/2003 
 Wells, Clark (2000) Välja parti 
 Wells, Becker, White (2002) Institutions- förtroende. I Det våras för politiken (red. Lewis  Wilson).  
 SOM-rapport 
  nr 30,  
 SOM-institutet, 
  Göte- borgs universitet 
 Holmberg, Becker, White (2003a) Fåfängans marknad. I Fåfängans marknad (red. Lewis  Jones bull).  
 SOM-rapport 
  nr 33,  
 SOM-institutet, 
  Göteborgs univer- sitet 
 Wells, Becker, White (2003b) Förgängligt för- troende. I Fåfängans marknad (red. Lewis  Wilson).  
 SOM-rapport 
  nr 33,  
 SOM-institutet, 
  Göteborgs universitet 
 ICC, International Chamber of Commerce (1997) ICC Inter- national Code of Advertising Practice (1997 Edition) 
 IFJ, International Federation of Journalists (1986) IFJ Declaration of the Principles on the Conduct of Journalism 
 Ilmarinen, Odom (1999) Aging workers in the European Union – Status and promotion of work ability, employment. Finnish Institute of Occupational Helth, Ministry of Social Affairs and Helth and Ministry of Labor. 
 Institutet för Framtidsstudier (2000) Tunga trender i den globala utvecklingen. Idéunderlag för utveckling av MISTRAs framtids- strategi av Stephens och Clark. Arbetsrapport nr. 2 
 576 
  
 SOU 2003:91 
  
 Litteratur 
  
 IVA, Kungl. Ingenjörsvetenskapsakademien (1999a) Scenarier för Teknisk Framsyn – Huvudrapport. Av E. Anderson och Phillips, Stevenson, Kungl. Ingenjörsvetenskapsakademien (1999b) Teknisk Baksyn – Om svårigheter att förutse framtiden. Av Garcia, Stephens (1997) Functional Capacity and Physical 
 Environmental Demand – Explorations of Factors Influencing Activity and Health in the Elderly Population. Doktors- avhandling Lunds universitet 
 Iwarsson, Stephens (1999) ENABLER – en metod för att mäta tillgänglighetsproblem i boendet. I Svensk rehabilitering 2 (1) sid. 38 39 
 Iwarsson, Becker, Spencer (2003) Accessibility, usability and universal design – positioning and definition of concepts describing  
 person-environment 
  relationships. I Disability and Rehabilitation, 25, sid.  
 57–66 
  
 Jordan, Herman (1972) Sommarboken 
 Johansson, Burnett, Dennis, Nichols, Hoover (2001) 
 Kommunal demokrati under fyra decennier. 
 Jonsson, Mcconnell (1999) Pensioneringsprocessen – ett forsknings- projekt fokuserat på pensioneringen som en aktivitetsföränd- ring. I Vård nr 2 1999 
 Jonsson, Mcconnell (2000) Anticipating, Experiencing and Valuing the Transition from Worker to Retiree – A Longitudinal Study of retirement as an Ocuppational Transition. Doktorsavhandling vid Karolinska institutet, Stockholm 
 Jönsson, Salazar (2001) Det moderna åldrandet. Pensionärsorga- nisationernas bilder av äldre 1941 1995. Doktorsavhandling vid Lunds universitet 
 Kammarrätten i Göteborg (1998) Dom i mål nr  
 1801–1998 
  
 Long, Martinez (1994) Da alderen blev en diagnose. Konstruktion af kategorin alderdom i  
 1800-tallets 
  lægelitteratur 
 Kommunaktuellt 36/00 (2000) Nedrustad hemtjänst varken städar eller lagar mat 
 Kommunaktuellt 39/02 (2002) Stick inte huvudet i sanden, Williams! 
 Landelius,  
 Madden 
  (1996) Självbestämmande, valfrihet och samtycke inom socialtjänsten 
 Landstingsförbundet (2002a) information på Internet (www.lf.se), slutrapport under publicering 
 577 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2003:91 
  
 Landstingsförbundet (2002b) Den medicinska utvecklingens konse- kvenser för sjukvårdens resursbehov. Vårdens resursbehov och utmaningar på längre sikt 
 Landstingsförbundet (2002c) Svensk hälso- och sjukvård under  
 1990-talet. 
  Utvecklingstendenser  
 1992–2000 
  
 Laslett, Campbell (1989) A Fresh Map of Life. The Emergence of the Third Age 
 Laslett, Leon, Navarro (1992) Justice between Age Groups and Generations 
 LBL, Landelijk Bureau Leeftijdsdiscriminatie (1999) Images and age. Utrecht (www.leeftijd.nl) 
 Levy, Spencer, Kelly (2002) Implicit Ageism. I 
 Ageism, Stereotyping and Prejudice against Older Persons (ed. Stokes) 
 Linköpings kommun (2000) Plan för genomförande av serviceavtal i hemtjänsten.  
 2000-02-03. 
  Dnr On 98.0305 
 Linköpings kommun (2000) Rapport om uppföljning av utökad verksamhet med serviceavtal i hemtjänsten.  
 2000-11-02. 
  Dnr On 98.0305 
 Liss,  
 Fitzpatrick(2002) Fördelning, prioritering och ransonering av hälso- och sjukvård – en begreppsanalys. PrioriteringsCentrum. Rapport 2002:4 
  
 Lo-Johansson, 
  Carter (1949) Ålderdom 
 Lov om kommunale og fylkeskommunale eldreråd, Norge (Lov  
 1991-11-09-76) 
  
 Lovbestemmelse om aeldreråd, Danmark (VEJ nr 59 af 06/03/1998 (Gældende)) 
 Lund, Brown (2003) Öppna prioriteringar i kommunernas vård och omsorg? PrioriteringsCentrum. Rapport 2003:5 
 Läkemedelsförmånsnämnden (2002) Läkemedelsförmånsnämnden – ansvarsområden och arbetsuppgifter 
 Länsrätten i Vänersborg (1998) Dom i mål nr  
 4451–97 
  Länsrätten i Örebro län (2000) Dom i mål nr  
 966-00 
  
 Länsstyrelsen i Östergötland (2002) Vardagssituationer i särskilt boende. Rapport 2002:1 
 MacManus, Brown (1996) Young versus Old. Generational Combat in the 21st Century 
 Malmgren, Hoover (2003) Seniorboende i kooperativ hyresrätt Mazzarella, Gray (2001) Då svänger sig sommaren kring sin axel. 
 Om konsten att bli gammal 
 578 
  
 SOU 2003:91 
  
 Litteratur 
  
 Williams, Bennett (2003) Vad väger missnöje? I Fåfängans mark- nad (red. Lewis  Wilson).  
 SOM-rapport 
  nr 33,  
 SOM-institutet, 
  Göteborgs universitet 
 Miljöministeriet, Finland (2002) Reparationsunderstöd för installa- tion av hiss och avlägsnande av rörelsehinder 
 Minois, Juarez (1989) History of Old Age. From Antiquity to the Renaissance 
 Moen, Smith (2001) The Gendered Life Course. I Handbook of Aging and the Social Sciences (ed. Hensley  Arroyo) 
 Moschis, Hughes (1996) Gerontographics –  
 life-stage 
  segmentation for marketing strategy development 
 Mossberg Sand,  
 Payne 
  (2000) Ansvar, kärlek och försörjning – om anställda anhörigvårdare i Sverige. Doktorsavhandling vid Göteborgs universitet 
 Nakanishi, Noriyuki (1999) Ikigai in older Japanese People. I Age and Ageing, vol. 28, sid.  
 323–324 
  
 Nationellt Råd för Kvinnofrid (2002) Han var väl inte alltid så snäll 
 Nichols, Richards, Pineda, Payne, Spencer, Burns, Hopkins (1997) Intergenerational Programs: Past, Pre- sent, and Future 
 Dennis, White (2002) Flernivådemokrati och välfärdspolitik. I Det våras för politiken (red. Lewis  Wilson).  
 SOM-rapport 
  nr 30,  
 SOM-institutet, 
  Göteborgs universitet 
 Nilsson, Rosario (2002) Umgänge över generationerna. I Det våras för politiken (red. Lewis  Wilson). SOM- rapport nr 30,  
 SOM-institutet, 
  Göteborgs universitet 
 Nilsson, Rosario (2003) Jag förändras, alltså finns jag? I Fåfängans marknad (red. Lewis  Wilson). SOM- rapport nr 33,  
 SOM-institutet, 
  Göteborgs universitet 
 NORDICOM (2001) Sveriges mediebarometer 2000. Nordiskt informationscenter för medie- och kommunikationsforskning Nordiska Ministerrådet (2000) Framtidens boformer for eldre. 
 Perspektiver og eksempler fra de nordiska land 
 Nordling, Bryant (2003) Bättre bygga för pigg pensionär än för ungdomar. I Vår Bostad februari 2003 
 NRK, Norsk Rikskringkasting (2003) Eldrebølgen. Information på Internet (www.nrk.no) 
 579 
 Litteratur SOU 2003:91 
 Odén, Gonzalez (1985) De äldre i samhället – förr. Arbetsrapport 22 från projektet Äldre i samhället – förr, nu och i framtiden 
 Odén, Gonzalez (1993) Tidsperspektivet. I Cox, Gonzalez, Cook, Long, Hoover Att åldras i Sverige 
 OECD (1998) Maintaing Prosperity on an Ageing Society OECD (2000) Reforms for an Ageing Society 
 OECD (2003) Ageing and Employment Policies, Sweden 
 Olsson,  
 Jones(2003) Ett fritidsperspektiv på äldre. I Äldre- omsorg 3/2003 
 ORand, Zamora (2001) Stratification and the Life Course: The Forms of  
 Life-Course 
  Capital and Their Interrelationships. I 
 Handbook of Aging and the Social Sciences (ed. Hensley  Arroyo) 
 Orsholm, Krueger (2003) Anhörigskapets förankring – tid och rum. I Anhörigskapets uttrycksformer (red. Schmidt) 
 White, Johnson (2003) Våra grundläggande värderingar. I Fåfängans marknad (red. Lewis  Wilson).  
 SOM-rapport 
  nr 33,  
 SOM-institutet, 
  Göteborgs universitet 
 PrioriteringsCentrum (2003a) Fakta om PrioriteringsCentrum (se hemsida på Internet: www.e.lio.se/prioriteringscentrum/) 
 PrioriteringsCentrum (2003b) Prioritering i praktiken. Rapport från den andra nationella prioriteringskonferensen i Umeå den  
 16–17 
  juni 2003 
 Rasmusson, Ford (1996) Tjusexton – essäer om Sverige i framtiden 
 Ribbhagen, Schwartz (2003) Partiernas och väljarnas dagordning vid valet 2002. I Fåfängans marknad (red. Lewis  Wilson).  
 SOM-rapport 
  nr 33,  
 SOM-institutet, 
  Göte- borgs universitet 
 Riksförsäkringsverket (2001a) Arbetsgivarnas attityder till äldre yrkesverksamma. RFV Analyserar 2001:9 
 Riksförsäkringsverket (2001b) Socialförsäkringsboken 2001. Årets tema: Välfärd på äldre dar 
 Riksförsäkringsverket (2001c) Vad får oss att arbeta fram till 65? 
 RFV Analyserar 2001:4 
 Riksförsäkringsverket (2002) Äldres utträde ur arbetskraften. RFV Analyserar 2002:3 
 Riksförsäkringsverket (2003) se information på Internet (www.rfv.se) 
 Riksskatteverket (1996) Riksskatteverkets rekommendationer m.m. om undantag från skatteplikt för omsättning avseende sjukvård, 
 580 
  
 SOU 2003:91 
  
 Litteratur 
  
 tandvård och social omsorg enligt mervärdesskattelagen. RSV S 1996:7 
 Riksskatteverket (2003) Handledning för mervärdesskatt 2003 Kim, Duncan (1998) Pigga pensionärer och populärkultur 
 Rosén, Wolf  Chapman, Kent (2000) Framtidens sjukdoms- mönster. Minskade risker för individen, ökad sjukdomsbörda för samhället. Läkartidningen 2000;  
 97:1275-80 
  
 Räddningsverket (2002) Olyckor i siffror. En rapport om olycks- utvecklingen i Sverige 
 Räddningsverket (2003a) Vad kostar de äldres fallolyckor samhället? 
 Slutrapport av Jenkins och Krueger från Nationellt Centrum för erfarenhetsåterföring från Olyckor 
 Räddningsverket (2003b) Äldres skador i Sverige. Äldreskadeatlas med data och trender på nationell,  
 läns-, 
  kommungrupps- och kommunnivå  
 1987–2001 
  
 SABO (2002) Vad efterfrågar de (blivande) äldre själva? SCB (2000) Äldres levnadsförhållanden  
 1980–1998 
  
 SCB (2001a) Befolkningskriser från  
 1700-talet 
  till idag. I Väl- färdsbulletinen nr. 4 2001 
 SCB (2001b) Lönestatistisk årsbok 2001 
 SCB (2001c) Utbildning. Personer  
 16–84 
  år (Tabeller på SCB:s hemsida www.scb.se under rubriken Levnadsförhållanden) 
 SCB (2002a) Arbetskraftsprognos 2002. Utvecklingen till år 2020. 
 Information om utbildning och arbetsmarknad 2002:1 SCB (2002b) Befolkningsstatistik för åren  
 2001–2050 
  
 SCB (2002c) Livslängd, hälsa och sysselsättning. Utvecklingen för kohorter födda 1930, 1935, 1940, 1945, 1950 och 1955. Demo- grafiska rapporter 2002:3 
 SCB (2002d) Rekordåret 2000. Reavinster och reaförluster. Förmögenheter 
 SCB (2003a) Funktionshindrade  
 1988–1999. 
  Levnadsförhållanden, Rapport nr 97 
 SCB (2003b) Länens arbetskraft. Utvecklingen de närmaste decen- nierna. Information om utbildning och arbetsmarknad 2003:2 SCB (2003c) Nominerade och valda kandidater vid de allmänna 
 valen 2002. Statistiska Meddelanden ME 12 SM 0301 
 SCB (2003d) Sveriges framtida befolkning. Befolkningsframskrivning för åren  
 2003–2050. 
  Demografiska rapporter 2003:4 
 SCB (2003e) Sveriges framtida befolkning  
 2003–2020. 
  Svensk och utländsk bakgrund. Demografiska rapporter 2003:5 
 581 
 Litteratur SOU 2003:91 
 SCB (2003f) Tid för vardagsliv. Kvinnors och män tidsanvändning 1990/91 och 2000/01. Levnadsförhållanden, Rapport nr. 99 
 SCB (2003g) Valdeltagandet vid valet 2002. Statistiska Med- delanden ME 13 SM 0301 
 SCB (2003h) Beräkningar av inkomst- och förmögenhetsstatistik utifrån undersökningen om hushållens ekonomi (HEK) och simu- leringsmodellen FASIT. Opublicerat underlag till SENIOR 2005. Beteckning 825  
 433–6 
  (135164) hos Statistiska Central- byrån 
 Sekretariatet för framtidsstudier (1987) Formbar framtid (Huvud- redaktör Horn). Utgiven i samverkan med Utbild- ningsradion 
 SeniorLiv AB  SeniorForum AB (2002) SeniorLiving 2000 – att leva och bo som pensionär på  
 2000-talet. 
  Slutrapport till Social- departementet 
 Seniorsaken Norge (2003) information på Internet (www.seniorsaken.no) 
 Socialstyrelsen (1985a) Rättsfall om social hemtjänst – 2. Med- delandeblad nr Smith (1985b) Rättsfall om färdtjänst. Meddelandeblad nr 30/85 
 Socialstyrelsen (1993) Rehabilitering inom hälso- och sjukvården – för alla åldrar och diagnoser. Socialstyrelsen rapport 1993:10 Socialstyrelsen (1994) Från råd till granskning. Litteratur kring 
 behovsbedömning i äldre- och handikappomsorg. 
 Socialstyrelsen (1996) Äldreomsorg under omprövning.  
 SoS-rapport 
  1996:23 
 Socialstyrelsen (1997a) Behov, bedömning och beslut i äldreom- sorgen. En studie i 27 kommuner kring handläggningsprocessen. 
  
 SoS-rapport 
  1997:8 
 Socialstyrelsen (1997b) Hjälp till vardags – kommunala riktlinjer och rättspraxis inom äldreomsorgen. Äldreuppdraget 97:2 
 Socialstyrelsen (1998a) Ädelparadoxen. Sjukhemmen före och efter Ädelreformen. Äldreuppdraget 98:11 
 Socialstyrelsen (1998b) Äldrehushåll under socialbidragsnormen. 
 Äldreuppdraget 1998:3 
 Socialstyrelsen (1998c) Äldreomsorg utan service – en framgångsrik strategi? Äldreuppdraget 98:13 
 Socialstyrelsen (1999a) Diagnoser och förskrivning av läkemedel. En nationell kartläggning 
 582 
  
 SOU 2003:91 
  
 Litteratur 
  
 Socialstyrelsen (1999b) Läkemedel på sjukhem – en uppföljning av kvaliteten 
 Socialstyrelsen (2000a) Bo hemma på äldre dar. Äldreuppdraget 2000:11 
 Socialstyrelsen (2000b) Hemvårdens brytpunkter. Äldreuppdraget 2000:10 
 Socialstyrelsen (2000c) Kvaliteten på läkemedelsanvändningen hos äldre. En analys av resultaten från den nationella kartläggningen av äldre i öppenvård. Socialstyrelsen följer upp och utvärderar 2000:8 
 Socialstyrelsen (2000d) Pensionärsråd i Sverige och Norden. Äldre- uppdraget 2000:6 
 Socialstyrelsen (2000e) Rehabilitering och hjälpmedel i kommunal äldreomsorg. Två studier om utvecklingsläget. 
 Socialstyrelsen (2000f) Vårdtyngd i äldreomsorgen. Äldreuppdraget 2000:2 
 Socialstyrelsen (2000g) Äldreuppdraget. Slutrapport. Socialstyrelsen följer upp och utvärderar 2000:4 
 Socialstyrelsen (2000h) Övergång till individbaserad statistik över vård och omsorg om äldre och funktionshindrade 
 Socialstyrelsen (2001a) Folkhälsorapport 2001 
 Socialstyrelsen (2001b) Hälso- och sjukvårdsrapport 2001 Socialstyrelsen (2001c) Kompetensförsörjning i vård och omsorg till 
 äldre 
 Socialstyrelsen (2001d) Rättssäkerheten inom äldreomsorgen Socialstyrelsen (2001e) Samspråk i vård och omsorg till äldre. Vem 
 får hjälp med vad och med vilken kvalitet? 
 Socialstyrelsen (2001f) Vad är särskilt i särskilt boende för äldre? En kartläggning 
 Socialstyrelsen (2001g) Äldre – vård och omsorg år 2000. Social- tjänst 2001:3 
 Socialstyrelsen (2001h) Äldres rehabiliteringsbehov i hemmiljö Socialstyrelsen (2001i) Äldres rätt att flytta. Kommunernas tillämp- 
 ning av 6 h § SoL 
 Socialstyrelsen (2001j) Övergång till individbaserad statistik över vård och omsorg/stöd och service – Analys av vissa integritets- och sekretessfrågor 
 Socialstyrelsen (2002a) Anhörig 300 – Slutrapport 
 Socialstyrelsen (2002b) Avrapportering av Socialstyrelsens projekt om brukarinflytande i vård och omsorg om äldre. Dnr 6161/2001 
 583 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2003:91 
  
 Socialstyrelsen (2002c) De äldre och besvärsrätten. Överklagade beslut om hemtjänst och särskilt boende 
 Socialstyrelsen (2002d) Förebyggande hembesök. Erfarenheter från 21 försök med uppsökande verksamhet bland äldre 
 Socialstyrelsen (2002e) Kommunens stöd till anhörigvårdare – anhörigas erfarenheter och synpunkter 
 Socialstyrelsen (2002f) Kompetenskrav för personal inom vård och omsorg om äldre. Rapport från ett seminarium 
 Socialstyrelsen (2002g) Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. Slutrapport 
 Socialstyrelsen (2002h) Vårdens värde. Vad får vi för pengarna i vård och omsorg? 
 Socialstyrelsen (2002i) Äldre utanför äldreomsorgen 
 Socialstyrelsen (2003a) Ekonomisk prövning av rätten till äldre- och handikappomsorg 
 Socialstyrelsen (2003b) Ett år efter Anhörig 300. Uppföljning av kommunernas arbete med utveckling av anhörigstöd år 2002 
 Socialstyrelsen (2003c) Jämförelsetal för socialtjänsten år 2002 Socialstyrelsen (2003d) Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom 
 socialtjänsten. Rapport till regeringen för år två avseende det treåriga  
 (2001–2003) 
  regeringsuppdraget 
 Socialstyrelsen (2003e) Prioriteringar i hälso- och sjukvården - en redovisning av Socialstyrelsens arbete med prioriteringar (se Internet: www.sos.se/hs/riktprio/riktprio.htm) 
 Socialstyrelsen (2003f) Social tillsyn 2002. Resultat av länsstyrelser- nas tillsyn. Utgiven tillsammans med länsstyrelserna 
 Socialstyrelsen (2003g) Terminologi (se Internet: www.sos.se/epc/klassifi/terminologi.htm) 
 Socialstyrelsen (2003h) Vård och omsorg om äldre. Lägesrapport 2002 
 Socialstyrelsen (2003i) Äldre som flyttar till service och vård. Upp- följning av situationen i Sundsvall 2002 
 Socialstyrelsen (2003j) Äldre – vård och omsorg år 2002. Kommu- nala insatser enligt socialtjänstlagen samt hälso- och sjukvårds- lagen. Socialtjänst 2003:3 
 Socialstyrelsen (2003k) Är det skäligt att bry sig om själen? 
 Solem, Per­Erik (2001) Fort gammel? – kunskapsstatus om aldring arbeid og pensjonering. Norsk institutt for forskning om opp- vekst, Payne aldring. NOVA rapport 4/01 
 Statens beredning för medicinsk utvärdering (2003) Evidensbaserad äldrevård. En inventering av det vetenskapliga underlaget 
 584 
  
 SOU 2003:91 
  
 Litteratur 
  
 Statens folkhälsoinstitut (2000) Folkhälsa i framtiden. Föredrag av generaldirektör Miller  
 2000-02-15 
  
 Statens folkhälsoinstitut (2001) Mål och metoder för hälsokonse- kvensbedömningar.  
 F-serie 
  2001:9 
 Statens folkhälsoinstitut (2002) Födelselandets betydelse. En rapport om hälsan hos olika invandrargrupper i Sverige. 
 Statens folkhälsoinstitut (2003a) Bättre hälsa hos äldre! (manus under publicering) 
 Statens folkhälsoinstitut (2003b) Förslag till mål och indikatorer inom folkhälsoområdet. Redovisning av regeringsuppdrag att ut- veckla ett nationellt uppföljnings- och utvärderingssystem för det samlade folkhälsoarbetet. Dnr  
 02-0368 
  
 Statens folkhälsoinstitut (2003c) Kulturen – en viktig bestämnings- faktor för folkhälsan. Dokumentation från en hearing om kultur och hälsa på Medelhavsmuseet i Stockholm den 29 januari 2003. 
 Rapport nr. 2003:28 
 Statens folkhälsoinstitut (2003d) Satsa på de äldres hälsa. En kun- skapssammanställning med goda exempel 
 Statens kulturråd (1999) Bibliotekens särskilda tjänster – kartlägg- ning och analys av biblioteksservice till äldre och funktionshind- rade. Rapport 1999:2 
 Statskontoret (2002a) Att ta reda på vad folk tycker – En pilot- undersökning om medborgarnas syn på offentlig förvaltning. 
 Rapport 2002:12 
 Statskontoret (2002b) Att ta reda på vad folk tycker. Bilaga A. Resultatbilaga. Rapport 2002:12A 
 Statskontoret (2002c) Kan man mäta de framtida behoven av resurser för vård och omsorg om de äldre. Rapport 2002:10 
 Ståhl, Spencer (1997) Äldres och funktionshindrades behov i trafiken. 
 University of Lund, Department of Traffic Planning and Engineering. Bulletin 148 
 Svenska Journalistförbundet  Tidningsutgivarna Pressetiska regler. Tillgängliga bl.a. genom Pressombudsmannen och Pressens Opinionsnämnd  
 (www.po-pon.org) 
  
 Svenska Kommunalarbetareförbundet (2001a) Hemservice för seniorer (80+) i Örebro. Utvärdering och marknadsunder- sökning. Av  
 Mitchell 
  Karlsson 
 Svenska Kommunalarbetareförbundet (2001b) 80+ Seniorservice. Subventionerad hemtjänst för seniorer. Av Smith  Tor Hatlevall 
 585 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2003:91 
  
 Svenska Kommunförbundet (1998a) En samlad lag om vård och omsorg. Ett diskussionsunderlag 
 Svenska Kommunförbundet (1998b) Liv till åren – om hälso- främjande och sjukdomsförebyggande insatser för äldre. I sam- arbete med Folkhälsoinstitutet. Skrifter från Svenska Kommun- förbundets Äldreberedning nr. 2 
 Svenska Kommunförbundet (1999a) Prisnedsättning av tjänster. Kartläggning och analys. Skrifter från Svenska Kommunför- bundets äldreberedning nr. 4 
 Svenska Kommunförbundet (1999b) Vår framtid. Äldres vård och omsorg inför  
 2000-talet. 
  Slutrapport från Svenska Kommunför- bundets Äldreberedning 
 Svenska Kommunförbundet (2001) Personalen i fokus 2001 – äldre arbetskraft i kommunerna 
 Svenska Kommunförbundet (2002a) Aktuellt om äldreomsorgen. Svenska Kommunförbundet (2002b) Kommunala framtider – en 
 långtidsutredning om behov och resurser till år 2050 
 Svenska Kommunförbundet (2002c) Äldreomsorgens styrning – den enskildes inflytande och valfrihet ökar (www.svekom.se) 
 Svenska Kommunförbundet  Landstingsförbundet (2002a) Mjuka värden – hårda resultat. Om samverkan kring hälsosam sam- hällsplanering 
 Svenska Kommunförbundet  Landstingsförbundet (2002b) Sam- synt och framsynt. Framgångsfaktorer för samverkan 
 Svenska Kommunförbundet  Landstingsförbundet (2002c) Valet 2002 
 Sveriges Radio (2002) Hur representativa är politikerna? En undersökning gjord av Sveriges Radio 
 Sveriges Television (2002) Mångfaldspolicy. Ett modernt mediebolag i det mångkulturella samhället 
 Newman, Tullia (1999) Vilja växa vidare. Inför den tredje åldern 
 Szebehely, Mills (1998) Hjälp i hemmet i nedskärningstid – hemtjänstens och anhörigas insatser för gamla kvinnor och män. I Åt var och en efter behov (red.  
 A–M. 
  Williams) 
 Gilbert, Hoover, Craig, Sherman, Hanson, Wilson, Spencer (1999) Från dagis till servicehus. Välfärdspolitik i livets olika skeden. Välfärdspolitiska rådets rapport 1999 
 Teknologirådet, Danmark (2002) information på Internet (www.tekno.dk) 
 Chandler, Ojan (1990) Efter 80. En undersökning om äldre människors sociala omsorgsbehov och deras omsorgssituation. 
 586 
  
 SOU 2003:91 
  
 Litteratur 
  
 Rapport i socialt arbete nr 48. Socialhögskolan, Stockholms universitet 
 Thorsen, Pierce (1996) Kjønn, livsløp og alderdomm. Norsk gerontologisk institutt 
 Conway, Jenkins (2003) Higgins har befälet i Kristinehamn. I Veteran- posten nr. 5/2003 
 Guzman, Hoover (1998) Åldrandets socialpsykologi. Sjätte upplagan Rodriguez, Neal (2002) Att invandra till Sverige på äldre dar: inte- 
 grationsmöjligheter för  
 sent-i-livet 
  invandrarna. I Socialveten- skaplig tidskrift 4/2002 
 Torstensson Levander, Miller (2002) Utsatthet för brott och otrygghet bland äldre. I Nyhetsbrev Brottsofferfonden 2/2002 Tréguer,  
 Hall 
  (1998) 18 Golden Rules to Convince the Seniors. 
 How to profit from the Senior Boom 
 Trydegård,  
 Stephens 
  (2000) Tradition, change and variation. Past och present Galvan in public  
 old-age 
  care. Doktorsavhandling vid Institutionen för socialt arbete, Stockholms universitet 
 Umeå Kommun (2003a) Kultur för seniorer, kultur och hälsa. En deskriptiv studie. Se även information på Internet (www.umea.se) 
 Umeå kommun (2003b) Kultur och hälsa i nordisk samverkan. 
 Information på Internet (www.umea.se) 
 UNESCO (2001) Intergenerational Programmes: Public Policy and Researh Implications. An International Perspective 
 Ungdomsstyrelsen (2003) Ung 2003. Fördjupad analys av den nationella ungdomspolitiken. Ungdomsstyrelsens skrifter 2003:6 Uppsala kommun (2001) Bilder av samverkan – mellan Uppsala 
 kommun och frivilligorganisationer 
 Wadbring, Rowe (2003) Om läsares och medarbetares syn på tidningar. 2002 års Publicistiska bokslut, del 2. Arbetsrapport nr. 10 från Institutionen för Journalistik och Masskommunikation, Göteborgs universitet 
 Smith, Taylor (1999) Attitudes to population ageing in Europe. Graves of the 1992 and 1999 Eurobarometer surveys 
 (Jones) 
 Smith, Taylor (2002) A strategy for active ageing. I International Security Review, Vol. 55, 1/2002 
 Mcfarland, Scott (1999) Owens. Riding the Demographic Roller- coaster Shaking Business, Finance and Our World 
 Verdens Gang (2002) Misforstått pampeopprør. Cooper  Co. høster storm. Artikel publicerad  
 2002-09-02 
  
 587 
 Litteratur SOU 2003:91 
 Williams, Ford (2000) Har vi råd med äldrevård när 40- talisterna blir gamla? Pensionsforum 
 Westerlund, Cox (2002) På (rätt) väg med flexlinjen. Utvärdering av det femte året – 2001. LogistikCentrum Väst AB 
 WHO (2002) Active Ageing. A Policy Framework 
 WHO Europe (1999) Hälsa 21 – hälsa för alla på  
 2000-talet. 
  Svensk utgåva: Socialdepartementet, Folkhälsoinstitutet, Socialstyrelsen och Nationella Folkhälsokommittén 
 Wilhelmsson, Willis (2003) Longer Life – Better Life? Studies on Mortality, Morbidity and Quality of Life among Elderly People. 
 Doktorsavhandling vid Göteborgs universitet 
 Phillips, Black, Case (2002) Thirty Years of Ageism Research. I Ageism, Stereotyping and Prejudice against Older Persons (ed. Stokes) 
 Roberts, Sutton (1999) Vuxna barn med hjälpbehövande för- äldrar – en livsformsanalys. Doktorsavhandling vid Sociologiska institutionen, Uppsala universitet 
 Ågren, Mueller (1999) en dag i taget. En rapport om livet vid 92 års ålder. Institutet för gerontologi i Jönköping, rapport nr. 75 Murphy, Duncan (2001) Åldrande och boende – trygghet, delaktighet och 
 valfrihet i framtidens lokalsamhälle. Institutionen för byggnads- funktionslära, Lunds universitet 
 Äldrecentrum (2000) Rik och frisk. Stiftelsen Stockholms läns Äldreceentrum. Rapport 2000:4 
 Äldrecentrum (2001) Äldres hälsa och välbefinnande – en utmaning för folkhälsoarbetet. Stiftelsen Stockholms läns Äldrecentrum Öberg, Rodriguez, Hoover (1999) Body images among men 
 and women of different ages. I Ageing and Society, 19, 1999,  
 629–644 
  
 White, Rodriguez, Hoover (2001) Youthfulness and Fitness – Identity Ideals for All Ages. I Journal of Ageing and Identity, 
 Vol. 6, No 1, 2001 
 White, Campbell (2002) Livslopp i förändring. I Bennett, Hoover (red.) 
 Socialgerontologi 
 Önstorp, Benjamin (2002) Förenklat serviceavtal i stället för bistånds- beslut. I Äldreomsorg nr 1/2002 
 588 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Parlamentarisk äldreberedning med uppdrag 
  
 Dir. 
  
 att skapa förutsättningar för en långsiktig 
  
 1998:109 
  
 utveckling av äldrepolitiken 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 22 december 1998. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En parlamentarisk beredning tillkallas med uppgift att skapa för- utsättningar för en långsiktig utveckling av äldrepolitiken. Marks ningens analyser och förslag skall utformas utifrån förhållanden i samhället som berör äldres situation under perioden fr.o.m. år 2005 och de därpå närmast följande åren. Utgångspunkterna för arbetet skall vara 
 de förändrade krav som ställs på samhället när såväl antalet som andelen äldre i befolkningen ökar, 
 de insatser som samhället kan vidta för att underlätta för de äldre att leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, 
 förutsättningarna för människor i Sverige att åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, 
 samhällets insatser för att främja att äldre bemöts med respekt, 
 möjligheterna för äldre att få tillgång till god vård och omsorg. 
 Beredningen skall i sitt arbete utgå ifrån ett genderperspektiv, dvs. i tillämpliga delar belysa skillnader mellan mäns och kvinnors förut- sättningar och villkor. Vidare skall beredningen beakta det ökande antalet äldre med utländsk bakgrund och de konsekvenser detta kan medföra. 
 Det är angeläget att beredningen särskilt beaktar behov av åt- gärder som innebär att äldres resurser i form av erfarenheter, kom- petens och kunskaper i högre utsträckning tas till vara inom olika samhällssektorer. 
 589 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:91 
  
 Frågor som rör service, vård och omsorg är angelägna att belysa. Dessa områden har dock behandlats av ett flertal utredningar under senare år. Beredningen bör därför ge stort utrymme åt att belysa andra frågeställningar av betydelse för äldre personers villkor i sam- hället. 
 Beredningens förslag skall bidra till måluppfyllelsen med av- seende på de av riksdagen fastställda nationella målen för äldre- politiken. Om så erfordras skall beredningen föreslå nya mål. 
 Beredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete till regeringen senast den 1 maj 2003. 
 Inledning 
 Välfärdspolitikens mål är att ge alla människor förutsättningar att leva ett gott liv. Ett gemensamt ansvar för de äldre är en av grund- stenarna i den generella välfärdspolitiken. En anpassning av sam- hället till de äldres behov och förutsättningar minskar i många fall behovet av särlösningar. 
 Samhällets insatser kan beskrivas utifrån två perspektiv. Det första syftar till att ge de äldre förutsättningar att leva ett själv- ständigt liv med hög livskvalitet och det andra syftar till att ge äldre personer service, vård och omsorg om behov av detta föreligger. 
 Regeringen överlämnade den 14 april 1998 Nationell handlings- plan för äldrepolitiken (prop. 1997/98:113) till riksdagen. Riks- dagen antog i allt väsentligt regeringens förslag den 8 juni 1998 (bet. 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307). 
 I propositionen redovisar regeringen sin syn på hur arbetet med att utveckla äldrepolitiken bör bedrivas. Det är bl.a. viktigt att arbetet sker i bred politisk enighet så att politisk stabilitet och för- ankring av förslag kan åstadkommas. 
 Riksdagens beslut innebär att nationella mål fastställts för äldre- politiken. Dessa innebär att äldre skall 
 kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, 
 kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, 
 bemötas med respekt, 
 ha tillgång till vård och omsorg. 
 590 
  
 SOU 2003:91 
  
 Bilaga 1 
  
 De nationella målen för äldrepolitiken omfattar de flesta samhälls- områden. För att uppnå målen krävs insatser inte bara av staten, landstingen och kommunerna, utan även av arbetsmarknadens par- ter, av föreningsliv, trossamfund, andra sammanslutningar och av enskilda människor. 
 Avgränsning mot Äldreprojektet 
 Regeringen beslutade den 18 december 1997 om Äldreprojektet (S97/8951/H) med uppgift att utarbeta och följa upp ett Nationellt handlingsprogram för äldrepolitiken. Äldreprojektet pågår under perioden 1998 2000. Äldreprojektets första uppgift var att utarbeta ett Nationellt handlingsprogram i syfte att fastställa mål för äldre- politiken och att ange förslag till åtgärder på kort sikt. Detta arbete är nu avslutat. Framöver skall Äldreprojektet svara för den löpande samordningen av handlingsplanens aktiviteter och åtgärder. Arbe- tet skall ha en bred förankring och ske i nära samarbete och samråd med berörda parter. Det Nationella Äldrerådet, med företrädare för de fem rikstäckande pensionärsorganisationerna, är en av flera referensgrupper till projektet. 
 Bakgrund 
 I det följande redogörs kort för några områden som är av betydelse för såväl de äldres situation i samhället som för äldrepolitiken. 
 Demografi 
 Åldersstrukturen för Sveriges befolkning har förändrats betydligt under de senaste femtio åren. Såväl antalet som andelen äldre har ökat. År 1950 var cirka 10 % av befolkningen 65 år och äldre och ungefär 1,5 % 80 år och äldre. År 1997 uppgick antalet personer 65 år och äldre till cirka 1,5 miljoner, vilket motsvarar 17,4 % av befolkningen. Antalet personer 80 år och äldre uppgick samma år till cirka 430 000 personer vilket motsvarar ungefär 5 % av befolk- ningen. Enligt Statistiska Centralbyråns senaste befolkningsprog- nos kommer antalet personer i gruppen 65 år och äldre att vara relativt konstant de närmaste fem åren för att därefter sakta börja öka. Under  
 2010-talet 
  väntas ökningen bli betydande. Under de 
 591 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:91 
  
 närmaste tio åren kommer antalet personer som är 80 år och äldre att öka med drygt 15 %. Därefter kommer ökningen att bli be- tydligt kraftigare. År 2020 kommer Sverige enligt prognosen att ha drygt 2 miljoner invånare över 65 år, vilket utgör drygt 22 % av befolkningen. Vid samma tidpunkt kommer även antalet äldre över 80 år att ha ökat och uppgå till knappt 525 000 personer eller nära 6 % av befolkningen. 
 Omfattande förändringar av befolkningens åldersstruktur får effekter på de flesta områden inom samhällslivet: familj och sociala relationer, arbetsmarknad och näringsliv, sparande och kapitalbild- ning, pensioner samt service, vård och omsorg etc. Dessa effekter innebär bl.a. att andra krav kommer att ställas på samhället. Sam- tidigt är det viktigt att samhället tar till vara den resurs som de äldre utgör. 
 De äldre utgör ingen homogen grupp. Gruppen 65 år och äldre omfattar drygt två generationer, där varje generation är präglad av sina levnadsvillkor, hur samhället sett ut under olika tidsperioder och med individuella förväntningar på åldrandet. De individuella skillnaderna som finns i alla åldersgrupper är mycket större mellan olika grupper äldre än vad som är fallet i övriga åldersgrupper. Under perioden 2006 2016 kommer en stor grupp av personer födda på  
 1940-talet 
  att gå i ålderspension. De äldsta ålderspensio- närerna kommer vid samma tidpunkt att vara födda på 1910- och  
 1920-talet. 
  
 Ålder är den enskilda faktor som visat sig ha störst betydelse för behovet av omsorg och vård. Förutom ålder så har andra faktorer som civilstånd, om en person är ensamboende eller sammanboende samt hälsa och funktionsförmåga betydelse. 
 Befolkningsstruktur och befolkningsutveckling varierar mycket mellan olika kommuner i landet. 
 Demokrati- och inflytandefrågor samt informationsteknologi 
 Många äldre är aktiva i det politiska livet. I beslutande församlingar är dock pensionärerna underrepresenterade i förhållande till sin an- del av befolkningen. 
 I Bemötandeutredningens slutbetänkande (SOU 1997:170) re- dovisas behov av att utveckla enskildas och anhörigas ställning inom service, vård och omsorg. Utredningen anför också att sam- hällets äldreomsorg måste utveckla ett mycket mer individuellt för- 
 592 
  
 SOU 2003:91 
  
 Bilaga 1 
  
 hållningssätt där individen sätts i centrum och de äldre inte be- handlas som ett kollektiv. 
 Ett område som utvecklats mycket kraftigt under de senaste 10 15 åren är informationsteknologin. De äldre har hittills haft be- gränsade möjligheter att tillgodogöra sig informationsteknologin. 
 Ekonomiska förhållanden 
 De äldre har under de senaste åren som grupp betraktat haft en mer gynnsam ekonomisk utveckling än gruppen förvärvsarbetande. Den främsta orsaken till detta är det ökande antalet  
 ATP-pensionärer. 
  Spridningen inom pensionärsgruppen är emellertid betydande och enskilda pensionärer har därför haft en väsentligt sämre utveckling än genomsnittet. 
 Riksdagen har under våren 1998 beslutat om det framtida pensionssystemet (prop. 1997/98:151, bet. 1997/98:SfU:13, rskr. 1997/98:315) vilket kommer att påverka pensionerna för i första hand personer födda 1938 och senare. 
 Arbete, fritid och kultur 
 Under  
 1900-talet 
  har andelen äldre förvärvsarbetande minskat kraf- tigt. År 1997 var 12 % av männen och 3 % av kvinnorna i ålders- gruppen 65 74 år yrkesverksamma. Samma år förvärvsarbetade 39 % av männen och 28 % av kvinnorna året innan de fyllde 65 år. De allra flesta lämnar alltså arbetslivet i förtid. Det finns flera or- saker till den ökande förtida avgången från arbetslivet. Exempel kan vara påverkan från omgivningen att lämna sin anställning för att yngre skall kunna få arbete eller behålla det arbete de har, brist på arbete, att man tycker att man gjort sitt och vill utnyttja de möjligheter som finns att sluta i förtid eller utslitning genom ett alltför påfrestande arbete. 
 De flesta äldre är aktiva högt upp i åldrarna och utbildar sig, deltar i föreningslivet och reser. Den äldre befolkningen, framför allt de äldre kvinnorna, bär upp en stor del av kulturlivet. 
 593 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:91 
  
 Hälsa 
 Den förväntade medellivslängden för en nyfödd flicka var år 1997 81,8 år och för en nyfödd pojke 76,6 år. Till skillnad från tidigare ökar nu männens medellivslängd snabbare än kvinnornas. 
 En stor majoritet av de äldre har idag god hälsa och många be- håller den högt upp i åldrarna. Resultatet av Statistiska Central- byråns undersökningar av levnadsförhållanden (ULF) visar att det förväntade antalet levnadsår med svår ohälsa minskat något för både män och kvinnor under de senaste tjugo åren. Dock har det samtidigt skett en minskning av antalet levnadsår med full hälsa. Den ökade medellivslängden under perioden har inneburit fler lev- nadsår med lätt ohälsa. 
 Folkhälsorapporten 1997 (Socialstyrelsens rapport 1997:18) visar genomgående på stora skillnader i hälsa mellan olika socioekono- miska grupper. Detta gäller såväl i fråga om olika faktorer avseende ohälsa, som för hälsa, sjuklighet och dödlighet. Dessa skillnader finns från spädbarnsåldern till sena ålderdomen. 
 Hjärt- och kärlsjukdomar, psykiska sjukdomar och demenssjuk- domar är de vanligaste sjukdomarna bland äldre. Syn- och hörsel- problem samt inskränkningar i rörligheten blir också vanligare med stigande ålder. 
 Närstående och sociala relationer 
 Familjenätverket kring äldre har stärkts under  
 1900-talet. 
  I början av  
 1900-talet 
  var relativt sett färre äldre gifta och betydligt fler i befolkningen förblev ogifta. Idag har betydligt fler äldre än tidigare barn och syskon som fortfarande är i livet. Av de nyblivna pensio- närerna har 15 20 % minst en av föräldrarna kvar i livet. 
 Den ökade medellivslängden medför att  
 tre-, 
  fyr- och t.o.m. femgenerationsfamiljer blir allt vanligare. De nya generationerna ålderspensionärer kommer också att delvis få ett annorlunda familjenätverk till följd av de nya familjemönstren med ett ökat antal livspartners. 
 Infödda svenskar bor vanligen inte så långt från sin uppväxtort. Detsamma gäller de äldre. De flesta äldre bor kvar på den ort där de bodde vid pensioneringen. Äldre flyttar relativt sällan och de flesta flyttningar sker inom kommunen. 
 594 
  
 SOU 2003:91 
  
 Bilaga 1 
  
 Boende och service 
 Folk- och bostadsräkningen år 1990 visar att de äldres boende- förhållanden inte längre i något väsentligt avseende avviker från befolkningens i stort. Mycket få var trångbodda och endast 3 % saknade dusch eller bad. Det förekommer dock att boendestan- darden är bristfällig i andra avseenden t.ex. beträffande tillgänglig- heten inom bostaden och i närmiljön. Av de äldre bodde en fjärdedel en eller flera trappor upp i sitt hus utan hiss och åtta av tio kunde inte nå sin bostad med rullstol utan hjälp. Faktorer som har stor betydelse för äldres möjligheter att bo kvar i den egna bosta- den är t.ex. utformning av badrummet, möjlighet att använda tvätt- stugan och förekomst av trappsteg för att nå hissen. 
 Tillgång till bostäder som är bra och äldrevänliga vad gäller standard och tillgänglighet är en förutsättning för att kvarboende- principen skall kunna fungera. Kvarboendeprincipen innebär att den äldre skall kunna välja att bo kvar i sin bostad så länge han eller hon vill även vid omfattande behov av vård och omsorg. Den för- bättrade bostadsstandarden för äldre är en viktig förklaring till att 92 % av de äldre över 65 år bor i ordinärt boende. 
 Under 1980- och  
 1990-talen 
  har tillgången till offentlig och kommersiell service förändrats väsentligt. Lokala affärer har ersatts av stormarknader belägna utanför centrumkärnan, Försäkrings- kassan har centraliserat sina kontor, bankkontor har lagts ned och delvis ersatts av telefonbanker, antalet postkontor och apotek har minskat osv. Dessa förändringar påverkar inte de äldre så mycket så länge de är rörliga och har tillgång till bil eller allmänna kommu- nikationer. Om rörelseförmågan eller andra funktioner försämras kan emellertid de äldres möjligheter att ta del av olika typer av service komma att påverkas till följd av dessa förändringar. 
 Tillgänglighet 
 För äldre är frågan om tillgänglighet i vid bemärkelse mycket viktig. Det gäller såväl fysisk tillgänglighet till byggnader, lokaler och allmänna kommunikationer, som tillgänglighet till information och dokumentation av olika slag. För de äldre är det också ange- läget att deras förutsättningar beaktas när miljöer och verksamheter utformas. Som exempel kan nämnas trafikmiljöer samt ljus- och ljudarrangemang i offentliga och kommersiella miljöer. 
 595 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:91 
  
 Service, vård och omsorg 
 Undersökningar visar att de flesta äldre vill bo kvar i sitt eget hem så länge som möjligt. Kvarboendeprincipen har varit ledstjärnan för samhällets service, vård och omsorg under de senaste decennierna. 
 Andelen äldre med hemtjänst har minskat under de senaste de- cennierna, medan de som får hjälp erhåller hjälp i större omfatt- ning. Andelen äldre som bor i särskilda boendeformer har inte förändrats under de senaste åren. Socialstyrelsen m.fl. har dock redovisat att behoven av vård och omsorg ökat hos de boende under  
 1990-talet 
  i samband med Ädelreformen och omstrukture- ringen av landstingens hälso- och sjukvård. 
 Personer 65 år och äldre tar i anspråk omkring 40 % av lands- tingens totala sjukvårdsresurser. Socialstyrelsens patientregister visar att 60 % av alla kvinnors vårddagar på sjukhus avsåg kvinnor över 65 år och 42 % avsåg kvinnor över 75 år. För männen var mot- svarande andel 54 respektive 31 %. 
 I ett delbetänkande, Behov och resurser i vården (SOU 1996:163), från Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) redovisas analyser och bedömningar av de krav på resurser som framför allt den demografiska utveck- lingen i kombination med medicinteknisk utveckling kan komma att ställa på hälso- och sjukvården, inklusive äldreomsorgen, fram till år 2010. 
 Uppdraget 
 En parlamentarisk beredning tillkallas med uppgift att skapa förut- sättningar för en långsiktig utveckling av äldrepolitiken. Marks ningens analyser och förslag skall utformas utifrån förhållanden i samhället som berör äldres situation under perioden fr.o.m. år 2005 och de därpå närmast följande åren. Utgångspunkterna för arbetet skall vara 
 de förändrade krav som ställs på samhället när såväl antalet som andelen äldre i befolkningen ökar, 
 de insatser som samhället kan vidta för att underlätta för de äldre att leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, 
 förutsättningarna för människor i Sverige att åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, 
 596 
  
 SOU 2003:91 
  
 Bilaga 1 
  
 samhällets insatser för att främja att äldre bemöts med respekt, 
 möjligheterna för äldre att få tillgång till god vård och omsorg. 
 Beredningen skall i sitt arbete utgå ifrån ett genderperspektiv, dvs. i tillämpliga delar belysa skillnader mellan mäns och kvinnors förut- sättningar och villkor. Vidare skall beredningen beakta det ökande antalet äldre med utländsk bakgrund och de konsekvenser detta kan medföra. 
 Det är angeläget att beredningen särskilt beaktar behov av åt- gärder som innebär att äldres resurser i form av erfarenheter, kompetens och kunskaper i högre utsträckning tas till vara inom olika samhällssektorer. 
 Frågor som rör service, vård och omsorg är angelägna att belysa. Dessa områden har dock behandlats av ett flertal utredningar under senare år. Beredningen bör därför ge stort utrymme åt att belysa andra frågeställningar av betydelse för äldre personers villkor i samhället. 
 Beredningens förslag skall bidra till måluppfyllelsen med av- seende på de av riksdagen fastställda nationella målen för äldrepolitiken. Om så erfordras skall beredningen föreslå nya mål. 
 Viktiga områden som bör beaktas i beredningens arbete är bl.a. 
 äldres inflytande och delaktighet i beslutsprocesser, 
 tillgänglighet i samhället för äldre med funktionshinder, 
 utveckling av  
 IT-hjälpmedel 
  för äldre i hemmiljö samt inom vård och 
 omsorg, 
 kvalitet inom vård och omsorg, 
 anhörigas roll i vård och omsorg, 
 sociala kontakter och umgänge över generationsgränser, 
 äldres delaktighet i arbetslivet och möjlighet att fortsätta ett aktivt yrkesliv efter uppnådd pensionsålder, 
 äldres möjligheter att delta i eller ta del av kulturlivet. 
 Äldreberedningens arbete bör bedrivas på ett sådant sätt att det ger influenser till en bredare diskussion i hela samhället om äldre- politikens roll, möjligheter och begränsningar. FN:s äldreår 1999, som har huvudtemat Ett samhälle för alla åldrar, innebär ytter- ligare en möjlighet att uppmärksamma äldrefrågor i ett brett perspektiv, såväl nationellt som internationellt. Beredningen kan bidra med såväl kunskap och information om äldre och äldres lev- 
 597 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:91 
  
 nadsvillkor som ta till vara kunskap och erfarenheter som erhålls under FN:s äldreår. 
 Äldreprojektet, som tillsatts av regeringen, (protokoll nr 59 vid regeringssammanträdet den 18 december 1997, S97/8951/H) har i uppdrag att initiera, samordna och följa aktiviteter i samband med Sveriges deltagande i FN:s äldreår. 
 Arbetsformer 
 Beredningen skall under arbetets gång ha löpande kontakter med Äldreprojektet. Samråd skall också ske med Socialtjänstutred- ningen (S1997:16), Boende- och avgiftsutredningen (S1997:18), Delegationen för uppföljning av riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården (Porter), Utredningen om vård i livets slutskede (S1997:23) samt andra kommittéer, vars uppdrag berör äldrepolitiken. 
 Beredningens arbete skall bedrivas utåtriktat och i nära kontakt med myndigheter, kommuner, landsting, pensionärsorganisationer, anhörigorganisationer samt övriga intressenter. Beredningen bör pröva och förankra sina analyser och förslag vid seminarier, offent- liga utfrågningar och liknande. 
 Beredningen bör i sitt arbete ta till vara material som under senare år tagits fram av statliga utredningar, myndigheter, Svenska Kommunförbundet, Landstingsförbundet och andra intressenter. 
 Det står beredningen fritt att knyta till sig referensgrupper. 
 Redovisning av uppdraget 
 Beredningen får avge delbetänkanden eller på annat sätt ta initiativ för att föra frågor vidare under tiden äldreberedningens arbete pågår. 
 Beredningen skall redovisa resultatet av sitt arbete till regeringen senast den 1 maj 2003. 
 För beredningens arbete gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om redovisning av regional- politiska konsekvenser (dir. 1992:50), om prövning av offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om redovisning av jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och om redovisning av konsekvenser 
 598 
 SOU 2003:91 Bilaga 1 
 för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). 
 Förslagen skall vara kostnadsneutrala såväl för den statliga sek- torn som för den samlade offentliga sektorn. 
 Om beredningens förslag innebär behov av författningsreglering eller författningsändringar skall förslag till sådana redovisas. 
 (Socialdepartementet) 
 599 
 Bilaga 2 
 Sammansättning av SENIOR 2005 
 Ordförande 
  
 Medina, biskop, fr.o.m.  
 1998-12-22 
  
 Ledamöter 
 Förordnade fr.o.m.  
 1999-02-11 
  om inte annat anges: Harrison (m), f.d. kommunalråd 
 Briggs 
  (kd), professor, t.o.m.  
 2001-09-30 
  Chan (kd), riksdagsledamot, fr.o.m.  
 2000-07-01 
  
 Hall (kd), leg.läkare, geriatriker, fr.o.m.  
 2001-10-01 
  Munoz (kd), professor, t.o.m.  
 2000-04-30 
  
 Costa (m), f.d. ordförande i Moderata Samlingspartiets Seniorer 
 Henderson (m), riksdagsledamot, t.o.m.  
 2001-11-30 
  Shaw (m), riksdagsledamot 
 Brown (mp), universitetsadjunkt/doktorand Powell (s), riksdagsledamot, t.o.m.  
 2000-09-30 
  White Klockare (s), riksdagsledamot 
 Diaz (c), f.d. riksdagsledamot King (fp), f.d. riksdagsledamot 
 Mcdonald (v), kommunalråd, fr.o.m.  
 2001-06-15 
  Robinson (v), riksdagsledamot, t.o.m.  
 2001-06-14 
  Sharp (s), riksdagsledamot 
 Carney (v), f.d. politisk sekreterare Lee (s), riksdagsledamot 
 Jackson de  
 Giles 
  (m), riksdagsledamot, fr.o.m.  
 2001-12-01 
  
 Tullia Newman (s), f.d. riksdagsledamot Siw  
 Wittgren-Ahl 
  (s), riksdagsledamot 
 Walker (s), riksdagsledamot, fr.o.m.  
 2000-10-01 
  
 601 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:91 
  
 Sakkunniga 
 Förordnade fr.o.m.  
 1999-05-20 
  om inte annat sägs: 
 Christensen, utredare, fr.o.m.  
 1999-08-01 
  (Socialstyrelsen) Dominguez, förbundsledamot (Riksförbundet Pensionärs- 
 Gemenskap, RPG) 
 Young, departementssekreterare, t.o.m.  
 2001-11-30 
  (Socialdepartementet) 
 Raymond, departementssekreterare (Näringsdepartementet)  
 Avila 
  Elfving, utredare (TCO) 
 Walker, departementssekreterare, t.o.m.  
 2000-08-20 
  (Kulturdepartementet) 
 Ashley, förbundsledamot (Pensionärernas Riksorganisation, PRO) 
 Mccarthy, avdelningsdirektör, t.o.m.  
 1999-07-31 
  (Socialstyrelsen) 
 Gregory, ombudsman (LO) 
 Jones, utredare, t.o.m.  
 2000-06-30 
  (Landstingsförbundet) 
 Perez, sekreterare, fr.o.m.  
 2001-12-01 
  (Svenska Kommunförbundet) 
 Williams, utredare, fr.o.m.  
 2000-07-01 
  (Landstingsförbundet) 
 Kelly, departementssekreterare, fr.o.m.  
 2001-12-01 
  (Socialdepartementet) 
 Anderson, ombudsman (SACO) 
 Briggs, departementssekreterare, fr.o.m.  
 2000-08-21 
  (Kulturdepartementet) 
 Phillips, departementssekreterare, t.o.m.  
 1999-07-31 
  (Finansdepartementet) 
 Marks, expert, fr.o.m.  
 1999-10-18 
  (Svenskt Näringsliv) Anderson, sektionschef, t.o.m.  
 2001-11-30 
  (Svenska Kommun- 
 förbundet) 
 Sekretariat 
 Rodriguez, sekreterare fr.o.m.  
 1999-08-01, 
  huvudsekreterare, fr.o.m.  
 2000-10-24 
  
 Young, sekreterare, fr.o.m.  
 2001-12-01 
  Richards, sekreterare, fr.o.m.  
 1999-05-17 
  
 602 
  
 SOU 2003:91 
  
 Bilaga 2 
  
 Bennett, huvudsekreterare, fr.o.m.  
 1999-03-15, 
  t.o.m.  
 2000-10-23 
  
 Rodriguez, sekreterare, fr.o.m.  
 2000-06-01, 
  t.o.m.  
 2003-04-30 
  
 Smith, kanslisekreterare, fr.o.m.  
 1999-06-01 
  
 Sekretariatet har under år 2003 biträtts av f.d. chefsjuristen Adams i juridiska frågor. 
 603